text:
                                              dom
afsagt den 18. december 2015 af vestre landsrets 9. afdeling (dommerne dorte jensen, lars
christensen og marie kjær rasmussen (kst.)) i ankesag
v.l. b–1322–14
a
(advokat steffen schleimann, københavn)
mod
b
(advokat hans vestergaard, odense)
retten i esbjerg har den 2. juni 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 6-777/2013).
påstande
for landsretten har appellanten, a, nedlagt påstand om, at indstævnte, b, skal betale 277.500
kr. til a mod at få tilbageleveret 1 stk. motorcykel model softail fxst c med påført stel-
nummer … .
a har subsidiært nedlagt påstand om, at b skal betale 277.500 kr. med fradrag af et efter ret-
tens skøn fastsat beløb til a mod at få tilbageleveret 1 stk. motorcykel model softail
fxst c med påført stelnummer … .
b har påstået dommen stadfæstet.
a har haft fri proces under anken. det er oplyst, at a tillige har retshjælpsdækning, som ikke
dækker fuldt ud.
supplerende sagsfremstilling
                                              - 2 -
a har under ankesagen fremlagt en erklæring af 12. december 2014 fra force technology
vedrørende undersøgelse af stelnummeret på den omhandlede motorcykel. erklæringen er
vedhæftet 4 fotos, der er betegnet figur 1-4. af erklæringen fremgår følgende:
               ”baggrund
               force technology er blevet anmodet om at undersøge, hvorvidt et oprinde-
               ligt stelnummer kan efterspores. ifølge modtagne oplysninger udviser det aktu-
               elt indstemplede stelnummer angiveligt ikke overensstemmelse med harley
               davidson fabrikkens arkiv over udstedte stelnumre.
               motorcyklen er vist i figur 1.
               det blev ligeledes oplyst, at der havde været forsøgt ætsetest med salpetersyre i
               sprit (standardiseret ætsemiddel med betegnelsen nital). testen havde vist spor
               af strukturforandringer i dele af feltet med stelnummeret, som det kan anes i fi-
               gur 2.
               test og undersøgelser
               det blev forsøgt at påvise skjulte numre eller spor af numre ved røntgenunder-
               søgelse.
               metoden er ikke optimal til eftervisning af spor af deformationer fra tidligere
               stemplinger og kunne alene påvise de synlige numre. der var ikke spor af an-
               dre skjulte ændringer i kronrøret bag stelnummeret.
               herefter blev stelnummerfeltet finslebet/ poleret med henblik på en ætsetest.
               ætsning blev foretaget med ammoniumperoxidsulfat i en ca. 10 % vandig op-
               løsning, der er et standardiseret ætsemiddel til lokalisering af svejsesømme.
               det fremgår af figur 3 og 4, at der har været foretaget svejsning i feltet.
               svejsemetallet, dvs. materiale, der har været opsmeltet med eller uden tilsats af
               materiale, ses som uregelmæssige ”pølseagtige” spor med en smal mørkere zo-
               ne af varmepåvirket materiale udenom.
               denne svejsning kan være foretaget for at slette et tidligere nummer og give
               mulighed for at indstemple et nyt nummer. det bemærkes, at der ikke i forbin-
               delse med fremstillingen af stellet skal foretages svejsning det pågældende
               sted.
               kommentar
               svejsning medfører opsmeltning af stålet og dermed forsvinder eventuelle
               stemplinger i overfalden.
               varmepåvirkningen, der ses som en mørk zone omkring svejsemetallet, vil
               desuden føre til strukturforandringer, der fjerner eventuelle spor, som måtte
               have befundet sig under det opsmeltede materiale. …”
der er under ankesagen afholdt syn og skøn, og skønsmand marius iversen er forelagt et
skønstema af 26. juni 2015, der i en udateret erklæring, som er fremsendt den 18. november
2015, er besvaret på følgende måde:
                                  - 3 -
”spørgsmål 1:
på hvilket grundlag kan det konstateres, at der er tale om et uægte stemnum-
mer?”
