text:
 jem
                                         udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                         kendelse
afsagt den 12. december 2014 i sagen
b-6-14
s u/ konkurs
(advokat michael serring)
mod
x
(advokat michael jan lindquist)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s. selskabet blev taget under konkursbehandling den 20. januar 2014, og advokat michael
serring blev samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra er-
hvervsstyrelsen siden selskabets stiftelse den 15. april 2008 og frem til den 22. november
2013, hvor skifteretten efter erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning udpegede
advokat michael serring som likvidator, været registreret som direktør i selskabet. den 20.
                                                           -2-
december 2013 blev x med virkning fra den 21. oktober 2013 genregistreret som direktør,
idet i rapporten fra erhvervsstyrelsen fremgår, at anmodningen om tvangsopløsning var til-
bagetaget. advokat michael serring fratrådte ifølge rapporten som likvidator den 20. de-
cember 2013 med virkning fra den 9. december 2013. konkursdekret af 20. januar 2014 blev
afsagt på baggrund af to konkursbegæringer fra kreditorer.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 3. juni 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet blev sendt til x med modtagelsesbevis den 12. juni 2014, og den 7. juli 2014
modtag skifteretten meddelelse fra advokat michael lindquist, om at denne repræsenterede
x og ønskede forlænget frist for afgivelse af svarskrift. fristen blev udsat flere gange, senest
den 16. september 2014, hvor fristen for indgivelse af svarskrift blev fastsat til den 23. sep-
tember 2014. da skifteretten fortsat ikke havde modtaget noget svarskrift, overgik sagen den
30. september 2014 til skriftlig behandling på det foreliggende grundlag. den 31. oktober
2014 modtog skifteretten advokat michael lindquists brev af 29. oktober 2014 pr. mail, hvor-
efter x har taget bekræftende til genmæle. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift bl.a.:
       ”… på baggrund af indstilling af 21. maj 2014 om at indlede sag om konkurskarantæne mod x har skifte-
       retten 26. maj 2014 besluttet at tage indstillingen til følge.
       selskabets forhold – fristdag m.v.
       ser stiftet 15. april 2008 af x. bortset fra perioder, hvor selskabet har været begæret tvangsopløst, har x
       været direktør for selskabet i hele perioden fra stiftelsen og indtil konkursen.
       x er efter det oplyste tillige ultimativ ejer af s via s6, der er under tvangsopløsning ved roskilde skifte-
       ret.
       selskabet har ikke haft nogen bestyrelse, og der har ikke været andre personer i selskabets direktion.
       det registrerede formål for s var ”at drive distributionsvirksomhed”. selskabet har efter det oplyste dre-
       vet virksomhed med godstransport. virksomheden har indtil sommeren/efteråret 2012 været drevet fra
                                                    -3-
hb, 2670 greve, hvorefter virksomheden tilsyneladende er drevet fra ss, 2635 ishøj, som også er xs pri-
vatadresse.
ud over s er eller har x været tilknyttet
s2
s3
s4
s5
s6
s7
s3 blev taget under konkursbehandling ved roskilde skifteret 13. marts 2012. s4 blev taget under kon-
kursbehandling ved roskilde skifteret 29. juni 2012.
s5 er, i modsætning til de øvrige selskaber, ikke stiftet (direkte eller indirekte) af x eller hans nærtstående,
og han har ikke været medlem af ledelsen for dette selskab siden stiftelsen. s5 blev stiftet i 2009 med en
anpartskapital på kr. 125.000, under navnet s8, af x2, som også var direktør for selskabet fra stiftelsen og
indtil april 2012, hvor selskabet ændrede navn til s9, og x3 indtrådte som direktør. i juni 2012 ændrede
selskabet navn til s5, og som direktør indtrådte y, der efter det oplyste er søn af x. y fratrådte som direk-
tør 5. oktober 2012, hvor x indtrådte som direktør. x var direktør indtil 20. december 2013, hvor x4 til-
trådte som direktør.
der er aflagt årsrapporter for s5 pr. 31. december 2010, pr. 31. december 2011 og pr. 31. december 2012.
årsrapporterne er ikke reviderede. årsrapporten for 2010 giver indtryk af, at der reelt ikke havde været
aktivitet. som eneste aktiv var anført ”tilgodehavender” på kr. 124.994, og der var ingen passiver ud over
egenkapitalen. årsrapporten for 2011 giver tilsvarende indtryk af, at der reelt ikke havde været aktivitet.
som eneste aktiv var anført ”tilgodehavender” på kr. 124.992, og der var ingen passiver ud over egenka-
pitalen. årsrapporten for 2012 giver oplysning om en nettoomsætning på kr. 101.721 og et resultat før
skat på kr. 10.279. som eneste aktiv var anført tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser på kr. 246.615.
anpartskapitalen var – uden at der er registreret nogen kapitalnedsættelse – anført til kr. 80.000, og
egenkapitalen var anført til kr. 87.704. blandt gældsposterne var anført gæld til realkreditinstitutter på
ca. kr. 50.000 og gæld til ”tilknyttede virksomheder” på ca. kr. 80.000.
erhvervsstyrelsen anmodede 21. august 2013 om opløsning af s (bilag 2), idet selskabet ikke havde indle-
veret årsrapport for 2012. på et møde i skifteretten 22. november 2013 blev selskabet taget under likvida-
tion.
forud for mødet i skifteretten 22. november 2013 havde selskabet anmodet erhvervsstyrelsen om genop-
tagelse. anmodningen blev af erhvervsstyrelsen afvist med henvisning til, at selskabet inden for de sene-
ste fem år tidligere havde været taget under tvangsopløsning. dette var imidlertid – efter det oplyste - ik-
ke korrekt, hvorfor erhvervsstyrelsen 20. december 2013 tilbagekaldte anmodningen om opløsning af sel-
skabet (bilag 2), da selskabet – efter det oplyste – i øvrigt opfyldte betingelserne for genoptagelse. x blev
registreret som direktør på ny, med virkning fra 21. oktober 2013.
5. december 2013 blev selskabets ansatte opsagt, som følge af at selskabet var ude af stand til at betale løn
til de ansatte, idet skat havde foretaget udlæg i selskabets tilgodehavender hos selskabets største kunde.
tidligere ansatte i selskabet indgav på den baggrund konkursbegæringer mod selskabet. den tidligst mod-
tagne konkursbegæring blev modtaget i skifteretten 18. december 2013. på grundlag af de indgivne kon-
kursbegæringer blev selskabet taget under konkursbehandling 20. januar 2014.
                                                     -4-
baggrunden for konkursen
skat har oplyst, at der siden starten af 2012 ikke er angivet (eller betalt) moms for s. som følge af de
manglende angivelser blev momstilsvarene foreløbig fastsat til kr. 8.000 for første kvartal 2012 og derefter
til kr. 933.000 for hvert af de efterfølgende kvartaler. til sammenligning fremgår det af oplysninger fra
skat, at momstilsvaret for hele 2011 udgjorde kr. 534.389, og at momstilsvaret for 2010 udgjorde ca. kr.
3,3 mio.
for så vidt angår indeholdelse, indberetning og betaling af a-skat, am-bidrag og atp af løn til selska-
bets ansatte fremgår det af oplysninger fra skat, at selskabet var tilmeldt som indeholdelsespligtig i en
periode fra 2008 til 31. marts 2011, hvor selskabet blev afmeldt, og derefter tilmeldt igen i en periode fra
1. marts 2012 til 30. april 2012, hvor selskabet på ny blev afmeldt.
på baggrund af navnlig de foreløbigt fastsatte momstilsvar foretog skat 25. november 2013 udlæg (bi-
lag 12) i s’ tilgodehavende hos den væsentligste kunde, s10 (med respekt af en tidligere meddelt transport
til firma1).
i en e-mail 5. december 2013 (bilag 11) fra en ledende medarbejder, x4, til en række af selskabets ansatte
hedder det
”ingen løn …
jeg er rigtig ked af at skulle skrive denne mail til jer, men i fortjener alle at få klar besked.
s, som vi alle er ansat af, ejes af x (jeg er selv ansat af x og ejer ikke s).
skat har krævet at få alle de penge som er blevet tjent ved vores kørsel på firma2 for s10 - næsten 1
million kroner, hvor halvdelen skulle udbetales nu her den 02.12.2013 og resten den 02.01.2014.
skat har gjort dette trods en aftale med skat om det modsatte.
skat har været på uanmeldt besøg hos s10 og foretaget dette udlæg. i kan se dette i vedhæftede brev som
skat har sendt til firma1.
(i ved at alle vores penge fra s10 først bliver sendt til firma1, som tager deres månedlige betaling og
herefter sender restbeløbet til x, som så udbetaler vores løn)
skat hat gjort dette uden at fremsende et betalingskrav til s eller til x personligt.
konsekvensen er følgende:
s10 – har opsagt vores samarbejde med virkning fra den 31.12.2013.
firma1, som vi leaser de grå trækkere fra, har opsagt leasingkontrakteme og krævet at vi afleverer træk-
keme tilbage – allerede nu.
x5, som vi lejer de hvide trækkere fra, har opsagt lejekontrakterne og krævet at vi afleverer trækkeme til-
bage – allerede nu.
derfor kører vi ikke længere.
