text:
- pba
                                         udskrift
                                               af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                             dom
afsagt den 5. maj 2015
v-154-05
                                   flex trim a/s
                                   (advokat jakob krag nielsen)
                                   mod
                                   1) slipcon aps
                                   2) poul lundum
                                   3) slipcon production aps
                                   (alle advokat claes wildfang og
                                   advokat johnny petersen)
indledning
sagen drejer sig om, hvorvidt slipcon aps, poul lundum og slipcon production aps (her-
efter samlet de sagsøgte)har overtrådt et retsforlig og markedsføringsloven og dermed skal
betale økonomisk kompensation til flex trim a/s.
påstande
                                               -2-
flex trim har nedlagt følgende påstande:
1       slipcon aps og poul lundum skal in solidum til flex trim a/s betale
        7.000.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 18. oktober
        2005.
2       subsidiært i forhold til påstand 1:
        slipcon aps skal til flex trim a/s betale 7.000.000 kr. med tillæg af
        procesrente fra sagens anlæg den 18. oktober 2005.
3       slipcon production aps skal hæfte solidarisk med slipcon aps såvel
        som med poul lundum for den erstatning uden tillæg af renter, som
        slipcon aps og/eller poul lundum tilpligtes at betale i medfør af på-
        stand 1 og/eller påstand 2.
        subsidiært:
        slipcon production aps skal hæfte solidarisk med slipcon aps såvel
        som med poul lundum for betaling af 82 % - eller et lavere procenttal
        fastsat af retten - af den erstatning uden tillæg af renter, som slipcon
        aps og/eller poul lundum tilpligtes at betale i medfør af påstand 1
        og/eller påstand 2.
4       det af fogedretten i randers under sagsnr. fs 6-3728/2005 nedlagte for-
        bud stadfæstes.
5       det af fogedretten i randers under sagsnr. fs 40-8737/2010 nedlagte
        forbud stadfæstes.
6       den af fogedretten i randers under sagsnr. fs 40-9115/2011 indledte
                                                -3-
         håndhævelsesforretning mod poul lundum og slipcon production aps
         stadfæstes.
7        den af fogedretten i randers under sagsnr. fs 40-1342/2013 indledte
         håndhævelsesforretning mod poul lundum og slipcon production aps
         stadfæstes.
8        slipcon aps og poul lundum tilpligtes in solidum subsidiært alterna-
         tivt at betale flex trim a/s’ omkostninger ved bevissikringssagen fs 6-
         746/2005.
9        slipcon aps tilpligtes at betale flex trim a/s’ omkostninger ved foged-
         forbudssagen fs 6-3728/2005.
10       slipcon production aps tilpligtes at betale flex trim a/s’ omkostnin-
         ger ved fogedforbudssagen fs 40-8737/2010.
11       poul lundum og slipcon production aps tilpligtes in solidum subsi-
         diært alternativt at betale flex trim a/s’ omkostninger ved håndhævel-
         sessagen fs 40-9115/2011.
12       poul lundum og slipcon production aps tilpligtes in solidum, subsi-
         diært alternativt at betale flex trim a/s’ omkostninger ved håndhævel-
         sessagen fs 40-1342/2013.
13       poul lundum pålægges straf i medfør af retsplejelovens § 651 for den
         skete overtrædelse af det i sagen fs 40-8737/2010 nedlagte fogedforbud.
betalingspåstandene 1-2 er begrænset til 7 millioner kr. i tilfælde af anke forbeholdes at for-
høje påstandene. betalingspåstanden over for poul lundum er nedlagt ved procsskrift af 4.
april 2014.
                                                -4-
de sagsøgte har nedlagt følgende påstande:
ad påstand 1-3: frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb end det krævede.
ad påstand 4: principalt afvisning, subsidiært frifindelse.
ad påstand 5: frifindelse.
ad påstand 6 og 7: afvisning, subsidiært frifindelse.
ad påstand 8-10: frifindelse.
ad påstand 11 og 12: principal afvisning, subsidiært frifindelse.
ad påstand 13: frifindelse.
oplysningerne i sagen
parterne
flex trim blev grundlagt i 1989 af poul erik jespersen og beskæftiger sig overvejende med
udvikling, produktion og salg af slibe- og polerinstrumenter, der anvendes inden for indu-
striel overfladebearbejdning. flere af flex trims produkter er designet med henblik på an-
vendelse af udskiftelige slibe- og polerdele.
poul og jette lundum grundlagde i 1990 virksomheden slipcon. aktiviteterne blev i 1998
overdraget til slipcon aps (herefter slipcon), hvori poul lundum er direktør. selskabet ejes
gennem et holdingselskab af jette og poul lundum. slipcon fremstillede og solgte indtil
2005/06 slibeværktøjer til møbel-, stål- og plastindustrien. i 1990’erne påbegyndte slipcon en
produktion af slibestrips, der var substituerbare med flex trims. slipcon producerede en-
keltbørster, dobbeltbørster og modholdsbørster. slipcon production blev ifølge forklarin-
                                                         -5-
gerne stiftet for at varetage det amerikanske marked, men overtog den 2. august 2005 al pro-
duktion og salg af slipestrips.
       alpha brush er et af thorben lundum, søn af poul og jette lundum, i 2010 stiftet og
ejet selskab, der markedsfører slipcon produkter. af torben lundums profil på linkedin
fremgår, at han er ”president of slipcon, århus area”.
de tidligere sager og retsforliget
den 23. marts 2001 indgav flex trim stævning til sø- og handelsretten mod slipcon og en af
flex trims tidligere medarbejdere, p.c. sagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt markeds-
føringen af slipcons slibestrips indebar en krænkelse af markedsføringslovens § 1, idet flex
trim gjorde gældende, at der var tale om en serieefterligning, og at der forelå et retsstridigt
samarbejde mellem slipcon og p.c. derimod blev det ikke gjort gældende, at der forelå en
produktkrænkelse efter markedsføringslovens § 1.
       den 30. april 2001 indgav flex trim forbudsbegæring til fogedretten i randers, idet
flex trim mente, at der forelå en patentkrænkelse. den 7. maj 2001 nedlagde fogedretten
forbud mod slipcons produktion, markedsføring og salg af modholdsbørster. flex trim an-
lagde herefter justifikationssag ved sø- og handelsretten.
den 27. februar 2003 indgik flex trim og slipcon følgende retsforlig:
       ”forlig mellem flex trim a/s (”sagsøger”) og slipcon aps (”sagsøgte 2”) i sø- og handels-
       rettens j.nr. v-0034-01 og v-0055-01
       1. sagsøgte 2 og poul lundum forpligter sig til ikke at anvende slibehoveder af plast og me-
           talprofiler på strips til de i bilag 1 og bilag ak2 afbillede produkter, sålænge sagsøger an-
           vender slibehoveder af plast og metalprofiler på strips til sine flex-slibebørster, jf. bilag 6.
      2.   sagsøgte 2 og poul lundum forpligter sig til ikke til de i bilag 1 og ak2 afbillede produkter
           aktivt, hverken skriftligt eller mundtligt, at markedsføre strips, der er kortere end 45 mm,
           bortset fra de i sagsøgte 2’s nuværende brochure (bilag ak2) omtalte højder på 45 mm, 40
           mm og 34 mm.
      3.   sagsøgte 2 og poul lundum forpligter sig inden 3 måneder fra forligets indgåelse til de i bi-
           lag 1 og ak2 afbildede produkter udelukkende at producere spor og stripsbunde, som op-
           fylder følgende minimumsmål:
                                                     -6-
                               spor                           stripsbund
                                                                 d
                                   a
                                            c                             f
                                   b                             e
               a: 5,3 mm (+)
               b: 7,8 mm (+)
               c: 6,7 mm (+)
               d: 5,1 mm (+)
               e: 7,4 mm (+)
               f: 7,0 mm (+)
       4. sagsøgte 2 og poul lundum trækker alle ugyldighedsindsigelser rettet mod sagsøgers pa-
           tentportefølje tilbage.
       5. sagsøgte 2 meddeles en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uoverdragelig, vederlagsfri
           licens til enhver udnyttelse af dansk patent nr. 173187 samt derfra videreførte eller afledte
           patent- eller brugsmodelrettigheder i danmark og udlandet til slibeværktøjer med mod-
           holdsbørster med afrundet børsteprofil.
       6. sagsøger hæver begge retssager som led i nærværende retsforlig, som tilføres retsbogen.
       7. det på sagsøgers foranledning af retten i randers i j.nr. fs 1254/2001 nedlagte fogedforbud
           mod sagsøgte 2 ophæves på sagsøgers foranledning.
       8. sagsøger frafalder at gøre erstatningskrav gældende mod sagsøgte 2 og poul lundum i rela-
           tion til nærværende retssager og de frafalder i samme relation at gøre erstatningskrav gæl-
           dende mod sagsøger.
       9. ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part.
       10. parterne er forpligtet til at hemmeligholde sagens akter. ”
minimumsmålene skulle træde i kraft den 24. maj 2003.
parterne er enige om, at formålet med pkt. 3 i forliget var, at slipcons strips ikke skulle passe
i flex trims slibehoveder.
                                                   -7-
       den 17. marts 2004 forligtes sagen mellem flex trim og p.c, som erkendte at have
krænket flex trims rettigheder.
perioden efter retsforliget
umiddelbart efter forliget havde slipcon et møde med sin leverandør, mink-bürstenaps
(herefter mink-bürsten), af profiler til slibestrips. den 4. marts 2003 bekræftede mink-bür-
sten over for slipcon kalibrering af ekstruderværktøj til produktion af slipestrips, hvorefter
bundmålet kalibreres til minimum 7,4 mm med tolerancer ifølge din 16491.
       flex trim mente efter den 24. maj 2003 at have konstateret, at slipcon på sin stand på
en messe i tyskland viste slibestrips og slibehoveder, der ikke overholdt minimumsmålene. i
den anledning udspandt der sig en korrespondance mellem parternes advokater. ved brev af
18. juni 2003 erkendte slipcons advokat, at slipcon på messen i tyskland havde udstillet
kerner med strips på 1 meter eller derover, som ikke overholdt de nye mål. han erklærede
på slipcons vegne, at alle udstillingsprodukter fremover ville overholde det mellem parter-
ne indgåede forlig. ved brev af 27. juni 2003 meddelte flex trims advokat, at flex trim ikke
ville foretage sig yderligere i relation til den skete krænkelse under forudsætning af, at slip-
con fremover efterlevede forliget. i en mail samme dag svarede slipcons advokat, at slip-
con ”har ikke markedsført strips i strid med forliget, men har loyalt erkendt, at noget udstil-
lingsmateriale uden mulig skadevirkning ikke var opdateret, hvilket ikke vil gentage sig”
       den 3. oktober 2003 modtog poul erik jespersen en e-mail fra olaf honningdal, hvoraf
fremgår, at han havde talt med poul lundum, der havde bekræftet, at hans strips passede
perfekt til flex trims hoveder, samt at poul lundum havde opgivet navnene på to forhand-
lere i norge.
       under en messe i canada i november 2003 konstaterede flex trim, at slipcon viste
strips, som efter flex trims opfattelse ikke overholdt minimumsmålene. under et besøg hos
et italiensk firma, costa, konstaterede flex trim, at slipcon havde leveret strips, som flex
trim mente, ikke overholdt minimumsmålene. disse strips blev sendt til opmåling, og af
opmålingsrapporten fremgår, at dimension d var 4,84 mm og dimension e 6,85 mm (begge
mål +/- 0,1 mm). opmålingsrapporten blev den 2. januar 2004 sendt til slipcons advokat.
med brev af 12. januar 2004 fremsendte slipcons advokat kopi af brevet af 4. marts 2003 fra
mink-bürsten. i brev af 9. marts 2004 svarede slipcons advokat under henvisning til brevet
                                                 -8-
af 4. marts 2003 til mink-bürsten, at hans klient havde været i god tro og nu havde taget
skridt til overholdelse af retsforliget og vedlagde kopi af et brev til mink-bürsten om ned-
bringelse af tolerancen til +/- 0,1 mm. slipcon ville endvidere, indtil de nye strips var leveret,
kontrollere bundmålet, således at der ikke blev leveret strips i undermål til eventuelle inde-
havere af flex trims slibehoveder.
       af ordrebekræftelse 60402111 af 26. marts fra primo danmark a/s til slipcon aps
fremgår en leverance på 2 børsteprofiler med henvisning til tegninger. på denne tegning er
med håndskrift anført målene 5,5 (top), 7,2 (højde) og 8,0 (bund). et års forbrug af denne pro-
fil er angivet til 80 km.
        den 23. marts 2004 sendte slipcons advokat en kopi af en ordrebekræftelse fra slip-
con til mink-bürsten, hvoraf fremgår, at tolerancen på bundmålet øges til 7,4 (-0 + 0, 2), såle-
des at mål under 7,4 mm ikke forekommer. den 5. april 2004 modtog flex trim en mail fra
en finsk samarbejdspartner, der meddelte, at slipcons finske forhandler reklamerede med, at
slipcons strips passede i flex trims slibehoveder. dette foranledigede, at flex trims advo-
kat i brev af 28. april 2004 til slipcons advokat opridsede forløbet fra retsforligets indgåelse,
herunder de krænkelser af retsforliget, der havde fundet sted, og anmodede om en redegø-
relse fra slipcon om nogle nærmere angivne punkter. slipcons advokat svarede den 17. maj
2004, at slipcon siden marts 2004 havde foretaget kontrolmålinger, og at i det omfang, der
var konstateret undermål, var dette materiale ikke anvendt til strips, men til børster indstøbt
i polyrethan. slipcon ønskede ikke at besvare de af flex trim stillede spørgsmål, men tilbød
at lade deres profilmateriale underkaste en stikprøvevis kontrol hos f.eks. teknologisk insti-
tut og med rapportering til flex trim. derimod ville slipcon ikke ændre dimensionerne på
deres slibehoveder, idet de mente, at det ikke var en del af forliget. slipcon kunne heller ikke
anerkende rigtigheden af måleresultaterne, der var fremsendt den 2. januar 2004. efter yder-
ligere korrespondance meddelte slipcons advokat i brev af 9. juli 2004, at sporene i slipcons
slibehoveder havde følgende dimensioner: top 5,4 mm, bund 7,9 mm og dybde 7,0 mm, samt
at slipcon nu selv forestod en maskinel bearbejdning af deres strips og påså overholdelsen
af de i forligsaftalen anførte minimumsmål. i brevet anførtes endvidere, at slipcon i retsfor-
liget har forpligtet sig til at overholde nærmere angivne minimumsmål på spor og strips,
men at manglende kompatibilitet med flex trims produkt afhænger af dimensionerne på
flex trims spor og stripsbunde.
                                                   -9-
       i forbindelse med et markedsfremstød i usa fik flex trim kontakt til en amerikansk
virksomhed, quality machinery corporation, der den 9. september 2004 afgav en ordre på 2
slibehoveder og 72 slibestrips direkte til slipcon (fakturanr. 3220). flex trim købte denne
ordre.
       med henblik på opmåling af stripsene afholdtes den 25. november 2004 et møde mel-
lem flex trim og jens bo toftegaard og tommy mikkelsen, begge fra teknologisk institut.
toftegaard og mikkelsen udtog to strips til opmåling. af teknologisk instituts prøvnings-
rapport fremgår, at stripsene ikke overholdt målene i retsforliget. af prøvningsrapporten
fremgår følgende mål:
 mål        minimumsmål bilag x34                            bilag x35
                              [angiver måleintervallet]      [angiver måleintervallet]
 d          5,1 mm (+)        4,737                          5,080
                              [4,717; 4,757]                 [5,060; 5,100]
 e          7,4 mm (+)        7,349                          7,314
                              [7,339; 7,359]                 [7,304; 7,324]
 f          7,0 mm (+)        6,151                          6,164
                              [6,141; 6,161]                 [6,154; 6,174]
       den 17. februar 2005 indgav flex trim til fogedretten i randers anmodning om bevis-
sikringsforretning hos slipcon med henblik på bl.a. at beslaglægge mindst 3 eksemplarer af
slibestrips, der ikke opfylder de i retsforliget fastsatte minimumsmål. den 7. april 2005 be-
sluttede fogedretten at foretage bevissikringsforretning på slipcons forretningsadresse uden
forudgående underretning. under bevissikringsforretningen assisterede de sagkyndige,
statsautoriseret revisor chris iversen, kmpg, og it-ekspert carsten jørgensen. ved kendelse
samme dag bestemte fogedretten, at bevissikringssagen (fs 6-746/2005) skulle fremmes, og
der blev beslaglagt slibestrips, ligesom de tilkaldte sagkyndige blev anmodet om at udarbej-
de en rapport omfattende slipcons lagerhold, omsætning, ordrebeholdning samt dæknings-
bidrag i relation til de relevante slibestrips i perioden fra 24. maj 2003 og frem.
       den 29. april 2005 skrev slipcons advokat til flex trims advokat, at slipcon umiddel-
bart efter bevissikringsforretningen havde taget skridt til sikring mod gentagelse ved at be-
stille en ændring af sine ekstruderingsværktøjer hos primo, således at produktionsmålene på
profilerne forøges til d=6,0 (i 7,0 mm’s højde), e=8,1 mm og f=7,5 mm. endvidere ville slip-
con sikre sig mod undermål ved at foretage opmåling.
                                                  - 10 -
      den 9. maj 2005 forelå rapporten fra kpmg om omsætning, afsætning, vareforbrug, le-
verandører og dækningsbidrag. rapporten omfattede kun enkelt- og dobbeltbørster, men ik-
ke modholdsbørster.
      efter at have modtaget rapporten skrev slipcons advokat den 31.maj 2005 til flex
trims advokat, at slipcon vedstod retsforliget og skrivelsen af 29. april 2005, hvorfor han
fandt, at der ikke var anledning til at nedlægge et fogedforbud.
      den 31. august 2005 fremsendte flex trims advokat et udkast en fogedforbudsbegæ-
ring og udkast til stævning til slipcons advokat og oplyste, at hans klient havde modtaget
oplysninger om, at slipcon på en messe i hannover i maj 2005 havde tilbudt strips, der pas-
sede til flex trims slibehoveder. i såvel fogedforbudsbegæringen som stævningen er gengi-
vet dels resultaterne fra den ovenfor refererede prøvningsrapport samt de nedenfor viste
måleresultater af de under bevissikringsforretningen beslaglagte strips (sagens bilag 1-20):
  reference           børstemål d        børstemål e         børstemål f          bilagsnr.
