text:
n0003000 - lb
                                   udskrift
                                        af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                 ____________
den 15. december 2003 blev af retten i sagen
n 03-02
forbrugerombudsmanden
ved specialkonsulent peter fogh knudsen
  mod
carlsberg danmark a/s
ved advokat erling borcher
afsagt sålydende
                                     d o m:
      sagen drejer sig om hvorvidt carlsberg danmark a/s (herefter carlsberg) med
en konkurrence, ”festivøl-konkurrencen”, har afholdt en købsbetinget tilfældigheds-
konkurrence og dermed overtrådt markedsføringslovens § 9.
                                             -2-
påstande
       forbrugerombudsmanden har nedlagt principal påstand om at carlsberg forby-
des over for forbrugere ved markedsføring af konkurrencer hvis udfald beror helt
eller delvist på tilfældet, at omtale konkurrencerne på carlsbergs produkter samt at
lade køb og brug af carlsbergs produkter eller dele heraf indgå som et element i kon-
kurrencerne, medmindre den enkelte gevinsts størrelse og den samlede gevinstværdi
ligger indenfor beløbsgrænser fastsat af erhvervsministeren, jf. markedsføringslovens
§ 9, stk. 2.
       subsidiært har forbrugerombudsmanden nedlagt påstand om at carlsberg for-
bydes over for forbrugere ved markedsføring af konkurrencer, hvis udfald beror helt
eller delvist på tilfældet, at lade køb og brug af carlsbergs produkter eller dele heraf
indgå som et element i konkurrencerne, medmindre den enkelte gevinsts størrelse og
den samlede gevinstværdi ligger indenfor beløbsgrænser fastsat af erhvervsministe-
ren, jf. markedsføringslovens § 9, stk. 2.
       mere subsidiært har forbrugerombudsmanden nedlagt påstand om at carlsberg
forbydes at afholde en konkurrence som festivøl-konkurrencen hvor udfaldet beror
helt eller delvist på tilfældet, og hvor konkurrencen helt eller delvist er betinget af
køb.
       over for forbrugerombudsmandens principale og subsidiære påstand har
carlsberg nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse. over for forbruger-
ombudsmandens mere subsidiære påstand har carlsbergs advokat nedlagt påstand
om frifindelse.
       endvidere har carlsberg nedlagt selvstændig påstand om at forbrugerom-
budsmanden tilpligtes at anerkende at en tilfældighedskonkurrence ikke falder under
forbuddet i markedsføringslovens § 9, uanset om deltagelse kan ske ved køb af et
produkt når forbrugerne tillige har en reel ikke-købsbetinget adgang til at deltage i
konkurrencen, og dette er klart omtalt for forbrugerne.
       forbrugerombudsmanden har heroverfor nedlagt påstand om afvisning, subsi-
diært frifindelse.
festivøl-konkurrencen
i perioden fra den 2.-30. april 2002 afholdt carlsberg en festivøl kampagne med en
konkurrence hvor man kunne vinde præmier der stod i forbindelse med overværelse
                                              -3-
af grøn koncert og roskilde festivalen (herunder billetter til arrangementerne). der
var i konkurrencen to niveauer: grøn level og guld level.
       i en folder havde carlsberg defineret ti udsagn i hvert niveau hvoraf nogle var
sande og andre falske. hvis man ønskede at deltage i grøn level konkurrencen, skul-
le man sende det antal grøn tuborg kapsler ind som svarede til antallet af sande ud-
sagn (7). hvis man ønskede at deltage i guld level konkurrencen, skulle man ind-
sende guld tuborg kapsler svarende til antallet af sande udsagn (4).
       alternativt kunne man, hvilket var angivet i folderen, deltage via voice respon-
se: efter at have valgt hvilket level man ville deltage i, fik man oplæst de ti udsagn
fra folderen. efter hvert udsagn skulle man svare om det var sandt eller falsk. man
kunne kun deltage via voice response en gang om dagen.
       lodtrækningen om præmierne var uafhængigt af deltagelsesmåden.
       konkurrencen blev omtalt i de butikker, hvor festivøl kampagnen blev gen-
nemført og på bagetiketten af guld tuborg. i dagligvarebutikkerne blev der ophængt
temaskilte i forskellig størrelse. temaskiltene blev brugt til at hænge på eller oven
over paller med grøn og guld tuborg, og ud fra de hylder hvor grøn og guld tu-
borg stod, var der ophængt såkaldte hyldesvirpere. både temaskiltene og hyldesvir-
perne henviste til folderen og til at konkurrencen ikke var købsbetinget. omtalen på
bagsiden af guld tuborg var en oplysning om, at der var en konkurrence. herudover
blev der henvist til folderen eller til telefonnummeret.
forklaringer
       channel marketing manager i carlsberg, tina alström, har forklaret at hun
udvikler salgskampagner for carlsberg produkter og det markedsførings- og butiks-
materiale der skal bruges hertil.
       det var hende der havde haft ansvaret for festivøl-kampagnen. kampagnen
blev iværksat for at promovere tuborgs andel i sommerens festivaler og selvfølgelig
for at øge omsætning af grøn og primært guld tuborg, hvilket var grunden til at den
ene del af konkurrencen skulle bestå i at indsende kapsler, og at den største præmie
(billetter til roskilde festivalen) kunne vindes på guld level.
       hun var klar over at forbrugeren, for at konkurrence skulle være lovlig, skulle
have mulighed for at deltage i konkurrencen uden samtidig at skulle købe produktet.
derfor indførte de deltagelse via voice response som alternativ for indsendelse af
kapsler.
                                           -4-
       begrænsningen med adgangen til at deltage via voice response skyldtes at man
ville holde carlsbergs omkostninger ved voice responsen nede. det var carlsberg der
afholdt driftsomkostninger hertil. konkurrencedeltageren skulle kun betale normal
telefontakst.
       folderen var det centrale omdrejningspunkt i kampagnen da konkurrencebetin-
gelserne og udsagnene stod heri. bortset fra deltagelse via voice response kunne man
kun deltage i konkurrencen ved at indsende kapsler sammen med folderens svarslip.
de havde fået fremstillet 130.000 foldere hvilket var på den pæne side af hvad de
regnede med at få afsat. antallet af foldere var fastsat ud fra at kampagnen skulle
køre i 766 butikker indenfor dansk supermarked, coop og andre kæder. carlsberg
sikrede sig ved hjælp af deres konsulenter at der hang tilstrækkeligt mange kuponer i
de butikker der kørte kampagnen.
       ud over folderen havde carlsberg fået produceret 100 store, 525 mellem og
400 små temaskilte der alle henviste til folderen, og til at konkurrencen ikke var
købsbetinget. endvidere havde carlsberg fået produceret 500 topskilte til kvartpalle-
displays. folderen sad fast i midten af topskiltet hvorfor det ikke var nævnt på skiltet
at konkurrencen ikke er købsbetinget. derudover havde man fået fremstillet 650 hyl-
dersvirpere hvoraf blandt andet fremgik at konkurrencen ikke var købsbetinget.
       kampagnen og konkurrencen blev kun nævnt på bagetiketten på guld tuborg
fordi bagetiketten på grøn tuborg var brugt til anden markedsføring i april 2002.
       konsulenterne kommer i forretningerne 2-3 gange om ugen. de sørger for at
der bliver fyldt op med produkter og reklamemateriale. i de mindre forretninger
kommer de kun 1 gang om ugen. det er sjældent at en kampagne kører i en hel må-
ned. denne kampagne kørte de i 1-2 uger med særplacering og herefter med normal-
placering. uanset placeringen hang folderne ved produkterne.
       der var 265 som deltog i konkurrencen, heraf havde 103 svaret rigtig. i grøn
level havde 24 svaret rigtig ved at indsende kapsler og 30 ved voice response. i
guld level havde 13 svaret rigtig ved at indsende kapsler og 36 ved voice response.
der var præmier til alle, og overskydende præmier blev udloddet til deltagerne. kon-
kurrencen var ikke blevet den succes de havde regnet med.
       salgskonsulent i carlsberg, niels rasmussen, har forklaret at han præsenterer
carlsbergs kampagner og får dem ud i coop danmarks butikskæder. præsentationen
og godkendelsen sker normalt centralt. i visse større forretninger sker præsentationen
og godkendelsen lokalt. kampagnerne kører typisk i 1-2 uger. kampagnematerialet
                                            -5-
for festivøl bestod af temaskilte, bannere, foldere og pallesvøb. skiltene hang oven
over pallerne. folderne hang på selve pallerne ved hjælp af en s-krog. carlsbergs
juniorkonsulenter stod for opfølgningen af festivøl kampagnen og for opfyldning af
foldere. juniorkonsulenterne kommer i butikkerne 1-3 gange om ugen for at service-
re og opfylde og rydde op efter kampagnerne.
       juniorkonsulent for carlsberg, uffe mathisson, har forklaret at han bl.a. kører
rundt til de enkelte forretninger og sætte kampagner op og tage de gamle ned. hans
område er føtex i albertslund, glostrup, ballerup og lyngby hvor kampagner skal
ind og runde hovedkontoret førend de kommer ud i forretningerne. han hængte
festivøl folderne op i butikkerne (føtex tillader ikke skiltning), og så længe festivøl
kampagnen kørte, supplerede han op med foldere hver gang han kom i forretninger-
ne.
anbringender
       forbrugerombudsmanden har gjort gældende at de nedlagte påstande er til-
strækkelig konkrete, aktuelle og præcise. påstandene er formuleret ud fra carlsbergs
handlinger ved festivøl-konkurrencen. påstandene er med vilje formuleret generelt
da forbrugerombudsmanden ønsker rækkevidden af markedsføringslovens § 9 fast-
lagt. dommen kan således med disse påstande fastsætte grænserne for lovligheden af
konkurrencer som festivøl-konkurrencen.