                                                   -5-
og
derfor har vi ikke fået vores løn i dag, da s ikke har en stor bankbog som kunne have dækket vores løn.
i er derfor alle opsagt og fritstillet fra i dag torsdag den 5. december 2013
skat har alle jeres lønsedler. hvis i oplever at jeres skattebetaling ikke er registreret, så skal i tro mig
når jeg siger at i har betalt jeres skat. jeres egen sagsbehandler i kommunen eller hos skat kan
henvende sig til x6 hos skat i holbæk, som står for at registrere s medarbejderes skattebetaling. x6 for-
står ikke at andre folk fra skat (x7 som sidder på et kontor i aarhus) har ønsket at ødelage vores ar-
bejdsplads ved at tage alle de penge som skulle betale vores løn og de andre omkostninger som s har …”
da selskabets ansatte ikke modtog løn for november 2013, indgav flere ansatte konkursbegæring mod s
med henblik på at opnå dækning af lønkravene via lønmodtagernes garantifond.
der har også tidligere været indgivet konkursbegæringer mod selskabet. i perioden fra 1. marts 2013 til
30. august 2013 er der behandlet tre konkursbegæringer mod selskabet.
konkursbegæringerne blev alle tilbagekaldt af rekvirenterne pga. betaling på vegne s for at afværge kon-
kurs. betalingerne blev foretaget via betaling fra henholdsvis xs konto og s5’ konto.
bankforhold
det fremgår af r75s-udskrifter for s for indkomstårene 2011 og 2012 (bilag 15), at s – bortset fra et ube-
tydeligt engagement med danske bank, som ophørte i starten af 2012 – alene har haft bankengagement
med den jyske sparekasse.
engagementet med den jyske sparekasse (tidligere sparekassen i skals) bestod ultimo 2011 i dels en er-
hvervskredit, dels tre billån og en garanti på nom. kr. 425.000. engagementet (bortset fra garantien) ud-
gjorde en samlet gæld på ca. kr. 977.000.
engagementet bestod ultimo 2012 i dels erhvervskreditten, dels ét af de tidligere billån, mens de to andre
billån var indfriet. den tidligere garanti på nom. kr. 425.000 var udgået. engagementet udgjorde en sam-
let gæld på ca. kr. 722.000.
engagementet ultimo 2013 udgjorde ca. kr. 680.000.
ved gennemgang af udskrifter af selskabets erhvervskredit i den jyske sparekasse for perioden fra 1. ja-
nuar 2011 til 30. december 2013 kan det konstateret, at der i løbet af 2011 ikke fremgår indbetalinger sva-
rende til sædvanlige kundeindbetalinger (til dækning af konkrete fakturaer). derimod er der en række
indbetalinger, der fremstår som hidrørende fra s3, på i alt ca. kr. 3,1 mio., foruden indbetalinger der
fremstår som hidrørende fra s4 på i alt ca. kr. 143.000. derudover er der to større indbetalinger på i alt
kr. 775.000, som alene er identificeret med angivelse af kontoen, hvorfra beløbene hidrører, men som lader
til at hidrøre fra nærtstående parter.
i starten af 2012 (indtil ultimo februar 2012) er der fra s3 indbetalt ca. kr. 430.000, og der er fra s4 ind-
betalt ca. kr. 55.000.
i den første del af 2012 lader der til fra to kunder at være indbetalt henholdsvis ca. kr. 263.000 og ca. kr.
524.000, foruden ikke-identificerbare indbetalinger på ca. kr. 217.000.
                                                    -6-
der er i maj 2012 indbetalt to beløb på i alt ca. kr. 257.000, som er viderebetalt til x, mens der efterføl-
gende lader til at være indbetalt i alt ca. kr. 285.000 fra x.
siden maj 2012 er der i en række tilfælde tilbageført hævninger fra erhvervskreditten, formentlig som føl-
ge af manglende dækning.
indbetalingerne fra kunder lader til at være ophørt medio 2012.
x har oplyst, at efterfølgende omsætning fra s’ kunder tilgik xs personlige konto i danske bank, hvoref-
ter x overførte beløb til s5’ konto i danske bank.
med samtykke fra x har jeg fra skat modtaget udskrifter af xs konto i danske bank for perioden fra 1.
januar 2012 til 28. juni 2013og netbankudskrifter for perioden fra 1. juli 2013 til 30. september 2013.
med samtykke fra x har jeg endvidere fra skat modtaget udskrifter af s5’ konto i danske bank for peri-
oden fra kontoens tilsyneladende oprettelse 7. februar 2013 til 29. marts 2013 og netbankudskrifter for pe-
rioden fra 1. juli 2013 til 30. september 2013.
det er ved gennemgang af kontoudskrifterne ikke muligt entydigt at adskille posteringer vedrørende s fra
posteringer vedrørende henholdsvis x personligt og s5 (og andre parter).
der henvises i øvrigt til det anførte nedenfor om posteringerne på udskrifterne af xs konto og kontoen til-
hørende s5.
forholdet til s5 – kørselstilladelser – kørselsaftaler m.v.
i perioden fra 5. oktober 2012 til 20. december 2013 (samme dag som anmodningen om opløsning af s
blev tilbagekaldt) var x tillige direktør for s5. s5 driver ligesom s virksomhed med godstransport.
pr. 20. december 2013 udtrådte x af direktionen for s5, og x4 indtrådte som direktør for s5. x4 har væ-
ret ansat i en ledende stilling i s (bilag 11).
s har haft 10 tilladelser til godskørsel fra firma3, og s har haft kørselsaftaler med en række kunder. sel-
skabets primære kunde har været s10. s10 har oplyst, at personkredsen bag s forud for konkursen har
forsøgt at overføre kørselsaftalen til s5. dette har imidlertid ikke været muligt, idet s5 ikke havde tilladel-
se til godskørsel. s5 har efterfølgende opnået kørselstilladelser, formentligt pr. 31. marts 2014.
en del af køretøjerne, der har været anvendt til opfyldelse af s’ kørselsaftaler, har været leaset hos fir-
ma1. der foreligger i hvert fald fire leasingaftaler med firma1 om anvendelsen af i alt fem biler (last-
vogne/varevogne). disse leasingaftaler er indgået mellem firma1 som leasinggiver og s som leasingta-
ger. leasingaftalerne lader til at være indgået i en periode fra medio 2011 til starten af 2012.
ved en række enslydende tillæg til leasingaftalerne (bilag 27 – 30), som alle er underskrevet 23. oktober
2012 af x på vegne både s og s5, er leasingaftalerne overgået til s5 som ny leasingtager (og s udtrådte
som leasingtager).
på samme tidspunkt blev der – dateret 4. oktober 2012, men vitterlighedspåtegnet med dato 23. oktober
2012 – udstedt transport fra s og s5 til firma1 i nuværende og fremtidige tilgodehavender hos s10,
herunder tilgodehavender i henhold til kørselsaftale med s10. transporten blev efter dens ordlyd meddelt
til sikkerhed for enhver forpligtelse, som s5 og/eller s måtte have over for firma1.
                                                     -7-
da s på den ene side var indehaver af kørselstilladelserne og part i kørselsaftalen med s10, men på den
anden side var udtrådt (eller i færd med at udtræde) af leasingaftalerne med firma1, bevirkede trans-
porterklæringen reelt, at s pantsatte de til enhver tid værende tilgodehavender hos selskabets væsentligste
kunde til sikkerhed for forpligtelser påhvilende s5.
selskabets udtræden af leasingaftalerne med firma1, mens selskabet stadig var part i kørselsaftalen med
s10, betød også, at selskabet ikke længere selv havde rådighed over de relevante biler til at opfylde kørsels-
aftalen.
transporterklæringen bevirkede, at fremtidige betalinger fra s10 tilgik firma1, hvorefter firma1 – ef-
ter fradrag af leasingydelser – udbetalte restbeløbene ikke til s, men til xs bankkonto i danske bank.
det fremgår yderligere af oplysninger fra skat, at i hvert fald to biler (skoda superb, reg.nr. 0, og fiat
ducato 33 van, reg.nr. 0) overgik i februar 2013 fra at være ejet af s til at være ejet af s5. der foreligger
ikke oplysninger om vilkårene for overdragelsen og eventuel betaling. der foreligger dog en ”vurdering”
fra en autoforhandler, dateret 15. juli 2013, hvorefter den ene af de overdragne biler var sat til en værdi
på kr. 300.000 og den anden til en værdi på kr. 75.000. på ”vurderingen”, der tillige fremstår som et
bogholderibilag, er der i relation til bilen med en værdi på kr. 300.000 anført ”lån hos s” og ”mellemreg-
ning”, hvilket indikerer, at
der ikke er betalt effektivt for bilen, mens der for den anden bil er en påtegning om ”kontant”.
det fremgår også (bilag 32), at i hvert fald to yderligere biler (som er ejet af en uafhængig tredjepart) i ja-
nuar 2013 overgik fra at være registreret med s som bruger til at være registreret med s5 som bruger.
der foreligger ikke oplysninger om vilkårene for overdragelsen.
fra skat har jeg endvidere modtaget kopi af en række fakturaer mellem s og s5 dateret i perioden fra 30.
juni 2013 til 30. september 2013.
med datering 30. juni 2013 er der udstedt faktura nr. 1321-1327 fra s5 til s for leje af i alt syv biler i an-
det kvartal 2013, for kr. 45.000 med tillæg af moms for hver af bilerne (pr. måned kr. 15.000 med tillæg af
moms for hver af bilerne). dateret 30. juni 2013 er der også udstedt faktura nr. 1333-1339 fra s5 til s for
leje af de samme syv biler i første kvartal 2013, for kr. 45.000 med tillæg af moms for hver af bilerne (pr.
måned kr. 15.000 med tillæg af moms for hver af bilerne). med samme datering er også udstedt faktura
nr. 1340 på kr. 237.225 med tillæg af moms for ”leje af chauffører” i første halvår 2013, ligesom der er
udstedt faktura nr. 1331 på kr. 1.008.945 med tillæg af moms angående ”s10, udført arbejde for s” i uge
14-22, og faktura nr. 1332 på kr. 586.458 med tillæg af moms angående udført arbejde for en anden kun-
de i april-juni 2013.
dateret 20. august 2013 er der udstedt faktura nr. 1341 fra s5 til s på kr. 200.000 med tillæg af moms
for ”leje af 8 biler” i perioden fra 1. juli 2013 til 20. august 2013. dateret 30. september 2013 er der ud-
stedt faktura nr. 1349 på kr. 125.000 med tillæg af moms for ”kørsel” 1. juli 2013 til 30. september 2013.
dateret 30. september 2013 foreligger der faktura nr. 1347 fra s til s5 på kr. 810.000 med tillæg af moms
for ”leje af chauffører” 1. juli 2013 til 30. september 2013, og faktura nr. 1348 fra s til s5 på kr. 450.000
med tillæg af moms for ”leje af kørselsleder” 1. juli 2013 til 30. september 2013.
faktureringen fra s5 overfor s for leje af køretøjer lader til at være sket til en væsentlig højere takst end
leasingydelsen betalt til firma1.
de angivne fakturanumre lader til at være fortløbende, uafhængigt af om fakturaerne er udstedt af s eller
s5, hvilket indikerer en sammenblanding af de to selskabers bogholderi.
