text:
v0100000 - jf
                                    udskrift
                                         af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
den 9. maj 2005 blev af retten i sagen
v-100-03
tdc forlag a/s
(advokat frank bøggild)
  mod
lokal telefonbog for lemvig-
thyborøn-harboøre aps
(advokat christian nielsen)
afsagt sålydende
                                      d o m:
indledning og påstande
sagens hovedspørgsmål er om lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre
aps (herefter ltl) i forhold til tdc forlag a/s (herefter tdc) har overtrådt mar-
kedsføringsloven ved i forbindelse med markedsføringen af en ny lokaltelefonbog
at have gengivet eller fremsat forskellige udtalelser om tdc’s produkt, telefon-
nøglen, og ved i forbindelse med tegning af annoncer på retsstridig måde at ha-
ve medvirket til at annoncører bragte deres annonceaftaler med tdc til ophør.
                                          - 2 -
tdc’s påstande
1.   det forbydes ltl at gøre markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn i
     forbindelse med annoncetegning i og markedsføring af telefonbøger:
     •   ”hård kritik af telefonnøglen”
     •   ”… voldsom utilfredshed med den seneste udgave for 2003”
     •   ”de fleste kvinder er slettet i vejregistret”
     •   ”det er svært for de ældre at læse i bogen”
     •   ”nogle står med forkert adresse”
     •   ”den ny telefonbog er en discount-udgave!”
     •   ”… skriftstørrelsen i telefonbogen er formindsket. og det er uforståe-
         ligt…”
     •   ”der er gået discount i den sag!”
     •   ”luppen skal frem, hvis man skal læse telefonnumrene i den nye tele-
         fonnøgle i lokalområdet”
     •   ”den seneste lokale telefonnøgle fra tdc forlag har fået en meget
         ublid modtagelse, fordi den har en lang række fejl og mangler”
     •    ”… skriften [i lokaltelefonbogen for lemvig thyborøn-harboøre] natur-
         ligvis vil blive i en størrelse, så man ikke som nu skal finde en lup frem
         for at læse, hvad der står”
     •   ”… der er et behov for, at vi får en telefonbog af høj kvalitet igen.”
2.   det forbydes ltl at gøre brug af standardopsigelsesbreve som fremlagt
     som bilag 9 i forbindelse med tegning af annoncer i telefonbøger.
3.   ltl skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 2
     og/eller 2a ved at have gjort markedsføringsmæssig brug af udsagnene i
     påstand 1 og ved at have anvendt sidste tekstafsnit i bilag 6 og standard-
     opsigelsesbreve som de, der er fremlagt som bilag 9.
4.   ltl skal berigtige udsagnene i påstand 1, principalt ved at foranledige, at
     teksten i bilag 10 bliver 1) indrykket i 1/8 sides annonce i lemvig folkeblad
     og lokalavisen lemvig og 2) udsendt pr. brev til annoncørerne i lokal for
                                         - 3 -
       lemvig og thyborøn-harboøre kommuner 2003, subsidiært på en måde og
       i et omfang fastsat af retten.
5.     ltl skal betale tdc 1 mio. kr. med procesrente af 500.000 kr. fra sagens
       anlæg den 28. august 2003 og 500.000 kr. fra den 26. januar 2004 til be-
       taling sker.
6.     ltl pålægges bødestraf.
ltl’s påstande
a.     overfor tdc’s påstande 1 – 4 og 6 nedlægges påstand om frifindelse.
b.     overfor tdc’s påstand 5 (erstatning) nedlægges principalt påstand om fri-
       findelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb efter rettens
       skøn.
sagsfremstilling
tdc distribuerede i slutningen af 2002 sit produkt telefonnøglen for lemvig-
thyborøn-harboøre 2003. i forhold til tidligere udgaver var der foretaget en
række ændringer. disse blev omtalt i lokalavisen lemvig den 7. januar 2003.
det var anført at den gamle opdeling efter centraler er afløst af en ny opdeling
efter postnumre, sidetallet er reduceret, og der er anvendt et nyt layout. per-
sonregistret og nummerregistret er udgået. den helt væsentlige ændring ifølge
avisen er at skriftstørrelsen er formindsket. ”det forudsætter næsten at man har
en lup til rådighed, hvis man skal finde et telefonnummer i den nye udgave”, og
sidst i artiklen hedder det ”der er gået discount i den sag”.
den 23. januar 2003 skrev lemvigs borgmester, jørgen nørby, til tdc at kom-
munen var meget utilfreds med udformningen af telefonnøglen. borgmesteren
anførte følgende som han anså for forringelser:
    1. nummerregistret var slettet.
    2. de fleste kvinder var slettet i vejregistret. nogle var også slettet i telefon-
         bogen.
    3. skriften var blevet mindre.
    4. efternavnet står kun ved den første med det pågældende efternavn.
    5. navneregistret var delt op efter postnumre.
    6. kommunen havde fået klager over at nogle stod med forkert adresse.
    7. kommunen skulle selv betale for billeder til bogen.
                                        - 4 -
brevet slutter med ”dette har gjort, at vi i nærmeste fremtid vil vurdere, om vi
stadig ønsker at være med i telefonnøglen”.
kommunens brev blev refereret i lemvig folkeblad den 11. februar 2003 med
gengivelse af de forskellige kritikpunkter.
tdc besvarede brevet den 28. marts 2003 med en redegørelse for hvorfor æn-
dringerne havde fundet sted.
i en artikel i lemvig folkeblad for den 29. marts 2003 skrevet af lars kamstrup
omtales under overskriften ”lokalt initiativ bag telefonbog” at finn bevensee
sammen med to trykkere, karl emil jørgensen fra grafisk tryk og jens kamstrup
fra lemvig bogtrykkeri, vil udsende en ny telefonbog for lemvig og thyborøn-
harboøre kommuner. i artiklen oplyser initiativtagerne at de allerede har besøgt
85% af annoncørerne i telefonnøglen. finn bevensee citeres bl.a. for at oplyse at
telefonbogen ville bringe de opdaterede oplysninger fra folkeregistrene. ”senest
har det kun været folk med fast telefon, som har været nævnt i tdc’s telefon-
bog, men her kommer alle over 18 år med”. skriften ville blive i en størrelse, så
man ikke som nu skal finde en lup frem for at læse hvad der står. man vil også
vende tilbage til at dele telefonbogen op efter de små byer.
i lokalavisen for 1. april 2003 er der på side 30 en artikel om den nye lokaltele-
fonbog og på side 31 en annonce for den nye telefonbog med portrætter af
salgsmedarbejderne.
den 15. april 2003 meddelte borgmesteren at kommunen ville ophæve samar-
bejdet med tdc fra den 1. juli 2003. kommunen oplyste at man havde fået til-
bud fra lemvig bogtrykkeri som sammen med grafisk tryk m.fl. ville udgive en
telefonbog for lemvig og thyborøn-harboøre kommuner.
den 29. april 2003 stiftedes det sagsøgte selskab af finn bevensee, karl emil
jørgensen og lillian sværke. bestyrelsen bestod af stifterne samt bogtrykker
jens kamstrup.
ltl’s markedsføring
artiklen og annoncen i lokalavisen den 1. april 2003 er som særtryk sendt til en
række kunder sammen med særtryk af artiklerne i lokalavisen for den 7. januar
og i lemvig folkeblad den 11. februar 2003. efter ltl’s egen opgørelse blev sær-
trykkene sendt til 78 kundeemner uden for de to kommuner. ltl har endvidere
                                        - 5 -
udarbejdet liste over firmaer uden for kommunerne der har fået salgsmateriale
tilsendt, men som ikke har tegnet annoncer, i alt 54 firmaer.
det pågældende materiale blev sendt til annoncørerne med et følgebrev (bilag 6)
hvori det bl.a. hed:
”som det ses af vedlagte avisartikler/annonce, er de lokale trykkerier i (kommu-
nerne) gået sammen om at udgive en ny lokal telefonbog.
bogen forventes at udkomme i slutningen af september 2003
vi har vedhæftet deres annonce fra tdc’s ”telefonnøglen 2003” ... og tillader os
at kontakte dem i løbet af nogle få dage for en evt. annonce i vores telefonbog.”
til de firmaer der ønskede at tegne annonce i den nye telefonbog og i den an-
ledning ønskede at opsige deres annonceaftale med tdc, sendte eller afleverede
sælgerne et standardopsigelsesbrev (bilag 9) hvori det hed:
”tdc forlag a/s
telefonnøglen
slet parkvej 7
8310 tranbjerg j.
vedrørende annoncering i
”telefonnøglen lemvig • thyborøn-harboøre”
undertegnede opsiger hermed annoncer samt fremhævelser i ovennævnte tele-
fonnøgle.
såfremt vi ønsker annoncer eller fremhævelser i fremtiden, vil vi selv kontakte
dem
det eneste, vi ønsker optaget i bogen, er de oplysninger, som er uden udgift for
os.
med venlig hilsen”
tdc har dokumenteret at have modtaget 288 standardopsigelser, flest i maj
2003, nogle i slutningen af april og i juni 2003. endvidere er modtaget tre stan-
dardopsigelser i midten af 2004. det samlede antal annoncer før modtagelsen af
opsigelserne var 665.
af en skrivelse hvormed nogle annoncører fik tilsendt standardopsigelsen, frem-
går:
                                        - 6 -
”hermed fremsendes opsigelse på jeres annonce(r)/fremhævelse(r) i tdc’s te-
lefonnøglen.
i bedes venligst underskrive opsigelsen, i henhold til aftale med en af vore sæl-
gere ... og returnere resten til os hurtigst muligt.
…
vi sørger herefter for fremsendelse af opsigelse til tdc.
...”
af en artikel i lemvig folkeblad af lars kamstrup den 13. august 2003 fremgår
at to bedemænd, jens kr. skovmose og søren krabbe, følte sig brugt mod hin-
anden ved at tdc’s sælgere havde fortalt den ene at den anden havde tegnet
annonce i tdc’s telefonnøgle og omvendt. artiklen medførte en reaktion fra tdc
der i brev af 26. august 2003 bl.a. skrev at der måtte foreligge en misforståelse.
tdc’s erstatningsopgørelse
tdc har opgjort sit tab således:
     •  tdc’s samlede annonceindtægter for ”telefonnøglen for lemvig og thy-
        borøn-harboøre 2002” var kr. 1,7 mio. fordelt på 655 annoncører, sva-
        rende til en gennemsnitlig annoncetegning på cirka 2.600 kr. pr. an-
        noncør.
     •  frafaldet af annoncører ved brug af standardopsigelsesblanketter i forbin-
        delse med udgivelsen af 2003/2004-udgaven af ”telefonnøglen for lem-
        vig og thyborøn-harboøre” har været 288.
     •  ltl’s uretmæssige brug af standardopsigelsesbreve har således medført
        at tdc har mistet annonceindtægter for 748.800 kr. (288 x 2.600) alene
        vedrørende 2003/2004-udgaven af ”telefonnøglen for lemvig og thybo-
        røn-harboøre”.