       carlsberg søgte ved konkurrencen at fremme afsætningen af sine produkter.
       vurderingen af hvorvidt der var tale om en købsbetinget konkurrence kan fore-
tages på to måder. den første måde er at anskue konkurrencen som to forskellige
konkurrencer. derved ville deltagelse i konkurrencen ved indsendelse af kapslerne
være købsbetinget og omfattet af forbuddet i markedsføringslovens § 9, hvorimod
deltagelse i konkurrencen via voice response ikke ville være købsbetinget og omfat-
tet af forbuddet.
       den anden måde er at anskue konkurrencen som én og samme konkurrence. en
del af produktet, ølkapslerne, udgjorde en del af konkurrencen, og forbrugerne blev
opfordret til at deltage ved at indsende kapslerne i folderen. endvidere blev de for-
brugere der deltog i konkurrencen ved at indsende kapslerne, stillet bedre end dem
der alene deltog via voice response da de førstnævnte ved samtidig at deltage via
voice response havde bedre chancer for at vinde en præmie. forbrugerne blev der-
                                             -6-
med tilskyndet til at deltage i konkurrencen ved køb af carlsbergs produkter frem for
at deltage via voice response. endelig var der en vis risiko for at der ikke var nok
foldere i forretningerne hvilket bevirkede at man hvis man ønskede at deltage, skulle
købe guld tuborg for at få fat på nummeret til deltagelse via voice response. dette
er momenter der både samlet og hver for sig er nok til at konkurrencen må anses for
at være købsbetinget.
       for så vidt angår den af carlsberg selvstændig nedlagte påstand har forbruger-
ombudsmanden gjort gældende at påstanden går langt videre end tilladt i praksis med
hensyn til at nedlægge af anerkendelsespåstande overfor forbrugerombudsmanden.
forbrugerombudsmanden ikke har udtalt sig om en konkret, fremtidig konkurrence
med tilkendegivelse om at ville anlægge sag hvis konkurrencen blev realiseret.
       påstanden vedrører ikke en konkret konkurrence og savner aktualitet. den er
for generelt og unuanceret formuleret til at retten kan træffe afgørelse herom.
       carlsberg har gjort gældende at den principale og subsidiære påstand ikke er
udtryk for en konkret tvist selv om påstandene har afsæt i festivøl-konkurrencen.
forbrugerombudsmandens hovedformål med påstandene er at få en generel udtalelse
fra retten om fortolkningen af markedsføringslovens § 9. domstolene afgør imidler-
tid tvister mellem to (eller flere) parter og afgiver ikke responsa. hvis retten tager
stilling til disse påstande, ville den udtale sig principielt om markedsføringsloven og
ikke løse den konkrete sag. det er ikke rettens opgave at løse den generelle tvivl som
kan rejses om fortolkningen af markedsføringslovens § 9, jf. juridisk årbog 1999,
side 90og cf. juridisk årbog 2000, side 79.
       påstandene skal også afvises fordi de er for upræcist formuleret og vil kunne
komme til at ramme lovlige konkurrencer. forbrugerombudsmanden søger med på-
standene at gennemtvinge en udvidende fortolkning af en strafbelagt bestemmelse,
dels i påstand 1 om forbud mod omtale af konkurrencen på produkterne, dels i på-
stand 1 og 2 om forbud mod at lade køb og brug indgå som element i konkurrencen.
der er ikke hjemmel til et så vidtgående forbud i markedsføringslovens § 9. eventu-
elle forbud må søges gennemført med hjemmel i markedsføringslovens § 1 eller § 2.
       vedrørende påstand 3: det bestrides at konkurrencen var købsbetinget. såvel
reelt som rent praktisk var de to deltagelsesmuligheder ligestillet hvilket også kan ses
af deltagerantallet. på alt informationsmateriale havde carlsberg henvist til folderen
og samtidig klart oplyst forbrugerne om at deltagelsen i konkurrencen ikke var
                                            -7-
købsbetinget. endvidere var der i folderen en lige beskrivelse af de to deltagelsesmu-
ligheder samt oplysninger om at konkurrencen ikke var købsbetinget.
       den blotte omtale på etiketten på guld tuborg medfører ikke at konkurrencen
bliver købsbetinget. budskabet på etiketten er klart at der er to deltagelsesmulighe-
der. i øvrigt ser man normalt først etiketten efter købet.
       der var ikke elementer som kunne besværliggøre deltagelsen via voice respon-
se. carlsberg begrænsede rimeligt nok muligheden for opringning til én gang om
dagen for hvert niveau da carlsberg skulle afholde driftsomkostningerne ved voice
responsen. uanset begrænsningen havde forbrugerne op mod 60 muligheder for del-
tagelse via voice response. det var praktisk set flere muligheder end ved deltagelse
ved at indsende kapsler. alene omkostningerne ved deltagelse ved indsendelse af
kapsler ville ikke virke tilskyndende, i hvert fald for de færreste forbrugere. forbru-
gerne blev snarere tilskyndet til at deltage og eventuel forøge deres vinderchancer via
voice response da dette var lettere og billigere.
       carlsbergs selvstændige påstand tjener til at afbalancere rettens overvejelser
hvis den tager forbrugerombudsmandens principale og subsidiære påstande under
påkendelse. påstanden sigter mod at få fastslået hvad der er og bør være gældende ret
på området.
sø- og handelsrettens afgørelse
       forbrugerombudsmandens principale og subsidiære påstande samt carlsbergs
selvstændige påstand indebærer at retten ved at tage dem under påkendelse vil give
en generel fortolkning af markedsføringslovens § 9, uafhængigt af den konkurrence
der gav anledning til sagen. påstandene kan således som de er udformet, ikke tages
under påkendelse, hvorfor sagen for så vidt afvises.
       jens feilberg, laura larsen, hans jørgen nielsen og uffe thustrup finder at
forbudsbestemmelsen i markedsføringslovens § 9 efter sit formål ikke kan forstås
videre end efter ordlyden der fastsætter at deltagelse i en tilfældighedskonkurrence
ikke må være købsbetinget. som festivøl-konkurrencen var udformet, var der særde-
les gode muligheder for at deltage i konkurrencen uden køb af grøn eller guld tu-
borg. det var både var lettere og billigere at deltage i konkurrencen via voice respon-
se end ved at indsende kapsler, og carlsberg havde i sit kampagnemateriale givet
forbrugerne klar besked denne alternative deltagelsesmulighed. i hvert fald på denne
                                           -8-
baggrund kan det forhold at der var mulighed for at deltage i konkurrencen ved at
respondere med kapsler, hvilket i sig selv må anses for købsbetinget, ikke medføre at
konkurrencen må anses for at være omfattet af forbudet i markedsføringslovens § 9.
      disse dommere finder videre ikke at omtalen af konkurrencen på guld tuborgs
bagetiket hverken i sig selv eller sammen med de øvrige elementer i konkurrencen
kan føre til et andet resultat.
      den teoretiske mulighed for at forbedre sine vinderchancer ved at deltage i
konkurrencen både ved at indsende kapsler og via voice response har ingen begræn-
sende virkning på muligheden for at deltage i konkurrencen uden samtidig køb af
carlsberg produkter og er derfor uden betydning for vurderingen af om konkurrencen
er købsbetinget.
      herefter finder disse dommere at en konkurrence som festivøl-konkurrencen
ikke kan forbydes efter markedsføringslovens § 9 hvorfor de stemmer for at frifinde
carlsberg for forbrugerombudsmandens mere subsidiære påstand.
      klaus melvin jensen finder at deltagelse i konkurrencen er betinget af køb og
således omfattet af forbuddet i markedsføringslovens § 9 fordi forbrugeren har kun-
net deltage i konkurrencen såvel ved indsendelse af kapsler (købsbetinget) som via
voice response (ikke købsbetinget). denne dommer lægger vægt på at konkurrencen
som den er udformet kan have tilskyndet forbrugeren til at købe et produkt den på-
gældende ellers ikke ville købe for at forbedre sine vinderchancer, og dette er i strid
med bestemmelsens formål.
      denne dommer stemmer derfor for at give forbrugerombudsmanden medhold i
hans mere subsidiære påstand.
      dommen afsiges efter stemmeflertallet
      .
                         t h i k e n d e s f o r r e t:
      sagen afvises for så vidt angår forbrugerombudsmandens principale og subsi-
diære påstand samt carlsberg a/s’ selvstændige nedlagte påstand.
                                            -9-
       carlsberg a/s frifindes for forbrugerombudsmandens mere subsidiære på-
stand.
       inden 14 dage efter denne doms afsigelse skal forbrugerombudsmanden i
sagsomkostninger betale 25.000 kr. til carlsberg a/s.