”svar til spørgsmål 1:
følgende er lagt til grund for påstand om at stelnummeret er uægte:
    1. stelnummeret eksisterer ikke hos harley-davidson, er aldrig produse-
         ret, ligeledes er det ikke originale ihugnings typer der er anvend (af-
         stand højde, udformning) og de er påført enkeltvis, ikke med maskine,
         som originalt.
    2. flangen hvor nummeret er påført, bærer præg af slibning og/eller svejs-
         ning.”
”spørgsmål 2:
kan det konstateres, hvornår det uægte stelnummer er påført?”
”svar til spørgsmål 2:
nej, det er ikke muligt at sige hvornår stelnummeret er påført, idet det jo aldrig
har været en original harly-davidson mtorcykel.”
”spørgsmål 3:
kan det oplyses, hvor det (geografisk) i givet fald er påført, og/eller af hvem?”
”svar til spørgsmål 3:
hvor og af hvem der har påført nummeret, kan der ikke svares på, idet dette jo
ikke er en fabriks produseret motorcykel, men en model af sammensatte dele.”
”spørgsmål 4:
kan det oplyses, hvorledes det er påført, og kan det oplyses, om et tidligere
nummer er bortfjernet?”
”svar til spørgsmål 4:
flangen hvor nummeret er påført, bærer præg af slibning og anden bearbejdel-
se, et tidligere nummer kan være fjernet, idet det påførte nummer er eftermon-
teret.”
”spørgsmål 5:
skønsmanden bedes, om muligt, gennem undersøgelse af stellets svejsninger,
støbninger, anvendte legeringer med videre oplyse, om stellet er et originalt
harley davidson stel, det vil sige produceret af harley davidson?
hvis spørgsmålet ikke lader sig besvare med fuldkommen sikkerhed, bedes det
oplyst, om stellet med overvejende sandsynlighed er et originalt harley david-
son stel?”
”svar til spørgsmål 5:
stellet er et originalt harley-davidson stel.”
                                               - 4 -
                ”spørgsmål 6:
                i fald en af to sidstnævnte spørgsmål besvares bekræftende, bedes det oplyst,
                hvornår stellet må antages at være produceret.”
                ”svar til spørgsmål 6:
                årgang på stellet, kan med overvejende sandsynlighed siges at være fra efter
                1987 og før 1994.”
                ”spørgsmål 7:
                endvidere bedes det oplyses, om det originale stelnummer kan ses eller spores
                under det uægte stelnummer?”
                ”svar til spørgsmål 7
                jeg er ikke klar over om anylyse af materiale kan frembringe det stelnummer
                som oprindeligt har været ihugget, men uanset, er det nuværende nummer som
                er i spørgsmål, og det er med 100% sikkerhed uægte.”
                ”spørgsmål 8:
                dersom skønsmanden mener, at der er tale om et ægte harley davidson stel,
                bedes det oplyst, om det kan konstateres, hvilken teknik der har været anvendt i
                forbindelse med fjernelse af det ægte stelnummer og isætning af det uægte
                stelnummer.”
                ”svar til spørgsmål 8
                hvilken teknink der er brugt til fjernelse kan jeg ikke sige, ihugnings typerne
                ligner standard hug piper fra f.eks (würth)”
                ”spørgsmål 9:
                skønsmanden bedes – i det omfang, at der er tale om en originalt harley da-
                vidson stel, hvor der efterfølgende er istemplet et uægte nummer – oplyse, om
                den konkrete motorcykels stelnummer fremstår som sammenlignelige med øv-
                rige tilfælde af uægte stelnumre, som eventuelt måtte være skønsmanden be-
                kendt, eller om der på den konkrete motorcykel eller dennes stelnummer er
                særlige kendetegn, mærker eller lignende, som adskiller den fra eventuelle til-
                svarende sager, hvor der er isat uægte stelnumre i harley davidson motorcy-
                kelstel.”
                ”svar til spørgsmål 9:
                i forhold til sammenligning med tidligere ligneneds sager, kan jeg bekræfte at
                dette ligner tilsvarende sager jeg har haft med at gøre.”
forklaringer
a og b samt vidnet c har afgivet supplerende forklaring for landsretten. der er endvidere
afgivet forklaring af skønsmand marius iversen.
a har supplerende forklaret, at det er c, der har kørt på motorcyklen. han har siddet bag på.