     •  kundeforhold som de pågældende fornys én gang årligt og består i gen-
        nemsnit i cirka 7 år, således at et afsætningstab i princippet skal ganges
        med 7. tdc vælger imidlertid foreløbigt kun at gange det årlige af-
        sætningstab med 2, svarende til et afsætningstab på 1.497.600 kr.
     •  hertil kommer tdc’s yderligere omkostninger i anledning af ltl’s retsstri-
        dige markedsføring, herunder omkostninger til at forsøge at tilbagevise
                                        - 7 -
        ltl’s vildledende udsagn mv. over for tdc’s eksisterende kunder. tdc’s
        omkostninger herved opgøres skønsmæssigt og forsigtigt til 50.000 kr.
    •   desuden har ltl’s markedsføring forårsaget betydelige markedsforstyr-
        relser, f.eks. har en del af tdc’s annoncører troet at ” telefonnøglen for
        lemvig og thyborøn-harboøre” ikke fremover ville udkomme eller ud-
        komme i dårligere kvalitet end tidligere. tdc’s tab herved opgøres
        skønsmæssigt til 100.000 kr.
    •   ltl’s overtrædelser af markedsføringsloven har derfor påført tdc et sam-
        let tab på mindst 1.647.600 kr. tdc har dog indtil videre valgt at be-
        grænse sin påstand til kr. 1 mio.
af oversigt udarbejdet af tdc fremgår at tdc havde en omsætning på 497.437
kr. for de gule sider 2003, mens omsætningen for 2004 var 21.250 kr. de til-
svarende tal for de hvide sider var 146.930 kr. og 14.265 kr. den samlede om-
sætningsnedgang var således 608.852 kr.
tdc’s revisor har den 27. maj 2004 bl.a. erklæret:
    1. nettoomsætningen for telefonnøglen 2003 udgjorde 1.718.000 kr.
    2. der fandtes 255 standardopsigelsesblanketter. herudover var der 26 dub-
        letter og 7 der ikke kunne identificeres i et udtræk fra selskabets økono-
        misystem.
    3. det samlede fakturabeløb var 1.633.000 kr., dvs. 85.000 kr. mindre end
        selskabets egen opgørelse. forskellen kan ifølge tdc henføres til at en
        del af omsætningen er faktureret gennem et andet økonomisystem.
    4. den gennemsnitlige annoncetegning pr. annoncør var 2.154 kr.
    5. det samlede fakturabeløb i udtræk af tdc’s økonomistyringssystem som
        kunne matches med en standardblanket, var 683.574 kr.
tdc har fremlagt forslag til berigtigelsestekst (sagens bilag 10).
forklaringer
brian kruse jacobsen har forklaret at han er ansat i tdc hvor han har ansvaret
for forlaget største kunder. tdc udgiver ca. 100 lokale og regionale telefonbøger
samt 18 telefonnøgler som er opbygget ens. forlaget anvender 2-3 mio. kr. om
året på markedsanalyser bl.a. for at optimere produkterne. markedet for lokale
telefonbøger er præget af hård konkurrence. hovedaktørerne er tdc og eniro
                                        - 8 -
der bl.a. udgiver mostrup vejviser og den røde lokalbog. herudover er der 15-
20 lokale konkurrenter.
tdc har udgivet telefonnøglen i lemvig siden 1997 eller 1998. i 2003 valgte
tdc at producere den i tdc’s eget format. man gik over til at købe data fra
tdc’s egne baser og andre telefonselskabers baser frem for at købe dem af
kommunen. man kommer derved til at angive hvem der er abonnenter, ikke
hvem der bor på en given adresse, men det er helt forfejlet at hævde at man
derved har slettet de fleste kvinder. oplysningerne er på produktionstidspunktet
ca. 14 dage gamle, afhængigt af hvem der leverer oplysningerne. oplysningerne
er ikke fejlbehæftede i særlig grad. tdc har ikke modtaget flere klager end sæd-
vanligt. vidnet bekendt har der ikke tidligere været udtryk for utilfredshed med
telefonnøglen fra lemvig kommunes side.
tdc reagerede ikke på avisartiklerne i januar 2003. man reagerede hurtigt på
avisartiklen den 13. august 2003 fordi den indeholdt kritik af tdc’s salgsmeto-
der.
den negative omtale i lokalavisen og i ltl’s markedsføringsmateriale påvirkede
tdc’s salgsarbejde meget. man følte sig hængt ud, og annoncesælgerne fik det
vanskeligt.
tdc har oplevet standardopsigelser svarende til de i sagen forekommende andre
steder, i ålborg hvor nordjyske medier der udgiver en række nordjyske ugeavi-
ser har benyttet sig af fremgangsmåden, og i et tilfælde på fyn og i silkeborg.
tdc har anlagt sag mod nordjyske medier der har taget bekræftende til gen-
mæle over for tdc’s påstand om at fremgangsmåden er retsstridig.
standardopsigelserne kom overvejende i maj måned 2003. deadline for produk-
tionen af telefonbogen er i slutningen af august. det var derfor meget vanskeligt
for tdc at gøre noget effektivt for at imødegå virkningerne af opsigelserne i maj.
det er helt almindeligt at der er en vis nedgang i tdc’s annonceomsætning når
der kommer en lokal konkurrent på banen. annoncørerne deler sig mellem den
gamle og den nye. nedgangen er normalt i småtingsafdelingen. det er helt
usædvanligt at der fremkommer så mange opsigelser som i det foreliggende til-
fælde, 288. der er pr. år normalt en udskiftning på omkring 10% blandt an-
noncører på grund af forretningsophør.
                                           - 9 -
det er efter tdc’s opfattelse meget let for en annoncør at bringe sin annonceaf-
tale til ophør.
90% af omkostningerne ved produktion af en telefonbog eller –nøgle er faste.
tabte annonceindtægter går direkte ned på bundlinjen. der er ikke sparede om-
kostninger af betydning ved at man ikke skal producere en annonce til en tele-
fonbog. ud over tabet af annonceindtægter har tdc haft ekstra omkostninger til
salgsmedarbejdere der har taget telefonisk kontakt med de opsigende kunder.
tdc har formentlig haft samtaler med alle opsigende kunder. vidnet ved ikke
hvad de pågældende kunder har meddelt om grunden til deres opsigelse
finn bevensee har forklaret at han i 1980-81 var beskæftiget med at lave lokal-
telefonbog. derefter var han i en årrække indtil 2002 beskæftiget med fremstil-
ling af lokalavis, lokalavisen lemvig, der i 10 år har været ejet af de bergske
blade. omkring årsskiftet 2002/2003 var der en af vidnets bekendte der solgte
annoncer for tdc, der sagde til ham at den kommende telefonnøgle nok var den
sidste der kom, for der var blevet ændret mange ting, således at produktet blev
ringere.
vidnet læste artiklerne i lokalavisen i januar 2003. han var enig i kritikken og
mente der skulle laves et alternativ til telefonnøglen. han henvendte sig til to
lokale bogtrykkere, jens kamstrup og karl emil jørgensen. der var stor opbak-
ning fra lokal side til initiativet. der var også støtte fra kommunens side. øko-
nomiudvalget gav udtryk for at det ikke mere ville have med tdc at gøre. kom-
munen ville undersøge om mostrup (eniro) kunne levere et alternativ. vidnet
udtalte sig i slutningen af marts til redaktøren af lokalavisen, lars kamstrup, der
er fætter til jens kamstrup. markedsføringen af telefonbogen begyndte lokalt i
lemvig og thyborøn-harboøre kommuner. der kom senere markedsføring uden
for lokalområdet.
det var et ønske fra kundernes side at ltl sørgede for opsigelse af annonceaf-
talen hos tdc. det var ikke noget der var med i markedsføringen fra starten.
markedsføringen begyndte i marts 2003, og opsigelsesblanketterne blev lavet i
april 2003. af praktiske grunde lavede man også et følgebrev til kunderne der
havde givet udtryk for ønske om at opsige annonceringen i tdc’s telefonnøgle.
vidnet ved at den ene sælger havde standardopsigelsen med til kundebesøg.
selv havde vidnet der var en del af sælgerne, ikke opsigelsen med ved kundebe-
søg. formålet med standardopsigelserne var at sikre at de som ønskede at op-
sige deres aftale hos tdc, nåede det rettidigt. de kunder der ikke fik standard-
opsigelsen ved kundebesøg, fik den tilsendt, men man fulgte ikke op på om de
                                       - 10 -
reagerede på tilsendelsen af opsigelsen. vidnet ved ikke hvor mange standard-
opsigelser man har udleveret eller tilsendt.
nogle annoncører henvendte sig til vidnet da de fik problemer med opsigelsen af
tdc. vidnet henviste dem til advokat.
i forbindelse med markedsføringen lavede ltl aftryk af hvad der var fremkom-
met i den offentlige debat om telefonnøglen. det var for at gøre virksomheder
uden for lokalområdet bekendt med hvad der foregik. man sendte materialet ud
sammen med en annonce der var klippet ud af tdc’s telefonnøgle. han ved ikke
hvor mange annoncører man har sendt materialet til. materialet er blevet trykt i
200 eksemplarer. ikke alle blev brugt. der blev ikke sendt til annoncører der
boede i lokalområdet. de havde ikke behov for den information som de allerede
havde fra lokalavisen.
der er ikke blevet sendt standardopsigelser ud i 2004. de der er modtaget af
tdc i 2004, må være eksemplarer der har ligget fra året før.
ltl har ikke sendt standardopsigelser til virksomheder der annoncerede i
mostrups vejviser. der er ikke nogen god forklaring på at standardopsigelserne
skulle sendes til ltl med henblik på videre forsendelse til tdc.
det andet afsnit i standardopsigelsen (”såfremt vi ønsker ….”), var kundernes
ønske. vidnet karakteriserer det pågældende afsnit som en dum fejl.
vidnet betegner økonomien i ltl’s telefonbog som fornuftig. han mener forret-
ningen har givet overskud, men kan ikke angive nærmere herom.
ole rahbæk sørensen har forklaret at finn bevensee, som han kender fra en
tidligere ansættelse på en lokalavis, sidst i januar 2003 spurgte ham om han
ville være med til at starte en telefonbog. det ville vidnet gerne, og han gik kort
tid efter i gang med at sælge annoncer. vederlaget var 10% i provision af salget
samt dækning af kørselsomkostninger.
vidnet solgte annoncer i thyborøn-harboøre, og det var nemt at sælge. grund-
laget for hans henvendelser var udklip af telefonbøger og aviser med annoncer
som finn havde fundet. vidnet havde ikke på forhånd sendt salgsmateriale ud.
når kunder spurgte hvad de så skulle gøre med deres annoncer i tdc’s telefon-
nøgle, svarede vidnet at det måtte de selv finde ud af. da kunderne oftere og
                                        - 11 -
oftere bad om at ltl sørgede for opsigelserne, lavede ltl standardopsigelserne
som vidnet udleverede til kunderne efter anmodning. han ved ikke om kunderne
blev rykket for at sende opsigelserne tilbage til ltl.
