text:
                       højesterets kendelse
                       afsagt tirsdag den 29. september 2015
sag 31/2015
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat henrik stagetorn, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i glostrup den 17. juni 2014 og af østre
landsrets 21. afdeling den 6. oktober 2014.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, poul dahl jensen, vibeke rønne,
oliver talevski og jan schans christensen.
påstande
t har nedlagt påstand om, at landsrettens kendelse ophæves og sagen hjemvises til realitets-
behandling.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om stadfæstelse af landsrettens kendelse, subsidi-
ært stadfæstelse af byrettens kendelse.
anbringender
t har anført bl.a., at det afgørende er, om der er forløbet 3 år af frakendelsestiden, således
som det udtrykkeligt fremgår af færdselslovens § 132, stk. 1, 2. pkt. tidspunktet for dommen
om frakendelse er tilfældigt og afhænger bl.a. af berammelsestiderne ved den pågældende
retskreds.
lovgiver har ønsket, at indbringelse for domstolene af spørgsmålet om generhvervelse af fø-
rerretten alene skal afhænge af, hvor lang tid der er forløbet af frakendelsestiden inklusiv en
                                               - 2 -
eventuel administrativ inddragelse. en udvidende fortolkning til ugunst for den domfældte
forekommer særligt betænkelig.
lovgiver har endvidere ønsket at drage paralleller til varetægtsfængsling. straffetiden og fra-
kendelsestiden bør i overensstemmelse hermed beregnes på samme måde, idet både friheds-
berøvelse og inddragelse af førerretten kan ske i en periode forud for dom, og fordi der i
begge tilfælde ved beregning af henholdsvis straffetiden og frakendelsestiden skal ske fradrag
for en sådan periode.
den omstændighed at kørsel i den periode, hvori førerretten har været administrativt inddra-
get, ikke kan straffes som kørsel i frakendelsestiden, men alene som kørsel uden at have er-
hvervet kørekort, kan ikke føre til et andet resultat.
anklagemyndigheden har anført bl.a., at der med bestemmelsens ordlyd om 3 år af frakendel-
sestiden sigtes til den afgørelse om frakendelse, der træffes af domstolene. den administrative
inddragelse, der foretages forud herfor, har efter færdselslovens systematik og terminologi
netop ikke karakter af en frakendelse, men har derimod karakter af en midlertidig administra-
tiv inddragelse.
lovændringen i 1955 må forstås således, at 3 års fristen ikke længere skulle regnes fra den
endelige doms afsigelse, men derimod fra det tidligere tidspunkt, hvor der sker en ubetinget
frakendelse ved en dom i 1. instans, som står ved magt, da der reelt er sket en frakendelse fra
dette tidlige tidspunkt. hvis lovændringen skulle forstås således, at frakendelsestiden skulle
løbe fra et endnu tidligere tidspunkt, nemlig den administrative inddragelse, burde det være
fremgået udtrykkeligt af forarbejderne.
det forhold, at der i frakendelsestiden efter færdselslovens § 130, stk. 3, foretages en afkort-
ning med den forløbne administrative inddragelsesperiode, kan ikke føre til et andet resultat.
det samme gælder det forhold, at fradraget af praktiske grunde i domme formuleres således,
at frakendelsen regnes fra datoen fra den administrative inddragelse af førerretten. formule-
ringen er blot en enkel måde at give udtryk for afkortningen efter færdselslovens § 130, stk. 3.
                                                 - 3 -
til støtte for den subsidiære påstand har anklagemyndigheden anført bl.a., at de materielle
betingelser i færdselslovens § 132, stk. 1, ikke er opfyldt. ordlyden af § 132 lægger op til en
restriktiv praksis, da det kræves, at der foreligger ”ganske særlige omstændigheder”. det t
har anført til støtte for anmodningen, udgør ikke ganske særlige omstændigheder.
højesterets begrundelse og resultat
ts førerret blev administrativt inddraget den 19. september 2010, jf. færdselslovens § 130,
stk. 1, og han blev ved dom af 11. juli 2012 frakendt førerretten ubetinget i 4 år og 6 måneder
fra den 19. september 2010, jf. lovens § 128.
efter færdselslovens § 132, stk. 1, kan der – når førerret er frakendt for længere tid end 3 år –
under visse betingelser ske generhvervelse af førerretten inden frakendelsestidens udløb. sag
om generhvervelse af førerretten forudsætter, at afgørelsen om frakendelse er endelig.
spørgsmålet om generhvervelse af førerretten kan tidligst indbringes for domstolene, ”når der
er forløbet 3 år af frakendelsestiden.”, jf. bestemmelsens 2. pkt. førerretten kan kun gengives,
når der foreligger ”ganske særlige omstændigheder”, jf. 3. pkt.
sagen for højesteret angår i første række, om 3 års fristen skal regnes fra den 19. september
2010, hvor førerretten blev inddraget administrativt, eller først fra den 11. juli 2012, hvor fø-
rerretten blev frakendt ved byrettens upåankede dom.
højesteret finder, at udtrykket ”når der er forløbet 3 år af frakendelsestiden” i færdselslovens
§ 132, stk. 1, 2. pkt., efter ordlyden, forarbejderne og sammenhængen med § 130, stk. 3, må
forstås således, at det også omfatter en periode, hvor førerretten har været inddraget admini-
strativt. dette resultat støttes også af reale grunde.
det følger af det anførte, at fristen i den foreliggende sag skal regnes fra den 19. september
2010, og at 3 års betingelsen i færdselslovens § 132, stk. 1, 2. pkt., således var opfyldt.
af de grunde, som byretten har anført, tiltræder højesteret, at ts anmodning om generhver-
velse af førerretten ikke blev taget til følge, idet der ikke forelå ”ganske særlige omstændig-
heder”, jf. § 132, stk. 1, 3. pkt.
                                             - 4 -
højesteret stadfæster herefter byrettens kendelse.
                                      thi bestemmes:
byrettens kendelse stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsret og højesteret.


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt mandag den 4. marts 2019
sag 25/2018
kurator for x aps under konkurs, advokat michael serring
(selv)
mod
a
(advokat mikkel leth petersen)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af sø- og handelsretten den 1. august 2017 og af østre
landsrets 3. afdeling den 9. november 2017.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, jon stokholm, poul
dahl jensen, michael rekling og kristian korfits nielsen.
påstande
kærende, kurator for x aps under konkurs, advokat michael serring, har nedlagt påstand om
hjemvisning til realitetsbehandling ved landsretten.
indkærede, a, har påstået stadfæstelse af landsrettens kendelse om ophævelse af sø- og han-
delsrettens kendelse og hjemvisning af sagen til fornyet behandling ved sø- og handelsretten.
supplerende sagsfremstilling
forkyndelsesforløbet
sø- og handelsretten sendte den 8. august 2016 kurators processkrift af 7. marts 2016 til de
engelske myndigheder med henblik på forkyndelse over for a. det fremgår bl.a. af forkyndel-
sesanmodningen, at as adresse var …, london, …, england, hvilket svarede til den adresse,
der fremgik af cpr-registeret og af cvr-registeret for selskabet x aps under konkurs.
                                                 - 2 -
af den forkyndelsesattest af 30. august 2016, som sø- og handelsretten modtog fra de engel-
ske myndigheder, fremgår, at processkriftet den 23. august 2016 blev udleveret til adressaten
personligt (”the addressee in person”) på den angivne adresse. det fremgår endvidere, at han
skriftligt blev orienteret om, at han kunne nægte at modtage dokumentet, hvis det ikke var
affattet på et sprog, han kunne forstå, eller ledsaget af en oversættelse til det officielle sprog i
forkyndelseslandet.
af en mail af 31. august 2016 fra en medarbejder hos sø- og handelsretten til kurator fremgår
følgende:
       ”i forbindelse med behandlingen af konkurskarantænesagen mod a, har der været for-
       søgt forkyndelse på hans adresse i england. de engelske myndigheder har dog sendt
       brevet med processkriftet tilbage, da de ønsker, at processkriftet skal oversættes til en-
       gelsk. i den forbindelse ville jeg høre, om i har mulighed for at oversætte processkriftet
       til engelsk og sende det tilbage til os, hvorefter vi vil forkynde det via de engelske myn-
       digheder igen?”
ved mail af 3. januar 2017 fremsendte kurator en engelsk oversættelse af processkriftet til sø-
og handelsretten med henblik på forkyndelse.
efter to forgæves forsøg blev processkriftet herefter ifølge forkyndelsesattest fra de engelske
myndigheder forkyndt den 10. maj 2017 ved, at dokumenterne blev lagt i postkassen på
adressen …, london, …, england. det fremgår af forkyndelsesattesten, at denne
fremgangsmåde er i overensstemmelse med de engelske forkyndelsesregler.
supplerende oplysninger om as bopæl og rejseaktiviteter
det fremgår af en mail af 18. august 2016 fra rejseudbyderen expedia, at a denne dato reser-
verede flybilletter med følgende rejsedetaljer: afrejse den 22. august 2016: zürich (zrh)
19:10 – lissabon (lis) 20:55, lissabon (lis) 22:30 – funchal (fnc) 00:15; hjemrejse den
23. august 2016: funchal (fnc) 11:15 – lissabon (lis) 12:50, lissabon (lis) 14:35 – zürich
(zrh) 18:20.
af en faktura af 23. august 2016 fremgår, at a har opholdt sig på et hotel på madeira i perio-
den 21.-23. august 2016.
