text:
      - jbj
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 18. august 2016.
h-49-15
                             hessel pharma aps
                             (advokat gitte løvgren larsen)
                             mod
                             stragen nordic a/s
                             (advokat henrik valdorf-hansen)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen drejer sig navnlig om, hvorvidt stragen nordic a/s som agenturgiver var berettiget til
at ophæve en agentaftale indgået med hessel pharma aps som agent inden for lægemiddel-
området, herunder med den begrundelse, at hessel pharma ikke mente sig forpligtet til at
underskrive en standard operating procedure (sop) udarbejdet af stragen.
                                              -2-
sagsøger, hessel pharma aps, har nedlagt endelig påstand om, at stragen nordic a/s til
hessel pharma aps skal betale 1.147.086,15 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra sa-
gens anlæg.
sagsøgte, stragen nordic a/s, har nedlagt endelig påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
hessel pharma aps er en dansk agentvirksomhed specialiseret i markedsføring og salg af
lægemidler i de nordiske lande.
stragen nordic a/s (stragen) er en del af den schweiziske stragen-group (ultimativt ejet af
stragen invest bv) og er etableret i danmark i 2002. stragen har en række markedsføringstil-
ladelser til lægemidler i danmark og udvikler og distribuerer generika.
hessel pharmas administrerende direktør, anni søgaard, var fra 2003 og frem til indgåelsen
af agentaftalen mellem hessel pharma og stragen i 2010, jf. nedenfor, direktør og tillige med-
lem af bestyrelsen for stragen.
den 14. april 2010 indgik hessel pharma og stragen en agentaftale, hvoraf bl.a. fremgår, at
hessel skulle være stragens eksklusive agent i danmark, norge og sverige for salg af en del
af stragens lægemiddelsortiment. også finland var omfattet for visse produkters vedkom-
mende, men derom verserer en særskilt sag mellem parterne.
agentaftalen omfattede primært tre grupper af lægemidler; ”hospital products” (hospitals-
produkter), ”primary sector products” (hormoner) og ”device products” (for-fyldte sprøjter
med efedrin og atropin).
agentaftalen trådte i kraft den 1. maj 2010 og indeholdt i punkt 12 bestemmelser om uopsi-
gelighed frem til den 1. maj 2015, dog således at aftalen for så vidt angår hospitalsprodukter
kunne opsiges efter to år med et varsel på seks måneder.
                                                     -3-
af aftalen fremgår endvidere bl.a. følgende:
      ”2 obligations of the agent
      2.1 the agent shall use its reasonable efforts to solicit orders for the products in the territory in
      accordance with the terms of this agreement and the reasonable instructions given by stragen
      from time to time in writing.
      2.2 the agent has no right or authority to conclude any agreements on behalf of stragen or in
      any other way or to act with binding effect for stragen. the agent shall immediately transmit to
      stragen all requests and/or orders received by the agent from costumers. the agent agrees that
      it shall advice potential costumers that all orders are subject to the approval of stragen.
      2.3 the agent shall inform stragen as soon as practical of any comments from the costumers in
      relation to the products. further the agent shall inform stragen within 24 hours of any com-
      plaints from the costumer. the agent has no authority to make any decisions on behalf of stra-
      gen in respect of complaints from the costumers.
      2.4 at the end of each quarter the agent shall supply stragen with a written report providing all
      relevant information in relation to market for the products, including forecast of products.
      …
      2.6 when relevant, the agent is obligated to comply with general distribution practices (gdp).
      2.7 in relation to the products, the agent shall conduct all communication with the costumers
      (product information, service, complaints, pharmacovigilance, delivery issues and so on) and
      provide general advice, in particular with regard to tender issues, such as receiving tender doc-
      uments and offer material prior to submission and shall negotiate on behalf of stragen with the
      hospital sector. the agent shall inform stragen as soon as necessary of any relevant information
      in relation to the products, in particular with regard to the progress of tender issues.
      3. obligations of stragen
      …
      3.4. stragen is obligated to comply with general manufacturing practices (gmp) and general
      distribution practices (gdp) at all times.
      …
      5. prices and terms of sale
      5.1. stragen sets the selling prices for the customers in relation to the hospital products, the de-
      vice products and the compassionate use products. the agent sets the selling price for the
      primary sector products, provided that this is above the minimum selling price provided by
      written by stragen …
                                                  -4-
      14. default
      14.1 upon the occurrence or discovery of a default, as hereinafter defined, this agreement may
      be terminated immediately by the non-defaulting party by sending a registered letter with ac-
      knowledgement of receipt.
      14.2 the term “default” shall mean a party’s failure to perform or breach of any provision of
      this agreement provided that in the case of any failure or breach capable of being remedied, no-
      tice of termination shall not be given unless within 30 (thirty) days after such party shall have
      received notice thereof from the other party, the party shall have failed to cure the failure to
      perform or breach of this agreement, as the case may be.”
aftalen indeholder derudover bestemmelser om godtgørelse til agenten ved agenturforhol-
dets ophør, som svarer til handelsagentlovens §§ 25 – 27.
agtentaftalen var bilagt en oversigt over produkter omfattet af aftalen og en oversigt over
kunder, som i relation til aftalens bestemmelser om godtgørelse til agenten ved aftalens op-
hør skulle anses for at være nye kunder i aftalens forstand (bilag b). endvidere var bilagt en
oversigt over agentens kommission for de forskellige produkter (bilag c).
der er dokumenteret et uddrag af parternes e-mailkorrespondance fra september 2010 og
frem, som viser forskellige uenigheder mellem parterne, herunder i relation til parternes ret-
tigheder og forpligtelser i forbindelse med udbud. denne mailkorrespondance har primært
fundet sted mellem anne nyquist-hansen (stragen) og anni søgaard, som begge har afgivet
forklaring under sagen.
ved tillæg af 22. november 2010 blev aftalens bestemmelser om beregning af kommission
ændret.
ved skrivelse af 27. september 2011 gjorde stragen brug af agentaftalens mulighed for at op-
sige aftalen for så vidt angår hospitalsprodukterne til den 1. maj 2012. parternes tvist omfat-
ter ikke hospitalsprodukterne.
for så vidt angår hormonerne (primary sector products) var disse allerede på markedet på
tidspunktet for agentaftalens ikrafttræden. de øvrige produkter, som er omfattet af sagen –
                                                     -5-
de for-fyldte sprøjter – blev først godkendt til salg senere. dette skete for for-fyldte sprøjter
med efedrin i danmark den 15. oktober 2012.
der er under sagen dokumenteret uddrag af hessel pharmas kvartalsrapporter til stragen
for hvert af de fire kvartaler i 2012.
den 28. november 2012 fremsendte stragen en sop (standard operating procedure) til un-
derskrift hos hessel pharma. heraf fremgår bl.a. følgende:
      ”objective
      the objective of this procedure is to define the responsibilities and describe the communication
      flows between stragen nordic and hessel pharma (as commercial agent of stragen nordic).
      the aim is to ensure that all significant information and requests, particular regarding quality
      and safety are correctly recorded and processed by stragen nordic, as ma holder of the con-
      cerned products. in addition, it must be assured that both parties involved receive the sufficient
      level of information.
      references
      - lov om lægemidler, lov nr. 1180 af 12. december 2005, as amended
      - bekendtgørelse nr. 272 af 21. marts 2007 om reklame mv. for lægemidler
      - volume 9a of the rules governing medicinal products in the european union –
        guidelines on pharmacovigilance for medicinal products for human use
      field of application
      the procedure is applicable to all significant information, particular regarding quality and safe-
      ty issues, related to the stragen products and/or stragen pharmaceutical activities, received by
      stragen nordic or by hessel pharma.
      significant information can include (but not limited to):
            - medical information requests and technical queries from the hospital staff
            - information of product defaults / complaints
            - information of suspected adverse drug reactions
      examples:
           - “what is the procedure for product reconstitution of administration?”
           - “is there a specific ingredient / materiel present in the product formula or packaging?”
           - “what are the storage conditions for the product, before and after reconstitution?”
           - notification of a confusion risk linked to packaging (e.g. similarity with other product)
                                                -6-
the scope of this procedure is limited to the products and services defined in the agency
agreement signed between stragen and hessel pharma at the date of 14th april 2010 and par-
tially terminated for hospital products from may 2012.
…
responsibilities
stragen nordic, as ma holder, is responsible for ensuring that suitable processes exist for the
handling of quality and safety issues related to the concerned products. in addition, stragen
nordic is responsible for the scientific information which is delivered about the products placed
on the market.
on a daily basis, it is the responsibility of the qr [quality responsible person at stragen nordic]
to assure that hessel pharma is kept sufficiently informed about issues concerning quality and
safety, to be able to provide the best possible information at the hospitals.
on the other hand, it is the responsibility of hessel pharma to make sure that all important in-
formation related to the quality and safety of products is made available to stragen nordic, for
further processing and tracking.
procedure
1. information received directly by stragen nordic
…
2. requests / information received by hessel pharma
2.1 product related or technical requests / information
as commercial agent of stragen nordic, hessel pharma has contact to and visits hospitals and
hospital pharmacies in all the nordic countries. any significant technical questions and/or
product related requests / information received during this contact or these visits must be for-
warded to the qr of stragen nordic to be processed according to the relevant procedures.
…
hessel pharma must perform an initial evaluation of the request / information received. any
request / information that requires immediate attention, for instance suspected adverse drug
reactions, possible quality defects or requests for medical information that cannot be answered
offhand, must be promptly forwarded in written (alternative by phone followed by written in-
formation) to the qr for further processing.
if the information is not considered to be urgent, the information must be forwarded to the qr
in writing at the earliest convenience.
note: in non-urgent cases where the request from the costumer can be readily replied by hes-
sel pharma, it is also important that these cases are transmitted to the qr. this is necessary to
get the full picture of information / requests directed to stragen nordic.”