                                                    -8-
ind- og udbetalinger på xs bankkonto
på grundlag af posteringstekster og andre oplysninger er der på xs bankkonto i løbet af 2012 (bilag 21)
indbetalt i alt ca. kr. 476.000 fra s3 og s4. der lader til fra s at være indbetalt i alt ca. kr. 382.000.
i en periode fra medio 2012 er der fra s’ primære kunde, s10, indbetalt i alt ca. kr. 1.113.000, og der lader
til fra andre kunder at være indbetalt ca. kr. 830.000. visse af kundeindbetalingerne lader til at angå fak-
turaer udstedt af henholdsvis s4 og s5.
i slutningen af 2012 er der fra firma1 (jf. transporten til firma1 i tilgodehavender hos s10, omtalt
ovenfor) indbetalt ca. kr. 429.000, og der lader til siden efteråret 2012 at være betalt ca. kr. 212.000 fra
kontoen til firma1.
der er overførsler af en række forholdsvis store beløb til en konto, som det endnu ikke har været muligt at
identificere, på i alt ca. kr. 591.000, og der er hævet en række kontante beløb, som det ikke er muligt at
konstatere anvendelsen af.
der er en række udbetalinger fra kontoen, som lader til at være lønninger (netto-lønninger, dvs. efter træk
af a-skat m.v.) til ansatte. i en periode i starten af 2012 er der udbetalt ca. kr. 81.000, og der er siden juni
2012 udbetalt i alt ca. kr. 1.199.000.
derudover er der en række andre udbetalinger, som lader til at være virksomhedsrelaterede.
i løbet af 2013 lader der til at være indbetalt i alt ca. kr. 3.259.000 fra firma1 (viderebetalt resterende
omsætning efter fradrag af leasingydelser, jf. omtalen ovenfor), og der lader til at være udbetalt ca. kr.
55.000 til firma1.
der lader til fra øvrige kunder at være indbetalt ca. kr. 953.000, og der lader til fra s at være indbetalt kr.
62.000. visse af kundeindbetalingerne lader til at angå fakturaer udstedt af s5.
i perioden indtil primo juli 2013 lader der til at være udbetalt lønninger (netto-lønninger, dvs. efter træk
af a-skat mv.) til ansatte med i alt ca. kr. 1.444.000.
der lader til at være modtaget ca. kr. 55.000 fra s5, og der lader til at være overført ca. kr. 1.389.000 til
s5.
der er ikke på kontoen indikationer af nogen art af, at der er afregnet a-skat, am-bidrag m.v. i forhold til
de udbetalte lønninger. der er heller ikke indikationer af nogen art af, at der er afregnet moms i forhold til
den omsætning, der må antages at have fundet sted.
ind- og udbetalinger på bankkontoen tilhørende s5
for de to perioder i 2013, hvor der foreligger udskrifter af bankkontoen (bilag 23 og bilag 24), lader der til
at være overført ca. kr. 1.333.000 fra xs konto og at være overført i hvert fald ca. kr. 60.000 til xs konto.
der lader til fra s at være overført ca. kr. 65.000.
der lader til i marts 2013 at være udbetalt lønninger (netto-lønninger, dvs. efter træk af a-skat mv.) til
ansatte med ca. kr. 184.000, i august 2013 med ca. kr. 219.000 og i september 2013 med ca. kr. 306.000, i
alt ca. kr. 709.000.
                                                     -9-
der er ikke på kontoen indikationer af nogen art af, at der er afregnet a-skat, am-bidrag m.v. i forhold til
de udbetalte lønninger. der er heller ikke indikationer af nogen art af, at der er afregnet moms i forhold til
den omsætning, der må antages at have fundet sted.
derudover er der en række andre udbetalinger, som lader til at være virksomhedsrelaterede.
for så vidt angår udbetalingerne af lønninger fra xs bankkonto og fra bankkontoen tilhørende s5 har en
række ansatte anmeldt krav over for konkursboet, og lønsedlerne vedlagt disse anmeldelser (for både 2012
og 2013) angiver s som arbejdsgiver.
det fremgår af visse af anmeldelserne, at der heller ikke er indbetalt pensionsbidrag, som enten skulle be-
tales af arbejdsgiveren eller blev indeholdt i forbindelse med den løbende udbetaling af løn.
regnskabsforhold
det har ikke hidtil været muligt at få adgang til selskabets bogføring og det tilhørende bogføringsmateria-
le (underliggende bilag).
x har oplyst, at selskabets regnskabs- og bogføringsmateriale befinder sig i revisor hk’s varetægt.
trods gentagne henvendelser til revisor hk angående udlevering af selskabets regnskabs- og bogførings-
materiale har det ikke været muligt at få udleveret det udbedte materiale. hk er indkaldt til at afgive for-
klaring i skifteretten 1. juli 2014 med henblik på udlevering af bogføring m.v. på retsmødet.
konkursbehandlingen har været vanskeliggjort af ikke at have adgang til bogføringen og den tilhørende
dokumentation for selskabets aktiviteter og økonomiske situation i tiden forud for konkursen. der henvi-
ses i den forbindelse også til det anførte ovenfor om, at hovedparten af selskabets transaktioner er sket via
xs bankkonto og/eller via bankkontoen tilhørende s5.
selskabets tre første aflagte årsrapporter, pr. 31. marts 2009, pr. 31. december 2009 og pr. 31. december
2010 , er revideret af revisionsfirmaet bille & buch-andersen a/s. revisor har givet ”blank” revisionspå-
tegning i samtlige tre årsrapporter.
årsrapporterne indeholder oplysning om tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder på henholdsvis ca.
kr. 3,9 mio., ca. kr. 4,4 mio. og ca. kr. 3,4 mio. i forhold til samlede aktiver på henholdsvis ca. kr. 4,7 mio.,
ca. kr. 5,7 mio. og ca. kr. 4,5 mio. dette indikerer, at en forholdsvis stor del af selskabets omsætning er ud-
lånt til eller på anden måde tilgået andre virksomheder tilknyttet x.
revisionsfirmaet bille & buch-andersen fratrådte som revisor i november 2012 (bilag 2).
årsrapporten for 2011 er ikke revideret. af årsrapporten fremgår af ledelsespåtegningen, at ”det er på den
ordinære generalforsamling besluttet, at årsrapporten for kommende år ikke skal revideres”. dette tyder
på, at der først er truffet beslutning om fravalg af revision på den ordinære generalforsamling 31. august
2012 i forbindelse med godkendelse af årsrapport for 2011. der kan udelukkende træffes beslutning om
fravalg af revision for kommende årsregnskaber på en ordinær generalforsamling. dette tyder på, at års-
rapporten for 2011 burde have været revideret.
årsrapporten for 2011 er ikke fuldt ud sammenlignelig med de tidligere årsrapporter, da der delvist er
anvendt anden opstilling og regnskabsmetode. årsrapporten for 2011 indeholder imidlertid oplysning om
en markant lavere nettoomsætning (”bruttoresultat”) end de tidligere år, idet nettoomsætningen i tidlige-
                                                  - 10 -
re år var i niveauet kr. 14-15 mio. årligt, mens den i 2011 var ca. kr. 5 mio. personaleomkostninger (løn-
ninger m.v.) er tilsvarende lavere.
i årsrapporten for 2011 er blandt aktiver for i alt ca. kr. 4 mio. oplysning om ”andre tilgodehavender” på
ca. kr. 3,2 mio.
der er ikke oplysning i årsrapporten om, at der i perioden siden 1. april 2011 ikke var angivet og betalt a-
skat m.v. i forhold til en lønsum i niveauet kr. 4 mio. og tilbagehold af a-skat, am-bidrag m.v. på anslået
i hvert fald 30 % betyder dette manglende oplysning om ikke afregnet a-skat, am-bidrag mv. for mere
end kr. 1 mio.
årsrapporten for 2012 er heller ikke revideret. årsrapporten indeholder oplysning om en nettoomsætning
på ca. kr. 5,5 mio. og ”produktionsomkostninger” (formentlig for en stor del lønninger) for ca. kr. 4,9
mio. der er anført et underskud før skat på kr. 189.516.
i ledelsespåtegningen er det anført, at årsrapporten giver et retvisende billede af selskabets økonomiske
forhold.
årsrapporten indeholder oplysning om ”andre tilgodehavender” for ca. kr. 1,9 mio. i forhold til samlede
aktiver for ca. kr. 2,1 mio. der er som gæld alene anført leverandører af varer og tjenesteydelser for kr.
858.000.
årsrapporten indeholder ikke oplysning om transporten til firma1 af tilgodehavender hos selskabets
primære kunde, s10.
allerede på baggrund af den manglende oplysning om selskabets omfattende gæld til skat (ikke angivet
og betalt moms siden starten af 2012 og manglende afregning af a-skat, am-bidrag m.v. for størstedelen
af 2012, foruden den ikke betalte gæld fra 2011) er årsrapporten tydeligt ikke retvisende.
genoptagelsen af selskabet
efter erhvervsstyrelsens begæring om tvangsopløsning af selskabet blev der, med henblik på at opfylde
betingelserne for genoptagelse, indleveret dels årsrapporten for 2012 (bilag 46), dels indleveret periode-
regnskab pr. 12. september 2013.
perioderegnskabet angav en nettoomsætning på ca. kr. 6,8 mio., lønninger for ca. kr. 2,6 mio. og et un-
derskud på kr. 369.370. ud af aktiver for i alt ca. kr. 3,4 mio. var der angivet ”tilgodehavender” for ca. kr.
3,2 mio. som passiver var angivet skyldig løn på kr. 835.353 og kortfristet gæld i øvrigt på ca. kr. 2,5
mio.
i specifikationer til perioderegnskabet er tilgodehavenderne anført til ca. kr. 1 mio. i forhold til s10, ca. kr.
300.000 i forhold til to andre konkrete kunder, kr. 277.431 i forhold til s5, ca. kr. 1 mio. i forhold til s3
[uden omtale af, at s3 er under konkursbehandling uden forventning om dividende til kreditorernes til-
godehavender] og ca. kr. 560.000 i forhold til debitorer i øvrigt. allerede indregningen af tilgodehavendet
hos s3 viser, at perioderegnskabet ikke var retvisende.
i specifikationen af passiverne er anført en egenkapital på kr. 876.710. de skyldige lønninger er specifice-
ret til at angå skyldig a-skat, am-bidrag og atp (i modsætning til gæld til selskabets ansatte), men
fremstår alene som relateret til perioden indtil 12. september 2013. der er ikke omtale af gælden til flere
ansatte for manglende betaling af pension, feriegodtgørelse m.v., som fremgår af flere anmeldelser fra de
ansatte. der er omtalt skyldig moms for ca. kr. 686.000, men ikke omtale af manglende angivelse og af-
regning af moms siden starten af 2012.
                                                          - 11 -
        til brug for genoptagelsen er der yderligere udarbejdet en ”vurderingsberetning pr. 21. oktober 2013”
        med erklæring om, at selskabets egenkapital mindst svarer til den registrerede selskabskapital, og at der
        ikke var ydet lån til selskabsdeltagere i strid med selskabslovens § 210. der er ikke omtale af, at selskabets
        likviditet blev ind- og udbetalt via xs bankkonto, henholdsvis bankkontoen tilhørende s5.