                                                - 3 -
af uddrag af en sms-korrespondance af 23. august 2016, der efter det oplyste er en korre-
spondance mellem a og hans ægtefælle, fremgår bl.a., at han ”boarder” mod zürich om ef-
termiddagen den 23. august 2016, og af en fakturaspecifikation af 19. september 2016 fra as
teleselskab fremgår, at der den 22. og 23. august 2016 blev foretaget opkald i portugal og
schweiz til og fra hans telefon.
som dokumentation for, at a og hans ægtefælle som angivet i de fremlagte schweiziske op-
holdstilladelser siden 1. april 2015 har haft bopæl på adressen …, schweiz, er fremlagt do-
kumenter vedrørende privat indboforsikring, oprettet internetabonnement og køb af indbo.
der er endvidere fremlagt et brev af 6. april 2016 fra de engelske skattemyndigheder til as
adresse i schweiz. efter det oplyste blev adressen i schweiz registreret den 26. januar 2017 i
cvr-registeret i tilknytning til et andet selskab (y aps).
anbringender
kurator for x aps under konkurs, advokat michael serring, har anført navnlig, at pro-
cesskriftet af 7. marts 2016 er blevet lovligt forkyndt for a dels i august 2016, dels i maj
2017. sagen skal derfor hjemvises til landsretten til realitetsbehandling.
sø- og handelsretten har anvendt reglerne i forkyndelsesforordningen, der på baggrund af en
parallelaftale mellem eu og danmark gælder her i landet, jf. retsplejelovens § 159 a. forkyn-
delsesforordningen finder anvendelse på civile og kommercielle sager. en konkurskarantæne-
sag er ikke en straffesag og kan ikke sidestilles hermed, og sådanne sager, der behandles i den
civile retsplejes former, jf. konkurslovens § 243, kan heller ikke på andet grundlag anses for
ikke at være en civil sag i forkyndelsesforordningens forstand. selv hvis en konkurskaran-
tænesag ikke kan anses for omfattet af forkyndelsesforordningen, er der sket lovlig forkyndel-
se af processkriftet for a, jf. retsplejelovens § 158.
forkyndelsen den 23. august 2016 skete ved, at processkriftet blev overgivet til a personligt
på den adresse i london, som fremgik af cpr- og cvr-registeret på daværende tidspunkt.
det har ingen betydning, at dokumenterne ikke var oversat til engelsk, da a fuldt ud var i
stand til at forstå dem på dansk og dermed ikke kunne nægte at modtage dokumenterne. det
kan som følge heraf heller ikke tillægges betydning, at processkriftet efterfølgende blev over-
sat til engelsk med henblik på fornyet forkyndelse for a. de fremlagte oplysninger om hans
                                               - 4 -
tilsyneladende rejse til madeira med hjemkomst til schweiz den 23. august 2016 er indbyrdes
modstridende og bør ikke tillægges bevismæssig vægt. hertil kommer, at hvis a den 23. au-
gust 2016 rejste direkte fra madeira til london, ville der ikke være noget til hinder for, at der
kunne ske forkyndelse for ham personligt i london senere samme dag.
den fornyede forkyndelse af processkriftet den 10. maj 2017 skete på samme adresse i lon-
don, som forkyndelsen den 23. august 2016. forkyndelse skete ved, at dokumenterne blev
lagt i postkassen, hvilket efter de engelske myndigheders oplysninger er lovlig forkyndelse
efter engelsk ret. der er dermed sket lovlig forkyndelse for a. der må herved lægges vægt på,
at den pågældende adresse på tidspunktet for indgivelsen af processkriftet fremgik af cvr-
registeret, og dette blev under forkyndelsesprocessen efterfølgende bekræftet ved et opslag i
cpr-registeret i februar 2017. as mail af 13. januar 2015, dvs. mere end et år før indlednin-
gen af sagen, hvor han oplyser til en ansat hos kurator, at han var bosiddende i moskva (uden
nærmere angivelse af en adresse), kan ikke tillægges betydning. det samme gælder det frem-
lagte opholdsdokument, der angivelig viser, at han siden 1. april 2015 skal have været bosid-
dende i schweiz på en adresse, som angivelig siden 26. januar 2017 fremgik af cvr-
registreret. den anførte adresse i schweiz er en decideret erhvervsejendom, og adressen kan
alene være udtryk for en ”postkasse” (en c/o-adresse) og ikke en bolig eller bopæl i sædvanlig
forstand. hvis a har haft bopæl et andet sted end den registrerede adresse i london, har han
forsømt at orientere de danske myndigheder herom. hvis det tillægges betydning for forkyn-
delsen, sådan som landsretten har gjort, at den pågældende person forud for indledningen af
sagen har givet ikke-konkretiseret oplysning om at bo et sted i udlandet, vil det reelt ikke være
muligt at foretage forkyndelse i udlandet. da a ikke har bopæl eller ophold i danmark, er det
ikke muligt at forkynde her i landet, ligesom forkyndelse heller ikke vil kunne ske i stats-
tidende, jf. retsplejelovens § 159.
a har anført navnlig, at processkriftet af 7. marts 2016 ikke er blevet lovligt forkyndt for ham,
hverken den 23. august 2016 eller den 10. maj 2017. han blev først bekendt med konkurs-
karantænesagen, da han den 24. oktober 2017 pr. mail modtog meddelelse fra erhvervsstyrel-
sen om, at han var blevet pålagt konkurskarantæne i to år.
der har ikke kunnet ske forkyndelse efter reglerne i forkyndelsesforordningen, og der er hel-
ler ikke sket lovlig forkyndelse efter retsplejelovens § 158.
                                                 - 5 -
den 23. august 2016 rejste han fra madeira til schweiz. dette er dokumenteret ved den frem-
lagte bestilling af flybilletter, faktura for hotelophold på madeira, fakturaspecifikation vedrø-
rende telefoni i den omhandlede periode samt sms-korrespondance med hans ægtefælle den
23. august 2016. der er således ikke sket personlig forkyndelse for ham i london den 23. au-
gust 2016.
der er heller ikke sket forkyndelse ved, at processkriftet blev afleveret i postkassen på den
angivne adresse i london den 10. maj 2017. han havde hverken bopæl eller ophold på adres-
sen på dette tidspunkt, og han havde heller ikke postadresse, herunder postkasse, på adressen.
at han stod registreret på adressen i cpr-registeret og dermed også i cvr-registeret kan ikke
medføre, at der automatisk er sket lovlig forkyndelse. de engelske myndigheder var i øvrigt
også bekendt med, at han på tidspunktet for forkyndelsen var fraflyttet england.
forkyndelse af processkriftet skulle være sket i schweiz, hvor han, efter at han en overgang
havde været bosiddende i rusland, har haft fast bopæl siden 1. april 2015. han havde i en
mail af 13. januar 2015 oplyst til en af kurators medarbejdere, at han var bosiddende i mo-
skva, og kurator vidste i kraft heraf, at han ikke længere var bosiddende i england. kurator
burde allerede ved indledningen af sagen have oplyst sø- og handelsretten om, at han var
bosiddende i moskva. at han har haft bopæl i schweiz siden 1. april 2015 er dokumenteret
ved de fremlagte schweiziske opholdstilladelser for ham og hans ægtefælle og ved de frem-
lagte fakturaer vedrørende privat indboforsikring, internetbestilling og køb af indbo.
der var i perioden forud for indgivelsen af processkriftet om konkurskarantæne en omfattende
mailkorrespondance og telefonisk kommunikation mellem kurator og ham, og kurator var
således bekendt med hans kontaktoplysninger. kurator kunne dermed have taget kontakt til
ham via mail eller telefon, hvis der var tvivl om hans aktuelle opholdsadresse. kurator kunne
have ladet processkriftet forkynde via statstidende, jf. retsplejelovens § 159, såfremt der reelt
forelå tvivl om hans bopæl eller opholdssted.
han har aldrig haft til hensigt at skjule sin adresse i udlandet. han oplyste bl.a. erhvervssty-
relsen om sin aktuelle adresse i schweiz i relation til selskabet y aps, hvilket bekræftes af en
cvr-udskrift af 26. januar 2017 vedrørende dette selskab. at hans adresse ikke konsekvent
                                                 - 6 -
blev ændret i erhvervsstyrelsens it-system kan ikke lægges ham til last. ved registrering af
ledelsesmedlemmer med dansk personnummer i erhvervsstyrelsens it-system hentes pågæl-
dendes adresseoplysninger automatisk fra cpr-registeret. det er korrekt, at det fremgår af
cpr, at han i sin tid er udrejst af danmark til den engelske adresse, men han har efter cpr-
loven ikke haft pligt til at registrere flytning fra én adresse i udlandet til en anden.
retsgrundlag
reglerne for behandling af sager om konkurskarantæne er fastsat i konkurslovens kapitel 20
(§§ 160-164). af §§ 160-162 fremgår bl.a.:
      ”§ 160. skifteretten afgør på grundlag af kurators begrundede indstilling, om der skal
      indledes sag om konkurskarantæne mod nogen. …
      stk. 2. sager om konkurskarantæne behandles efter reglerne i dette kapitel, og i øvrigt
      finder § 243 tilsvarende anvendelse.
      § 161. når der er indledt sag om konkurskarantæne, skal kurator inden en af skifteretten
      fastsat frist indlevere et processkrift …
      …
      stk. 3. skifteretten lader processkriftet forkynde for den, der begæres pålagt konkurs-
      karantæne. samtidig med forkyndelsen skal der udleveres en vejledning om, hvad kon-
      kurskarantæne indebærer, og om reglerne i §§ 162 og 163.
      § 162. den, der begæres pålagt konkurskarantæne, kan inden en af skifteretten fastsat
      frist
         1) indlevere et svarskrift til skifteretten og
         2) anmode om mundtlig forhandling.
      …
      stk. 6. hvis den, der begæres pålagt konkurskarantæne, undlader at udtale sig om kura-
      tors erklæringer om sagens faktiske omstændigheder, kan skifteretten ved bevisbedøm-
      melsen tillægge dette virkning til skade for den pågældende. det samme gælder, hvis
      den pågældende udebliver efter at være indkaldt til personligt møde eller undlader at be-
      svare spørgsmål eller svarene er uklare eller ufuldstændige.”
af konkurslovens § 243 fremgår:
      ”§ 243. behandlingen af tvister foregår efter retsplejelovens regler om borgerlige sager
      med de ændringer, som følger af forholdets natur.”