                                      jens feilberg
        laura larsen                                         hans jørgen nielsen
   klaus melvin jensen                                          uffe thustrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
 srs
den 27. oktober 2016 kl. 10:00 blev retten sat af dommerfuldmægtig camilla lorenz.
der foretoges:
b-457-15
s aps under konkurs
(advokat finn lynge jepsen)
mod
x
(advokat niels gyde poulsen)
ingen var mødt.
det tidligere fremlagte var til stede.
der afsagdes sålydende
                                                 -2-
                                           kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps og vedrører nærmere, hvorvidt x i selskabet s aps nu under konkurs har udøvet groft
uforsvarlig forretningsførelse efter konkurslovens § 157.
kurator, advokat finn lynge jepsen, har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskaran-
tæne i tre år.
x har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en kor-
tere periode end tre år.
oplysninger i sagen
selskabet blev ifølge rapport af 9. december 2015 fra erhvervsstyrelsen stiftet den 18. februar
2009 af selskab 1aps med en selskabskapital på 125.000 kr. selskabets formål var at drive
administration samt hermed beslægtet virksomhed. selskabet havde regnskabsår fra den 1.
august til den 31. juli, og første periode løb fra den 18. februar 2009 til den 31. juli 2010. x har
siden den 6. november 2012 og frem til afsigelse af konkursdekret den 25. juni 2015 været re-
gistreret som direktør i selskabet.
om selskabets økonomiske forhold fremgår det af selskabets årsrapport for 2013/2014, der
blev godkendt på generalforsamling den 4. februar 2015, og af kurators redegørelse af 28. ok-
tober 2015 blandt andet, at selskabet for det pågældende regnskabsår havde et driftsresultat
på 84.866 kr. af balance per 31. juli 2014 fremgår det, at selskabet havde aktiver på i alt
890.234 kr. af disse var der anlægsaktiver på i alt 26.400 kr., en varebeholdning på i alt
265.000 kr., hvoraf 240.000 kr. udgjorde varer under fremstilling, og tilgodehavender på i alt
523.848, hvoraf 508.848 kr. udgjorde tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser. selskabet
havde for regnskabsåret 2013/2014 en egenkapital på 113.196 kr., hensatte forpligtelser på
                                                -3-
20.000 kr. og en kortfristet gæld på 757.038 kr. endvidere fremgår det af samme årsrapport,
at den foretagne revision ikke gav anledning til angivelser af forbehold. selskabets revisor
havde for de to forudgående regnskabsår afgivet en blank påtegning ved revisionen.
af købekontrakt af 4. maj 2016 underskrevet af x mellem s aps og selskab 2 aps fremgår, at
det konkursramte selskabs aktiviteter og aktiver blev overdraget til selskab 2 aps, og at sel-
skab 2 aps tillige overtog medarbejderforpligtelser. købesummen blev fastsat efter overdra-
gelsesbalance per 4. maj 2015, ifølge hvilken der var samlede aktiver på i alt 167.400 kr.,
hvoraf 26.400 kr. vedrørte depositum, 75.000 kr. vedrørte inventar og driftsmidler, 50.000 kr.
vedrørte igangværende arbejde og 16.000 kr. var for forudbetalt husleje. passiverne var fast-
sat til i alt 114.590 kr., der omfattede overtagne medarbejderforpligtelser for skyldige ferie-
penge, løn m.v. købesummen blev berigtiget med et kontant beløb på 57.000 kr. af bilag til
købsaftalen om opgørelse af løn- og feriepengeforpligtelser fremgår blandt andet, at de over-
tagne medarbejderforpligtelser omfattede løn- og feriepengeforpligtelser til x beregnet på
baggrund af ferieberettiget løn per 20. december 2014 på 298.000 kr., ferieberettiget løn per
20. april 2015 på 140.000 kr. og løn og pension per 4. maj 2015 på 35.350 kr.
af retsbog af … 2015 fremgår det blandt andet, at x var enig i at konkursbetingelserne var
opfyldt, og at x på daværende tidspunkt oplyste, at selskabets aktiver bestod af bankinde-
stående på 4.000 kr., og at selskabet havde overdraget sine aktiver bestående af to biler, en
trailer samt værktøj til et af ham ejet selskab til en købesum på 75.000 kr. med overtagelse af
lønmodtagerforpligtelser.
x blev ved kurators brev af 29. juni 2015 anmodet om at redegøre for årsagerne til konkursen
og fremsende en række af selskabets dokumenter, herunder fortegnelse over selskabets an-
partshavere, generalforsamlingsreferater, de sidste tre års regnskaber, revisionsprotokol og
bogføringsmateriale.
x blev ved kurators brev af 20. juli 2015 påmindet om besvarelse af kurators brev af 29. juni
2015 og blev samtidig anmodet om at give oplysninger om selskabets registrerede motorkø-
retøjer.
                                                     -4-
af kurators redegørelse af 28. oktober 2015 fremgår blandt andet, at boet ikke havde til-
strækkelige oplysninger til at vurdere, om den foretagne virksomhedsoverdragelse kunne
være omstødelig, at virksomhedsoverdragelsen blev medtaget med 0 kr., og at kurator rejste
et omstødelseskrav på 200.000 kr. over for skat.
om selskabets økonomiske og driftmæssige forhold og om kurators kontakt med x hedder
det i samme redegørelse blandt andet:
       ”… der er under bobehandlingen rettet henvendelse til selskabets ledelse x med henblik
       på at få selskabets forhold nærmere belyst, herunder årsagen til konkursens indtræden.
       da henvendelserne ikke er besvaret, og da de for boet foreliggende oplysninger er util-
       strækkelige, er det ikke muligt at redegøre for udviklingen i selskabets økonomi i perio-
       den fra den seneste årsrapport frem til konkurstidspunktet samt årsagen til konkursen.
       konkursboet har flere gange forsøgt at indkalde selskabets ledelse til afhøring i sø- og
       handelsretten, skifteafdelingen, herunder senest den 12. oktober 2015, hvor vidnestæv-
       ningen blev forkyndt. selskabets ledelse er anmodet fremstillet i sø- og handelsretten,
       skifteafdelingen, ved politiets foranstaltning den 4. november 2015…”
af retsbog af den 4. november 2015 fremgår, at x afgav forklaring om selskabets driftmæssi-
ge og økonomiske forhold. af protokollatet til retsbogen fremgår følgende:
       ” …som vidne fremstod x, der behørigt formanet forklarede, at selskabet drev entrepre-
       nørvirksomhed. driften ophørte den 1. maj 2015. det var ikke muligt at fortsætte selska-
       bets drift. 3f ville indgive konkursbegæring på baggrund af et lønmodtagerkrav. selska-
       bets aktiver blev pr. 4. maj 2015 overdraget til et nyt selskab.
       hævningen foretaget den 8. april 2014 på 20.000 kr. er brugt til betaling af faktura for ud-
       ført vvs-arbejder for virksomheden. x mener, at selskabet har et tilgodehavende hos
       vvs-firmaet.
       selskabet købte sine materialer hos firma 1 på kredit. x kan ikke erindre, hvilke materia-
       ler blev købt i marts 2015. x kan heller ikke huske, hvilket byggeprojekt, materialerne
       vedrørte. der skete løbende betaling af købte materialer. x ved ikke, hvorvidt de købte
       materialer er overdraget til det nye selskab. xs revisor kan oplyse nærmere herom.
       x har ikke købt varer efter overdragelsen af selskabets aktiver. x kender ikke til fakturaen
       af 11. maj 2015 på 196.000 kr. betalingerne på henholdsvis 5.000 kr. og 20.000 kr. var for
       deltagelse i firma 2 samt firma 3.
                                                     -5-
      x har modtaget løn fra selskabet. x har også et tilgodehavende hos selskabet. der er ud-
      arbejdet lønsedler for x selv og selskabets ansatte. der har været 1-3 timelønnede ansatte
      i selskabet.
      forespurgt om regnskabsposten ”varebeholdning” på ca. 265.000 kr. forklarede x, at la-
      geret er brugt til byggeprojekter. der er fortsat en række debitorer under posten ”tilgo-
      dehavender for salg og tjenesteydelser” på ca. 508.000 kr., der ikke har betalt selskabets
      tilgodehavende. firma 4 skylder selskabet 100.000 – 200.000 kr. for et byggeprojekt valby.
      selskabets bogføringsbilag er hos p1 i skovlunde. x har brugt e-conomic. der er bogført
      frem til primo 2015. x vil sørge for at fremskaffe bogføringsbilag til kurators brug.
      bilen af mærket toyota picnic van 2.2 står i skovlunde. den er afmeldt. bilen kan ikke
      starte, og har kun skrotværdi. bilen af mærket toyota hiace 2,4 blev stjålet i 2013. x har
      anmeldt tyveriet til politiet. x har derfor ikke kunnet afmelde bilen. bilen af mærket ford
      transit blev leveret til et værksted med henblik på reparation. x droppede dog reparati-
      onen pga. omkostningerne. værkstedet beholdt bilen. x ved ikke om bilen er afmeldt.
      selskabet havde ligeledes to påhængsvogne. x bruger dem i sit nye selskab, selskab 2
      aps. x mener, at vognene var omfattet af overdragelsesaftalen. x vil købe dem af boet,
      hvis de ikke er omfattet af overdragelsesaftalen.
      xs nye selskab, selskab 2 aps købte aktiverne for ca. 167.000 kr., der blev berigtiget ved
      blandt andet modregning ved overtagelse af skyldigt lønkrav på. ca. 115.000 kr. samt
      kontantbetaling. x ved ikke om, xs nye selskab faktisk har indfriet lønkravene.
      x kan ikke genkende skat’s krav på lidt over 1,1 mio. kr. der er sket løbende indberet-
      ning og afregning. skat oplyste x på et møde i forår 2015, at selskabet skyldte 500.000
      kr. under en udlægsforretning blev x enig med skat om afvikling af gælden på ca.