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at x har varetaget forretningsførelsen af s groft uforsvar-
ligt ved, at
     der gennem lang tid og for sandsynligvis forholdsvis store beløb ikke er angivet og betalt moms,
     selskabet siden 31. marts 2011 (bortset fra en kortvarig periode) ikke var tilmeldt som indeholdelsespligtig
      med hensyn til a-skat, am-bidrag m.v., men trods dette indeholdt a-skat, am-bidrag m.v. i forbindelse
      med udbetaling af lønninger til ansatte, som for den samlede periode udgør et forholdsvis stort beløb,
     selskabet gennem en lang periode i forbindelse med udbetaling af lønninger til ansatte tilbageholdt bidrag
      til pension, uden at pensionsbidrag blev indbetalt til de relevante pensionsordninger,
     selskabets likviditet gennem en lang periode og for forholdsvis store beløb blev ind- og udbetalt via xs per-
      sonlige bankkonto, henholdsvis bankkontoen tilhørende s5,
     der må antages at være fragået selskabet betydelige midler gennem udbetalinger fra xs bankkonto til formål
uvedkommende for selskabet,
     selskabets virksomhed i betydeligt omfang er sammenblandet med s5’ virksomhed, herunder gennem over-
førsel af leasingaftaler til s5 uden nogen driftsmæssig begrundelse herfor og gennem sikkerhedsstillelse for for-
pligtelser påhvilende s5,
     der må antages at være overført (eller forsøgt overført) væsentlige midler til s5 uden noget driftsmæssigt
grundlag, herunder gennem fakturering fra s5 til s for beløb, som væsentligt oversteg det rimelige og det
driftsmæssigt begrundede,
     årsrapporterne for 2011 og 2012, og perioderegnskabet pr. 21. september 2013 til brug for genoptagelsen af
      selskabet, er urigtige og ufuldstændige, og
     der ikke foreligger [tilgængelig] bogføring og det underliggende bilagsmateriale for selskabet.
x må på den baggrund anses for uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter de foreliggende oplysninger, som ikke er bestridt af x, lægger sø- og handelsretten til
grund, at selskabet i lang tid og for forholdsvis store beløb ikke har angivet og betalt moms,
at selskabet i flere perioder siden 31. marts 2011 har indeholdt a-skat, am-bidrag m.v. for
lønninger til ansatte uden at være tilmeldt som indeholdelsespligtig med hensyn til a-skat,
am-bidrag m.v., at selskabet i en lang periode har tilbageholdt bidrag til pension uden, at
disse bidrag er blevet indbetalt til relevante pensionsordning, at der gennem en længere pe-
riode og for store beløb er sket sammenblanding mellem selskabets og xs bankkonti, at sel-
skabets virksomhed i betydeligt omfang er blevet sammenblandet med s5’s virksomhed
uden, at der har været nogen driftsmæssig begrundelse herfor, at der er overført eller forsøgt
                                              - 12 -
overført væsentlige midler fra selskabet til s5 uden noget driftsmæssigt grundlag, at årsrap-
porterne for 2011 og 2012 og perioderegnskabet pr. 21. september 2013 til brug for genopta-
gelse af selskabet er urigtige og ufuldstændige, og at der ikke foreligger nogen bogføring og
underliggende bilagsmateriale for selskabet.
henset til ovenstående finder sø- og handelsretten samlet set, at x har gjort sig skyldig i
groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en
erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                      derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 10.000 kr.
den pålagte konkurskarantæne løber i tre år regnet fra det tidspunkt, hvor kendelsen er en-
delig.
x må ikke deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed med personlig og ubegrænset hæftel-
se for virksomhedens forpligtelser med virkning fra det tidspunkt, hvor denne kendelse er
endelig og indtil udløbet af den pålagte konkurskarantæne.
              - 13 -
      jeanette melchior
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                            afsagt mandag den 6. juli 2015
sag 43/2014
(1. afdeling)
a
(advokat nicolai mallet)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 15. januar 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, marianne højgaard pedersen,
poul dahl jensen, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået stadfæstelse.
anbringender
a har supplerende anført navnlig, at hun er angivet som aftalepart i bokser/manager-kontrak-
ten og bokser/promotor-kontrakten, fordi en juridisk person som x aps efter dansk profes-
sionelt bokse-forbunds regler ikke kan opnå licens til at være manager eller promotor.
tre af de fem forpligtelser, som b ifølge ordlyden af managerkontrakten havde over for a,
blev efter parternes fælles forståelse ikke efterlevet i praksis. det var kun de to helt sædvan-
lige managerbetingelser om, (1) at manageren havde eneret, og (2) at bokseren skulle yde sit
bedste, der blev efterlevet i praksis. forpligtelserne til (3) ikke uden tilladelse at lade sit navn
                                                - 2 -
udnytte kommercielt, (4) ikke at deltage i andet træningsprogram mv. og (5) at aflevere 1/3 af
ethvert beløb til a blev ikke efterlevet i praksis.
ankestyrelsen har heroverfor anført navnlig, at oplysningerne om, at en licens til at være ma-
nager og promotor ikke må gives til en juridisk person, men kun til en fysisk person, entydigt
støtter, at a faktisk var kontraktspart.
det er for sagens afgørelse uden betydning, om a rent faktisk udnyttede de instruktionsbefø-
jelser, der tilkom hende, og som hun – hvis hun ville – kunne have udøvet. den måde, hvorpå
a forvaltede sine instruktionsbeføjelser over for b, kan under alle omstændigheder ikke siges
at være udtryk for, at managerkontrakten ikke blev efterlevet i praksis.
supplerende sagsfremstilling
a har for højesteret fremlagt afregningsbilag, checks og skatteoplysninger, der viser, at de
beløb, der tilkom b efter manager- og promotorkontrakterne, blev betalt af x aps.
a har endvidere fremlagt lønsedler og skatteoplysninger, der viser, at hun i perioden fra 2001
til 2008 alene har modtaget en fast månedsløn fra x aps.
i punkt 1 og 3 i licensregulativ for dansk professionelt bokse-forbund (2004) hedder det:
       ”punkt 1
       enhver der, som promotor, manager, matchmaker, bokser, sekundant, kampleder,
       dommer eller tidtager, medvirker ved professionelle boksekampe skal være i besiddelse
       af et af bestyrelsen udstedt licens. licensen udleveres gennem bestyrelsen, når den li-
       censansøgende har underskrevet en erklæring om at kende og ville overholde forbun-
       dets love og regulativer, samt at være indforstået med, at de heri givne strafbestemmel-
       ser er bindende for begge parter.
       licens udstedes for et kalenderår ad gangen.
       ...
       punkt 3
       promotorlicens kan søges af enhver uberygtet person med dansk statsborgerskab, subsi-
       diært af en person med udenlandsk statsborgerskab, som har fast bopæl i danmark.
       …
                                               - 3 -
     ansøgning om promotorlicens skal indeholde følgende:
     a. skriftlig redegørelse for den økonomiske baggrund for at kunne arrangere stævner.
     b. skriftlig redegørelse for den sportslige indsigt i og baggrund for at kunne arrangere
          professionelle boksestævner.
     c. …”
dansk professionelt bokse-forbund har i en erklæring af 2. juni 2015 besvaret følgende
spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
     af dansk professionelt bokse-forbunds licensregulativ, punkt 3, fremgår det blandt
     andet, at promotorlicens kan søges af enhver uberygtet person med dansk statsborger-
     skab, subsidiært af en person med udenlandsk statsborgerskab, som har fast bopæl i
     danmark. efterleves disse krav i praksis?
     svar:
     ja, de efterleves i praksis.
     spørgsmål 2:
     det fremgår ikke direkte af dansk professionelt bokse-forbunds licensregulativ, hvilke
     krav der stilles til ansøgere om managerlicens. hvilke krav stiller dansk professionelt
     bokse-forbund i praksis til ansøgere om managerlicens?
     svar:
     der stilles de samme krav til opnåelse af managerlicens som til opnåelse af promotor-
     licens.
     dette fremgår nu, også udtrykkeligt af det aktuelle licensregulativ.
     spørgsmål 3:
     er de ved besvarelsen af spørgsmål 2 beskrevne krav identiske med de krav, der blev
     stillet til ansøgere om managerlicens i perioden 2001-2008?
     såfremt ovenstående besvares benægtende, hvorledes adskiller de nuværende krav sig
     fra de krav, der stilledes til ansøgere om managerlicens i perioden 2001-2008?
     svar:
     ja, kravene er identiske.
     spørgsmål 4:
                                               - 4 -
      var det muligt for juridiske personer (som f.eks. et aktieselskab eller et anpartsselskab)
      at opnå managerlicens i perioden 2001-2008?
      svar:
      nej, det var og er kun muligt for fysiske personer.
forsikring & pensions responsumudvalg har i en erklæring af 5. januar 2015 udtalt følgende:
      ”spørgsmål 1
      blev der i perioden 2001 til 2008 udbudt lovpligtig arbejdsskadeforsikring for profes-
      sionelle boksere på det danske forsikringsmarked?
      i bekræftende fald bedes det oplyst, i hvilket omfang sådanne forsikringer blev tegnet?
      i benægtende fald bedes det oplyst, om forsikring & pensions medlemmer i den nævnte
      periode modtog anmodninger (efterspørgsler) om tegning af efter arbejdsskade-
      sikringslovens pligtige forsikringer til dækning af ulykker, som måtte overgå boksere.
      svar på spørgsmål 1
      responsumudvalget er gået ud fra, at der i spørgsmålet med ordet ”udbudt” menes, om
      danske forsikringsselskaber i den nævnte periode tegnede arbejdsskadeforsikring for
      professionelle boksere.
      det er responsumudvalgets opfattelse, at der faktisk i den nævnte periode blev udbudt
      forsikringer af den nævnte art, men det har ikke været muligt at finde eksempler herpå
      blandt udvalgets medlemmer.
      spørgsmål 2
      var der, forsikring & pension bekendt, i perioden 2001-2008, branchegrupper, for
      hvilke forsikring & pensions medlemmer afviste anmodninger fra arbejdsgivere om
      tegning af efter arbejdsskadesikringslovens pligtige ulykkesforsikringer?
      i tilfælde af et bekræftende svar bedes forsikring & pension oplyse, hvilke branche-
      grupper der var tale om, og årsagen til at tegning af lovpligtige forsikringer blev nægtet.
      svar på spørgsmål 2
      nej, ikke hvis betingelserne i arbejdsskadelovgivningen var opfyldt.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af a. der er endvidere afgivet
forklaring af b og c.