                                               - 7 -
reglerne om konkurskarantæne blev indsat i konkursloven ved lov nr. 429 af 1. maj 2013. af
de almindelige bemærkninger til lovforslaget (folketingstidende 2012-13, tillæg a, lovforslag
nr. l 131, s. 16 ff.) fremgår bl.a.:
      ”4.2. retsvirkninger af konkurskarantæne
      …
      4.2.4. justitsministeriets overvejelser
      …
      4.2.4.6. det forudsættes med lovforslaget, at det forbud, der knytter sig til en konkurs-
      karantæne, ikke er geografisk begrænset. dette vil navnlig indebære, at overtrædelse af
      en pålagt konkurskarantæne vil være omfattet af straffelovens § 131, selv om overtræ-
      delsen finder sted i udlandet. herved fraviges det almindelige udgangspunkt, hvorefter
      det antages, at rettighedsfrakendelser pålagt her i landet ikke har virkning i udlandet.
      straffelovens almindelige regler om dansk straffemyndighed vil dog i praksis medføre
      geografiske begrænsninger i mulighederne for at strafforfølge personer for handlinger,
      der foretages i udlandet i strid med en konkurskarantæne.
      4.3. kompetence og sagsbehandling
      4.3.1. konkursrådets overvejelser
      4.3.3.1. konkursrådet foreslår, at kompetencen til at pålægge konkurskarantæne hen-
      lægges til skifteretten. rådet anfører, at dette bl.a. skal ses i sammenhæng med, at rådets
      forslag til karantæneordningen er knyttet op på, at der er indtrådt konkurs.
      konkursrådet finder endvidere, at pålæg af konkurskarantæne bør forudsætte, at der
      fremsættes begæring herom. skifteretten bør således ikke af egen drift kunne pålægge
      konkurskarantæne.
      med hensyn til spørgsmålet om, hvem der skal kunne fremsætte en begæring om pålæg
      af konkurskarantæne, konkluderer rådet, at mest taler for at henlægge opgaven til kura-
      tor. rådet henviser i den forbindelse bl.a. til, at opgaven vil ligge i naturlig forlængelse
      af de opgaver, der i øvrigt påhviler kurator, og at der således vil kunne være en synergi-
      effekt i, at kurator i forvejen kender sagen.
      beføjelsen til at begære konkurskarantæne bør efter rådets opfattelse tilkomme kurator
      personligt, og spørgsmålet om at begære konkurskarantæne bør således f.eks. ikke kun-
      ne gøres til genstand for afstemning blandt fordringshaverne.
      konkursrådet finder herefter, at det i alle konkursboer bør påhvile kurator som led i den
      redegørelse, som kurator skal sende til skifteretten og fordringshaverne i medfør af kon-
      kurslovens § 125, stk. 2, at udtale sig om, hvorvidt der efter kurators opfattelse er
      grundlag for at rejse sag om konkurskarantæne mod nogen, være sig skyldneren selv el-
      ler personer, der har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed. kurators arbejde
      med at vurdere, om der er grundlag for at rejse sag om konkurskarantæne mod nogen,
                                           - 8 -
bør anses som et led i de undersøgelser, kurator i øvrigt har pligt til at foretage. kurators
honorar herfor bør derfor også indgå i det almindelige kuratorsalær, der skal betales som
en omkostning ved konkursboets behandling, dvs. af boets midler i det omfang de
strækker til.
...
4.3.1.4. konkursrådet foreslår herefter, at sagsgangen, når skifteretten på grundlag af
kurators indstilling har besluttet at indlede karantænesag, skal være, at kurator inden en
af skifteretten fastsat frist på normalt højst fire uger indleverer et processkrift, hvor på-
standen om karantæne nedlægges og nærmere begrundes. herefter skal den, der begæ-
res pålagt karantæne, have lejlighed til at svare enten skriftligt eller mundtligt i et rets-
møde eller begge dele. …
4.3.1.5. konkursrådet finder, at sagen i øvrigt bør behandles efter de almindelige regler
om behandlingen af civile retssager. dog bør skifteretten - uanset om den pågældende
udebliver eller tager bekræftende til genmæle - have pligt til selvstændigt at vurdere, om
pålæg af konkurskarantæne er tilstrækkeligt begrundet i det, der er anført i kurators pro-
cesskrift, og hvor lang konkurskarantænen i givet fald bør være. i tilfælde af udeblivel-
se, eller hvis den pågældende tager bekræftende til genmæle, vil det imidlertid ikke væ-
re nødvendigt at føre bevis for faktiske omstændigheder, som kurator har redegjort for i
sit processkrift, og som den pågældende ikke har bestridt. hvis den pågældende i et
processkrift har bestridt faktiske omstændigheder, men udebliver under retsmødet, skal
kurator derimod føre bevis, i det omfang de faktiske omstændigheder er bestridt.
konkursrådet anfører endvidere, at det forhold, at sagen i øvrigt skal behandles efter de
almindelige regler om behandlingen af civile retssager, bl.a. indebærer, at den, der be-
gæres pålagt konkurskarantæne, har stilling som part i sagen om pålæg af konkurskaran-
tæne. der bør derfor f.eks. ikke kunne anvendes tvangsmidler over for den pågældende
for at fremtvinge en forklaring, men en eventuel manglende eller ufuldstændig forkla-
ring bør i givet fald alene kunne have fakultativ processuel skadevirkning.
4.3.1.6. med hensyn til spørgsmålet om, hvem der bør betale for kurators arbejde med at
føre karantænesagen, anfører konkursrådet, at noget kunne tale for, at dette arbejde (i
modsætning til det forudgående undersøgelsesarbejde med tilhørende redegørelse) ikke
betales af boets midler. rådet peger i den forbindelse på, at karantænesagen først og
fremmest føres af hensyn til at forebygge fremtidige tab for fordringshavere i andre
virksomheder, som den pågældende forbydes at deltage i ledelsen af, og ikke af hensyn
til fordringshaverne i det aktuelle konkursbo. der er efter rådets opfattelse tale om en
sådan samfundsmæssig interesse, at det kan tale for, at omkostningerne ved karantæne-
sagen bør betales af statskassen og ikke af boets fordringshavere. hertil kommer, at der
i en del boer ikke vil være midler til at føre en sag om konkurskarantæne, og at sagen
derfor slet ikke vil blive ført, hvis statskassen ikke afholder udgifterne hertil.
rådet konkluderer imidlertid, at udgifterne til at føre en sag om konkurskarantæne bør
dækkes af konkursboet, i det omfang boets midler strækker til, og i mangel heraf af
statskassen - bl.a. ud fra en betragtning om, at arbejdet med at føre sagen ligger i natur-
lig forlængelse af arbejdet med at undersøge, om der er grundlag for at indlede den.
konkursrådet bemærker herved, at regler om konkurskarantæne i praksis kun vil kunne
                                          - 9 -
fungere, hvis statskassen dækker omkostningerne ved sagen i tilfælde, hvor konkurs-
boets midler ikke strækker til.
…
4.3.2. justitsministeriets overvejelser
... endvidere rejses bl.a. spørgsmål i forhold til, hvorledes kurators rolle skal opfattes i
relation til konkurskarantænesager. der rejses også spørgsmål om, hvorvidt en konkur-
skarantænesag kan karakteriseres som en "tvist i et konkursbo", og om der dermed er
hjemmel til at indkalde sagkyndige dommere til behandling af en sådan sag, jf. rets-
plejelovens § 16, stk. 4, og § 20 a, og om der i øvrigt er hjemmel til at bestemme, at tre
dommere skal deltage i afgørelsen, jf. retsplejelovens § 12, stk. 3.
justitsministeriet har bl.a. i lyset heraf fundet anledning til i lovforslaget at præcisere, at
en konkurskarantænesag - når sagen er rejst og behandles ved domstolene - ikke er en
del af bobehandlingen, uagtet at sagsførelsen varetages af kurator og bygger på kurators
indledende undersøgelser af de samlede forhold i boet. de nye regler om konkurskaran-
tæne foreslås således med lovforslaget indsat i konkursloven som et nyt selvstændigt af-
snit frem for som en del af det eksisterende afsnit ii om konkurs, jf. herved lovforslagets
§ 1, nr. 4 (forslaget til konkurslovens afsnit iii), og bemærkningerne hertil.
dette indebærer navnlig, at konkursboet ikke bør afholde udgifterne til kurators arbejde
med at føre en sag om konkurskarantæne. justitsministeriet er enig med konkursrådet i,
at dette er et arbejde, der først og fremmest skal varetage en samfundsmæssig interesse i
forebyggelse af fremtidige tab for andre fordringshavere, og at en konkurskarantænesag
således ikke er en sag, der varetager hensyn til fordringshaverne i det aktuelle konkurs-
bo. på den baggrund finder justitsministeriet, at ordningen bør være den, at udgifterne
til, at kurator varetager denne samfundsmæssige interesse, skal påhvile den person, der i
givet fald pålægges konkurskarantæne, subsidiært statskassen, hvis den pågældende ik-
ke har tilstrækkelige midler til at dække udgifterne. i de tilfælde, hvor den, der begæres
pålagt konkurskarantæne, eller den, der pålægges konkurskarantæne, skal have sags-
omkostninger betalt eller erstattet, skal udgifterne hertil afholdes af statskassen (og ikke
- som foreslået af konkursrådet - af konkursboet). der henvises til lovforslagets § 1, nr.
4 (forslaget til konkurslovens §§ 165-166), og bemærkningerne hertil.
justitsministeriet har endvidere noteret sig, at betænkningens forslag til regler om sags-
behandling bygger på en forudsætning om, at sager om konkurskarantæne behandles ef-
ter de særlige regler herom, som forslaget indeholder, og i øvrigt - som følge af kon-
kurslovens § 243, som konkursrådet ikke foreslår ændret - efter retsplejelovens regler
om borgerlige sager med de ændringer, som følger af forholdets natur.
der er i forbindelse med høringen over betænkningen peget på, at det kan give anled-
ning til en vis usikkerhed om, hvorvidt konkurskarantæne kan betegnes som en tvist i et
konkursbo. dette skyldes navnlig, at sagen som ovenfor anført ikke vil være en del af
bobehandlingen og vil være denne uvedkommende. det bemærkes i tilknytning hertil, at
§ 243 efter sin placering i konkursloven finder anvendelse i forhold til såvel tvister i
konkursboer som tvister i sager om rekonstruktion og gældssanering.