                                                 - 5 -
b har supplerende forklaret, at den pågældende type motorcykel er en såkaldt ”custom motor-
cykel”, hvilket betyder, at den er ombygget og således ikke længere i original stand.
han har solgt harley davidson motorcykler siden 1984. han sælger udelukkende motorcykler
fra harley davidson. i dag er hans virksomhed autoriseret forhandler, og der er nu 5 ansatte.
de sælger omkring 50 nye og 25 brugte motorcykler om året. før han blev autoriseret for-
handler, solgte de måske 5-6 brugte motorcykler årligt. i 2005 havde han nok løbende 5-6
brugte motorcykler i sin udstilling. det var dengang i alt 3 i forretningen. i 2005 brugte han
også logoet fra harley davidson på sit brevpapir.
man kan ikke få den pågældende motorcykel synet som følge af det falske stelnummer, heller
ikke ved at betale registreringsafgift. der er jo betalt registreringsafgift en gang på motorcyk-
len. ved første indregistrering i danmark må motorcyklen være fremvist for myndighederne,
og i den forbindelse må der være betalt registreringsafgift. hvis motorcyklen var lovligt ind-
registreret i danmark, ville værdien nu nok være 120-150.000 kr. når den ikke lovligt kan
indregistreres, kan motorcyklen kun sælges som dele, og den kan i den situation nok indbrin-
ge 30-40.000 kr.
hvis man får en alvorlig skade på en harley davidson motorcykel af nyere dato, kan man
godt bestille et nyt stel hos harley davidson med samme stelnummer. det har han været in-
volveret i vedrørende en anden motorcykel, og da kostede stellet vist omkring 25.000 kr.
man kan ikke købe et nyt stel hos harley davidson og overføre delene fra den motorcykel,
der er omfattet af denne sag. den er for gammel. hvis man køber et brugt stel og overfører
delene til dette, vil det afhænge af et skøn fra skat, om det udløser ny registreringsafgift. hvis
det udløser afgift, vil han tro, at afgiften i det konkrete tilfælde vil udgøre mellem 50.000 og
80.000 kr. der er en mulighed for gradvis ombygning over 3 år uden udløsning af yderligere
afgift. på en fabriksny motorcykel, der nogenlunde svarer til motorcyklen i denne sag, er der
nok en registreringsafgift på omkring 200.000 kr.
c har supplerede forklaret, at han anskaffede motorcyklen til privat brug. han fandt motor-
cyklen på [firmanavn]s hjemmeside. han kørte til forretningen i y-by for at se på motorcyk-
                                                - 6 -
len. det var en stor og fin forretning. han har svært ved at sige, hvor mange motorcykler, der
var udstillet i forretningen, men der var nok omkring 10.
han fik først udskiftet motoren til en motor, der var for stor til den pågældende motorcykel og
derfor ikke lovlig. i 2013 købte han så en ny motor til 35.000 kr., og den blev isat på et værk-
sted i rødovre. han har slet ikke kørt med denne motor, for da han kørte til syn med motor-
cyklen i marts 2013, fik han at vide, at den ikke kunne synes. det første synsmanden gjorde
var at kigge på stelnummeret, og synsmanden kunne straks se, at stelnummeret var falsk. det
var først ved synet, at det falske stelnummer blev opdaget.
efter synet i marts 2013 kontaktede han b. b sagde, at han ville undersøge, om han kunne
skaffe et andet stel, men det lykkedes vist ikke. det endte med, at b sagde, at de måtte ”slå
halv skade”, men det var han ikke indstillet på.
i dag er motorcyklen i betydelig bedre stand, end da han købte den. han har kørt meget lidt på
motorcyklen siden købet. han vil anslå, at han har kørt i alt 3.000 km.
marius iversen har forklaret, at han har været ansat ved harley davidson i 16 år, herunder
som ansvarlig for servicedelen i europa.