                                               - 5 -
a har forklaret, at hun ikke har beskæftiget sig med boksning efter 2008. på mødet den 12.
september 2001 med b skulle der sættes underskrift på en aftale, der allerede var drøftet for-
inden. rammerne var således på plads, og det var e eller f, som forud herfor havde talt med
c og b. hun gennemgik ikke bokser/manager-kontrakten eller bokser/promotor-kontrakten
med b på mødet den 12. september 2001 eller på noget andet tidspunkt.
baggrunden for, at hun som person og ikke x aps stod som manager og promotor var, at de
havde fundet ud af, at det gav mere presseomtale, når hun var i front. da det endvidere skulle
være en fysisk person, der stod på kontrakten, blev det hende. det følger af dansk professio-
nelt bokse-forbunds regler, at det er en fysisk person, der skal være manager eller promotor.
det samme er tilfældet for en bokser. det var x aps, der betalte pengene til bokserne og i
øvrigt opfyldte alle forpligtelser efter kontrakten.
det var b og hans træner, c, der bestemte forholdene angående bs træning. hun havde ingen
indflydelse på den daglige træning og gav ingen anvisninger. hun har aldrig været med til at
tilrettelægge bs træning. hun har heller aldrig drøftet træningen med b eller hans træner. så
vidt hun husker, har hun heller ikke overværet en træning. hun går ud fra, at b trænede i hor-
sens, hvor han bor. hun har aldrig været i horsens. hun har aldrig blandet sig i, hvor hans
træning skulle foregå, og hun var ikke involveret i hans valg af træningsudstyr og træningstøj.
hun kan huske, at b havde to sponsorer: h, hans arbejdsgiver, samt en virksomhed, som vist
forhandlede eller producerede sennep. hun var ikke med til at skaffe sponsorerne. den ene
sponsor har hendes far måske skaffet, og den anden har b selv skaffet. hun havde ikke noget
med det at gøre, og hun har aldrig talt med de to sponsorer.
hun ved ikke, hvor store indtægterne fra sponsorerne var. hun modtog ikke nogen del af
indtægterne. b beholdt det hele selv. b spurgte hende ikke om lov, før han indgik sponsor-
aftaler. hun blev ikke orienteret om det, men fandt selv ud af det. det var ok, at b selv skaf-
fede sponsorer. hun gik ikke så meget op i det.
til stævner kan der være en hovedsponsor. paragraffen var også indsat, for at man f.eks. ikke
reklamerede for spillefirmaer og politiske partier. i praksis var det ikke noget problem og ikke
                                               - 6 -
noget, hun gik op i. hun gjorde derfor heller ikke b opmærksom på bestemmelsen om spon-
sorer i managerkontrakten. der er ingen af dem, der har kigget på kontrakten efter under-
skriften. den blev bare lagt i skuffen.
hun overværede ikke altid bs kampe. hun var til stede ved alle stævner, men b boksede som
regel på tidspunkter, hvor hun var optaget af andre ting. på et stævne kan der være 8-12
kampe. stævnerne var arrangeret at x aps. hun var der i kraft af sin ansættelse i x aps og
ikke i kraft af, at hun var manager for b.
det var b selv og hans træner, der lagde taktikken for, hvordan boksekampene skulle gribes
an. det var ikke noget, hun skulle godkende. hun drøftede således ikke taktiske forhold ved-
rørende kampene med b eller træneren. det var x aps, der sørgede for bs boksehandsker,
som blev indkøbt i udlandet.
i perioden 2001-2008 så hun kun b til stævner. hun havde dog lidt mere at gøre med ham ved
de sidste to kampe i december 2007 og maj 2008, da hendes far blev syg. ellers var det først
og fremmest f og hendes far, der havde kontakten til b.
en promotor er en, der arrangerer stævner med alt, hvad dertil hører, f.eks. at leje haller,
booke hoteller og flybilletter, indhente polititilladelser og sørge for at få de udenlandske bok-
sere hertil.
managerens opgaver er beskrevet i managerkontraktens § 3. i realiteten udfyldte hun ikke
manageropgaverne. b var tilknyttet promotorvirksomheden, så hans kampe blev arrangeret
automatisk.
hovedkraften bag stævnerne var hendes far, e. det var ham, der skaffede bokserne. den ad-
ministrative del var det mest hende, der stod for. den forpligtelse, der følger af manager-
kontrakten til at skaffe bokseren indbringende kampe, var dermed i virkeligheden overflødig.
kampene kom af sig selv via promotorselskabet.
i perioden 2001-2008, hvor hun stod angivet som manager, modtog hun 35.000 kr. om måne-
den i fast løn fra x aps. hun fik ingen beløb herudover, hverken fra x aps eller fra b. hun
                                               - 7 -
fik heller ikke bonus eller andre honorarer. bs europamesterskab udløste ingen ekstra betaling
til hende. hun fik som nævnt heller ingen andel af bs sponsorindtægter. hendes indkomst i
denne periode var fuldstændig uafhængig af b. hun fik således heller ikke 1/3, som angivet i
managerkontraktens § 2. det var, fordi hun reelt ikke udførte manageropgaverne. de opgaver,
der var, blev udført af x aps, hvor hun var ansat og aflønnet i forvejen. hun stod også som
manager for mange andre boksere. managerkontrakten blev ikke efterlevet på dette punkt el-
ler i øvrigt som helhed.
de fremlagte checks vedrører honorarer fra x aps til b. det er honorarer udbetalt i henhold
til promotorkontrakten, og betalingerne er sket fra x aps.
de fremlagte nyhedsmeddelelser er lagt på hjemmesiden, da mange bokseinteresserede følger
med, samt af hensyn til pressen. det er korrekt, at hun var til stede i italien og i frankrig i
stedet for sin far, som var meget syg på det tidspunkt. det var hendes far, der var med frem til
2007.
når hun deltog i stævner, var det som repræsentant for promotorselskabet. hun havde ingen
aktiv rolle. der var også andre boksere fra x aps til stævnerne. til begge stævner i hen-
holdsvis italien og frankrig havde de også claus bertino med.
med hensyn til hendes tidligere advokats bemærkninger i brev af 8. september 2010 til ar-
bejdsskadestyrelsen er det ikke rigtigt, at hun tog kontakt til sparringspartnere. det var hendes
far, der skaffede sparringspartnere. hvis hun har haft noget med det at gøre, har hun kun
booket flybilletter, hvis hun er blevet bedt om det. i starten stod der på al korrespondance fra
arbejdsskadestyrelsen ”team e” og herefter ”a”.
hendes fars bemærkninger under forklaringen for landsretten om, at hun forhandlede kon-
trakter i branchen, herunder i udlandet, må være en generelt ment bemærkning. det var noget,
hun gjorde i sin egenskab af ansat i selskabet. det var ofte hende, der repræsenterede firmaet i
udlandet mv. hun har ikke deltaget alene i kontraktforhandlinger.
b har forklaret, at han har bokset siden ca. 1992 og frem til 2008. i dag arbejder han hos h,
hvor han har været siden 2006.
                                              - 8 -
i 2001 indgik han en manageraftale og en promotoraftale med a. aftalerne blev indgået på
café abc. c, a, f og e var til stede. han mener, at aftalen var kommet i stand, ved at f
havde ringet til c og arrangeret mødet. han fik ikke gennemgået aftalen, før de sad til mødet.
c var hans svigerfar og træner og har været hans træner siden 1992. han havde ikke før mø-
det i 2001 mødt a eller talt eller skrevet med hende. han kendte hende slet ikke.
det var hans opfattelse, at han indgik aftale med team e. alle vidste, hvem e og a var. som
amatørbokser ville man gerne være professionel, så det var en oplagt mulighed. team e
havde gode kontakter, som man kunne bruge, når man skulle videre i karrieren, så man kunne
få de rigtige kampe med de rigtige modstandere. han opfattede det sådan, at det var e, der var
den styrende.
på mødet i september 2001 gennemgik de paragrafferne i kontrakterne. han kan ikke huske,
hvem der gennemgik bestemmelserne. han kan heller ikke huske, om a var aktivt deltagende.
a blandede sig ikke i hans træningsforløb. hun var ikke med til at tilrettelægge træningen, det
var ikke hendes opgave. hun blandede sig ikke i noget, der vedrørte hans træning, og over-
værede heller ikke træningen. a var heller ikke med til at bestemme træningsudstyr og tøj.
det var noget, som han selv og c stod for.
til den første kamp havde han j som sponsor. han har også haft k, en tømrer, som sponsor
og tillige h, hans arbejdsgiver. han fik en lille smule penge fra sponsorerne pr. kamp. han
skaffede selv alle sponsorer. han spurgte ikke a om lov, men orienterede hende om aftalerne.
han mener, at a altid var med til hans kampe til stævnerne. der var også andre boksere med
fra team e til stævnerne. der var måske 8 boksere. a blandede sig ikke i taktikken i forhold
til boksekampene. det var ham selv og træneren, der stod for det.
efter manageraftalens § 2 fik han et beløb, hver gang han boksede kampe. han fik beløbet
udbetalt, men betalte ikke noget videre til a. det var, fordi hun samtidig var promotor. en
manager skal skaffe bokseren kampe, og en promotor står for stævnerne. her var det det
samme.
                                              - 9 -
af de fremlagte checks fremgår, at de beløb, han fik udbetalt for kampene, fik han af a. han
vidste godt, at beløbene kom fra x aps.
han boksede i alt 26 kampe som professionel. en kamp kom normalt i stand ved, at han blev
ringet op, som oftest af f, som sagde, at der var et stævne, og at han skulle være klar. i starten
sparrede han med en kammerat.
han kan ikke huske andet om kontakten med a, end at hun var til stævnerne. hvis han skulle
bruge billetter til kampene, var det a, han ringede til.
han skiftede træner på et tidspunkt. først havde han som nævnt c, men senere skiftede han til
d. han havde tre kampe med d. han skiftede, fordi han ville prøve noget nyt. a vidste, at han
skiftede træner, og havde ingen indvendinger herimod. d var også træner for andre team e-
boksere.
c har forklaret, at han har været boksetræner siden den 1. januar 1991. han har været træner
for b, der er hans svigersøn. han var træner for b indtil september 2007 og var det således
også i 2001.
han kender manager- og promotoraftalerne. aftalerne kom i stand i 2001 på den måde, at han
blev ringet op af f. han gav f bs telefonnummer. de var interesserede i, at b skulle være
professionel. han så først aftalerne på mødet, hvor han gennemgik dem med e. på mødet var
e, b og han selv til stede. han mener ikke, at f var med. a var i restauranten, men sad ved et
andet bord med en anden bokser.
på mødet fik han forelagt kontrakten, og han kiggede den igennem. b sad klar med pennen.
han ville selv gerne have haft kontrakten med hjem, men e sagde til ham, at der i så fald in-
gen kontrakt blev. bs interesse i kontrakten var, at der var penge i det. der var ingen penge i
amatørboksning, og aftalerne skulle være indgangsbilletten til professionel boksning.
mødet blev holdt med e, fordi han nærmest havde monopol på boksning på det tidspunkt. e
var således en central person inden for professionel boksning. det var ham, der stod for dét.