                      5,1 mm (+)         7,4 mm (+)          7,0 mm (+)
     la-1b-lc           5,0 - 5,0 - 4,9    7,3 - 7,2 - 7,1       7,1 - 7,1 - 7,0       x1
     2a-2b-2c           4,8 - 4,8 - 5,0    7,2 - 7,35 - 7,4     7,05 - 7,05 - 7,1      x2
     3a-3b-3c          5,1 - 5,05 - 5,1    7,25 - 7,3 - 7,3     7,0 - 7,05 - 6,95      x3
     4a-4b-4c           5,0 - 5,0 - 5,0     7,25 - 7,2 - 7,2     7,05 - 7,1 - 7,5      x4
     5a-5b-5c           4,8 - 5,0 - 5,0    7,2 - 7,3 - 7,25      7,0 - 7,2 - 7,2       x5
     6a-6b-6c           4,9 - 4,9 - 4,9     7,1 - 7,1 - 7,1      7,05 - 7,1 - 7,0      x6
     7e-75-7c           4,9 - 5,0 - 4,9     7,2 - 7,2 - 7,2      7,1 - 7,0 - 7,05      x7
     8a-8b-8c           5,0 - 5,0 - 5,0   7,25 - 7,3 - 7,35      7,0 - 7,05 - 7,1      x8
     9a-9b-9c           4,8 - 4,9 - 4,9   7,3 - 7,25 - 7,25      7,0 - 7,1 - 7,1       x9
  10a-10b-10c rød       4,5 - 4,4 - 4,5     7,25 - 7,2 - 7,3     6,5 - 6,5 - 6,6       x10
   10a-10b-10c blå      4,4 - 4,3 - 4,3   6,8 - 6,85 - 65,7     6,35 - 6,5 - 6,45      xii
     11a-11b-11c        4,4 - 4,4 - 4,7     7,2 - 7,2 - 7,2      6,7 - 6,7 - 6,7       x12
     12a-12b-12c        4,4 - 4,2 - 4,5     7,0 - 6,9 - 6,9      6,8 - 6,8 - 6,8       x13
     13a-13b-13c        4,55 - 4,5 - 4,6  7,25 - 7,25 - 7,3      6,6 - 6,65 - 6,6      x14
     14a-14b-14c        4,5 - 4,5 - 4,5      7,1- 7,1- 7,1        5,5 - 5,5 - 5,5      x15
     15a-15b-15c        4,5 - 4,6 - 4,35    7,7 - 7,8 - 7,5       6,1 - 6,2 - 6,2      x16
          16a               5,2                7,3                     6,8             x17
         17a                4,8                6,95                    6,1             x18
         18a                5,0                7.3                     6,4             x19
         19a                5,15               7,25                    6,8             x20
                                                - 11 -
den 18. oktober 2005 indgav flex trim såvel fogedforbudsbegæring som stævningen i denne
sag.
       i mail af 24. november 2005 meddelte slipcons advokat, at slipcon ikke bestred de
opmålingsresultater, der fremgik af fogedforbudsbegæringen, vedrørende de under bevis-
sikringsforretningen beslaglagte strips.
       i slutningen af november 2005 havde flex trim konstateret, at slipcon havde solgt sli-
bestrips til papenbroock holztechnik. den 16. december 2005 fremsendte flex trims advokat
til slipcons advokat kopi af ordrebekræftelse og billeder vedrørende 3 strips leveret til pa-
penbrook holztechnik samt måleresultater af disse strips (sagens bilag 40-42), som viste, at
stripsene ikke opfyldte kravene i forliget.
       under fogedsagen (fs 6-3728/2005) tog slipcons advokat i brev af 20. december 2005
bekræftende til genmæle over for flex trims påstande om forbud mod produktion, markeds-
føring, salg og eksport af de som bilag 1-20 og 40-42 fremlagte stripsbunde. den 27. decem-
ber 2005 afsagde fogedretten kendelse i overensstemmelse hermed, således at det forbydes
slipcon at producere, markedsføre, sælge og eksportere stripsbunde med samme om-
fangsmål som stripsbundene på de i bilag 1-20 og 40-42 fremlagte slipestrips.
       i december 2005 indledte slipcon samarbejde med en ny leverandør, lynddahl plast
a/s (herefter lynddahl). af et mødereferat fra et møde den 10. januar 2006 mellem poul
lundum og rasmus lynddahl fremgår, at der i første omgang skulle arbejdes med såvel en-
keltrækket som dobbeltrækket profil med målene: 7,4 x 5,1 x 7,0 mm, og at målene ikke må
være under det angivne, men gerne i overmål. af en tegning, dateret den 9. januar 2006 og
med stempler fra såvel lynddahl som slipcon, fremgår målene: 7,5 x 5,2 x 7,3 mm. at måle-
ne ikke måtte være i undermål, blev gentaget i såvel ordrebekræftelser af 12. januar (prøve-
ordre) og 9. marts 2006 fra slipcon samt på et møde den 26. februar 2006 hos slipcon. slip-
con skulle efter modtagelsen af slibestripsene selv forestå en fræsning af disse, når børsterne
var standset i. til brug for fræsningen blev der den 13. juni 2006 indkøbt en profilfræser. af
tegningen til profilfræseren fremgår målene: 7,5 x 5,2 x 7,2. endvidere fremgår af teksten føl-
gende: ikke tolerancesatte mål +/- 0,1 mm. det er uoplyst, om disse mål refererer sig til ma-
skinen eller emnerne.
       på dilers balticas stand på en messe i lithauen i uge 12 i 2006 så flex trim slibestrips
fremstillet af slipcon. dette foranledigede, at slipcon indhentede en erklæring fra deres
                                                 - 12 -
svenske forhandler naxo flex, hvoraf fremgår, at naxo flex til deres forhandler i lihauen,
dilers baltica, uden slipcons vidende havde udlånt udstillingssættet, som hidrørte fra en
messe, som fandt sted i august 2002.
      i februar 2007 indkøbte flex trim et af slipcons slibehoved isat slibestrips. disse strips
(sagens bilag 90), der er produceret af lynddahl, blev sendt til teknologisk institut til opmå-
ling.
      den 8. januar 2009 solgte slipcon slibestrips til uffe odgaard. disse slibestrips (sagens
bilag 98) er af samme type, som stripsene omfattet af bilag 90.
teknologisk instituts rapport
parterne har i fællesskab ladet teknologisk institut opmåle et antal af teknologisk institut
udtagne stikprøver fra bilag 90 (e 204) og 98 (e542).
      den 20. oktober 2009 afgav teknologisk institut sin rapport. teknologisk institut har i
relation til hver strip udvalgt 6 tilfældige tværsnit, hvor følgende dimensioner dernæst er
fastlagt:
                             d3
                             d2
                             d1
                                                       d5
          7,0
                                               d4
                             d6
                                              - 13 -
               d1: korteste bredde på strippen (mål d)
               d2: bredde målt 7,0 mm fra bunden
               d3: bredde målt helt i top (smalle ende)
               d4: afstand fra bund til mål d1 (mål f)
               d5: total højde af emnet
               d6: største bredde af emnet (brede ende) (mål e)
teknologisk instituts mål d1 korresponderer med retsforligets mål d ≥ 5,1 mm.
teknologisk instituts mål d6 korresponderer med retsforligets mål e ≥ 7,4 mm.
teknologisk instituts mål d4 korresponderer med retsforligets mål f ≥ 7,0 mm.
af oversigten over opmålingerne fremgår bl.a. følgende resultater:
                                         m1    m2    m3   m4   m5    m6
                   bilag 100 (bilag 98)
                   d1                   4,97  5,12  5,13 5,18  5,13 5,12
                   d4                   6,9   6,89  6,89 6,97  6,92 6,88
                   d5                   7,19  7,11  7,15 7,1   7,1  7,09
                   d6                   7,6   7,63  7,6  7,55  7,49 7,56
                   bilag 101(bilag 98)
                   d1                   5,2   5,08  5,1  5,22  5,1  5,11
                   d4                   6,88  6,91  6,82 6,87  6,88 6,88
                   d5                   7,02  7,05  7,02 7,05  7,04 7,05
                   d6                   7,65  7,63  7,53 7,56  7,59 7,59
                   bilag 102(bilag 98)
                   d1                   4,91  5,07  5,09 5,18  5,16 5,19
                   d4                   6,96  6,93  6,87 6,86  6,94 6,89
                   d5                   7,13  7,02  7,05 7,05  7,05 7,09
                   d6                   7,48  7,62  7,62 7,54  7,57 7,59
                   bilag 103(bilag 90)
                   d1                   4,99  4,99  5,13 4,94  4,98 4,9
                   d4                   6,88  6,88  6,33 6,78  6,77 6,86
                   d5                   7,14  7,11  7,09 7,07  7,12 7,14
                   d6                   7,61  7,61  7,61 7,66  7,72 7,67
                                               - 14 -
                     bilag 104(bilag 90)
                     d1                  5,01  5     5,12 5,12  4,96  4,95
                     d4                  6,74  6,68  6,72 6,72  6,78  6,81
                     d5                  6,98  7,01  6,98 6,98  7     7,02
                     d6                  7,78  7,7   7,64 7,64  7,7   7,67
                     bilag 105(bilag 90)
                     d1                  5,78  5,77  5,67 5,67  5,82  5,81
                     d4                  6,74  6,88  7,03 7,03  7     6,75
                     d5                  7,06  7,09  7,12 7,12  7,15  7,12
                     d6                  7,28  7,29  7,33 7,33  7,37  7,41
                     bilag 106(bilag 75)
                     d1                  4,6   4,65  4,68 4,54  4,56  4,51
                     d4                  6,38  6,62  6,55 6,46  6,62  6,61
                     d5                  6,72  6,81  7,14 6,73  6,76  6,86
                     d6                  7,12  7,12  7,57 7,35  7,14  7,53
                     bilag 107(bilag 78)
                     d1                  4,51  4,48  4,59 4,62  4,52  4,58
                     d4                  6,55  6,54  6,65 6,5   6,61  6,49
                     d5                  6,92  6,77  6,78 6,78  6,84  6,78
                     d6                  7,35  7,28  7,34 7,14  7,8   7,22
                     bilag 108(bilag 81)
                     d1                  4,66  4,55  4,75 4,5   4,61  4,48
                     d4                  5,59  5,77  5,79 5,84  5,78  5,81
                     d5                  5,98  5,91  5,9  5,93  5,86  5,91
                     d6                  7,31  7,25  7,18 7,25  7,38  7,32
                     bilag 109(bilag 85)
                     d1                  4,68  4,59  4,7  4,68  4,39  4,45
                     d4                  5,82  5,85  5,69 5,77  5,84  5,86
                     d5                  6,11  5,97  5,91 5,93  5,84  5,91
                     d6                  7,2   7,43  7,17 7,23  7,11  7,45
                     bilag 100
                     (modholdsbørste)
                     d1                  5,11  5,16  5,01 4,96  4,97  4,95
                     d4                  6,84  6,99  6,77 6,84  6,81  6,76
                     d5                  7,08  7,12  7,11 7,13  7,14  7,1
                     d6                  7,6   7,58  7,57 7,57  7,57  7,56
bilag 100-105 hidrører fra lynddahl, bilag 106-107 fra primo og bilag 108-109 fra mink-bür-
sten. bilag 100 er en modholdsbørste.
                                                 - 15 -
erklæringer om slipcons samhandel o.a.
flex trim har i processkrift af 4. januar 2006 oplyst navnene på en række kunder, som flex
trim har leveret slibemateriel til, herunder fritz hansen a/s, til hvem der skulle være leve-
ret første gang den 22. december 1997.
       på foranledning af slipcon har fritz hansen a/s afgivet en erklæring af 7. september
2006, hvoraf fremgår, at fritz hansen a/s aldrig har benyttet slibestrips fra slipcon til slibe-
hoveder fra flex trim eller omvendt, at fritz hansen a/s kun benytter slibehoveder og slibe-
strips fra slipcon, at fritz hansen a/s siden opstart af slibeceller ultimo 1999 har fået leveret
slibehoveder fra slipcon.
       ligeledes har dansam revision på slipcons foranledning afgivet erklæring om, at
slipcon ikke i årene 2003-2006 har haft samhandel med hanbjerg møbelfabrik, samt at ledel-
sen har oplyst, at der aldrig har været nogen samhandel.
yderligere prøvekøb mm.
i februar 2010 informerede slipcon sine kunder om status på den verserende sag mellem
dem og flex trim, idet de havde fået kendskab til, at flex trim havde udsendt et nyhedsbrev
herom, som efter deres opfattelse indeholdte ukorrekte oplysninger.
       den 2. marts 2010 foretog flex trim et prøvekøb hos slipcons polske distributør rpm,
idet flex trim ville kontrollere, om slipcon efterlevede forliget
       den 13. maj 2010 foretog flex trim endnu et prøvekøb hos timesavers inc.
det er ubestridt, at de slibestrips, der blev købt i denne forbindelse, krænkede retsforliget
sagens videre behandling ved sø- og handelsretten og højesteret
spørgsmålene om, hvorvidt slipcon og poul lundum havde krænket det i 2003 indgåede
forlig, og om hvorvidt markedsføringslovens § 1 var overtrådt, blev udskilt til særskilt be-
handling i medfør af retsplejelovens § 254. ved hovedforhandlingen i sø- og handelsretten
den 4.-5. november 2009 nedlagde flex trim bl.a. påstand om, at slipcon og poul lundum
skulle forbydes at producere, markedsføre, sælge og eksportere slibestrips svarende til de
som bilag 90 fremlagte lynddahl slibestrips (påstand 46), at slipcon og poul lundum skulle
tilpligtes at anerkende, at slipcon var uberettiget til at producere, markedsføre, sælge og
                                                   - 16 -
eksportere slibestrips, hvis dimensioner d, e og f ikke var større end eller lige med de mi-
nimumsmål, der var fastlagt i punkt 3 i retsforliget (påstand 48), og at slipcon ved produkti-
on, markedsføring og salg af en række nærmere angivne strips, herunder bilag 90, udgjorde
en krænkelse af markedsføringslovens § 1 (påstand 45 og 47) .
    slipcon aps’ advokat erklærede ved et telefonisk retsmøde i sø- og handelsretten den
26. februar 2010, at slipcon handlede i overensstemmelse med den af retten afgivne tilken-
degivelse, hvorefter påstand 46 og 48 ville blive taget til følge, mens der ville ske frifindelse
for påstand 45 og 47.
      den 26. april 2010 afsagde sø- og handelsretten dom i overensstemmelse med tilken-
degivelsen.
      slipcon aps og poul lundum ankede dommen. til brug for højesteret udarbejdede
parterne supplerende sagsfremstilling, hvoraf det fremgik, at parterne var enige om følgen-
de:
      samtlige fremlagte strips (bilag 1-20, 40-42, 75-86, 90, 100-112, bortset fra bilag 116) er
      omfattet af retsforligets punkt 3.
      stripsene fremlagte som bilag 1-20, 40-42 krænker minimumsmålene ud fra slipcons
      principale fortolkning af retsforliget.
      samtlige fremlagte strips (bilag 1-20, 40-42, 75-86, 90, 100-112, bortset fra bilag 101 og
      116) krænker minimumsmålene ud fra slipcons subsidiære fortolkning af retsforliget.
      (slipcons subsidiære standpunkt er, at enhver stripsbund skal kunne omfatte en
      trapezformet skabelon med dimensionerne d=5,1, e=7,4 og f=7,0 mm, se hertil figur 9.)
                                                                figur 9 (bilag ak)
                                                                den inderste trapez-
                                                                formede skabelon
                                                                er dimensioneret d=5,1,
                                                                e=7,4 og
                                                                f=7,0. den yderste tra-
                                                                pez omfatter den in-
                                                                derste trapez.
      samtlige fremlagte strips (bilag 1-20, 40-42, 75-86, 90, 100-112, bortset fra bilag 116)
      krænker minimumsmålene ud fra sø- og handelsrettens domskonklusion.
      samtlige fremlagte strips (bilag 1-20, 40-42, 75-66, 90, 100-112, bortset fra bilag 116)
      passer i flextrims slibehoved med spidse vinkler (figur 1). generelt passer ingen af de
      fremlagte strips i flextrims slibehoved med afrundede bunde (figur 2).
                                                    - 17 -
højesteret stadfæstede den 13. juni 2013 dommen og udtalte vedrørende fortolkningen af
retsforliget følgende:
       ”efter retsforligets punkt 3 er slipcon og poul lundum forpligtet til udelukkende at pro-
       ducere stripsbunde, som opfylder tre mindstemål, der er vist på en tegning af en trapez.
       det fremgår heraf, at dimensionen d (figurens top) skal være mindst 5,1 mm, mens di-
       mensionen b (figurens bund) skal være mindst 7,4 mm og dimensionen f (figurens højde)
       mindst 7,0 mm. parterne er enige om, at formålet med forliget bl.a. er at sikre, at de slibe-
       strips, som slipcon fremstiller, ikke kan indføres i de slibehoveder, som flex trim pro-
       ducerer.
       efter højesterets opfattelse skal spørgsmålet om, hvorvidt dimensionerne i slipcons
       stripsbunde er i overensstemmelse med retsforliget, vurderes ud fra de mindstemål, der
       er angivet i forligets punkt 3 sammenholdt med tegningen af trapezen. dette gælder, selv
       om stripsbundenes sider ikke som på tegningen er lige.
       højesteret finder efter forligets ordlyd sammenholdt med tegningen, at de slibestrips,
       som slipcon fremstiller, skal have en bund, der opfylder alle tre mindstemål på et vilkår-
       ligt trapezformet tværsnit af stripsbunden. det smalleste sted, linjestykket d, på et vilkår-
       ligt trapezformet tværsnit af stripsbunden skal være mindst 5,1 mm. dimensionen f (fi-
       gurens højde) udgør afstanden mellem to vandrette linjer tegnet ud fra målepunkt e (fi-
       gurens bund) og målepunkt d (det smalleste sted). efter højesterets opfattelse er der ikke
       grundlag for som subsidiært påstået af slipcon og poul lundum at fortolke forligets
       punkt 3 indskrænkende, således at det smalleste sted (d) skal måles op til en højde på 7
       mm beregnet fra dimensionen e (figurens bund).”
slipcon productions brochure og hjemmeside
flex trim har i sagen fremlagt en slipcon productions brochure ”innovative brush sanding
technology”, hvori er vist billeder af slibehoveder og slibestrips. det fremgår, at slibemateri-
alet passer ind i maskiner fra følgende virksomheder; makor, delle vedove, unisand, costa,
quickwood, fladder, timersaver, cattinair, sorbini og mange andre.
       skærmprints fra slipcon productions hjemmeside fra den 13. september 2010 viser
bl.a. nedenfor viste billeder:
                                                - 18 -
fogedforretninger
i 2010 indgav flex trim en forbudsbegæring mod poul lundum og slipcon production til
fogedretten i randers. af fogedrettens kendelse af 1. februar 2011 (fs 40-8737/2010) fremgår,
at slipcon production erklærede at være bundet af retsforliget, der var indgået i 2003 mel-
lem flex trim på den ene side og slipcon på den anden side. fogedretten i randers nedlag-
de forbud bl.a. mod slipcon productions produktion af slibestrips, der var i strid med måle-
ne angivet i retsforligets pkt. 3.
efterfølgende forløb
ved brev af 6. april 2011 fremsendte slipcon productions advokat en opmålingsrapport fra
teknologisk institut vedrørende en stripbund, som slipcon productions på daværende tids-
punkt producerede. af opmålingsrapporten fremgår følgende mål:
   min.mål      ti dimensioner      m1        m2       m3        m4         m5         m6
   d ≤ 5,1 mm          d1           5,27      5,22     5,23      5,22       5,23       5,24
                       d2           5,49      5,46     5,56      5,55       5,51       5,57
                       d3           5,4       5,39     5,4       5,38       5,4        5,42
   d ≤ 7,0 mm          d4           6,52      6,51     6,48      6,52       6,46       6,45
                       d5           7,1       7        7,09      7          7,08       7,11
   e ≤ 7,4 mm          d6           7,74      7,47     7,47      7,45       7,44       7,48
i juni måned foretog flex trim prøvekøb gennem christian wahle, berlin, opkøb af slibe-
strips hos slipcon productions tyske distributør, semrau schleiftechnik. teknologisk institut
foretog ligedes opmåling af disse strips. opmålingen viste, at flere strips ikke overholdt må-
lene i forliget, heraf overholdt ingen målet ≥ 5,1 mm.
        i oktober 2011 foretog teknologisk institut opmålinger af slibestrips, som slipcon hav-
de leveret til vestas-koncernen gennem selskabet klingsbo. der er mellem parterne enighed
om, at disse slibestrips overholdt forliget.
yderligere fogedforretninger
den 27. september 2011 indgav flex trim en begæring mod poul lundum og slipcon pro-
duction til fogedretten i randers med henblik på sikring af, at det af fogedretten den 1. fe-
bruar 2011 (fs 40-8737/2010) nedlagte fogedforbud blev overholdt.