på originale stel fra harley davidson er anvendt nogle specielle typer ved indhugning af stel-
numre. de typer, der er anvendt på nummeret på det omhandlede stel, svarer ikke til dem, der
påføres originalt. tallene og bogstaverne har en hel anden form og type. bl.a. er ”b” og ”0”
anderledes i forhold til et originalt påført stelnummer. afstanden mellem nogle af cifre-
ne/bogstaverne er også anderledes i forhold til originalt påførte stelnumre. med hans bag-
grund kan han uden videre se, at det ikke er et originalt påført stelnummer. han håber, at en
autoriseret harley davidson forhandler også vil kunne se, at stelnummeret ikke er originalt
påført. hvis det fremstår som på billedet på ekstraktens side 79 (figur 2), vil han mene, at en
autoriseret forhandler kan se, at flangen med stelnummeret bærer præg af slibning og anden
bearbejdning, men normalt vil flangen jo fremstå lakeret, og så vil det være sværere at se. det
er svært for ham at sige, om en ikke autoriseret forhandler uden videre vil kunne se, at stel-
nummeret ikke er originalt påført.
                                                - 7 -
da han besigtigede motorcyklen, fremstod den ikke som en original harley davidson, da den
var sammenbygget af mange forskellige dele. hvis stellet havde haft et ægte stelnummer,
ville synsmyndighederne betragte den som en original harley davidson motorcykel. det var
en flot motorcykel med mange fine dele. hvis motorcyklen er lovlig indregistreret i danmark
og har en ny motor, vil han anslå, at den har en værdi på 140.000-150.000 kr. det er ud fra en
forudsætning om, at motorcyklen er en årgang 1989.
i andre sager har han oplevet, at man har anvendt et stel med et falsk stelnummer. det kan
f.eks. være sket, fordi motorcyklen har været stjålet eller for at spare registreringsafgift. der
har været en lang række ”valideringssager” vedrørende harley davidson gennem de senere år.
i 2013 og 2014 var der en større aktion fra skat og politiet rettet mod harley davidson mo-
torcykler, og i disse år var der i hvert fald nogle hundrede valideringssager i danmark. han
startede med at arbejde med harley davidson i 2001, og så vidt han husker, har der i hele
perioden været valideringssager.
procedure
for landsretten har b anerkendt, at motorcyklen er solgt af ham til c, og at der er tale om et
forbrugerkøb. b har ligeledes anerkendt, at der foreligger en væsentlig mangel ved motorcyk-
len, da den som følge af det falske stelnummer ikke kan indregistreres.
parterne har erklæret, at det kan lægges til grund, at flangen med stelnummeret fremstod lake-
ret på tidspunktet for handlen i 2005.
parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procede-
ret i overensstemmelse hermed.
a har for landsretten yderligere anført, at det må lægges til grund, at der er tale om et originalt
stel fra harley davidson, men at der efterfølgende er foretaget ændring af stelnummeret. en
sådan handling foretages alene, hvis der er tale om et stel, der er bragt til veje gennem tyveri,
assurancesvig eller lignende, og det gøres på den baggrund gældende, at der foreligger van-
hjemmel.
                                                  - 8 -
b har over for dette anført, at a ikke har godtgjort, at der foreligger vanhjemmel. a har her-
under ikke bevist, at stellet er stjålet, eller at det af andre grunde tilhørte en anden end sælge-
ren.
landsrettens begrundelse og resultat
dommerne dorte jensen og lars christensen udtaler:
det er ikke godtgjort af a, at motorcyklen eller dele af denne på tidspunktet for købet tilhørte
en anden end sælgeren, og der foreligger derfor ikke vanhjemmel, jf. købelovens § 59. det
forhold, at motorcyklen nu ikke kan indregistreres, medfører ikke i sig selv, at der foreligger
vanhjemmel efter købelovens § 59.
der er for landsretten enighed om, at stellet er påført et falsk stelnummer, og at der herefter
foreligger en væsentlig mangel ved motorcyklen, idet den som følge heraf ikke kan indregi-
streres.
