text:
                              højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 22. september 2015
sag 81/2014
(1. afdeling)
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
mod
jørgen rønne
(advokat eduardo vistisen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i roskilde den 2. juli 2012 og af østre landsrets
10. afdeling den 20. november 2013.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: poul søgaard, niels grubbe, jon stokholm,
vibeke rønne, hanne schmidt, oliver talevski og jan schans christensen.
påstande
appellanten, skatteministeriet, har nedlagt påstand om frifindelse.
indstævnte, jørgen rønne, har nedlagt påstand om stadfæstelse af landsrettens dom.
supplerende sagsfremstilling
af ejendomsskemaet for 2007 vedrørende jørgen rønnes sommerhusejendom, strandager-
vænge 18, kirke hyllinge, fremgår bl.a.:
       ”almindelig vurdering af ejendommen strandagervænge 18…
       …
       ansættelser:
       ejendomsværdi                   970.000 kr
       grundværdi                      336.700 kr
                                                     - 2 -
      specifikationer
      grundværdi
      kvadratmeterpris         1205 m2 á 140 kr                                         168.700 kr
      byggeretspris                      1 stk.                                         168.000 kr
      grundværdi i alt                                                                  336.700 kr
      bygningsværdi
      etageareal               bebygget areal      72 m2 x 100 %             72 m2
                               vægtet etageareal                             72 m2
      værdiberegning           standardpris for området           12.650 kr
                               ovne (kamin, brændeovn o.l.)         -275 kr
                               bygningsværdi 72 m2 x 12.375 kr.                         891.000 kr
      ejendomsværdi
      grundværdi                                                 336.700 kr
      bygningsværdi                                              891.000 kr
      beregnet værdi i alt                                     1.227.700 kr
      særlige forhold:
      handelspriserne i lokalområdet er lavere end
      standardberegningen for denne type ejendomme giver
      udtryk for                                                                        - 250.000 kr
      korrigeret ejendomsværdi                                                            977.700 kr
      ejendomsværdi afrundet                                                              970.000 kr”
et skærmbillede ”skat forespørgsel på grundværdiområder” viser for vurderingsåret 2007
for grundværdiområde 01012, der omfatter jørgen rønnes ejendom, bl.a.:
      ”priser/faktorer: (ajourført 22/6-2007)
      for området:                           for prisgruppen: … sommerhusområde
      forsl. normalpris:          270        forsl. normalpris:           270
      vurdmynds normalpris:       280        vurdmynds normalpris:         280
      gl. normalpris:             300                                prisgruppe     område
      fremskrivningsfaktor:         93       antal ejendomme:              437         234
      normalgrund:               1200        antal bebyg. salg:             102          61
      sær. estimeret pris:         259       gennemsnit. ejd. værdi: 1126527       1094122”
i perioden fra 2003 til 2007 skete der syv salg af fem ubebyggede sommerhusgrunde i grund-
værdiområdet. en oversigt over disse salg samt over salget af en sommerhusejendom købt
med henblik på nedrivning viser:
                                                    - 3 -
                        adresse                           grundareal          købsdato          kontantpris
                                                                   2
                  harekærgårdsvej 38                        1.390 m           6.6. 2007          790.000 kr.
 (købt med henblik på nedrivning af bygning på 23 m2)
                      lærkevej 10                           1.298 m2           5.1. 2006         250.000 kr.
                  harekærgårdsvej 29                        1.242 m2         21.11.2005          550.000 kr.
                                                                   2
                  harekærgårdsvej 59                        1.200 m          18.4. 2005          350.000 kr.
                  harekærgårdsvej 45                        1.263 m2         27.9. 2004          236.000 kr.
                                                                   2
                  harekærgårdsvej 29                        1.242 m            1.5. 2004         190.000 kr.
                                                                   2
                      lærkevej 10                           1.298 m            3.3. 2004         250.000 kr.
                                                                   2
                     strandtoften 3                         1.203 m           24.9. 2003         125.000 kr.
efter det oplyste blev der for alle ejendomme i jørgen rønnes grundværdiområde – bortset fra
én – givet et nedslag i ejendomsværdien på 250.000 kr. en oversigt over enkelte af disse
ejendomme viser:
          adresse             grundareal     bebygget areal     opførelsesår         ejendomsværdi ifølge
                                                                                standardberegning før nedslag
   harekærgårdsvej 10           1.210 m2          98 m2            2002                  1.998.108 kr.
   harekærgårdsvej 53           1.234 m2          90 m2            2002                  1.895.190 kr.
                                       2              2
   harekærgårdsvej 67           1.200 m           62 m             1981                  1.134.126 kr.
  strandagervænge 20 b          1.200 m2          81 m2            2004                  1.598.142 kr.
                                       2              2
     strandbakken 16            1.201 m           76 m             1964                  1.331.016 kr.
                                       2              2
      strandengen 13             990 m            97 m             1976                  1.551.983 kr.
                                       2              2
      strandtoften 7            1.066 m           35 m             1977                    805.450 kr.
                                       2              2
    strandagervænge 2           1.300 m           32 m             1963                    799.792 kr.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om jørgen rønne har krav på, at ansættelsen af grundværdien pr. 1. oktober
2007 for hans sommerhusejendom strandagervænge 18, kirke hyllinge, hjemvises til fornyet
behandling hos skat.
vurderingssystemet og domstolsprøvelsen
efter vurderingsloven ansættes ejendomsværdien og grundværdien samt et eventuelt fradrag i
grundværdien for forbedringer, jf. § 5, stk. 1. vurderingen foretages på grundlag af den kon-
tante værdi i handel og vandel, jf. § 6, 1. pkt., og for ejerboliger fastsættes vurderingen med
udgangspunkt i den gennemsnitlige handelspris for ejendomme af samme størrelse, alder,
                                               - 4 -
stand og beliggenhed i et sammenligneligt område, jf. § 6, 2. pkt. grundværdien er værdien
af grunden i ubebygget stand under hensyn til beskaffenhed og beliggenhed og til en i øko-
nomisk henseende god anvendelse, jf. § 13. efter lovens § 16 ansættes grundværdien til det
beløb, som efter de gældende handelspriser antages at kunne opnås for den pågældende ejen-
dom i ubebygget stand ved salg til en efter samtlige forhold økonomisk god anvendelse.
vurderingsloven forudsætter, at der ved ansættelsen af værdien af en ejendom foretages et
skøn bl.a. på grundlag af registrerede oplysninger om salgspriser på sammenlignelige ejen-
domme, jf. § 39, sammenholdt med § 6, 2. pkt. det fremgår af forarbejderne, at vurderingen
foretages maskinelt på grundlag af individuelle oplysninger om ejendommen og statistiske
analyser af frie salg af ejendomme i det pågældende område (vurderingsforslagssystemet).
den maskinelt beregnede ejendomsværdi for den enkelte ejendom er baseret på det gennem-
snitlige handelsprisniveau i lokalområdet, og der kan være behov for at justere denne værdi
med et tillæg eller fradrag, så ejendomsværdien skønnes passende og ikke overstiger handels-
værdien (lovforslag nr. l 180, folketingstidende 2001-02, 2. samling, tillæg a, s. 4641-4642
og s. 4650).
ved vurderingen af sommerhusgrundes værdi beregner skat ved hjælp af vurderingsfor-
slagssystemet forslag til grundværdi for de enkelte grundværdiområder og prisgrupper. efter-
som antallet af handlede ubebyggede grunde generelt er så lavt, at handlerne ikke udgør et til-
strækkeligt grundlag for statistisk analyse, anvender skat en indirekte metode, når der skal
beregnes et forslag til grundværdien. priserne ved salg af bebyggede grunde indgår i grundla-
get for forslaget til grundværdi, idet metoden tager udgangspunkt i, at der er en statistisk
sammenhæng mellem værdien af en bebygget grund og grundens værdi som ubebygget, hvil-
ket udtrykkes i den såkaldte grundværdikurve. grundværdikurven anvendes ved beregning af
forslag til grundværdi. priserne ved salg af bebyggede grunde indgår også i grundlaget for
forslaget til ejendomsværdi. efter det oplyste gennemgår en vurderingsmedarbejder forsla-
gene til grundværdi og ejendomsværdi og skønner, om de foreslåede værdier kan anvendes,
eller om der bør foretages justeringer.
domstolene kan – i overensstemmelse med almindelige principper for prøvelse af forvalt-
ningsafgørelser – tilsidesætte værdiansættelsen, hvis skatteyderen godtgør, at vurderingsmyn-
dighederne ikke har foretaget et skøn, eller at den skønsmæssige ansættelse af grundens værdi
hviler på et forkert eller mangelfuldt grundlag, og dette er egnet til at påvirke værdiansæt-
                                                 - 5 -
telsen. værdiansættelsen kan dog ikke tilsidesættes, hvis skatteministeriet under retssagen
godtgør, at fejlen eller manglen ikke har betydning for værdiansættelsen. værdiansættelsen
kan ligeledes tilsidesættes, hvis skatteyderen godtgør, at den ansatte værdi ligger uden for
rammerne for det skøn, som tilkommer vurderingsmyndighederne, dvs. hvis værdiansættelsen
må anses for åbenbart urimelig.
den konkrete sag
jørgen rønne har anført, at skat ikke har foretaget et skøn. han har endvidere gjort gæl-
dende, at vurderingsmyndighedernes ansættelse af grundværdien pr. 1. oktober 2007 for hans
ejendom er foretaget på et fejlagtigt grundlag. det er en fejl, at den nedsættelse med 250.000
kr. af den foreslåede ejendomsværdi fra 1.227.700 kr. til 970.000 kr. (afrundet), der blev
foretaget, kun gav sig udslag i en nedsættelse af bygningsværdien fra 891.000 kr. til 641.000
kr., men ikke helt eller delvist førte til en nedsættelse af grundværdien, som forblev på
336.700 kr., svarende til 280 kr. pr. kvadratmeter. skat har således ikke ved ansættelsen af
grundværdien fulgt sin egen metodebeskrivelse om sammenhængen mellem ejendomsværdi
og grundværdi (grundværdikurven).