vidnet har også solgt annoncer til virksomheder uden for lokalområdet som han
kendte fra tidligere. det gik ikke så nemt. det var baggrunden for at særtryk-
kene med artiklerne blev fremstillet. særtrykkene hjalp på salget. han har ikke
haft særtrykkene med til ”indenbys” kunder. det var ikke nødvendigt, de kendte
baggrunden for ltl’s projekt.
jens kristian skovmose har bekræftet at han har tegnet annonce i ltl, og at
han har fået standardopsigelse som han sendte til ltl. på et tidspunkt hen-
vendte en sælger fra tdc sig til ham og spurgte om han ikke skulle tegne an-
nonce i tdc’s telefonnøgle. sælgeren henviste til at søren krabbe havde tegnet
annonce. det var imidlertid ikke rigtigt. det vidste vidnet fra søren krabbe. han
og søren krabbe havde aftalt at holde hinanden gensidigt orienteret på dette
område.
søren krabbe har bekræftet at han har tegnet annonce i ltl’s telefonbog og at
han har fået en standardopsigelse som han brugte. han har forklaret om tdc-
sælgeren i overensstemmelse med jens kristian skovmose, og han blev udsat
for samme salgsargument som jens skovmose.
jørgen nørby har forklaret om baggrunden for kommunens brev af 23. januar
2003 til tdc. kommunen havde i nogen tid været utilfreds med tdc’s telefon-
nøgle. kommunen henvendte sig i 2003 til mostrup for at høre om de kunne le-
vere noget bedre. han fik ikke noget positivt svar på sit brev til tdc. han hørte
om det lokale initiativ og fik formentlig i slutningen af marts et tilbud om samar-
bejde med ltl.
parternes argumenter
tdc har vedrørende påstand 1 og 3 gjort gældende at udsagnene i påstand 1 er
misrekommanderende, vildledende og i strid med god markedsføringsskik, jf.
markedsføringslovens § 1, stk. 1, § 2, stk. 1 og 2. udsagnene og markedsførin-
gen opfylder ikke kravene til sammenlignende reklame i markedsføringslovens §
2a, stk. 2, nr. 1, 3 og 5, og icc’s kodeks for reklamepraksis, artikel 6 og 7. det
er uden betydning for sagen om udsagnene er sande/verificerbare. ltl’s mar-
kedsføring bliver ikke lovliggjort af at ltl gengiver avisartikler med de anførte
udsagn.
                                        - 12 -
med hensyn til standardopsigelsesbrevene, påstand 2 og 3, har tdc anført at
ltl ved sin systematiske brug af standardopsigelsesbreve over for tdc’s annon-
cører har ydet en så aktiv og illoyal indsats der har direkte og betydelig skade-
virkning for tdc’s annonceindtægter og forretningsgrundlag, at ltl har handlet i
strid med god markedsføringsskik og optrådt utilbørligt og skadeligt over for
tdc, jf. markedsføringslovens § 1, stk. 1 og § 2, stk. 3.
den retsstridige adfærd er særlig grov fordi standardopsigelsesbrevene forud for
udleveringen var udfyldt af ltl med tdc’s navn og adresse samt teksten: ”så-
fremt vi ønsker annoncer eller fremhævelser i fremtiden, vil vi selv kontakte
dem”. brevene blev brugt i forbindelse med tegning af annoncer i en konkurre-
rende telefonbog, og blev sendt sammen med annoncørens annonce hos tdc.
det følger hverken af lovgivning, retspraksis, branchekutyme, aftaler eller andet
at udgivere af telefonbøger lovligt kan anvende standardopsigelsesbreve til for-
midling af opsigelser fra konkurrenters annoncører.
udsagnene i påstand 1 har en sådan karakter at ltl skal berigtige udsagnene
for at sagsøger kan opnå en genoprettelse af den tilstand der bestod forud for
ltl’s uretmæssige brug af udsagnene, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 1, nr.
2. ltl skal derfor berigtige udsagnene i påstand 1 ved at foranledige at berigti-
gelsesteksten i bilag 10 bliver 1) indrykket i 1/8 sides annonce i lemvig folke-
blad og lokalavisen lemvig og 2) udsendt pr. brev til annoncørerne i ltl’s tele-
fonbog for 2003.
ltls adfærd har påført tdc et betydeligt tab som ltl er ansvarlig for. erstat-
ningsudmålingen skal tage højde for 1) tab af annonceindtægter på de 288 an-
noncører der er overgået til annoncering hos ltl ved brug af ltl’s standardopsi-
gelsesblanketter, 2) omkostninger til forsøg på at tilbagevise ltl’s udsagn mv.
over for sagsøgers kunder, og 3) markedsforstyrrelse.
ved sin adfærd – markedsføringsmæssig brug af udsagnene i påstand 1 og bru-
gen af standardopsigelsesbrevene – har ltl handlet i strid med mar-
kedsføringslovens § 2, stk. 2 og 3, og skal straffes med bøde, jf. markedsfø-
ringslovens § 22, stk. 3.
ltl har bestridt at udsagnene i påstand 1 er i strid med god markedsføringsskik,
vildledende og misrekommanderende. disse udsagn er alene fremsat offentligt af
andre end ltl og ikke videregivet af ltl, bortset fra at ltl medio april 2003 ved
henvendelse til ca. 150 potentielle abonnenter uden for lokalområdet uden
                                        - 13 -
kommentarer orienterede disse om den lokale debat og kritik af sagsøgernes
2003-udgave af telefonnøglen. udsagnene er i det væsentlige objektivt verifi-
cerbare ved sammenligninger mellem tdc’s tidligere udgaver af telefonnøglen
og 2003 udgaven.
det bestrides ligeledes at ltl har tilsidesat markedsføringslovens regler om sam-
menlignende reklamer. ltl har alene draget sammenligninger mellem tdc’s
egen nye 2003-udgave af telefonnøglen og tidligere udgave af denne.
det bestrides at ltl har handlet i strid med god markedsføringsskik og optrådt
utilbørligt og skadeligt over for sagsøger ved som en serviceydelse for sine an-
noncører og efter disses ønske at have formuleret et opsigelsesbrev. det svarer
til hvad der også sker i andre brancher, og det har stået annoncørerne frit for at
anvende brevet og tilslutte sig formuleringen heri.
med hensyn til tdc’s påstand 4 om berigtigelse bestrides at ltl er forpligtet til
at berigtige de nævnte udsagn. ltl har som nævnt ikke handlet i strid med
markedsføringsloven. særligt bestrides at en eventuel berigtigelse skal ske over
for andre annoncører end dem der har modtaget ltl’s salgsmateriale.
med hensyn til tdc’s påstand 5 om erstatning bestrides at ltl er erstatningsan-
svarlig over for tdc. det gøres navnlig gældende at der ikke er årsagssammen-
hæng mellem ltl’s eventuelle overtrædelse af markedsføringsloven og det af
tdc anførte erstatningskrav. under alle omstændigheder bestrides erstatnings-
kravet størrelsesmæssigt og måden hvorpå kravet opgøres. tabet kan ikke op-
gøres som identisk med en eventuel omsætningsnedgang der ikke er konkreti-
seret. der er ikke dokumenteret en sammenhæng mellem ltl’s eventuelle over-
trædelse af markedsføringsloven og tdc’s eventuelle tab. tdc måtte under alle
omstændigheder og uanset om ltl i et eller andet omfang måtte have overtrådt
markedsføringslovens regler om god markedsføringsskik, påregne dels en større
omsætningsnedgang, dels en øget arbejds- og salgsindsats for at fastholde sin
markedsandel på grund af støtten til det lokale initiativ der udgik fra et lokalt
firma med et kvalitetsmæssigt bedre produkt.
endeligt bestrides at ltl har overtrådt bestemmelser i markedsføringsloven der
er strafsanktioneret efter lovens § 22.
rettens afgørelse
tdc’s påstand 1 og 3
                                       - 14 -
de anførte ytringer fremtræder som en sammenhængende misrekommandering
af tdc’s telefonnøgle. det kan ikke berettige udsagnene at de fleste af dem er
gengivet fra en artikel i lokalposten lemvig, og det gør heller ikke nogen forskel
om udsagnene eller nogle af dem eventuelt måtte være retvisende. bemærknin-
gerne skal ikke vurderes efter den ytringsfrihed der tilkommer pressen, men skal
vurderes efter reglerne i markedsføringslovens § 2, stk. 3, og § 2 a. der kan
bedømt efter disse regler ikke være tvivl om udtalelsernes uretmæssighed.
tdc’s påstand 1 og 3 tages derfor til følge.
tdc’s påstand 2
det må i almindelighed anses for utilladeligt og i strid med god markedsførings-
skik at en sælger af en løbende tjenesteydelse generelt påtager sigt at bistå de
kunder der søges erhvervet, med at foretage opsigelse over for den konkurre-
rende annoncesælger. utilladeligheden er særlig klar når opsigelsen som i det
foreliggende tilfælde yderligere indeholder tilkendegivelse om at den konkurre-
rende sælger ikke må kontakte kunden. der er ikke godtgjort at være regler,
kollegiale vedtagelser eller kutymer på det foreliggende område der berettiger
fremgangsmåden med anvendelsen af standardopsigelser. tdc’s påstand 2 ta-
ges derfor til følge
tdc’s påstand 4
det er på nuværende tidspunkt og under hensyn til den sanktionering der i øv-
rigt finder sted, ikke nødvendigt for at modvirke følgerne af de retsstridige hand-
linger at give ltl pålæg om at offentliggøre eller rundsende berigtigende erklæ-
ringer. tdc’s påstand 4 tages derfor ikke til følge.
tdc’s påstand 5:
det må anses for utvivlsomt at ltl’s misrekommandering og anvendelse af
standardopsigelser har påført tdc et økonomisk tab som ltl skal erstatte. ved
opgørelsen af tabet må der lægges vægt på tdc’s dokumenterede nedgang i
annonceindtægter og på antallet af opsigelser i henhold til de standardiserede
opsigelser. det må antages at ltl’s telefonbog også uden misrekommanderin-
gen og benyttelsen af de standardiserede opsigelser i kraft af den betydelige
lokale opbakning bag ltl’s telefonbogsprojekt ville have fået et betydeligt antal
annoncører i de pågældende kommuner. misrekommanderingen og navnlig an-
vendelsen af kollektive opsigelser må imidlertid antages at have fortrængt tdc
fra de pågældende kunder væsentlig hurtigere end det ville være sket uden an-
vendelse af disse metoder. hertil kommer at de pågældende metoder uberettiget
har forstyrret markedet for telefonnøglen og må have påført tdc ekstra omkost-
                                          - 15 -
ninger til at imødegå ltl’s markedsføring. på denne baggrund fastsættes erstat-
ningen til 500.000 kr.
tdc’s påstand 6
overtrædelserne af markedsføringslovens § 2, stk. 3, og § 2 a må betegnes som
omfattende og systematiske, og de har som anført påført tdc et ikke ubetyde-
ligt tab. ltl bør derfor efter markedsføringslovens § 22, stk. 3, straffes med en
bøde der fastsættes til 50.000 kr.