                                                - 10 -
       med forslaget om at indsætte et nyt særskilt afsnit om konkurskarantæne vil konkurs-
       lovens § 243 fremover også finde anvendelse i forhold til sådanne sager. med henblik
       på at undgå usikkerhed herom finder justitsministeriet imidlertid, at det er rigtigst at
       medtage en udtrykkelig bestemmelse i lovteksten om, at konkurslovens § 243 finder til-
       svarende anvendelse i sager om konkurskarantæne med den virkning, at disse sager (i
       øvrigt) behandles efter retsplejelovens regler om borgerlige sager med de ændringer
       som følger af forholdets natur. ..."
der er i retsplejelovens kapitel 17 (§§ 153-165) fastsat regler om forkyndelse af meddelelser,
herunder om forkyndelse over for personer med bopæl eller opholdssted i udlandet. § 158 og
§ 159 a er sålydende:
       ”§ 158. har den pågældende kendt bopæl eller opholdssted i udlandet, og kan forkyn-
       delse ikke ske her i riget efter § 155, stk. 1, nr. 4 og 5, jf. § 157, eller § 155, stk. 1, nr. 4
       og 5, jf. stk. 2, sker forkyndelse ved brevforkyndelse eller på den måde, der er foreskre-
       vet ved konvention eller ved vedkommende lands lov.
       …
       § 159 a. bestemmelserne i aftale af 19. oktober 2005 mellem det europæiske fælles-
       skab og danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter i civile og
       kommercielle sager samt bestemmelserne i forkyndelsesforordningen gælder her i lan-
       det.
       stk. 2. justitsministeren kan fastsætte nærmere bestemmelser om gennemførelse af stk.
       1.
       stk. 3. justitsministeren kan bestemme, at ændringer af og gennemførelsesforanstaltnin-
       ger til den i stk. 1 nævnte forordning gælder her i landet og kan fastsætte nærmere be-
       stemmelser om gennemførelse heraf.”
justitsministeriet har med hjemmel i retsplejelovens § 159 a, stk. 2 og 3, udstedt bekendt-
gørelse nr. 1476 af 12. december 2007 om gennemførelse af ændringer af forkyndelsesforord-
ningen. ifølge bekendtgørelsens § 1 gælder bestemmelserne i europa-parlamentets og rådets
forordning nr. 1393/2007 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige doku-
menter i civile og kommercielle sager og om ophævelse af rådets forordning nr. 1348/2000
her i landet.
af forkyndelsesforordningens artikel 1, stk. 1, fremgår:
       ”denne forordning finder anvendelse i civile og kommercielle sager, hvor et retsligt el-
       ler udenretsligt dokument skal sendes fra en medlemsstat til en anden for at blive for-
       kyndt dér. den omfatter i særdeleshed ikke spørgsmål vedrørende skat, told eller admi-
                                               - 11 -
       nistrative anliggender eller statens ansvar for handlinger og undladelser under udøvelse
       af statsmagt (acta jure imperii).”
om begrebet ”civile og kommercielle sager” i forkyndelsesforordningens artikel 1, stk. 1, har
eu-domstolen i dom af 11. juni 2015 i de forenede sager c-226/13, c-245/13, c-247/13 og
c-578/13 (fahnenbrock m.fl.) udtalt bl.a.:
       ”39. under disse omstændigheder må det konkluderes, at begrebet »civile og kommer-
       cielle sager« som omhandlet i artikel 1, stk. 1, i forordning nr. 1393/2007 ligeledes skal
       anses for at være et selvstændigt begreb, og at dette begreb bl.a. skal fortolkes under
       hensyn til forordningens mål og opbygning.
       ...
       50. hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt forordning nr. 1393/2007 finder anvendelse
       på søgsmål som de i hovedsagerne omhandlede, skal det bemærkes, at det fremgår af
       selve ordlyden af den nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, at selv om visse tvister mel-
       lem en offentlig myndighed og en privatperson kan falde ind under forordningens an-
       vendelsesområde, forholder det sig anderledes, når den offentlige myndighed handler
       under udøvelse af statsmagt.
       51. for at kunne besvare dette spørgsmål skal det således undersøges, om retsforholdet
       mellem sagsøgerne i hovedsagerne og hellenische republik klart bærer præg af at være
       udtryk for udøvelse af en offentligretlig beføjelse fra debitorstatens side på en sådan
       måde, at forholdet indebærer, at staten udøver beføjelser, som rækker ud over, hvad der
       gælder efter de fælles retsregler, der finder anvendelse i forholdet mellem borgerne
       (domme préservatrice foncière tiard, c-266/01, eu:c:2003:282, præmis 30, og
       lechouritou m.fl., c-292/05, eu:c:2007:102, præmis 34).”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om kurators processkrift af 7. marts 2016 afgivet i henhold til konkurslovens §
161, stk. 1, er lovligt forkyndt for a i en sag, hvor sø- og handelsretten senere ved kendelse
af 1. august 2017 har pålagt ham konkurskarantæne i to år.
efter konkurslovens § 161, stk. 3, skal kurators processkrift forkyndes for den, der begæres
pålagt konkurskarantæne. forkyndelse sker efter de forkyndelsesregler i retsplejeloven, der
gælder for civile sager, jf. konkurslovens § 160, stk. 2, jf. § 243.
sø- og handelsretten har i denne sag sendt kurators processkrift til forkyndelse i england un-
der henvisning til eu-forkyndelsesforordningen, som i henhold til parallelaftale mellem eu
og danmark gælder her i landet, jf. retsplejelovens § 159 a og bekendtgørelse nr. 1476 af 12.
                                                - 12 -
december 2007 om gennemførelse af ændringer af forkyndelsesforordningen. af forkyndel-
sesforordningens artikel 1, stk. 1, 1. pkt., fremgår, at forordningen finder anvendelse i ”civile
og kommercielle sager”. dette begreb omfatter bl.a. ikke spørgsmål vedrørende administra-
tive anliggender, jf. 2. pkt.
konkurskarantæne indebærer, at den pågældende ikke må deltage i ledelsen af en erhvervs-
virksomhed, jf. nærmere konkurslovens § 159. det er efter konkurslovens § 160, stk. 1, skifte-
retten, der på grundlag af kurators indstilling afgør, om der skal indledes sag om konkurs-
karantæne. kurators beføjelse til at fremsætte begæring om pålæg af konkurskarantæne og
dennes øvrige opgaver udøves af kurator personligt, og ikke på vegne af konkursboet, der
således ikke er part i en sag om konkurskarantæne. kurators opgave er, som angivet i lovfor-
arbejderne, at varetage den samfundsmæssige interesse i at forebygge fremtidige tab for for-
dringshavere i andre virksomheder, som den pågældende forbydes at deltage i ledelsen af. det
er i lovforarbejderne forudsat, at overtrædelse af konkurskarantæne straffes efter straffelovens
§ 131 om den, der vedblivende udøver en virksomhed, til hvilken retten er ham frakendt.
højesteret finder, at kurator i konkurskarantænesager udøver beføjelser af offentligretlig ka-
rakter. højesteret tiltræder på denne baggrund, at der ikke er tale om en civil sag, der er om-
fattet af forkyndelsesforordningen.
spørgsmålet er herefter, om der er sket lovlig forkyndelse efter retsplejelovens § 158, der bl.a.
fastsætter, at forkyndelse i udlandet kan ske efter vedkommende lands lov.
kurator har anført, at de engelske myndigheder både den 23. august 2016 og den 10. maj
2017 har foretaget lovlig forkyndelse af processkriftet for a.
af de engelske myndigheders forkyndelsesattest af 30. august 2016 fremgår bl.a., at proces-
skriftet den 23. august 2016 blev forkyndt på den adresse i london, der var angivet i forkyn-
delsesanmodningen, og at forkyndelse i overensstemmelse med engelsk ret er sket ved, at
dokumenterne blev udleveret til adressaten personligt. a har imidlertid fremlagt en række
dokumenter (bestilling af flybilletter, faktura for hotelophold på madeira, fakturaspecifikation
vedrørende telefoni samt sms-korrespondance med ægtefælle), der må anses for at godtgøre,
                                              - 13 -
at han ikke har opholdt sig i london den 23. august 2016. højesteret finder herefter, at kura-
tors processkrift ikke kan anses for forkyndt for ham personligt den pågældende dag.
for så vidt angår forkyndelsen den 10. maj 2017 fremgår det af de engelske myndigheders
forkyndelsesattest af 19. maj 2017 bl.a., at forkyndelse af processkriftet er sket ved, at doku-
menterne er lagt i postkassen på den adresse i london, som sø- og handelsretten havde oplyst
til de engelske myndigheder som hans bopælsadresse. det fremgår endvidere, at den anvendte
forkyndelsesmåde er i overensstemmelse med engelske forkyndelsesregler.
som anført af landsretten havde a tidligere i en mail af 13. januar 2015 oplyst til kurator, at
han var bosiddende i rusland. højesteret lægger endvidere efter de fremlagte schweiziske
opholdstilladelser for ham og hans ægtefælle og de fremlagte dokumenter vedrørende bestil-
ling af privat indboforsikring og internet mv. til grund, at a siden den 1. april 2015 havde haft
bopæl på den oplyste adresse i schweiz. denne adresse er den samme som den adresse, der
siden den 26. januar 2017 har været registreret i cvr i relation til selskabet y aps. henset
hertil finder højesteret efter en samlet vurdering, at det ikke kan lægges til grund, at a den
10. maj 2017 fortsat havde bopæl på den angivne adresse i london. kurators processkrift kan
som følge heraf ikke anses for lovligt forkyndt for ham den pågældende dag.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse om at ophæve sø- og handelsrettens ken-
delse af 1. august 2017 og hjemvise sagen til fornyet behandling ved sø- og handelsretten.