i den foreliggende sag udgjorde den maskinelt beregnede forslagsværdi for jørgen rønnes
grund 259 kr. pr. kvadratmeter baseret på grundværdiområdet og 270 kr. pr. kvadratmeter
baseret på det noget større prisgruppeområde. en vurderingsmedarbejder forhøjede disse ma-
skinelt beregnede forslag til 280 kr. pr. kvadratmeter, og grundværdien blev dermed fastsat til
336.700 kr. af ejendomsskemaet for 2007 fra skat fremgår, at det maskinelt beregnede for-
slag til ejendomsværdi herefter var grundværdien med tillæg af en beregnet bygningsværdi på
891.000 kr., i alt 1.227.700 kr. en vurderingsmedarbejder korrigerede ejendomsværdien til
970.000 kr. (afrundet) svarende til et nedslag på 250.000 kr. foretaget med den begrundelse,
at ”handelspriserne i lokalområdet er lavere end standardberegningen for denne type ejen-
domme giver udtryk for”. med samme begrundelse blev der for de øvrige sommerhusejen-
domme i grundværdiområdet foretaget et skønsmæssigt nedslag i ejendomsværdien på samme
beløb, uanset betydelige variationer i bygningernes alder og størrelse.
højesteret lægger efter det anførte til grund, at der ved skat’s ansættelse af grundværdien
under brug af vurderingstekniske hjælpemidler blev foretaget et skøn, som tog hensyn til den
pågældende ejendoms forhold. skat’s afgørelse efterlader imidlertid usikkerhed med hensyn
                                                - 6 -
til, om skat har forholdt sig til, hvorvidt nedslaget på 250.000 kr. burde føre til en ned-
sættelse af grundværdien, også under hensyn til at oplysningerne om priserne ved salg af
bebyggede ejendomme i området indgik i de maskinelt beregnede forslag til både grundværdi
og ejendomsværdi.
i forbindelse med jørgen rønnes klage til vurderingsankenævnet for nordsjælland fastholdt
skat sin afgørelse, og vurderingsankenævnet stadfæstede skat’s afgørelse, efter at nævnet
havde modtaget jørgen rønnes kommentarer til nævnets forslag til afgørelse. nævnet fandt
bl.a., at jørgen rønne ikke havde anført forhold vedrørende ejendommen, der kunne begrunde
et nedslag i grundværdien, og at der ikke var grundlag for at antage, at grundværdien for jør-
gen rønnes ejendom var sat for højt. landsskatteretten stadfæstede vurderingsankenævnets
afgørelse og fandt i sin afgørelse bl.a., at det efter det oplyste, herunder om sommerhusets
alder og størrelse, var med rette, at nedslaget på 250.000 kr. alene var indrømmet i ejendoms-
værdien, og at der ikke i det, som jørgen rønne havde anført, var grundlag for at tilsidesætte
ansættelsen af grundværdien.
der er ikke i vurderingslovgivningen bestemmelser om, at et generelt nedslag i ejendomsvær-
dien som det foreliggende skal føre til nedsættelse af grundværdien. der er heller ikke
administrativ praksis herom. afgørende er herefter, om begrundelsen for og karakteren af
nedslaget i ejendomsværdien indebærer, at grundværdien er for højt ansat i forhold til grun-
dens handelsværdi. den sammenhæng, der er mellem ansættelsen af grundværdien og ejen-
domsværdien, således som det er udtrykt ved grundværdikurven, skaber en formodning for, at
et sådant nedslag i ejendomsværdien også har betydning for grundværdiansættelsen. som an-
ført har myndighederne imidlertid – uanset den nævnte sammenhæng og jørgen rønnes klage
med henvisning hertil – vurderet, at grundens værdi ikke er ansat for højt i forhold til han-
delsværdien. jørgen rønne har ikke gennem syn og skøn eller på anden måde sandsynliggjort,
at myndighedernes vurdering er forkert, og oplysningerne om de priser, der er opnået i de se-
neste år før vurderingen ved salg i det pågældende sommerhusområde af ubebyggede grunde
og af en bebygget grund med henblik på nedrivning, bestyrker, at den ansatte grundværdi ikke
er for høj i forhold til handelsværdien.
                                                - 7 -
højesteret finder på den anførte baggrund, at det ikke kan antages, at det skøn, som vurde-
ringsmyndighederne har foretaget vedrørende grundværdien, hviler på et forkert eller mangel-
fuldt grundlag, eller at skønnet har ført til et åbenbart urimeligt resultat.
herefter og da det, som jørgen rønne i øvrigt har anført, ikke kan føre til andet resultat, fri-
finder højesteret skatteministeriet.
under hensyn til sagens karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for byret,
landsret eller højesteret til den anden part.
                                     thi kendes for ret:
skatteministeriet frifindes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for byret, landsret eller højesteret til den an-
den part.


text:
pej
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 30. juli 2015.
b-112-15
s aps u/konkurs
(advokat jens ellebjerg hansen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 15. august
2011 med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. x har ifølge
samme rapport siden den 31. oktober 2011 og frem til den 26. september 2014, hvor selskabet
blev taget under likvidation efter erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning, været
registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var bygge og anlæg. erhvervsstyrelsen
                                                         -2-
traf den 21. august 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og den 26. september
2014 blev advokat jens ellebjerg hansen udnævnt som likvidator. på dennes anmodning
blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig ud-
peget som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 26. februar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 24. marts 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt gennem e-boks for x den 25. marts 2015, hvor han samtidig be-
kræftede at have modtaget rettens brev af 25. marts 2015 med bilag. brevet indeholdt en
svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har ikke i øvrigt svaret på rettens henvendelser og
har således hverken nedlagt en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er
herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet.:
       ”… selskabet har aldrig haft en revisor.
       der er aldrig udarbejdet et rigtigt regnskab for selskabet…
       selskabets direktør x har til kurator forklaret, at der aldrig har været nogen reel drift i selskabet, og sel-
       skabet skulle alene anvendes til at begå kriminalitet, idet der var en person ved navn p1, som skyldte di-
       rektøren penge, hvorfor direktøren og p1 begyndte at unddrage det offentlige.
                                                  -3-
p1 er dømt herfor, ligesom direktøren er idømt 2 års fængsel herfor. direktøren har den 24. april 2014 ved
retten i næstved tilstået, at han som direktør for det nu konkursramte selskab har udstedt fakturaer med
urigtigt indhold vedrørende levering af arbejdskraft til firma1 v/p1 og til selskab1. fakturaerne blev ud-
stedt i det nu konkursramte selskabs navn.
overtrædelse af straffeloven, momsloven og kildeskatteloven:
sagen ved retten i næstved vedrørte indkomstårene 2012 og 2013, og omhandlede direktørens medvirken
til overtrædelse af straffeloven, momsloven og kildeskatteloven, da de udstedte fakturaer af firma1 v/p1
og selskab1 blev anvendt til momsunddragelse og til at unddrage det offentlige skat og arbejdsmarkedsbi-
drag.
direktøren har til retten i næstved, og til kurator, oplyst, at transaktionerne foregik på den måde, at p1
overførte penge til det nu konkursramte selskabs bankkonto i kreditbanken. herefter hævede direktøren
pengene med fradrag af 10%, som direktøren selv beholdte, hvorefter direktøren afleverede de sidste 90%
til en person ved navn p2.
fakturaerne til p1s virksomheder blev først udarbejdet efter, at pengene var indbetalt på det nu konkurs-
ramte selskabs bankkonto. fakturaerne var således tilbagedaterede. denne procedure med at udstede fak-
turaer foregik hver måned. direktøren har oplyst, at han fra denne p2 vidste, at p1 havde brug for at af-
lønne håndværkere ”sort”, men at direktøren ikke vidste nærmere om, hvor mange af pengene, der blev
brugt til løn.
direktøren har endvidere til retten i næstved oplyst, at han aldrig selv har haft kontakt til p1 men kun
til denne p2, som direktøren mødtes med forskellige steder på sjælland.
der har ifølge direktøren aldrig været ansatte i det nu konkursramte selskab.
ifølge skat har det nu konkursramte selskab aldrig været registreret for moms, a-skat og am-bidrag
men alene for selskabsskat.
skat har foretaget en beregning, hvoraf det fremgår, at det nu konkursramte selskab i 2012 har udstedt
fakturaer på kr. 9.818.122,00 inklusiv moms til firma1 v/p1 og på kr. 2.007.343,00 inklusiv moms til
selskab1.