                                   thi kendes for ret:
1.    det forbydes lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps at gøre
      markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn i forbindelse med annonce-
      tegning i og markedsføring af telefonbøger:
      ”hård kritik af telefonnøglen”
      ”… voldsom utilfredshed med den seneste udgave for 2003”
      ”de fleste kvinder er slettet i vejregistret”
      ”det er svært for de ældre at læse i bogen”
      ”nogle står med forkert adresse”
      ”den ny telefonbog er en discount-udgave!”
      ”… skriftstørrelsen i telefonbogen er formindsket. og det er uforståeligt…”
      ”der er gået discount i den sag!”
      ”luppen skal frem, hvis man skal læse telefonnumrene i den nye telefon-
      nøgle i lokalområdet”
      ”den seneste lokale telefonnøgle fra tdc forlag har fået en meget ublid
      modtagelse, fordi den har en lang række fejl og mangler”
       ”… skriften [i lokaltelefonbogen for lemvig thyborøn-harboøre] naturligvis
      vil blive i en størrelse, så man ikke som nu skal finde en lup frem for at læ-
      se, hvad der står”
      ”… der er et behov for, at vi får en telefonbog af høj kvalitet igen.”
                                          - 16 -
2.  det forbydes lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps at gøre
    brug af standardopsigelsesbreve som fremlagt som bilag 9 i forbindelse med
    tegning af annoncer i telefonbøger.
3.  lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps skal anerkende at have
    overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 2 og 2a ved at have gjort markedsfø-
    ringsmæssig brug af udsagnene i påstand 1 og ved at have anvendt sidste
    tekstafsnit i bilag 6 og standardopsigelsesbreve som de, der er fremlagt som
    bilag 9.
4.  lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps skal inden 14 dage
    betale tdc forlag a/s 500.000 kr. med procesrente fra den 28. august
    2003.
5.  lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps straffes med en bøde
    på 50.000 kr.
6.  inden 14 dage skal lokal telefonbog for lemvig-thyborøn-harboøre aps i
    sagsomkostninger betale 70.000 kr. til tdc forlag a/s.
 ole lundsgaard andersen                    jens feilberg          bjarne egedal
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                          afsagt torsdag den 22. marts 2018
sag 236/2017
(1. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat søren bech, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i glostrup den 28. april 2017 og af østre lands-
rets 1. afdeling den 21. september 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, jon stokholm, jens peter
christensen, hanne schmidt og lars apostoli.
påstande
dommen er anket af anklagemyndigheden med påstand om stadfæstelse af byrettens dom,
således at t udvises ubetinget med indrejseforbud for bestandig.
t har påstået stadfæstelse af landsrettens dom.
supplerende sagsfremstilling
i en udtalelse af 8. marts 2012 fra udlændingestyrelsen til københavns politi til brug for be-
handlingen af spørgsmålet om udvisning i voldtægtssagen, der blev afgjort ved dommen af
25. april 2012, hedder det bl.a.:
       ”t oplyser, at han taler cambodjansk på babyniveau, og at han ikke taler thai.”
i en personundersøgelse af 8. maj 2001 i medfør af retsplejelovens § 808 fra
kriminalforsorgen er bl.a. anført følgende om t:
                                                  - 2 -
       ”kontaktperson lærer … fra …skolen udtalte den 3. maj 2001:
       …
       da han var noget yngre var det ham, der skulle hjælpe med det danske sprog, når der
       var breve som skulle oversættes, og idet hele taget være den der tolkede, som den ældste
       i familien.”
anbringender
anklagemyndigheden har anført, at udvisning ikke vil være i strid med danmarks internatio-
nale forpligtelser i medfør af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 om
respekt for privatliv og familieliv. det følger derfor af udlændingelovens § 24 b, stk. 3, jf. §
26, stk. 2, jf. § 22, nr. 1, 2, 3 og 6, at der skal ske udvisning i det foreliggende tilfælde, hvor t
er idømt ubetinget straf af fængsel i 4 år for bl.a. voldtægt.
t er kommet til danmark som barn og har haft ophold her lige siden. hans to mindreårige
børn, forældre og søskende bor ligeledes her i landet, og han har kun begrænset tilknytning til
cambodia. disse forhold er imidlertid ikke afgørende, da han er dømt for grov kriminalitet.
hertil kommer, at han to gange tidligere er dømt for voldtægt og i den forbindelse er udvist
betinget. voldtægterne i de to seneste sager er begået i prøvetiden for prøveløsladelse og be-
tinget udvisning, og der er betydelig risiko for, at han også fremover vil begå personfarlig
kriminalitet, hvis han ikke udvises.
han vil ikke stå fuldstændig uden forudsætninger i cambodia, idet han forstår sproget og er
vokset op med cambodianske skikke og normer. det taler i øvrigt ikke afgørende imod udvis-
ning, at han har mindreårige børn, da han kun har haft begrænset og sporadisk kontakt til
dem.
t har anført, at udvisning vil være i strid med artikel 8 i den europæiske menneske-
rettighedskonvention. udvisning vil derfor også være i strid med udlændingelovens § 24 b,
stk. 3, jf. § 26, stk. 2.
selv om han nu er dømt for voldtægt og to gange tidligere er dømt for samme forbrydelse, er
der ikke nærliggende risiko for ny personfarlig kriminalitet. i alle tre tilfælde har han voldta-
get tidligere kærester, som han har besøgt i deres hjem.
                                               - 3 -
han var 6 år, da han kom til danmark sammen med sine forældre, der var konventionsflygt-
ninge. før dette tidspunkt havde han været i en flygtningelejr i thailand, og han var således
ganske lille, da han forlod cambodia. han er i dag 36 år gammel og har boet her i landet lige
siden sin ankomst i 1988. hans familie består af forældre, søskende og mindreårige børn, som
alle bor i danmark. han har samkvem med sine børn, og der er ikke kun tale om begrænset og
sporadisk kontakt.
han har ingen eller kun yderst begrænset tilknytning til cambodia.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår udvisning af en nu 36-årig cambodiansk statsborger, t, som har boet i danmark,
siden han kom her til landet som 6-årig i 1988.
t blev ved dom af 25. april 2012 idømt 1 år og 3 måneders fængsel for voldtægt og udvist
betinget. i prøvetiden efter dommen begik han på ny voldtægt, og han blev for dette forhold
ved dom af 3. juli 2014 idømt en fællesstraf af 3 års fængsel og på ny udvist betinget. i prøve-
tiden begik han atter voldtægt mv. for dette forhold er han nu idømt en fællesstraf af fængsel
i 4 år. spørgsmålet er, om der er grundlag for ubetinget udvisning.
det følger af den dagældende udlændingelovs § 24 b, stk. 3, jf. § 22, nr. 1, 2, 3 og 6, at t skal
udvises ubetinget, medmindre udvisning vil være i strid med danmarks internationale forplig-
telser. spørgsmålet er, om udvisning vil være i strid med den europæiske menne-
skerettighedskonventions artikel 8 om respekt for privatliv og familieliv.
t er ikke gift eller samlevende, men har to børn på 9 og 11 år. han har boet i danmark, siden
han var barn. udvisning vil derfor indebære et indgreb i hans privatliv og familieliv, jf. kon-
ventionens artikel 8, stk. 1. et sådant indgreb er kun berettiget, hvis betingelserne i artikel 8,
stk. 2, er opfyldt.
efter artikel 8, stk. 2, er det afgørende, om udvisning må anses for nødvendig for at forebygge
forbrydelse. dette beror på en proportionalitetsvurdering, og der foreligger en omfattende
praksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol herom. de kriterier, der indgår i vur-
                                               - 4 -
deringen, fremgår bl.a. af domstolens dom af 23. juni 2008 i sag 1638/03 (maslov mod
østrig).
i vurderingen indgår det samfundsmæssige behov for udvisning, særligt under hensyn til ka-
rakteren af den kriminalitet, som den pågældende nu og tidligere har begået, samt varigheden
af den pågældendes ophold her i landet og i hjemlandet og styrken af de familiemæssige, so-
ciale og kulturelle bånd til danmark og statsborgerskabslandet. der skal foreligge meget
tungtvejende grunde for at retfærdiggøre en udvisning, når der er tale om en fastboende ud-
lænding, der er født her i landet eller indrejst som barn, og som har tilbragt det meste af sin
barndom og ungdom her.
t kom som nævnt til danmark som 6-årig, og han er opvokset og har gået i skole her i landet,
hvor han er uddannet inden for fisk og vildt og har haft skiftende beskæftigelse. hans to børn
bor i danmark hos deres mor, og højesteret lægger ligesom landsretten til grund, at hans kon-
takt til børnene hidtil kun har været begrænset og sporadisk. han har tillige sine forældre og
tre søskende her i landet.
han har ikke været i cambodia efter at have fået ophold i danmark, og han har ikke familie
eller venner i cambodia. højesteret lægger til grund, at han forstår og i en vis udstrækning
også kan tale det cambodianske sprog. ud over sproget har han via sin familie og sine herbo-
ende cambodianske venner tillige et vist kendskab til cambodiansk skik og kultur.
højesteret lægger herefter til grund, at ts personlige og kulturelle bånd til danmark er langt
stærkere end hans tilknytning til cambodia. han har dog ud over statsborgerskabet en vis til-
knytning til cambodia og vil derfor ikke være helt uden forudsætninger for at etablere en til-
værelse i dette land, hvis han udvises.
selv om han tidligere to gange er dømt for voldtægt og udvist betinget, og selv om han har
været i sexologisk og psykologisk behandling for at forebygge recidiv, har han på ny begået
voldtægt i prøvetiden mindre end et år efter løsladelsen fra afsoning af den seneste dom.
højesteret tiltræder derfor landsrettens vurdering, hvorefter der er betydelig risiko for, at han
også fremover vil begå personfarlig kriminalitet.
                                               - 5 -
efter kriminalitetens art og grovhed samt gentagne karakter finder højesteret efter en samlet
vurdering, at de hensyn, der taler for udvisning af t, er så tungtvejende, at de har større vægt
end de hensyn, som taler imod udvisning af ham på baggrund af hans stærke tilknytning til
danmark og svage tilknytning til cambodia. derfor må hensynet til respekt for hans ret til
privatliv og familieliv vige for hensynet til at forebygge forbrydelse. det bemærkes herved, at
hans børn vil have mulighed for at besøge ham i cambodia, og at de endvidere vil kunne
kommunikere med ham via telefon og internet.
højesteret finder efter det anførte, at ubetinget udvisning ikke er et uproportionalt indgreb i
strid med artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, og at det heller ikke er
uproportionalt, at udvisning sker med indrejseforbud for bestandig.
højesteret tager herefter påstanden om ubetinget udvisning med indrejseforbud for bestandig
til følge, jf. udlændingelovens § 24 b, stk. 3, jf. § 32, stk. 2, nr. 5.
efter sagens forløb og principielle karakter bør statskassen betale sagens omkostninger for
højesteret.