                                       thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
statskassen skal i kæremålsomkostninger for højesteret betale 5.000 kr. til a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- jgc
                                          udskrift
                                               af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 19. maj 2011 af sø- og handelsretten sammensat af vicepræsident mette christensen
(retsformand), lars monrad-gylling og preben sunke.
h-2-10
                                    new wave group ab (publ)
                                    (advokat kim østergaard)
                                    mod
                                    1) korbær invest aps
                                    2) cfi holding af 1/4 2000 aps
                                    3) hkr holding af 1/4 2000 aps
                                    (alle ved advokat per hald)
indledning
sagen angår spørgsmålet, om der på overtagelsesdagen verserede en tvist mellem dahetra
a/s og it-leverandøren updater a/s, idet korbær invest aps, cfi holding af 1/4 2000 aps
og hkr holding af 1/4 2000 aps var forpligtet af en garanti herom i forbindelse med deres
salg til new wave group ab af aktierne i dahetra a/s.
                                                     -2-
påstande
new wave group ab (herefter new wave) har nedlagt påstand om, at korbær invest aps,
cfi holding af 1/4 2000 aps og hkr holding af 1/4 2000 aps (herefter korbær m.fl.) in so-
lidum skal betale 1.399.376,69 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 5. januar 2010.
påstandsbeløbet fremkommer således:
      i       idømt beløb af voldgiftsretten                        kr.      634.182,40
              renter                                                kr.      235.774,44
              sagsomkostninger                                      kr.       60.000,00
      ii      omkostninger til voldgiftsretten                      kr.      155.478,00
      iii     egne advokatomkostninger
              faktura nr. 200604889 af 7. juli 2006                 kr.       62.608,50
              kreditnota nr. 200608635                              kr.      -13.666,65
              faktura nr. 712812 af 27. december 2007               kr.       95.000,00
              faktura nr. 805660 af 27. juni 2008                   kr.      170.000,00
      i alt                                                         kr.    1.399.376,69
korbær m.fl. har påstået frifindelse, subsidiært betaling af 144.138,75 kr. inkl. moms, og mere
subsidiært 625.000 kr. inkl. moms.
oplysningerne i sagen
aktieoverdragelsesaftalen
ved aktieoverdragelsesaftale af 14. januar 2005 købte new wave den samlede aktiekapital i
dahetra a/s med tilhørende datterselskaber af sælgeren dht holding aps for 20 mio. kr.
overtagelsesdagen var aftalt til 1. januar 2005 (”closing date”). dht holding aps blev si-
den opløst ved spaltning, hvorved aktiver og passiver som helhed blev overdraget til kor-
bær m.fl.
      i aktieoverdragelsesaftalens pkt. 20 afgav korbær m.fl. følgende garanti:
      ” 20      litigation; warranty
         20.1   the seller represents and warrants that the group companies are not involved in
                any litigation, arbitration proceedings or any other dispute which may result in
                liability or costs and that no such litigation, arbitration or dispute will arise by
                reason of any event or circumstance which is attributable to the period prior to
                the closing date.”
                                                      -3-
i tilfælde af new waves fremsættelse af et sådant krav over for korbær m.fl. fastsattes i ak-
tieoverdragelsesaftalens pkt. 25 følgende reklamations- og forældelsesfrist:
       ” 25     notice of claims and time limit
         25.1   the buyer shall invoke any claim or other remedy within 5 years from the clos-
                ing date. the buyer shall inform the seller as soon as possible and no later than
                six months after discovery of the breach. ….”
under new waves undersøgelse (”due diligence”) af dahetra a/s blev der om tvister alene
oplyst, at der verserede en tvist med en anden leverandør end updater a/s, hvor dahetra
a/s bestred betalingen af et restfakturakrav på 6.000 kr. tvisten blev løst inden overtagelsen.
om kravets opståen
i 2003 indgik dahetra a/s aftale med updater a/s om levering af en ny hjemmeside med
webshop, abonnement, hosting mv. (herefter it-aftalen).
       updater a/s påbegyndte arbejdet og fakturerede den 8. april 2003 dahetra a/s for
513.957,50 kr. dahetra a/s betalte med fradrag af 52.082,50 kr. fakturaen. ved faktura af 18.
november 2004 krævede updater a/s betaling af 159.533,85 kr., men dahetra a/s afviste
kravet. denne faktura blev siden nedsat til 92.056,25 kr.
       som følge af de manglende betalinger mailede updater a/s den 16. december 2004 til
dahetra a/s:
       ”kære mikkel,
       jeg vil gerne have et klart svar på vores udestående betalinger, som jeg har rykket for en
       uge nu.
       jeg er helt med på at i ”skubber” kundesystemet og abonnement heraf, indtil vi er fær-
       dige, men de resterende ting er klokkeklare kontraktlige forpligtelser som i på ingen må-
       de kan retfærdiggøre ikke at betale. herunder også landeabonnementer som vi har ud-
       ført arbejde for helt tilbage i januar måned.
       …
       i øvrigt så vi bliver vi færdige med de sidste rettelser til shoppen i dag eller senest i mor-
       gen og så har vi skudt endnu en uges arbejde i projektet.
       integrationsstatus kender du selv.
       med venlig hilsen
       christian gram bredskov
       adm. direktør”
                                                   -4-
mikkel dam mailede samme dag til christian gram bredskov og meddelte, at der, efter sam-
råd med direktør robert birch hos dahetra a/s, ikke ville ske betaling, før webshoppen var
”oppe og kører”.
voldgiftssagen
den 11. november 2005 reklamerede new wave under overskriften ”notice regarding possible
claim …” over for korbær m.fl., idet updater a/s i medfør af it-aftalen havde fremsat krav
om betaling af pt. ca. 510.000 kr.
      new wave var af den opfattelse, at tvisten var omfattet af aktieoverdragelsesaftalens
pkt. 20.1, og opfordrede derfor korbær m.fl. til at assistere dahetra a/s i sagen, da kravet i
medfør af garantien under alle omstændigheder skulle afholdes endeligt af korbær m.fl.
      den 18. maj 2006 skrev advokat carsten henriksen på vegne af dahetra a/s bl.a. føl-
gende til updater a/s:
      ”…
      det er dahetra a/s’ opfattelse, at systemet nu svarer til det, updater havde lovet at levere
      med forbehold for, at data fra navision og mac automatisk kan oploades. …
      … fra dahetra a/s’ side har det været hensigten at fortsætte med systemet fra updater –
      når det altså kom til at fungere! new wave group ab benytter imidlertid et it-system,
      der ikke hensigtsmæssigt kan integreres med updaters system, og det er derfor besluttet,
      at dahetra a/s’ hermed opsiger samtlige abonnements- og hostingaftaler til ophør sna-
      rest muligt.
      …”
det lykkedes ikke dahetra a/s og updater a/s at blive enige om mellemværendet, og den
21. december 2006 fremsatte advokat birgitte bjørn på vegne updater a/s et forligsforslag til
dahetra a/s’ om betaling af 775.895 kr. dahetra a/s accepterede ikke forligsforslaget.
      updater a/s indbragte den 2. marts 2007 sagen for en voldgiftsret med krav om beta-
ling af i alt 792.728 kr. (634.182,40 kr. ekskl. moms) samt renter. kravet vedrørte fakturaer
udstedt i perioden 2003-06 fordelt med 144.138,75 kr. fra før overtagelsesdagen og resten ef-
ter.
      under voldgiftssagens behandling videreformidlede dahetra a/s’ advokat et nyt for-
ligsforslag fra updater a/s’ advokat lydende på 625.000 kr. dahetra a/s accepterede ikke
forligsforslaget.
                                               -5-
       ved kendelse af 22. september 2008 gav voldgiftsretten updater a/s medhold i den
nedlagte påstand og pålagde dahetra a/s at betale sagens omkostninger, herunder til vold-
giftsretten.
       den 21. august 2009 fremsatte advokat kim østergaard på vegne dahetra a/s til kor-
bær m.fl. under henvisning til aktieoverdragelsesaftalens pkt. 20.1 krav om betaling af det
idømte beløb samt de med voldgiftssagen forbundne omkostninger, i alt 1.399.376,69 kr.
forklaringer
göran härstedt har forklaret, at han er praktiserende advokat, men at han tidligere var chef-
jurist og derefter indtil 2010 vicekoncerndirektør for new wave. han er i dag bestyrelses-
medlem i new wave.
       new wave er et svensk børsnoteret selskab med 2000 ansatte, der arbejder over hele
verden. selskabet producerer profiltøj, sportstøj etc. selskabet er vokset ved egen vækst samt
ved opkøb af selskaber. new wave kom i efteråret 2004 i kontakt med dahetra a/s, der var
interessant på grund af deres lavpriskoncept samt produktion af tryk på tøj.
       inden købet af dahetra a/s gennemførte han, deres finansdirektør, deres chefjurist og
yderligere en person en ”due diligence” af 2-3 dages varighed, der også omfattede dahetra
a/s’ datterselskaber i blandt andet norge og sverige. forud for ”due diligencen” sendte
new wave en liste over de forhold, som dahetra a/s skulle specificere og oplyse om, herun-
der regnskabs- og balanceoversigter. dahetra a/s oplyste i den forbindelse, at selskabet ikke
havde nogen verserende tvister, bortset fra tvisten på 6.000 kr., der blev løst inden købet.
       der blev ikke givet informationer om aftalen med updater a/s, herunder at en sådan
eksisterede. dahetra a/s oplyste heller ikke om updater a/s’ fakturaer, der heller ikke kun-
ne ses på balancen. den ubetalte del af den ene faktura, og den anden faktura i sin helhed,
var ikke bogført hos dahetra a/s. new waves forespørgsler til dahetra a/s blev besvaret
skriftligt, men senere fik new wave også en del mundtlige informationer.