                                              -7-
ved e-mail af 13. december 2012 til stragen meddelte hessel pharma med en nærmere anført
begrundelse, at forpligtelserne i sop’en gik ud over de forpligtelser, som hessel pharma
havde påtaget sig ved agentaftalen, og at hessel pharma ikke kunne acceptere sop’en. sam-
tidig opremsede hessel pharma en række punkter, hvor stragen angiveligt ikke overholdt
agentaftalen, og varslede ophævelse, hvis ikke denne misligholdelse ophørte. herefter fulgte
en e-mailkorrespondance mellem parterne, hvor stragen på sin side fastholdt, at hessel
pharma, og ikke stragen, misligholdt agentaftalen, herunder at hessel pharma var forpligtet
til at acceptere sop’en.
den 4. februar 2013 kom de for-fyldte sprøjter med efedrin på markedet i danmark.
ved skrivelse af 30. maj 2013 til hessel pharma ophævede stragen ved deres advokat agent-
aftalen med øjeblikkelig virkning, idet stragen henviste til væsentlig misligholdelse beståen-
de i 1) manglende efterlevelse af sop’en, 2) mangler ved hessel pharmas afrapporteringer,
3) manglende information af stragen og 3) manglende overholdelse af deadlines.
ved e-mail af 31. maj 2013 til stragens advokat bestred hessel pharmas advokat, at betingel-
serne for at hæve agentaftalen fra stragens side var til stede. derefter fulgte korrespondance
herom mellem parternes advokater.
for så vidt angår tabsopgørelsen har parterne udarbejdet et hjælpebilag med de forskellige
muligheder, de i givet fald påberåber sig for udmåling af erstatning og godtgørelse. heraf
fremgår følgende:
                                              -8-
hessel pharma har i relation til opgørelsen af sparede omkostninger efter ophævelsen af
agentaftalen fremlagt en revisorerklæring vedrørende anni søgaards gennemsnitlige time-
løn i tiden fra aftalens ikrafttræden den 1. maj 2010 til den 31. maj 2013, som er opgjort til
275,25 kr. (bilag 86).
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af anni søgaard, laurent forestier, helle bräuner, leis
andersen, sussie vand og lisbeth wind.
anni søgaard har forklaret bl.a., at hun oprindeligt er uddannet farmakonom, men at hun
har videreuddannet sig inden for kvalitet mv. i lægemiddelindustrien, hvor hun har arbejdet
i 20 år.
                                                 -9-
i 2003 startede hun som direktør i stragen nordic, som hun var med til at opbygge, herunder
med etablering af en regulatorisk afdeling. på daværende tidspunkt havde stragen nordic
ingen datterselskaber, men sådanne blev stiftet senere hen.
da hun havde opbygget organisationen, ønskede hun at fratræde sin stilling. de øvrige
medarbejdere i stragen var ikke begejstrede for hendes beslutning, da selskabet herefter stod
uden direktør og salgschef. selskabet ville desuden være foruden hendes indgående kend-
skab til for-fyldte sprøjter, som var et nyt produkt, der skulle introduceres på markedet.
efter hendes fratrædelse indgik hun og stragen en agentaftale, der dækkede ”hospital pro-
ducts”, ”primary sector products” (dvs. almindelige generiske produkter) og for-fyldte
sprøjter. de for-fyldte sprøjter var endnu ikke kommet på markedet på det tidspunkt, agent-
aftalen blev indgået. både hun og stragen havde forventet, at de for-fyldte sprøjter ville
komme på markedet i løbet af 1-2 år, hvilket dog ikke skete. hvis man endnu ikke har tilla-
delse til at markedsføre et produkt, skal man handle varsomt og bearbejde markedet således,
at man skaber et behov for produktet – i dette tilfælde for-fyldte sprøjter.
i 2012 blev der på eu-plan vedtaget et direktiv, som har til formål at nedbringe antallet af
stikskader i forbindelse med håndtering af sprøjter. de for-fyldte sprøjter er et attraktivt
produkt i den sammenhæng, fordi risikoen for stikskader falder, når man ikke selv skal fylde
sprøjten.
de generiske produkter, ”primary sector products”, bestod i hormoner, dvs. p-piller. agen-
tens arbejde med disse produkter bestod navnlig i at foretage en prisindmelding hver 14.
dag, i henhold til hvilken indkøberne på markedet placerer deres ordrer. hendes mangeårige
erfaring understøttede hendes arbejde med at ramme de rigtige priser i den sammenhæng.
for at kunne prissætte de generiske produkter skulle hun have nogle salgsdata fra stragen,
så hun på den baggrund kunne se, hvilken indvirkning på markedet, den forudgående pris-
sætning for 14 dage siden havde haft. stragen fremsendte disse salgsdata meget sent. det er
forekommet, at hun har foreslået nogle priser til stragen, som de ikke gik videre med, men
selvstændigt ændrede uden dialog med hende. dette resulterede i et tilfælde i, at stragen ik-
                                              - 10 -
ke vandt en kontrakt. alt salg af disse generiske produkter i danmark sker via apoteker, og
den prisindmelding, der sker hver 14 dag, har betydning ikke kun for det, der sælges til apo-
tekerne fremadrettet, men også for de lagre, det enkelte apotek allerede måtte have af pro-
duktet. så man skal også indregne i sin prissætning, at hvis man byder ind til en lavere pris,
end den man tidligere har solgt til, kan man komme til at skylde apotekerne penge.
hun modtog sop’en i december 2012, og hun skrev kort tid efter til stragen, at hun ikke
kunne tiltræde den.
sop’en er ikke baseret på gdp (good distribution practice), som omhandler sporbarhed af
produkterne. en agent har ikke rent fysisk noget at gøre med produkterne, men hvis man
under et kundebesøg bliver oplyst om, at der er noget galt med produktet, skal agenten vi-
deregive denne information. hun mener ikke, at det følger af lov om lægemidler eller be-
kendtgørelsen om reklame for lægemidler, at man som agent skal dokumentere hvert eneste
kundemøde, man har haft.
oplysningerne i produktresuméet er vigtige, da det er de eneste oplysninger, en sælger lov-
ligt kan videregive til en potentiel kunde. hvis hun skulle underskrive sop’en, ville det ikke
være muligt for hende at videregive disse oplysninger, herunder om indholdsstoffer i pro-
duktet, opbevaringsbetingelser for produktet mv. under kundemøder.
hun mener, at det følger af gdp-lovgivningen, at der ikke må være tvivl om indholdet af
kontrakter mellem virksomheder. hun ville ikke underskrive sop’en, da hun var i tvivl om,
hvad der skulle forstås ved den. i agentaftalen er det i modsætning til sop’en udførligt be-
skrevet, hvornår hun skal melde tilbage og videregive oplysninger til stragen mv., hvorfor
hun ønskede at holde sig til den.
hvis hun skulle skrive under på sop’en, ville det være nødvendigt, at hun havde en medar-
bejder fra stragen med til samtlige kundemøder, således at vedkommende kunne dokumen-
tere disse. hun påpegede derfor over for stragen, at det ville være omkostningstungt for
hende at underskrive sop’en.
                                                - 11 -
ved ophævelsen af deres agentaftale henviste stragen bl.a. til, at hun ikke havde overholdt
deadlines i forbindelse med udbud, hvilket hun bestred.
stragen har endvidere anført, at hendes afrapportering ikke har været tilstrækkelig. dette
kan hun ikke forstå, da hun afrapporterede på samme måde i sine kvartalsrapporter, som
hun gjorde over for stragen, før hun blev agent.
hun har opfattet stragens ophævelse af agentaftalen som udtryk for, at de gerne ville af med
hende, nærmere end at hun ikke gjorde sit arbejde godt nok.
i forbindelse med sin bearbejdning af markedet har hun haft over 200 rejser, og hun har så-
ledes ydet en stor indsats som agent for de for-fyldte sprøjter. produktet blev lanceret i 2013,
og der var herefter ikke meget mere hun kunne gøre, da man som agent ikke må besøge sy-
gehuse i forbindelse med eu-licitationer. hun har således ikke i den forbindelse sparret
omkostninger ved, at samarbejdet med stragen ophørte. omkostningerne afholdt af hessel i
2011 og 212, der var forbundet med hendes bearbejdning af markedet, var en investering, og
det ville ikke have været nødvendigt at afholde tilsvarende omkostninger i 2013 efter lance-
ringen af produktet.
det er korrekt, at hun på et tidspunkt havde en person ansat i hessel for at hjælpe hende
med at besvare faglige spørgsmål. i 2011 og 2012 blev der afholdt personaleomkostninger på
ca. 900.000 kr. disse relaterede sig til rejseomkostninger og lønomkostninger. den farmako-
nom, hun havde ansat, modtog en bruttoløn på omkring 35.-40.000 kr. pr. måned, og hun
udbetalte en månedsløn til sig selv på omkring 50.000 kr.
det er korrekt, at det i foråret 2012 alene var hende, der var ansat i virksomheden. de øvrige
omkostninger i selskabet bestod hovedsageligt af rejseomkostninger, administrative omkost-
ninger så som telefon, it, forsikring og husleje på 10.000 kr. pr. måned.
                                                - 12 -
det er korrekt, at hun i foråret 2013, hvor produkterne var blevet lanceret, fortsat ville have
haft nogle omkostninger til husleje mv., hvis kontrakten ikke var blevet ophævet.
som agent arbejdede hun meget med et svensk udbud i stockholm.
det diagram over den koncern, som omfatter hessel pharma, og som ultimativt er ejet af
hende, som fremgår af svarskriftets side 3, er korrekt.
hessel pharma er ejet af selskabet pharma holding aps, som også ejer selskabet life medi-
cal aps, som primært er leverandør af ikke-registrerede lægemidler. hun ansatte i 2011 en
medarbejder til at tage sig af den daglige drift af life medical aps.
hessels pharmas agentaftale med stragen løb fra 2010 til 2013, og som tidligere nævnt var
der ud over hende én ansat i hessel pharma fra efteråret 2010 og frem til den delvise ophæ-
velse af agentaftalen i 2012. hun havde ud over sig selv således kun to ansatte i sine virk-
somheder. de resterende arbejdsopgaver blev udliciteret med timeafregning. hun var selv
primært beskæftiget med salgsarbejdet i hessel pharma.
det er væsentlig, at stragen har et pharmacovigilance system, hvorved selskabet overvåger
lægemidlernes sikkerhed. systemet skal være i overensstemmelse med de såkaldte volume
9a regler. systemet beskriver bl.a., hvordan man internt i virksomheden håndterer den in-
formation, man får fra kunder. pharmacovigilance systemet bliver desuden inspiceret af
myndighederne.
efter agentaftalen blev ophævet, har der ikke været aktiviteter i selskabet, og selskabets le-
jemål er opsagt.
laurent forestier har forklaret bl.a., han er ansat i stragen pharma, og at han er finansdirek-
tør for hele stragen koncernen. han har arbejdet i selskabet siden 2010, og han har i perioden
bl.a. været ansat som general manager i norden.