                                              - 10 -
han bed ikke mærke i, at a stod anført som aftalepart i aftalerne. aftalerne er også først un-
derskrevet af hende senere. det var e, han talte med. kontrakten blev ikke gennemgået para-
graf for paragraf. han kan ikke huske, om a kom til deres bord efterfølgende. a spillede in-
gen rolle i forhold til kontrakterne.
promotoren er den, der arrangerer kampene på stævnerne. manageren er den, der forsøger at
få det bedste resultat. i danmark er det dog anderledes, da manageren og promotoren i praksis
er én og samme person.
det er hans opfattelse, at aftalen blev indgået med e. det var altid e, de skulle henvende sig
til.
a blandede sig overhovedet ikke i tilrettelæggelsen af træningen. han har aldrig talt med
hende om træningen eller talt med hende i det hele taget. han har højst hilst på hende ved
stævner. han tror, at a altid var der til stævnerne, men han er ikke helt sikker. på stævnerne
var der som oftest 7-8 boksere fra team e.
a blandede sig heller ikke i taktikken i forhold til kampene. det var noget, han selv og b stod
for. a havde ikke noget at skulle have sagt i alt det her.
han havde ikke noget med sponsorerne at gøre. b fandt dem selv. han har heller ikke råd-
givet b om økonomi. han har således ikke vurderet, om de beløb, som b modtog for kampe-
ne, var passende.
vedrørende de fremlagte checks kan han huske, at han har fået beløb udbetalt. horsens al
står for horsens atletklub, som var hans klub. det var e, der udbetalte beløbene. han har ikke
som sådan bidt mærke i, at der stod x aps på checkene, men han vidste, at det var es firma.
han kender ikke noget til bestemmelsen i managerkontraktens § 2 om managerens modtagel-
se af 1/3 af beløbet.
                                                - 11 -
retsgrundlag
arbejdsskadesikringslovens § 2, stk. 1, § 48, stk. 1, § 55, stk. 1, 1. pkt., og § 57, stk. 1-2, ly-
der således (lovbekendtgørelse nr. 278 af 14. marts 2013):
      ”§ 2. personer, der ansættes til at udføre arbejde her i landet for en arbejdsgiver, er be-
      rettigede efter denne lov, jf. §§ 5-7. arbejdet kan være lønnet eller ulønnet og kan være
      varigt, midlertidigt eller forbigående.
      § 48. enhver arbejdsgiver, som i sin tjeneste beskæftiger personer som nævnt i § 2, har
      sikringspligt efter loven for disse personer, jf. dog stk. 3, 5 og 6.
      § 55. sikringspligtige arbejdsgivere, jf. § 48, skal betale bidrag til arbejdsmarkedets
      erhvervssygdomssikring, jf. § 61.
      § 57. hvis der foreligger en erhvervssygdom og den sikringspligtige arbejdsgiver ikke
      har betalt bidrag, betaler arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring forskudsvis de ud-
      gifter, der er nævnt i § 11, § 35, stk. 3 og 4 og §§ 38 og 59.
      stk. 2. arbejdsgiveren skal refundere arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring de
      udbetalte beløb, jf. stk. 1, medmindre arbejdsskadestyrelsen skønner, at der har forelig-
      get sådanne undskyldende omstændigheder, at den pågældende helt eller delvis bør fri-
      tages for betaling.”
i lovforslagets bemærkninger til arbejdsskadesikringslovens § 2 er anført (folketingstidende
2002-03, tillæg a, lovforslag nr. l 216, s. 6613):
      ”bestemmelsen afløser gældende lovs § 1 og beskriver, hvilke personer der er beretti-
      gede efter loven. stk. 1 er sprogligt forenklet. 2. pkt. i gældende lovs stk. 1 er flyttet til
      stk. 2. der er ikke tilsigtet en realitetsændring.”
arbejdsskadesikringslovens § 2 viderefører den tidligere gældende bestemmelse i § 1 i lov
om arbejdsskadeforsikring. denne bestemmelse var sålydende (lov nr. 79 af 8. marts 1978 om
arbejdsskadeforsikring):
      ”enhver, der mod løn eller som ulønnet medhjælper antages til i en arbejdsgivers tjene-
      ste varigt, midlertidigt eller forbigående at udføre arbejde her i landet, er forsikret mod
      følgerne af arbejdsskade efter denne lov. …”
i lovforslagets almindelige bemærkninger, pkt. 2, er anført bl.a. (folketingstidende 1977-78,
tillæg a, sp. 915):
                                                - 12 -
       ”forslagets § 1 om lovens personkreds og § 5 om de efter loven forsikringspligtige ar-
       bejdsgivere… afløser stort set gældende lovs kapitler … om forsikringsret og forsik-
       ringspligt indenfor industri, håndværk, handel og private tjenesteforhold m. v., søfart og
       fiskeri samt landbrug, skovbrug og havebrug m. v.
       denne forenkling er mulig, fordi der i dag ikke længere er større forskel i henseende til
       forsikringsret og forsikringspligt indenfor de forskellige erhverv. enhver person, der er
       antaget til at udføre arbejde her i landet er forsikringsberettiget. omvendt har enhver,
       som i sin tjeneste antager andre til at udføre arbejde her i landet forsikringspligt for de
       antagne. …”
i lovforslagets bemærkninger til § 1 hedder det bl.a. (folketingstidende 1977-78, tillæg a, sp.
926):
       ”som omtalt i de almindelige bemærkninger, pkt. 2, er det foreslået, at gældende lovs
       bestemmelser om den forsikringsberettigede personkreds, som med mindre formule-
       ringsafvigelser er gentaget i alle lovens kapitler om den forsikringsberettigede person-
       kreds indenfor de forskellige erhverv …, samles i en bestemmelse. ved den foreslåede
       bestemmelse gøres retten til forsikring til det primære forhold og betinger således om-
       fanget af forsikringspligten, jfr. forslagets § 5. gældende lov følger det omvendte prin-
       cip, idet den tager udgangspunkt i arbejdsgiverens forsikringspligt og derigennem in-
       direkte beskriver de, der er forsikringsberettigede efter loven. efter forslaget er enhver
       person, som pådrager sig en arbejdsskade under arbejde, som han er antaget til at udføre
       her i landet, erstatningsberettiget for arbejdsskadens følger uden hensyn til arbejdsgive-
       rens nationalitet og hjemsted, virksomhedens art, omfang og hovedsædets beliggenhed.”
arbejdsskadesikringslovens § 57 viderefører tidligere gældende bestemmelser i § 52 i lov om
sikring mod følger af arbejdsskade. i lovforslagets bemærkninger til § 52 hedder det (folke-
tingstidende 1997-98, 2. samling, tillæg a, lovforslag nr. l 3, s. 283):
      ”forslaget i § 52 svarer indholdsmæssigt til bestemmelsen i forslagets § 47.
      det foreslås, at arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring betaler udgifterne til erstat-
      ning og godtgørelse m.v., i de sager, hvor arbejdsgiveren ikke har betalt bidrag.
      det foreslås, at arbejdsgiveren skal refundere arbejdsmarkedets erhvervssygdomssik-
      ring de udbetalte beløb, og at arbejdsgiveren kan fritages for betaling, når der har fore-
      ligget undskyldende omstændigheder. det foreslås, at det bliver arbejdsskadestyrelsen,
      der træffer afgørelse om eventuel fritagelse. på denne måde sikres en ensartet praksis
      for alle typer af arbejdsskader, idet det efter forslagets § 47 er arbejdsskadestyrelsen,
      der træffer disse afgørelser for så vidt angår ulykkestilfælde og skadelige påvirkninger.
      arbejdsskadestyrelsens hidtidige praksis for eftergivelse og fritagelse efter gældende
      lovs § 47 vil finde tilsvarende anvendelse i disse tilfælde, jf. bemærkningerne til forsla-
      get til ny affattelse af § 47.”
                                               - 13 -
i lovforslagets bemærkninger til § 47 hedder det (folketingstidende 1997-98, 2. samling, til-
læg a, lovforslag nr. l 3, s. 282):
        ”forslagets § 47 svarer til § 48 i gældende lov.
        det foreslås, at arbejdsskadestyrelsen forlods afholder udgifterne til erstatning og godt-
        gørelse m.v. i de sager, hvor arbejdsgiveren ikke har tegnet forsikring mod følger af
        ulykkestilfælde eller skadelige påvirkninger.
        det foreslås videre, at arbejdsgiveren skal refundere arbejdsskadestyrelsen de udbetalte
        erstatnings- og godtgørelsesbeløb, og at arbejdsgiveren kan fritages for betaling, når der
        har foreligget undskyldende omstændigheder.
        det foreslås, at arbejdsskadestyrelsen træffer afgørelse om eventuel fritagelse.
        med den foreslåede ændring sigtes ikke til ændring i praksis for fritagelse for betaling.
        udgangspunktet i arbejdsskadestyrelsens praksis er, at arbejdsskadestyrelsen hverken
        fritager arbejdsgiveren for betaling eller eftergiver arbejdsgiveren beløbet.”
højesterets begrundelse og resultat
i 2001 indgik a en managerkontrakt og en promotorkontrakt med bokseren b. i 2008 stop-
pede b sin professionelle karriere, efter at det var blevet konstateret, at han havde pådraget sig
hjerne- og synsskader, som arbejdsskademyndighederne senere har anerkendt som en er-
hvervssygdom.
sagen angår, om a må anses som arbejdsgiver i arbejdsskadesikringslovens forstand og der-
med sikringspligtig over for b. hvis dette er tilfældet, skal det afgøres, om der er grundlag for
at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse om, at a ikke kan fritages helt eller delvis for at re-
fundere beløb, der er kommet eller måtte komme til udbetaling til b i forbindelse med dennes
arbejdsskadesag.
personer, der ansættes til at udføre arbejde her i landet for en arbejdsgiver, er berettigede til
ydelser efter arbejdsskadesikringsloven, jf. lovens § 2, stk. 1. arbejdet kan være lønnet eller
ulønnet og kan være varigt, midlertidigt eller forbigående. efter den tidligere gældende § 1 i
lov om arbejdsskadeforsikring omfattede den forsikringsberettigede personkreds enhver, der
mod løn eller som ulønnet medhjælper antages til i en arbejdsgivers tjeneste varigt, midler-
tidigt eller forbigående at udføre arbejde. på baggrund af denne bestemmelse og lovens for-
                                               - 14 -
mål havde der dannet sig en praksis, hvorefter bestemmelsen ikke var begrænset til egentlige
ansættelsesforhold, jf. herved f.eks. fed 1995.1362 ø. i den nugældende bestemmelse i § 2
er der bl.a. sket den ændring, at ordet ”antages” er ændret til ”ansættes”. det fremgår af for-
arbejderne til § 2, at der alene er tale om en sproglig forenkling.