                                                   -4-
i 2013 har det nu konkursramte selskab ifølge skat udstedt fakturaer på kr. 6.814.844,00 inklusiv moms
til firma1 v/p1 og på kr. 1.553.594,00 inklusiv moms til selskab1.
skats afgørelse vedlægges…
ulovligt anpartshaverlån:
det fremgår af skats afgørelse … og direktørens forklaringer til kurator, at x har hævet 10% af beløbe-
ne til sig selv, hvorfor skat har valgt at anse indtægten for værende anden personlig indkomst jf. per-
sonskattelovens § 3 og omfattet af arbejdsmarkedsbidragslovens § 2, hvorfor direktøren skal beskattes per-
sonligt heraf.
direktøren har forklaret til kurator, at han har anset det nu konkursramte selskabs bankkonto som sin
egen personlige bankkonto, hvorfor han har anvendt alle de resterende penge – når p1 var blevet betalt –
til at betale egne private regninger og til privatforbrug i øvrigt.
det er kurators opfattelse, at direktørens personlige hævninger er at karakterisere som et ulovligt an-
partshaverlån, som direktøren er det nu konkursramte selskab skyldigt.
ifølge skats opgørelser omhandler beløbet for 2012 kr. 1.182.545,00 og for 2013 kr. 836.844,00, hvilket
tilsammen udgør kr. 2.019.389,00.
selskabets bankkontoudtog vedlægges …
overtrædelse af bogføringsloven:
x har forklaret, at der aldrig er foretaget bogføring i det nu konkursramte selskab.
de falske fakturaer og andet materiale er ifølge direktøren fortsat i politiets varetægt. det er imidlertid
lykkedes kurator at fremskaffe en del heraf fra skat.
det udleverede bilagsmateriale fra skat vedlægges …”
                                                      -5-
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
     ”…
     at             x i perioden fra den 31. oktober 2011 og indtil fristdagen den 21. august 2014 har været
                    registreret som direktør for selskabet …
     at             x således senere end 1 år før fristdagen har deltaget i ledelsen af det nu konkursramte sel-
                    skab,
     at             x ikke har overholdt sine ledelsesbeføjelser i henhold til selskabslovens §§ 117 og 118, idet
                    x som direktør er ansvarlig for,
     at             selskabet er blevet anvendt til at begå strafbare forhold,
     at             x i den forbindelse er blevet fundet skyldig i overtrædelse af straffeloven, momsloven og
                    kildeskatteloven ved at udstede fakturaer med urigtigt indhold med henblik på at unddra-
                    ge det offentlige moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag,
     at             selskabet har ladet x anvende selskabets midler privat,
     at             selskabets midler derfor er anvendt til selvfinansiering i strid med selskabsloven § 210,
     at             bogføringslovens bestemmelser ikke er blevet overholdt,
     at             der ikke er udarbejdet og indleveret årsrapport, hvilket er i strid med årsregnskabslovens
                    § 8,
     at             ovennævnte handlinger må betegnes som groft uforsvarlig forretningsførelse,
     at             handlingerne er af en sådan karakter og grovhed, at x er uegnet til at deltage i ledelsen af
                    en virksomhed med begrænset ansvar,
     at             det findes rimeligt, at x, som følge af de angivne forhold, pålægges konkurskarantæne…”
                                                 -6-
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger til grund, at x var registreret som direktør fra den 31. oktober 2011 til selska-
bet blev taget under likvidation den 26. september 2014. det er ubestridt, at der i hele denne
periode, herunder også i det tidsrum, der ligger fra et år forude for erhvervsstyrelsens be-
slutning om tvangsopløsning, blev foretaget uberettigede hævninger fra selskabets bankkon-
to, ligesom der, uden at der er udfærdiget nogen form for reel bogføring el.lign., er blevet
udstedt falske fakturaer, hvorved skat har lidt et betydeligt tab. retten lægger videre som
ubestridt til grund, at en del af dette tab relaterer sig til den periode, som ligger fra et år for-
ude for erhvervsstyrelsen beslutning om tvangsopløsning.
herefter, og under hensyn til x’s handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                         jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- jen
                                     udskrift
                                          af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
den 24. oktober 2008 blev af retten i sagen
p-2-08
skat
(advokat finn mejnertsen)
mod
2m invest a/s under konkurs
(advokat erik malberg)
afsagt sålydende
                                       d o m:
sagens spørgsmål er, om skat ud fra condictio indebiti lignende betragtninger kan
forlange, at konkursboet tilbagebetaler et beløb, som skat ved en fejl har udbetalt
til konkursboet, selvom der ubestridt kunne være sket modregning til dækning af
skats momstilgodehavende.
anmelderen, skat, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, 2m invest a/s under
konkurs (i det følgende: konkursboet) skal anerkende det af skat anmeldte krav på
                                              - 2 -
308.818,00 kr. med procesrente fra den 1. april 2004 som massekrav, jf.
konkurslovens § 93, nr. 3.
konkursboet har påstået frifindelse.
sagen er anlagt den 14. januar 2008.
sagens omstændigheder.
2m invest a/s blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den 18. juli
2002. advokat erik malberg blev udpeget som kurator.
den 13. august 2002 anmeldte told og skat, region nærum, et foreløbigt krav i
konkursboet på 6.812.031 kr., herunder et krav på told/afgift på 2.442.188 kr., som i
det væsentligste skyldtes en afgørelse om forhøjelse af momstilsvaret for perioden 1.
januar 1999 til 31. marts 2001, som told og skat havde truffet den 14. maj 2002.
efter anmodning fra kurator traf told og skat den 11. september 2002 en ny
enslydende afgørelse om forhøjelse af momstilsvaret for den pågældende periode.
kurator påklagede afgørelsen til landsskatteretten, som den 15. december 2003
stadfæstede told og skats afgørelse.
efter at landsskatteretten havde truffet afgørelse i en sag om størrelsen af 2m
invests selskabsskat, havde konkursboet krav på tilbagebetaling af indbetalt a conto
skat for 2000 og 2001. i et brev af 10. oktober 2002 til kurator redegjorde told og
skat derfor for, hvad a conto skatten for 2000 og 2001 var eller ville blive anvendt
til. det fremgår af brevet, at der var sket modregning i a conto skat for 2000, således
at der intet kom til udbetaling. told og skat har herefter anført følgende:
      ”…
      vedr. renteharmoniseringsbeløbet på kr. 727.901 er regionen ved at undersøge,
      hvorfor dette ikke er frigivet til udbetaling til virksomheden. det må kunne forventes,
      at dette beløb kommer til udbetaling snarest.
      a’conto skat for 2001
      marts 2001: indbetalt 1. rate a’conto skat for 2001                  1.435.500
                                            - 3 -
      i alt indbetalt a’conto skat for 2001                                 1.435.500
      selskabsskatten for 2001 er pt. ved at blive beregnet i kommunerne. fristen for
      kommunernes arbejde er medio november 2002. såfremt der ikke skal betales
      selskabsskat for 2001, vil den betalte a conto skat incl. godtgørelse komme til
      udbetaling ultimo november 2002.
      …
      regionen skal gøre opmærksom på, at inden udbetaling af a conto skatten for 2001 og
      renteharmoniseringen, vil der blive modregnet anden gæld til told og skat. i dette
      tilfælde vil der blive modregnet den resterende momsgæld til told og skat. ligeledes
      vil en evt. overskydende a conto skat ikke blive udbetalt før den ønskede momskontrol
      for perioden 01.04.2001 – 18.07.2002 (konkursdagen) er foretaget.
      på næste side er lavet opgørelse over skyldig moms til told og skat.
      …”
af opgørelsen over den skyldige moms for perioden 1. januar 1999 til 31. marts 2001
fremgår, at der efter modregning i tilbageholdte negative momsangivelser for 1.
kvartal 2001 og i a conto skatten for 2000 resterede et momskrav for perioden på
326.581 kr.
af brevet fremgår herefter:
      ”…
      regionen skal gøre opmærksom på, at der kan være yderligere renter og gebyrer, der
      endnu ikke er blevet tilskrevet kontoen.
      derudover skal regionen gøre opmærksom på, at der endnu mangler at blive foretaget
      kontrol for perioden 01.04.2001 – 18.07.2002 (konkursdagen). for denne periode har
      regionen tilbageholdt negative momsangivelser på kr. -2.964.422.
      …”
ved brev af 14. oktober 2002 tilkendegav told og skat over for kurator, at man
ønskede at foretage momskontrol for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002 og
anmodede kurator om at sende diverse regnskabsmateriale til told og skat senest 14
dage efter modtagelsen af brevet.
gentofte kommune afsluttede ligningen af 2m invest a/s for indkomståret 2001 i
slutningen af oktober 2002, og årsopgørelsen viste, at selskabet havde krav på
overskydende skat på 1.496.040 kr. ved brev af 8. november 2002 til kurator
meddelte told og skat, at der efter modregning af retsafgift på 28.190 kr. ville ske
udbetaling af overskydende skat på 1.467.850 kr. der var i brevet ikke taget
                                            - 4 -
forbehold om tilbagebetaling. beløbet blev udbetalt den 11. november 2002 og blev
modtaget af kurator den 12. november 2002.
den 15. november 2002 sendte told og skat kurator en foreløbig opgørelse over
told og skats momstilgodehavende for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002. det
fremgår heraf, at told og skat havde et samlet momstilgodehavende for perioden på
4.142.357 kr. efter modregning af tilbageholdte negative momsangivelser udgjorde
told og skats tilgodehavende 1.177.935 kr. det fremgår herefter: ”ovennævnte
beløb vil blive modregnet i overskydende selskabs- og a conto skat”.
på grundlag af et internt notat om konkursboets tilgodehavende skatte- og momskrav
udarbejdet af advokat thomas frøbert til advokat kamilla krebs den 11. november
2002 redegjorde kurator i sin cirkulæreskrivelse af 18. november 2002 til
kreditorerne blandt andet for boets tilgodehavende selskabsskat som følger:
      ”…
      tilgodehavende selskabsskat
      den bogførte værdi af tilgodehavende selskabsskat var pr. 31. december 2001 kr.
      4.306.000. beløbet vedrører for meget indbetalt acontoskat og renter heraf samt et af
      told og skat efter konkursen godkendt tilbagebetalingskrav vedrørende uberettiget
      opkrævning af skat af næringsskattepligtige avancer.
      skatteregionen vil imidlertid delvis afgøre tilbagebetalingskravet ved modregning i
      told og skats krav vedrørende 2m invests momsgæld.
      således har 2m invest i sine momsangivelser foretaget fuldt momsfradrag, mens
      regionen gør gældende, at selskabet alene er berettiget til 7 % momsfradrag. på dette
      grundlag har regionen et krav mod selskabet, som modregnes ved tilbagebetalingen af
      acontoskattebeløbet til boet.
      boets nettokrav efter ovenstående modregning udgør ca. kr. 1,8 mio., hvoraf kr. 1,4
      mio. på nuværende tidspunkt er udbetalt til boet.
      såfremt boet får medhold i sit anbringende om fuld fradragsret for moms, vil der opstå
      yderligere et tilbagebetalingskrav på op til kr. 2.506.000.