      500.000 kr., hvorfor x overførte ca. 200.000 kr. i skat som led en afdragsordning…”
af brev af 28. januar 2016 fra kurator fremgår, at kurator har indgivet anmodning om politi-
mæssig efterforskning for mulig overtrædelse af bogføringslovens regler om blandt andet
pligt til bogføring, registrering, dokumentation og opbevaring. politiet har den 9. juni 2016
meddelt, at efterforskningen er ophørt, og at politiet har opgivet at forfølge sagen yderligere.
om regnskabsmateriale og bilag fremgår det af revisor carsten thomsens brev af 30. marts
2016 til kurator, at revisor ville fremsende regnskabsmateriale for regnskabsåret 2013/2014 og
regnskabsbilag for 2014/2015 til kurator, samt at det ikke havde været muligt for revisor at
placere regnskabsmaterialet for 2014/2015 i bilagsorden, da kurator havde afskåret revisors
adgang til selskabets bogføringssystem i economic. på brevet er påtegnet med håndskrift, at
materialet blev sendt som pakke.
                                                -6-
ved mail af 11. april 2016 oplyste kurator revisor og advokat niels gyde poulsen om, at revi-
sors brev af 30. marts 2016 med bogføringsmateriale ikke var modtaget. revisor blev anmo-
det om at fremsende bogføringen på ny. ved mail af 2. maj 2016 rykkede kurator herfor.
efter forespørgsel fra x om adgang til selskabets economic-konto, meddelte kurator ved mail
af 13. maj 2016 revisor, at han ikke kunne få ubegrænset adgang til denne konto, men at han i
stedet kunne få udtræk af materiale.
i brev af 30. marts 2016 fra revisor til advokat niels gyde poulsen fremsendte revisor sine
bemærkninger til skat´s opgørelse af det anmeldte krav på 1.065.761 kr. han oplyste i den
forbindelse, at bilag for regnskabsåret 2013/2014 ville blive sendt direkte til skat, og at han
ikke havde adgang til selskabets bogføring/regnskab for 2014/2015 på selskabets economic-
konto. efter hans opfattelse skulle skat´s opgørelse nedsættes med 230.219 kr., idet der
skulle korrigeres for renter på a-skat og moms for 2013, for a-skat, moms og am-bidrag for
henholdsvis juli, august og oktober 2015 og for efterangivelser på moms for perioden 1. ja-
nuar til 30. juni 2015.
ved mail af 22. juli 2016 besvarede economic international a/s ved rikke jensen kurators fo-
respørgsel om economicmodulet. i besvarelsen hedder det blandt andet:
       ”… jeg kan hermed bekræfte, at der ikke har været tillægsmodulet indscanning
       tilknyttet på aftalenr. 345419.
       det vil fremgå af loggen i aftalen, hvis det var blevet tilmeldt/frameldt, og der er
       ikke registreret noget…”
den 2. august 2016 fremsendte advokat niels gyde poulsen ved mail 20-30 bilag angivet
med talkombinationer til kurator med bemærkning om, at de vedhæftede bilag var for
2014/2015, og at der derved ikke udestod manglende bilagsaflevering til kurator.
                                               -7-
ved mail af 9. august 2016 kvitterede kurator for modtagelsen af advokat niels gyde poul-
sens mail af 2. august 2016 med vedhæftet 20 nye bilag. af kurators mail fremgår blandt an-
det:
       ”…som det sikkert er dig bekendt, udgør det alene en mindre brøkdel af selska-
       bets bogføring for perioden. af selskabets kontoudskrifter (bilag11) fremgår i pe-
       rioden 1. august 2014 – 31. juli 2015 væsentlige flere transaktioner end de bilag,
       som du har fremsendt til mig den 2. august 2016. alene i august 2014 er der 25
       transaktioner på kontoen…”
den 2. september 2016 skrev revisor, carsten thomsen, et brev til advokat niels gyde poul-
sen, hvoraf fremgår blandt andet:
       ”… tak for din skrivelse. det er problematisk at besvare din skrivelse, da jeg er
       på sommerferie.
       med hensyn til regnskabsmaterialet frem til konkurstidspunktet har vi på det
       første møde i skifteretten ultimo juni 2015 tilbudt, at ajourføre og aflevere regn-
       skabsmaterialet frem til maj 2015, hvor virksomheden er overdraget.
       til stede på mødet var advokat finn lynge jepsen, men hans svar var, at vi ikke
       skulle foretage os yderligere.
       såfremt vi kan få adgang til economic vil en medarbejder hos os kunne besvare
       advokatens forespørgsel til de manglende bilag i august 2014…”
af kontoudskrift fra selskabets bankkonto i danske bank, konto 10402158, for perioden 1.
april 2014 til 29. juni 2915, fremgår blandt andet, at der flere gange for denne periode blev
trukket kontante afrundede beløb mellem 1.000 – 38.500 kr. med følgende posteringstekster ”
lån tilbage, xs udlæg, x lån og aconto x”, og at der for samme periode blev indsat kontante
beløb mellem 5.000 - 40.000 kr. med posteringstekst ”lån x”. af samme kontoudskrift frem-
går endvidere, at der i perioden blev foretaget overførsler for løn til x og andre medarbejde-
re.
af gældbog for konkursboet fremgår blandt andet, at der er anmeldt krav for i alt
1.751.695,14 kr.
                                               -8-
om kravet fra skat
skat har i anmeldelse af 7. august 2015 anmeldt krav for 1.065.716 kr.
om selskabets momsberegning fremgår det af selskabets r75s for 2013, at selskabet for 2012
var skyldig for momstilsvar på 206.581 kr. og for momstilsvar på 255.712 kr. for 2013.
af udskrift af selskabets skattekonto for perioden 6. marts 2012 til 31. november 2015 frem-
går blandt andet, at gælden til skat i denne periode blev oparbejdet løbende, og at restan-
cerne til dels var opgjort som foreløbige fastsættelser. den 31. maj 2014 var saldoen på sel-
skabets skattekonto opgjort til -581.599,83 kr. og frem til dekretdagen steg restancen til -
872.044,78 kr.
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den … 2015 taget under kon-
kursbehandling den … 2015, hvor advokat finn lynge jepsen blev udpeget som kurator.
skifteretten tog den 19. november 2015 kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod x til følge.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x og revisor carsten thomsen.
x har forklaret blandt andet, at han indtrådte som direktør for selskabet den 6. november
2012. han fungerede som direktør til selskabet blev taget under konkurs. han har som direk-
tør underskrevet årsregnskabet for 2011/2012. han var ledelsen i selskabet under udarbejdel-
se af regnskaberne 2012/2013 og 2013/2014, der begge år gav et overskud. det gik nogenlun-
de, og det var hans forventning, at det var på vej til bedre tider. med udtalelsen ”det gik no-
genlunde” menes på jysk, at det går godt. udtrykket ”på vej til bedre tider” er udtryk for, at
han kom fra dårligere tider. han havde en større byggesag i valby, hvor der opstod kludder
                                                   -9-
med afregningen. han gik derfor likviditetskold. han kunne ikke få kradset pengene hjem.
det var hovedsagelig kunden i valby, der ikke betalte. han havde regnet med at få omkring
500.000 kr. for arbejdet. det var her det for alvor gik galt. udtrykket ”at det for alvor gik galt
” er udtryk for, at han på dette arbejde tabte mange penge. han havde ikke midler til at få
inddrevet kravet. da det kostede penge at få en advokat til at inddrive kravet, forsøgte han i
stedet at få indtjening fra andre steder. selskabets aktiviteter og aktiver blev den 4. maj 2015
overdraget til selskab 2 aps, som han er ejer af og direktør for. han er ledelsen i dette sel-
skab. der er drift i dette selskab, og det går fint. dette selskab har ikke skatterestancer eller
anden gæld. selskabet har driftskonti hos leverandører blandt andet hos firma 1. i selskabet
er ansat to lærlinge og tre svende. der er vækst i selskabet, og de opgaver, som selskabet
modtager, er blevet bedre. i det konkursramte selskab blev der bogført, frem til virksomhe-
den blev overdraget i maj 2015. han fik lidt hjælp, men han har selv bogført og konteret i
economic. med hensyn til selskabets bilag, så vil der være nogle bilag, der er ikke eksiste-
rende. dette skete særligt i forbindelse med tankning af brændstof. når han tankede på ikke
personbetjente tanksteder, kunne han ikke få bilag for tankningen. han har afleveret samtli-
ge af selskabets bilag til revisoren. det kan godt være, at det i 2014 og 2015 ”glippede” med
at få bilagene sendt til revisoren. han har fået oplyst, at revisoren har sendt bilagene til kura-
tor. han havde telefonsamtaler med skat på sluseholmen om skattekravet. af samtalerne
fik han den opfattelse, at der kunne indgås en afdragsordning med skat, og at han ville få
en periode til at afdrage. han havde en forestilling om, at han ville få 6 - 12 måneder til at af-
drage på gælden. det var intentionen, at gælden skulle betales. ved mødet med skat, der
nok blev afholdt den 6. maj 2015, fik han at vide, at selskabet senest den 1. juni 2015 skulle
betale 500.000 kr. skat meddelte ham, at hele gælden på 500.000 kr. skulle betales for at
undgå en konkurs. han forventede ikke, at hele gælden skulle betales inden 24 dage, hvilket
selskabet ikke kunne. den 22. april 2015 betalte selskabet 200.000 kr. til skat. dette blev
gjort for at vise, at selskabet havde vilje til at betale, og at selskabet bare skulle have tid til at
betale gælden. han havde forud for mødet med skat fået den opfattelse, at selskabet måtte
betale noget, og at det på mødet skulle drøftes, hvorledes resten af gælden skulle afvikles.