                                      thi kendes for ret:
byrettens dom stadfæstes, således at t udvises af danmark med indrejseforbud for bestandig.
statskassen skal betale sagens omkostninger for højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
v0106000 - kre
                                     udskrift
                                         af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 22. juni 2005 blev af retten i sagen
v-106-01
united parcel service of america inc.
(advokat johan løje)
  mod
data4u
/v jan nordmand andersen
(advokat michael karl goeskjær
v/ advokat mads nygård madsen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
denne sag vedrører spørgsmålet om registreringen af og retten til domænenavnet
www.ups.dk og om registreringen af varemærket ups.
                                            - 2 -
sagsøger, united parcel service of america inc., har nedlagt påstand om, at
    1. sagsøgte, jan nordmand andersen, tilpligtes at anerkende at være uberettiget
       til at anvende og opretholde registreringen af domænenavnet www.ups.dk.
    2. jan nordmand andersen overdrager ejendomsretten til domænenavnet
       www.ups.dk til united parcel service of america inc. og foranlediger over-
       dragelsen registreret hos den institution, som forvalter tildeling og overdra-
       gelse af domænenavne i danmark.
sagsøgte, jan nordmand andersen, har nedlagt påstand om frifindelse over for
den af united parcel service of america inc. nedlagte påstand 1 og 2 og har nedlagt
selvstændig påstand om, at
    3. united parcel service of america inc. tilpligtes at anerkende at være forplig-
       tet til at lade nedenstående ordvaremærkeregistreringer slette af varemærke-
       registret for så vidt angår de nedenstående varer:
            a. varemærket ”ups”, registreringsnummer vr 1999 02415 (7. juli
                1999), for så vidt angår varerne: batterier, alternative energi-
                forsyningsapparater, overspændings- og impulsbeskyttere.
            b. varemærket ”ups”, registreringsnummer vr 1999 02223 (15. juni
                1990), for så vidt angår varerne: batterier, alternative strømforsy-
                ningsapparater, elektriske overspændings- og transient-beskyttere.
    4. united parcel service of america inc. tilpligtes at foranledige, at der i vare-
       mærkeregisteret indføjes en disclaimer, hvoraf fremgår, at den bestanddel,
       der består af ordet “ups”, er undtaget fra varemærkebeskyttelsen for så vidt
       angår nedenstående varemærker og varer:
            a. varemærket ”ups united parcel service <fig>”, registreringsnummer
                vr 2000 04808 (24. oktober 2000), for klasse 9 for så vidt angår va-
                rerne: batterier, alternative energiforsyningsapparater, overspændings-
                og impulsbeskyttere.
            b. varemærket ”ups <fig>”, registreringsnummer vr 1999 02416 (27.
                juli 1999), for klasse 9 for så vidt angår varerne: batterier, alternative
                energiforsyningsapparater, overspændings- og impulsbeskyttere.
                                         - 3 -
     5. united parcel service of america inc. tilpligtes at anerkende, at jan nord-
         mand andersen er berettiget til at tage domænenavnet www.ups.dk i anven-
         delse i forbindelse med markedsføring og salg af sådanne varer, som kendes
         som uninterruptible power supplies eller universal power supplies (ups-
         anordninger).
united parcel service of america inc. har overfor jan nordmand andersens selv-
stændige påstand 3 a-b nedlagt påstand om principalt afvisning, subsidiært frifindelse
og mere subsidiært frifindelse mod begrænsning af registreringerne til ikke at omfat-
te ”alternative energiforsyningsapparater”, overfor den selvstændige påstand 4 a-b
nedlagt påstand om principalt afvisning, subsidiært frifindelse og mere subsidiært
frifindelse mod begrænsning af disclaimeren til at angå ”alternative energiforsy-
ningsapparater”, og overfor den selvstændige påstand 5 nedlagt påstand om frifin-
delse.
sagens omstændigheder
united parcel service of america inc. (herefter ups)
united parcel service of america inc. (herefter ups) blev grundlagt i 1907 i usa og
beskæftiger sig primært med kuréropgaver af breve og pakker. ups gik ind på det
tyske marked i 1976 og begyndte i 1980’erne at udvide til hele europa. i 1998 blev
der leveret 199 mio. pakker og dokumenter i europa, og der var over 24.000 ansatte
med en leveringsflåde på over 17.000 køretøjer og trailere. ups tilbyder indenrigsle-
vering i blandt andet danmark. det er under sagen ubestridt, at ups anvender beteg-
nelsen ”ups ” i markedsføringsøjemed, og der er fremlagt dansk markedsføringsma-
teriale fra tidspunktet for sagens anlæg til belysning heraf. ups lægger blandt andet
vægt på den internationale postservice, og det fremgår, at ups tilbyder ups onli-
netm software, ups onlinetm envoytm software og ups onlinetm worldshiptm
flerbrugersoftware. disse produkter anvendes til at løse papirarbejde ved internatio-
nale forsendelser, eksportdokumenter, handelsfakturaer, oprettelse af labels, forsen-
delsesdokumenter og styring af kundernes forsendelsesprocesser fra dokumentation
til databaser. programmerne leveres gratis til ups’ faste kunder. ups tilbyder e-
handelsløsninger og anvender for tiden en hjemmeside til det danske marked med
                                         - 4 -
adressen www.ups.com. ups har kontorer i glostrup, københavn, kolding, viby j
og københavn.
ifølge en pressemeddelelse fra ups blev ups i fortune magazine for tredje år i træk
udnævnt til verdens mest anerkendte brev- og pakkedistributør i 2000. det fremgår
blandt andet, at ups har udviklet et af verdens mest kendte mærker gennem de sidste
93 år, opererer i mere end 200 lande, beskæftiger mere end 340.000 ansatte, kontinu-
erligt udvider sine globale produkter og servicetilbud, ligesom også luftekspresser-
vice, international service og logistikservice er i vækst. af ups’ hjemmeside frem-
går, at selskabet som verdens største distributionsfirma transporterer over 3,1 mia.
pakker og dokumenter om året, og at selskabet har over 500 fly, 147.000 køretøjer og
2.400 serviceanlæg. der er 4.000 ansatte i usa inden for det teknologiske område.
ups var i 2002 nr. 44 på forbes liste over amerikas ledende virksomheder.
i danmark driver ups virksomhed gennem selskabet u.p.s. danmark a/s, som blev
stiftet i 1986 under navnet danish express parcel service a/s, hvilket selskab fusio-
nerede med a/s 153923 u.p.s. denmark a/s i 1989. selskabet ændrede navn til
u.p.s. denmark a/s i 1990 og til u.p.s. danmark a/s i 1992.
med hensyn til sagens påstand 3 og 4 har ups fremlagt engelsksproget markedsfø-
ringsmateriale til dokumentation for, at virksomheden anvender sit varemærke inden-
for de omhandlende varemærkeklasser ved at sælge diverse reklameartikler/legetøj,
herunder lommeregnere, elektroniske kalendere, lommelygter og edb mus. mærket
anvendes også på hardware i form af de særlige taste/scanne-apparater, som chauffø-
rerne benytter, og i form af de særlige label printere, som benyttes af såvel ups som
kunderne.
data4u v/ jan nordmand andersen
data4u er en personlig drevet it-konsulentvirksomhed, som tilbyder edb assistance
og udviklingsopgaver. af hjemmesiden www.data4u.dk fremgik i 2003, at virksom-
heden har erfaring med web design, databaser, platforme, programmering og analy-
ser. der er ingen informationer om salg af hardware eller salg af domænenavne, men
det nævnes dog, at virksomheden har stået for en række lav-budget web-sites.
                                          - 5 -
varemærkeregistrering af ups
”ups” blev registreret som ord- og figurmærke i danmark for klasse 16 og 39 med
virkning fra den 27. januar 1976. med virkning fra den 20. juni 1997 blev ”ups”
registeret for klasse 9 og 36, og med virkning fra den 5. januar 1999 for klasse 9, 16,
35, 36, 38, 39 og 42 som ord- og figurmærke. figurmærket ”ups united parcel ser-
vice” er registeret som varemærke med virkning fra den 7. december 1998 for klasse
9, 35, 36, 38, 39 og 42. alle registreringer er endelige.
ups registrerede i perioden 1998-2000 yderligere varemærker i danmark og eu, for
eksempel ”ups document exchange”, ”ups capital” og ”ups.com”.
ups registrerede i 1998 en brun farve som europæisk varemærke for klasse 39,
transportvirksomhed.
jan nordmand andersens registrering og anvendelse af domænenavne
den 16. april 1999 registrerede jan nordmand andersen domænenavnet
www.ups.dk.
jan nordmand andersen registrerede ca. 200 domænenavne i perioden 5. oktober
1998 til 23. april 1999. blandt andet blev domænerne rislund.dk, podahegn.dk, da-
ta4u.dk, industry.dk, hyperlink.dk, 4ever.dk, dreamworld.dk, sheriff.dk, hook.dk,
find-it.dk, watchman.dk, domain-salg.dk og macrosoft.dk registreret, men også en
række domæner indeholdende bynavne i form af for eksempel frederiksborg-
guide.dk og en række navne af religiøs art, for eksempel cross.dk, save.dk, frelse.dk,
praise.dk, lord.dk, guardian.dk og christ.dk, blev registeret.
ved søgning på ups.dk den 26. marts 2001 fremkom en meddelelse om, at domæne-
navnet endnu ikke var sat i drift, men med oplysning om dk-marketings firmaadresse
og en bannerreklame ”super ny service! gratis”. det er under sagen omtvistet, om
dette udgør en kommerciel benyttelse af domænenavnet.
ved søgning den 13. juni 2001 på en række af de øvrige hjemmesider, for eksempel
praise.dk, cross.dk, guardian.dk, sheriff.dk, dreamworld.dk, hook.dk og 4ever.dk,
blev det på samme måde oplyst, at siderne ikke var sat i drift og med oplysninger om
                                                - 6 -
dk-marketings adresse samt i nogle tilfælde en bannerreklame og i andre tilfælde en
meddelelse om ”intet banner tilgængeligt! der var ingen aktive kampagner”.
ved søgning på ups.dk den 13. juli 2003 fremkom en hjemmeside med henvisning til
web-hotel danmark og med oplysning om, at domænet endnu ikke var sat i drift. et
andet udateret opslag viste en større meddelelse om, at domænet var ”hosted by
web-hotel danmark”, og med flere bannerreklamer.
det er under sagen dokumenteret, at der for nogle af de registrerede domænenavne
findes tilsvarende eller lignende registrerede varmemærker tilhørende tredjemand.
dette    gælder     for     eksempel       sheriff,         hook,        guardian,        4ever,
watchmann,             microsoft,            dreamworld,                hyperlink.com             og
praise.
internet søgning på uninterruptible power supply (herefter ups)
ved søgning i it-leksikon.dk den 5. december 2001 på ”ups” fremkom følgende for-
klaring:
            ”uninterruptible power supply: nødstrømsforsyning, der kan holde bl.a. en server kø-
            rende under strømsvigt, mens tilhørende software sørger for at lukke serveren ned, så
            der ikke sker datatab.”
af et udateret salgsmateriale fra compaq fremgår:
            ”ups- der gik strømmen…
            hvordan vil din server have det, hvis strømmen går? vi kan tale nok så meget om oppe-
            tid og servere, der ikke kan gå ned. men hvad nu hvis der er en medarbejder, der kom-
            mer til at slukke for strømmen? men en compaq ups har du et nødstrømsanlæg, der ta-
            ger højde for den slags fejl, du ellers ikke har en chance for at forebygge…”
af et andet bilag fremgår blandt andet:
            ”en fejltolerant it-løsning begynder med en ups…
            få et gratis ups-check fra powerware!