                                              - 13 -
stragen beskæftiger sig med produktion og forhandling af lægemidler. stragen er specialise-
ret inden for generiske produkter, herunder antibiotika i sprøjteform og hormoner.
på nuværende tidspunkt har selskabet omkring 10 datterselskaber og flere agenturer. kon-
cernens omsætning ligger på verdensplan på 50 mio. euro om året. i danmark var omsæt-
ningen sidste år på omkring 35 mio. kr.
anni søgaard var direktør for stragen nordic i perioden fra 2003-2010. samarbejdet gik fint,
selvom der var mindre problemer med kommunikationen og driften af virksomheden. de
besluttede i fællesskab, at det ville være hensigtsmæssigt, at hun blev frigjort fra arbejdsop-
gaver inden for personale og drift, således at hun kunne fokusere på salgsdelen, hvor hun
kunne bidrage med sin store ekspertise. det var på den baggrund, de besluttede sig for at
indgå en agentaftale.
stragen arbejder på tre forskellige markeder. det første består af offentlige hospitalers ud-
bud. det andet område af offentlige udbud på hormoner, som følger en anden procedure,
hvor man skal indgive tilbud hver 14. dage. endelig er der for-fyldte sprøjter, som stragen
siden 2010 i samarbejde med anni søgaard har arbejdet på at introducere på markedet.
anni søgaard primære arbejdsopgave som agent lå i arbejdet med de for-fyldte sprøjter. de
øvrige produkter omfattet af agentaftalen (hospitalsprodukter og hormoner) blev tildelt an-
ni søgaard som kompensation for hendes store indsats med de for-fyldte sprøjter, som end-
nu ikke kunne sælges på markedet. det ville ikke have været et problem for stragen at hånd-
tere hormoner og hospitalsprodukter uden en agent.
agentaftalen blev ophævet, fordi anni søgaard afviste at tiltræde en procedure, som blev
anvendt i resten af stragen koncernen. de blev overrasket over dette, da det er almindeligt i
branchen, at man tiltræder en sop.
det var væsentligt for stragen, at sop’en blev underskrevet for at kunne opfylde myndighe-
dernes krav om intern dokumentation for overvågningssystemer. da de indgik agentaftalen i
                                               - 14 -
2010, havde de ikke implementeret alle procedurer, og derfor bad de efterfølgende anni sø-
gaard om at underskrive sop’en, da nye lovkrav løbende kom til på området.
i stragens koncern har samtlige datterselskaber og agenter tiltrådt sop’en. senest har nogle
af deres agenter i andre lande underskrevet en sop, der indeholder nogle mere byrdefulde
bestemmelser end den, anni søgaard fik fremsendt.
det er kun anni søgaard, der ikke har villet tiltræde sop’en, hvilket var den primære grund
til, at de ophævede agentaftalen.
han kan bekræfte, at pharmacovigilance omhandler sporbarhed. han har underskrevet
sop’en i sagen, og han har ligeledes underskrevet samtlige sop’er udarbejdet af stragen.
han har ikke en relevant uddannelsesmæssig baggrund, der gør ham i stand til nærmere at
vurdere indholdet af sop’en, men dette er dog ikke ensbetydende med, at han ikke - med
konsulenters hjælp - kan sætte sig ind i det.
derudover havde de problemer med kommunikationen med anni søgaard, og det var van-
skeligt for dem at få informationer fra hessel. stragen mente endvidere, at anni søgaards
rapportering var for overfladisk.
dertil kommer, at anni søgaard havde problemer med at overholde deadlines i forbindelse
med udbud. han kan huske et tilfælde, hvor han havde rykket anni søgaard en uge før fri-
stens udløb, og hvor han fik at vide, at hun først var i stand til at komme med en status på
udbuddet dagen før, buddet skulle indleveres.
efter ophævelsen af agentaftalen har stragens salg af hospitalsprodukter og hormoner ligget
på samme niveau, som før, men de har kunnet mærke en positiv udvikling i salget af for-
fyldte sprøjter.
                                                 - 15 -
helle bräuner har forklaret bl.a., at hun er ansat som seniorprojektleder hos amgros. hun
har været ansat i virksomheden i 8 år. hendes hovedopgave er at købe lægemidler ind til sy-
gehuse.
hun har bl.a. været involveret i indkøbet af ”klar til brug” produkter i kraft af sin stilling,
hvor hun fungerer som bindeleddet mellem industrien og sygehusapotekerne.
omkring 2010 talte hun med anni søgaard om for-fyldte sprøjter fra stragen, der dog var
produceret af et andet selskab. amgros havde stor interesse i produktet, da sygehusene øn-
skede at skifte til ”klar til brug” sprøjter.
anni søgaard havde en aktiv rolle i, at de blev opmærksomme på, at stragen tilbød for-
fyldte sprøjter. de blev orienteret af anni søgaard om produktet både inden og efter lance-
ringen af produktet.
efter agentaftalens ophævelse er hun blevet kontaktet af en medarbejder fra stragen, der
fortsatte salget af de for-fyldte sprøjter til amgros.
amgros afholder leverandørmøder, hvor de orienterer leverandørerne om den efterspørgsel,
der er på indløbssiden, f.eks. sygehusenes interesse i for-fyldte sprøjter.
når man klargør en sprøjte med efedrin eller atropin manuelt, bliver den kasseret bagefter,
hvis ikke man får brug for den under operationen. de for-fyldte sprøjter derimod åbner man
først, hvis man får brug for dem. derfor kan der være en besparelse ved at indkøbe for-fyldte
sprøjter. i oktober 2012 viste et pilotprojekt, som hun har involveret i, at der ud af 50 manuelt
klargjorte sprøjter med atropin kun blev anvendt 4. resten blev kasseret.
anni søgaard har efter vidnets opfattelse levet op til sin rolle som agent i forhold til amgros,
da hun banede vejen for, at man kunne sælge for-fyldte sprøjter på det danske marked.
                                               - 16 -
det er korrekt, at det afgørende for amgros indkøb er sygehusenes behov. forbruget drives
således af lægerne og sygeplejerskerne.
leis andersen har forklaret bl.a., at hun er pensioneret, men at hun tidligere var beskæftiget
som farmaceut, og at hun var ansat på odense sygehusapotek fra1975-2014. hun har bl.a.
stået for et pilotprojekt, som testede brugen af for-fyldte sprøjter med atropin og efedrin
sammenlignet med den traditionelle anvendelse fra ampuller, hvor man selv fylder sprøjten.
hun har mødt anni søgaard, som orienterede hende om for-fyldte sprøjter, og som hun har
haft en længere dialog med om produktet. da produktet kom på markedet, modtog hun no-
get materiale herom. senere modtog hun det fysiske produkt, som hun testede. hun fik her-
efter den ledende læge på anæstesiafdelingen til at teste det, og både vidnet og lægen var til-
fredse med produktet.
før stragens for-fyldte sprøjter blev introduceret på markedet, anvendte man ampuller. det
var anni søgaards fortjeneste, at de for-fyldte sprøjter blev introduceret på markedet. hun
følte sig meget velinformeret af anni søgaard, der havde styr på tingene og overholdt afta-
ler.
resultatet af pilotprojektet blev, at de sparede en stor mængde atropin og derved en masse
penge ved at bruge for-fyldte sprøjter i stedet for ampuller.
tidligere var man nødt til at have atropin klar ved en operation, hvilket krævede noget for-
beredelse, da atropin kun fandtes i ampuller. en forfyldt sprøjte er derimod klar til brug.
sygehuset var knap så interesseret i for-fyldte sprøjter med efedrin, da dette ikke bruges i
samme udstrækning som atropin.
det er korrekt, at hendes kendskab til produktet er begrænset til sygehuset på fyn, men hun
formoder, at produktet også bruges alle andre steder.
                                                - 17 -
sussie vand har forklaret bl.a., at hun er uddannet farmaceut, og at hun på nuværende tids-
punkt er ansat som afdelingsleder på et hospitalsapotek i region midtjylland.
projektet ”klar til brug” løb af stablen i 2013, hvor hun på daværende tidspunkt var ansat
ved hospitalsapoteket i horsens, hvor de afprøvede nogle ”klar til brug” sprøjter. hun er
stødt på anni søgaard i forbindelse med projektet.
kontakten mellem hende og anni søgaard startede formentlig ved, at anni søgaard tog kon-
takt til hende angående ”klar til brug” sprøjterne. hun har også holdt et møde med anni sø-
gaard. anni søgaard gjorde det, hun kunne, for at fortælle dem om sprøjterne, og de fik des-
uden nogle vareprøver. efterfølgende er de i region midtjylland ved at overveje, om de skal
indføre sprøjterne. det er svært at sige, om dette er anni søgaards fortjeneste.
sprøjterne er dyre i forhold til det lægemiddel, der bliver benyttet i dag, og det har derfor ta-
get noget tid at få hospitalsapotekerne overtalt til at skifte til de for-fyldte sprøjter. hun kan
huske, at argumentet for at skifte var, at det var forbundet med en tidsbesparelse.
det er korrekt, at hun efterfølgende har haft besøg af to konsulenter fra stragen, hvoraf joan
nilsson var en af dem. joan nilsson fremviste ligeledes nogle tidsstudier, som støttede ar-
gumentet om at skifte fra ampuller til for-fyldte sprøjter. hendes møde med joan tilførte dog
ikke ny viden i forhold til den, hun allerede havde fået fra mødet med anni søgaard.
lisbeth wind har forklaret bl.a., at hun er uddannet som farmaceut. hun var ansat som kva-
litetsansvarlig ved stragen fra oktober 2010 til slutningen af december 2013. herefter blev
hun ansat ved novo nordisk.
hun bad hessel pharma underskrive sop’en, der indeholdt en instruks om arbejdsgange.
sop’en var lidt atypisk, da den beskrev samarbejdet mellem de to parter. hun var med til at
udarbejde sop’en.