han kan bekræfte, at overdragelsesaftale af 4. maj 2015 foruden aktiverne også omfattede
nogle medarbejderforpligtelser. købesummen blev udregnet til 52.810 kr. og forhøjet til
57.000 kr. det var revisoren, der fastsatte prisen. prisen på bilerne blev fastsat ud fra bilernes
                                                - 10 -
årgang og mærke og efter, hvad en lignende bil var fastsat til i den blå avis. han mener, at
han købte lidt for dyrt. han har i hvert fald ikke fået selskabets aktiver for billigt. han har
ikke bilerne i dag. kurator var ikke interesseret i at overtage bilerne til den pris, som han
havde givet for bilerne. den ene sports van var i så dårlig stand, at kurator meddelte ham, at
han kunne skille sig af med den. han har lånt selskabet midler fra sin private konto på hen-
holdsvis 30.000 kr. den 16. februar 2015, 20.000 kr. den 7. april 2015 og 40.000 kr. den 22. april
2015, hvilket også fremgår af selskabets bankkontooversigt. overførslerne blev foretaget, da
han havde en tro på, at det nok skulle gå. der skulle kæmpes for, at selskabet kunne fortsæt-
te. han er enig i, at kan man ikke sige, at det gik ”sindssygt” godt, når der blev opbygget
gæld til skat. så vidt han erindrer, har han ikke taget de indbetalte beløb, ud igen. han
ydede selskabet lån, og han havde også udlæg for selskabet. overførslen den 22. april 2015
på 38.500 kr. fra selskabets konto den 22. april 2015 kan godt have været en delvis tilbagebe-
taling af det lån, han gav til selskabet på 40.000 kr., men det kan også have været for udlæg.
indbetaling den 7. januar 2015 til selskabets konto og tilbagebetaling af udlæg den 12. januar
2015 er nok poster, der udligner hinanden. han kan ikke huske, om overførslen den 26. fe-
bruar 2015 på 30.000 kr. var tilbagebetaling på lån, eller om denne dækkede udlæg. han har
ikke lånt penge af selskabet. med hensyn til tilgodehavendet på cirka 500.000 kr. for arbejdet
i valby blev dette på dekretdagen ved en forglemmelse ikke nævnt. han har modtaget kura-
tors redegørelse af 28. oktober 2015. han oplyste om tilgodehavendet på retsmødet i efteråret
2015. på mødet med skat fortalte han ikke om overdragelsen. dette blev han heller ikke
spurgt om. overdragelsesaftalen blev lavet i fællesskab med revisoren. han var ikke klar
over, at der ikke kunne modregnes i løntilgodehavender til ham selv. han har fulgt den mo-
del, som revisoren anviste som mulig. han har ikke anmeldt noget krav i boet. det er hans
vurdering, at skattegælden voksede på grund af mangel på likviditet på daværende tids-
punkt. han er ikke sikker på, om overdragelsen af virksomhedsaktiviteterne skete før eller
efter mødet med skat, men han er mest tilbøjelig til at mene, at overdragelsen skete efter
mødet med skat.
revisor carsten thomsen har forklaret blandt andet, at han driver revisionsvirksomhed i
vejle og flere andre steder i danmark. han har revideret tre af selskabets regnskaber. det var
for regnskabsårene 2011/2012, 2012/2013 og 2013/2014. selskabet gav et lille overskud i de år.
                                               - 11 -
man må sige, at det gik rimelig for selskabet i de år. det er ikke en branche, hvor man bliver
forgyldt. der er tale om en branche, der har et meget lavt dækningsbidrag. han havde flere
samtaler med x, særligt i forbindelse med regnskabsafslutning. alle regnskaberne er påteg-
net uden forbehold. den sidste regning, der var i economic, var fra den 22. april 2015. balan-
ce fra den 25. juni 2016 viser, at der var været bogført. efter dekretets afsigelse sagde kurator,
at han som revisor ikke skulle foretage sig yderligere. i forbindelse med årsregnskabets af-
læggelse vil der altid være efterreguleringer. bilagene var hos x indtil, der skulle udarbejdes
årsregnskab. arbejdsgangen var, at hvis der ved årsregnskabets udarbejdelse manglede bi-
lag, blev de eftersendt på mail af x. han har sendt alt det bilagsmateriale, han havde til kura-
tor. det var bilagsmaterialet frem til og med den 31. juli 2014. bilagsmaterialet blev i første
omgang fremsendt til forkert adresse, og da kurator havde indgivet politianmeldelse, be-
holdt han bilagene, indtil han fik at vide, at politiet ikke skulle bruge bilagene. han kan ikke
udtale sig om, hvorvidt der med de bilag han modtog, i forbindelse med udarbejdelse af års-
regnskabet for 2013/2014, også var bilag for perioden efter 31. juli 2014, da han ikke havde
adgang til bogføringssystemet i economic. han har ikke forespurgt, om der forelå bilag efter
den 31. juli 2014. han modtog nogle lønbilag i forbindelse med udarbejdelse af overdragel-
sesaftalen af 4. maj 2015. med hensyn til det anmeldte krav fra skat, skal dette nedjusteres
således, at der skal fratrækkes 230.000 kr. og yderligere 113.000 kr. for efterangivelser af
moms. baggrunden for, at overdragelsesaftale af 4. maj 2015 blev udarbejdet, var, at selska-
bet i april 2015 blev mødt med et krav fra 3f på cirka 235.000 kr., og at det herefter så vanske-
ligt ud med virksomhedens fortsættelse. hvis der skulle være en mulighed for at fortsætte,
så måtte virksomheden overdrages. selskabet havde desuden haft en ”omsætningsmæssig
vinter”, og det så lidt trægt ud med at få indkomne opgaver. værdiansættelsen af selskabets
aktiver skete i samarbejde og efter oplysninger fra x. det var xs indstilling, at kravet fra 3f
var uberettiget. han var ikke personligt med til mødet med skat. han havde med x drøftet
overdragelsesaftalen forinden mødet med skat. han kan godt ”stå til måls” for værdian-
sættelserne i overdragelsesaftalen. værdien af aktiverne blev rundet op, hvis der var tvivl.
ved udarbejdelse af årsregnskab foretager han en kritisk gennemgang. han har et eget kvali-
tetssikringsprogram, som han følger. han har ved sin gennemgang blandt andet foretaget
kontrol af, hvad der løbende er indgået af aktiver og betaling på tilgodehavender til selska-
bet. revisionen er sket efter den standard, som er angivet i årsrapporterne for klasse b-
                                                   - 12 -
selskaber. der blev gennemgået et stort antal bilag. gælden til skat blev angivet under
”kortfristet gæld” i årsrapporten. han mener ikke, at han er forpligtet til at foretage en vur-
dering af boniteten af et eventuelt tilgodehavende i et regnskab. ved revisionen af det sidste
aflagte regnskab var han opmærksom på, at selskabet havde gæld til skat. han mener ikke,
at han skulle lave bemærkninger om dette i regnskabet. han kan bekræfte, at hvis der er en
ledelsesberetning, skal han som revisor udtale sig om denne. hvis ledelsesberetningen ikke
foreligger, kan han ikke udtale om dette. værdiansættelsen for det igangværende arbejde i
overdragelsesaftalen blev opgjort af x. han fandt det rimeligt, at der blev modregnet i sel-
skabets aktiver for også lønforpligtelser for x, da x var lige så meget arbejdsmand som di-
rektør. han var klar over, at der lå en konflikt omkring dette men fandt modregningen rime-
lig også under hensyn til lønkravets størrelse.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 22.
september 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”…til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at x som selskabets ledelse
      (herefter ”ledelsen”) i den relevante periode har udvist groft uforsvarlig forretningsfø-
      relse, som kan begrunde pålæg af konkurskarantæne.
      til støtte herfor henvises til, 1) at selskabets aktiviteter fremstår gennemført uden til-
      strækkelig bilags- og aftalemæssig dokumentation, 2) at bogføringen i den relevante pe-
      riode er utilstrækkelig, samt 3) at der ikke er foretaget retmæssig afregning af a-
      skatter/bidrag og moms, hvilket har påført skat et ikke ubetydeligt tab.
       1.1.   utilstrækkelig bilags- og aftalemæssig dokumentation
      det kan lægges til grund, at der ikke i nødvendigt omfang foreligger aftale- eller bilags-
      mæssig dokumentation for driften af selskabet i den relevante periode.
      der henvises til posteringerne, som fremgår af selskabets kontoudtog (bilag 11). under-
      liggende bilag og aftalemæssig dokumentation foreligger ikke. der er tale om betydelige
      beløb, og driften af virksomheden under de foreliggende omstændigheder må anses for
      groft uforsvarligt.