       efter overtagelsen blev der straks indsat en ny bestyrelse i dahetra a/s, og det første
bestyrelsesmøde fandt sted i marts 2005. han blev bestyrelsesformand. bestyrelsen bestod
derudover af thomas jansson, robert birch, hans kristensen og mikkel dam. hans kristen-
                                                  -6-
sen fortsatte som direktør. der blev ansat en ny direktør i midten af 2005, formentlig den 31.
august 2005.
        new wave fik først på det 3. bestyrelsesmøde, der fandt sted i oktober 2005, efter over-
tagelsen kendskab til kontrakten med updater a/s. oplysningen kom fra andreas johans-
son. robert birch deltog i det pågældende bestyrelsesmøde, som også var hans sidste. da-
hetra a/s rapporterede hver måned om selskabets økonomi til bestyrelsen, og på grund af
selskabets store problemer blev andreas johansson i juli 2005 sat til at få styr på økonomien.
beløbene, som updater a/s krævede betalt, var ganske høje og vedrørte nogle gamle sager.
        sagen med updater a/s blev drøftet på bestyrelsesmødet, og han gav udtryk for, at
sælgeren af dahetra a/s var ansvarlig herfor. han gav derfor sælgeren mulighed for selv at
påvirke tvisten, hvilket fremgår af legal accountant henrik fribergers reklamation af 11. no-
vember 2005. new wave opfordrede sælgeren til at assistere dahetra a/s, således at sagen
kunne behandles bedst muligt, og da ansvaret i sidste ende ville ”lande” hos sælgeren. ad-
vokat carsten henriksen, der havde repræsenteret sælgerne i forbindelse med aktieoverdra-
gelsen, blev af den grund advokat for dahetra a/s i tvisten mod updater a/s.
        han havde ikke set advokat carsten henriksens brev af 18. maj 2006 til updater a/s,
og han var ikke involveret i korrespondancen. advokat carsten henriksen talte derimod
med robert birch om sagen. forligsforslaget på 500.000 med tillæg af moms blev sendt cc til
legal accountant henrik friberger. forslaget blev forelagt sælgerne, hvorefter man kom frem
til, at forliget ikke skulle tiltrædes. han vidste ikke, hvornår voldgiftssagen mellem dahetra
a/s og updater a/s skulle behandles, og oplysningen om sagens udfald fik han af updater
a/s. det af voldgiftsretten idømte beløb blev efterfølgende betalt til updater a/s.
        efter voldgiftsrettens kendelse af 22. september 2008 var new wave ofte i kontakt med
robert birch, og der har sikkert været afholdt møder mellem andreas johansson og robert
birch. der har formentlig også været telefonmøder mellem henrik friberger og robert birch.
ved brev af 21. august 2009 sendtes en opgørelse over kravet til korbær m.fl. han ved ikke,
hvorfor brevet først blev sendt 11 måneder efter voldgiftsrettens kendelse. på hans fore-
spørgsel har legal accountant henrik friberger oplyst, at tidspunktet for fremsendelsen af
brevet skyldtes, at der forud havde været drøftelser med robert birch.
                                                -7-
robert birch har forklaret, at han ejer selskabet korbær invest aps, og at han tidligere var
direktør for dahetra a/s.
       han etablerede i 1992 dahetra a/s sammen med hans kristensen og carsten fischer
og var selskabets direktør fra 1992 til 2005. selskabet arbejder med tekstiler og reklametryk,
herunder direkte tryk og transfertryk. dahetra a/s har specialiseret sig i trykning af lavpris-
tekstiler, eksempelvis løbetrøjer til reklameformål.
       kort efter opstarten af dahetra a/s blev der etableret et samarbejde med updater a/s,
der dengang var et nystartet reklamebureau. siden udviklede updater a/s sig også til et
webbureau, der lavede dahetra a/s første hjemmeside.
       en konkurrent på transfertryksiden lavede på et tidspunkt en webshop, og dahetra
a/s henvendte sig derfor til updater med henblik på etableringen af en tilsvarende webshop.
dahetra a/s accepterede updater a/s’ tilbud på 500.000 kr. ekskl. moms, der omfattede en
ny hjemmeside med webshop, hosting mv.
       updater a/s påbegyndte arbejdet i 2003 og afleverede det færdige projekt i løbet af 2-3
måneder. imidlertid kunne webshoppens platform ikke ”tale sammen” med økonomisyste-
met navision og macintoshs billeder. hjemmesiden, der blev taget brug, udgjorde ca. ¼ af
de aftalte 500.000 kr. den resterende del vedrørte webshoppen, der ikke kunne bruges, og
hvor løsningen krævede bistand fra it-kyndige i navision og macintosh. der blev derfor
indgået en ny aftale med updater a/s, hvorefter updater a/s skulle levere det oprindeligt
aftalte og herefter sende en slutafregning. han forventede, at webshoppen ville falde på
plads inden for 6 måneder. dahetra a/s havde forudbetalt 500.000 kr., og selskabet skulle
derfor ved slutafregningen betale et pt. ukendt differencebeløb. updater a/s arbejdede med
problemerne på timebasis, og dahetra a/s blev løbende holdt orienteret. dahetra a/s fik ik-
ke et overslag over den forventede pris.
       det undrer ham, hvis fakturaen fra updater a/s ikke blev bogført. han husker, at han
havde et møde, hvor adm. direktør christian gram bredskov fra updater a/s havde med-
bragt en faktura. der var sket forudbetaling for et endnu ikke leveret system, og han ville
derfor ikke betale updater a/s’ faktura. han formoder, at christian gram bredskov tog fak-
turaen med sig, da mikkel dam ellers ville have bogført den. han ved ikke, om new wave
blev informeret om mailkorrespondancen med updater a/s vedrørende fakturaerne. han
instruerede mikkel dam om, at der var sket forudbetaling af webshoppen, og at der efter af-
                                                -8-
tale ikke skulle betales noget før slutafregningen. dahetra a/s betalte løbende updater a/s
for abonnement og hosting af hjemmesiden, og der var heller ikke tvivl om, at der skulle be-
tales ved updater a/s’ levering af en funktionsdygtig webshop.
       han kontaktede oprindeligt new wave med henblik på repræsentation af new waves
varemærker i danmark. i sommeren 2004 deltog han i et møde med torsten jansson fra new
wave, og under mødet blev der pludseligt spurgt, om dahetra a/s var til salg. ved salget af
dahetra a/s var webshoppen en vigtig del af den fremtidige integration med new wave, og
thomas jansson fra new wave var meget interesseret heri, da new wave ikke havde et lig-
nende produkt. new wave kunne eksempelvis oprette en ”account” direkte på dahetra a/s’
hjemmeside, og i februar 2005 fremlagde han idéen med og udviklingen af webshoppen for
samtlige direktører i new wave. der var ikke nogen tvist med updater a/s på tidspunktet
for overdragelsen af aktierne til new wave, men alene en aftale om levering af en webshop.
han havde mange møder med selskaberne i new wave-koncernen omkring den fremtidige
integration, og dette havde stor bevågenhed fra thomas jansson, der var hans direkte kon-
takt hos new wave.
       efter salget af dahetra a/s fortsatte han i 6 måneder som direktør. efter hans fratræden
deltog han i et eller to bestyrelsesmøder, men fratrådte herefter, hvorefter kontakten med
dahetra a/s og new wave ophørte. aktieoverdragelsesaftalen indeholdt en ”earn out”-
bestemmelse, der indebar førnævnte plads i bestyrelsen. han husker ikke, om han deltog i
bestyrelsesmødet i oktober 2005, hvor dagen med updater a/s blev nævnt, ikke fordi der var
en tvist, men fordi sagen trak ud. han husker ikke, om han modtog et referat fra mødet.
       det var ikke hans opfattelse, at han kørte sagen mod updater a/s. i 2006 indkaldte
dahetra a/s ham til et møde med updater a/s med henblik på at få sagen sluttet. advokat
carsten henriksens brev af 18. maj 2006 var en opfølgning på mødet. dahetra a/s ville alli-
gevel ikke anvende systemet, da dahetra a/s skulle bruge samme system som de øvrige sel-
skaber i new wave-koncernen. systemet fra updater a/s skulle derfor lukkes ned. på et
møde med deltagelse af it-folk, finansfolk, andreas johansson, thomas jansson og ham selv
blev han bedt om at acceptere systemet, da de var tæt på det færdige produkt. på det tids-
punkt kunne der ske manuel, men ikke automatisk, overførsel af data fra navision og macin-
tosh til webshoppen.
                                                  -9-
       han havde ikke set forligstilbuddet fra updater a/s om betaling af 775.895 kr., og han
blev heller ikke spurgt til råds herom. han modtog den 27. maj 2008 en mail fra advokat ma-
rianne balle rasmussen, der repræsenterede dahetra a/s i voldgiftssagen mod updater a/s,
vedrørende et forligstilbud på 625.000 kr. han svarede ikke på mailen. sagen blev håndteret
af dahetra a/s’ daværende direktør hans jørgen sørensen, der var indsat af new wave. han
talte med hans jørgen sørensen om forligstilbuddet og svarede, at det efter hans opfattelse
var et rigtigt godt tilbud, da beløbet var mindre end det oprindeligt aftalte.
       umiddelbart efter voldgiftsrettens kendelse orienterede advokaten ham om sagens ud-
fald, men han talte ikke med nogen fra dahetra a/s. det var først ved brevet af 21. august
2009, at han blev gjort bekendt med kravet fra new wave mod korbær m.fl.
fredrik hedblom har forklaret, at han i perioden fra 2001-06 var ansat i new waves it-
afdeling, heraf de sidste 4 år som it-chef. han var ikke med til beslutningen om købet af da-
hetra a/s, og han deltog ikke i ”due diligencen”. i slutningen af 2005, eller begyndelsen af
2006, blev han af økonomichef andreas johansson informeret om systemet fra updater a/s.
han var som it-chef ikke ansvarlig for updater a/s’ system.
       i 2006, formentlig i begyndelsen af året, deltog han i et møde med updater a/s. mødet
vedrørte en tvist om updater a/s system, herunder om der var sket korrekt levering. mødet
foregik på dansk, og han var ikke i detaljer i stand til at følge med i samtalen. han havde af-
tenen forinden i et par timer gennemset updater a/s’ system, og der var nogle funktioner,
som ikke virkede. det var dog ikke muligt at teste hele systemet. han deltog ikke i flere mø-
der med updater a/s. updater a/s’ system blev aldrig benyttet af dahetra a/s eller new
wave.
parternes synspunkter
new wave har anført, at sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt korbær m.fl. har fortiet
eller undladt at oplyse om aftalen og tvisten med updater a/s. korbær m.fl. har i aktieover-
dragelsesaftalens pkt. 20.1 erklæret, at dahetra a/s ikke er involveret i tvister, og at selskabet
heller ikke vil blive involveret i tvister, der vedrører forhold fra før overtagelsen, og som kan
påføre dahetra a/s en betalingsforpligtelse.