                                                - 19 -
       den 2. november 2011 afsagde fogedretten i randers kendelse (fs 40-9115/2011) ifølge,
hvilken forbuddet nedlagt den 1. februar 2011 fandtes at være krænket, og fogedretten
plomberede to fræsemaskiner, der befandt sig på slipcons adresse.
       den 13. februar 2013 indgav flex trim på ny begæring mod poul lundum og slipcon
production til fogedretten i randers (fs 40-1342/2013) om sikring af opretholdelse af det
nedlagte fogedforbud på grundlag af virksomheden alphabrushes markedsføring af slibe-
strips og markedsføring af slibestrips på hjemmesiden www.slipcon.dk.
       i retsmødet i fogedretten den 4. april 2013 blev der under besigtigelsen på slipcon
productions produktionssted konstateret, at plomberne på de to fræsemaskiner var ubrudte,
men der blev fundet en tredje mindre fræser, der var monteret på et flytbart bord. på mødet
blev parterne enige om, at flex trim skulle udvælge op til 10 repræsentative slibestrips, der
skulle sendes til opmåling hos teknologisk institut. teknologisk instituts opmåling af de 9
slibestrips i en ct-scanner viste følgende måleresultater (der er foretaget to målinger på hver
strip):
 - 20 - - 21 -                                                 - 22 -
den 24. februar 2014 blev indledt endnu en bevissikringssag mod slipcon production vedrø-
rende en påstået patentkrænkelse(fs 40-255/2014). i et retsmøde den 24. februar 2014 blev
både bevissikringssagen og håndhævelsessagen (fs 40-1342/2013) behandlet. begge sager
blev udsat på parternes skriftveksling.
fremsatte provokationer og flex trims nedlagte påstand om straf
på grundlag af slipcons opfordring (a) i processkrift af 28. december 2005 oplyste flex trim
i processkrift af 23. juni 2006 at have leveret slibestrips til virksomhederne costa levigatrici
s.p.a. ,zaklad mechaniczny wikoma, swedwood poland sp. z.o.o., merlin technology
                                                  - 23 -
gmbh, disa cattinair, hans weber maschinenfabrik gmbh, poul ernst maschinenfabrik
gmbh, as bodilsen estonia, fritz hansen a/s, carl hansen & søn a/s, minilak, haslev
møbelsnedkeri a/s, bodilsen a/s, tørring møbelfabrik aps, völkerag, valtorta & c. srl,
porta kmi poland sp z.o.o., junget a/s, system tm a/s og skovby møbelfabrik a/s. flex
trim oplyste endvidere tidspunktet for deres første leverance til virksomhederne. ved pro-
cesskrift af 4. april 2011 oplyste flex trim tillige at have leveret slibemateriel til virksomhe-
derne habermaaβ gmbh, ballingsløv køk ab, orbilak sl, quality machinery corporation,
cefla finishing ameriaca inc, slupska fabryka obrabiarek ”safo” sp.z.o.o. og black red
white s.a.
       ved processkrift af 12.oktober 2012 nedlagde flex trim påstand om, at poul lundum
skulle pålægges en straf i medfør af den dagældende retsplejelovs § 651(nu retsplejelovens §
430) for at have krænket det af fogedretten i randers nedlagte forbud den 1. februar 2011.
sagens videre forløb efter hovedforhandlingen i sø- og handelsretten den 26. og 27. maj 2014
den 6. juni 2014 indgav flex trim processkrift ved fogedretten i randers om, hvorvidt den
ved fogedretten i randers verserende bevissikringssag skulle fremmes. slipcon production
protesterede mod bevisbegæringens fremme. den 1. juli 2014 blev retten sat på slipcons
adresse, hvor det blev konstateret, at virksomheden var i besiddelse af den ”3. fræser”, samt
at plomben på en af fogeden tidligere plomberet fræser var brudt. i forbindelse med foged-
forretningen foretog teknologisk institut opmåling af strips, som viste, at nogle slibestrips
ikke overholdt de minimumsmål, der var angivet i forliget, mens andre gjorde. der var enig-
hed om, at teknologisk institut foretog målinger af udvalgte omstridte strips. disse målinger
viste, at flere strips ikke overholdt forliget. fogeden beslaglagde på mødet den 3. fræser samt
de strips, som krænkede forliget. sagen blev herefter udsat.
       på grundlag heraf modtog sø- og handelsretten den 7. juli 2014 en anmodning fra flex
trim om, at sagen skulle genoptages. sø- og handelsretten besluttede at udsatte sagen på
parternes skriftveksling herom.
opgørelse af kravet
i forbindelse med bevissikringsforretningen den 7. april 2005 udfærdigede kpmg en rap-
port, som viste, at slipcon/slipcon production i perioden 24. maj 2003 til 7. april 2007 solgte
                                                - 24 -
i alt 400.293 stk. enkeltrækkede og dobbeltrækkede slibestrips svarende til en omsætning på
11.906.402 kr. slipcon havde en dækningsgrad på 75,7 %, svarende til 9.013.146 kr. kpmg
skønnede, at hvis der ved opgørelsen af dækningsbidraget skulle modregnes lønomkostnin-
ger til 10 medarbejdere, ville dækningsbidraget skulle reduceres til et sted mellem 7 og 7,5
mio. kr. på grundlag af kmpgs rapport har flex trim udfærdiget følgende oversigt:
                           slipcons om-   slipcons om-   slipcons dæknings-    dæknings-
                           sætning (stk.) sætning i kr.  bidrag i kr.          grad
       periode 24. maj     400.293        11.906.402     7.000.000 -7.500.000  59 – 63 %
       2003 – 7. april
       2005 (684)
       periode 7. april    68.571         2.036.621      1.197.368 – 1.282.895 do.
       2005 – 2. august
       2005 (117 dage)
       periode 2. august   86.154         2.558.832      1.504.386 – 1.611.842 do.
       2005 – 27. decem-
       ber 2005 (147 da-
       ge)
       periode 27. de-     1.556.044      46.215.639     27.171.053 -          do.
       cember 2005 – 4.                                  29.111.842
       april 2013 (2655
       dage)
       periode 4. april    191.062        5.674.689      3.336.257 – 3.574.561 do.
       2013 – 24. februar
       2014 – 26. maj
       2014 (326 dage)
       periode 24. febru-  53.333         1.584.039      931.287 – 997.807     do.
       ar 2014 – 26. maj
       2014 (91 dage)
       i alt 4020 dage     2.355.458      69.976.222     41.140.351-44.078.947 do.
       + 40 %              3.297.641      97.966.711     57.596.491 –          do.
                                                         61.710.526
flex trim har i det sammenfattende processkrift på grundlag af kpmgs rapport anslået en
omsætning på 70 mio. kr. med et dækningsbidrag på 40 mio. kr., hvortil kommer omsætning
på støttebørster og modholdsbørster på ca. 100 mio. kr og et dækningsbidrag på 60 mio. kr.
kpmg identificerede i forbindelse med udfærdigelsen af rapporten, hvilke kunder slip-
con/slipcon production havde handlet med, herunder var virksomhederne disa cattinair,
as bodilsen estonia, fritz hansen, haslev møbelsnedkeri, tørring møbelfabrik, valtorta &
c srl., bütfering, orbilak sl, quality machinery corporation og cefla finishing america inc.
                                               - 25 -
       de sagsøgte har i sagen fremlagt 2 erklæringer udfærdiget af registreret revisor bjarne
leth på grundlag af erklæringen fra kpmg. det fremgår af erklæringen, at slipcon i perio-
den 24. maj 2003 til 27. december 2005 har solgt i alt 220.367 stk. enkeltrækkede slibestrips
svarende til en omsætning på 5.388.297,31 kr., 826 stk. dobbeltrækkede slibestrips svarende
til en omsætning på 302.618,04 kr. og 200 stk. slibehoveder svarende til en omsætning
på1.070,40 kr.
       slipcon har endvidere fremlagt følgende oversigt over deres omsætning:
forklaringer
poul erik jespersen har ved sagens behandling i sø- og handelsretten den 5. november 2009
forklaret, at han er uddannet møbelsnedker og har arbejdet på møbelfabrikker, herunder
som produktionschef. han arbejdede i et firma, hvor man håndpudsede møblerne. dette sat-
te tanker i gang hos ham om pudsehoveder med udskiftelige slibebørster.
       han startede egen virksomhed i 1999 og sælger i dag over hele verden. i 1999 var der
ikke andre, der producerede kompatible slibehoveder. sidste gang han var på hannover-
messen, var der mange efterligninger. hans største konkurrent er slipcon.
       baggrunden for den første sag var, at en medarbejder forlod virksomheden i december
1999, og samtidig begyndte slipcon at producere det samme som flex trim. tidligere havde
slipcon produceret engangshoveder. slipcon lagde sig tæt op af flex trim, samtidig med at
kundekartoteket ”var lukket op”. slipcon kopierede hele produktionen for derefter at levere,
når flex trim havde sat det hele op. kunder forsvandt, men heraf kom nogle igen. formålet
                                                 - 26 -
med retsforliget var, at slipcons børster ikke skulle kunne passe i flex trims slibehoveder,
hvis målene blev overholdt. slipcon skulle ændre sine slibehoveder og var tvunget til at lave
større spor. flex trims tidligere kunder ville så vende tilbage. slipcon havde oprindeligt
samme spor som flex trim.
       han fik lavet ”dummy”, så han kunne kontrollere minimumsmålene. målene blev in-
den forliget drøftet mellem parterne, idet han havde haft målene med hjemmefra. han fore-
slog større mål end i forliget. meningen var, at slipcon skulle gå hjem og ændre hoved og
stripbunde. han husker ikke, om poul lundum var ude at ringe under forhandlingerne. eks-
truderingstolerancen er +/- 0,2 mm, og fræsningstolerancen er +/- 0,1mm afhængig af værktø-
jet.
       flex trim ændrede i 2006 slibehoved, således at det fik runde hjørner, hvilket skete,
bl.a. fordi flex trim havde problemer med slipcon. ca. 40-50 % af hans kunder har de gamle
slibehoveder, men de nye strips kan anvendes både såvel i gamle som i nye slibehoveder. at
ændre mål på hoved og strip var næsten som at starte forfra, og flex trim mistede herved
kunder. han har hørt, at slipcon leverer både til flex trims gamle som nye hoveder. nogle
kunder har af slipcon fået at vide, at de blot skal slibe spidsen i bunden af slibestrippen af.
slipcons slibestrips er ca. 40 % billigere end flex trims.
       han besøgte på et tidspunkt den italienske kunde costa, som i 2007 havde købt slibe-
strips fra slipcon. disse strips har han skåret over for at måle dem. på et tidspunkt havde
den amerikanske kunde quality handlet med flex trim. han og hans salgschef var i kontakt
med quality, som indvilgede i at afgive bestilling til slipcon. ligeledes havde hans salgschef
kontakt til papenbroock og dilers baltica. sagens bilag 90 har han købt i danmark.
       han har ikke fritz hansen a/s som kunde, og parterne har heller ikke direkte flere fæl-
les kunder. han har fælleskunder med en anden producent, hvis slibestrips passer til flex
trims slibehoved. han regnede med efter forliget at få et øget salg, fordi flex trim nu kunne
sælge slibestrips til kunder med slipcons gamle slibehoved.
af kendelsen afsagt af fogedretten i randers den 1. februar 2011 fremgår, at poul erik jesper-
sen bl.a. har forklaret, at flex trim blev etableret, fordi der på daværende tidspunkt ikke
fandtes produkter, der kunne slibe ordentligt på profilerede emner. virksomheden har 14
ansatte i danmark og en række udenfor danmark. de har startet et nyt selskab med 2 ansat-
                                               - 27 -
te. en af de største konkurrenter på såvel det danske som det udenlandske marked er slip-
con. baggrunden for sagen i 2001 var, at slipcon kom ud med en modholdskost, som han
mente, han havde patent på. det, man tjener pengene på, er stripsene ikke hovederne. det er
ligesom at købe en barberskraber, hvor bladene skal skiftes. han har mange gange oplevet,
at kunder, der har købt hoveder hos ham, har købt strips hos slipcon. slipcons strips er bil-
ligere. forud for forliget havde han fået opmålt sine strips og hoveder. han fik lavet en stål-
model, som netop kunne gå i flex trims slibehoveder, således at han havde minimumsmå-
lene. hvis alle mål på slipcons strips lå over minimumsmålene, var slipcon nødt til også at
lave nye hoveder, fordi stripsene skal passe i hovedet. dermed ville han kunne levere strips
til kunder, hvor slipcon havde leveret hovedet. aftalen mellem dem, da forliget blev indgå-
et, var, at målene skulle være plusmål. hvis slipcon overholdt minimumsmålene, ville strip-
sene ikke passe i flex trims slibehoveder. når stripsene laves i plastic, vil målene svinge +/-
0,2 mm. flex trims filosofi er at køre med høj service i forhold til kunderne. derfor er de dy-
rere end andre aktører på markedet. det skyldes, at servicen indregnes i prisen på strips. i
2006 begyndte flex trim at lave slibehoveder, hvor sporet er med afrundede hjørner frem for
trapezformede. det skete for at sikre, at slipcons strips ikke passede i deres hoveder. det var
dog en stakket frist, fordi slipcons kunder hurtigt lærte at slibe hjørnerne af stripsene, så de
alligevel kunne gå i flex trims slibehoveder. i dag sælger flex trim slibehoveder med såvel
trapezformede som med afrundede spor. han har fået rigtig mange underretninger om leve-
ring af slipcon strips i undermål, men det er meget svært at få kunderne til at stå frem. det
er hans opfattelse, at slipcon har fortsat med at levere strips i undermål også efter sø- og
handelsrettens tilkendegivelse. prøvekøbet i polen kom i stand i forbindelse med, at deres
forhandler tog hen til en mangeårig kunde. forhandleren var taget ud til kunden, fordi han
undrede sig over, at det var længe siden, at kunden havde købt strips. kunden fortalte, at
han havde bestilt nogle strips hos slipcon. de aftalte med kunden, at han kunne få et sæt
flex trim strips i bytte, hvis han afleverede det, han havde bestilt hos slipcon, til dem. da
han fik stripsene, var de i original emballage. prøvekøbet i usa kom i stand i forbindelse
med, at deres forhandler i usa havde fået en henvendelse fra timesavers, som ville have
nogle testkørsler og høre, hvor hurtigt de kunne levere. stripsene skulle bruges i standardi-
serede slibemaskiner, som timesavers producerer. forhandleren fik firmaet til at købe et sæt
strips hos slipcon. flex trim har ikke foretaget forarbejdning af stripsene leveret derfra, og
                                                 - 28 -
han er ikke bekendt med, at timesavers har forarbejdet dem. han startede op med stripsy-
stemerne på hanovermessen i 1999 eller måske 1998. forinden havde han haft et lidt andet
stripsystem. på det tidspunkt var der 2 andre aktører på markedet for udskiftelige strips.
bemærkningen i årsregnskabet 2009 om, at sø og handelsrettens afgørelse vedrørte en pa-
tentkrænkelse og kopiprodukter, blev sat ind uden, at han tænkte nærmere over formulerin-
gen.
af kendelsen af 2. november 2011, afsagt af fogedretten i randers, fremgår, at poul erik je-
spersen bl.a. har forklaret, at prøvekøbet kom i stand gennem en tysk agent, tino heile. de
bad ham om at finde et sted med salg af slipcon strips. det var svært at finde nogen, der
ville forestå prøvekøbet. de fandt dog en kontakt i berlin, christian wahle, der ville sende
ordren for dem. fra bestilling blev afgivet, til varen blev modtaget, gik ca. 1 1/2 måned. wah-
le sendte varen direkte til flex trim, da han modtog den. kassen var således uåbnet ved
modtagelsen hos flex trim. flex trim åbnede kassen, da de modtog den, for at konstatere,
om det umiddelbart tydede på, at strippene var i undermål. de kan ikke selv lave en præcis
måling, hvorfor strippene herefter blev sendt til teknologisk institut. wahles adresse er på-
ført kassen. det er markeret på kassen, at der er tale om slipcon strips. han er ikke bekendt
med, at der skulle være sket en efterbearbejdning af strippene. det er ikke hans formodning,
men han ved det ikke med sikkerhed. wahle har ikke foretaget slibning af strippene, da han
ikke har haft åbnet kassen. i forbindelse med, at wahle skulle bestille strippene hos slipcon,
fik han at vide, at de skulle kunne passe til flex trims slibehoveder, men der blev ikke givet
instruks om, at strippene skulle slibes til/efterbearbejdes. han ved dog ikke, hvad wahle
nærmere har sagt til leverandøren i forbindelse med bestilling.
poul erik jespersen har under hovedforhandlingen den 26. og 27. maj 2014 supplerende for-
klaret, at flex trim havde haft et kundeforhold til fritz hansen a/s. det anlæg, der står hos
fritz hansen a/s, som de bruger til at pudse stole med, har flex trim leveret pudsehoveder
og slibestrips til. selve maskinen er ikke en flex trim maskine. samarbejdet med fritz han-
sen a/s ophørte efter ca. 3 måneder.
       flex trim har i dag kunderelationer til selskaberne makor, delle vedove, unisand, co-
sta, timesaver og sorbini. de har aldrig haft en kunderelation til selskabet quickwood. de
                                                - 29 -
handler ikke som sådan med selskabet fladder, men de leverer til tider slibehoveder til deres
maskiner. selskabet cattinair ophørte med at eksistere for 6-7 år siden.
       det er et problem, at slipcon production aps leverer strips, der passer til flex trims
slipehoveder, fordi nogle af kunderne tror, at slipcons produkter, der er 40 % billigere end
flex trims, svarer til flex trims. men det gør de ikke. kunders test har vist, at flex trims
slibestrips kunne anvendes i ca. 200 timer, mens de slibestrips fra slipcon, der kom tættest
på flex trims slipestrips, kunne anvendes i ca. 40 timer. der er derfor en væsentlig besparel-
se ved at anvende flex trims slibestrips. men den umiddelbare prisforskel gør, at flex trim i
en periode mister sine kunder. kunderne kommer som regel tilbage enten efter at have prø-
vet slipcons slibestrips én gang eller efter en periode, når de har set regningerne og regnet
på, at det ikke kan svare sig i længden at anvende slipcons slibestrips. der er også kunder,
der aldrig er vendt tilbage, fx vestas, men det er ikke slipcon, der har taget denne kunde.