            …
            i de fleste tilfælde har virksomheden installeret ups for at beskytte sig mod forstyrrel-
            ser fra forsyningsspændingen, og i alt for mange tilfælde viser det sig, når ulykken
            rammer, at ups installationen ikke var optimal ud fra forventningen om, hvilken strøm-
            beskyttelse man har.
            …”
                                           - 7 -
af en tryksag fra zitech computer, dateret december 2001/januar 2002, fremgår
blandt andet:
             ”…
             ups
             smart-ups & back-ups
             apc back-ups cs 500 va usb ……….. kr. 796,00            kr. 995,00
             …
             tilbehør til ups
             apc surgearrest notebook pro, ….
             ….
             …”
en længere række vareartikler var anført under de citerede overskrifter.
ved søgning på søgemaskinen yahoo efter ”uninterruptible power supplies” frem-
kom en lang række produkter og producenter, blandt andet american advanced po-
wer og microdowell som de mest populære, under angivelse af, at der var tale om
”ups systems” eller lignende.
ved søgning på søgemaskinen google efter ”ups” på danske hjemmesider fremkom
en liste med links til for eksempel ”ups – udviklingspark syd”, ”ups danmark’s
hjemmeside”, ”ups-det studieadministrative landkort”, ”proconsult …katalog >
tilbehør > ups power backup.”
ved søgning på søgemaskinerne sol og jubii efter ”ups” fremkom ligeledes links til
såvel hjemmesider tilhørende ups som til hjemmesider vedrørende produktet unin-
terruptible power supply.
korrespondancen mellem parterne
ups’ advokat rettede den 29. april 1999 henvendelse til jan nordmand andersen
med anmodning om overdragelse af domænenavnet ups.dk under henvisning til, at
der måtte være sket en fejl. advokaten rykkede for svar med oplysning om, at ups
var indstillet på at afholde eventuelle mindre omkostninger og med forbehold for at
indgive stævning og kræve erstatning, hvis der ikke blev svaret. jan nordmand an-
dersen afviste ups’ krav ved brev af 18. maj 1999 under henvisning til, at der var
tale om et synonym for ”universal power supply”, at data4u overvejede at markeds-
føre dette produkt, at domænet længe havde været til fri disposition, og at ups i ste-
                                               - 8 -
det kunne benytte adresser som upsdk.dk, ups-dk, upsdanmark.dk eller lignende. det
blev også anført, at ups’ henvendelse var aggressiv og truende.
den 14. september 2000 rettede patentbureauet chas.hude a/s på vegne ups hen-
vendelse til jan nordmand andersen med henblik på overdragelse af ups.dk, hvilket
blev besvaret afvisende af jan nordmand andersen samme dag.
den 30. marts 2001 rettede ups’ advokat på ny henvendelse til jan nordmand an-
dersen med anmodning om overdragelse af domænet mod godtgørelse af omkostnin-
gerne.
herefter indgav ups stævning den 18. september 2001.
sagkyndig erklæring
niels strange nielsen, nsn management, afgav til brug for sagen den 25. februar
2003 følgende erklæring:
”besvarelse af spørgsmål til den sagkyndige jf. bilag n:
                            spør                                               svar
                            gsmå
                              l1
det bedes besvaret, om beteg-       det kan bekræftes, at ups er en generel og almindelig anvendt
nelsen ”ups” inden for it-          forkortelse for ”uninterruptible power supply” indenfor it-
branchen anvendes som en            branchen. dette er også tilfældet indenfor en række andre
almindelig forkortelse for          brancher som f. eks. industri, shipping, luftfart, medicoteknik,
”uninterruptible power sup-         hospitaler, telekommunikation, energiproduktion og –
ply”.                               distribution m.v.
                            spør                                    svar
                            gsmå
                              l2
 det bedes besvaret, hvorvidt       betegnelsen ”ups” anvendes ikke generelt som synonym for
 betegnelsen ”ups” inden for        batterier eller alternative strømforsyninger. ups-enheder har
 it-branchen ligeledes anven-       visse karakteristika, der ligger ud over blot at levere strøm. der
 des som en almindelig beteg-       er normalt tale om funktioner til interaktion med andet udstyr
 nelse for batterier/alternative    med det formål at sikre uforstyrret eller mere stabil drift, her-
 power supply.                      under korrekt nedlukning og genstart, af et system. se endvi-
                                    dere svaret på spørgsmål 4
          spørgsmål 3                                               svar
 hvilken dokumentation fore-        faglitteraturen indenfor området (stærk- og svagstrøm, system-
 ligger for, at ups er en almin-    teknik m.v.) er fyldt med eksempler på anvendelse af denne
 delig anvendt forkortelse for      forkortelse.
 strømforsyninger?
                                    opslag i søgemaskiner og leksika , (såvel traditionelle som on-
                                    line) lister ups som en almindelig anvendt forkortelse med
                                    denne betydning. forkortelsen anvendes dog også i andre
                                    sammenhænge men mindre hyppigt. se for eksempel vedlagte
                                               - 9 -
                                     bilag 1, der er en udskrift fra tjenesten ”acronym finder”. her
                                     listes forkortelsesbetydningerne for ups i rækkefølge efter an-
                                     vendelses-hyppighed.
                                     endelig er der etableret internationale og europæiske standarder
                                     og normer vedr. ups (iec146-4 og en50091). se vedlagte bi-
                                     lag 2.
           spørgsmål 4                                               svar
 hvad karakteriserer en strøm-       en ups er en strømforsyningsenhed, der inkluderer et batteri,
 forsyning af den type, som          som gør det muligt i tilfælde af svigt i el-nettets strømforsyning
 efter skønsmandens opfattelse       at bevare strømmen til et system. dette betyder, at det bliver
 betegnes som ups?                   muligt at nedlukke systemet på en ordentlig og regulær måde
                                     uden nedbrud og datatab.
                                     mange ups’er er også udstyret med en softwarekomponent,
                                     der muliggør systemovervågning samt automatisering af back-
                                     up-, nedluknings- og genstartsprocedurer.
                                     der findes grundlæggende to typer ups’er:
                                     1. standby power systems (sps’er), der overvåger strømfor-
                                     syningen og skifter til batteridrift, så snart der registreres et
                                     problem. skiftet til batteridrift kan imidlertid tage flere milli-
                                     sekunder, i hvilke systemet er uden strøm. sps systemer kal-
                                     des også for ”line interactive” ups’er-
                                     2. on-line ups’er, der konstant forsyner systemet med
                                     strøm - også når netstrømforsyningen er i orden. herved und-
                                     gås de ovennævnte momentane strømsvigt.
                                     almindeligvis er on-line ups’er dyrere end sps’er.
                                     se endvidere bilag 3, der er en artikel om ups’er fra magasinet
                                     ”alt om net og pc” 3. årgang nr. 9, september 2002.
                           spør                                                  svar
                           gsmå
                            l5
hvilke typer firmaer kan for-   især alle firmaer, der driver systemer hvis oppetid og driftsstabilitet
ventes at købe de som ups       er forretningskritisk. sådanne systemer findes blandt andet inden-
karakteriserede strømforsynin-  for de i spørgsmål 1 nævnte brancher.
ger?
                           spør                                                  svar
                           gsmå
                            l6
hvor stor en del af den danske  begrebet/forkortelsen er især anvendt og forstået af teknikere,
befolkning vil forstå ups som   professionelle og it-nørder. jeg ved ikke hvor stor en del af den
en forkortelse for strømforsy-  danske befolkning, der kender forkortelsen ups.
ninger?                         et kvalificeret gæt vil være et encifret procenttal, måske omkring 5
                                %.
                           spør                                                  svar
                           gsmå
                            l7
hvor mange penge skønner        jeg ved det ikke, men world wide anvendes der betragtelige beløb
skønsmanden, at der årligt an-  på annoncering for ups strømforsyningsenheder. i mange annon-
vendes til annoncering for ups  cer anvendes også betegnelsen/forkortelsen ups.
som en forkortelse for strøm-
forsyninger?                    i dk har annoncering for ups enheder hidtil været af begrænset
                                omfang, idet der har været mere direkte måder at markedsføre disse
                                produkter på overfor de relevante beslutningstagere.
                           spør                                                  svar
                           gsmå
                            l8
hvor stor er omsætningen i      ved ikke.
danmark som efter skønsman-
dens opfattelse sælges under    i bilag 2 opgives et årligt potentiale for alle brancher (ikke kun it!)
betegnelsen ups?                på 100 millioner usd. med en gennemsnitlig pris på 1.000 usd
                                             - 10 -
                                pr. enhed giver dette 100.000 enheder. det må antages, at kun en
                                mindre del af dette potentiale i dag er udnyttet.
                           spør                                               svar
                          gsmå
                            l9
hvor mange danskere skønnes     et forsvindende lille antal private forbrugere har købt en ups.
at have indkøbt de strømforsy-  næsten 100 % af de ups’er, der i dag er installeret i dk, er an-
ninger som efter skønsmandens   skaffet af virksomheder eller organinsationer.
opfattelse sælges under beteg-
nelsen ups?