      1.2.    manglende bogføringsbilag
                                                  - 13 -
boet har i juni 2016 – et år efter konkursen – modtaget 2 ringbind med bogføring for
regnskabsåret 2013/2014. regnskabsåret 2013/2014 er det sidste år, for hvilket selskabet
aflagde årsrapport. ringbindene indeholder bilag fra 2013 og få bilag fra primo 2014.
den 4. maj 2015 overdrog selskabet sine aktiviteter til selskab 2 aps, jf. overdragelsesaf-
tale (bilag 12). det kan således lægges til grund, at selskabet har været i drift frem til
overdragelsestidspunktet. dette understøttes af, at der har været betydelige transaktioner
på selskabets bankkonto i perioden frem til medio 2015, jf. kontoudtog (bilag 11).
boet har under bobehandlingen fået adgang til selskabets bogføringssystem, economics.
der er imidlertid ikke konstateret nogen bogføringsbilag i selskabet, hvilket har vanske-
liggjort kurators undersøgelse af selskabets økonomiske og driftsmæssige forhold, lige-
som det ikke har været muligt at sammenholde bilagene med de foretagne registreringer
i bogføringssystemet.
selskabets ledelse har under vidneafhøringen i sø- og handelsretten, skifteafdelingen,
(bilag 13) oplyst, at bogføringsbilagene befinder sig ”hos p1 i skovlunde”, men bogførin-
gen er fortsat ikke modtaget.
bogføring fra tidspunktet for det seneste offentliggjorte regnskab pr. 31. juli 2014 og frem
til overdragelsestidspunktet foreligger ikke. revisor er heller ikke er i besiddelse af
nævnte dokumenter, da revisor oplyser, at han alene har bilag, der relaterer sig til års-
rapporten 2013/2014. alle transaktioner i nævnte periode efter den 31. juli 2014 er således
udokumenterede.
ifølge udbyder af økonomisystemet economics er der ikke indscannet bilag eller aftaler i
økonomisystemet, jf. mail fra economics af 22. juli 2016 (bilag 22).
i alle tilfælde er der ikke bogført i den relevante periode, hvilket ledelsens forhenværen-
de revisor selv erkender i brev af 2. september 2016 (bilag f), hvor følgende er anført:
                  ”med hensyn til regnskabsmaterialet frem til konkurstidspunktet har vi på det
                  første møde i skifteretten ultimo juni 2015 tilbudt, at ajourføre og aflevere regn-
                  skabsmaterialet frem til maj 2015, hvor virksomheden er overdraget.”
efter bogføringslovens §§ 6-10 og 12-13 skal selskabets bogføring udføres og tilrettelæg-
ges i overensstemmelse med god skik, alle transaktioner skal registreres nøjagtigt, enhver
registrering skal kunne dokumenteres ved bilag, og regnskabsmaterialet skal opbevares
på betryggende vis i 5 år fra udgangen af det regnskabsår, som materialet vedrører.
det lægges til grund, at kravene i bogføringslovens §§ 6-10 og 12-13 ikke er opfyldte, idet
transaktionerne ikke ses at være dokumenteret ved bilag. ansvaret herfor påhviler le-
delsen, og forsømmelse heraf må under de anførte omstændigheder karakteriseres som
groft uforsvarlige.
samlet kan det lægges til grund, at ledelsen ikke har sikret sig en effektiv styring af det
konkursramte selskabs driftslikviditet, aktiver og passiver, hvilket under de foreliggende
omstændigheder må betegnes som groft uforsvarligt.
1.3.    manglende afregning af a-skat og moms m.m.
                                                      - 14 -
      ud fra indhentede r-75 meddelelser for 2012 og 2013 (bilag 8) sammenholdt med skats
      anmeldelse i boet (bilag 9) samt kontoudtog fra selskabets skattekonto (bilag 10), kan det
      lægges til grund, at selskabet ikke rettidigt afregnede moms og a-skat/bidrag, og at
      skat som offentlig kreditor er blevet påført et ikke ubetydeligt tab, som minimum kan
      opgøres til kr. 872.044,78.
      at der er oparbejdet en betydelig underbalance i selskabet bestående af hovedsageligt
      gæld til det offentlige udgør under de foreliggende omstændigheder groft uforsvarlig
      forretningsførelse…”
den for x beskikkede advokat har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument af 22. september 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
”…til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det gældende:
at    der ikke foreligger uforsvarlig forretningsførelse i relation til bogføringsloven,
at    der ikke foreligger uforsvarlig forretningsførelse i relation til bilagshåndtering,
at    der ikke foreligger udokumenterede hævninger eller lignende,
at    der netop er sket behørig regnskabsaflæggelse i sagsøgte ledelsesperiode,
at    eventuel manglende bogføring og den manglende regnskabsaflæggelse 2014/2015, som
      kurator synes at tillægge væsentlig betydning ifølge lovmotiverne, ikke skal føre til ka-
      rantæne, idet der her alene kan være tale om manglende opfølgning umiddelbart forud
      for konkursen, ligesom årsrapport 2014/2015 ikke indleveres, idet selskabet blev erklæret
      konkurs inden udløb af regnskabsperioden (der kan her henvises til u2015b.186, kon-
      kurskarantæne – en gennemgang af praksis)
at    der ikke foreligger uforsvarlig forretningsførelse i relation til sagsøgtes vedvarende be-
      stræbelser på at sikre selskabets overlevelse,
at    sagsøgte aktivt har søgt at få/fortsætte en afdragsordning med skat, ligesom sagsøgte
      har sikret væsentlige betalinger til skat helt frem til konkurstidspunktet,
at    skat’s krav er mindre end anført af kurator,
at    det forhold, at der opstår skatterestance/andre restancer, ikke i sig selv kan begrunde
      konkurskarantæne, og det bemærkes her, at det forhold, at der indtræder konkurs, ikke
      pr. automatik tillige gør en konkurskarantæne relevant,
at    sagsøgte ikke har medvirket til at udvirke omstødelige dispositioner eller i øvrigt disposi-
      tioner, der kan betegnes som uforsvarlige,
at    der i øvrigt ikke foreligger begunstigelse fra selskabets side af sagsøgte eller af dennes
      nærtstående eller andre,
at    sagsøgte med henblik på at redde selskabet har foretaget indlån til selskabet,
at    selskabets regnskaber for den relevante periode er påtegnet af selskabets revisor uden
      forbehold, hvilket i sig selv illustrerer, at der ikke foreligger uforsvarlige regnskabsførelse
      eller forretningsførelse,
                                                    - 15 -
at     der i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen i maj 2015 ikke foreligger hverken om-
       stødelige eller kritisable dispositioner, og det fremhæves i den forbindelse, at væsentlige
       medarbejderforpligtelser mv. overdrages og frigøres fra selskabet ved overdragelsen og
       overtages af køber,
at     der i forbindelse med de enkelte køretøjer og anhængervogne ikke foreligger kritisable
       forhold fra sagsøgtes side,
at     den manglende fornødne sikring af driftslikviditet ikke i sig selv kan føre til konkurska-
       rantæne for en ledelse i forbindelse med et selskabs økonomisk kollaps,
at     der som ovenfor anført samlet ikke foreligger uforsvarlig forretningsførelse og slet ikke
       groft uforsvarlig forretningsførelse,
at     kravet om, at sagsøgte både i objektiv og subjektiv henseende har gjort sig skyldig i groft
       uforsvarlig forretningsførelse, ikke er opfyldt, allerede fordi sagsøgte, der har foranledi-
       get løbende og retvisende regnskabsaflæggelse, har modtaget regnskaber fra revisor
       uden forbehold, fortsat kæmpede for selskabets overlevelse. den manglende subjektive
       overtrædelse bestyrkes af, at sagsøgte selv indbetalte lån til selskabet og havde i overens-
       stemmelse med den løbende dialog med skat tillid til, at der fortsat kunne opnås en rea-
       listisk afdragsordning, og skat’s praksisændring var således uforudsigelig for sagsøgte,
at     kravet om rimelighed for at kunne pålægge konkurskarantæne, jf. ovenstående, ikke ses
       opfyldt, og
at     der samlet set ikke foreligger sådanne forhold, at sagsøgte herefter skulle være ”uegnet
       til at deltage i ledelsen af erhvervsvirksomhed”,
hvorefter sagsøgte skal frifindes.
       til støtte for den subsidiære påstand i medfør af konkurslovens § 158 bemærkes, at så-
       fremt retten ikke måtte være enig i, at sagsøgte skal frifindes, gøres det gældende:
at     de af sagsøgte udviste forhold må anses for værende ”lidet graverende”, (jf. f.eks. sø- og
       handelsrettens kendelse af den 19. december 2014), og
at     lang sagsbehandlingstid i overensstemmelse med lovkommentaren (karnov note 641)
       kan føre til kortere karantæneperiode, når afgørelse om konkurskarantæne først træffes
       mere end 1 år efter konkursdekretets afsigelse, som vil være tilfældet her…”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
s aps blev den … 2015 taget under konkursbehandling med fristdag den 22. maj 2015, og
fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 22. maj 2014. den relevante perio-
de for bedømmelse af sagen er således tiden efter den 22. maj 2014.
retten lægger som ubestridt til grund, at x i den relevante periode var registreret som sel-
skabets direktør, og at x udgjorde selskabets ledelse frem til konkursdekretets afsigelse.
                                               - 16 -
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at x undlod at sikre, at selskabet overholdt sine
forpligtelser over for skat, og undlod at sikre, at selskabet havde det tilstrækkelige kapital-
beredskab, hvorved der løbende blev stiftet en betydelig gæld til skat. selskabet havde i
den relevante periode medarbejdere ansat og havde momspligtig aktivitet, uden at der retti-
digt blev afregnet a-skatter, am-bidrag og moms. det følger af selskabets skattekonto, at
gælden til skat blev stiftet løbende i tiden efter februar 2013, og at selskabet i perioden fra
den 31. maj 2014 til den 10. juni 2015 oparbejdede yderligere restancer til skat på 290.444,95
kr.(beregnet således 872.044,78 kr. - 581.599,83 kr.), trods flere indbetalinger. selskabet havde
ifølge årsregnskabet for 2013/2014 en egenkapital på 113.196 kr. og et driftsresultat på 84.866
kr. hertil kommer, at revisoren har forklaret, at gælden til skat blev medtaget i regnska-
berne under posten kortfristet gæld, hvilket var ledelsen bekendt.
retten finder, at x under disse omstændigheder må have indset, at videreførelse af driften
fra i hvert fald efter 2. kvartal 2014 ville medføre betydelige tab for kreditorerne, herunder
særligt til skat.
det forhold, at selskabets revisor efter konkursdekretets afsigelse finder, at selskabets offent-
lige gæld i forhold til det af skat anmeldte krav på 1.065.761 kr., skal nedsættes med cirka
340.000 kr., godtgør ikke, at skatteansættelserne og dermed skattekontoen hviler på et forkert
grundlag.
retten har endvidere lagt til grund, at x undlod at sikre forsvarlig opbevaring af bogfø-
ringsmateriale for en periode på cirka 9-10 måneder efter sidste regnskabsaflæggelse og frem
til overdragelse af virksomheden i maj 2015. retten har herved lagt vægt på, at opbevaring
og fremvisning af 20 - 30 bilag på ingen måde modsvarer antallet af driftsdispositioner på
selskabets bankkonto for samme periode.
det forhold, at der til og med regnskabsåret 2013/2014, der udløb den 31. juli 2014, blev ud-
arbejdet revisorpåtegnede årsrapporter, og at påtegningerne ikke gav anledning til bemærk-
ninger om ansvarspådragende adfærd, fritager ikke x for sit ledelsesansvar.