det tyske selskab bütfering har slipcon også overtaget. der kan være nogle enkelte svenske
kunder, men det ligger flere år tilbage. han ville ikke svare på, om der er kunder, der shop-
per rundt. der er kommet kunder fra slipcon til flex trim, men det er de store kunder, han
hæfter sig ved.
       han har set slipcons slibestrips hos flex trims kunder. når der sidder slipcon slibe-
strips i et slibehoved fra flex trim, krænker slipcon det forlig, parterne indgik i 2001. han
har aldrig set den type slibestrip, som er fremlagt som bilag 116 i sagen.
       relationen til vestas kom i stand ved, at de ringede fra vestas for at høre, om flex
trim kunne hjælpe med at producere pudsegrej til deres vinger. på baggrund af et besøg hos
vestas fremstillede han en prototype, som han demonstrerede for vestas, der syntes om idé-
en. herefter videreudviklede han protypen til en maskine, som fungerede rigtigt godt. han
lavede også et udsugningssystem. flex trim leverede maskinen til vestas i lem, i tyskland, i
usa og i australien. i perioden 2005 til maj 2006 leverede flex trim 70 km slibestrips til ve-
stas. vestas var på dette tidspunkt en mellemstor kunde hos flex trim. på et tidspunkt i den
periode, hvor flex trim havde en kunderelation til vestas, blev han ringet op af erik chri-
stensen fra klingspor. klingspor ønskede at komme ind som mellemled. det var flex trim
ikke interesseret, fordi de på dette tidspunkt havde kontakten til vestas. de drøftede pris,
som var det springende punkt. der var ikke andet. vestas reklamerede ikke over, at de ma-
skiner, som flex trim havde leveret, gik ud. maskinerne fra flex trim sætter ikke ud. hvis
                                                 - 30 -
vingepudseren satte ud, ville den i øvrigt ikke falde ned. den ville blive stående stille. de le-
verede ikke maskiner til vestas med tromlemotorer. det var der udelukkende på den aller-
første prototype. de kører med lenze motorer nu og har stort set aldrig gjort andet. der er
ingen forskel på de to motorer. det er fortsat den samme servomotor. det er muligt, de har
solgt reservedele til vestas fx i form af drivaksler. det var typisk drivakslen, der var proble-
mer med på grund af støv fra vingen. selve akslen gik ikke i stykker. han mener, de separat
har solgt en eller to motorer til vestas. han mener ikke, at de har solgt ekstra motorer til ve-
stas. de har aldrig solgt frekvensomformere separat. faktura 1460 fra 2005 kan være en re-
klamation, men ud fra prisen ser det ikke ud, som om der er tale om en aksel. han husker
ikke, hvad faktura 822 fra 2005 vedrørte, men den er udstedt til skagen sandblæsere. de ene-
ste reparationer, han husker, flex trim har foretaget for vestas vedrørte udsugningskassen.
der vil altid være reparationer, når man arbejder med maskiner, der kører 24 timer i døgnet
med høj frekvens. der er altid en masse ting, der skal falde på plads ved en nyudvikling. det
er altid nemmere at være nr. 2 i rækken. han ved, at slipcon efter maj 2006 leverede slibe-
strips til flex trims slibehoveder, som var leveret til vestas i australien. han overdrog ikke
disse slibestrips til sin advokat, fordi sagen ikke var så fremskreden dengang. han ved ikke,
om de også har leveret til vestas i lem eller tyskland. det var ikke nemt at udskifte det sli-
behoved, som flex trim leverede til vestas med et andet slibehoved. der var mange dele,
der skulle skiftes, og det ville tage en fagmand mellem 4-5 timer forudsat, at fagmanden var i
besiddelse af alle nødvendige dele som fx kuglelejer. akslen i flex trims vingepudser har en
diameter på 25 mm. slibehovedet i faktura nr. 11378, som slipcon udstedte den 9. maj 2005
til klingspor, er dimensioneret til en 30 mm aksel. det slibehoved kan man ikke sætte i den
maskine, som flex trim havde leveret til vestas, uden også at skifte akslen. man kan ikke
uden videre nøjes med at skifte slibehovedet. hvis han generhvervede leverancen til vestas,
som han skønner til 100 km/årligt, ville flex trim skulle ansætte en mand mere i pakkeriet,
og evt. én yderligere, som kunne ”køre lidt” om natten der skulle ikke investeres i ekstra
maskiner, da han har en overkapacitet svarende til ca. 500 km slibestrips om året.
       kpmg har ikke i sin bevissikringsrapport medtaget modholdsbørster og dobbeltbør-
ster, derfor skal omsætningsstørrelserne i rapporten forhøjes med 40 %, fordi slibematerialet
skal skiftes 2 gange, inden støttebørsten skal skiftes, hvis man tager en børste med slibemate-
                                                - 31 -
riale og sætter den i og har en støttebørste bagved. sandpapiret skal skiftes én gang, inden
støttebørsten skal skiftes.
       hvis slipcon skulle have licens til at producere slibestrips i undermål, ville licensafgif-
ten være ca. 20 % af omsætningen og måske endnu højere. flex trim vil aldrig acceptere en
licensafgift på fx 5 %. hvis slipcon skulle have en royalty for salg af flex trims slibestrips,
ville den ligge på ca. 10 %. flex trim vil herefter have et dækningsbidrag på mellem 60-65 %.
       i dag sælger flex trim udelukkende slibehoveder med afrundede hjørner. dem kan
man sætte slipcons slibestrips i. han mener, at han fra et vidne fra polen, der tidligere har
afgivet forklaring i sagen, har hørt, at slipcon har oplyst, at deres slibestrips kan skæres til,
så de passer i flex trims hoveder.
       flex trim leverede ikke slibehoveder med afrundede hjørner til vestas. de leverede
slibehoveder med trapezformede hjørner.
       i 1992/93 var flex trim de første, der stod på hannover messen med udskiftelige slibe-
strips. da flex trim begyndte sin forretning i usa i 2001/02, købte quick wood slibestrips af
flex trim. det ville de næppe have gjort, hvis de havde haft deres egne. i begyndelsen af
1990’erne havde quick wood et fladderlignende system.
       han har aldrig set en slipcon maskine.
poul lundum har ved sagens behandling i sø- og handelsretten den 5. november 2009 for-
klaret, at han er uddannet i trælastbranchen og har arbejdet som sælger og udvikler i mange
år, inden han begyndte at udvikle en særlig slibestrip. han spurgte sin daværende arbejds-
giver, om denne var interesseret, men det var ikke tilfældet. han fik tilladelse til at lave sli-
bestrips mod at give eneforhandlingsret til sin arbejdsgiver.
       da han i 1997 efter aftale fratrådte, kom han til et andet firma, som købte børster hos
mink-bürsten. i 1999/2000 præsenterede claus dall fra mink-bürsten ham for en slibestrip.
det var rimelig nemt at udvikle en slibestrip. produktet, som var færdigt i sidste halvdel af
2001, bestod af en børste med sandpapir og et plastrør. han havde fået lavet værktøj, der
passede hertil. med plastrørene kunne man lave spiralformede slibekerner, som kan angribe
kanterne bedre. i møbelbranchen er der faste mål, der giver dimensionerne.
       han kendte kun flex trim gennem flex trims forhandler lennart bjørn, som han hav-
de solgt andre produkter til, og flex trims tidligere medarbejder p.c., som han havde mødt
                                                  - 32 -
på en møbelfabrik, og som i 2001 havde rettet henvendelse til ham. han kendte ikke flex
trim som firma, men kun deres produkter. han ville ikke have p.c. i produktionen, fordi
han havde været hos flex trim. p.c. ville med ham drøfte en idé om at sælge slibeværktøj til
tyske trappemestre. p.c. blev forhandler for tyskland og solgte og sælger i dag kun spiral-
formede kerner.
       henvendelsen fra flex trim i 2001 kom uden forvarsel. han mente ikke, at slipcon
havde plagieret flex trims produkt, og han havde ikke kendskab til flex trims kunder.
slipcon havde samhandel med quality, og de danske kunder kom af sig selv.
       under forligsforhandlingerne kom poul erik jespersen med noget materiale, som han
protesterede mod. han ville sikre sig, inden forliget blev indgået, at mink-bürsten kunne le-
ve op til kravene, hvorfor han ringede til dall. han tænkte ikke da på tolerancer. han kan
ikke forestille sig at have solgt til flex trims kunder efter forliget, men muligvis har lennart
bjørn gjort det. ved forliget skulle han ikke anerkende noget. man drøftede heller ikke, at
slipcon skulle skifte slibehoveder.
       slibestrips fra mink-bürsten og primo er ikke helt trapezformede, men de sidstnævnte
blev bearbejdet med vacuum og faldt sammen i siden. slibestrips fra lynddahl er trapezfor-
met, men bearbejdes.
       ved skift til primo bad han om, at målene måtte blive overholdt. det er hans håndskrift
på den tegning, der blev sendt til primo. samarbejdet var kortvarigt, da virksomhederne ik-
ke passede sammen. lynddahl er en meget fleksibel virksomhed, som de passede bedre sam-
men med. da det er meget svært at aftale tolerancer, er slipcon gået over til at producere
selv. de fræser profilerne selv og overvåger tolerancen for hver 200 meter, og de eneste mål,
der er vigtige, er 5,1 x 7,4 x 7 mm. fræsemaskinen kan fræse i bredden, men ikke i højden af
slibebunden. han har ikke bevist produceret slipestrips i strid med forliget.
       ved bevissikringen var det første gang, han så strips med ”undermål”. under bevissik-
ringen blev alt beslaglagt. efter bevissikringen lavede han hyppigere målinger, og undermå-
lere sendte han ikke ud på markedet.
       om de af flex trim påståede krænkelse har poul lundum forklaret, at slipcon på
messen i tyskland i maj 2003 havde en 2½ m høj slibekerne med slibestrips med, som var
”gammel”, mens alt andet var nyt. den italienske kunde costa har et datterselskab i usa,
som bad om, at slipcon leverede en slibekerne med strips til italien. ordren til quality inde-
                                                 - 33 -
holdt både kerne og strips, og han mener, at den blev monteret i danmark. papenbroock var
en ikke eksisterende kunde, som kun købte slibestrips. efter forliget har han kun solgt til
kunder, der har købt kerner hos slipcon. han sælger ikke til en kunde, hvis han ikke ved,
hvad kunden har. han havde ikke kendskab til messen i lithauen, inden den blev afholdt.
han har heller ikke kendskab til den annonce, som deres finske forhandler har indrykket.
han har en forhandler i danmark, der er bekendt med forliget, og varerne bliver sendt ud af
ham. han har ikke solgt lynddahl strips til flex trims kunder.
af kendelse afsagt af fogedretten i randers den 1. februar 2011 fremgår, at poul lundum har
forklaret, at han oprindelig er uddannet tømmerhandler.
      efter han blev færdig med sin uddannelse, arbejdede han i flere år som udkørendesæl-
ger bl.a. for et firma, der solgte slibeværktøj til møbelindustrien.
      han startede egen virksomhed i 1990 samtidig med, at han fortsatte som
sælger. i starten var det en personlig drevet virksomhed. han startede med at udvikle
uniflex, som er et slibeværktøj, hvor stripsene sidder fast i hovedet. i 1997 var virksomheden
blevet så stor, at han sagde sit sælgerjob op. i perioden 1990-1997 var der 2 sammenlignelige
aktører på markedet. stripsystemet kom på markedet i slutningen af 90’erne. virksomheden
quick wood havde dog introduceret systemet allerede tidligt i 90’erne.
      han begyndte at lave udskiftelige strips i 2000. kort efter blev der indledt en retssag.
retssagen blev forligt efter et møde på hans daværende advokats kontor. det var flex trim,
der kom med oplægget til minimumsmålene. det første forslag afviste han, fordi han vidste,
at han med de mål aldrig ville få stripsene til at passe i spiralformede slibehoveder. de endte
med at blive enige om de mål, der fremgår af forliget. når top- og bundmål skal være 7,4
mm og 5,1 mm, behøver han ikke skifte sine hoveder ud. han ringede til sin leverandør,
mink bürsten, inden forliget og fik bekræftet, at de kunne overholde målene. derefter accep-
terede han forliget. formålet med forliget var, at slipcons strips ikke skulle kunne passe i
flex trims slibehoveder.
      efter forliget har han haft forskellige leverandører. han gik ud fra, at han fra
dem fik, hvad han havde bedt om. han opdagede først, at der var noget galt, da flex trim
rettede henvendelse. han prøvede sig frem med forskellige materialer for at gøre tolerance-
målene mindre. efter han havde afbrudt samarbejdet med mink bürsten, tog han kontakt
                                                 - 34 -
med primo. de to firmaer passede imidlertid ikke sammen. han skiftede derfor til lynddahl
plast, som er den leverandør, han bruger i dag. han var meget opmærksom på mini-
mumsmålene, da han indgik aftalen med lynddahl. han køber profilerne i overstørrelse, og
fræser dem bagefter selv for at være sikker på, at de overholder målene.
       slipcon har meget få danske kunder, men har mange europæiske kunder. i 2003 etab-
lerede de sig i usa med virksomheden slipcon inc. det var hans søn, der stod for opstarten.
slipcon inc. er solgt til en tidligere medarbejder. overdragelsen skete med virkning fra den
1. juni 2010. virksomheden i usa har beholdt navnet.
       i dag er der mange aktører på markedet. han oplever også, at andre aktører sælger
strips til hans slibehoveder. slipcon har ikke markedsført sig ind mod flex trims kunder.
hos nye kunder kontrollerer de altid, om kunden har et slibehoved fra slipcon, inden de ac-
cepterer en ordre, fordi deres produkter skal passe til kunden.
       da sø- og handelsrettens tilkendegivelse kom, sendte flex trim en orientering ud til
slipcons kunder, hvor flex trim bl.a. oplyste, at der var tale om en patentkrænkelse. det af-
stedkom, at mange kunder ringede og var bekymret for, om de nu ikke længere kunne få le-
verancer. han sendte derfor mailen af 22. februar 2010 ud til de kunder, der havde henvendt
sig. han sendte mailen, fordi tilkendegivelsen ikke ændrer ved, at de kan levere, hvis blot
målene overholdes. det er hans overbevisning, at hele slipcon koncernen handler i overens-
stemmelse med tilkendegivelsen fra sø- og handelsretten. slipcon aps er i dag et hvilende
selskab. aktiviteten ligger i slipcon production aps. de er ordreproducerende og produce-
rer ikke til lager.
       efter tilkendegivelsen, der omtalte en trapez-form, hvilket de ikke tidligere havde talt
om, bestilte han en ny fræser. med den nye fræser, kører de med en ligesidet profil i stedet
for en hulkindet profil. det har de gjort siden januar 2010. når de kører med den nuværende
fræservinkel på 10 grader, vil stripsene rent matematisk overholde minimumsmålene. han
kontrollerer stripsene manuelt for hver 200 meter. han har ikke konstateret undermål siden,
de fik den nye fræser.
       rpm er slipcons polske forhandler. rpm handler i eget navn og for egen regning. de
strips, som rekvirenten siger, er leveret i forbindelse med prøvekøbet, er både med og uden
print. dem uden print må være produceret før oktober 2007, fordi de først begyndte at påfø-
re print efter dette tidspunkt. stripsene må desuden alle være produceret før januar 2010,
                                                - 35 -
fordi stripsene er hulkindede. ordrenummeret 004.10 betyder, at æsken er gået fra hans la-
ger i 2010. han har en leveringstid på under 4 dage. den polske kunde har aldrig købt andet
end 55 mm strips. æsken lyder på 40 mm strips. målet er børstehøjden fra kanten af strip-
pen. der er således en række ting, der ikke stemmer overens ved det køb. han var ikke klar
over, at rpm var lagerførende i et omfang, som det har vist sig.
       flex trims prøvekøb i usa vedrører en meget grov kornstørrelse, som slipcon kun
sælger meget lidt af. derfor kan han i sit lagersystem se, at der ikke er solgt nogen af denne
type til slipcon inc. siden 2006. han var ikke klar over, at slipcon inc. lå inde med et lager.
han har fået en bekræftelse fra slipcon inc. på, at de ikke ligger inde med flere af de strips.
       han kan ikke huske, at han på noget tidspunkt har talt med olaf honningdal. det er
hans håndskrift på tegningen (ekstrakten s. 321).
       første gang han fik kendskab til begrebet ”to1erancer” var i 2004 efter første henven-
delse fra flex trims advokat.
til fogedretten i randers den 2. november 2011 har poul lundum forklaret, at semrau har
været distributør/forhandler af slipcons produkter i tyskland siden 2006. han handler i eget
navn og for egen regning. han har drøftet sagen med semrau, efter flex trim har nedlagt
påstand om, at fogedforbuddet er krænket. semrau har forklaret, at wahle opgav specifikke
mål i forbindelse med bestilling af strippene, hvorfor semrau selv fræsede strippene, da han
modtog dem. wahle sendte i første omgang en skriftlig bestilling, hvorefter semrau kontak-
tede ham telefonisk for en præcisering af bestillingen. dette er poul lundum først blevet be-
kendt med nu. han er dog ikke bekendt med, hvilke mål strippene skulle have, men han går
ud fra, at det passer med de strips, der efterfølgende blev sendt til wahle. målene fremgår
ingen steder på fakturaen. semrau har selv en büetferingsmaskine, der kan holde strippene
på plads i forbindelse med fræsning/slibning. semrau havde undret sig over, at wahle bestil-
te strippene i rød til lakslibning, da man normalt anvender sorte strips hertil. wahle havde
meget specifikt oplyst, hvilke dimensioner strippene skulle have. længden på strippene af-
veg også fra normalen.
       der er 56 spor i slipcons slibehoveder, og bestillingen var på 28 strips, hvilket stem-
mer overens med, at der ofte kun indsættes strips i hvert andet spor, eller at der kun udskif-
tes halvdelen af strippene ad gangen for en mere ensartet slibning. det er sædvanligt, at man
                                                 - 36 -
med den type lak kun har strips i hvert andet spor. antallet ville ikke passe i flex trims sli-
behoveder, der har et andet antal spor. semrau havde fået oplyst fra wahle, hvilken type
maskine han havde. semrau har overfor poul lundum bekræftet, at han har fræset strippene
til, inden han sendte dem til wahle. de fremsendte strips fra slipcon passede i slipcons sli-
behoveder. dimensionerne på de leverede strips var 7,6 mm i bunden og 5,4 mm i toppen.
han ved ikke, hvorfor wahle har bedt om andre mål.
       den kasse, strippene er modtaget i, ligner den, der også sendes fra slipcon, men sem-
rau har tilsvarende kasser selv, og har også taperuller med logo, så man kan ikke se forskel.
poul lundum genkender ikke skriften på den label, der sidder på kassen, men han kan ikke
afvise, at den kan være skrevet af en af hans medarbejdere. der fremgår et ordrenr. herpå,
men det har ikke været muligt at identificere dette i slipcons system. semrau anvender
normalt bogstavbetegnelser som ordrenr. nummeret kan eventuelt være wahles eget refe-
rencenr. der har ikke været flere bestillinger af samme type, men det er ikke atypisk med
den størrelse slibekorn.