ved den konkrete vurdering af, om der foreligger et ansættelsesforhold i lovens forstand, hvor
a er arbejdsgiver for b, må der lægges vægt på, om a havde en økonomisk og erhvervs-
mæssig interesse i bs boksekampe, og hvilke instruktionsbeføjelser hun havde i forhold til
ham.
efter kontraktsgrundlaget havde a en økonomisk og erhvervsmæssig interesse i bs bokse-
kampe. højesteret finder, at denne interesse bestod, selv om a disponerede således, at det var
selskabet x aps, som foretog betalinger til b, og at hun alene modtog fast løn som ansat i
selskabet.
efter kontraktsgrundlaget havde a instruktionsbeføjelser, som navnlig angik, hvordan, hvor
og med hvilken bistand b skulle træne, hvilke kampe han skulle bokse, og hvilke aftaler om
kommerciel udnyttelse af sit navn han kunne indgå. højesteret finder, at a ikke har godtgjort,
at de pågældende instruktionsbeføjelser efter parternes fælles opfattelse ved aftaleindgåelsen
ikke skulle gælde. a har heller ikke godtgjort, at den måde, parterne efterfølgende har handlet
på, har medført en ændring af retsforholdet mellem dem.
på den anførte baggrund tiltræder højesteret, at a var sikringspligtig arbejdsgiver for b.
der var tale om et erhvervsmæssigt kontraktsforhold mellem a og b om hans virke som pro-
fessionel bokser, og højesteret tiltræder af de grunde, som landsretten har anført, at der ikke
er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens skøn, hvorefter der ikke foreligger sådanne und-
skyldende omstændigheder, at a helt eller delvis bør fritages for betaling.
højesteret stadfæster derfor dommen.
                                       thi kendes for ret:
                                              - 15 -
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 100.000 kr. til ankestyrelsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
dom
afsagt den 12. oktober 2012 i sag nr. bs 12-581/2010:
hk danmark s.m.f. a
mod
fyens stiftstidende a/s
banegårdspladsen
5000 odense c
sagens baggrund og parternes påstande
under denne sag, der er anlagt den 5. marts 2010, har sagsøgeren, hk danmark s.m.f. a, efter sin
endelige påstand krævet sagsøgte, fyens stiftstidende a/s, dømt til at betale 301.987,00 kr. med
tillæg af renter (referencesatsen med tillæg af 7 %) fra den 28. april 2012 til betaling sker.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse alene begrundet i manglende ansvarsgrundlag.
sagens nærmere omstændigheder er følgende:
a, der var ansat som trykker hos sagsøgte, gled den 5. marts 2006 kl. 21.15 på sagsøgtes
parkeringsplads på blangstedgårdsvej 2 i odense. i den af sagsøgte indsendte anmeldelse af
arbejdsulykke er anført, at a var faldet på grund af islag. det fremgår af dansk metrologisk
instituts registreringer for odenses norvestlige renseanlæg, at der natten til den 5. marts 2006 i løbet
af 106 minutter var faldet 2,2 mm nedbør i form af sne, og at temperaturen hele døgnet havde været
under frysepunktet ved odense lufthavn. efter nattens sne var der ikke registreret nedbør frem til
uheldstidspunktet. sagsøgte havde antaget anlægsgartner … til at foretage vintervedligeholdelse, og
det fremgår af en arbejdsseddel, at anlægsgartnerens medarbejdere … og … den 5. marts 2006 kl.
6.00 i to timer havde fejet sne og saltet, og at de igen kl. 21.00 var startet på fire timers snefejning
og saltning. … har i en mail beskrevet arbejdsgangen og oplyst, at de altid starter med at rydde
omkring ”lastgården” (blangstedgårdsvej 2) og videre venstre om forbi papirlageret mod bagsiden
af bygningerne. parkeringspladserne ved trykkeriet bliver ryddet som noget af det første sammen
med lastgården, da de ligger i samme arbejdsgang. uheldet blev den 19. august 2008 af
arbejdsskadestyrelsen anerkendt som en arbejdsskade, men sagsøgtes ansvarsforsikringsselskab
afviste, at sagsøgte var erstatningsansvarlig, hvorfor nærværende sag blev anlagt og spørgsmålet om
ansvarsgrundlag blev udskilt til særskilt påkendelse.
retten i odense afsagde den 10. januar 2011 kendelse om, at sagsøgte skulle anerkende at være
erstatningsansvarlig for følgerne af den af a den 5. marts 2006 overgåede personskade.
arbejdsskadestyrelsen fastsatte den 17. august 2011 det aktuelle tab af erhvervsevne til 15 %. af-
gørelsen var midlertidig på grund af sagsøgerens daværende uafklarede erhvervsmæssige situation,
og han ville derfor få udbetalt et skattepligtigt månedligt beløb på 4.595,00 kr. i erstatning med
virkning fra 25. februar 2011, hvilket ankestyrelsen efter sagsøgtes forsikringsselskabs klage
stadfæstede den 3. februar 2012. afgørelsen blev endelig, da arbejdsskadestyrelsen den 28. marts
2012 upåklaget fastsatte tabet af erhvervsevne til 15 % med et skattefrit engangsbeløb på
392.039,00 kr. i erstatning til følge.
                                              - 2 -
sagsøgerens påstand opgøres således:
erstatning for erhvervsevnetab på 15 %
beregnet efter erstatningsansvarsloven                                759.600,00 kr.
fradrag af løbende erstatning                                           65.574,00 kr.
fradrag af kapitalerstatning                                          392.039,00 kr.
til rest                                                              301.987,00 kr.
a har under delhovedforhandlingen den 13. december 2010 forklaret, at han den pågældende
søndag aften skulle møde ind sammen med resten af natholdet kl. 21.30, hvorfor han ca. et kvarter
før mødetid parkerede sin bil på sagsøgtes parkeringsplads i nærheden af lygten vist på foto,
ekstraktens side 40. han steg ud for at gå over parkeringspladsen skråt mod højre om bag den
volvo, der er fotograferet i ekstraktens side 37. det næste, han husker, var, at han vågnede op på
syge-huset med hjernerystelse. bygningerne vist på foto i ekstraktens side 37 blev alle benyttet af
sagsøgte, mens nogle lokaler nede bag den gule bygning på foto i ekstraktens side 44 blev anvendt
af odense kommunes center for sundhedsuddannelser med egen indgang. det var således ikke kun
sagsøgtes folk, der benyttede parkeringspladsen.
b har under delhovedforhandlingen forklaret, at han er produktionsleder hos sagsøgte. han skulle
først møde en halv time efter de andre, så han parkerede kl. 21.45 efter at have kørt ad utroligt glatte
veje. han klarede sig hen over parkeringspladsen og de 40 m hen til døren ved at liste. han kan ikke
huske, om der var saltet. hos sagsøgte arbejdes der på trykkeriet i treholdsskift. i weekenden er der
et hold, der arbejder fra lørdag kl. 15.00 til søndag kl. 02.00, hvorefter der ikke er nogen folk i
bygningen, inden natholdet møder ind kl. 21.30 og produktionen starter kl. 23.00. da han fik at
vide, at a var faldet på parkeringspladsen, ringede han til den kollega, der har ansvaret for
vedligeholdelsen og spurgte til saltning. han fik oplyst, at anlægsgartnerens folk var begyndt kl.
21.00, og at de nu var i gang omme bagved.
c har under delhovedforhandlingen forklaret, at han skulle møde ind kl. 21.30. han så a sidde i sin
bil og tænkte, at han måske lige ville høre afslutningen på et radioprogram. vidnet gik over til
gården, men så vendte han sig og hørte et klask. han fandt a liggende bevidstløs. han tilkaldte
falck og underrettede b om det passerede. der var spejlglat på parkeringspladsen efter tø om
eftermiddagen. sagsøgeren lå i nærheden af lygtepælen tæt placeret på den mand, der er
fotograferet i ekstraktens side 40. vidnet så ingen tegn på, at der skulle være saltet på stedet.
d har under delhovedforhandlingen forklaret, at hun skulle møde kl. 21.30, så hun er nok
ankommet kl. 21.15. hun så c ved hans bil. a sad i sin bil og var groggy. parkeringspladsen var
meget glat, så hun passerede den med meget små skridt. hun så ingen tegn på saltning, og hun så
heller ikke nogen være i gang med at foretage vintervedligeholdelse.
parternes synspunkter
sagsøgeren har til støtte for sin påstand gjort gældende, at fyens stiftstidende a/s som arbejdsgiver
og grundejer er erstatningsansvarlig i anledning af den indtrufne skade, idet fyens stiftstidende a/s
som arbejdsgiver har handlet ansvarspådragende ved at have tilsidesat sine forpligtelser efter
arbejdsmiljølovens § 15, 16, 17, 38 og 42 til at sørge for, at arbejdet kunne udføres sikkerheds- og
sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt ved ikke
                                              - 3 -
     at have ført fornødent tilsyn med at glatførebekæmpelsen faktisk blev foretaget i fornødent
     omfang inden de ansatte mødte på arbejdet,
     at have advaret de ansatte om, at der kunne være glat på parkeringspladsen,
     at have sikret at arbejdet var tilrettelagt således, at glideskader som den a var udsat for var
     effektivt forebygget ved tilstrækkelig glatførebekæmpelse, og
     at have sikret at arbejdsstedet var forsvarligt indrettet med forsvarlige parkerings- og
     adgangsforhold.
     endvidere gøres det gældende,
     at der var særdeles glat på ulykketidspunktet den 5. marts 2006,
     at der påhviler fyens stiftstidende a/s en særlig forpligtelse til at sikre, at det område a som
     medarbejder færdedes på i tilknytning til hans arbejde, var sikkert at færdes på, og
     at der påhviler fyens stiftstidende a/s en selvstændig og særligt streng forpligtelse til som
     arbejdsgiver og grundejer effektivt at forhindre glatføreskader.
     hvorfor fyens stiftstidende a/s er erstatningsansvarlig for den skete skade.
     endvidere gøres det gældende, at der ikke er udvist erstatningsretlig relevant egen skyld af
     sagsøger.
sagsøgte har i sit påstandsdokument til støtte for sin påstand gjort gældende:
     1. foranlediget af de aktuelle vejrligsforhold var sagsøgte i færd med at gennemføre
     vintervedligeholdelse på det tidspunkt, hvor uheldet skete.
     derfor har sagsøger ikke handlet culpøst.
     sagsøger kan ikke løfte bevisbyrden for ansvarsgrundlag.