                                                - 10 -
      det er korrekt, at der på overtagelsesdagen ikke var indledt en voldgiftssag med upda-
ter a/s, men tvisten, der endte med en voldgiftssag, eksisterede på tidspunktet for overdra-
gelsen. det er således ubestridt, at der før overdragelsen var udstedt to fakturaer fra updater
a/s til dahetra a/s. göran härstadt har endvidere forklaret, at der under ”due diligencen”
ikke blev givet oplysninger om aftalen med updater a/s, og at den første faktura kun var
delvist bogført, mens den anden faktura slet ikke var bogført. det kan samtidig lægges til
grund, at adm. direktør christian gram bredskov fra updater a/s den 16. december 2004
rykkede dahetra a/s for udeståender betalinger i henhold til kontraktlige forhold, hvilket
indikerer noget problematisk.
      det er åbenbart, at korbær m.fl. skulle have orienteret new wave om disse kontrakt-
mæssige forhold med updater a/s, og formålet med aktieoverdragelsesaftalens pkt. 20.1 er
netop at sikre mod en manglende overholdelse heraf. disse uoplyste forhold var grundlaget
for den senere voldgiftssag, og både aftalen med updater a/s samt fakturakravet på
144.138,75 kr. hidrører ubestridt fra perioden før new waves køb af dahetra a/s.
      det gøres derfor gældende, at dahetra a/s på underskriftstidspunktet var involveret i
en tvist med updater a/s, idet voldgiftssagen var en udløber af en aftale indgået inden over-
tagelsesdagen. korbær m.fl. er i kraft af den afgivne garanti forpligtet til at godtgøre new
waves det idømte beløb samt omkostninger forbundet med gennemførelsen af voldgiftssa-
gen mod updater a/s, i alt 1.399.376,69 kr.
      såfremt korbær m.fl. skal betale et mindre beløb til new wave, gøres det gældende, at
der alene kan lægges vægt på det skriftlige og autoritative forligsforslag fra updater a/s’
advokat på 775.895 kr. det videreformidlede forligsforslag på 625.000 kr. har således ikke
den tilstrækkelige klarhed.
      det gøres gældende, at new wave rettidigt har gjort sit krav gældende i henhold til
aktieoverdragelsesaftalens pkt. 25.1 og reklamationsfristen på 6 måneder. new wave blev på
bestyrelsesmødet i oktober 2005 gjort bekendt med tvisten af andreas johansson, og legal ac-
countant henrik friberger reklamerede allerede den 11. november 2005 til korbær m.fl. kra-
vet kunne på det tidspunkt ikke gøres endeligt op, og der kan efter bestemmelsen ikke stilles
krav om en særlig kvalificering af dette.
        det bestrides, at new wave har udvist retsfortabende passivitet. göran härstedt har
forklaret, at voldgiftssagen reelt blev behandlet af advokat carsten henriksen og robert
                                                 - 11 -
birch som repræsentant for korbær m.fl., og at new wave ikke løbende blev orienteret her-
om, bortset fra mailen sendt som cc til legal accountant henrik friberger. der var efter vold-
giftsrettens kendelse tillige drøftelser med robert birch, og det er helt usandsynligt, at der
frem til brevet af 21. august 2009 skulle være gået 11 måneder uden at korbær m.fl. blev ori-
enteret om kravet.
korbær m.fl. har gjort gældende, at der ikke forelå en tvist mellem dahetra a/s og updater
a/s på tidspunktet for ”closing date” den 1. januar 2005. dahetra a/s betalte delvist den ene
faktura, bortset fra ca. 52.000 kr., mens den anden faktura ikke blev betalt. dette skal sam-
menholdes med adm. direktør christian gram bredskovs mail af 16. december 2004, hvoraf
det tydeligt fremgår, at der var ydelser, som dahetra a/s endnu ikke skulle betale for. robert
birch har samtidig forklaret, at det på et møde med updater a/s blev aftalt, at der ikke skulle
ske betaling af webshoppen før levering, og updater a/s rykkede heller ikke efterfølgende
for betalingen af de pågældende fakturaer. dertil kommer, at dahetra a/s fortsatte samar-
bejdet med updater a/s, og at advokat carsten henriksen den 18. maj 2006 godkendte up-
dater a/s’ leverance med et mindre forbehold.
       der protesteres mod new waves nye anbringende om, at new wave ikke var bekendt
med kontrakten med updater a/s, jf. retsplejelovens § 363. göran härstedts forklaring om,
at new wave ikke havde kendskab til det planlagte system fra updater a/s, står i øvrigt i
modsætning til robert birchs forklaring om, at thomas jansson fra new wave viste stor in-
teresse for projektet, og at robert birch i februar 2005 forelagde webshoppen for direktørerne
i new wave.
       new wave skal i medfør af aktieoverdragelsesaftalens pkt. 25.1 reklamere over for
korbær m.fl. inden en frist på henholdsvis 6 måneder og 5 år. det er ubestridt, at ”closing
date” er 1. januar 2005. new waves brev af 11. november 2005 til korbær m.fl. er alene en fo-
reløbig og i øvrigt bredt formuleret reklamation, der blev fremsat ca. 10 måneder efter over-
tagelsen. et sådan reklamation skal uden ugrundet ophold følges op af en specifik reklama-
tion. den 22. september 2008 bestemte voldgiftsretten, at dahetra a/s skulle betale det af
updater a/s påståede beløb, og göran härstedt har forklaret, at dahetra a/s opfyldte ken-
delsen. på trods heraf afgav new wave først 11 måneder senere, nemlig den 21. august 2009,
en specifik reklamation til korbær m.fl. mod robert birchs forklaring er det ikke bevist, at
                                                  - 12 -
der efter kendelsen var samtaler mellem legal accountant henrik friberger og robert birch,
og det bestrides, at voldgiftssagen blev ført af korbær m.fl. det gøres derfor gældende, at
new wave ikke har foretaget rettidigt reklamation over for korbær m.fl.
      new wave har derudover udvist retsfortabende passivitet. efter voldgiftsrettens ken-
delse kunne new wave ikke være i tvivl om kravets størrelse og grundlag, og korbær m.fl.
havde tilsvarende indrettet sig på, at der ikke ville blive gjort krav gældende. salget af da-
hetra a/s skete med overtagelse den 1. januar 2005, og først kort før 5-årsfristens udløb mod-
tog korbær m.fl. et specifikt erstatningskrav.
      endelig har new wave ikke lidt et tab. updater a/s anlagde voldgiftssagen med hen-
blik på at få fastslået, at der skulle ske betaling for det leverede, som dahetra a/s også havde
godkendt. den omstændighed, at new wave skrottede systemet, er korbær m.fl. uvedkom-
mende. alternativt kan kravet maksimalt udgøre 144.138,75 kr., svarende til det beløb, som
dahetra a/s ikke havde betalt før overtagelsen den 1. januar 2005. i medfør af new waves
tabsbegrænsningspligt kan kravet under alle omstændigheder ikke overstige 625.000 kr.,
svarende til updater a/s’ forligsforslag.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter gennemførelsen af en ”due diligence” købte new wave selskabet dahetra a/s af kor-
bær m.fl. med virkning fra overtagelsesdagen den 1. januar 2005 (”closing date”). en sådan
”due diligence” omfatter sædvanligvis også selskabets it-systemer, herunder igangværende
projekter, og retten finder det usandsynligt, at new wave som køber af selskabet ikke skulle
have interesseret sig for disse forhold. robert birch har samtidig forklaret, at new wave var
meget interesseret i dahetra a/s’ planlagte it-system, og at han i februar 2005 forelagde web-
shoppen for samtlige direktører i new wave. new wave har derfor ikke godtgjort, at kor-
bær m.fl. undlod at oplyse om dahetra a/s’ kontrakt med it-leverandøren updater a/s.
      det lægges til grund, at updater a/s’ levering af webshoppen trak ud på grund af pro-
blemer med integrationen af dahetra a/s’ økonomisystem navision og billederne fra macin-
tosh. efter robert birchs forklaring, der delvist understøttes af adm. direktør christian gram
bredskovs mail af 16. december 2004, er det godtgjort, at dahetra a/s indgik aftale med up-
dater a/s om, at der ikke skulle ske betaling af webshoppen, før denne var leveret og funkti-
                                               - 13 -
onsdygtig. af samme grund betalte dahetra a/s kun delvist fakturaen af 8. april 2003 og af-
viste betalingen af fakturaen af 18. november 2004, og updater a/s har – som sagen er oplyst
– heller ikke efterfølgende rykket for betalingen af de pågældende fakturaer. det er derfor
ikke godtgjort, at der på tidspunktet for overtagelsesdagen verserede en tvist med updater
a/s.
       dahetra a/s fortsatte endvidere samarbejdet med updater a/s. den 18. maj 2006 god-
kendte advokat carsten henriksen på vegne dahetra a/s, at updater a/s med mindre for-
behold havde foretaget kontraktmæssig levering, og dahetra a/s blev ved voldgiftsrettens
kendelse af 22. december 2008 dømt til at betale updater a/s. som følge heraf har new wave
heller ikke godtgjort, at voldgiftssagen skyldtes forhold, der lå forud for overtagelsesdagen
den 1. januar 2005.
       efter aktieoverdragelsesaftalens pkt. 25.1 skal reklamation ske senest 6 måneder efter
new waves kendskab til aftalens misligholdelse. new waves brev af 11. november 2005 til
korbær m.fl. er efter sit indhold en foreløbig reklamation, og det må derfor kræves, at den
følges op af en specifik reklamation. afgivelsen af en sådan var i hvert fald mulig efter vold-
giftsrettens afgørelse den 22. september 2008. på trods heraf reklamerede new wave først ca.