                                               - 17 -
på denne baggrund og efter en samlet vurdering finder retten, at x har udvist groft uforsvar-
lig forretningsførelse, og at x derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til xs handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten, at
det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
karantæneperioden fastsættes til 2 år under henvisning til, at der er forløbet mere end 1 år
fra konkursdekretets afsigelse, jf. konkurslovens § 158, stk. 1.
sagens omkostninger fastsættes således, at x skal betale 50.000 kr. til statskassen. sagsom-
kostningerne dækker vederlag til kurator, advokat finn lynge jepsen, og den beskikkede
advokat, advokat niels gyde poulsen. retten har ved fastsættelse af sagsomkostningerne
lagt vægt på den medgåede tid til hovedforhandling og sagens omfang og karakter.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i to år.
x skal inden 14 dage til statskassen betale sagens omkostninger med 50.000 kr.
                                                ***
retten fastsatte kurator, advokat finn lynge jepsens vederlag til 20.000 kr. med tillæg af
moms, i alt 25.000 kr. retten fastsatte endvidere den for sagsøgte beskikkede advokat niels
gyde poulsens salær til 20.000 kr. med tillæg af moms, i alt 25.000 kr. beløbene betales af
statskassen.
sagen sluttet.
                  - 18 -
retten hævet.
              camilla lorenz

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                                dom
afsagt den 12. marts 2015 af vestre landsrets 5. afdeling (dommerne chr. bache, henrik
twilhøj og hans peter storvang (kst.)) i ankesag
v.l. s–1196–14
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat thomas ryhl, københavn)
retten i sønderborg har den 13. maj 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. k01-2692/2013).
påstande
tiltalte t har påstået bortfald af straffen og i øvrigt formildelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
det tiltalte selskab har alene været repræsenteret af forsvareren.
supplerende oplysninger
det forhold, der er rejst tiltale for, er nu reguleret af rådets forordning af 4. marts 2014 om
teknografer inden for vejtransport mv. art. 34, stk. 7.
tiltaltes lastbil var udstyret med en gps, der registrerede lastbilens præcise position i den
periode, som tiltalen vedrører.
                                               - 2 -
landsrettens begrundelse og resultat
de omstændigheder, at lastbilens position blev registreret via dens gps, eller at der efter
gerningstidspunktet er indført nye regler med henblik på at lade lastbilens positionsdata
registrere automatisk ved brug af gps, eller at i hvert fald flere af forholdene er begået i
udlandet, kan ikke i sig selv begrunde strafbortfald eller en nedsættelse af straffen.
herefter, og da der ikke i øvrigt foreligger oplysninger, der kan begrunde en fravigelse af
udgangspunktet om absolut kumulation, jf. færdselslovens § 118 a, stk. 3, 1. punktum, jf. stk.
5, og da den samlede bøde ikke findes uproportional, tiltræder landsretten, at bøden er fastsat
til 30.000 kr.
landsretten stadfæster derfor dommen.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 29. april 2014
sag 251/2012
(2. afdeling)
lærernes centralorganisation som mandatar for a
(advokat peter breum)
mod
moderniseringsstyrelsen
(kammeradvokat karsten hagel-sørensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 29. juni 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, michael rekling, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
statens administration (tidligere økonomistyrelsen) har på opfordring af lærernes central-
organisation under sagens forberedelse for højesteret foretaget en gennemgang af alle pensi-
onssager for perioden 2002-2010. ud af i alt 15.468 sager har 1.799 sager omfattet såkaldte
høkertillæg (dvs. pensionsgivende tillæg). ud af disse sager har det fra de relevante kommu-
ner været muligt at skaffe dokumentation i 1.708 sager. af et notat udarbejdet af specialkon-
sulent helle enkelund den 29. august 2013 om den foretagne gennemgang af sagerne fremgår
bl.a.:
       ”2. beregning af pension til lærere i den lukkede gruppe
       …
                                          - 2 -
2.3. gennemgangen viser, at den ene beregningsmodel ikke altid giver højeste pension
såvel stikprøven under landsretssagen som den gennemgang statens administration har
foretaget i 2013 har vist, at der er sager, hvor pensionen efter vores model er højere end
efter modpartens, sager, hvor resultatet er det samme uanset beregningsmetode og sa-
ger, som den konkrete, hvor pensionen efter vores model er lavere end efter modpartens
model, jf. pkt. 4.1.
lærere i den lukkede gruppe vil derfor ikke generelt blive stillet hverken bedre eller
ringere ved at fastholde vores beregningsmetode. uanset valg af beregningsmodel vil
det for enkelte lærere kunne have betydning, om den ene eller den anden beregnings-
model anvendes.
3. statens administrations gennemgang af sager i 2013
…
3.4 afdækning af, hvilken metode der oprindeligt er anvendt i sagerne
for nogle kommuner er det muligt af det indsendte materiale at se, hvilken beregnings-
metode kommunen har anvendt i de konkrete sager. det gælder f.eks. for århus kom-
mune (modpartens metode) og frederikssund kommune (vores metode). andre kom-
muner har f.eks. udskrevet lønspecifikationer på ny direkte fra lønsystemerne og har
ikke medsendt materiale, der giver oplysning om, hvilken fremgangsmåde kommunen i
sin tid har anvendt.
der er forskellige årsager til, at statens administration ikke har modtaget dokumenta-
tion fra kommunerne for, hvilken beregningsmetode, de har anvendt. nogle kommuner
har ikke længere sagerne, andre kommuner har valgt, at de ikke vil bruge ressourcer på
at finde gamle papirsager frem, hvis de kan levere oplysninger om lønsammensætnin-
gen på anden mindre ressourcekrævende måde, og endelig har nogle kommuner ikke
gemt selve beregningerne.
der er i gennemgangen ikke registreret sager, beregnet i statens administration, hvor
det før efteråret 2009 er journaliseret dokumentation for beregningsmetoden, der er an-
vendt af statens administration. før efteråret 2009 journaliserede statens administra-
tion alene pensionsberegningsskema og andet materiale fra kommunerne samt vores
brev til den kommende pensionist. det er derfor kun muligt sporadisk at finde sager,
hvor det kan dokumenteres, hvilken metode sagsbehandleren faktisk har anvendt.
statens administration kan derfor ikke afvise, at en større del af sagerne, som giver
samme resultat, uanset beregningsmetode i kommunerne, er beregnet efter modpartens
metode.
…
4. specifikation og vurdering af resultater af gennemgang 2013
…
4.1. sager med høkertillæg beregnet på begge metoder:
de 1.458 sager, som er beregnet på begge metoder fordeler sig på i alt 34 kommuner.
74 % af sagerne giver samme resultat, uanset beregningsmetode. i 12 % af sagerne er
pensionen beregnet efter vores metode højest, mens det i 14 % af sagerne er modpartens
metode, der giver den højeste pension.
…
                                         - 3 -
gennemgangen viser altså, at det kun er i ca. ¼ af sagerne, at beregningsmodellerne gi-
ver forskellige resultater og at disse sager fordeler sig nogenlunde ligeligt mellem sager,
hvor pensionen bliver hhv. højest eller lavest efter vores metode.
…
4.2 sager med høkertillæg, regnet på begge måder fordelt på afskedsår
…
sagt med andre ord kan udviklingen i løn og størrelse af tillæg i perioden fra 2006 til
2009 [have] været medvirkende til, at nogle kommuner har oplevet, at der i 2008 og
2009 er flere sager, som er beregnet på et lavere skalatrin end de forventede og har fået
opfattelsen af, at dette beror på en ændring af praksis i statens administration. gen-
nemgangen underbygger dermed delvist, at det først er for fratrædelser i 2008 (heraf en
del beregnet med satserne pr. 1. oktober 2007), at kommunerne bliver opmærksomme
på at der er forskel på beregningen af pensionerne, jf. [helle enkelunds] vidneforklaring
afgivet for østre landsret …
4.3 resultatet af beregninger sammenholdt med skalatrin, som pensionen udbetaltes på
i 2010
statens administration har i de 1.458 sager beregnet efter begge metoder sammenholdt
resultaterne af beregningerne med det statslige skalatrin, som pensionen rent faktisk
blev udbetalt på i 2010 for på den måde at illustrere, hvor mange sager, der henholdsvis
kan eller ikke kan være beregnet efter modpartens metode…
pensioner, hvor beregningen er ens uanset metode og hvor pensionen faktisk udbetales
på det korrekte skalatrin, kan ikke vægte, når det skal gøres op, om de er beregnet efter
vores eller modpartens beregningsmodel med mindre det er muligt konkret at doku-
mentere, hvilken beregningsmetode, der er anvendt.