     2. det ad 1 anførte gælder, uanset om sagsøgtes ansvar skal bedømmes efter culpanormen for
     en arbejdsgiver eller for en grundejer.
     da uheldet skete på et parkeringsareal umiddelbart i forbindelse med, at sagsøger havde
     parkeret sin bil, skal ansvaret imidlertid ikke bedømmes efter normen for en arbejsgiver; men
     efter den sædvanlige ansvarsnorm for en ejer eller bruger af fast ejendom (grundejeransvar).
     3. det forhold, at sagsøger var på vej til arbejde, da uheldet skete, indebærer ikke i sig selv, at
     sagsøgers ansvar skal bedømmes som et arbejdsgiveransvar i stedet for et grundejeransvar.
     4. der kan ikke antages at gælde samme pligt til at holde en parkeringsplads fri for sne og is,
     som der gælder for renholdelse af f.eks. fortove og udendørs trapper, der kun anvendes af
     gående.
                                               - 4 -
       5. der kan ikke antages at være forpligtelse til at friholde en parkeringsplads for is og sne om
       natten; navnlig ikke når der aktuelt er snevejr.
sagsøgte har i sit processkrift af 16. august 2012 tiltrådt, at det efter arbejdsskadestyrelsens af-
gørelse af 28. marts 2012 kan lægges til grund, at hændelsen den 5. marts 2006 har medført et
erhvervsevnetab på 15 %, og har endvidere tiltrådt sagsøgerens erstatningsopgørelse med en
modifikation, som sagsøgeren tiltrådte i sit processkrift af 22. august 2012.
rettens begrundelse og resultat:
det kan som ubestridt lægges til grund, at a gled og faldt som følge af, at sagsøgtes parkeringsplads
var sne- eller isglat. da a var på vej på arbejde og faldt på sin arbejdsgivers parkeringsplads, som
sagsøgte måtte forvente, at de ansatte benyttede, må sagsøgtes eventuelle erstatningsansvar
bedømmes ud fra en arbejdsgivernorm.
sagsøgte var bekendt med, at natholdet ville møde ind kl. 21.30, og ingen af vidnerne har set tegn
på, at der umiddelbart før uheldet var udført glatførebekæmpelse på parkeringspladsen. den af sag-
søgte antagne anlægsgartner havde i to timer om morgenen fejet sne og saltet efter nattens nedbør
og må have fundet anledning til igen kl. 21.00 at påbegynde ny glatførebekæmpelse. da
anlægsgartneren først da iværksatte en glatførebekæmpelse af fire timers varighed, og da natholdet
skulle møde ind allerede kl. 21.30, er anlægsgartneren startet for sent, hvilket sagsøgte som hverv-
og arbejdsgiver bærer ansvaret for.
da sagsøgte har tiltrådt, at hændelsen den 5. marts 2006 har medført et erhvervsevnetab på 15 %, og
da parterne er blevet enige om størrelsen af sagsøgerens krav, tages sagsøgerens påstand til følge.
efter sagens udfald skal sagsøgte betale sagsomkostninger til sagsøgeren, der har betalt 7.560,00 kr.
i samlet retsafgift og har haft udlæg til vidnegodtgørelse med 283,50 kr., hvilke beløb sagsøgte skal
godtgøre sagsøgeren med tillæg af et beløb til dækning af udgiften til advokat, der passende kan
fastsættes til 40.000,00 kr., idet sagsøgeren ikke er momsregistreret.
thi kendes for ret:
sagsøgte, fyens stiftstidende a/s, skal inden 14 dage til sagsøgeren, hk danmark s.m.f. a, betale
301.987,00 kr. med tillæg af renter (referencesatsen med tillæg af 7 %) fra den 28. april 2012 til
betaling sker og inden samme frist i sagsomkostninger betale 47.843,50 kr.


text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 18. november 2010
sag 445/2007
(2. afdeling)
sec datacom a/s
(advokat anders hedetoft)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat kim lundgaard hansen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 5. afdeling den 29. august 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, asbjørn jensen, poul søgaard, jens
peter christensen og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, sec datacom a/s, har gentaget sin principale påstand.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
retsgrundlag
sagens forhandling i højesteret har efter anmodning fra sec datacom a/s været udsat på
behandlingen ved eu-domstolen af nogle sager om forståelsen af eu’s toldkodeks.
i eu-domstolens dom af 28. januar 2010 (sag c-264/08, direct parcel distribution) hedder
det bl.a.:
       ”18. for så vidt angår anden del af dette spørgsmål, hvori den forelæggende ret spørger
       domstolen, hvorvidt der skal sondres mellem ”bogføring” i den forstand, hvori dette
       udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 217, stk. 1, og indskrivningen af afgiftsbeløbet
       i regnskabet over egne indtægter som omhandlet i artikel 6 i forordning nr. 1150/2000,
                                          - 2 -
bemærkes, at domstolen ligeledes allerede har svaret herpå i gerlach & co.-kendelsen
(præmis 22 og 23).
...
21. vedrørende den første del af dette spørgsmål, der drejer sig om, hvorvidt toldkodek-
sens artikel 217 opstiller tekniske eller formmæssige minimumskrav for bogføring af
afgiftsbeløb, bemærkes, at det følger af toldkodeksens artikel 217, stk. 1, første afsnit, at
bogføring består i toldmyndighedernes indskrivning af de importafgifts- eller eksportaf-
giftsbeløb, der udgør en toldskyld, i regnskabsregistrene eller på anden måde.
…
23. da toldkodeksens artikel 217 således ikke opstiller praktiske regler for bogføringen i
bestemmelsens forstand og dermed hverken tekniske eller formmæssige minimumskrav,
skal denne bogføring foretages på en sådan måde, at det sikres, at toldmyndighederne
indskriver det korrekte importafgifts- eller eksportafgiftsbeløb, der udgør en toldskyld, i
regnskabsregistrene eller på anden måde navnlig for at muliggøre, at bogføringen af de
omhandlede beløb foretages med sikkerhed ligeledes i forhold til den betalingspligtige.
…
25. under hensyn til de ovenfor anførte betragtninger skal det andet spørgsmål besvares
med, at der skal sondres mellem ”bogføring” i den forstand, hvori dette udtryk er an-
vendt i toldkodeksens artikel 217, stk. 1, og indskrivningen af de konstaterede afgifter i
regnskabet over egne indtægter som omhandlet i artikel 6 i forordning nr. 1150/2000.
da toldkodeksens artikel 217 ikke opstiller praktiske regler for ”bogføring” i bestem-
melsens forstand og dermed hverken tekniske eller formmæssige minimumskrav, skal
denne bogføring foretages på en sådan måde, at det sikres, at de kompetente toldmyn-
digheder indskriver det korrekte importafgifts- eller eksportafgiftsbeløb, der udgør en
toldskyld, i regnskabsregistrene eller på anden måde navnlig for at muliggøre, at bogfø-
ringen af de omhandlede beløb foretages med sikkerhed, herunder i forhold til den be-
talingspligtige.
det tredje spørgsmål
26. domstolen har bemærket, at det fremgår af ordlyden af toldkodeksens artikel 221,
stk. 1, at bogføringen, der ifølge toldkodeksens artikel 217, stk. 1, består i, at afgiftsbe-
løbet indskrives af toldmyndighederne i regnskabsregistrene eller på anden måde, nød-
vendigvis skal gå forud for underretningen af debitor om import- eller eksportafgiftens
størrelse (jf. navnlig dom af 16.7.2009, forenede sager c-124/08 og c-125/08, snau-
waert m.fl., endnu ikke trykt i samling af afgørelser, præmis 21).
27. den kronologiske rækkefølge af bogføringen og underretningen om afgiftsbeløbets
størrelse, der er fastslået i selve overskriften til afdeling 1 i kapitel 3, afsnit vii, i told-
kodeksen, nemlig ”bogføring af afgiftsbeløbet og underretning af debitor herom”, skal
således overholdes, idet der ellers kan opstå en situation, hvor de betalingspligtige be-
handles forskelligt, og hvor toldunionens rette funktion desuden påvirkes i negativ ret-
ning (jf. navnlig dommen i sagen snauwaert m.fl., præmis 22).
28. domstolen konkluderede heraf, at toldkodeksens artikel 221, stk. 1, skal fortolkes
således, at toldmyndighedernes underretning af debitor efter en passende fremgangs-
måde om det import- eller eksportafgiftsbeløb, der skal betales, kun kan foretages rets-
                                                 - 3 -
       gyldigt, hvis disse afgifters størrelse forudgående er blevet bogført af de pågældende
       myndigheder (jf. navnlig dommen i sagen snauwaert m.fl., præmis 23).
       29. domstolen har ligeledes allerede fastslået, at medlemsstaterne ikke er forpligtede til
       at vedtage særlige processuelle regler om den fremgangsmåde, hvorefter den betalings-
       pligtige skal underrettes om import- og eksportafgiftens størrelse, såfremt der gælder
       nationale generelle processuelle regler for, hvordan underretningen skal foretages, som
       sikrer, at den betalingspligtige modtager passende oplysninger, og som giver denne mu-
       lighed for at varetage sine rettigheder med fuldt kendskab til sagen (dom af 23.2.2006,
       sag c-201/04, molenbergnatie, sml. i, s. 2049, præmis 54).
       30. som følge heraf skal det tredje spørgsmål besvares med, at toldkodeksens artikel
       221, stk. 1, skal fortolkes således, at toldmyndighedernes underretning af debitor efter
       en passende fremgangsmåde om det import- eller eksportafgiftsbeløb, der skal betales,
       kun kan foretages retsgyldigt, hvis disse afgifters størrelse forudgående er blevet bog-
       ført af de pågældende myndigheder. medlemsstaterne er ikke forpligtede til at vedtage
       særlige processuelle regler om den fremgangsmåde, hvorefter den betalingspligtige skal
       underrettes om disse afgifters størrelse, såfremt der gælder nationale generelle pro-
       cessuelle regler for, hvordan underretningen skal foretages, som sikrer, at den beta-
       lingspligtige modtager passende oplysninger, og som giver denne mulighed for at vare-
       tage sine rettigheder med fuldt kendskab til sagen.”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, og da det, som er fremkommet ved eu-domstolens
dom af 28. januar 2010 (sag c-264/08, direct parcel distribution), ikke kan føre til et andet
resultat, stadfæster højesteret dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal sec datacom a/s betale 35.000 kr. til skatteministe-
riet. sagsomkostningsbeløbene skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsi-
gelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 21. januar 2014
sag 367/2011
(2. afdeling)
a
(advokat leo jantzen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 8. afdeling den 8. november 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, jon
stokholm, lars hjortnæs og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, som landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 200.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.