       slipcon har foretaget en produktionsomlægning i juni 2011, da man kunne konstatere,
at almindelige strips er svære at måle nøjagtigt og kræver en ct-scanner, specielt til at måle
toppens bredde. man laver derfor nu en anden type strips.
i fogedretten i randers den 4. april 2013 oplyste poul lundum, ”at de stort set ikke længere
har kunder, der går længere end 5 år tilbage. deres målgruppe har ændret sig. de gamle
brochurer og billeder på hjemmesiden er ikke udtryk for det aktuelle salg og produktion. de
strips, de nu producerer, krænker ikke flex trim. de gamle kerner er slebet op, så sporene er
blevet bredere. slipcon bidrager ikke til markedsføring for alphabrush”
poul lundum har under hovedforhandlingen den 26. og 27. maj 2014 supplerende forklaret,
at de var 16 ansatte, da der var flest ansatte i slipcon koncernen. i dag er der 6 ansatte for-
uden ham selv og hans ægtefælle jette lundum. de seks ansatte arbejder bl.a. med stands-
ning. der er ingen, der er funktionæransatte. jette lundum sidder på kontoret, hvilket han
også selv gør. desuden sætter han maskiner op. han og jette lundum leder medarbejderne.
han ved ikke, hvorfor jette lundum er registreret som direktør i slipcon production aps.
selskabets revisor har stået for dette. han ejer sammen med jette lundum det holdingsel-
                                                - 37 -
skab, slipcon international holding aps, der ejer de resterende selskaber i slipcon koncer-
nen. de ejer hver 50 % af anparterne i holdingselskabet. hans ejerandel er ikke pantsat. de
har holdingselskabet for at kunne føre penge op i det. på et tidspunkt begyndte de at sælge
en del til usa. efter anbefaling fra deres revisor, som var bekymret for virkningen, hvis de
blev mødt med retssager i usa, opdelte de virksomheden, således at slipcon aps skulle ta-
ge sig af det europæiske marked, og slipcon production aps skulle tage sig af det ameri-
kanske marked. de stiftede tillige selskabet slipcon machinery, som byggede maskiner. di-
spositionen havde intet med nærværende sag at gøre. opdelingen viste sig dog ud fra et
regnskabsmæssigt perspektiv at være for kompliceret, hvorfor slipcon aps kun kortvarigt
tog sig af handlen i europa. aktiviteterne i slipcon aps blev indstillet i 2005. han ved ikke,
hvad egenkapitalen ville have været, hvis hele driften var blevet i slipcon aps, og der ikke
var ført penge op i holdingselskabet. han kender ikke størrelsen af egenkapitalen i slipcon
aps.
       costa levigatatrici s.p.a købte i perioden 24. maj 2003 til 7. april 2005 50 slibehoveder
af slipcon. de købte også slibestrips. zaklad mechaniczny købte ligeledes i perioden både
slibehoveder og slibestrips. swedwood poland købte også slibehoveder i perioden, men de
er leveret fra zaklad mechaniczny. merlin technology har fået leveret 115 slibehoveder. disa
cattinair har fået leveret 135 slibehoveder i perioden. de maskiner, der blev leveret til costa
levigatatrici s.p.a og disa cattinair, blev videresolgt til usa. slipcon har aldrig solgt noget
til costa levigatatrici s.p.a, som blev i europa. hans weber købte ét slibehoved i perioden,
og poul ernst købte før 24. maj 2005 ét slibehoved. han ved ikke, hvor as bodilsen estonia
har købt sin slibemaskine. den kan komme fra deres forhandler i polen. han har ikke solgt
slibestrips til as bodilsen estonia vidende om, at flex trim havde dem som kunde. siden
2000 har de haft en aftale med fritz hansen a/s om, at slipcon stiller slibehoveder gratis til
rådighed for dem. i slutningen af 1999 gik han sammen med giben scandinavia a/s, der var
ved at bygge tre robotter til fritz hansen a/s til slibning af deres stole. han var med fra dag
ét. de brugte ikke deres slibestripsystem fra begyndelsen. det kom først senere. han husker
ikke hvornår. det kørte i nogle år. der opstod nogle problemer, hvorfor de blev enige om at
minimere værktøjet, fordi der var nogle kanter, som de ikke kunne slibe, og desuden ændre-
de de sporvinklen. de forskød selve sporet, så stripsene kom til at ligge bagud. de lavede så-
ledes en anden teknisk løsning. han besøgte fritz hansen a/s, da de var i allerød. der var
                                                - 38 -
ingen maskiner fra flex trim i stoleafdelingen. de havde en afdeling på allerødvej og en i
vassingerød. slipcon har ikke leveret slibehoveder til carl hansen a/s. de fik slibehovedet
fra giben scandinavia, som havde fået det leveret fra slipcon. minilak er underleverandør til
fritz hansen a/s. de kører med samme system som fritz hansen a/s. haslev møbelsnedke-
ri har ikke fået leveret slibemaskine direkte, men fra harrested smede og maskinværksted.
slipcon leverede slibestrips til maskinen. han ved ikke, hvorfra bodilsen a/s har fået sine
slibehoveder. han kender ikke meget til tørring møbelfabrik. han ved ikke fra, hvorfra val-
torta & c srl. har fået slipehoveder. han ved ikke, om flex trim har handlet med dem.
       han var meget opmærksom på, om kunderne havde slibehoveder fra slipcon, fordi de
skulle undgå at sælge slibestrips til flex trim kerner. de spurgte ind til, om en kunde havde
et flex trim slibehoved. hvis en kunde svarede bekræftende herpå, oplyste de, at slipcons
produkter ikke var kompatible hermed. han har over årene fået 10-15 af denne type hen-
vendelser.
       deres samarbejde med bütfering begyndte med, at han fik en opringning fra ulrich
hardner i 2004. deres søn, torben lundum, var på dette tidspunkt begyndt at sælge maski-
ner i usa. bütfering var leverandør til usa's største maskinimportør, stiles machinery. sti-
les machinery ønskede, at bütfering skulle konstruere et børstehoved til dem. ulrich hard-
ner spurgte, om slipcons slibehoveder var afbalancerede. han tog ned til bütfering og kig-
gede på den maskine, som de havde. der var ingen slibehoveder i. maskinen skulle redesig-
nes, fordi den skulle have gear og variabel hastighed. bütfering oplyste, at de ville bruge de-
res egen kerne. der ville derfor ikke opstå konflikt i forhold til slipcons patentrettigheder.
bütfering købte to kerner af slipcon med tilhørende slibestrips. på messen i hannover i 2005
så han, at der sad slipcon kerner og disk i bütferings maskine. det blev han vred over, og
om aftenen holdt de et møde med bl.a. direktøren fra stiles machinery, som sagde, at maski-
nerne ikke kom ind i usa, inden konflikter med tredjemands rettigheder var løst. der blev
indgået en licensaftale. han brugte licensaftalen til at levere til bütfering. bütfering havde
ikke over for ham nævnt, at flex trim havde været involveret i udviklingsarbejdet.
       slipcon har ikke handlet direkte med habermass gmbh. de køber hos slipcons tyske
forhandler. habermass er fortsat en kunde i dag. habermass har købt en af slipcons slibe-
maskiner, som stadig står der. ballingsløv køk ab er en kunde, som slipcon har fået via büt-
fering. de har været kunde hos slipcon siden 2008/09. de har kun leveret til de tre første
                                                - 39 -
maskiner, som kom fra bütfering. han ved ikke, om ballingsløv køk ab har maskiner fra
flex trim. slipcons samarbejde med orbilak sl begyndte i 1999. orbilak sl afgav en ordre
på 500 uniflex. i begyndelsen solgte slipcon udelukkende uniflex til orbilak. i 2003 intro-
ducerede de dem for stripsystemet. de har også købt slibehoveder. selskabet eksisterer ikke
længere. de begyndte ligeledes at handle med quality machinery corporation i slutningen
af 1990’erne. forbindelsen blev skabt via deres samarbejdspartnere i usa. quality machine-
ry corporation anvendte i begyndelsen uniflex, men gik senere over til stripsystemet. slip-
con har ikke handlet direkte med cefla finishing america inc. salg til cefla finishing ame-
rica inc. er sket via deres amerikanske selskab. de har ikke handlet med dem fra deres dan-
ske selskab. han mener ikke, at slupska fabryka obrabaiark ”safo” sp.zp.o. eksisterer i de-
res kundekartotek. det er muligt, at nogen i deres forhandlersystem har solgt til dem. han
har aldrig hørt om black red white s.a.
       samarbejdet med vestas begyndte med, at han fik en opringning fra erik christensen
fra klingspor a/s i kolding, som er en del af en tysk koncern, der er storproducent af slibe-
materiale. de inviterede ham ned på deres fabrik, hvor de viste ham en flex trim maskine
og spurgte, om slipcon kunne levere strips til den. han oplyste, at det kunne slipcon, hvis
kernen blev udskiftet. han kunne ikke levere slibestrips til en flex trim kerne. det tager un-
der tre kvarter at udskifte en kerne. først skulle de have lavet et slibehoved til maskinen. de
havde ikke i deres sortiment et slibehoved i den krævede størrelse. 2–3 uger senere var de
klar. erik christensen og han tog op til vestas, hvor han ikke havde været før. inden de gik
ind på vestas område, overrakte erik christensen ham en samhandelsaftale, som han under-
skrev ude på parkeringspladsen. inde på vestas udskiftede de den gamle kerne med en ker-
ne fra slipcon. vestas var tilfredse med kvaliteten. slipcons maskine brugte et andet slibe-
lærred end flex trims. det produkt, han sælger til vestas, er et almindeligt produkt, men
anderledes end flex trims. i begyndelsen fungerede flex trims maskine godt, men efterføl-
gende opstod, der problemer med, at maskinen brændte varm med den konsekvens, at den
faldt ned fra vingen. han kiggede på maskinen sammen med sin ingeniør. de satte en ser-
vomotor på, og den har fungeret lige siden. det endte med, at slipcon både leverede slibe-
strips, slibemaskiner og slibehoveder til vestas. faktura nr. 11378, som slipcon udstedte den
9. maj 2005 til klingspor, er betaling for en kerne. det var det første salg til klingspor, som
gik videre til vestas. det kan ikke umiddelbart ud fra fakturaen ses, at det var en ny kerne,
                                                 - 40 -
men det kan ses ved, at kernen havde et rør med en diameter på 125 mm. det var ikke en
størrelse, de tidligere havde haft i deres sortiment. de strips, som de leverede til vestas, var
10 mm i bunden. de lavede større spor og større strips.
       de fik gradvist andre kundesegmenter over på de store profiler. efter 2005 byttede de
gamle kerner ud med de nye store kerner.
       slipcons revisor har udarbejdet et diagram over slipcons total omsætning i 2011. det
kom som en overraskelse for ham, at det kun var 4 % af slibestripsne, der var tvist om. når
han har fræset slibestrips, har han foretaget kontrolmålinger med en skydelære. slibestrips,
der var i undermål i forhold til det mellem parterne indgåede forlig, anvendte de i uniflex
systemet. han har ikke smidt slibestrips ud. de 4 % er i dag reduceret til 0.
       efter sø- og handelsrettens dom i 2010 ændrede slipcon omgående profilen til en ren
trapez. disse slibestrips var i bunden 7,6 mm. de måler kun bunden, fordi toppen er svær at
måle. i april 2006 havde de en to-rækket børste. den findes ikke længere. hvis de anvender
en radius 24 fræser, passer top og bund.
       billederne på slipcons hjemmeside af deres maskiner, mener han, er fra 2006. de er ik-
ke ændret, fordi ingen kan se forskel. maskinerne har samme farver i dag, og de ændringer,
der er foretaget, er i millimeter. det er det samme, der gør sig gældende i forhold til deres
brochure.
       han, poul lundum, har ingen ejerandel i selskabet alpha brush aps (herefter alpha
brush), og selskabet får ikke produceret slibestrips hos slipcon. alpha brush får lavet slibe-
strips i polen. alpha brush sælger ikke mange slibestrips. når alpha brush sælger en maski-
ne, er der enten en uniflex kerne i eller deres kerne, som han køber på samme vilkår, som
slipcons øvrige kunder. grunden til, at torben lundum var ude på slipcon fabrikken ved
fogedforretningen den 4. april 2013, var, at han, poul lundum, var syg. jette lundum bad
derfor torben lundum om at komme og hjælpe dem. han hjælper dem ca. 1 gang om ugen.
torben lundum er ikke ansat i slipcon. han bliver afregnet pr. time. han vidste ikke, at
torben lundum havde brugt slipcons billeder og film på alpha brushes hjemmeside. alpha
brush sælger ikke slipestrips. han vidste ikke, at torben lundum havde en linkedin-profil.
det er ikke én, han selv har oprettet.
       han gav fogedretten adgang til produktionen den 4. april 2013, fordi advokaten an-
modede om det. det overraskede ham meget, at der blev fundet slibestrips, der var i under-
                                                 - 41 -
mål. han havde målt sig frem til, at alle slibestrips skulle overholde parternes forlig. det må
skyldes, at der er en forskel mellem, om der måles med en ct-scanner og skydelære. de fle-
ste af de slibestrips, der var i undermål, var til suzlon. andre var til slipcon inc. de fræsede
for slipcon inc, fordi deres anlæg var ude af drift i en periode. han havde kontrolmålt sli-
bestripsne med en skydelære. han sendte dem ikke til opmåling hos teknologisk institut. de
slibestrips, der blev fundet på nogle hylder med dobbeltrækkede børste, og som efterfølgen-
de blev konstateret at være i undermål, havde ligget der i flere år, og der havde sandsynlig-
vis været taget prøver af dem tidligere. ved fogedforretningen den 4. april 2013 anvendte
slipcon ikke de to fræsere, der var blevet plomberet ved fogedforretningen den 2. november
2011. slipcon havde en 3. fræser, som de efter fogedforretningen anvendte til at fræse med.
den 3. fræser havde flex trims advokat set. han havde gjort fogeden opmærksom på, at
hvis de skulle fræse noget til uniflex systemet, så kunne de gøre det på en anden maskine.
det var derfor ikke til stor skade for dem, at de to fræsere blev plomberet, men det var gene-
rende, fordi de ikke kunne køre uniflex direkte i maskinerne og fræse dem med det samme.
han havde ikke holdt det hemmeligt, at der var en tredje maskine. han havde fortalt foge-
den, at de kunne klare det på en anden maskine. der var ingen, der stillede spørgsmålstegn
ved det. lokalet er 100 m2 og fyldt med maskiner. den tredje maskine var ikke altid i brug.
de tre maskiner er ikke ens. den maskine, der ikke blev plomberet, var mobil. det var den
maskine, han efterfølgende anvendte til at fræse med. denne tredje fræser har han efter afta-
le med sin advokat efterfølgende smidt ud.
       måleresultaterne fra teknologisk institut overraskede ham, og han rettede efterfølgen-
de henvendelse til teknologisk institut. han gerne ville gerne have slibestripsne opmålt bå-
de med skydelærer og i ct-scanner. jens bo toftegaard fra teknologisk institut meddelte, at
opmåling med en skydelære var meget unøjagtig. teknologisk institut havde også en ”måle-
bænk”, som de kunne anvende til opmåling. dette var den mest nøjagtige metode. teknolo-
gisk institut målte herefter slibestripsne med skydelære, i målebænk og ct-scanner. opmå-
lingsresultaterne fra målinger foretaget i målebænken og med skydelæren lå meget tæt på
hinanden. slibestripsne overholdt forliget. måleresultatet fra ct-scanneren viste mindre mål.
       han har ikke siden april 2013 selv foretaget fræsninger.
                                                - 42 -
       de slibestrips, som flex trims advokat fandt ved fogedforretningen i 2014, udgør ikke
et repræsentativt udvalg. der var en grund til, at de lå i kasserne. der er tale om fejlproduk-
tioner eller lignende. de har ryddet op. de ejer ikke slibestrips, der er i undermål.
       systemet, som quick wood introducerede tidligt i 1990’erne, var helt sikkert med ud-
skiftelige slibestrips.
       de dimensioner, der er angivet i bilag n1 er korrekte. der var en periode, hvor de både
fik slibestrips fra primo og lynddahl plast. fra begyndelsen af 2006 fik de udelukkende sli-
bestrips fra lynddahl plast. de fik ikke slibestrips, som vist i bilag n1, fordi når de borer et
hul i toppen af profilen og banker børster med en stålwire ned, kan der opstå et borespor,
som giver en fortykkelse på profilen. det betyder, at kunden ikke ville kunne få dem ned i
røret. de fræsede dem derfor efterfølgende for at fjerne ”klokkerne”. senere gik de over til en
blødere plasttype og til at få leveret på spoler. dimensionerne blev også ændret, så der var
noget at fræse af. det er den profil, de kører med i dag. de fik kun et sæt, som ikke var på
spoler. det var i begyndelsen af 2006. der er ikke fremlagt tegninger af de efterfølgende leve-
rancer, hvor de selv skulle fræse, fordi her var målene ikke afgørende.
poul lundum har til fogedretten i randers den 1. juli 2014 forklaret, at nogle fræsede strips,
som lå på nogle kasser, passer i flextrims slibehoveder, og at den 3. fræser står her endnu,
men ikke er i operation. alpha brush aps har lejet og anvender en lagerbygningen over
hadstenvej 34, 8370 hadsten. hvis der står nogle af slipcons effekter i lagerbygningen, er
det noget, som slipcon ikke har plads til.
       han har nogle måleklodser, som han bruger til at kontrollere størrelsen af strips på for
at overholde forbuddet. han fremlagde måleklodserne, som han har fået lavet, da det er
svært at måle. måleklodserne har følgende mål:
7,4. 5,1 og 7 mm
7.5 og 5.2 og 7 mm
7,6, 5,3 og 7 mm
alle tre måleklodser er 0,05 mm i overmål.
han bruger klodserne med målene 7,5 og 7,6 til at kontrollere, inden han fræser, hvis strip-
pen ikke kan gå i, er det ok. hvis noget kan gå igennem måleklodsen 7,4, bliver det lagt ud
til unifleks, hvor det støbes ind. unifleks er et produkt, som ikke er omfattet af forbuddet.