af de grunde, der er anført af byretten, er det heller ikke efter bevisførelsen for landsretten
godtgjort, at b i forbindelse med handlen har handlet i strid med almindelig hæderlighed eller
i øvrigt groft uagtsomt. det er heller ikke godtgjort, at b har påtaget sig at indestå for egen-
skaber ved motorcyklen i længere tid end reklamationsfristen i købelovens § 83, stk. 1, og da
c først har reklameret efter udløbet af fristen i denne bestemmelse, kan den væsentlige man-
gel derfor ikke længere påberåbes over for b.
vi stemmer derfor for at stadfæste byrettens dom.
dommer marie kjær rasmussen udtaler:
der er for landsretten enighed om, at stelnummeret, hvorunder motorcyklen blev solgt til c,
er falsk. bevisbyrden for, at b havde adkomst til at sælge motorcyklen, må følgelig påhvile b.
b har ikke løftet denne bevisbyrde, og as anbringende om, at der forelå vanhjemmel ved kø-
bets afslutning, jf. købelovens § 59, tages derfor til følge.
                                              - 9 -
a har ved transporterklæringen af 2. maj 2013 erhvervet ret til at indtræde i det mangelskrav,
som c måtte have mod b.
efter det oplyste om de foretagne ændringer af motorcyklen, herunder særligt udskiftningen
af motorcyklens motor, lægges det til grund, at motorcyklen ikke kan tilbageleveres i væsent-
lig samme stand, hvori den var ved købets afslutning. da forandringen er indtruffet inden den
mangel, der medfører ophævelse af købet, er opdaget, vil a imidlertid fortsat kunne hæve
købe, jf. købelovens § 58. i forbindelse med ydelsernes tilbagegang vil a skulle fragive et
beløb svarende til den nytte, han og c har haft af motorcyklen. beløbet findes skønsmæssigt
at kunne fastsættes til 50.000 kr. jeg stemmer på den baggrund for, at give appellanten med-
hold i sin subsidiære påstand.
efter stemmeflertallet stadfæstes byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal statskassen – i det omfang as
retshjælpsforsikring ikke dækker – betale sagsomkostninger for landsretten til b med i alt
40.000 kr. beløbet vedrører udgifter til advokatbistand ekskl. moms. landsretten har ved fast-
sættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens omfang for landsretten.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
statskassen skal – i det omfang as retshjælpsforsikring ikke dækker – betale sagens omkost-
ninger for landsretten til b med 40.000 kr.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 4. januar 2017
sag 24/2016
(2. afdeling)
albertslund kommune
(advokat birgitte pedersen)
mod
topdanmark forsikring a/s
(advokat christina neugebauer)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 22. afdeling den 25. januar 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, henrik waaben, oliver talevski og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
højesterets begrundelse og resultat
efter at a den 26. oktober 2010 kom til skade ved et færdselsuheld, har albertslund kom-
mune udbetalt sygedagpenge til ham. kommunen har i medfør af regresreglen i erstatningsan-
svarslovens § 17, stk. 1, jf. sygedagpengelovens § 78, stk. 1, opkrævet beløb til dækning af de
udbetalte sygedagpenge hos topdanmark forsikring a/s, der er ansvarsforsikringsselskab for
skadevolder. topdanmark har refunderet kommunen sygedagpenge for perioden fra skades-
tidspunktet og frem til den 26. august 2012. den 19. september 2012 traf arbejdsskadestyrel-
sen midlertidig afgørelse efter lov om arbejdsskadesikring om as erhvervsevnetab og til-
kendte ham erstatning med virkning fra den 21. september 2011. da a efter erstatningsan-
svarslovens § 2 alene har krav på tabt arbejdsfortjeneste indtil dette tidspunkt, og da topdan-
                                                - 2 -
mark som nævnt også har refunderet albertslund kommune sygedagpenge for perioden efter
den 21. september 2011, er spørgsmålet, om topdanmark kan kræve det for meget betalte
beløb tilbage fra kommunen.