                                                - 18 -
 det var vigtigt, at hessel tiltrådte sop’en, da hessel udførte opgaver for stragen, og da de i
den forbindelse kunne få oplysninger fra kunder eksempelvis om bivirkninger. det var vig-
tigt, at stragen kunne dokumentere, at de havde et system for indberetning af oplysninger.
hvis de ikke kunne dokumentere, at de havde et sådant system, ville de ikke kunne opfylde
deres forpligtelser som indehaver af markedsføringstilladelser af lægemidler.
hun ved ikke, hvorfor anni søgaards ikke ville tiltræde sop’en. sop’en var en opfyldelse af
forpligtelsen som markedsføringsindehaver. sop’en blev ikke underskrevet af vidnet, da
pharmacovigilance ikke hørte ind under stragen nordics ansvarsområder.
ud over pharmacovigilance omhandlede sop’en reklamationer, der dog normalt vil være
omfattet af gdp-reglerne.
hun kender ikke til det nærmere indhold af den agentaftale, der blev indgået mellem stra-
gen og hessel. men så vidt hun ved, fastslog agentaftalen blot handelsforbindelsen mellem
parterne, og det anførte i kontrakten om gdp var således ikke dækkende i forhold til phar-
macovigilance.
hun mener, at indholdet af sop’en var klart og præcist, da man ikke kan anføre alle eksem-
pler på, hvornår agenten skal videregive oplysninger til stragen. sop’en var desuden af-
grænset til at omhandle oplysninger om kvalitet og sikkerhed.
hun har ikke kendskab til, at stragen havde andre agenter end hessel, og hun ved ikke, om
andre har underskrevet lignende sop’er.
anne nyquist-hansen har forklaret bl.a., at hun er kontoruddannet. hun er ansvarlig for lo-
gistik, finanser, udbud mv. i stragen. da agentaftalen med hessel blev indgået, var hendes
stillingsbetegnelse ligeledes meget bred. efter anni søgaard fratrådte sin stilling som direk-
tør, overtog hun en del af anni søgaards opgaver.
                                                - 19 -
stragen nordic oplevede samarbejdsvanskeligheder med anni søgaard, og hun og anni sø-
gaard havde indbyrdes mange konflikter om udbudsprocessen. det var ikke muligt at skabe
en god kommunikation mellem dem eller enes om deadlines. derudover var der uenighed
om kommissionsberegningen. de oplevede, at hessels kommissionsafregninger ikke var
korrekte, hvorfor stragen nordic blev nødt til at tage over og udarbejde disse.
for så vidt angår hormonprodukter sender de priser ind hver 14. dag. stragen nordic har et
excelark, hvor de fører alle konkurrenternes priser ind, og derefter foretager de en vurdering
af, hvordan de skal fastsætte prisen for den næste takstperiode. det er udelukkende prisen,
der er et konkurrenceparameter på dette produkt, og anni søgaards arbejde med produktet
har derfor været meget begrænset.
for så vidt angår de for-fyldte sprøjter har anni søgaard ikke oplyst, hvilken markedsfø-
ringsindsats, hun stod for. efter samarbejdet ophørte, kan hun forstå, at læger ikke kender
deres produkt, hvilket har været overraskende for stragen nordic. på nuværende tidspunkt
har de ansat joan nilsson som sales manager. joan nilsson har været ansat siden april 2015.
hendes indtryk er, at produktet er meget lidt kendt blandt læger og sygeplejersker, der i sid-
ste ende er dem, der skal bestemme, om produktet skal bruges eller ej.
agentforholdet blev ophævet i 2013, hvorefter de ansatte en sales manager ved navn johnny.
det var først i december 2014, at salget begyndte at stige. johnnys forklaring herpå var, at
markedet skulle bearbejdes, da læger og sygeplejersker stort set ikke kendte til produktet, og
at hans bearbejdning af markedet først begyndte at slå igennem i 2014.
det er korrekt, at amgros lige fra starten har været interesserede i de for-fyldte sprøjter. de
har således ikke kunnet klage over noget med hensyn til samarbejdet med amgros, men ind-
til videre har dette ikke haft betydning for salget.
hun mener ikke, at anni søgaards arbejdsindsats har været tilstrækkelig, da slutbrugerne
ikke har kendt til deres produkter.
                                                - 20 -
det er korrekt, at hun ikke har nogen viden om, hvordan man markedsfører et lægemiddel,
som man endnu ikke har tilladelse til at markedsføre, da dette ligger uden for hendes kom-
petenceområde.
stragen nordic har haft kontrolbesøg fra lægemiddelstyrelsen omkring 2013, og dette gav
ikke anledning til bemærkninger af væsentlig betydning.
joan nilsson har forklaret bl.a., at hun siden april 2015 har været ansat som nordisk salgschef
i stragen nordic, hvor hun således har ansvaret for salget i danmark, norge og sverige.
hun har arbejdet i branchen i 25 år. hun er uddannet farmakonom, og hun har efterfølgende
videreuddannet sig inden for reklameregler og market access, og hvad der ellers er nødven-
digt for at bestride hendes nuværende stilling.
hun har ansvaret for salget af de for-fyldte sprøjter, og det er primært dette produkt, hun ta-
ger sig af. hun startede med at afdække markedet og fandt frem til de forskellige key opini-
on leaders. hun har besøgt disse og præsenteret produkterne, og derudover har hun lavet
kampagner pr. mail.
hun oplevede, at kendskabet til produktet var meget begrænset, da hun de fleste steder op-
dagede, at de i mange tilfælde slet ikke kendte til produktet og troede, at der var tale om et
nyt produkt. det var kun hos amgros, at man kendte produktet godt. hun har besøgt langt
de fleste kunder på den kundeliste, der var vedlagt agentaftalen. hun mener, at listen er rela-
tivt kort, da der er langt flere kunder end 85 i 3 lande. hun har erfaret, at sygehuset i bergen
samt sygehusapoteker i rander og på fyn kendte til produktet, men ingen andre derudover.
grossisten amgros og to yderligere grossister kendte produkterne, men disse er ikke direkte
kunder. listen er meget kort i forhold til, hvor mange kunder, der er derude.
hendes marketingsplan tog derfor afsæt i, at produktet var ukendt. hun har mellem 100-150
rejsedage på et år. hun har 1.050 besøg på et år. hun vækstede salget fra 1. maj 2015 med
                                               - 21 -
faktor 6, og hun regner med at fordoble det i år. hun mener, at man kan se resultatet af hen-
des markedsføringsplan i forhold til den tidligere agents.
omkring december 2014 skete en stigning i salget, hvilket skyldtes, at produktet blev im-
plementeret på to danske sygehuse. det har formentlig været en medvirkende faktor, at
amgros var positive over for produktet.
stragen har på nuværende tidspunkt omkring 10 kunder, og potentialet for produktet er me-
get stort. danmark repræsenterer dog fortsat størstedelen af salget, der i 2013-2014 ikke var
eksisterende i sverige.
hun har underskrevet en sop i stragen, men hun er i tvivl om, hvorvidt hun har underskre-
vet en sop, der svarer til den, anni søgaard blev forelagt.
det er korrekt, at man ikke har ret til at markedsføre sit produkt, før man har modtaget en
markedsføringstilladelse. i hendes optik kan man dog ikke læne sig tilbage og afvente, at
man får en markedsføringstilladelse, da man kan forberede sig på, at den kommer, ved bl.a.
at trykke brochure, have en mailkampagne klar mv.
da hun tiltrådte stillingen i stragen, havde produktet været på markedet i to år. hendes
vurdering er, at hverken hendes forgænger eller anni søgaard har foretaget sig noget særligt
for at sælge produktet.
hun beskæftiger sig ikke med salg af hormoner, da det er ren generisk forretning, hvor der
kun er tale om pris. ved for-fyldte sprøjter er der tale om et mere avanceret produkt, der ko-
ster mere, og det kræver en større markedsføringsindsats at sælge sådan et produkt.
parternes synspunkter
for sagsøger, hessel pharma, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 8. juni 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
                                               - 22 -
”agentaftalen konstituerer en lovlig og bindende aftale mellem parterne.
de handlinger, som stragen har påberåbt sig som hævebegrundende, udgør ikke væsent-
lig misligholdelse fra hessels side.
stragen har, mens agentaftalen var i kraft, undladt at svare på hessels spørgsmål og for-
slag. på det grundlag har stragen således afskåret sig fra at påberåbe sig den ikke-
underskrevne sop som væsentlig misligholdelse.
hessel har ikke væsentligt misligholdt agentaftalen, som påstået, men ikke dokumenteret
af stragen. stragen ifalder ved sin uberettigede ophævelse selvstændigt erstatningsan-
svar.
i tilslutning hertil gøres det gældende, at stragen ikke ved efterfølgende at ”fabrikere”
ophævelsesgrunde kan reparere på, at den skete ophævelse var uberettiget.
handelsagentloven §§6, 10, 25 og 26 er retsgrundlag for hessels krav i sagen.
handelsagentlovens §6
da agentaftalen uberettiget er ophævet, er hessel berettiget til erstatning efter handels-
agentlovens § 6 for salg af ”primary sector products” for mistet provisionsindtægt for
salg i danmark, norge og sverige indtil aftalens retmæssige udløb den 1. maj 2015.
mistet provision for primary sector products (§6):
  gennemsnitlig månedlig udbetalt provision for primary                      31.615,78 kr.
  sector products, jf. bilag 83
  mistet provision i den resterende aftaleperiode svarende til               727.162,94
  23 måneder (d.v.s. 31.615,78 gange 23)                                     kr.
  sparet arbejde (tabsbegrænsningspligt), jf. bilag 86                   -   41.287,50 kr.
  i alt                                                                      685.875,44
                                                                             kr.
mistet provision for for-fyldte sprøjter
(opgjort på baggrund af oplysningerne i bilag å) (§6):
  sverige (fra den 1. maj. 2013 til den 30. april 2015)                      1.832,24 kr.
  norge (fra den 1. maj. 2013 til den 30. april 2015)                        3.338,06 kr.
  danmark (fra den 1. maj. 2013 til den 30. april 2015)                      64.175,3 kr.
  i alt                                                                      69.345,60 kr.
hessels opgørelse af kravet skal lægges til grund, da det kun er ved at tilkende hessel
den samme andel af den provisionsindtægt, som hessel tidligere havde oppebåret gen-
nem arbejdet for stragen, at hessels forringede retsstilling ved den uberettigede ophæ-
velse kan kompenseres. vælges en anden opgørelsesmetode vil stragen får en uberettiget
vinding ved den uhjemlede ophævelse af aftalen.