                                                  - 43 -
poul lundum fremviste støbeformen til unifleks. hvis stripsene er for store i bunden, er der
ikke plads til skum imellem bundstykkerne. i unifleks produktionen har de behov for strips
tæt på minimumsmålene, og stripsene må ikke være større end 7,5 mm i bunden. han ved
ikke, hvor stor en del af produktionen unifleks udgør. slipcon har siden de startede med at
have egne børstemaskiner i 2004 produceret i de mål til unifleks. de fræser til uniflekspro-
duktionen. de har desuden nogle gamle kerner/slibehoveder, som de har behov til at fræse
strips til. strips til vindmølleindustrien har de ikke behov for at fræse. hans søn, thorben
lundum, får strips hjem fra polen, fra gumet. børsterne kommer fra mink bürsten, tysk-
land, og bliver lavet fra børste til slibestrips hos gumet. thorben lundum har eget firma,
alpha brush aps, og laver det samme som poul lundum; sælger slibestrips og maskiner.
thorben lundum er ikke ansat i slipcon, men aflønnes pr. time, når han arbejder i slipcon.
det er forskelligt, hvor meget han arbejder i slipcon. han skal generelt ikke være i slipcon.
alpha brush aps har lejet lokalerne over hadstenvej 34. poul lundum bruger nogen gange
over hadstenvej som lager, fordi han har behov for det. thorben lundums profiler er væ-
sentlig mindre end slipcons. de har deres egen indpakning, som fremgår af tapen. poul
lundum bestrider, at der bliver kørt effekter herned efter frokost for at krænke, som en tidli-
gere medarbejder ifølge rekvirenten har angivet. … blev afskediget omgående, da … forhold
var ustabile. … var … mor. … rejste selv. det er sket inden for de sidste 2 måneder. den 4.
april 201 3 blev der udtaget prøver. han har sidste sommer sendt nogle strips til teknologisk
institut, da han ikke kunne ikke forstå, at hans måleresultater afveg så meget fra teknologisk
instituts måleresultater. han bad om at få målt med et scanner (røntgen scanner) og med
skydelager. teknologisk instituts oplyste, at skydelager var håbløs unøjagtig. jens bo tofte-
gård fra teknologisk institut oplyste, at de havde en længdemålebænk. som ville være mest
nøjagtig, men poul lundum ville også gerne have målt med skydelager. mindste måleværdi
opnås med et scanner og en højere måleværdi opnås med skydelager og længdemålebænk,
det viste sig at holde stik, da de fik resultaterne. poul lundum protesterede over den måde,
som teknologisk institut målte op på. det giver ikke mening at måle på det smalleste sted,
da det jo er det bredeste sted, som afgør, om strippen kan gå i sporet på slibehovedet. han
har måleresultaterne. som vedrørende bunden var overholdt ved alle tre måleredskaber.
poul lundum fremlagde fotos af målinger af bund med følgende målinger: skydelager 7,55
                                                   - 44 -
mm, et scanner 7,4 mm mv., målebænk 7,551 og 7.54 mm. jens bo toftegaard forklarede, at
hvis der er meget lidt materiale, kan et scanneren lyse igennem det, så den måler mindre.
       han undrede sig over, at det største resultat var kommet på målebænken. jens bo toft
oplyste, at målebænken er facitlisten. det er den, som passer, og som alle værktøjer kalibre-
res efter.
       i perioden 2005/6 til 2009/10 har slipcon haft lejet lokalerne. de små profiler, som
thorben lundum kører med, kan slipcon ikke bearbejde, da de er for små til slipcons ma-
skiner. han har tidligere haft andre maskiner, som kunne køre de små profiler. thorben
lundum og aage har skrevet højde og farve på. ca. hver 14. dag kører der en bil til eller fra
polen. mink bürsten leverer direkte til fabrikken i polen. de halvforbrugte ruller kan komme
fra polen. transpørteren fylder bilen op, når han kører.
       han ikke har sat sandpapir på alpha brush aps’ børster og viste, at hans lim maskiner
ikke kan køre alpha brush aps’ børster, som er for små til hans maskiner. han bruger fræ-
seren til at fræse i mål, som ikke krænker forbuddet, herunder til unifleks. rekvirenten an-
førte, at hvis rekvisiti fræser i undermål, er der tale om en krænkelse af forbuddet, uanset at
der fræses til unifleks.
erik christensen har forklaret, at han i ca. 20 år har været ansat hos klingspor, som produce-
rer slibematerialer. i dag er han ansat som key account manager med ansvar for alle deres
store kunder primært inden for vindindustrien.
       vestas har været kunde hos klingspor siden slutningen af 1994. i 1998 blev klingspor
eneleverandører til vestas’ vinger i danmark. siden 1999 har de været globalleverandør med
alt, hvad der bliver brugt til at slibe, tørre, skære og reparere vingen med, fra den kommer
ud af formen, til den forlader fabrikken.
       tilbage i 2005 fortalte ansatte hos vestas ham om en fantastisk løsning til slibning af
møllernes vinger. de viste ham produktet og spurgte, om klingspor kunne levere et tilsva-
rende produkt. han mente, at de havde 3-4 leverandører, der ville kunne lave produktet,
hvis de leverede råvarerne. da klingspor producerede det, man sliber med, var det eneste,
de skulle have leveret, en børste og en profil til at holde det sammen. de tog kontakt til tre
tyske leverandører, men i den proces sagde en af deres ansatte, at der var en i hadsten, slip-
con, der kunne lave det. han kontaktede slipcon, fordi det var nemmere end at skulle have
                                                - 45 -
fat i én fra tyskland. poul lundum bekræftede, at slipcon var leveringsdygtige. herefter
indhentede klingspor tilbud fra slipcon og de tre potentielle leverandører fra tyskland. ef-
ter at have sammenholdt tilbuddene tog de kontakt til slipcon. han spurgte poul lundum,
om slipcon kunne lave 24 slibestrips til den valse, som kunden havde. det var en valse fra
flex trim. poul lundum ville ikke lave slibestripes til valsen, fordi det ville komme i konflikt
med et patent. han ville ikke lave så meget som en enkelt slibestrip. slipcon ville gerne lave
en valse, som passede til slipcons slibestrips, og som kunden kunne prøve. det endte med,
at slipcon producerede på baggrund af slibemateriale – et lærred med en bestemt fleksibili-
tet og kornhæftning – der var leveret af klingspor. det gik forrygende, da de prøvede det af
hos vestas. før kunne de slibe 1 vinge med slibematerialet. nu kunne de slibe 1 ½ vinge med
slibematerialet. men der var problemer med den maskine, som de brugte. den gik ud på
grund af overophedning, hvilket medførte, at den faldt på gulvet. vestas spurgte, om
klingspor kunne levere en ny maskine. klingspor, vestas og slipcon brugte 5-6 måneder på
at udvikle den nye maskine. på baggrund af en businesscase, som viste, at vestas på sigt ville
halvere deres omkostninger pr. vinge, blev alle maskiner skiftet på vestas. de satte deres sli-
behoveder i flex trims maskiner, indtil deres egne var færdige. han ved ikke, hvor lang tid
det tog at skifte valsene. det var ansatte hos vestas, der skiftede dem. de brugte udelukken-
de valserne i 5-6 månederne. han kunne have ringet til flex trim, men det var hans overbe-
visning, at de ikke ville have været interesseret. flex trim leverede til vestas og var næppe
interesserede i, at der kom et mellemled ind. han fik opgaven hos vestas på helt almindelige
forretningsvilkår. klingspor leverer et total koncept til vestas, og de garanterer en vis kvali-
tet. for vestas fungerer det ikke udelukkende at få én vare fra én leverandør. flex trim ville
under alle omstændigheder kun have været leverandør til vestas, indtil klingspor eller en
anden stor leverandør havde afgivet et tilbud. han ved ikke, hvad flex trim tager for deres
slibestrips. vestas kunne have tvunget ham til at indgå en aftale med flex trim. de slibe-
strips, som slipcon leverede til vestas, blev leveret med slibehoveder. der blev ikke leveret
slibestrips fra slipcon til flex trims slibehoveder. det ville poul lundum ikke være med til.
de valser, de leverede i 2005, kører fortsat.
jens bo toftegaard har forklaret, at han har været ansat hos teknologisk institut i 20 år. han
er ansat som laboratorieansvarlig i teknologisk instituts center for måling og kvalitet.
                                                  - 46 -
       i 2009 fik de en ct-scanner. tidligere skar de et stykke af den slibestrip, som de fik til
opmåling. det afklippede stykke støbte de ind i epoxy. de filede på epoxyen, indtil de så
kanterne. den resterende del målte de optisk i et mikroskop. når de måler i ct scanneren, er
de låst til et bestemt snit. tidligere var der ofte diskusioner, om de ikke kunne have valgt et
andet sted at måle. i dag sætter de slibestrippen ind i ct-scanneren. de måler berøringsløst,
og detaljeringsgraden er højere. de kan beslutte, hvor der skal måles henne, og de kan do-
kumentere det. efter aftale mellem parterne blev der målt over 50 mm vælger på 5-6 tilfældi-
ge snit. målepunktet er uendeligt lille.
       på det øverste billede på side 3 i rapporten dateret 12. oktober 2009 er der intet mate-
riale i det sorte punkt i bunden af det røde område. de indstiller maskinen, så røntgen ser
igennem alt. maskinen ville ikke kunne se meget tyndt plastmateriale i form af finner, men
derudover, når der er en anelse gods, vil det blive set. der vil være 1/100 eller 2/100, som han
ikke får med. i målingen er medtaget det, der ligger mellem de to lodrette grønne streger.
under den vandrette streg kan der godt være materiale. det er ikke afgørende i dette tilfæl-
de, hvor han skal tage det bredeste mål. det er ham, der vurderer, hvor det bredeste punkt
er. han afsøger ikke. han vælger en snithøjde, hvorfra alle målinger foretages.
       når han skal måle højden, vælger han et punkt, som han mener, er et fornuftigt bund-
punkt og måler op til henholdsvis totalhøjden, til det smalleste sted og til det sted, der er
præcis 7 mm. bunden varierer en del. han ville altid måle længere inde end helt ude ved
kanten, da dette punkt ofte ikke er repræsentativt for bunden. han ville ikke have gjort det
anderledes, end det er gjort i rapporten.
       han har lavet prøvningsrapporten med emne farve blå dateret 24. april 2013. på det
øverste billede på side 2 i rapporten er bunden ikke defineret ved en streg, men bunden er
defineret ved den lodrette blå streg, der er til højre. af øverste billede på side 2 i rapporten
med emne farve rød fremgår det, at der ikke måles fra samme sted i bunden ved alle målin-
ger. det, der ligger under linjerne, kommer ikke med. de har angivet, hvor målene er taget.
der er derfor mulighed for at kompensere. han finder det smalleste sted på øjemål. alle
scanninger er gemt, så de kan gå tilbage. han kan gentage målingen og få samme resultat
med den usikkerhed, der er angivet. han vil aldrig kunne få præcis den samme måling ved
en ny måling på grund af den måde, de sætter slibestrippen op. de mål, der er angivet, giver
                                                - 47 -
det sande mål plus/minus 0,3 mm 0,03 mm*****). parterne kunne have angivet præcist, hvor
de ønskede, at der skulle måles.
       måleusikkerhed ved skydelære er voldsomt meget større end ved ct-scanneren.
breddemålet på den nederste del af slibestrippen kan laves med skydelære, som typisk vil
give et større mål, fordi den afdækker en større flade. skydelæren er et relativt upræcist må-
leinstrument, fordi det er meget påvirkeligt af den målekraft, som måleren har. der kan også
foretages opmåling med en målebænk, hvor emnet spændes fast. her er det nemmere at sty-
re trykket. opmåling med målebænk er mest nøjagtig til breddemål. målebænken er facitli-
sten. herudover er der kun metoden, hvor emnet skæres ud og støbes i epoxyen. i industrien
er tolerancen afgørende for valget af måleteknik.
       scannetiden er lidt over en time. databehandlingstiden er tilsvarende lidt over en time.
claus dall har under delhovedforhandlingen den 5. november 2009 forklaret, at han er di-
rektør i mink-bürsten og har arbejdet med børster siden 1994. virksomheden er tyskejet og
har 6 ansatte. de har ca. 100.000 standardprodukter og 150.000 specialprodukter. mink-
bürsten har leveret børster til slipcon indtil 2005, hvorefter slipcon selv har udviklet dem.
de leverer også til andre producenter. der er 4 aktører på det danske marked, hvoraf parter-
ne er de største.
       han blev af slipcon under en telefonsamtale i marts 2003 konfronteret med de mål,
som skulle overholdes. han husker ikke, om der var diskussion om målene. i marts 2004 fik
han to mails om målene og om, hvilke tolerancer de skulle ligge indenfor. set i bakspejlet er
det ikke realistisk at overholde disse tolerancer, når der arbejdes med polyethylen. det kræ-
ver en del overvågning at holde en tolerance på +/- 0,2 mm, og plastik giver sig ved varme-
påvirkning. på et tidspunkt ændrede de til et materiale, der var mere målfast, men til gen-
gæld var det sværere at bearbejde.
parternes synspunkter
flex trim har anført, at samtlige de i sagen fremlagte slibestrips, bortset fra bilag 116, kræn-
ker det mellem parterne indgåede retsforlig, selv den slibestrip, som slipcon fremsendte den
6. april 2006. jens bo toftegaards forklaring om, at der er en vis måleusikkerhed ændrer ikke
herved. siden parterne indgik retsforliget, har flex trim konstateret 20 forskellige begrun-
                                                - 48 -
dede krænkelser. der er nedlagt midlertidige forbud, gennemført håndhævelsesforretninger
og foretaget bevissikring, men dette til trods overholder slipcon fortsat ikke retsforliget.
       det kan lægges til grund, at slipcon i tiden efter forligets indgåelse bestilte slibestrips,
der var i undermål i forhold til minimumsmålene i retsforliget. senere bestilte slipcon slibe-
strips i overmål, men fræsede dem efterfølgende selv, således at de slutteligt ikke overholdt
retsforligets minimumsbestemmelser. slipcon har således, siden parterne indgik retsforliget
systematisk og kontinuerligt krænket dette. det er særligt groft, at slipcon ved fogedforret-
ningen den 2. november 2011 forsøgte at vildlede retten ved at undlade at oplyse, at slipcon
anvendte en tredje fræsemaskine, som var identisk med de to fræsemaskiner, der tidligere
var bevissikret. det må lægges til grund, at slipcon har fræset slibestrips i undermål frem til
i dag.
       slipcon medvirkede endvidere til, at der skete en overtrædelse af retsforliget, når de
vidste, at slipcon i usa selv fræsede deres slibestrip. endvidere forklarede poul lundum, at
slipcon i en periode på 9 måneder fræsede slibestrips for slipcon i usa. samtlige slibe-
strips, der blev repræsentativt udvalgt ved fogedforretningen den 4. april 2013, krænkede
retsforliget. begge parter deltog i udvælgelsen af slibestripsne. hver part klippede et stykke
af slibestripsene, som blev sendt til opmåling. slipcon har ikke tidligere bestridt teknolo-
gisk instituts opmålinger, hvilket der heller ikke er grundlag for.
       hensigten med minimumsmålene i retsforliget var, at slipcons slibestrips ikke skulle
passe ind i flex trims slibehoveder. der var enighed herom mellem parterne. retsforliget er
inspireret af immaterialretten, idet flex trim har en patentret i henhold til, hvilken de kan
forbyde slipcon at markedsføre slibestripsne. en krænkelse af retsforliget er således ikke
blot en aftaleretlig krænkelse. slipcons adfærd er i strid med markedsføringsloven, hvorfor
flex trim er berettiget til vederlag. højesteret har fastslået, at der ikke foreligger produktef-
terligning, men højesteret har ikke taget stilling til, om slipcons handlinger er i strid med
god markedsføringsskik.
       flex trim har gennem hele sagsforløbet bedt slipcon om yderligere oplysninger. slip-
con har fx ikke imødekommet opfordringen under sagens forberedelse om at fremlægge
dokumentation for deres produktion. de udbedte oplysninger kan ikke karakteriseres som
forretningshemmeligheder, ligesom der ikke er andre beskyttelsesværdige hensyn, som kan
begrunde, at slipcon ikke har fremlagt oplysningerne. på grund af de manglende oplysnin-
                                                 - 49 -
ger har det ikke været muligt for flex trim at udfærdige en erstatningsopgørelse. det skal
tillægges processuel skadevirkning, at slipcon har værget sig ved at fremkomme med de
udbedte oplysninger, som de råder over, jf. u.1984.166/2. dette er ensbetydende med, at det
skal lægges til grund, at slipcon har krænket flex trims rettigheder i henhold til forliget fra
den 24. maj 2003 til i dag. poul lundums forklaring kan ikke ændre herved. slipcon har flere
gange givet oplysninger, som viste sig ikke at være korrekte. under forligsforhandlingerne
fik slipcon en frist til at ændre deres produktion, men slipcon ændrede aldrig deres pro-
duktion. det er korrekt, at sagens bilag 116 ikke krænker retsforliget, men slipcon har ikke
dokumenteret, at det udelukkende er dette produkt, som de sælger i dag.
       slipcon har erkendt, at deres slibestrips passer i flex trims slibehoveder. poul lun-
dum har tilsyneladende siden 2003 været af den overbevisning, at slipcons slibestrips over-
holdt retsforliget, men flex trim har adskillige gange påvist, at slipcon har krænket retsfor-
liget. der er ikke grundlag for at fastslå, at slipcon loyalt har forsøgt at overholde retsforli-
get. slipcon har tværtimod påtaget sig en krænkelsesrisiko. det forhold, at slipcon eventu-
elt har misforstået indholdet af retsforliget, ændrer ikke herved, idet en juridisk vildfarelse
ikke er en undskyldende omstændighed. det afgørende er slipcons hensigt.
       flex trim gør på dette grundlag gældende, at slipcon har handlet med forsæt eller i
det mindste grov uagtsomhed. dette også henset til udstrækningen af det tidsrum, hvori
krænkelserne har fundet sted.
       flex trims bevisbyrde skal i dette tilfælde, hvor der foreligger en grov krænkelse, lem-
pes til fordel for flex trim, jf. fx u 1980.712/1h og u 2000.521h. slipcons overtrædelse af
forligsaftalen er i strid med god markedsføringsskik, og flex trim er berettiget til ¾ af slip-
cons fortjeneste, jf. u 2013.3379h. i denne sammenhæng spiller udstrækningen af den peri-
ode, hvori slipcon har krænket retsforliget, også en rolle.
       flex trim har til brug for fastsættelsen af erstatningens størrelse gjort tre estimater
gældende.
       det første estimat tager udgangspunkt i rapporten fra kpmg, som blev udfærdiget i
forbindelse med bevissikringsforretningen den 7. april 2005. kmpgs rapport omfattede på
grund af en misforståelse ikke slipcons produktion af støtte- eller modholdsbørster, selv om
parterne var enige om, at disse også var omfattet af forliget. en sammenligning med oplys-
ningerne i ordrebekræftelsen fra primo danmark a/s viser, at opgørelsen fra kpmg er retvi-
                                                   - 50 -
sende. ved opgørelsen af erstatningen må det lægges til grund, at slipcon havde et dæk-
ningsbidrag på 7-7.5 mio. kr. i perioden 24. maj 2003 til 7. april 2004. på dette grundlag gøres
det gældende, at slipcon i perioden frem til 24. maj 2014 har haft et samlet dækningsbidrag
på 40 mio. kr. hertil kommer, at dækningsbidraget på støtte- og modholdsbørster. omsæt-
ningen af krænkende strips må antages at være i størrelsesordenen 100 mio. kr. med et dæk-
ningsbidrag på 60 mio. kr.
      det andet estimat er baseret på erklæringen fra registreret revisor bjarne leth vedrø-
rende slipcons salg til kunder, som flex trim tidligere havde leveret slibemateriale til. virk-
somhederne makor, delle vedove, unisand, costa, quickwood, fladder, timesaver, catti-
nair og sorbini producerer maskiner med slibehoveder fra flex trim. ifølge erklæringen har
slipcon i perioden 24. maj 2003 til 27. december 2005 leveret slibemateriel til disse kunder til
en samlet værdi på 3.875.472,46 kr. hvis omsætningstallet sammenholdes med den frem-
skrivning, som flex trim har beregnet for perioden, har 23 % af slipcons samlede omsæt-
ning været i strid med retsforliget. dette svarer til, at slipcon i hele den for sagen relevante
periode har haft et samlet dækningsbidrag i størrelsesorden 10 mio. kr. eksklusiv støtte- og
modholdsbørster og 14 mio. kr. inklusiv støtte- og modholdsbørster.