11 måneder senere, jf. brevet af 21. august 2009. herefter, og da new wave ikke mod robert
birchs forklaring har godtgjort, at det var korbær m.fl., der reelt førte voldgiftssagen mod
updater a/s, har new wave ikke foretaget rettidig reklamation.
       herefter skal korbær m.fl. frifindes.
       efter sagens udfald skal new wave betale sagsomkostninger til korbær m.fl. med
75.000 kr. til dækning af advokatbistand. der er herved taget hensyn til sagens værdi, karak-
ter og omfang.
                                       thi kendes for ret:
korbær invest aps, cfi holding af 1/4 2000 aps og hkr holding af 1/4 2000 aps frifindes.
new wave group ab betaler inden 14 dage til korbær invest aps, cfi holding af 1/4 2000
aps og hkr holding af 1/4 2000 aps 75.000 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbelø-
bet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                       - 14 -
lars monrad-gylling               mette christensen             preben sunke
                                         (sign.)
                                     ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                    p.j.v. sø- og handelsretten, den 19. maj 2011


text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 22. december 2011
sag 203/2010
(1. afdeling)
line brixtofte björklund
(advokat thomas torré-christiansen)
mod
sportseducation.dk ved jesper schandorff knudsen
(advokat søren stenderup jensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 2. afdeling den 21. maj 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, marianne højgaard pedersen, vibeke
rønne, jens peter christensen og oliver talevski.
påstande
appellanten, line brixtofte björklund, har gentaget sin påstand om, at indstævnte, sports-
education.dk ved jesper schandorff knudsen, skal betale 17.500 kr. med procesrente fra den
11. august 2008.
sportseducation.dk ved jesper schandorff knudsen har påstået stadfæstelse.
anbringender
line brixtofte björklund har for højesteret frafaldet anbringendet om, at hun har modtaget
færre undervisningstimer end lovet, og at kvaliteten af undervisningen var mangelfuld.
sportseducation har frafaldet anbringendet om, at line brixtofte björklund ikke har reklame-
ret rettidigt.
                                               - 2 -
line brixtofte björklund har til støtte for sin påstand anført, at den udbudte uddannelse som
”lægeeksamineret sportsmassør” var behæftet med en væsentlig mangel, idet der ikke med-
virkede en læge til selve eksaminationen. hun var som følge heraf ikke berettiget til at an-
vende titlen lægeeksamineret i sin egen markedsføring, hvilket er en væsentlig konkurrence-
parameter på markedet for alternative behandlere. mangelsbedømmelsen skal foretages på
leveringstidspunktet, og på dette tidspunkt levede uddannelsen ikke op til den betegnelse,
hvorunder den blev solgt. hun var derfor berettiget til at ophæve aftalen og få refunderet det
betalte vederlag.
hun har endvidere anført, at sportseducation ikke har været berettiget til at afhjælpe manglen.
anvendelsen af afhjælpningsretten forudsætter, at realdebitor erkender manglen og tilbyder
afhjælpning. sportseducation fastholdt den 3. juli 2008, da hun reklamerede, at der var leveret
mangelfri ydelse uden at tilbyde afhjælpning. derimod forsøgte sportseducation at få sund-
hedsstyrelsen til at ændre opfattelse i sagen. selv efter sundhedsstyrelsens klare udtalelse af
5. september 2008 afgav sportseducation den 21. oktober 2008 et svarskrift i sagen og fast-
holdt, at hun med fuld ret kunne anvende betegnelsen lægeeksamineret. først den 1. novem-
ber 2008 ændrede sportseducation standpunkt og lod en læge rette hendes opgavebesvarelser
og udstedte et nyt eksamensbevis til hende. det gør ikke en ophævelse uberettiget, at en man-
gel efterfølgende afhjælpes, fordi denne under forberedelsen af en retssag viste sig at være
veldokumenteret. sportseducation har handlet svigagtigt eller i hvert fald tilsidesat sin kon-
traktlige oplysningspligt og har også af denne grund mistet sin afhjælpningsret. endelig er af-
hjælpning ikke sket inden rimelig tid og uden ulempe for hende. det var nødvendigt at udtage
stævning for kravet, og i 2008 tog hun en ny sportsmassøruddannelse med rigtig lægeeksa-
mination.
sportseducation har til støtte for sin påstand anført, at line brixtofte björklund ikke har på-
vist mangler ved den gennemførte uddannelse. sportseducation har aldrig modtaget klager
over uddannelsens kvalitet ud over de klager, som at work mobiliserede. line brixtofte
björklund modtog et korrigeret eksamensbevis på baggrund af en gennemgang og kontrol af
en læge, og eksamensbeviset er underskrevet af en læge. der foreligger ikke nogen mangel
ved dette eksamensbevis, og sportseducation finder heller ikke, at der forelå en mangel ved
det oprindelige eksamensbevis. i hvert fald var manglen ikke væsentlig. der må stilles skær-
pede krav til væsentlighedsbedømmelsen, fordi line brixtofte björklund ikke kunne levere de
modtagne ydelser tilbage.
                                                - 3 -
sportseducation har endvidere anført, at der er sket afhjælpning af en eventuel mangel. de
korrigerede eksamensbeviser er helt i overensstemmelse med lovgivningen. det er først med
sundhedsstyrelsens udtalelse af 5. september 2008, at der forelå en autoritativ udlægning af
betingelserne for at anvende betegnelsen ”lægeeksamineret”. manglen blev afhjulpet inden
rimelig tid i overensstemmelse med den pågældende udtalelse, idet line brixtofte björklund
den 3. november 2008 modtog et korrigeret eksamensbevis. line brixtofte björklund har ikke
godtgjort, at forholdene omkring det udstedte eksamensbevis skulle have medført økonomisk
tab eller blot ulemper eller gener for hende.
supplerende sagsfremstilling
ved brev af 3. juli 2008 til sportseducation reklamerede advokat michael thiesen på vegne af
bl.a. line brixtofte björklund over mangler ved massøruddannelsen. han anførte, at det var
en mangel, at der ved eksaminationen af eleverne ikke deltog en læge som censor på den
skriftlige opgave. han anførte endvidere, at det var en mangel, at eksamensbeviset ikke var
underskrevet af en læge, at massøruddannelsen ikke havde en varighed af 160 timer, og at un-
dervisningen ikke havde været på sygeplejerske- og fysioterapeutniveau. i brevet blev der
afslutningsvis rejst krav om tilbagebetaling af de beløb for uddannelsen, som hans klienter
havde betalt, fordi de havde modtaget en mangelfuld ydelse. det blev samtidig anført, at ad-
vokaten, såfremt sportseducation ikke straks og senest 10 dage fra dato havde returneret de
betalte vederlag for den mangelfulde uddannelse, på vegne af sine klienter agtede at indlede
adækvate retsskridt med henblik på at søge beløbene tilbagebetalt.
sportseducation afviste samme dag reklamationen, og der blev herefter anlagt retssag den 11.
august 2008.
der er for højesteret fremlagt udskrifter af søgninger på hjemmesider, herunder ”de gule si-
der”, hvoraf fremgår, at ca. 30 massører anvender betegnelsen ”lægeeksamineret”.
højesterets begrundelse og resultat
line brixtofte björklund har hos sportseducation gennemført en uddannelse som sportsmas-
sør, og det er for højesteret ubestridt, at der ikke er mangler ved uddannelsens omfang eller
kvalitet.
                                               - 4 -
uddannelsen var markedsført som en uddannelse til ”lægeeksamineret fysiurgisk sportsmas-
sør”, hvilket i overensstemmelse med udtalelserne fra sundhedsstyrelsen og forbrugerom-
budsmanden må forstås således, at en læge har foretaget eksamination eller rettet
eksamensopgaver i de fag på uddannelsen, hvor det er relevant. det er derfor en mangel ved
uddannelsen, at den blev afsluttet med en eksamen uden sådan lægemedvirken.
da line brixtofte björklund blev opmærksom på dette forhold, forlangte hun uddannelsesaf-
talen ophævet og hele vederlaget på 17.500 kr. tilbagebetalt, også selv om hun ikke kunne til-
bagegive de ydelser, som hun havde modtaget. en sådan ophævelse kunne være berettiget,
hvis det f.eks. havde været nødvendigt at tage uddannelsen om. det må imidlertid lægges til
grund, at manglen kunne afhjælpes som sket ved, at en læge efterfølgende rettede hendes ek-
samensbesvarelser i de fag, hvor det var relevant. der foreligger ingen oplysninger om, at den
nævnte mangel – i perioden fra reklamationen i juli 2008, og indtil forholdet blev afhjulpet i
november 2008 – påvirkede hendes mulighed for at arbejde som massør eller i øvrigt var til
ulempe for hende.
under disse omstændigheder finder højesteret det ikke godtgjort, at den foreliggende mangel
havde en sådan betydning for line brixtofte björklund, at hun var berettiget til at ophæve af-
talen med sportseducation og kræve vederlaget for uddannelsen tilbage.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal line brixtofte björklund betale 20.000 kr. til sports-
education.dk ved jesper schandorff knudsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.