                                             - 23 -
hessels opgørelse af erstatningskravet, er sket i overensstemmelse med retspraksis, (jf.
eksempelvis afgørelserne u2001.1653h og u1997.571s).
stragen afskar hessel fra at fortsætte sin salgsindsats ved uberettiget at ophæve aftalen
forud for udløbet af den aftalte uopsigelighedsperiode. ophævelsen af agentaftalen re-
sulterede i en nedadgående omsætning af primary sector products. hessel skal ikke bære
risikoen for markedets udvikling, når hessel uberettiget var afskåret fra at øve indflydel-
se på salget.
hessels erstatningsopgørelse for så vidt angår de for-fyldte sprøjter, modsat erstatnings-
opgørelsen for primary sector products, baserer sig på de faktiske omsætningstal. denne
opgørelsesmetode anvendes, fordi agentaftalen blev ophævet umiddelbart efter de for-
fyldte sprøjters lancering på markedet. lanceringen af et nyt medicinal-produkt vil altid
være forbundet med en vis ”indføringsperiode”. hessel havde forberedt markedet på
produkterne, men blev afskåret fra at følge forberedelserne til dørs. grundet produkter-
nes meget korte optræden på markedet før stragens hævelse af agentaftalen, kan om-
sætningstallene for perioden ikke anses som værende repræsentative for opgørelsen af
hessels mistede provision.
handelsagtenlovens §10
hessels arbejde muliggjorde, at stragen kunne afgive tilbud på offentlige udbud, hvilket
er sket umiddelbart efter de for-fyldte sprøjter blev gjort tilgængelige og således også tæt
omkring ophævelsen af aftalen. det er utvivlsomt hessels arbejde, der har bragt udbud-
dene i stand for stragen, og hessel er følgelig berettiget til kommission for vundne ud-
bud, jf. også handelsagentlovens §10, stk. 2.
godtgørelse efter handelsagentlovens §25
agentaftalens punkt 17.3 foreskriver, at alle kunder skal anses som nye kunder, hvorfor
dette skal lægges til grund.
et skøn foretaget over den fremtidige udvikling på tidspunktet for aftalens ophævelse,
indikerer betydelige fordele for stragen. for det første var der oparbejdet en kundekreds
med kendskab til stragens produkter. for det andet skete ophævelsen af agentaftalen
umiddelbart efter lanceringen af de for-fyldte sprøjter. det er alene hessel, som har inve-
steret i markedsbearbejdningen og forarbejdet til lanceringen af for-fyldte sprøjter, som
led i hessels opfyldelse af agentaftalen. det omfangsrige arbejde, der var forbundet med
bearbejdning af markedet forud for lanceringen af disse produkter, var udført og afsluttet
af hessel. derfor kunne stragen høste frugterne af hessels arbejde efter agentaftalens
ophævelse uden at skulle betale kommission af fortjenesten.
hessels omfattende arbejdsbyrde i forbindelse med indarbejdningen af de for-fyldte
sprøjter på markedet har været meget stor. i kraft af den uberettigede ophævelse af
agentaftalen har hessel været afskåret fra at nyde fortjenesten af dette arbejde.
dertil kommer, at produkternes succes, særligt for så vidt angår de for-fyldte sprøjter,
udelukkende kan tillægges hessels indsats, idet hessel har ageret som eksklusiv agent
for produkterne, og i kraft heraf har været den eneste, der har banet vejen for produkter-
nes adgang til markedet og skabt efterspørgslen af disse.
det gøres gældende, at godtgørelse efter handelsagentloven § 25 kan anses som værende
rimelig under hensyn til samtlige omstændigheder i sagen.
                                                   - 24 -
      handelsagentloven § 26
      det gøres gældende, at hessels oparbejdede kundekreds er blevet overladt til stragen
      ved agentaftalens ophør.
      godtgørelsens størrelse bør fastsættes til maksimumsbeløbet, jf. også u2004.1157v.
      derfor kan hessels krav opgøres således
      godtgørelse (§ 25, jf. §26):
        gennemsnitlig udbetalt provision til hessel, pr. måned, jf.                   31.799,70 kr.
        bilag 83
        12 måneders provision, jf. handelsagentlovens § 26                            381.596,43
                                                                                kr.
      til yderligere støtte for den nedlagte påstand – processuel skadesvirkning:
      hessel har gentagne gange opfordret stragen til at oplyse sagen tilstrækkeligt. dette er
      desuagtet ikke sket. et eksempel herpå er bilag å (uden periodeangivelse for så vidt an-
      går opgørelsen af salgstal for for-fyldte sprøjter). provokation 12 og 13 er fortsat ikke op-
      fyldt.
      hessel anser og gør gældende, at der er indgået salgsaftaler pr. 30. april 2015. kommissi-
      onen for sådanne aftaler bør imidlertid også afregnes til hessel, jf. både agentaftalen og
      handelsagentloven. da dokumentation for salg i denne periode ikke er fremlagt, bør det
      tillægges processuel skadevirkning for stragen.”
for sagsøgte, stragen nordic, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 6. juni 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”hessels væsentlige misligholdelse af agentaftalen
      stragen gør overordnet gældende, at hessel væsentlig misligholdt agentaftalen, og at
      stragen derfor var berettiget til at ophæve aftalen den 30. maj 2013. hessel har derfor ikke
      krav på erstatning i forbindelse med ophævelsen af agentaftalen.
      hessels misligholdelse bestod blandt andet i (i) manglende tiltrædelse af stragens stan-
      dard operating procedure, (ii) mangelfuld rapportering til stragen, (iii) overskridelse af
      frister (iv) mangelfuld orientering og informering om markedets udvikling og hessels
      egen indsats.
      stragen gør gældende, at disse forhold, i særdelshed hessels afvisning af at ville tiltræde
      stragens standard operating procedure, udgør en væsentlig misligholdelse af agentafta-
      len, og at stragen som følge heraf var berettiget til at ophæve aftalen.
      hessels tabsopgørelse
                                                        - 25 -
        stragen gør overordnet gældende, at hessel ikke har løftet bevisbyrden for at have lidt et
        erstatningsberettiget tab.
        hessels omkostninger til drift af virksomheden i perioden juni 2013 til og med april 2015
        ville have oversteget den realiserede indtægt på grund af faldende salg af primary sector
        products og for-fyldte sprøjter. hessel har derfor ikke lidt noget tab ved agentaftalens
        ophævelse.
        særligt i relation til salget af for-fyldte sprøjter gør stragen gældende, at hessel ikke har
        ret til erstatning for tab af kommission for det af stragen realiserede salg, da salget ikke
        kan tilskrives hessels indsats som agent.
        godtgørelse efter handelsagentloven
        stragen gør gældende, at hessel ikke har ret til godtgørelse efter handelsagentloven § 25.
        hessel har ikke løftet bevisbyrden for, at betingelserne for at tildele godtgørelse er til ste-
        de, navnlig har hessel ikke bevist at have tilført væsentligt nye kunder, eller at hessels
        agentindsats fortsat vil give stragen betydelige fordele. efter en konkret rimelighedsvur-
        dering – herunder henset til den begrænsede kommission som hessel gik glip efter
        agentaftalens ophævelse – bør hessel ikke tilkendes godtgørelse.
        det bestrides i alle tilfælde, at nye kunder samt udvidelse af samarbejdet med bestående
        kunder har givet stragen betydelige fordele som jf. handelsagentlovens § 25, stk. 1, nr. 1
        er en forudsætning for at tildele godtgørelse.
        …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
sagens første hovedspørgsmål er, om hessel pharma aps som agent har gjort sig skyldig i
væsentlig misligholdelse af parternes agentaftale af 14. april 2010, således at det var beretti-
get af stragen nordic a/s at hæve aftalen den 30. maj 2013 forud for aftalens ophør den 1.
maj 2015. besvarelsen af dette spørgsmål beror navnlig på, om hessel pharma var forpligtet
til at tiltræde det dokument med standard operating procedures (sop), som stragen frem-
sendte den 28. november 2012, og som hessel pharma ikke underskrev.
rettens bedømmelse af dette spørgsmål tager sit udgangspunkt i, at parterne i agentaftalen
af 14. april 2010 i overensstemmelse med gældende krav havde aftalt bl.a. en indgående ind-
byrdes regulering og understregning af de forpligtelser, der ifølge de regulatoriske krav til
disse aktører gjaldt for henholdsvis indehaveren af markedsføringstilladelser mv. til de om-
                                                - 26 -
handlede lægemidler – agenturgiveren stragen – og agenten hessel pharma. således fremgår
det af agentaftalen bl.a., at hessel pharma – når det var relevant – skulle overholde general
distribution practices (gdp) og havde pligt til at videreformidle alle kundernes bemærknin-
ger om produkterne til stragen, ligesom alle klager skulle gives videre inden 24 timer uden,
at hessel pharma havde ret til at tage stilling til sådanne klager, jf. agentaftalens punk 2.3. og
2.6. det er ubestridt, at ingen myndighed har påtalt mangler ved hessel pharmas overhol-
delse af myndighedskrav til en agent med hensyn til de omhandlede produkter.