      …”
den 25. november 2002 sendte told og skat kurator et forslag til ændring af
indgående afgift for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002, som var i
overensstemmelse med den foreløbige opgørelse af 15. november 2002. afgørelsen
om ændring af indgående afgift for perioden blev truffet af told og skat den 6.
januar 2003 og var uden ændringer i forhold til det tidligere fremsendte.
                                           - 5 -
ved brev af 31. marts 2004 anmeldte told og skat sit endelige krav i boet. af
anmeldelsen fremgår blandt andet:
      ”…
      simple krav
      efter konkurslovens § 97 anmeldes som simpelt krav moms i alt 308.818 kr.
      regionen har ved en fejl udbetalt 1.467.850 kr. til boet den 8. november 2002.
      regionen har både skriftligt og mundtligt gjort opmærksom på at beløbet ville blive
      tilbageholdt til modregning i momsen og man har da fejlen blev opdaget mundtligt
      bedt kurator om at returnere beløbet. beløbet som skal tilbagesendes er efter
      modregning kun det simple krav på 308.818 kr.
      …”
der er enighed mellem parterne om størrelsen af det opgjorte krav, ligesom der er
enighed om, at skat inden udbetalingen af overskydende skat til konkursboet
kunne have foretaget modregning med det skyldige momskrav efter konkurslovens §
42, stk. 1.
forklaringer.
berit nielsen har forklaret blandt andet, at hun i 2002 var ansat hos told og skat,
region nærum, hvor hun beskæftigede sig med momskontrol. hun havde på
daværende tidspunkt arbejdet med momskontrol i to år. for så vidt angik selskabet
2m invest a/s, foretog hun en udbetalingskontrol for perioden 1. januar 1999 til 31.
marts 2001 med henblik på at konstatere, hvorvidt selskabets momstilgodehavende
var korrekt, da der var meget store negative momsangivelser. hun traf den første
afgørelse vedrørende momstilsvaret i midten af maj 2002. der var tale om en
betydelig reduktion af det negative momstilsvar. i juli 2002 blev hun kontaktet af
kurator ved advokat thomas frøbert, som ønskede en forlængelse af klagefristen,
hvorfor hun traf en ny enslydende afgørelse den 11. september 2002. konkursboet
påklagede herefter afgørelsen til landsskatteretten. den 10. oktober 2002 sendte hun
en telefax til konkursboet med opgørelse af skattekravene. hun tog i opgørelsen
udtrykkeligt forbehold for modregning over for konkursboet, fordi hun havde en
formodning om, at momskontrollen for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002 ville
medføre en regulering af det negative momstilsvar af nogenlunde samme størrelse
som for 1. kontrolperiode. der var ikke tale om et standardforbehold. hun kan ikke
huske, om hun har oplyst advokat thomas frøbert om, at hun havde denne
                                           - 6 -
formodning, men hun mener, at hun tilkendegav over for ham, at afgørelsen for den
efterfølgende periode ville følge samme principper som for 1. kontrolperiode. hun
var ikke i tvivl om, at de tilbageholdte negative momsangivelser på godt 2,9 mio. kr.
ikke ville være tilstrækkelige til at dække told og skats tilgodehavende, og at hun
derfor havde behov for at tilbageholde selskabets overskydende a conto skat for at
kunne modregne. a conto skatten blev dog alligevel udbetalt til konkursboet grundet
en fejl, som skyldtes, at told og skat opererer med flere forskellige
sagsbehandlingssystemer, samt at der var travlhed i bogholderiet i den pågældende
periode. hun havde sat en markering i det sagsbehandlingssystem, som hun
arbejdede i, som indikerede, at der var en verserende momssag, og at der derfor ikke
måtte ske udbetaling af noget beløb til selskabet. i bogholderiets
sagsbehandlingssystem kan man ikke se, at der er en verserende momssag. dette kan
kun konstateres ved manuelt opslag i det andet system, hvilket ikke var sket. hun er
usikker på, hvorvidt der sker registrering i skats systemer af, at et selskab er taget
under konkursbehandling. ligeledes er hun usikker på, hvorvidt en sådan registrering
ville føre til en mere intensiv kontrol i bogholderiet forinden udbetaling. da advokat
thomas frøbert under en telefonsamtale i slutningen af november nævnte, at
konkursboet havde modtaget a conto skatten for 2001, gjorde hun ham straks
opmærksom på, at der var tale om en fejludbetaling. det materiale, hun havde
rekvireret fra konkursboet den 14. oktober 2002, modtog hun 4-5 dage senere.
desuden foretog hun en bilagskontrol den 31. oktober 2002. hun mener, at der var
udbetalt negativ moms til selskabet for en del af perioden 1. april 2001 til 18. juli
2002. på foranledning af advokat thomas frøbert sendte hun ham den 15. november
2002 en foreløbig opgørelse over told og skats momstilgodehavende for perioden 1.
april 2001 til 18. juli 2002 baseret på den momskontrol, som hun havde foretaget.
opgørelsen var kun foreløbig, idet den endnu ikke var blevet kontrolleret af hendes
kollega. der har under hele sagsforløbet været løbende kontakt mellem hende og
advokat thomas frøbert om kravets størrelse.
advokat thomas frøbert har forklaret blandt andet, at han i sit virke som advokat
hovedsagligt arbejder med skat og moms. han håndterede derfor de skatte- og
momsspørgsmål, som opstod i forbindelse med behandlingen af 2m invest a/s under
konkurs. han har i den forbindelse haft en række drøftelser med berit nielsen. efter
landsskatterettens afgørelse om selskabsskatten modtog han den 10. oktober 2002 en
opgørelse fra berit nielsen over indbetalt a conto skat og foretagen modregning. af
                                            - 7 -
opgørelsen fremgik blandt andet, at told og skat havde anvendt den indbetalte a
conto skat for 2000 til modregning af en række krav mod 2m invest a/s, herunder
told og skats momstilgodehavende. han havde på dette tidspunkt ikke et
fuldstændigt overblik over mellemværendet med told og skat. ud fra oplysningerne
i opgørelsen af 10. oktober 2002 gik han ud fra, at de negative momsangivelser på
godt 2,9 mio. kr., som told og skat havde tilbageholdt for perioden 1. april 2001 til
18. juli 2002, svarede til, hvad selskabet havde angivet i alt af negativ moms for
denne periode. det var først på et senere tidspunkt, at det gik op for ham, at
selskabets negative momsangivelser for perioden havde været langt større, og at told
og skat på et tidspunkt forud for konkursen havde udbetalt en del heraf. han var
således af den opfattelse, at resultatet af momskontrollen for perioden 1. april 2001
til 18. juli 2002 i værste fald ville blive, at told og skat modregnede hele den
negative momsangivelse på godt 2,9 mio. kr., således at konkursboet stadigvæk ville
have et tilgodehavende hos told og skat på omkring 1,8 mio. kr., idet konkursboet
havde et samlet tilgodehavende hos told og skat på 2.163.401 kr. og told og skats
modkrav var på 326.581 kr. han redegjorde for sin opfattelse i et internt notat, som
han sendte til advokat kamilla krebs den 11. november 2002. da han modtog
udbetalingen af selskabsskat for 2001, regnede han således med, at konkursboet
skulle have pengene, også selvom han vidste, at momskontrollen for den 2.
kontrolperiode ikke var afsluttet. da han den 15. november 2002 modtog den
foreløbige momsopgørelse for den 2. kontrolperiode, kunne han se, at opgørelsen fra
told og skat ikke var som forventet, og han var klar over, at udbetalingen af a conto
skatten for 2001 beroede på en fejl. han husker, at han talte med berit nielsen i
slutningen af november 2002. det kan godt passe, at hun i den forbindelse gav
udtryk for, at udbetalingen til konkursboet var sket ved en fejl, men han husker det
ikke i dag.
parternes synspunkter.
skat har gjort gældende, at konkursboet ud fra principperne om condictio indebiti
skal tilbagebetale det for meget udbetalte beløb med henblik på, at skat foretager
modregning med skyldig moms. det var en åbenbar fejl, at told og skat, region
nærum, udbetalte den overskydende skat for 2001 uden forinden at foretage
modregning af told og skats momstilgodehavende. kurator har ved modtagelsen af
                                            - 8 -
den overskydende skat været klar over, at udbetalingen måtte bero på en fejl, idet det
af told og skats brev af 8. november 2002, som har karakter af et standardbrev,
fremgår, at der kun er modregnet en retsafgift. kurator vidste fra den opgørelse, som
told og skat havde sendt den 10. oktober 2002, at der pr. denne dato var en skyldig
moms på 326.581 kr., og at told og skat havde taget forbehold om modregning i a
conto skatten for 2001, ligesom told og skat i brevet havde tilkendegivet, at der ikke
ville ske udbetaling af overskydende skat for indkomståret 2001, førend
momskontrollen for perioden 1. april 2001 - 18. juli 2002 var gennemført. kurator
var endvidere klar over, at den igangværende momskontrol for perioden 1. april 2001
til 18. juli 2002 ikke var afsluttet, ligesom kurator set i lyset af reguleringen for den
forudgående momsperiode har været fuldt ud klar over, at momskontrollen for
perioden 1. april 2001 – 18. juli 2002 ville give anledning til regulering og betydelig
forhøjelse. konkursboet har ikke indrettet sig på betalingen, idet kurator få dage
efter, at konkursboet havde modtaget den overskydende skat, modtog told og skats
foreløbige opgørelse af momstilsvaret for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002, der
viste, at told og skat havde et yderligere momstilgodehavende på 1.177.935 kr.
told og skat har reklameret rettidigt, idet berit nielsen, så snart hun under en
telefonsamtale med advokat thomas frøbert fra kurators kontor blev gjort bekendt
med udbetalingen af overskydende skat, tilkendegav, at der var tale om en
fejludbetaling, og at beløbet skulle tilbagebetales.