…
den procentvise fordeling af sager gennemregnet efter begge metoder og sammenlignet
med det statslige skalatrin, som pensionerne blev udbetalt på i 2010 ser således ud:
   udbetales på skalatrin, som er resultat af       i % af sager regnet på begge måder
   begge beregninger, ingen forskel                                55 %
   deres metode                                                    17 %
   hverken eller, højere                                            5%
   hverken eller, lavere                                           16 %
   vores metode                                                     7%
ser man… [på] den procentvise fordeling alene på sagerne, der udbetales på et skalatrin,
der er resultat af en af beregningsmetoderne, ser det ud til, at der er en overvægt af sa-
ger, som udbetales efter modpartens metode. dette giver ikke det reelle billede, når man
skal afgøre, om statens administration har haft en entydig praksis for beregning af pen-
sioner med høkertillæg.
for at afgøre, om gennemgangen giver et fast holdepunkt for, om statens administra-
tion har haft en entydig praksis, er det nødvendigt også at se på sager, der udbetales en-
ten på et lavere – eller et højere – skalatrin end nogen af beregningerne resulterer i.
                                          - 4 -
ingen af disse sager kan være beregnet korrekt efter modpartens metode. det betyder
altså, at statens administration i 17 % af sagerne har accepteret en beregning efter
modpartens metode, mens statens administration i 28 % af sagerne ikke kan have ac-
cepteret en (korrekt) beregning efter modpartens beregningsmodel. de resterende 55 %
kan i lige høj grad være beregnet efter vores som modpartens metode, da beregningerne
giver samme resultat og pensionerne rent faktisk udbetales på dette skalatrin. samlet set
kan maksimalt 72 % af sagerne være beregnet efter modpartens metode, mens 28 %
ikke kan være beregnet efter modpartens metode.
ser man isoleret på sagerne, der giver samme resultat uanset beregningsmetode viser
gennemgangen, at der af de i alt 1.081 sager kun er 803, som faktisk udbetales på det
korrekte skalatrin, mens 63 sager udbetales på et højere skalatrin og 215 udbetales på et
lavere skalatrin.
…
[tallene] viser, at der i alle årene er et antal sager, som giver samme resultat uanset be-
regningsmetode, hvor pensionerne i 2010 udbetales på et lavere skalatrin. havde statens
administration haft en entydig praksis, burde alle sagerne være beregnet og udbetalt på
det korrekte skalatrin, hvor det nu kun er ca. ¾ af sagerne. samlet set støtter gennem-
gangen, at statens administration ikke har haft nogen entydig praksis for beregning af
pensioner med høkertillæg.
sager, der udbetales på et for lavt skalatrin vil typisk være sager, hvor høkertillæggene
ikke er regnet med i pensionen, enten fordi kommunen ikke har oplyst tillæggene eller
fordi sagsbehandlerne i statens administration ikke har medregnet dem. omvendt vil
sager, der udbetales på et for højt skalatrin nok i højere grad kunne være sager, hvor
modpartens metode kan være anvendt som beregning, men blot er forkert, f.eks. som
følge af, at tillæg er medregnet som høkertillæg, selv om der er indbetalt supplerende
pension af beløbene.
det kan derfor være et mere retvisende billede af, i hvor mange sager modpartens me-
tode kan være anvendt, at antage, at sager, der udbetales på for høje skalatrin kan være
beregnet på modpartens metode, mens sager, der udbetales på et for lavt skalatrin ikke
kan være beregnet efter modpartens metode. sagerne, hvor beregningerne giver samme
resultat og udbetaling sker på det korrekte skalatrin, holdes neutrale.
…
når der ses bort fra de neutrale sager, er der en lige stor andel af sager, som kan være
beregnet efter modpartens metode, som sager der ikke kan være beregnet efter modpar-
tens metode …
…
5. sammenfatning
det er min opfattelse, at gennemgangen understøtter den tidligere påstand om, at der
ikke hos statens administration har været nogen entydig praksis for beregning af pensi-
oner med høkertillæg, før tiltag for at ensrette beregningen af pensioner med høkertillæg
begyndte at virke i løbet af 2010.
                                                - 5 -
       indtil dette tidspunkt har der således hverken i kommunerne eller hos statens admini-
       stration været en ensartet behandling af sagerne.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaringer af ingrid christensen og lillian andersen,
der i henholdsvis aarhus og hjørring kommune har behandlet sager om tjenestemandspen-
sion til folkeskolelærere i den lukkede gruppe.
anbringender
lærernes centralorganisation har uddybende anført, at den pensionsgivende løn i § 4, stk. 2, i
lov om tjenestemænd i folkeskolen mv. må forstås som det kommunale løntrin, der opnås ved
anvendelse af den såkaldte høkerregel i § 3, stk. 2, litra b, i aftale om lokal løndannelse for
lærere m.fl. indgået mellem kl og lærernes centralorganisation.
sådan har lærernes centralorganisation og danmarks lærerforening altid forstået og prakti-
seret bestemmelsen. det svarer også til den forståelse, som specialkonsulent grete pihl fra
moderniseringsstyrelsen (dengang personalestyrelsen) gav udtryk for i et svar fra 2006 til
skoleledernes fællesrepræsentation. en sådan forståelse indebærer også en fuldstændig ens-
artet behandling af alle kommunale tjenestemænd, der er omfattet af samme regelsæt vedrø-
rende pensionsgivende tillægs betydning for pensionsberegningen. da lærerne i den lukkede
gruppe imidlertid skal pensioneres efter det statslige system, skal pensionen ”oversættes” til
det statslige system via den høkerregel, der findes i § 4, stk. 2, i lov om tjenestemænd i folke-
skolen mv.
der er ikke hjemmel til at fravige aftalen mellem kl og lærernes centralorganisation, og det
er i hvert fald ikke en kompetence, der ligger hos moderniseringsstyrelsen.
statens administrations udvidede gennemgang for højesteret af pensionssager for perioden
2002-2010 viser, at 74 % af pensionsberegningerne er den samme, uanset hvilken bereg-
ningsmetode der anvendes. hertil kommer, at en række pensionsberegninger kun kan have
fulgt den forståelse, som lærernes centralorganisation hele tiden har haft. dette viser, at den
fortolkning, som lærernes centralorganisation hele tiden har haft, og som også er kommet til
udtryk i grete pihls oprindelige svar fra 2006 samt i forklaringen for højesteret fra lillian
                                                - 6 -
andersen fra hjørring kommune, har været den overvejende praksis hos moderniseringssty-
relsen, indtil denne konkrete sag blev rejst.
moderniseringsstyrelsen har uddybende anført, at tvisten skal løses ud fra en fortolkning af §
4, stk. 2, i lov om tjenestemænd i folkeskolen mv. det følger af forarbejderne til bestemmel-
sen, at den løn, som skal omregnes fra det kommunale system til en pension efter det statslige
system, er tjenestemandens ”pensionsgivende løn”, dvs. summen af tjenestemandens
løntrinsløn med tillæg af pensionsgivende tillæg. der skal således ikke ske en afrunding til det
nærmest liggende kommunale løntrin. moderniseringsstyrelsens beregningsmodel svarer til
de almindelige afrundingsregler, f.eks. i møntloven, hvorefter der kun foretages afrunding en
gang – i betalingssituationen – mens der ikke sker afrunding undervejs ved opgørelsen af de
beløb, som indgår i en sammentælling.
høkerreglen i § 3, stk. 2, litra b, i aftale om lokal løndannelse for lærere m.fl. indgået mellem
kl og lærernes centralorganisation kan ikke medføre konsekvenser for beregningen af den
pension, som staten skal betale, når staten ikke er part i aftalen. bestemmelsen medfører i øv-
rigt på det kommunale område kun afrunding en gang.
den anførte fortolkning strider ikke mod en praksis, der er fulgt af moderniseringsstyrelsen.
resultatet af statens administrations udvidede gennemgang for højesteret af pensionssager
for perioden 2002-2010 er, at der ikke kan dokumenteres at være udviklet en fast praksis, og
der er derfor ikke grundlag for at fravige det, der følger af en fortolkning af loven. en even-
tuel afvigende praksis i aarhus og hjørring kommuner var ikke fastlagt efter drøftelse med
moderniseringsstyrelsen. svaret fra personalestyrelsen (nu moderniseringsstyrelsen) til sko-
leledernes fællesrepræsentation fra 2006 skaber efter sit indhold ikke nogen ret for a, som
svaret ikke var rettet til.
højesterets begrundelse og resultat
ved lov om tjenestemænd i folkeskolen mv., jf. nu lovbekendtgørelse nr. 487 af 6. maj 2010,
er der fastsat særlige regler om løn- og ansættelsesvilkår – herunder om pension – for bl.a. de
tjenestemænd i folkeskolen, der pr. 31. marts 1993 var ansat i kommunerne.
                                                - 7 -
det fremgår af lovens § 4, stk. 1, at løn- og ansættelsesvilkår for disse tjenestemænd fastsæt-
tes efter de regler, der gælder for fastsættelse af løn- og andre ansættelsesvilkår for tjeneste-
mænd i kommunerne. efter § 4, stk. 2, beregnes pensionen til disse tjenestemænd på grundlag
af det statslige lønsystem. den pensionsgivende indtægt er lønnen på det statslige skalatrin,
der ligger nærmest ”den opnåede pensionsgivende løn”.
højesteret finder, at udtrykket ”den opnåede pensionsgivende løn” efter lovens ordlyd og for-
arbejder skal forstås som den samlede, faktisk opnåede pensionsgivende løn ved pensionerin-
gen, dvs. summen af den kommunale løntrinsløn og pensionsgivende tillæg.
herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
det bemærkes herved, at der heller ikke for højesteret er godtgjort en administrativ praksis,
som kan føre til et andet resultat.
                                        thi bestemmes:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal lærernes centralorganisation som mandatar for a be-
tale 40.000 kr. til moderniseringsstyrelsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.