den 28. november 2012 fremsendte stragen som anført en sop til underskrift hos hessel
pharma. dette skete således 2,5 år efter aftalens ikrafttræden og omkring det tidspunkt, hvor
markedsføringsarbejdet med atropin henholdsvis efedrin på for-fyldte sprøjter skulle til at
bære frugt (markedsføringstilladelserne kom den 15. oktober 2012 henholdsvis den 4. febru-
ar 2013). retten finder på baggrund af det ovenfor anførte om agentaftalens bestemmelser
mv. sammenholdt med sop’ens indhold og sop’ens henvisninger til de relevante regulato-
riske forhold, at regulatoriske forhold ikke gjorde en sop med dette indhold nødvendigt, li-
gesom hessel pharma heller ikke på grund af agentaftalen var forpligtet til at tiltræde
sop’en. det bemærkes i den forbindelse, at sop’en henviser til ”volume 9a of the rules
governing medicinal products in the european union”, uanset at nye eu-regler om phar-
macovigilance (overvågning af lægemidlers sikkerhed) var trådt i kraft i juli 2012 og allerede
før fremsendelsen af sop’en havde erstattet i hvert fald dele af volume 9a vejledningen,
som blev løbende revideret også frem til ophævelsen af agentaftalen, uden at dette fik nogen
indflydelse på sop’en eller parternes drøftelser herom. det bemærkes endvidere, at be-
stemmelserne i sop’en – navnlig om agentens muligheder for at give kunderne information
om produkterne og svare på spørgsmål selv – er formuleret på en sådan måde, at hessel
pharma med rette kunne rejse spørgsmål om, hvorvidt hessel pharma på samme måde som
tidligere ville kunne fungere som selvstændig agent i henhold til aftalen herom.
retten finder det på denne baggrund ikke godtgjort, at hessel pharma har misligholdt
agentaftalen ved ikke at tiltræde sop’en, ligesom retten heller ikke finder det godtgjort, at
hessel pharma har gjort sig skyldig i misligholdelse i relation til mangelfuld rapportering til
stragen og overskridelse af frister mv. der er således ikke i den omfattende mailudveksling
                                                - 27 -
og parternes forklaringer, som dokumenterer samarbejdsvanskelighederne, noget grundlag
for at antage, at samarbejdsvanskelighederne entydigt skulle skyldes agentens forhold end-
sige udgøre misligholdelse på denne side.
retten giver herefter hessel pharma medhold i, at agentaftalen er ophævet med urette, og at
stragen er erstatningsansvarlig for den herved forvoldte skade så vidt angår tiden fra ophæ-
velsen den 30. maj 2013 og frem til den 1. maj 2015, hvor aftalen tidligst kunne være bragt til
ophør, jf. handelsagentlovens § 6.
for så vidt angår erstatning for hormonprodukterne (primary sector products) finder retten i
overensstemmelse med hessel pharmas oversigt over den provision, der faktisk var realise-
ret i aftalens løbetid frem til maj 2013 – og herved den gennemsnitlige månedlige provision –
at den mistede provision i de resterende 23 måneder kan opgøres til 737.432 kr. som opgjort
af hessel.
for så vidt angår mistet provision på for-fyldte sprøjter er parterne enige om, at denne opgø-
relse må basere sig på stragens faktisk realiserede salg efter aftalens ophør (fordi markedsfø-
ringstilladelserne først blev givet kort tid før). i overensstemmelse med parternes enighed
kan den tabte provision for de resterende 23 måneder opgøres til 69.346 kr.
retten finder i overensstemmelse med den af hessel pharma fremlagte revisorerklæring ikke
grundlag for at fratrække større omkostninger end gjort af hessel pharma i deres tabsopgø-
relse (41.288 kr.).
for så vidt angår krav på godtgørelse efter handelsagentlovens § 25 bemærker retten indled-
ningsvis, at parterne i agentaftalen i relation til en sådan godtgørelse i bilag b har defineret
en lang række kunder som nye, og da det må lægges til grund, at disse stadig var kunder
ved agentaftalens ophævelse, er den første betingelse for godtgørelse (at agenten har skaffet
nye kunder) opfyldt.
                                                 - 28 -
i relation til hormonerne (primary sector products), finder retten, at de øvrige betingelser for
godtgørelse i handelsagentlovens § 25 ikke er opfyldt. primary sector products bliver solgt i
et rent prisbestemt marked på den måde, at sælgeren (her ved agenten) hver anden mandag
– på samme tidspunkt som alle andre sælgere – melder priser ind i systemet. det er priserne
alene, og ikke en eventuel bearbejdning af markedet, der er afgørende for, om produkterne
bliver solgt. og sådan har det været både før og efter agentaftalens ophør. derfor har hessels
virksomhed på dette område ikke givet stragen fremadrettede fordele.
i relation til de for-fyldte sprøjter lægger retten efter bevisførelsen til grund, at hessel phar-
ma har foretaget en vis bearbejdning af markedet, og at denne bearbejdning i et vist omfang
har gjort markedet klar til at modtage sprøjterne, da markedsføringstilladelserne kom rela-
tivt tæt på stragens ophævelse af aftalen. stragen har kunnet drage fordele heraf i form af
salg til disse kunder, og det findes efter en samlet bedømmelse rimeligt at tilkende hessel
pharma en godtgørelse herfor. på baggrund af oplysningerne om stragens realiserede salg i
tiden efter aftalens ophævelse (svarende til mistet provision på 69.346 kr. over 23 måneder),
fastsættes godtgørelse efter en samlet vurdering af betingelserne i handelsagentlovens § 25,
stk. 1, til 34.510 kr., således at den samlede erstatning og godtgørelse, der tilkendes hessel
pharma, udgør 800.000 kr. med renter som påstået.
efter sagens udfald skal stragen betale sagsomkostninger til hessel pharma med 99.500 kr.
heraf udgør 19.500 kr. forholdsmæssig retsafgift, mens 80.000 kr. udgør en passende erstat-
ning for udgifter til advokat henset til sagens karakter, værdi, forløb og omfang, herunder
med hovedforhandling på 2 dage.
                                        thi kendes for ret:
stragen nordic a/s skal til hessel pharma aps inden 14 dage betale 800.000 kr. med proces-
rente fra den *24. august 2015.
                                                      - 29 -
i sagsomkostninger skal stragen nordic a/s til hessel pharma aps inden 14 dage betale
99.500 kr. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
kjeld birch                             mads bundgaard larsen              jan bonde
                                                    (sign.)
                                                 ___ ___ ___
                                       udskriftens rigtighed bekræftes
                                          sø- og handelsretten, den
* 24. april 2014. berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1.


text:
                                          udskrift
                                              af
                             østre landsrets retsbog
                                         ____________
den 28. marts 2018 satte østre landsret retten i retsbygningen, bredgade 59, københavn.
som dommere fungerede landsdommerne sanne kolmos, kåre mønsted og karen moestrup
jensen (kst.), førstnævnte som rettens formand.
der foretoges
6. afd. kære nr. b-1630-17:
alpha 1 a/s
(tidl. artha ejendomme a/s)
(advokat benjamin bunnage)
mod
1) louise jensen
2) christian aggerholm lay
3) camilla mølbæk
4) mette mari bundgaard
5) cathrine jermin
6) christine kristiansen
7) maja smed
8) kirstine kuntz
9) thomas kastrup
10) lillian vestergaard
11) sandor curtis
12) michaela høj
13) nina kudsk
14) thomas lay
15) rikke dollerup
                                            - 2 -
16) christian brock
17) christina krambeck
18) jytte curtis
19) unik afsked v/naja may
20) selskabet af 2006 aps
21) vibeke frederiksen
22) jonas frederiksen
(advokat søren lindahl, der tillige repræsenterer indkærede 2, 10 og 14)
23) thomas høgh
24) mette ege
25) patrick borre hansen
26) lise berthelsen
27) thomas berthelsen
28) niels henrik andersen
29) william mcbeath
30) line bak
ingen var mødt eller indkaldt.
der fremlagdes kæreskrift af 11. juli 2017 med bilag 13-18, hvorved alpha 1 a/s (tidl. artha
ejendomme a/s) har kæret københavns byrets kendelse af 27. juni 2017 (bs 38a-
3041/2015), hvorved kærendes anmodning om fornyet syn og skøn ved en anden skønsmand
ikke blev taget til følge.
endvidere fremlagdes byrettens fremsendelsesbrev af 13. juli 2017 og udskrift af retsbogen
indeholdende den kærede afgørelse.
yderligere fremlagdes kæresvarskrift fra indkærede 2, 10, 14 og 22 af 24. august 2017 med
bilag h-r, supplerende bemærkninger af 20. september 2017 fra kærende med bilag 19-22
samt kæreduplik fra indkærede 2, 10, 14 og 22 af den 25. september 2017 med bilag s.
byretten har ved sagens fremsendelse henholdt sig til den trufne afgørelse.
                                              - 3 -
de modtagne bilag var til stede.
kærende, alpha 1 a/s (herefter alpha 1), har nedlagt påstand om, at det tillades, at der
gennemføres fornyet syn og skøn ved en anden skønsmand.
de indkærede 2, 10, 14 og 22, christian aggerholm lay, lillian vestergaard, thomas lay og
jonas frederiksen, har nedlagt påstand om stadfæstelse.
de øvrige indkærede har ikke udtalt sig vedrørende kæremålet.
alpha 1 har til støtte for kæren i det væsentligste gentaget det for byretten anførte. alpha 1
har yderligere anført bl.a., at skønsmanden ikke har korrigeret skønserklæringen på trods af,
at hans fejlberegning har direkte betydning for den gennemsnitlige kvadratmeterpris for
referenceejendommene. under afhjemlingen i byretten oplyste skønsmanden, at reference-
ejendommene ikke var anvendt til at fastlægge kvadratmeterprisen, men alene til verifikation
af prisen, der var fastsat på ”andet grundlag”, som skønsmanden ikke kunne redegøre
nærmere for. skønsmanden bekræftede under afhjemlingen, at han ikke havde brugbare
referencer på ejendomme med en afkastprocent på 4,75, ligesom skønsmanden bekræftede, at
markedet havde rykket sig siden nyboligs markedsrapport fra 2012.
om skønsmandens erfaring fremgik det af forklaringen i byretten, at de 21 ejendomme opført
på skønsmandens cv angår årlige ejendomsvurderinger af andelsboligforeninger.
skønsmanden har dermed ikke de nødvendige forudsætninger for at vurdere en større ud-
lejningsejendom.