skat har endelig anført, at beløbet skal tilbagebetales efter reglerne i konkurslovens
§ 44, idet der med hensyn til told og skats momstilgodehavende for perioden 1.
april 2001 til 18. juli 2002 var tale om en betinget fordring, da momskontrollen
endnu ikke var færdig, og beløbet derfor ikke gjort op.
det rejste krav kræves forrentet fra den dag, hvor skat endeligt anmeldte sit krav i
konkursboet.
konkursboet har gjort gældende, at skat ikke har krav på at blive stillet, som om
der er foretaget modregning. skat fortabte sin mulighed for at foretage
modregning, da man valgte at udbetale selskabsskatten for 2001 til konkursboet.
reglerne om condictio indebiti finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde,
idet skat rent faktisk skyldte boet selskabsskat for 2001. betingelserne for
                                          - 9 -
tilbagesøgning efter reglerne om condictio indebiti er endvidere ikke opfyldt.
konkursboet var i god tro om berettigelsen af told og skats udbetaling af 1.467.850
kr. den 12. november 2002, idet konkursboet på daværende tidspunkt endnu ikke
havde modtaget resultatet af told og skats momskontrol for perioden 1. april 2001
til 18. juli 2002. konkursboet havde ifølge de på udbetalingstidspunktet foreliggende
oplysninger et tilgodehavende hos told og skat på 4.073.341 kr., mens det endnu
ikke var klart, hvor stort et tilgodehavende told og skat ville gøre gældende. det
fremgår af såvel det interne notat fra advokat thomas frøbert til advokat kamilla
krebs, som den udsendte cirkulæreskrivelse nr. 3 af 18. november 2002, at kurator
mente, at parternes samlede mellemværende udviste en saldo på minimum 1,8 mio.
kr. i konkursboets favør. det har efterfølgende vist sig, at beløbet, som blev udbetalt,
lå meget tæt på parternes samlede mellemværende, som viste sig at udgøre 1.159.032
kr. i konkursboets favør, og det kan derfor ikke bebrejdes kurator, at man ved
modtagelsen af de 1.467.850 kr. den 12. november 2002 ikke indså, at udbetalingen
var uretmæssig og beroede på en fejl.
konkursboet har videre gjort gældende, at skat har medvirket til at bringe
konkursboet i god tro om berettigelsen af udbetalingen, idet told og skat, region
nærum, flere gange forud for udbetalingen havde meddelt, at der ikke ville blive
udbetalt noget beløb, før der var sket modregning af told og skats eventuelle
tilgodehavender. da udbetalingen skete, blev der faktisk modregnet et mindre
tilgodehavende. desuden skete udbetalingen uden forbehold for tilbagesøgning, hvis
der opstod yderligere modregningsberettigede krav. konkursboet havde således al
mulig grund til at tro, at told og skat havde forholdt sig til spørgsmålet om
modregning, da udbetalingen skete den 12. november 2002. told og skat var
endvidere på tidspunktet for udbetalingen som den eneste selv bekendt med, at der
bestod et yderligere modregningsberettiget krav mod konkursboet, og at dette krav
oversteg de negative momsangivelser på 2.964.422 kr., som told og skat havde
tilbageholdt. det forhold, at told og skat på tidspunktet for udbetalingen den 12.
november 2002 endnu ikke havde truffet en egentlig afgørelse om konkursboets
fradragsret for moms, og at kravet derfor endnu ikke var indtastet i told og skats
edb-system, medfører ikke, at told og skat ikke var bekendt med sit krav mod
konkursboet, ligesom det ikke medfører, at skats krav var eller kunne sidestilles
med en betinget fordring. betingelserne for at kræve tilbagebetaling efter
konkurslovens § 44 er derfor heller ikke opfyldt.
                                           - 10 -
told og skat har desuden udvist retsfortabende passivitet, idet man ikke reagerede
straks eller i hvert fald meget hurtigt efter udbetalingen af 1.467.850 kr. den 12.
november 2002 og krævede beløbet tilbagebetalt af konkursboet.
skifterettens begrundelse og resultat.
kurator havde i efteråret 2002 en betydelig skriftlig og telefonisk kontakt med told
og skat, region nærum, om mellemværendet mellem told og skat og konkursboet.
det må på den baggrund have stået kurator klart, at told og skat ville benytte sig af
sin adgang til modregning, og at udbetalingen af a conto skat for 2001 på godt 1,4
mio. kr. måtte bero på en fejl. kurator vidste således på udbetalingstidspunktet den
12. november 2002, at told og skat havde et momstilgodehavende i konkursboet for
perioden 1. januar 1999 til 31. marts 2001 på 326.581 kr., som ikke var modregnet,
ligesom kurator ikke havde modtaget meddelelse om, at momskontrollen for
perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002 var afsluttet.
kurator har ikke disponeret i tillid til betalingen, idet kurator allerede den 15.
november 2002 modtog en foreløbig opgørelse over told og skats
momstilgodehavende for perioden 1. april 2001 til 18. juli 2002, hvoraf fremgik, at
told og skat havde et yderligere momstilgodehavende i boet på 1.177.935 kr.
det må endvidere efter forklaringerne lægges til grund, at berit nielsen, told og
skat, region nærum, i slutningen af november 2002, da hun blev gjort opmærksom
på udbetalingen, straks tilkendegav telefonisk over for kurator, at udbetalingen
beroede på en fejl, og at man ønskede beløbet tilbagebetalt.
efter principperne om condictio indebiti skal skat derfor stilles, som om beløbet på
1.467.850 kr. ikke var blevet betalt, og skat havde modregnet sit modkrav på
308.818 kr. heri.
skifteretten tager derfor skats påstand til følge.
                                        - 11 -
de tilkendte sagsomkostninger dækker retsafgift med 7.720 kr. og udgift til
advokatbistand med 31.250 kr.
                                 thi kendes for ret:
2m invest a/s under konkurs skal anerkende det af skat anmeldte krav på
308.818,00 kr. med procesrente fra den 1. april 2004 som massekrav, jf.
konkurslovens § 93, nr. 3.
i sagsomkostninger skal konkursboet inden 14 dage betale skat 38.970 kr.
                                  mette skov larsen
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
- evh
                                      udskrift
                                            af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                          dom
afsagt den 2.marts 2010
h‐58‐07
                                 hans peter guldager
                                 (advokat jacob c. jørgensen)
                                 mod
                                 kjeld wetlesen
                                 (advokat peter sørensen)
indledning og påstande
ved denne deldom tages stilling til, om kjeld wetlesen i medfør af artikel 754 i den
schweiziske code des obligations er erstatningsansvarlig for det eventuelle tab, som
parternes tidligere fælles selskab tpi consulting gmbh under konkurs (i det
følgende: tpi) og hans peter guldager har lidt som følge af, at kjeld wetlesen som
direktør i tpi afhændede selskabets aktiver til scott/tiger ag (idet følgende:
scott/tiger).
                                                     ‐2‐
hans peter guldager har nedlagt påstand om, at kjeld wetlesen tilpligtes at
anerkende, at han, jf. artikel 754 i den schweiziske code des obligations, har
pådraget sig et erstatningsansvar for det eventuelle tab, som tpi og hans peter
guldager har lidt som følge af kjeld wetlesens afhændelse af aktiverne i selskabet til
scott/tiger ag ved aftale dateret den 13. juni 2005.
kjeld wetlesen har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
hans peter guldager, kjeld wetlesen og finn larsen var med hver 1/3 anpartshavere
i selskabet tpi, der fortrinsvis beskæftigede sig med it‐konsultentvirksomhed for
medicinalindustrien.
      i løbet af efteråret 2003 ønskede hans peter guldager at udtræde af selskabet.
vedrørende overdragelse af anparter i selskabet fremgår det af
anpartsoverenskomstens afsnit iv, pkt. 11, at ”en anpartshaver, der ønsker at overdrage
sine anparter med eller uden betaling herfor, skal forinden skriftligt tilbyde den anden
anpartshaver at købe disse …”. parterne indgik i forbindelse med den ønskede
udtræden en hensigtserklæring, hvoraf det af den danske oversættelse fremgår:
      ”udgangssituation
      hans peter guldager påtænker at sælge sine anparter i tpi consulting i arlesheim til
      sine to hidtidige partnere.
      som ændring i anpartshaveraftalen aftales følgende:
      hehlen treuhand ag pålægges at foretage en vurdering af firmaet inden
      udgangen af februar 2004 på basis af årsregnskabet 2003.
               hans peter guldager fratræder sin stilling pr. 30. november 2003, og han giver
      afkald på sit lønkrav iht. obligationsretten. ligeledes giver han afkald på at få indsigt i
      tpi´s regnskabsbøger inden udgangen af februar 2004 (forretningshemmeligheder).
               de to hidtidige partnere, finn larsen og kjeld wessel wetlesen, erklærer sig
      udtrykkelig villige til at ville overtage peter guldagers anparter, såfremt finansiering er
      mulig.
               det forsøges i gensidig interesse at gennemføre salget hurtigst muligt, dvs.
      udarbejdelsen af købsaftalen bør ske inden udgangen af februar 2004.
               desuden påtænkes det at tilbagebetale hans peter guldagers lån hurtigst muligt,
      og det tilstræbes at ophæve hans ansvar hos banken hurtigst muligt.
                                                  ‐3‐
                endvidere får hans peter guldager udtrykkelig tilladelse til i mellemtiden at
      stifte et nyt selskab i den samme branche.