…”
forklaringer
mikkel madsen har forklaret, at han er e-commerce manager for ups norden, og at
han blev ansat i ups i 1992, tidl. scanfreight. i danmark har ups 25-30 % af ku-
rértransporten. der er 300-350 ansatte. ups er i høj grad synlig i gadebilledet på
grund af de karakteristiske brune biler, hvorimod de 3 postcentre ikke er synlige. i
københavnsområdet alene er der 30-35 af de brune biler. ups er vokset gradvist
gennem årene og var mindre i 1999 end i dag.
ups har især erfaring med fragt af computere, og usp er gode til at håndtere retur-
varer. ups har ry for at investere meget i teknologi. ups anvender stort set kun in-
ternetteknologi og benytter ikke længere fragtbreve. i danmark bliver 99,23 % af
alle modtagne pakker på en eller anden måde registreret på internettet, hvilket er helt
nødvendigt for blandt andet returfunktionen. det er endvidere muligt at følge forsen-
delserne via internettet. ups tilbyder også at levere funktionalitet til kundernes
hjemmesider eller levere løsninger integreret i kundens eget system og transporterer
således ikke kun breve fra a til b.
det er vigtigt, at ups’ hjemmeside er på dansk. der er en dansksproget side på
www.ups.com. et dansk domænenavn er vigtig for forretningen ud ad til, og der er
daglig flere tusinde hits på den dansksprogede del af ups.com.
ups’ taster/scanner som vist i sagens bilag 57 benyttes af chauffører over hele ver-
den. det er via dette apparat, at chaufførerne får informationer. den viste printer ud-
skriver labels og er placeret hos kunderne.
                                         - 11 -
han har ikke hørt om uninterruptible power supply, men han ved godt, at der også
dukker andet op ved internetsøgning efter ”ups”. han havde i ups hørt, at en af de
tidligere ansatte, niels bolding, havde registreret ups.dk.
jan nordmand andersen har forklaret, at han har boet i borup siden 1988. han
blev uddannet teknikumingeniør i 1986. efter uddannelsen var han hos ibm i 10 år,
hvorefter han blev selvstændig. han var ikke i kontakt med firmaet scanfreight. han
arbejdede for ibm i kastrup lufthavn fra 1994-1996, men han kan ikke huske, at han
så ups-fly.
han ejer data4u alene, og han har ingen ansatte. firmaet udfører service og konsu-
lentarbejde. for tiden arbejder han med internetservice og har haft toldskat, uden-
rigsministeriet og danisco m.fl. som kunder.
i efteråret 1996 begyndte han at registrere hjemmesider, efter at han havde læst en
artikel om, at alle ”dot com” domæner var taget. han ville gerne have nogle gode
navne og lavede en aftale med dk-marketing om kvantumrabat. dengang var det helt
nyt med domænenavne, og han forsøgte at tænke lidt fremad.
baggrunden for registreringen af de mange domæner var, at han er en kristen og var
med til at etablere en frikirke. dette var indgangsvinklen, og først derefter begyndte
han at tænke bredere. han tænkte over, om han krænkede andres rettigheder, og der-
for registrerede han ikke almene udtryk som for eksempel ”spar”, hvis han fik en
association til andre. hyperlink.dk er hjemmesiden for en kirkelig cafe. by-guide
navnene registrerede han efter en henvendelse fra en person, der ville lave guider for
hvert amt. dette blev imidlertid ikke til mere. domænet watchman.dk blev registreret
efter, at han havde mødt moses hansen, og de havde talt om muligheden for at lave
en hjemmeside til moses hansen. baggrunden for registreringen af macrosoft.dk var,
at ”macro” har en særlig betydning indenfor it, når man programmerer ovenpå stan-
dardsystemer. han arbejdede dengang for firmaet makrodata, og de talte om et even-
tuelt yderligere samarbejde. domænet rislund.dk var noget særligt, og han forærede
det senere til komikeren jørn rislund.
han har aldrig aktivt forsøgt at sælge domænenavne, og når folk har henvendt sig til
ham, har de fået at vide, at han ikke var interesseret. han havde ikke kendskab til, at
nogle af navnene var registrerede af andre som varemærker. han registrerede også
                                        - 12 -
navnet på et kirkesamfund, som fik navnet gratis. en anden kunde gav ham til opga-
ve at få registreret et navn, men han henvendte sig ikke til virksomheder for at sælge
domænenavne. det var relativt billigt at registrere, og han ville gerne have ”nogle
strenge at spille på”. samlet er det kun 4-5 domæner, som er blevet til aktive hjem-
mesider. efterhånden kunne han se, at de mange navne havde givet ham en stor fri-
hedsgrad, men at han ikke kunne udnytte alle navnene, fordi det kræver mange res-
sourcer at drive en aktiv hjemmeside. han registrerede domænet domain-salg for det
tilfælde, at han en dag fik behov for at sælge nogle af navnene. mulighederne er dog
endnu ikke udtømt, og han har betalt fornyelsesafgift. nogle få domæner har han
solgt, og han er ikke svær at finde frem til. hvis der var tale om et godt formål, over-
drog han navnet, men ingen har før denne sag krævet retten til domænet overdraget
vederlagsfrit. han solgte wake.dk til en filminstruktør, som skulle bruge det i forbin-
delse med en film. instruktøren besøgte ham, og de blev enige om en pris på 6.000
kr.
domænet ups.dk blev registreret sammen med en række andre navne. han har ikke
kendskab til, at en medarbejder for ups skulle have registreret det allerede. han har
aldrig tilbudt ups eller andre at købe domænenavnet og har aldrig talt med nogen fra
ups. baggrunden for at registrere ups.dk var en snak med poul dalgaard om fælles
forretningsmuligheder. han havde sat en hjemmeside op for poul dalgaards selskab
poda hegn danmark a/s. podahegn.dk blev registreret i hans navn, for han var en
uvildig tredjemand i forholdet mellem poda hegn og de lokale forhandlere, som
skulle have en poda hegn e-mailadresse. det blev aftalt, at poda hegn når som helst
kan få overdraget domænet.
poul dalgaard havde haft problemer med en ups-anordning, hvorfor de talte om at
markedsføre upsere, trådløse anlæg m.v. en ups-anordning er en relativ enkel maski-
ne, som kan holde på strømmen og dermed beskytte data. han havde i forvejen kend-
skab til ups-anordninger fra tiden hos ibm. poul dalgaard var sælger og kunne se
muligheden for et nyt marked. det første skridt var at registrere domænet ups.dk,
men der kom hurtigt et brev fra ups’ advokat, som lagde en dæmper på projektet.
de blev overraskede, for de kendte ikke ups i forvejen. han besvarede henvendel-
sen og forklarede om ups efter sin hukommelse. da han ikke hørte mere, begyndte
han at tro på projektet igen og drøftede det på ny med poul dalgaard. det nåede ikke
at blive til andet end snak, men idéen var, at han skulle stå for det teknologiske, her-
                                           - 13 -
under en e-shop, og at poul dalgaard skulle tage sig af markedsføringen. han blev
meget overrasket over brevet fra ups i september måned året efter. han gav dog
ikke efter overfor ups, for han havde længe kendt ups for noget helt andet, og han
blev sur over ups’ påstand om, at han havde registreret navnet i ond tro. han svare-
de pænt tilbage på den første henvendelse, men han gik i baglås over antydningerne i
den senere henvendelse fra ups. hvis han vinder denne sag, vil han prøve at få ups-
projektet i gang, men markedet er i mellemtiden blevet mindre interessant, og det er
ærgerligt, at han ikke har kunnet bruge domænet de sidste år. udviklingen har vist, at
det var en rigtig idé at få ups’ere ud til forbrugerne.
efter at et domæne er oprettet som ip-adresse, skal det for at kunne bruges aktivt
lægges ind i et web-hotel. det har han ikke gjort med ups.dk, men dk-marketing
valgte at lave en side til domænet uden, at han havde nogen indflydelse herpå. dk-
marketing har siden overdraget sine aktiviteter til web-hotel danmark, som også
markedsfører sig selv på en side, som kommer frem ved søgning på ups.dk. det er en
helt almindelig metode.
niels strange nielsen har vedstået sin erklæring og supplerende forklaret, at en ups-
anordning kan mere end en almindelig strømforsyning, men strømforsyning er en del
af ups’ens funktioner. et batteri kan i sig selv ikke noget. normalt kan en ups-
anordning beskytte mod overspænding og spændingsfald samt foretage overvågning i
forskellig grad. en on-line ups er næsten en computer i sig selv og meget langt fra et
batteri. i danmark gør det specielle forhold sig gældende, at der er en god og stabil
strømforsyning, men ups’ere bliver dog mere og mere almindelige, fordi der indføres
systemer, som skal være sikre på flere og flere måder. de private forbrugere kender
nok ikke betegnelsen ups, for de er kun interesseret i driftsikkerhed i almindelighed.
tendenser er at indbygge ups’ens funktioner i computerne, og et selvstændigt mar-
ked findes nok ikke. han installerede selv ups’ere under en ansættelse hos ibm.
nogle af de første ups’ere blev installeret i kritiske systemer på hospitalerne.
poul dalgaard har forklaret, at han er direktør i poda hegn danmark a/s, som byg-
ger på franchising. virksomheden er ca. 30 år gammel og har en omsætning på ca. 30
mio. kr. årligt. han lærte jan nordmand andersen at kende på et kursus. jan nord-
mand andersen er god til it og har løst opgaver for poda hegn ved at opsætte serve-
re, lave e-shop funktion og købe domæner efter hans instruks, for eksempel poda-
hegn.dk og forever.dk. vidnet er en udpræget ”entrepeneur”.
                                          - 14 -
en ups-anordning er en backup strøm, så computeren ikke går ned ved strømsvigt.
han begyndte at tale med jan nordmand andersen om at forhandle ups’ere i 1998,
hvor samfundet var på vej mod år 2000 med frygt for, at computerne ville gå ned. i
forbindelse med etableringen af et edb netværk i poda hegn fandt han ud af, at
ups’en var rasende dyr, hvilket undrede ham, for poda hegn solgte tilsvarende funk-
tioner til elektriske hegn under navnet backup strøm. poda hegn havde også lavet
sikringsinstallationer for securitas, hvor funktionen, der blev kaldt en ups, anvendte
almindelig netspænding.
han drøftede også idéen med sin svoger, der er elektronikmekaniker, og de lavede
prøveopsætninger i butikker. han ville gerne handle med ups’ere, og det var naturligt
at lægge forretningen hos ham i poda hegn, for han havde lagermuligheder og for-
bindelser til en fabrik i kina, som leverede backup strøm til de elektriske hegn med
12 eller 24 volt, og som vel også kunne levere til 220 volt. der blev ikke udarbejdet
forretningsplaner, men han ville investere omkring 100.000 kr. i projektet med jan
nordmand andersen og svogeren som rådgivere.
domænet ups.dk var altafgørende som udgangspunkt for forretningen, da idéen var
at lave en internetbutik. det geniale i forretningsoplægget var at hedde det, der skulle
sælges. det kunne have været en god forretning op til årtusindeskiftet, men pludselig
opstod problemet med domænenavnet. hvis jan nordmand andersen vinder denne
sag, skal de i gang med forretningen.
det er ham, der ejer domænet podahegn.dk, og han har en overførselserklæring, som
han kan sende ind, hvis han får brug for det.
procedure
ups har gjort gældende, at jan nordmand andersens registrering af domænet ups.dk
er en krænkelse af ups’ rettigheder efter varemærkelovens § 4, idet der er tale om
erhvervsmæssig brug af et tegn, domænenavnet, som er identisk med ups’ vare-
mærke. den erhvervsmæssige brug er dokumenteret ved søgning på domænet, hvor-
ved der fremkommer henvisninger til dk-marketing, web-hotel danmark og banner-
reklamer. jan nordmand andersen købte mange domænenavne og fik kvantumrabat
                                        - 15 -
for, at dk-marketing kunne markedsføre sig selv, når der blev søgt på domænerne, og
det er uden betydning for sagen, hvem der direkte udøver den erhvervsmæssige brug.