alpha 1 har endvidere henvist til et fortroligt bilag (bilag 13) fremlagt for landsretten, der
viser, at den købesum, som lejerne er blevet tilbudt, svarer til den værdi, som er lagt til grund
i fri handel mellem køberen og sælgeren af selskabet.
endelig er det anført, at der er flere metoder til at værdiansætte en udlejningsejendom. når
den metode, som skønsmanden anvender, ikke forekommer at repræsentere den mest udbredte
”skole” eller faglige tilgang inden for vurderingsmetodik, bør det i særlig grad føre til, at der
                                                - 4 -
indhentes et nyt syn og skøn, jf. også betænkning nr. 1558/2016 om sagkyndig bevisførelse
m.v., pkt. 4.2.2.
christian aggerholm lay, lillian vestergaard, thomas lay og jonas frederiksen har for
landsretten frafaldet bemærkningerne om passivitet, men i øvrigt fastholdt det for byretten an-
førte. i forhold til bilag 13, fremlagt af alpha 1 for landsretten, er det anført bl.a., at fre-
deriksberg allé 11 er den eneste ejendom blandt de fire ejendomme i sælgers portefølje, der
er omfattet af tilbudspligt. det fremstår derfor sandsynligt, at priserne på de fire ejendomme
er forrykket i den interne opgørelse for at flytte en høj værdi til frederiksberg allé 11. de tre
øvrige ejendomme ville efter deres beliggenhed og karakter skulle prisfastsættes til mindst
samme niveau.
den omstændighed, at skønsmanden har erfaring med vurdering af andelsboliger, medfører
ikke, at han ikke har den fornødne faglighed i forhold til udlejningsejendomme, da vurde-
ringerne sker ud fra samme kriterier og med samme objektivitet.
at sagen angår den lovpligtige procedure efter lejelovens regler om tilbudspligt taler ikke i sig
selv for et nyt syn og skøn. et nyt syn og skøn kan alene ske, hvis landsretten helt tilsidesætter
skønserklæringen på det foreliggende grundlag, da der ikke kan ske en entydig fastsættelse af
et prisgrundlag ved to konkurrerende erklæringer.
efter votering afsagdes
                                            k e n d e l s e:
retsgrundlaget
retsplejelovens § 209 har følgende ordlyd:
       ”at syn og skøn har fundet sted, udelukker ikke fornyet syn og skøn over sam-me
       genstand ved de samme skønsmænd. det samme gælder fornyet syn og skøn ved
       andre skønsmænd, når retten finder det hensigtsmæssigt under hensyn til
       fremførte indsigelser og andre muligheder for at få skønstemaet yderligere belyst
       eller til sagens og skønstemaets karakter.”
                                               - 5 -
bestemmelsen fik sin nuværende affattelse ved lov nr. 1725 af 27. december 2016 om æn-
dring af retsplejeloven (sagkyndig bevisførelse m.v.). loven trådte i kraft den 1. juli 2017 og
således efter byrettens afgørelse i sagen.
om lovens ikrafttræden fremgår af de specielle bemærkninger i lovforslag nr. 20 af 5. maj
2016 om ændring af lov om retsplejeloven (sagkyndig bevisførelse m.v.) følgende:
      ”til § 2
      det foreslås, at loven træder i kraft den 1. juli 2017.
      da der ikke foreslås en overgangsbestemmelse i loven, vil de foreslåede regler om
      udvidet mulighed for anvendelse af syn og skøn og fremlæggelse af sagkyndige
      beviser således også kunne anvendes i sager, der verserer ved lovens ikrafttræden.
      retten bør dog i forbindelse med vurderingen af, om de nye regler skal finde
      anvendelse i verserende sager, nøje inddrage det omkostningsmæssige aspekt
      herved, herunder hensynet til at sikre sagens fremdrift. det forudsættes i den
      forbindelse, at sådanne hensyn som udgangspunkt vil blive tillagt større vægt, jo
      længere fremskreden sagens behandling er.”
det fremgår af retsplejerådets betænkning nr. 1558/2016, reform af den civile retspleje ix,
sagkyndig bevisførelse mv., bl.a.:
      ”4.2.2. udvidet mulighed for nyt syn og skøn om samme spørgsmål
      rådet finder imidlertid, at der bør åbnes mulighed for nyt syn og skøn ved en
      anden skønsmand i de samme tilfælde, som er omtalt ovenfor i afsnit 4.2.1. om
      forslaget vedrørende flere skønsmænd til at besvare de samme spørgsmål. hvis
      det kan sandsynliggøres over for retten, at den første skønsmands konklusioner
      kan være udslag af en faglig tilgang til spørgsmålene, som ikke er enerådende
      inden for det pågældende fag, og at der således er ”flere skoler” inden for det
      relevante fagområde – dvs. hvis andre anerkendte faglige tilgange til temaet kan
      føre til andre bedømmelser – bør det ikke afskære muligheden for at få udmeldt en
      ny skønsmand, at spørgsmålet først er blevet bragt på bane, efter at den første
      skønserklæring foreligger. hvis den første skønsmands måde at se sagen på ikke
      er den eneste anerkendte, vil det normalt heller ikke være hensigtsmæssigt at
      anmode den samme skønsmand om at udarbejde en ny/alternativ besvarelse ud fra
      en faglig synsvinkel, som han ikke er enig i eller fuldt fortrolig med.
      en regel herom vil således opfange de tilfælde, hvor man ikke forud for ud-
      meldingen af syn og skøn har været opmærksom på risikoen for, at skønsmanden
      ikke dækker hele det relevante faglige spektrum i sin tilgang til sagen.”
af lovforslagets specielle bemærkninger til § 209 fremgår bl.a.:
                                                - 6 -
       ”det foreslåede 2. pkt. om fornyet syn og skøn ved andre skønsmænd åbner her-
       udover som noget nyt mulighed for, at retten kan tillade nyt syn og skøn ved en
       anden skønsmand, hvis der er rimelig grund til at antage, at en anden skøns-mand
       vil kunne konkludere væsentligt anderledes, og hvis sagen skønnes at kunne
       “bære” den fordyrelse, det indebærer at indhente en ny skønserklæring ved en
       anden skønsmand, jf. herved ordene “eller [under hensyn] til sagens og
       skønstemaets karakter”. der kan herved lægges vægt på, at sagen vedrører be-
       tydelige værdier, eller at den i øvrigt har vidtrækkende betydning for parterne.
       den udvidede mulighed for at få udmeldt nyt syn og skøn ved en ny skønsmand
       angår således navnlig tilfælde, hvor retten finder det sandsynligt, at den første
       skønsmands konklusioner kan være udslag af en faglig tilgang til emnet, som ikke
       er “enerådende” eller uimodsagt inden for det pågældende fag, dvs. at der er “flere
       skoler”.”
den konkrete sag
landsretten tiltræder af de grunde, som byretten har anført, at der ikke er rejst en sådan tvivl
om skønsmand peter ryaas kvalifikationer og egnethed, at der på den baggrund er grundlag
for at tillade nyt syn og skøn ved en anden skønsmand.
landsretten tiltræder endvidere af de grunde, som byretten har anført, at der ikke er rejst en
sådan tvivl om erklæringens rigtighed, at der heller ikke på den baggrund er grundlag for at
imødekomme anmodningen.
spørgsmålet er herefter, om der henset til sagens og skønstemaets karakter bør tillades fornyet
syn og skøn ved en anden skønsmand.
det fremgår af sagen, at skønsmandens erklæring er baseret på en afkastbaseret model, hvor
ejendommens indtægter og udgifter er opgjort med baggrund i de tre forskellige lejetyper i
ejendommen, hvorefter skønsmanden har skønnet over de gennemsnitlige kvadratmeterpriser
og fastsat en afkastgrad. vurderingerne fra red property advisers p/s og cbre a/s, der
ligesom vurderingen fra realkredit danmark når til en væsentlig højere vurdering af
ejendommen, er derimod udarbejdet efter den såkaldte discounted cash flow (dcf) metode,
hvor ejendommens 10-årige likviditetsbudget er opstillet og tilbagediskonteret.
det fremgår af skønsmandens forklaring for byretten, at man kan bruge begge metoder, der
typisk vil føre til samme resultat.
                                              - 7 -
landsretten lægger herefter til grund, at der er i hvert fald to anerkendte metoder, der kan
anvendes ved værdiansættelsen af en ejendom som den foreliggende, og at valg af metode kan
have betydning for værdiansættelsen.
landsretten finder på denne baggrund efter en samlet vurdering af sagen, sagens værdi og
skønstemaets karakter, at der er grundlag for at tillade, at der i sagen indhentes et fornyet syn
og skøn ved en anden skønsmand, jf. retsplejelovens § 209, 2. pkt. det omkostningsmæssige
aspekt, herunder hensynet til sagens fremdrift, kan ikke medføre en ændret vurdering.
                                    thi bestemmes:
alpha 1 a/s’ anmodning om fornyet syn og skøn ved en anden skønsmand tages til følge.
christian aggerholm lay, lillian vestergaard, thomas lay og jonas frederiksen skal in
solidum inden 14 dage i kæremålsomkostninger betale 10.000 kr. til alpha 1 a/s.
kæreafgiften tilbagebetales.
retten hævet.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
dom
afsagt den 17. september 2013
rettens nr. 60-14/2013
politiets nr. 1200-81581-00047-12
anklagemyndigheden
mod
t
anklageskrift er modtaget den 3. januar 2013.
t er tiltalt for overtrædelse af
                                                  1.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 § 37, stk. 1, jf. § 4, stk. 1 og adr-
konventionens punkt 1.4.2.1.1 (a) (b) og (c) ved som afsender og transportør fredag den 26.
oktober 2012 kl. 1350 i holbæk kommune, at have ført personbil … med tilkoblet
påhængsvogn je 7502 ad munkholmvej mod vest ved tjebberup i holbæk kommune,
belæsset med un 1202 "fyringsolie, let", uden at have kontrolleret, at det farlige gods var
klassificeret og tilladt til transport i overensstemmelse med adr, uden at give transportøren
oplysninger og data og om nødvendigt de påkrævede transport- og ledsagedokumenter og
ikke udelukkende benytte en emballage, der var godkendt og mærket ifølge adr, ligesom
kravene vedrørende forsendelsesmåde og -restriktioner ikke var opfyldte.