      …”
      kjeld wetlesen og finn larsen tilbød den 12. marts 2004 at købe hans peter
guldagers anparter i tpi for 49.658,05 chf beregnet som 1/3 af egenkapitalen pr. 31.
december 2002.
      hehlen treuhand ag vurderede den 21. oktober 2004 selskabets værdi pr. 31.
december 2003 til 149.122,95 chf.
      hans peter guldager indhentede imidlertid også sin egen vurdering af
selskabet gennem internationale treuhand ag, der den 14. september 2004
vurderede selskabet til at have en værdi på 1.380.000 chf pr. 31. december 2003.
      på grund af uenighed om værdiansættelsen skete der ikke overdragelse af hans
peter guldagers anparter i tpi. han opsagde anpartshaveroverenskomsten med
virkning fra udgangen af september 2004.
      den 13. juni 2005 solgte tpi repræsenteret af kjeld wetlesen med virkning fra 1.
juli 2005 alle rettigheder til et antal nærmere specificerede kontrakter med la roche
til scott/tiger ag for en købesum på 30.000 chf. scott/tiger ag overtog samtidig
tre medarbejdere fra tpi. købesummen skulle i henhold til aftalen betales den 21. juli
2006. det er dog forklaret af kjeld wetlesen og finn larsen, at der er tale om en
skrivefejl, idet der rettelig skulle have stået 21. juli 2005. der er mellem parterne
enighed om, at kjeld wetlesen på salgstidspunktet var direktør for tpi med
bemyndigelse til at sælge selskabet, og at overdragelsen derfor skete i
overensstemmelse med tegningsreglerne.
      kjeld wetlesen havde forudgående forsøgt at sælge kontrakterne til nnit a/s
(i det følgende: nnit) for en pris på 30.000 chf, men nnit afslog.
      kjeld wetlesen blev ansat som direktør hos scott/tiger ag pr. 1. juli 2005. finn
larsen blev ansat hos nnit a/s pr. 1. maj 2005.
      tpi blev erklæret konkurs den 22. februar 2006. hans peter guldager anmeldte
og fik anerkendt en fordring på 460.000 chf i boet, hvoraf han modtog dividende på
                                                ‐4‐
1.002,25 chf. ved erklæring af 7. september 2006 attesterede kuratorerne i
konkursboet, at flertallet af kreditorer i boet afstod fra at gennemføre erstatningskrav
i henhold til artikel 754 i den schweiziske code des obligation. hans peter guldager
fik på visse vilkår bemyndigelse til at gøre sin fordring på 460.000 chf gældende
over for selskabets ledelse i eget navn og for egen regning og risiko.
      artikel 754, stk. 1, i den schweiziske code des obligation har i engelsk udgave
følgende ordlyd:
      ”the members of the board of directors and all persons engaged in the
      management or liquidation or liable not only to the company, but also to
      each shareholder and to the company´s obliges for the damage caused by
      an intentional or negligent violation of their duties.”
hans peter guldager har til brug for sagen vedrørende fortolkningen af artikel 754
indhentet en legal opinion fra sylvie cavaleiri jørgensen, som er schweizisk advokat
og gift med hans peter guldagers advokat. af konklusionen fremgår:
      ”to summarize, the liability of mr. wetlesen towards tpi depends on the
      answer to one single question, namely: did the sale of the assets of tpi to
      scott/tiger result in tpi suffering a financial loss. this has to be
      determined by financial, and not legal, experts.
             if the assets were sold at a fair market price, then mr. wetlesen did
      not violate his duty of loyalty towards tpi, and he would thus not have
      attracted a liability towards tpi/mr. guldager under art. 754 co.
             if the price of the assets was indeed too low compared to what other
      buyers would have paid for the assets, then mr. wetlesen has attracted a
      liability towards tpi/mr. guldager under art. 754 co.”
hans peter guldager har under sagen nedlagt hovedpåstand om, at kjeld wetlesen
skal betale 10.000 chf med rente fra sagens anlæg den 27. august 2007. kjeld
wetlesen har nedlagt påstand om frifindelse.
      sø‐ og handelsretten har ved kendelse afsagt den 12. marts 2009 afgjort, at
scott/tiger a/s ikke er pligtig at fremlægge en række dokumenter og oplysninger til
brug for sagen om erstatningskravet, dels fordi rådigheden over dokumenterne er
hos selskabet scott/tiger ag, dels fordi der ikke er grundlag for at pålægge
                                               ‐5‐
tredjemand pligt til edition, før der er tilvejebragt en betydelig sandsynlighed for at
kravet eksisterer, f.eks. i form af en delafgørelse vedrørende kravet.
      retten besluttede den 19. maj 2009, at spørgsmålet om ansvarsgrundlag skulle
udskilles til særskilt behandling i medfør af retsplejelovens § 253.
forklaringer
kjeld wetlesen har forklaret, at tpi blev etableret i 2001. de var tre ejere og ejede hver
1/3 af anpartskapitalen. i 2003 var firmaet vokset pænt, men blev ramt af den
generelle nedtur i it‐branchen. idet hans peter guldagers strategi ikke stemte
overens med kjeld wetlesens og finn larsens, blev de enige om at skilles. de
forsøgte at lave en fornuftig udtrædelsesordning, idet bl.a. konkurrenceklausulen
gjorde det svært at udtræde. hehlen treuhand, som i årevis havde fungeret som
selskabets revisor, bedømte selskabet værdi til 150.000 chf ud fra egenkapitalen
ultimo 2003. han tilbød derfor sammen med finn larsen at købe hans peter
guldager ud for 1/3 af denne pris, men hans peter guldager reagerede ikke. de ville
have betalt de 50.000 chf af egen lomme, idet der ikke var penge i tpi.
      internationale treuhand ag afgav også en vurdering, men egenkapitalen var
pumpet op, og det var ren talmagi.
      da hans peter guldager trak sit lån på 50.000 chf ud af firmaet, fik de et
likviditetsproblem, og samtidig opsagde banken selskabets kassekredit. hans peter
guldager havde anlagt flere sager mod firmaet. efter at han trådte ud i 2003,
udgjorde kjeld wetlesen og finn larsen den daglige ledelse. finn larsen og kjeld
wetlesen fik også deres lån på hver 50.000 chf tilbagebetalt af tpi
      primo januar 2005 var de klar over, at tpi havde problemer. de forsøgte at
sælge tpi til flere større it‐selskaber bl.a. nnit, ejet af novo nordisk, og scott/tiger,
der har en kreds af ejere, som han og finn larsen tidligere havde arbejdet for. der
blev udarbejdet materiale til due diligence, men fordi handlen med hans peter ikke
blev afsluttet, var det svært at sælge firmaet. scott/tiger afslog at købe tpi pga. en
                                            ‐6‐
verserende retssag mellem tpi og hans peter guldager. finn larsen udtrådte af
firmaet i april 2005 og fik ansættelse hos nnit.
      firmaet var ved at gå konkurs, hvorfor han besluttede at sælge aktiverne i
firmaet. hans rådgiver sagde, at han ikke selv måtte være en del af overdragelsen
som en del af aktiverne for at undgå inhabilitet. det var stort set kun kontrakten med
la roche, der indgik i handlen sammen med de tre konsulenter lars peter andersen,
annette dupont og susanne zambach. la roche aftalen udløb med udgangen af
2005 og indtjente i den periode ca. 120.000 chf, hvoraf fortjenesten var max. 20 %.
for scott/tiger udgjorde fortjenesten formentlig 10 %.
      novartis aftalerne, der udløb i juni 2005, blev ikke forlænget. la roche aftalen
blev forlænget på samme vilkår til slutningen af 2006 med susanne og annette som
konsulenter. annette omsatte for ca. 12.000 chf om måneden, hvorfra skal
fratrækkes omsætning på feriedage m.v. susanne var på barsel fra juli måned.
scott/tiger kunne ikke på forhånd regne med, at la roche aftalen ville blive
forlænget. i tpi regi blev aftalen forlænget to gange. de resterende kontrakter udløb
inden overdragelsen. scott/tiger overtog arbejdsgiverforpligtelserne for de tre
medarbejdere.
      de tilbød hans peter guldager at købe kontormøblerne, men han blev ikke
tilbudt at overtage la roche aftalen, idet dette havde medført en endnu vanskeligere
situation.
      tpi havde et kontorlejemål med 6 måneders opsigelse. både nnit og scott/
tiger fremsatte tilbud om køb af aktiverne for 30.000 chf, men til forskel fra nnit
ville scott/tiger herudover også købe inventaret og overtage lejemålet, hvorved tpi
sparede lejen i opsigelsesperioden. det var derfor, de valgte scott/tiger som køber.
hans peter guldager gav ikke samtykke til salget. det var ikke nødvendigt iht.
schweizisk ret.
      han var ligeglad med, om det var scott/tiger eller nnit, der blev køber. han
havde nemt ved at få job og fik bl.a. tilbudt ansættelse hos nnit og et andet firma
                                             ‐7‐
ud over hos scott/tiger. da de solgte aktiverne i firmaet, var det ikke afklaret, hvad
han skulle bagefter. der var ingen forhåndsaftaler under bordet. han blev ansat som
direktør for scott/tiger ag ved aftale af 13. juni 2005 pr. 1. juli 2005. han modtog
ingen transfersum eller lignende for at indtræde i scott/tiger.
      købsaftalen med scott/tiger blev forhandlet på plads, efter at finn larsen
havde fået ansættelse hos nnit. finn larsen blev ikke ansat hos nnit som resultat
af forhandlingerne med nnit.
      købesummen skulle bruges til betaling af kreditorer. betalingen fremgår af
tpi´s regnskab for 2005.
      hans peter blev indkaldt til alle generalforsamlinger, men kom ikke. han
anmodede heller ikke om afholdelse af generalforsamling.
      for at få ro og undgå en retssag indgik scott/tiger en forligsaftale med hans
peter om betaling af 40.000 chf, mod at hans peter i forhold til scott/tiger
anerkendte, at tpi´s aktiver ikke var købt til underpris.
      torben bolvig har forklaret, at han er adm. direktør for scott/tiger holding, der
ejer scott/tiger a/s og scott/tiger ag.