      det tredje estimat tager udgangspunkt i slipcons salg til vestas, og at dette salg var en
krænkelse af retsforliget. på grund af slipcons manglende opfyldelse af flex trims provoka-
tioner om deres omsætning, må det lægges til grund, at:
      ”- at vestas-koncernen indtil maj 2006 anvendte flex trims slibeprodukter (ube-
         stridt),
      -   at vestas-koncernen i maj 2006 standsede med at anvende flex trims slibepro-
         dukter, idet vestas-koncernen begyndte at anvende slipcons slibeprodukter
         (formentlig ubestridt),
      -  at slipcon i perioden siden maj 2006 til vestas-koncernen leverede slibestrips,
         som passede i flex trims slibehoveder, hvilke strips blev leveret i strid med rets-
         forliget,
      -  at slipcon i perioden siden maj 2006 til vestas-koncernen leverede slibehoveder
         af typen vist på eksempelvis bilag 90, og at de slibestrips, som slipcon leverede
         til sådanne slibehoveder, blev leveret i strid med retsforliget,
      -  at slipcons oprindelige tilbud om leverance af sådanne retsstridige slibestrips var
         årsag til, at slipcon kunne fortrænge flex trim fra kunderelationen til vestas
                                                  - 51 -
          koncernen,
       -  at slipcon siden maj 2006 til vestas-koncernen årligt har leveret 175 km slibe-
          strips, og at slipcons samlede leverance siden maj 2006 således overstiger 1.300
          km, og
       -   at flex trims dækningsbidrag på leverance af blot 1.300 km ville have oversteget
           100 millioner kr.”
klingsbo havde først kontaktet flex trim for at tilbyde dem ordren, men da flex trim ikke
ville sælge til en lav pris, indgik klingsbo i løbet af meget kort tid en aftale med slipcon. sa-
gens bilag 116 er først kommet ind i sagen på et meget sent tidspunkt. på denne baggrund
gør flex trim gældende have lidt et tab i størrelsesorden 100 mio. kr.
       slipcons estimat, der er illustreret ved et lagkagediagram, er i det hele udokumenteret.
det er ikke oplyst, hvilken tidsperiode diagrammet omfatter. slipcon har gjort gældende, at
slibestrips i undermål indstøbes i unifleks hoveder, og at der dermed ikke foreligger en
krænkelse. dette er ikke korrekt, idet selve produktionen af slibestrips i undermål, også er en
krænkelse af retsforliget. det fremgår af diagrammet, at 24 % af slipcons produktion var til
usa. poul lundum har forklaret, at de i usa fræsede slibestripsene. slipcon har dermed
medvirket til en krænkelse af retsforliget. slipcon har endvidere selv fræset slibestrips for
selskabet i usa i 9 måneder. poul lundums forklaring om, at de ved ordren til vestas fra
begyndelsen anvendte slibestrips, der ikke var i strid med retsforliget, er ikke samstemmen-
de med poul erik jespersens forklaring om de vanskeligheder, der var forbundet med ud-
skiftning af slibehoveder. hvis klingsbo har leveret slibestrips i undermål til vestas, er de so-
lidarisk ansvarlige for overtrædelse af retsforliget. slipcon kunne have dokumenteret de fak-
tiske oplysninger, som opgørelsen bygger på, men dette er ikke sket. bevisvurderingen bør
derfor falde ud til, at hele slipcons produktion har krænket retsforliget.
       både slipcon, poul lundum og slipcon production er forpligtede til at betale vederlag
og erstatning, jf. sh2006.v.0129.04, for de skete overtrædelser af de nedlagte fogedforbud.
       slipcons overtrædelser af retsforliget, blandt andet under hensyntagen til retsforligets
baggrund, krænkelsernes grovhed og tidsmæssige udstrækning samt retsforligets håndhæ-
velse ved fogedforbud og håndhævelsesforretninger, indebærer en adfærd i strid med god
markedsføringsskik og derfor en overtrædelse af markedsføringslovens § 1, hvorfor slipcon
skal betale et rimeligt vederlag, jf. markedsføringslovens § 20. ved fastsættelse af vederlagets
                                                  - 52 -
størrelse skal retten tage udgangspunkt i den norm, der bl.a. er fastlagt i u.2014.876.h. der
bør ikke stilles store krav til bevisbyrden for vederlagets størrelse, idet flex trim ikke som
led i sin virksomhed giver licenser, men det er ikke realistisk, at flex trim ville have givet en
licens mod udelukkende at have fået en royalty på 2-3 %. poul erik jespersen har forklaret, at
en tysk producent havde accepteret at skulle betale en royalty på 20 % af omsætningen. der
bør lægges vægt på, at flex trim i 11 år har forsøgt at få slipcon til at efterleve forliget.
       flex trim lever af at sælge slibestrips. den konkurrence, som flex trim kan forvente at
møde i markedet, er, at deres kunder har mulighed for at købe andre produkter, og ikke som
tilfældet er i forhold til slipcon, hvor der er tale om kopier af flex trims produkter. det ta-
ger lang tid for flex trim at vinde en kunde tilbage. ved vurderingen af, om flex trim er be-
rettiget til erstatning, skal det ikke tillægges vægt, at det er usikkert, hvordan flex trims om-
sætning ville have udviklet sig, hvis slipcon ikke havde været på markedet.
       slipcon, poul lundum og slipcon production hæfter solidarisk for det tab, som flex
trim har lidt. de tre parter er hver især individuelt forpligtet af retsforliget. almindelige
medvirkensregler indebærer, at slipcon og poul lundum er individuelt ansvarlige for alle
de retskrænkelser, der opstår som adækvate følger af deres individuelle medvirken. efter-
som slipcon er oprindeligt medvirkende til krænkelserne, så er slipcon medvirken-
ansvarlig også for perioden efter, at aktiviteterne blev overdraget til slipcon production i
2005. for så vidt angår poul lundum blev han tilføjet retsforliget for at sikre, at slipcons
forpligtelser ikke var begrænset til et specifikt selskab i koncernen. poul lundum må derfor
identificeres både med slipcon og slipcon production. der henvises endvidere til poul
lundums rolle som ejer af og direktør i selskaberne.
       hvis flex trim ikke får medhold heri, forbeholder flex trim sig at rette krav mod an-
dre selskaber.
       i relation til de nedlagte påstande 4 og 9 gøres det gældende, at der skal anlægges en
justifikationssag. der kan ikke herunder tages stilling til, om forbudsbetingelserne var op-
fyldt. der skulle have været taget stilling hertil ved en eventuel kære af forbudskendelserne.
slipcon tog bekræftende til genmæle over for forbudspåstanden i 2005, og de af forbuddet
omfattede slibestrips krænker retsforliget, hvilket er ubestridt. slipcon og poul lundum bør
derfor betale sagsomkostninger
                                                 - 53 -
       i relation til påstand 5 og 10 bemærkes, at påstand 5 er affattet i overensstemmelse med
sø- og handelsrettens dom, hvorfor forbuddet bør stadfæstes. slipcon production bør derfor
betale sagsomkostninger.
       i relation til påstand 8 bemærkes, at slipcon har frafaldet justificering af bevissikrings-
forretningen, og at slipcon har forholdt sig accepterende til udgifterne til kpmg på
177.727,50 kr., hvilke udgifter bør godtgøres flex trim fuldt ud.
       i relation til påstand 13 om straf gør flex trim gældende, at der ikke er indtrådt foræl-
delse, idet slipcon fortsatte med at krænke retsforliget, herunder efter indgivelsen af stæv-
ning. der løber en ny frist hver gang, der er sket en krænkelse.
       for så vidt angår fastlæggelsen af sagsomkostninger for de tidligere afgørelser henstil-
les, at der findes en praktisk løsning, men det gøres gældende, at flex trim er berettiget til
129.087,50 kr. inkl. moms i sagsomkostninger forbundet med fogedforretningerne i 2005 og
2011. det er gjort gældende, at der overordnet set skal tildeles sagsomkostninger efter de al-
mindelige regler, dog skal der i dette tilfælde tildeles fuldstændige sagsomkostninger, jf.
retsplejelovens § 318.
efter hovedforhandlingen har flex trim indleveret processkrift af 14. november 2014, hvor
bl.a. er anført følgende supplerende anbringender:
       ”i relation til flex trims betalingspåstande 1-3 samt flex trims påstand 13 om
       straf bemærkes, at det under håndhævelsesforretningen fs 40-5042/2014 blev
       konstateret, at slipcon production og poul lundum trods erklæringer om det
       modsatte bevidst fortsatte krænkelserne af retsforliget og det nedlagte forbud.
       det kunne konstateres, at krænkelserne skete ved brug af en fræsemaskine, fo-
       gedretten tidligere havde plomberet, men hvor plomben var brudt, samt en fræ-
       semaskine, poul lundum og poul lundums advokat havde oplyst var bortskaf-
       fet. der henvises til fogedrettens retsbog.
       det kunne endog konstateres, at slipcon trods forretningen og konstateringen af
       de omfattende krænkelser valgte efterfølgende at sende et parti krænkende strips
       til fritz hansen.
                                                 - 54 -
       under håndhævelsesforretningen den 1. juli 2014 blev der ikke iagttaget nogen
       som helst færdigproducerede strips vist til venstre på figur 3 og tilsvarende i bi-
       lag 117.
       det må derfor lægges til grund, at slipcons produktion og salg af slibestrips i he-
       le perioden fra den 24. maj 2003 og frem til den 1. juli 2014 i al væsentlighed har
       angået strips, som ikke overholdte minimumsmålene. det må også lægges til
       grund, at de skete krænkelser er foregået forsætligt.
       parterne har opnået enighed om, at sø- og handelsretten kan tage stilling til om-
       kostningerne forbundet med i flex trims påstande 4-12 identificerede rets-
       skridt.”
slipcon har anført, at det er flex trim, der skal løfte bevisbyrden for, at erstatningsbetingel-
serne er opfyldt, herunder at flex trim har lidt et tab. slipcons adfærd giver ikke grundlag
for at slække på beviskravene. poul lundum underskrev retsforliget på vegne af slipcon
under forudsætning af, at slipcon kunne bevare sin eksisterende virksomhed med at fabri-
kere slibestrips til slipcons slibekerner og fortsætte sin relation til sine eksisterende kunder.
hensigten med retsforliget var ikke at begrænse slipcons adgang til markedet. formålet
med retsforliget var udelukkende, at slipcons slibestrips ikke skulle passe ind i flex trims
slibehoveder, således at slipcon kunne sælge løse slibetrips til disse. dette er også udeluk-
kende sket i to tilfælde. slipcon production har anerkendt at være bundet af retsforliget.
       poul lundum tiltrådte forliget efter at have konfereret med claus dall fra mink-
bürsten, som efterfølgende ved sagens behandling i sø- og handelsretten den 5. november
2009 har forklaret, at det ikke var realistisk at overholde de tolerancer, der var angivet i rets-
forliget, når man arbejdede med polyethylen. poul lundum havde ikke kendskab til begre-
bet tolerancer, da han indgik retsforliget. slipcon ville ikke kunne anvende sine eksisterende
slibemaskiner, hvis tolerancerne i retsforliget skulle overholdes. slipcon omlagde sin pro-
duktion efter indgåelsen af retsforliget med henblik på at efterleve dette.
                                                   - 55 -
       flex trim foretager en meget streng ordlydsfortolkning af retsforliget, når selv mini-
male overskridelser af minimumsmålene er overskredet. formålet med forliget var, at flex
trim og slipcon skulle differentiere sig fra hinanden. hvis slipcon overholder minimums-
målerne, passer slipcon slibestrips ikke ind i flex trims slibehoveder. dette var flex trim
vidende om på tidspunktet for indgåelsen af retsforliget. slipcon har ved gentagne gange at
foretage kontrolmålinger gjort, hvad de kunne for at efterleve retsforliget. det viste sig også
ved kontrolmåling i retten, at den opmålte slibestrip overholdt bundens minimumsmål.
       flex trim har angivet en række begivenheder, hvor de påstår, at slipcon har overtrådt
retsforliget. det første tilfælde er tilbage i juni 2003, hvor der sad slibestrips, som ikke over-
holdt retsforliget, i et slibehoved, der blev udstillet på en messe. dette påvirkede ikke flex
trims omsætning. poul lundum har forklaret, at han ikke har kendskab til den anden påstå-
ede krænkelse, som angiveligt skulle have fundet sted i oktober 2003. poul lundum har for-
klaret, at han aldrig har talt med olaf honningdal. slipcon bestrider at have solgt slibestrips,
som krænkede retsforliget, til den italienske virksomhed costa. costa havde været kunde
hos slipcon i flere år, og slibestripsene kan evt. stamme fra tiden inden indgåelsen af retsfor-
liget. de slibestrips, som quality machinery corporation var i besiddelse af i september
2004, var solgt sammen med et slibehoved. dette fremgår af slipcons faktura til quality ma-
chinery corporation. salget af disse slibestrips har ikke haft nogen konsekvens for flex trim.
quality machinery corporation og slipcon havde et mangeårigt samarbejdsforhold. salget
var en del af deres almindelige samhandel. flex trim har ikke dokumenteret at have eller
have haft et samhandelsforhold med quality machinery corporation. flex trim har påstået
at have et samhandelsforhold til 20 forskellige virksomheder, men dette er ikke nærmere do-
kumenteret. på deres lager opbevarer slipcon de slibestrips, der ikke overholder mini-
mumsmålene, fordi de repræsenterer en værdi. det er udokumenteret, at slipcon krænkede
retsforliget ved deres deltagelse på en messe i hannover i maj 2005. slipcon har erkendt og
beklaget at have solgt løse slibestrips i undermål til den tyske virksomhed papenbroock
holtztechnic gmbh. der var tale om et begrænset kvantum. slibestripsene, der i marts 2006 i
litauen blev konstateret ikke at opfylde minimumsmålene, hidrørte fra et udstillingssæt fra
tiden inden indgåelsen af retsforliget. det kan ikke uden videre fastslås, at slibestripsne, som
slipcon har indkøbt hos lynddahl i februar 2007, per definition krænker retsforliget. der vil
statistisk set være nogen, der falder inden for minimumsmålene, og andre, der falder uden
                                                  - 56 -
for. slipcon har ikke solgt løse slibestrips til uffe odgaard. de er altid solgt sammen med et
slibehoved. slipcon har derfor ikke solgt løse strips til slibehoveder fra flex trim. slipcon
har erkendt til deres polske distributør rpm systemy szlifierskie at have solgt slibestrips,
som krænkede retsforliget. der var alene tale om et begrænset mængde. der var intet odiøst
i, at slipcon i februar 2010 orienterede sine kunder, om slipcons syn på sagen. det var mar-
kedsforstyrrende for slipcon, at flex trim sendte meddelelse ud i markedet om, at slipcon
ikke længere måtte levere slibestrips. fogedretten i randers lagde ikke ved nedlæggelsen af
forbuddet den 22. februar 2010 til grund, at slipcon til polen havde solgt slibestrips i strid
med retsforliget. flex trim reagerede aldrig på slipcons fremsendelse af en slibestrip den 6.
april 2011. slipcon antog derfor, at flex trim havde accepteret, at slipcon solgte slibestrips
med de angivne mål. christan wahle er en selvstændig forhandler, som har erkendt efter-
følgende at have ændret slibestripsenes størrelse. det kan derfor ikke tilregnes slipcon, at
disse slibestrips ikke overholdt de i retsforliget angivne minimumsmål. flex trim gør gæl-
dende, at slipcon den 13. februar 2010 overtrådte retsforliget på grund af oplysninger på
slipcons hjemmeside og i deres brochure. flex trim har trods parternes korrespondance ik-
ke tidligere reageret på disse, og på dette tidspunkt må flex trim have haft kendskab hertil i
10 år. slipcon anvender fortsat de samme billeder, idet det ikke er muligt på billederne at se,
hvorvidt der er tale om slibestrips, der krænker retsforliget eller ej. poul lundum har er-
kendt, at thorben lundum tidligere har været en del af slipcon, men at denne ønskede at
starte sin egen virksomhed, hvorfor han fik adgang til at sælge slibestrips. ved fogedretnin-
gen hos thorben lundum blev der ikke fundet slibestrip, der tilhørte slipcon. thorben
lundum får produceret slibestrips i udlandet. det var ikke et repræsentativt udsnit af slibe-
strips, som flex trims advokat udvalgte ved fogedforretningen den 4. april 2013. der blev
udvalgt slibestrips, der passede i flex trims slibehoved. opmålingen fra teknologisk institut
bestrides. poul lundum har forklaret, at han var overrasket over, at slibestripsene ikke over-
holdt minimumsmålene i retsforliget, fordi han personligt ved opmåling havde konstateret
det modsatte resultat. poul lundum var ikke i besiddelse af samme måleudstyr som tekno-
logisk institut.
        den usikkerhed, der er forbundet med opmåling af slibestripsene, medfører, at der ik-
ke er grundlag for at idømme poul lundum en straf. poul lundum havde til fogedretten op-
lyst, at han havde en 3. fræsemaskine. de slibestrips, der blev fundet ved fogedforretningen
                                                  - 57 -
den 4. april 2013, var beregnet til to store ordrer. der var gamle slibestrips, der lå på nogle
hylder. grundlaget for den sidste bevissikring i februar 2014 var tyndt. flex trim frafaldt
halvdelen af sine påstande, og den resterende del af sagen blev udsat på skriftveksling. slip-
con gav ved fogedforretningen uindskrænket adgang til at kontrollere hele virksomheden.
på baggrund af deres fund frafaldt flex trim deres begæring om, at sagen skulle fremmes
straks.
       slipcon har handlet i god tro. slipcon har omlagt sin produktion fem gange – senest
efter sø- og handelsrettens dom - med henblik på at efterleve retsforliget og for at kunne
servicere sine kunder. slipcon har tilbudt, at der blev foretaget kontrolmålinger, men par-
terne kunne ikke blive enige herom. det kan da også konstateres, at hverken sø- og handels-
retten eller højesteret har fundet, at slipcon har handlet illoyalt.
       fra den 9. april 2006 solgte slipcon slibehoveder og slibestrips i et andet format end
det, flex trim havde solgt, til vestas. der er enighed om, at slibestripsene i bilag 116 over-
holder minimumsmålene i retsforliget. på grundlag af poul lundum og erik christensens
forklaringer kan det lægges til grund, at slipcon ikke har handlet ansvarspådragende. slip-
con har gjort alt, hvad de kunne for at efterleve retsforliget, og i de enkelte tilfælde, hvor
slipcon har krænket retsforliget, har det ingen konsekvens haft for flex trim. slipcon har
ikke haft til hensigt at overtræde retsforliget. slipcon har ikke solgt slibestrips til flex trims
slibehoveder. slipcon og tredjemand har foretaget kontrolmålinger. slipcon har forsøgt at
efterleve forligets ånd, hvorefter slipcon ikke skulle hindres adgang til markedet på fair vil-
kår.
       slipcon gør på dette grundlag gældende, at der ikke er handlet ansvarspådragende.