albertslund kommune har i første række anført, at topdanmark er afskåret fra at kræve tilba-
gebetaling på grund af reglen i erstatningsansvarslovens § 16, stk. 1, 3. pkt. i anden række har
kommunen anført, at selskabet er afskåret herfra som følge af de almindelige regler om tilba-
gesøgning, og i sidste række har kommunen til støtte for sit synspunkt henvist til, at topdan-
mark har udvist passivitet.
efter erstatningsansvarslovens § 16, stk. 1, 1. pkt., kan godtgørelse og erstatning kræves betalt
1 måned efter, at skadevolderen har været i stand til at indhente de oplysninger, der er for-
nødne til bedømmelse af erstatningens størrelse. er det, forinden endelig opgørelse kan finde
sted, givet, at skadevolderen i alt fald skal betale en del af det krævede beløb, kan denne del
efter 2. pkt. forlanges udbetalt efter reglerne i 1. pkt. et sådant udbetalt beløb samt beløb, der
er udbetalt som midlertidig erhvervsevnetabserstatning, kan efter 3. pkt. ikke senere kræves
tilbagebetalt eller modregnet i andre erstatningsposter. højesteret finder, at § 16, stk. 1, 3.
pkt., efter forarbejderne må anses for begrundet i sociale og økonomiske beskyttelseshensyn,
der alene gør sig gældende i forhold til skadelidte. på denne baggrund finder højesteret, at §
16, stk. 1, 3. pkt., ikke omfatter krav rejst af et ansvarsforsikringsselskab mod en kommune
om tilbagebetaling af et for meget betalt regresbeløb, og at bestemmelsen derfor ikke afskærer
topdanmark fra at kræve det for meget betalte beløb tilbage.
topdanmarks krav på tilbagebetaling er som nævnt opstået, fordi arbejdsskadestyrelsen den
19. september 2012 traf midlertidig afgørelse om erhvervsevnetab med virkning fra den 21.
september 2011. følgen af, at arbejdsskadestyrelsens afgørelse har tilbagevirkende kraft, er,
at albertslund kommune har opkrævet og modtaget regresbeløb for tiden efter den 21. sep-
tember 2011, som det senere har vist sig, at topdanmark ikke var forpligtet til at betale. det
regreskrav, som kommunen har rejst mod topdanmark, hidrører fra kommunens afgørelser
truffet i medfør af sygedagpengeloven om betaling af sygedagpenge til a. højesteret finder,
at det under disse omstændigheder er det klare udgangspunkt, at topdanmark har ret til at
kræve tilbagesøgning af det for meget udbetalte beløb. højesteret finder endvidere, at der ikke
foreligger sådanne særlige forhold, at der er grundlag for at fravige dette udgangspunkt.
                                              - 3 -
der er ikke holdepunkter for at antage, at topdanmark har bibragt albertslund kommune den
opfattelse, at selskabet havde opgivet sit krav. højesteret finder derfor, at topdanmark ikke
har fortabt sit tilbagesøgningskrav på grund af passivitet.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal albertslund kommune betale 40.000 kr. til topdan-
mark forsikring a/s.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt mandag den 19. april 2010
sag 344/2008
(2. afdeling)
dansk erhverv
som mandatar for
a
(advokat lars alexander borke)
mod
funktionærkartellet/teknikersammenslutningen
som mandatar for
b
(advokat mikael marstal)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i lyngby den 29. oktober 2007 og af østre lands-
rets 9. afdeling den 24. juni 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, børge dahl, poul søgaard, jytte
scharling og jens peter christensen.
påstande
dansk erhverv som mandatar for appellanten, a, der har opfyldt landsrettens dom ved
betaling af 54.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 12. april 2007 til den 1. juli 2008 og
det idømte sagsomkostningsbeløb på 30.000 kr., i alt 91.365,90 kr., har gentaget sin påstand
om frifindelse og samtidig nedlagt påstand om, at indstævnte, b, skal betale de 91.365,90 kr.
tilbage.
funktionærkartellet/teknikersammenslutningen som mandatar for b har påstået stadfæstelse
af landsrettens dom.