                                                  2.
færdselslovens § 118, jf. § 55 a, ved samme tid og sted som i forhold 1, som fører af personbil
…. og påhængsvogn je 75 02, at have benyttet håndholdt mobiltelefon.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.
tiltalte har vedrørende forhold 1 i det væsentligste erkendt de faktiske omstændigheder, men
nægter sig skyldig under henvisning til, at han ikke kendte til de særlige regler på området, at
han ikke var til fare hverken for personer eller miljøet og endelig at bødestørrelsen er ude af
proportioner med overtrædelsens karakter.
tiltalte har også vedrørende forhold 2 erkendt de faktiske omstændigheder, men nægter sig
skyldig under henvisning til, at han ikke har anvendt eller talt i telefonen.
sagens oplysninger
t har den 14. maj 2013 forklaret blandt andet, det er korrekt, at han den 26. oktober 2012 kl.
13.50 blev standset af politiet med en olietank med olie i på hans trailer. baggrunden var, at
en kollega, der havde skiftet til gas, havde spurgt, om han ville overtage olietank og olie. det
ville han gerne, hvorefter olietanken med olie blev placeret og fastspændt på hans trailer.
derefter kørte han med lav hastighed mod sin bopæl. på grund af hastigheden var der en lang
kø af biler efter ham, og da han pludselig hørte et horn, reagerede han ved at kigge på sin
mobiltelefon. i samme øjeblik kom politiet, hvorfra lyden kom, op på siden af ham. han
                                               - 2 -
mener derfor ikke vedrørende forhold 2, at det er korrekt, at han har benyttet håndholdt
mobiltelefon. han blev vinket ind til siden på en rasteplads. det er korrekt, at han ikke havde
skiltet med godset. t kendte ikke til sådanne regler og mente i øvrigt ikke, at han havde været
til fare for nogen eller noget. politiet målte dimensionerne på tanken og indholdet med et
stålmålebånd, hvilket efter ts opfattelse var unøjagtigt. politiet målte indholdet til over 600
liter, mens t mente, at det var væsentlig lavere baseret blandt andet på oplysningerne fra den
person, som han havde fået olien fra. t mener heller ikke, at der var en revne i olietanken. der
var et meget lille hul i toppen af olietanken, hvorfra der var løbet mindre olie ud, end det som
almindeligvis løber ved siden af, når man fylder en tank op. efter, at han blev standset, måtte
t vente i over 2 timer først på, at brandinspektøren kom, og derefter, at der blev tilkaldt en
slamsuger. t protesterede ikke imod slamsugeren, men tilbød selv at hente en transportabel
oliesuger, uden at han fik svar herpå. t forstår ikke politiets håndtering af sagen, som han
også har redegjort for i sin klage til politiet. efter ts opfattelse var politiets håndtering af
situationen meget kritisabel, idet de valgte forholdsregler var ude af proportioner. såvel den
anvendte tid, destruktion af olien og omkostningerne forbundet hermed var unødvendig,
ligesom bøden er uforholdsmæssig stor.
tiltalte t har den 10. september 2013 supplerende forklaret, at båndet bevidst var sat bagerst
på olietanken for at føre det igennem 2 studser. båndet var i øvrigt godkendt til 500 kg.,
hvilket t opfattede som tilstrækkelig, da han havde fået oplyst, at der var ca. 480 liter olie i
tanken. olien, der var lækket på traileren, skyldtes ikke, at tanken lækkede olie, men skyldtes
spild fra påfyldningen. den samlede strækning til tiltaltes bopæl var ca. 80 km, og han havde
kørt ca. 20 km.
vidnet politiassistent v har forklaret, at det er korrekt, at han standsede tiltalte den 26.
oktober 2012 på patrulje på motorcykel på munkholmvej mod holbæk. han bemærkede på
afstand en påhængsvogn med en stor sort firkant ovenpå. påhængsvognen vippede roligt fra
side til side, hvilket indikerede, at den var tung. hastigheden var ca. 65-70 km/t svarende
cirka til hastighedsgrænsen det pågældende sted. vidnet overhalede to biler og placerede sig
bagved påhængsvognen og konstaterede, at der var tale om en husstandsolietank, der fremgår
i de fremlagte fotos, der også viser den anvendte strop, en revne i øverste hjørne af tanken
samt olie, der er lækket fra skvulp. fotografierne viser også den pumpe, som tiltalte har
anvendt til at pumpe olien op med samt en formentlig utilstrækkelig sikkerhedswirer. vidnet,
der er lokalt kendt, afventede en holdeplads tæt på, hvor det imidlertid ikke lykkedes at bringe
bilen til standsning med anvendelse af motorcyklens horn. vidnet besluttede sig for at prøve
igen ved den næste holdeplads ca. 2 km. længere fremme. her kørte vidnet også op på siden
af tiltalte, der sad og tastede på sin telefon, men nu så vidnet og bragte bilen til standsning.
vidnet foretog først måling af tankens ydre dimensioner og derefter væskehøjden i tanken
begge dele med et stift metalmålebånd. vidnet målte tankens samlede rumfang til 942 liter og
indholdet til 644 liter. efter gennemgang af checkliste til kontrol af transporter med farligt
gods, der viste en række fejl, herunder revne i tank, studser og haner, som ikke var blændet,
og utilstrækkelig bånd, manglende advarselsskilt mv. drøftede vidnet situationen med
vagtlederen på stationen. de vurderede, at transporten udgjorde en fare for miljø og
færdselssikkerheden og tilkaldte herefter brandinspektøren, som bekræftede vidnets
opfattelse, og vurderede, at der burde tilkaldes en slamsuger. de orienterede tiltalte, der ikke
protesterede, og tilkaldte slamsugeren, der målte indholdet af tanken til ca. 641 liter
fyringsolie. der blev ikke lavet en konfiskationserklæring, idet tiltalte ikke protesterede imod
tilkaldelsen af slamsugeren, som også efter brandinspektørens opfattelse var det eneste
forsvarlige. tiltalte forklarede, at han ikke var klar over, at der var tale om farligt gods, og
hvis han havde vidst det, ville han ikke have kørt med det. vidnet oplyste tiltalte om
                                                 - 3 -
bødeniveauet samt om sagsomkostningerne, som tiltalte bad om blev lagt oveni i bøden.
tiltalte sagde, at han ville have bødeniveauet prøvet i retten.
der har været fremlagt:
      1)        14 stk. farvefotos af mercedes benz, reg. …, med trailer, reg. …
      2)        anmeldelsesrapport af 08. november 2012 udarbejdet af v
      3)        klage af 1. november 2012 fra t til politimesteren i roskilde.
      4)        brev af 1. februar 2013 fra midt- og vestsjællands politi til t.
rettens begrundelse og afgørelse
forhold 1.
tiltalte har vedrørende forhold 1 i det væsentligste erkendt de faktiske omstændigheder, men
nægter sig skyldig under henvisning til, at han ikke kendte til de særlige regler på området, at
han ikke var til fare hverken for personer eller miljøet og endelig at bødestørrelsen er ude af
proportioner med overtrædelsens karakter.
tiltalte har erkendt at have ført personbil, reg. nr. …, med tilkoblet påhængsvogn, reg. nr. …,
ad munkholmvej mod vest ved tjebberup i holbæk kommune, belæsset med en gammel
husstandsolietank med fyringsolie uden, at der var foretaget sikkerhedsforanstaltninger, som
anført i anklageskriftet.
tiltalte erkender, at der var en revne i olietankens top, men bestrider, at olietanken lækkede
olie under kørslen, idet den lækkede olie under hanen stammede fra påfyldningen.
tiltalte bestrider, at der var 641 liter olie i tanken og har til støtte for herfor anført, at lodning
med et bøjeligt stålmålebånd er upålideligt, idet målebåndet kan bøjes nede i tanken. ifølge
tiltalte var der alene 480 liter olie i tanken, hvilket er baseret på oplysninger fra den person,
som t havde fået olien fra.
retten lægger efter vidnets forklaring til grund, at der var ca. 641 liter olie i tanken, idet
vidnet havde beregnet volumen af olien til 644 liter, mens kloakmester leif m. jensen ved
opsugningen med slamsuger målte 641 liter fyringsolie.
efter tiltaltes erkendelse af de faktiske omstændigheder sammenholdt med vidnets forklaring
findes det godtgjort, at tiltalte er skyldig i forhold 1 som anført i anklageskriftet. det i øvrigt
anførte kan ikke føre til et andet resultat.
forhold 2.
tiltalte har vedrørende forhold 2 erkendt de faktiske omstændigheder, men nægter sig skyldig
under henvisning til, at han ikke anvendte eller talte i telefonen.
tiltalte har forklaret, at han hørte et horn og derfor kiggede på sin mobiltelefon. i samme
øjeblik kom politiet, hvorfra lyden kom, op på siden af ham. tiltalte mener derfor ikke, at han
har benyttet telefonen.
                                                 - 4 -
vidnet har forklaret, at han, da han var ud for tiltalte på venstre side af tiltaltes bil,
observerede, at tiltalte anvendte mobiltelefon i højre hånd, hvor han betjente dennes
funktioner.
retten lægger efter tiltalte egen forklaring til grund, at tiltalte tog sin mobiltelefon op, fordi
han troede, at den ringede. tiltalte har dermed overtrådt færdselslovens § 55 a, uanset om
telefonen faktisk ringede, og uanset om tiltalte talte i telefonen.
det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med anklageskriftets forhold 2.
straffen fastsættes til en bøde på 26.500 kr., jf. justitsministeriets bekendtgørelse nr. 818 af
28. juni 2011 § 37, stk. 1, jf. § 4, stk. 1 og adr-konventionens punkt 1.4.2.1.1 (a) (b) og (c)
og færdselslovens § 118, jf. § 55 a.
bødestraffen på 25.000 kr. er fastsat på baggrund af vejledende bødetakster for overtrædelse
af adr-konventionen 2011, side 3, ”afsender ej oplyst forsendelse som farligt gods: - ikke
klassificeret det farligt gods, afsender 1.1.3.6.
forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.
thi kendes for ret:
t skal betale en bøde på 26.500 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 14 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.