      han kendte hans peter guldager, kjeld wetlesen og finn larsen, som var
gamle kollegaer. på et tidspunkt blev han spurgt, om han var interesseret i at købe
tpi. idet han kendte medarbejderne i tpi, var han interesseret i at købe
virksomheden, men eftersom han også var bekendt med, at der var problemer ejerne
i mellem, ønskede han ikke at købe selskabet, men kun aktiviteterne. der var to
andre selskaber, der også afgav bud på aktiviteterne. scott/tigers tilbud inkluderede
overtagelse af arbejdsgiverforpligtigelserne over for de tre operationelle
medarbejdere, hvoraf to medarbejdere – susanne og annette ‐ var på projekt, og
susanne gik på barsel i september. scott/tigers købstilbud var på 30.000 chf. prisen
var fastsat ud fra kontrakternes løbetid. de vidste ikke, om kontrakterne kunne blive
forlænget efter udløb. scott/tiger havde i forvejen la roche som kunde. samtidig
                                             ‐8‐
overtog scott/tiger kontorinventaret for 5‐6.000 chf og det lejemål, hvor tpi havde
haft kontor. købesummen blev betalt straks efter overtagelsen af aktiverne.
      havde der ikke været tvister, kunne de have overvejet at købe selskabet, og de
havde da også på et tidspunkt kontakt til hans peter guldager om købe hans del af
selskabet, men det ønskede hans peter guldager ikke.
      efter at scott/tiger havde overtaget aktiverne fra tpi, henvendte hans peter
guldager sig bl.a. til la roche og gjorde sit bedste for at stille scott/tiger i et dårligt
lys. samtidig var de i færd med at overveje en børsnotering, da de pludselig modtog
en stævning fra hans peter guldager. de valgte at indgå forlig med hans peter
guldager om betaling af 40.000 chf for at lukke sagen, selvom det ikke var rimeligt.
      der var ingen sammenhæng mellem købet af aktiverne og ansættelsen af kjeld
wetlesen. kjeld wetlesen blev ansat som direktør for scott/tiger ag på de samme
betingelser som de andre ledende medarbejdere i scott/tiger gruppen. på et
tidspunkt i forhandlingsforløbet spurgte han kjeld wetlesen, hvad han skulle lave
bagefter, og han svarede, at han overvejede at blive selvstændig eller søge ansættelse.
de var enige om, at de først ville diskutere kjeld wetlesens eventuelle ansættelse hos
scott/tiger efter forhandlingerne om købet af aktiverne. det påvirkede på ingen
måde prisen for aktiverne. ansættelsesaftalen blev underskrevet ultimo juni, lige før
han startede.
      scott/tiger ag var på købstidspunktet relativt nyetableret og havde 3 ‐ 4 andre
kontrakter. da de tidligere havde købt wm data, overtog de to medarbejdere. kjeld
wetlesens arbejde bestod i medarbejderpleje, konsulentarbejde og salgsarbejde. han
blev ansat, fordi han var god til at tage sig af personalet.
      finn larsen har forklaret, at han var medejer af tpi. da de pga. uenigheder blev
nødt at skilles fra hans peter guldager, indgik de en hensigtserklæring, hvor de
aftalte, at hans peter guldager var fri af konkurrence‐ og kundeklausulen. de ville
forsøge at finde en retfærdig pris på hans peter guldagers andel, hvorfor de bad
                                             ‐9‐
tpi´s revisor, hehlen treuhand, om at vurdere selskabets værdi. hehlen treuhand
vurderede selskabet til 150.000 chf, og de tilbød derfor hans peter guldager at købe
hans andel for 50.000 chf, men det ville hans peter guldager ikke acceptere. hans
peter guldager udtrådte af den aktive ledelse i tpi, og kjeld wetlesen og vidnet
kørte firmaet videre.
      det gik imidlertid dårligere og dårligere, hvorfor han i foråret 2005 valgte at
træde ud af firmaet, men beholdt sin anpart, idet der ikke var nogen værdi tilbage i
firmaet, som kjeld wetlesen kunne have interesse i at købe. han blev ansat hos
nnit pr. 1. maj 2005. de forsøgte at sælge tpi og havde dialog med tre forskellige
firmaer, et schweizisk selskab, scott/tiger og nnit.
      på grund af den verserende retssag med hans peter guldager havde de
problemer med at sælge selskabet. derfor forsøgte de i stedet at sælge aktiverne. de
modtog købstilbud fra nnit og scott/tiger på baggrund af enslydende
udbudsmateriale. tilbuddene lå meget tæt, men tilbuddet fra scott/tiger var bedre,
idet de også ville overtage kontorlokaler og inventar. aftalen med scott/tiger blev
indgået i maj 2005, og betalingen skulle falde omkring 30‐60 dage efter underskrift.
pengene indgik kontant i tpi.
      det var vanskeligt at få kontakt til hans peter guldager, der var indkaldt til
generalforsamlingerne i tpi, men ikke kom. eftersom finn larsen og kjeld wetlesen
havde aktiemajoriteten, kunne de sælge aktiverne. hvis de involverede hans peter
guldager for meget i salget, ville det trække ud, og de risikerede, at aktiverne
mistede værdi.
      havde retssagen med hans peter guldager ikke verseret, kunne de formenlig
have solgt hele selskabet, hvilket nok havde givet en anden pris end at sælge
aktiverne enkeltvist.
      philip schou har forklaret, at han kendte kjeld wetlesen og finn larsen. de
spurgte, om nnit var interesseret i at købe tpi, men det ønskede nnit ikke, idet
                                              ‐ 10 ‐
virksomheden som helhed ikke havde en positiv værdi pga. meget korte kontrakter,
bindinger ifht. medarbejdere, et uopsagt lejemål og et vaklende kundegrundlag.
nnit bød ikke på aktiverne i selskabet, men afgav i juni tilbud på køb af restværdien
af kontrakterne på 30.000 chf. de vidste ikke, hvad andre interesserede havde budt.
i januar fik de en informationspakke fra tpi indeholdende bl.a. forretningsplan, cv
på medarbejdere og budgettal. han havde en fornemmelse af, at der var en
tredjepart i selskabet, og at det var uklart, hvordan denne person ville agere i
forbindelse med et eventuelt salg af selskabet. dette usikkerhedsmoment havde også
betydning ved nnit´s overvejelser ifht. et eventuelt køb af hele virksomheden.
       sylvie jørgensen har forklaret, at hun vedstår erklæringen af 31. juli 2009
vedrørende fortolkningen af artikel 754. hun forklarede supplerende, at kjeld
wetlesen ved salget af aktiverne fra tpi havde en dobbeltrepræsentation iht.
schweizisk ret, hvilket som udgangspunkt er forbudt. det er uden betydning, at han
først blev ansat 17 dage efter underskrivelsen af kontrakten.
      såfremt man ikke kan lægge til grund, at salgsprisen var for lav, vil handlingen
ikke blive anset for illoyal.
      ved bedømmelsen af, om kjeld wetlesen har handlet illoyalt, skal man
undersøge, om alle fire betingelser for ansvar iht. artikel 754 er opfyldt. er dette ikke
tilfældet, ifalder han ikke ansvar. hvis det er ubekendt, om der er lidt et tab, kan
man ikke afgøre, om artikel 754 er opfyldt. det kan afgøres, om en handling
potentielt falder inden for artikel 754, selvom det ikke er oplyst, om der er lidt et tab.
      efter hendes opfattelse ville en schweizisk domstol ikke tage hans peter
guldager påstand under påkendelse. en schweizisk domstol ville aldrig bedømme
sagen uden samtidig at vurdere, om der var lidt et tab, medmindre det kunne lægges
til grund, at der var lidt et tab. der er ikke ansvar, hvis ikke der er lidt et tab.
parternes argumenter
                                             ‐ 11 ‐
hans peter guldager har gjort gældende, at kjeld wetlesen ved på vegne af tpi at
sælge la roche aftalen til scott/tiger til underpris påførte tpi et væsentligt tab, og at
salget var i strid med artikel 754.
      der skal ved denne afgørelse alene tages stilling til, om der er et potentielt
ansvarsgrundlag i henhold til artikel 754. årsagen til, at hans peter guldager på
nuværende tidspunkt ikke har fremlagt dokumentation for, at der er lidt et tab, er, at
han ikke fik ret til edition. udskillelsen af spørgsmålet om ansvarsgrundlag har
været nødvendig for at få ret til edition vedr. fakturaer fra scott/tiger.
      det må lægges til grund, at der er en reel mulighed for, at hans peter guldager
har lidt et tab.
      spørgsmålet om, hvorvidt artikel 754 kan bringes i anvendelse, er allerede
bekræftet af skifteretten i liestahl, der besluttede at overdrage artikel 754‐kravet til
hans peter guldager.
      kjeld wetlesen var klart inhabil, da han den 13. juni 2005 solgte tpi´s aktiver,
herunder la roche aftalen til scott/tiger, hvorefter han 17 dage senere startede som
direktør for scott/tiger. overtagelsen af aktiverne skete samme dato, som han
tiltrådte som direktør. torben bolvig har forklaret, at en eventuel ansættelse blev
drøftet under forhandlingerne om salget af aktiverne, hvilket viser, at der var en
interessekonflikt. kjeld wetlesen havde kontakten til la roche, og det var derfor
afgørende for scott/tiger at ansætte ham, især fordi kontrakten stod over for en
genforhandling. han kan derfor ikke have forhandlet prisen på bedst mulige måde.
eftersom der er en dobbeltrolle, er der en formodning for, at handlen ikke er sket på
armslængde vilkår.
      der er endvidere formodning for, at prisen ikke blev forhandlet på bedst
mulige måde, idet hans peter guldager ikke blev tilbudt at byde på kontrakten med
la roche. hans peter guldager blev desuden ikke orienteret om, at alle aktiverne
blev solgt, hvilket i sig selv må anses for culpøst.