                                               - 2 -
anbringender
det er for højesteret ubestridt, at b den 16. januar 2007 havde oppebåret løn under sygdom i
120 dage.
herefter angår uoverensstemmelsen mellem parterne i første række, om b var syg på
opsigelsestidspunktet. parterne har gentaget deres anbringender herom.
for højesteret har b subsidiært gjort gældende, at hvis a får medhold i, at hun var syg den
17. januar 2007, skal alle de dage, hvor hun som led i den delvise genoptagelse af arbejdet i
perioden fra den 25. november 2006 var på arbejde, betragtes som sygedage i relation til
bestemmelsen i funktionærlovens § 5, stk. 2. når disse dage tælles med, kom hun den 16.
januar 2007 op på 139 sygedage, og så er hun ikke blevet sagt op i umiddelbar tilknytning til
udløbet af de 120 dage som fordret i § 5, stk. 2.
over for dette nye anbringende har a anført, at i tilfælde, hvor arbejdet genoptages delvist,
indgår den faktiske fraværstid, men ikke den faktiske arbejdstid, i opgørelsen af de 120
sygedage, jf. højesterets dom af 19. juni 1990 (ufr 1990 s. 611).
højesterets begrundelse og resultat
adgangen til efter et aftalt ansættelsesvilkår i overensstemmelse med funktionærlovens § 5,
stk. 2, at sige en funktionær op med 1 måneds varsel til en måneds udgang, når funktionæren
inden for et tidsrum af 12 på hinanden følgende måneder har oppebåret løn under sygdom i i
alt 120 dage, er betinget af, at opsigelsen sker i umiddelbar tilknytning til udløbet af de 120
sygedage, og mens funktionæren stadig er syg.
indledningsvis bemærker højesteret, at det er uden betydning for en arbejdsgivers adgang til
efter 120 sygedage at sige op i overensstemmelse med bestemmelsen i funktionærlovens § 5,
stk. 2, at det under et sygeforløb med fuld løn aftales, at funktionæren med henblik på at
komme tilbage på fuld tid starter på deltid. en sådan aftale indebærer ikke en ændring af an-
sættelsesforholdet og kan – henset til baggrunden for bestemmelsen, jf. herved betænkning
om revision af funktionærloven (1947), side 17 og 41 – ikke i sig selv bevirke en udvidelse af
                                                - 3 -
perioden på de 120 dage med løn under sygdom, før arbejdsgiveren kan anvende det korte
opsigelsesvarsel.
b var ansat i en fuldtidsstilling. efter en periode med fuld uarbejdsdygtighed som følge af
sygdom genoptog hun den 25. november 2006 i overensstemmelse med lægens anbefaling og
efter aftale med arbejdsgiveren delvist arbejdet ved i perioden frem til opsigelsen den 17.
januar 2007 at arbejde 2, undertiden 3 dage om ugen. selv om hun havde den 17. januar 2007
som faktisk arbejdsdag, var hun således på opsigelsestidspunktet fortsat delvist
uarbejdsdygtig som følge af sygdom. kravet i funktionærlovens § 5, stk. 2, om, at opsigelse
skal ske, mens funktionæren stadig er syg, var derfor opfyldt.
en funktionær, som alene er delvist uarbejdsdygtig som følge af sygdom, og som genoptager
sit arbejde på deltid, oppebærer kun løn under sygdom for den af sygdommen udløste fra-
værstid; lønnen for den præsterede arbejdstid er løn for arbejde. der er således ikke grundlag
for ved opgørelsen af de 120 sygedage at medregne de dage, hvor b var på arbejde i perioden
fra den 25. november 2006 indtil opsigelsen den 17. januar 2007.
højesteret stadfæster herefter byrettens dom.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret tilkendes der dansk erhverv som mandatar for
a 40.000 kr. til dækning af advokatudgift og 3.740 kr. til dækning af retsafgift, i alt 43.740 kr.
                                      thi kendes for ret:
byrettens dom stadfæstes.
b skal til a betale 91.365,90 kr.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal funktionærkartellet/teknikersammen-
slutningen som mandatar for b til dansk erhverv som mandatar for a betale 43.740 kr.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.