”ups” er et velkendt, indarbejdet og registreret varemærke for ups i danmark og i
hele verden, hvorfor ups har eneret til anvendelsen af varemærket ups for trans-
port, computersoftware og reklame, herunder internetydelser. ups, der er verdens
største og mest anerkendte transportfirma, har været etableret i danmark siden 1986
og har i dag 350 ansatte og en større flåde af de karakteristiske brune pakkebiler.
ups har en markedsandel på 20-30 % af den danske kurértransport. ”ups” er i dan-
mark alene relateret til ups’ virksomhed. det er derfor sandsynliggjort, at registre-
ringen af domænet skete i ond tro eller i det mindste groft uagtsomt. domænenavnet
kan slet ikke anvendes uden at krænke ups. de to kendetegn er fuldstændigt sam-
menfaldende, og der foreligger også varelighed, idet ”ups” er registreret for blandt
andet varemærkeklasse 9, 16, 36 og 39 omfattende computersoftware, internetydelser
m.v. ”ups” anvendes faktisk for transport, hardware og software. det skærper be-
dømmelsen, at domænenavnet udgør hele mærket.
det er i strid med markedsføringslovens §§ 1 og 5 at registrere andres navne som
domænenavne og uretmæssigt udnytte den dertil knyttede goodwill. jan nordmand
andersen har foretaget en defensiv massiv registrering af domænenavne, hvorved
han har dermed frataget andre muligheden for at benytte disse navne, som indeholder
andres varemærker og kendetegn. jan nordmand andersen har solgt domænenavne,
også til overpris, og har anerkendt, at domænenavnene kan sælges, ligesom han har
registreret domænet domain-salg.dk. der er derfor alene tale om en kommerciel inte-
resse for jan nordmand andersen. ups er stærk på internetområdet, hvorfor kunder-
ne forventer at kunne finde ups på ups.dk, og når dette ikke er tilfældet, fører det til
besvær for kunderne og skade på ups’ renommé. jan nordmand andersen har såle-
des hverken en legitim eller rimelig interesse i at have domænet i forhold til ups’
interesse. at betegnelsen ups måtte være anvendt i begrænset omfang for noget andet
i visse kredse, fratager ikke ups retten til domænet. behovet for at kunne sælge
ups’ere i danmark er i øvrigt meget lille på grund af den stabile strømforsyning.
henvisningerne på ups.dk giver indtryk af, at domænet er til salg, og domænet benyt-
tes som led i salg af domænenavne, hvilket i sig selv er en krænkelse af markedsfø-
ringslovens §§ 1 og 5.
                                         - 16 -
overfor jan nordmand andersens påstand 3 og 4 gøres det gældende, at ups ikke er
degenereret som varemærke, men er et klart distinktivt kendetegn med fornødent
særpræg. ups er ikke blevet en almindelig betegnelse i branchen. uninterruptible
power supply er ikke det samme som alternative energiforsyningsapparater, men er
snarere et nødstrømsanlæg, og ups’ varemærke er ikke generisk for batterier, over-
spændings- og impulsbeskyttere. jan nordmand andersen har i øvrigt ikke nogen
retlig interesse i, at registreringerne udslettes, idet han ikke forhandler nogle af de
omfattede varer.
det bestrides, at ups har udvist retsfortabende passivitet, idet der må gælde en sæd-
vanlig 5-årig forældelse. ups reagerede 14 dage efter registreringen af domænenav-
net, og der har løbende været korrespondance mellem parterne, mens der ikke har
været nogen aktivitet på domænenavnet.
jan nordmand andersen har gjort gældende, at ”ups” ikke er et velkendt mærke i
danmark, da ups ikke har været på det danske marked i særlig mange år og ikke har
dokumenteret bekendthedsgraden. ups’ eget reklamemateriale og ups’ forhold i
udlandet kan ikke anvendes som dokumentation for at være velkendt her i landet.
endvidere har ”ups” ikke det fornødne særpræg i forhold til ups-anordninger og er
degenereret i forhold hertil. betegnelsen ”ups” er for fagfolk en almindelig anvendt
generisk betegnelse for ups-anordninger, hvilket også var tilfældet på tidspunktet for
registreringen af domænet ups.dk. det manglende særpræg i relation til ups-
anordninger fører til, at registrering og brug af domænet til markedsføring og salg af
ups-anordninger ikke er en utilbørlig udnyttelse af varemærket eller ups’ renommé.
herefter har jan normand andersen hverken handlet i strid med varemærkeloven
eller markedsføringsloven, og han har i øvrigt ført bevis for, at der ikke har været tale
om pirateri i forbindelse med registreringen af domænet, hvorfor der hverken er
handlet uagtsomt eller i ond tro. jan nordmand andersen har gjort sig seriøse over-
vejelser omkring registreringen af domænenavnet, og jan nordman andersen har en
legitim interesse heri.
jan nordmand andersen har ikke haft nogen indflydelse på den nuværende brug af
domænet, som i øvrigt udgør en helt sædvanlig anvendelse for den type virksomhed,
som web-hotel danmark, der har domænet liggende, udøver. denne anvendelse er i
øvrigt ikke omfattet af de af ups registrerede varemærkeklasser.
                                         - 17 -
ups har ved ikke at reagere i 1 år og 4 måneder udvist passivitet og skabt en beretti-
get forventning hos jan nordmand andersen om, at ups ikke ville forfølge sagen
yderligere.
henset til, at ”ups” mangler særpræg i relation til ups-anordninger eller er degenere-
ret i forhold hertil, gøres det gældende, at der ikke er grundlag for at opretholde ups’
varemærkeregistrering af hverken ord- eller figurmærket for batterier, alternative
energiforsyningsapparater, overspændings- og impulsbeskyttere, alternative strøm-
forsyningsapparater og elektriske overspændings- og transientbeskyttere, hvorfor
ups er forpligtet til at foretage afregistrering, henholdsvis indføje disclaimere herfor
i overensstemmelse med påstand 3 og 4.
vedrørende sagsomkostninger, herunder at udgiften på 24.000 kr. til den sagkyndig
erklæring har været unødvendig, har jan nordmand andersen gjort gældende, at dis-
se i vidt omfang skal bæres af ups, idet sagen kunne have været løst, hvis ups hav-
de behandlet sagen anderledes.
 rettens begrundelse og resultat
”ups” blev registreret som varemærke for klasse 16 og 39 i 1976, for klasse 9 og 36
i 1997 og for klasse 9, 16, 35, 36, 38, 39 og 42 den 5. januar 1999. domænet
www.ups.dk blev registreret den 16. april 1999.
varemærkeklasse 9 omfatter elektriske apparater, herunder computerprogrammer,
batterier, alternative energiforsyningsapparater, overspændings-, impuls- og transi-
entbeskyttere, printere og scannere.
efter bevisførelsen findes det ikke tilstrækkelig godtgjort, at ups har en sådan indar-
bejdelse i danmark, at det kan anses som et velkendt varemærke her i landet, jf. va-
remærkelovens § 4, stk. 2.
det er ubestridt, at ups.dk er identisk med eller forvekslelig med ups’ varemærke,
og retten skal herefter vurdere, om ups.dk anvendes for samme eller lignende varer
og tjenesteydelser, som er omfattet af varemærket, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1.
                                           - 18 -
efter de afgivne forklaringer af jan nordmand andersen og poul dalgaard samt den
øvrige bevisførelse findes det godtgjort, at registreringen af ups.dk var en reel forbe-
redelseshandling til markedsføring og salg af uninterruptible power supplies (ups-
anordninger), og at jan nordmand andersen ikke var bekendt med ups på registre-
ringstidspunktet. der var således ikke tale om registrering i ond tro eller hamstring
med henblik på salg. på denne baggrund finder retten, at den for sagen relevante be-
dømmelse om varelighed skal foretages mellem ups’ varemærke og ups-
anordninger, selv om domænet ikke faktisk har været taget i brug til markedsføring
af ups-anordninger.
det kan efter den sagkyndige erklæring lægges til grund, at betegnelsen ”ups-
anordning” anvendes af sagkyndige for et elektrisk apparat, som har til formål først
og fremmest at sikre en uafbrudt strømforsyning på en sådan måde, at anordningen
ved et nedbrud af den almindelige elforsyning sikrer en korrekt lukning af det pågæl-
dende system, hvorved utilsigtet tab af data undgås. denne funktion opnås, enten ved
at anordningen skifter til batteridrift, så snart et problem konstateres, eller at elforsy-
ningen konstant leveres gennem ups-anordningen, således at dette skift undgås.
som sagen er forelagt retten, findes ups-anordningerne at henhøre under vareklasse
9, hvorefter der for så vidt er den fornødne varelighed til at konstituere en krænkelse
af ups’ varemærkerettigheder.
med hensyn til, om anvendelsen af www.ups.dk sker erhvervsmæssigt, lægger retten
vægt på, at der ved søgning på domænet fremkommer en hjemmeside med henvis-
ning til et firma, og at der optræder bannerreklamer. uanset, om disse måtte hidrøre
fra indehaveren af domænet eller ej, finder retten, at der derved er tale om erhvervs-
mæssig brug af domænet ups.dk. denne erhvervsmæssige brug henhører imidlertid
ikke under de vareklasser, som ups har registreret, hvorfor der ikke er varesammen-
fald. jan nordmand andersen frifindes derfor for ups’ påstand 1 og 2.
da usp-anordningerne henhører under vareklasse 9, vil jan nordmand andersens
evt. salg af ups-anordninger ved brug af domænenavnet ups.dk være en sådan er-
hvervsmæssig brug med salg af varer af samme art, som ups har regisreret sit vare-
                                         - 19 -
mærke for, at dette ville kunne forbydes jan nordmand andersen. ups frifindes der-
for for jan normand andersens påstand 5.
da varemærket ups findes at have oprindeligt særpræg for elektriske apparater i
vareklasse 9, som er omfattet af jan nordmand andersens påstand, og da ups ikke
er blevet en almindelig betegnelse for disse varer generelt, tages jan nordmand an-
dersens påstand 3 og 4 ikke til følge
                                   thi kendes for ret
jan nordmand andersen frifindes for united parcel service of america inc.’ påstand
1 og 2.
united parcel service of america inc. frifindes for jan nordmand andersens påstand
3 a og b, 4 a og b samt påstand 5.
hver part bærer egne sagsomkostninger.
united parcel servicve of america inc. betaler omkostningerne til niels strange ni-
elsen kr. 24.000 kr.
                                     mette christensen
ole lundsgaard andersen                                      claus thorsgaard larsen
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den
 - 20 -