       hvis retten måtte komme frem til, at slipcon har handlet ansvarspådragende, gøres
det gældende, at flex trim ikke har lidt et tab. flex trim har redegjort for forskellige måder,
hvorpå erstatningsbeløbet kan beregnes. der er dog ikke sammenhæng mellem det påståede
beløb og opgørelserne. flex trim har ikke dokumenteret, at slipcon har fortrængt flex trim
fra markedet. det eneste, der eventuelt kan støtte dette anbringende, er poul erik jespersens,
forklaring.
       retsforliget giver en aftaleretlig ret. det er derfor en forudsætning for, at flex trim kan
være berettiget til erstatning, at de har lidt et tab, jf. u 2001.432s. endvidere er det en forud-
sætning for, at flex trim har krav på erstatning, at de har dokumenteret at have eller have
                                                 - 58 -
haft eksisterende kunde og omfanget af samhandlen med disse. dette er udelukkende do-
kumenteret i tre tilfælde. endvidere skal flex trim dokumentere, at kunden er mistet som
følge af slipcons adfærd. flex trim har fremsat 3 udokumenterede estimater for beregnin-
gen af et eventuelt tab, som alle forudsætter, at hver gang slipcon solgte en slibestrip, mi-
stede flex trim en kunde. dette standpunkt er inspireret af vederlagstanken. det er i mod-
sætning hertil slipcons standpunkt, at et tab skal dokumenteres.
    i det første estimat har flex trim taget udgangspunkt i kmpgs rapport og skalleret tal-
lene op, så den dækker hele perioden. der er ikke grundlag for at anvende en så lang perio-
de. en stor del af slipcons omsætning er gået til vestas. denne omsætning var ikke i strid
med retsforliget. det er endvidere ikke dokumenteret, at der skal betales erstatning i forhol-
det 1:1, således at flex trim skal have erstatning for hver eneste slibestrip slipcon har solgt.
estimatet har endvidere ikke taget højde for, at flex trim har konstrueret slibehoveder med
afrundede hjørner. på tidspunktet for forligets indgåelse var der 40-50 af flex trims kunder,
der anvendte disse slibehoveder. i dag anvender alle flex trims kunder disse slibehoveder.
ingen af slipcons slibestrips passer i flex trims slibehoveder med afrundede hjørner.
    slipcon er enig i princippet i opgørelsen i det andet estimat, men der er ikke enighed om
selve opgørelsen. flex trim har på grundlag af kpmgs rapport oplistet 20 kunder, som de
angav at have mistet. der er udelukkende fremlagt et dokument i sagen til dokumentation
for, at flex trim har haft samhandel med quality machinery corporation, men dette vedrø-
rer en perioden forud for retsforligets indgåelse. der er fremlagt en erklæring fra fritz han-
sen a/s, hvori fritz hansen a/s erklærer, at de ikke anvender slipcons slibestrips i slibeho-
veder fra flex trim. slipcon har erkendt, at de har solgt slibestrips til bütfering. på grundlag
af poul lundums forklaring må det lægges til grund, at kunden er vundet på helt almindeli-
ge markedsvilkår. der er ikke i relation til de øvrige kunder grundlag for at fastslå, at flex
trim har lidt et tab som følge af slipcons samhandel med disse og på grundlag af indholdet
af retsforliget. tværtimod har poul erik jespersen forklaret, at flex trim havde vundet alle
kunder tilbage med undtagelse af de tre.
    i relation til slipcons salg til vestas gøres det gældende, at slibestrips med nye dimensi-
oner, der blev solgt gennem mellemmand, lå uden for forligets sfære. på grundlag af poul
lundum og erik christensens samstemmende forklaringer kan det lægges til grund, at kun-
deforholdet blev etableret på helt sædvanligvis på markedsvilkår. slipcon fik aftalen med
                                                 - 59 -
klingsbo, fordi de kunne levere en mere favorabel løsning. der er ikke dokumentation for, at
der er handlet illoyalt. det må lægges til grund, at klingsbo ikke kontaktede flex trim, inden
de kontaktede slipcon. endvidere kan det på grundlag af de afgivne forklaringer og de
fremlagte fakturaer lægges til grund, at der ikke er leveret slibestrips i undermål, og at flex
trim ikke leverer produkter til vestas i dag.
     poul lundums revisor har opgjort, at det udelukkende er 4 % af slipcons produktion af
slibestrips, der potentielt kan være i undermål. der er ikke grundlag for at tilsidesætte denne
opgørelse. opgørelsen har været anvendt i fogedretten og er ikke tidligere bestridt af flex
trim. opgørelsen er udtryk for et øjebliksbillede. der kan have været en anden fordeling på
grund af udviklingen i markedet.
      det bestrides, at flex trim har krav på vederlag efter markedsføringslovens § 20, idet
slipcon ikke har overtrådt markedsføringslovens § 1. der er helt konkret taget stilling hertil
ved sø og handelsrettens dom af 26. april 2010.
     der er ikke grundlag for at fastslå, at der efter de almindelige selskabsretlige regler er so-
lidarisk ansvar og hæftelse. særligt i relation til påstand 3 gøres det gældende, at der ikke er
grundlag for at antage, at slipcon production hæfter ud fra det af flex trim anførte, ligesom
der ikke er grundlag for at fastslå, at krænkelsen har bestået i perioden fra den 24. maj 2003
til den 26. maj 2014.
     i relation til påstand 4 og 5 gøres det gældende, at flex trim ingen retlig interesse har i at
få pådømt denne påstand, da slipcon aps har frafaldet justifikation.
     i relation til påstand 6 og 7 gøres det gældende, at der ikke er hjemmel til at anlægge en
justifikationssag eller grundlag for, at en håndhævelse skal stadfæstes. hertil kommer, at in-
gen af håndhævelsessagerne er afsluttede.
     sagsomkostninger i denne sag skal tilkendes efter de almindeligt gældende retningslin-
jer. særligt i relation til påstand 8 bemærkes, at omkostningerne må fastsættes af fogedretten,
hvis ikke andet er aftalt. endvidere kan det efterfølgende konstateres, at bevissikringsforret-
ningen blev gennemført på forkert grundlag, idet det ved sø- og handelsrettens og højeste-
rets domme blev fastslået, at der ikke forelå en overtrædelse af markedsføringslovens § 1.
hertil kommer, at omkostningerne forbundet med bevissikringsforretningen har beroet på
en efter flex trims valg særdeles omkostningstung sagkyndig. i relation til påstand 9 gøres
det gældende, at der ikke er grundlag for at tilkende omkostninger, idet der blev taget be-
                                                  - 60 -
kræftende til genmæle forud for, at sagen skulle behandles ved fogedretten. i relation til på-
stand 11 og 12 gøres det gældende, at der ikke er hjemmel til at tilkende omkostninger i en
uafsluttet sag, og at omkostningsfastsættelsen må ske ved fogedretten.
    det gøres endvidere gældende, at der ikke grundlag for at idømme poul lundum en
straf, idet strafspørgsmål, der er undergivet privat påtale, skal indtales senest 6 måneder ef-
ter det tidspunkt, hvor den påtaleberettigede fik kendskab til forholdet, der ønskes påtalt, jf.
straffelovens § 96. dette er en absolut frist. flex trim har kendt til forholdene siden april
2005. påstanden er således nedlagt for sent. den første påstand om straf blev nedlagt i pro-
cesskrift af 12. oktober 2012 var uklar og ikke egnet til pådømmelse. den nuværende påstand
blev først nedlagt den 4. april 2014. endvidere har poul lundum ikke haft til hensigt at over-
træde fogedforbuddet, men har stedse søgt afklaret med flex trim, om slibestripsene over-
holdt målene, ligesom han har foretaget kontrolmålinger. poul lundum har således ikke
handlet hverken forsætlig eller groft uagtsomt.
efter hovedforhandlingen har slipcon indleveret processkrift af 19. december 2014, hvor
bl.a. er anført følgende supplerende anbringender:
        (1)
       det blev under håndhævelsesforretningen hos slipcon production aps den 1. ju-
       li 2014 alene underbygget, at slipcon production aps i begrænset omfang og en-
       keltstående tilfælde har produceret slibestrips i strid med parternes forligsaftale.
       i den forbindelse skal det fremhæves, at poul lundum under hovedforhandlin-
       gen forklarede, at slipcon production aps allerede fra 2005 påbegyndte at ud-
       skifte kundernes slibehoveder, således at de herefter fik leveret slibestrips med
       “store profiler”, som ubestrideligt ikke er i strid med parternes forligsaftale. det
       er ubestrideligt sagsøger, som har bevisbyrden for, om og i hvilken udstrækning
       de sagsøgte har solgt slibestrips i strid med parternes forligsaftale.
       ...
       (3)
       det er de sagsøgtes standpunkt, at en væsentlig del af de hos slipcon production
       aps under håndhævelsesforretningen den 1. juli 2014 identificerede slibestrips er
                                                 - 61 -
      retmæssige i forhold til parternes forligsaftale, hvilket dokumenteres ved opmå-
      lingerne foretaget af teknologisk institut ved brug af den efter omstændigheder-
      ne mest adækvate og nøjagtige målemetode, nemlig brugen af målebænk.
      (4)
      det bestrides på det bestemteste, at det bevismæssigt kan lægges til grund, at
      slipcon production aps i hele perioden fra den 24. maj 2003 og til den 1. juli
      2014 i al væsentlighed har solgt slibestrips, som ikke overholder minimumsmå-
      lene fastsat ved parternes forligsaftale.
      i den forbindelse skal det fremhæves, at bevisbyrden for produktion og salg af
      slibestrips i strid med forligsaftalen - på ethvert tidspunkt - påhviler sagsøger.
      dette skal sammenholdes med, at slipcon production aps allerede fra 2005 på-
      begyndte at udskifte kundernes slibehoveder, således at de herefter fik leveret
      slibestrips med “store profiler”, der ubestrideligt ikke er i strid med parternes
      forligsaftale, således som det blev forklaret af poul lundum under hovedfor-
      handlingen.
      det bestrides endvidere på det bestemteste, at det skulle være sket forsætligt i de
      enkeltstående tilfælde, hvor slipcon production aps rent faktisk har solgt slibe-
      strips i strid med parternes forligsaftale.
      som forklaret af poul lundum under hovedforhandlingen foretog slipcon pro-
      duction aps således tværtimod løbende kontrolmålinger (ved brug at skydelære)
      af de producerede slibestrips, inden disse blev frigivet til levering med henblik
      på at sikre, at de leverede strips efterlevede forligsaftalen.”
sø- og handelsrettens afgørelse
ad påstand 1-3:
af højesterets dom af 19. juni 2013 fremgår, at produktion, markedsføring og salg af slip-
cons slibestrips ikke udgjorde en krænkelse af markedsføringslovens § 1. højesteret fastslog
derimod, at der var tale om overtrædelse af et retsforlig, idet nogle af slipcon producerede
slibestrips ikke overholdt de aftalte mål. en erstatning for overtrædelse af retsforliget skal
fastsættes på grundlag af dansk rets almindelige regler.
                                                 - 62 -
       flex trim har rejst krav om vederlag efter markedsføringslovens § 20, idet det er gjort
gældende, at slipcons markedsadfærd er i strid med markedsføringslovens § 1.
       det er ubestridt, at de fremlagte slibestrips, bortset fra bilag 116, passer ind i flex trims
slibehoved med spidse vinkler.
       efter højesterets afgørelse er der foretaget nye målinger af slipcons slibestrips, som er
indgået i sagen, ligesom flex trim i perioden fra 2010 har gennemført forbudssag og indledt
to håndhævelsesforretninger over for slipcon production.
       flex trim har anført en række tilfælde, hvor flex trim mener, at der foreligger en
krænkelse. slipcon har erkendt at have leveret krænkende strips til quality machinery i sep-
tember 2004, men disse var ifølge faktura solgt sammen med et slipcon slibehoved til pa-
penbroock holztechnik gmbh i november 2005. endvidere har slipcon sammen med et sli-
behoved leveret krænkende strips til uffe odgaard i januar 2009, og slipcon har leveret
krænkende slibestrips til rpm systemy szlifierskie i marts 2010. retten finder ikke, at der
herudover, bortset fra det under fogedsagerne konstaterede, er ført bevis for krænkelse.
       uagtet at slipcon har instrueret sine leverandører om at levere stripsbunde med nær-
mere angivne ikke-krænkende mål, ligesom slipcon har foretaget kontrolmålinger, er der
under forbudssagen og håndhævelsesforretningerne fundet slibestrips, der krænkede forli-
get. der findes efter bevisførelsen ikke grundlag for at fastslå, at slipcon efter modtagelsen
af stripbundene fra leverandørerne har foretaget en fræsning af bundene for at få dem til at
passe i flex trims spor.
       retten finder derfor ikke, at slipcon production har handlet forsætlig. ved de gentag-
ne overtrædelser af retsforliget findes slipcon production derimod at have handlet uagtsom,
hvorfor flex trim har krav på erstatning for det lidte tab.
       når henses til tidsperioden og slipcons bestræbelser på at overholde forliget findes
slipcons markedsføring ikke at kunne anses for at være i strid med markedsføringslovens §
1, hvorfor flex trim ikke har krav på vederlag efter markedsføringslovens § 20.
opgørelsen af erstatningskravet
slipcon aps har ved poul lundum anerkendt at have krænket retsforliget i 5 tilfælde. såle-
des som krænkelserne er dokumenteret i sagen omfatter disse krænkelser et meget begræn-
                                                - 63 -
set antal slibestrips, som udgør en lille værdi i forhold til påstanden i de af flex trim nedlag-
te påstande 1-3.
det er dog rettens opfattelse, at det ved fastsættelsen af erstatningens størrelse bør tillægges
vægt, at krænkelserne har fundet sted over en årrække trods nedlægges af fogedforbud og
bevissikringssager, at der er konstateret en flerhed af krænkelser. det må derfor antages, at
slipcons overtrædelser af retsforliget har medført markedsforstyrrelser i et vist omfang.
på grundlag af den af poul erik jespersen afgivne forklaring må det lægges til grund, at flex
trim kun i begrænset omfang har mistet omsætning på grund af slipcons krænkelser af rets-
forliget, idet de fleste kunder er vendt tilbage til * slipcon. endvidere må det efter erik chri-
stensens forklaring lægges til grund, at slipcon fik vestas som kunde gennem klingspor på
sædvanlige forretnings- og konkurrencevilkår.
herefter, og på grundlag af oplysningerne om dækningsbidraget ved salg af slibestripsne,
fastsættes erstatningen skønsmæssigt til 300.000 kr., hvoraf 150.000 kr. findes at relatere sig
til perioden fra august 2005 indtil 24. maj 2014.
der findes ikke grundlag for at pålægge poul lundum i dennes egenskab af kapitalejer og
direktør at hæfte in solidum herfor. den af flex trim nedlagte påstand 2 tages herefter til
følge således, at slipcon aps skal betale 300.000 kr. til flex trim med tillæg af procesrente
fra den 18. oktober 2005, hvoraf slipcon production skønsmæssigt hæfter for 200.000 kr.
uden tillæg af renter.
ad påstand 4:
slipcon aps har i brev af 3. februar 2006 taget bekræftende til genmæle over for forbudspå-
standen og frafaldet justifikationssag. flex trim har derfor ingen retlig interesse i at få på-
dømt denne påstand, som derfor afvises.
ad påstand 5:
det ses ikke dokumenteret, at slip con production aps har frafaldet justifikations sag.
                                               - 64 -
      slipcon production har under sagen erkendt at have produceret slibestrips til uffe
odgaard og rpm systemy szlifierskie, hvilke slipestrips krænker forliget. forbuddet stadfæ-
stes derfor som lovlig gjort og forfulgt.
ad påstand 6 og 7:
allerede fordi sagerne ikke er afsluttede, afvises påstandene.
ad påstand 8:
begæringen om bevissikring var alene rettet mod slipcon aps, hvorfor alene dette selskab
og ikke poul lundum skal betale sagsomkostninger. disse fastsættes til 25.000 kr. til dæk-
ning af salær samt 177.727,50 kr. til dækning af positive afholdte udgifter til de sagkyndige.
ad påstand 9:
inden sagens foretagelse i fogedretten tog slipcon aps bekræftende til genmæle, hvorfor
der kun tillægges delvise sagsomkostninger, som fastsættes samlet for hovedsagen og justi-
fikationssagen.
ad påstand 10:
sagsomkostningerne fastsættes samlet for hovedsagen og justifikationssagen.
ad påstand 11 og 12:
allerede fordi det ikke er dokumenteret, at håndhævelsesforretningerne er afsluttede, afvises
påstandene.
ad påstand 13:
da poul lundum ikke findes at have krænket retsforliget forsætlig, frifindes han for straf.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne omfatter de to forbudssager mod henholdsvis slipcon aps og slipcon
production aps som hovedsagens behandling ved to hovedforhandlinger i sø- og handels-
retten og en hovedforhandling ved højesteret. ved fastsættelsen af størrelsen er der taget
                                               - 65 -
hensyn til, at sagen udfald ved den første hovedforhandling, at sagen blev anket til højeste-
ret af slipcon aps, at flex trim a/s alene har fået medhold i en mindre del af de påståede
krænkelser og det påståede beløb.
        retten finder, at slipcon aps og slipcon production aps skal betale sagsomkostnin-
ger til flextrim aps, dog således at slipcon production aps kun hæfter delvist for sagsom-
kostningerne. retten finder, at slipcon aps til dækning af salær skal betale 300.000 kr.,
hvoraf slipcon production aps hæfter for 150.000 kr. til dækning af retsafgift for sagens be-
handling ved sø-og handelsretten skal slipcon aps og slipcon production aps betale
12.000 kr., hvoraf slipcon production aps hæfter for halvdelen. retten har ikke modtaget
opgørelse over udlæg i forbindelse med fogedsagerne. endvidere skal slipcon aps og slip-
con production aps in solidum betale 129.087,50 kr. til dækning af omkostninger til tekno-
logisk institut.
        i forholdet mellem flex trim og poul lundum findes parterne efter omstændighederne
hver at burde bære egne omkostninger.
                                      thi kendes for ret:
slipcon aps skal inden 14 dage betale 300.000 kr. med procesrente fra den 18. oktober 2005
** til flex trim a/s.
slipcon production aps hæfter in solidum med slipcon aps for *** 150.000 kr. **** uden til-
læg af renter.
******)det af fogedretten i randers under sagsnr. fs 6-3728/2005 nedlagte forbud stadfæstes.
påstand 4, 6, 7, 11 og 12 afvises.
poul lundum frifindes for straf.
                                                         - 66 -
i sagsomkostninger betaler slipcon aps inden samme frist 608.815 kr., hvoraf slipcon pro-
duction aps hæfter in solidum for halvdelen.
i forholdet mellem flex trim a/s og poul lundum bærer hver part egne omkostninger.
  søren rathmann                         mette christensen            klaus stampe tønnes pedersen
* flex trim
** tilføjet teksten ”til flex trim a/s”
*** 200.000
**** tilføjet teksten ”uden tillæg af renter”
berigtiget den 13. maj 2015 i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1
mette skov larsen
p.v.a. mette christensen
*****) og ******) berigtiget den 29. maj 2015 i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1
camilla ljørring
p.v.a. mette christensen
              - 67 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den