                                            ‐ 12 ‐
       på den baggrund gøres det sammenfattende gældende, at kjeld wetlesens
dobbeltrolle i forbindelse med salget af tpi´s aktiver til scott/tiger uden tvivl falder
inden for artikel 754´s anvendelsesområde.
kjeld wetlesen har gjort gældende, at han ikke er erstatningsansvarlig, og at kravene i
artikel 754 ikke er opfyldt. hans peter guldager kunne have gennemført syn og skøn
til fastsættelse af kontrakternes værdi bedømt ud fra det materiale, der blev
fremsendt til potentielle købere.
       eftersom hans peter guldager ikke har dokumenteret, at han har lidt et tab, har
kjeld wetlesen ikke handlet culpøst. dette støttes tillige af den af hans peter
guldager indhentede legal opinion, hvoraf fremgår, at der kun kan gøres ansvar
gældende, hvis der er lidt et økonomisk tab, hvilket skal afgøres af finansielle
eksperter.
       hans peter guldager valgte frivilligt at træde ud af tpi. da det blev klart, at
selskabet ikke kunne overleve, forsøgte kjeld wetlesen og finn larsen at lukke
selskabet på den bedst mulige måde, og det var alene hans peter guldagers
handlemåde, der gjorde et samlet salg af tpi umuligt. kjeld wetlesen tjente tpi´s
interesser bedst muligt ved at sælge, hvad det var muligt at sælge til den bedst
opnåelige pris, og det er udokumenteret, at noget bedre tilbud kunne opnås.
skifteretten i liestahl har ikke anerkendt, at der er et krav. på grund af parternes
konfliktfyldte forhold, ville en tilbudsgivning til hans peter guldager have forsinket
salget i en sådan grad, at aktiverne ville være væk.
       det er udokumenteret, at kjeld wetlesen havde en dobbeltrolle eller handlede
illoyalt. det forhold, at kjeld wetlesen havde interesse i firmaet samt muligt kunne få
ansættelse i andre lignende virksomheder, herunder de virksomheder, der blev bedt
om at give tilbud på køb, er irrelevant, idet det afgørende er, at kjeld wetlesen på
handelstidspunktet ikke var ansat i nogen af de firmaer, han søgte at sælge tpi´s
aktiver til.
                                             ‐ 13 ‐
      eftersom der ikke er konstateret et tab, er der ikke dokumenteret et
ansvarsgrundlag, hvorfor kjeld wetlesen skal frifindes for den af hans peter
guldager nedlagte påstand.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
hans peter guldager blev af konkursboet legitimeret til over for fallentens ledelse at
gøre erstatningskrav i henhold til artikel 754 gældende i stedet for konkursboet, i
eget navn og for egen regning og risiko.
      som tegningsberettiget direktør for tpi solgte kjeld wetlesen selskabets
væsentligste aktiver til scott/tiger ag den 13. juni 2005 for 30.000 chf. hans peter
guldager var på salgstidspunktet fortsat anpartshaver i tpi.
      ganske kort tid efter salget tiltrådte kjeld wetlesen den 1. juli 2005 en stilling
som direktør i det købende selskab scott/tiger, hvor han også fortsatte de kontrakter,
han som direktør for tpi forudgående havde solgt til scott/tiger.
      på grund af det tidsmæssige sammenfald finder retten det ubetænkeligt at
fastslå, at handlen med scott/tiger indebærer en overtrædelse af artikel 754 i den
schweiziske code des obligations, medmindre handlen blev indgået på såkaldt
armslængde vilkår. kjeld wetlesen burde endvidere som minimum have meddelt
hans peter guldager, at han påtænkte et salg til scott/tiger, hvorved hans peter
guldager havde haft mulighed for at byde på kontrakterne.
      kjeld wetlesen findes herefter at have udvist en culpøs adfærd, som må anses
for ansvarspådragende efter artikel 754 i den schweiziske code des obligation
under forudsætning af, at hans peter guldager kan godtgøre, at overdragelsen af
tpis aktiver til scott/tiger ag skete til en pris som lå under markedsprisen.
      herefter gives der hans peter guldager medhold i, at kjeld wetlesen er
erstatningsansvarlig for det eventuelle tab, som tpi og hans peter guldager har lidt
som følge af kjeld wetlesens afhændelse af aktiverne i tpi til scott/tiger.
                                            ‐ 14 ‐
      retten har ikke herved taget stilling til, hvorvidt de øvrige betingelser for
erstatning, herunder tab, adækvans og kausalitet, er opfyldt,
                                   thi kendes for ret:
kjeld wetlesen skal anerkende, at han i medfør af artikel 754 i den schweiziske code
des obligations er erstatningsansvarlig for det eventuelle tab, som tpi consulting
gmbh under konkurs og hans peter guldager har lidt som følge af kjeld wetlesens
afhændelse af aktiverne i selskabet til scott/tiger ag ved aftale dateret den 13. juni
2005.
aksel gybel                      henrik rothe                 preben sunke
                                 (retsformand)
                                          (sign.)
                                       ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 10. april 2014
sag 201/2012
(1. afdeling)
a
og
b aps
(advokat søren aagaard for begge)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat kim lundgaard hansen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 7. afdeling den 8. maj 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, poul søgaard, jytte scharling, hanne
schmidt og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande, dog har a og b aps i påstand i fratrukket de beløb, som
skatteministeriet har anerkendt, hvorefter denne påstand lyder på nedsættelse af as indkomst
med 58.472 kr. for indkomståret 2006 og med 59.280 kr. for indkomståret 2007.
anbringender
a og b aps har for højesteret frafaldet anbringendet om, at skattemyndighederne skulle have
truffet særskilt afgørelse om bs hæftelse for a-skat og am-bidrag.
højesterets begrundelse og resultat
fire dommere – poul søgaard, jytte scharling, hanne schmidt og jan schans christensen –
udtaler:
                                                - 2 -
a er eneanpartshaver og direktør i b aps, som driver virksomhed med bl.a. salg af rådgiv-
ning og konsulenttjenester, brugte kedler og kedelanlæg, serviceydelser, komponenter og re-
servedele. b aps har leaset en varevogn på gule nummerplader, som a mod betaling til sel-
skabet har benyttet i den landbrugsvirksomhed, som han driver i personligt regi. hoved-
spørgsmålet i sagen er, om bilen af selskabet dermed må anses for at have været stillet til rå-
dighed for as private benyttelse, jf. ligningslovens § 16, stk. 4.
efter ligningslovens § 16, stk. 4, 1. pkt., beskattes den skattepligtiges private rådighed over en
firmabil. firmabiler på gule nummerplader, hvor der ikke er betalt tillæg for privat anvendelse
efter vægtafgiftsloven, er ikke omfattet af hovedreglen i § 16, stk. 4, 1. pkt., om beskatning af
rådighed over fri bil, medmindre bilen alligevel er benyttet til privat kørsel, jf. den dagæl-
dende ligningslovs § 16, stk. 4, 10. pkt. (nu § 16, stk. 4, 13. pkt.) sammenholdt med den da-
gældende vægtafgiftslovs § 2, stk. 3, nr. 1 (nu § 2 a, stk. 3, nr. 1).
b aps har i et antal tilfælde i 2006 og 2007 overladt bilen til a, der har anvendt den til trans-
port af kvæg i sin personligt drevne landbrugsvirksomhed. vi lægger til grund, at b aps, som
ikke i øvrigt beskæftiger sig med udlejning af biler, alene har ladet a benytte bilen til brug for
sin personligt drevne landbrugsvirksomhed på grund af hans stilling i selskabet. vi finder her-
efter, at denne brug af bilen har været anpartsselskabets virksomhed uvedkommende, og at bi-
len dermed af anpartsselskabet er stillet til rådighed for as private benyttelse, jf. ligningslo-
vens § 16, stk. 4, 1. pkt. den omstændighed, at as personligt drevne virksomhed betalte for
brugen af bilen og benyttede den erhvervsmæssigt, kan efter vores opfattelse ikke føre til an-
det resultat.
skattemyndighederne har derfor været berettiget til at forhøje as skattepligtige indkomst som
fastslået af landsretten.
bilen kan herefter ikke anses for udelukkende at være anvendt i b aps’ virksomhed, jf.
momslovens § 41, stk. 3, og skattemyndighederne var derfor berettiget til at forhøje anparts-
selskabets momstilsvar.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, stemmer vi for
at stadfæste dommen.
                                              - 3 -
dommer børge dahl udtaler:
sagen angår brug af en varebil på gule nummerplader leaset af b aps. hovedspørgsmålet er,
om bilen skattemæssigt skal anses for at have været anvendt privat, fordi den af b aps, hvori
a er eneanpartshaver og direktør, har været udlejet til c, der er en af a personligt drevet
kvægvirksomhed, og i denne anvendt til erhvervsmæssig virksomhed.
ligningslovens § 16, stk. 4, angår en bil, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver for den
skattepligtiges ”private benyttelse”. efter min opfattelse er det ikke nærliggende at anse den
skete erhvervsmæssige anvendelse af bilen i kvægvirksomheden c for udnyttelse af et perso-
nalegode, som b aps har stillet til rådighed for as ”private benyttelse”. bilen blev udlejet af
b aps til c til erhvervsmæssig brug, og udlejningen af bilen er sket på markedsmæssige vil-
kår som en erhvervsmæssig aktivitet, der er faktureret på sædvanlig vis efter antal kørte kilo-
meter med tillæg af moms. det er derfor efter min opfattelse heller ikke nærliggende at anse
kørslen som uvedkommende i forhold til b aps. det er endvidere efter min opfattelse ikke
nærliggende at tillægge as bestemmelsesret i begge virksomheder særlig betydning; havde
kvægvirksomheden været indlagt i selskabet eller virksomheden i selskabet været drevet per-
sonligt sammen med kvægvirksomheden, ville ingen kørsel for nogen af de to typer virksom-
hed kunne anses for privat.
på denne baggrund finder jeg, at der ikke har været hjemmel til at anse den skete anvendelse
for privat. jeg stemmer derfor for at tage as og b aps’ påstande til følge.
afgørelsen træffes efter stemmeflertallet.
efter sagens karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for landsret eller høje-
steret til nogen anden part.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsret eller højesteret til nogen anden
part.