text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 27. november 2014
sag 148/2013
(1. afdeling)
lasse veith lager
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat søren horsbøl jensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 19. afdeling den 18. april 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, marianne højgaard pedersen, jon
stokholm, michael rekling og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, lasse veith lager, har påstået frifindelse.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
anbringender
lasse veith lager har navnlig anført, at der skal gives hovedaktionærnedslag, jf. aktieavan-
cebeskatningslovens § 47, både ved beregning af skat og ved regulering af henstandssaldoen
efter lovens § 39 a, stk. 2 og 3. ved fraflytningen i 2003 fik han henstand med fraflytterskat-
ten, og der er ved opgørelsen af henstandssaldoen indrømmet hovedaktionærnedslag i avan-
cen efter de dagældende regler. en naturlig læsning af § 39 a, stk. 2, tilsiger – også set i lyset
af bestemmelsens formål – at der menes en avanceopgørelse efter samme retningslinjer, som
er angivet i § 38, stk. 4. denne fortolkning er bestyrket af det vedtagne ændringsforslag til §
39 a, stk. 1, 5. pkt. af bemærkningerne hertil fremgår, at § 39 a dels regulerer, hvornår hen-
                                                 - 2 -
standsbeløbet forfalder, dels hvor stor en del af henstandsbeløbet der forfalder. avanceopgø-
relsen efter § 39 a kan herefter ikke ske efter andre og strengere regler end opgørelsen efter §
38. da reglerne om exitbeskatning alene indebærer en fremrykning af avancebeskatningen –
og ikke en skærpelse – skal der nødvendigvis også indrømmes hovedaktionærnedslag ved
opgørelse af fraflytterskatten, jf. § 38, stk. 4, og som en naturlig følge heraf også ved reduk-
tion af henstandssaldoen med den del af avanceskatten, der forfalder ved afståelse/likvidation,
jf. § 39 a, stk. 2. avancen for afståelsen må ikke overstige avancen ved fraflytning, og ved
uændrede værdier kan dette kun sikres ved, at opgørelsen af avancen i forfaldssituationen er
identisk med avanceopgørelsen ved beregning af fraflytterskatten, idet han ellers ville blive
beskattet hårdere, end hvis han var blevet bosiddende i danmark. der er endvidere ikke reale
grunde til, at han nægtes ret til nedslaget, da det netop er indført som kompensation for skær-
pelsen af hovedaktionærbeskatningen.
hertil kommer, at systemet efter §§ 39-39 b naturligt må fortolkes i overensstemmelse med
eu-retten, så det sikres, at alle forfaldssituationer behandles ens, uanset om der er tale om
totalsalg eller delsalg. forfaldssystemet sondrer ikke mellem, om fraflytteren er bosiddende i
eller uden for eu. det bestrides i øvrigt, at en person, der flytter til schweiz, ikke kan påbe-
råbe sig eu-retten. det følger bl.a. af, at de omtvistede regler netop angår en skatteyder, der
er skattepligtig til danmark på det tidspunkt, hvor skattekravet udløses. også almindelige
forvaltningsretlige lighedsgrundsætninger fører til, at der ville være tale om usaglig forskels-
behandling, hvis der skulle gælde forskellige regelsæt afhængig af, hvilket land en dansk
skatteyder vælger at udrejse til.
skatteministeriet har navnlig anført, at der efter aktieavancebeskatningslovens § 38 på fraflyt-
ningstidspunktet foretages en opgørelse af gevinst og tab, der anses for realiseret på dette
tidspunkt. ved beregningen tages der hensyn til, om den pågældende har krav på et hovedak-
tionærnedslag efter § 47. der beregnes på dette grundlag en skat, og der er mulighed for at få
henstand med betaling af aktieavanceskatten ved flytning fra danmark. der skal udarbejdes
en beholdningsoversigt over de aktier, som skatteyderen er ejer af på fraflytningstidspunktet,
ligesom der etableres en henstandssaldo. ved afståelse af aktier, der indgår i beholdnings-
oversigten, foretages en opgørelse af gevinst eller tab efter § 39 a, stk. 2, der udtømmende
regulerer dette. opgørelsen sker pr. afstået aktie og foretages på grundlag af aktiens anskaffel-
sessum og afståelsessum. ved aktiens anskaffelsessum forstås den sum, der indgik ved bereg-
                                                                  - 3 -
ningen efter § 38, stk. 4, idet tabet dog højst kan opgøres til forskellen mellem aktiens værdi
på fraflytningstidspunktet og afståelsessummen. § 39 a, stk. 2, indeholder ingen henvisning
til § 47, ligesom der ikke i øvrigt er holdepunkter for, at der ved denne opgørelse skal indreg-
nes et hovedaktionærnedslag. et sådant nedslag kan opnås ved opgørelsen af den gevinst, der
anses for realiseret ved skatteyderens fraflytning, mens det ikke indgår ved opgørelsen af ge-
vinst og tab, når aktien sidenhen afstås. ændringsforslag nr. 3 til lovændringen i 2008, hvor-
ved § 47 blev anført i § 38, stk. 4, angår alene denne bestemmelse, og der står ikke noget om,
at et nedslag skal indregnes ved opgørelsen efter § 39 a, stk. 2.
skatteministeriet har yderligere anført, at lasse veith lager fraflyttede danmark for at tage
ophold i schweiz, der hverken er medlem af eu eller eøs, og han har ikke beskrevet eller
godtgjort omstændigheder, der kan føre til, at han kan påberåbe sig eu-retten. hertil kommer,
at indsigelserne om den hævdede forskelsbehandling ved totalsalg og delsalg er hypotetiske,
da der ikke har været tale om delsalg. det bestrides i øvrigt, at reglerne skulle være i strid med
eu-retten.
supplerende sagsfremstilling
det fremgår af sagen, at lasse veith lagers skattepligt til danmark ophørte, da han udrejste
til schweiz den 8. august 2003. hans advokat har udarbejdet et støttebilag, der viser de tal-
mæssige opgørelser for 2003 og 2009. i støttebilaget er ”hoa nedslag” benyttet som forkor-
telse for det hovedaktionærnedslag, der fremgår af aktieavancebeskatningslovens § 47:
urealiseret avance ved fraflytning og exitskat
værdi på fraflytningstidspunktet, triangle holding aps                            12.310.168
anskaffelsessum                                                                        81.700
urealiseret avance inden hoa nedslag (ejertidsnedslag)                            12.228.468
hoa-nedslag                                                                   9%   -1.100.562
urealiseret avance efter hoa nedslag                                              11.127.906
beregnet exitskat, henstand med betalingen                                          4.772.670
                                                                                ekskl.
                                                                                inkl. hoa    hoa
opgørelse af avance v. likvidation og forfaldsbeløb, jf. abl § 39 a, stk. 2-3    nedslag      nedslag
likvidationsprovenu, triangle holding aps                                           1.633.923   1.633.923
anskaffelsessum – oprindelig, jf. abl § 38, stk. 4                                     81.700      81.700
avance inden hoa nedslag                                                            1.552.223   1.552.223
hoa nedslag                                                                   9%     -139.700           0
avance efter hoa-nedslag                                                            1.412.523   1.552.223
                                                                 - 4 -
beregnet forfaldsbeløb                                                                                0
                                                                        48.300 28 %     13.524     13.524
                                                                        57.800 43 %     24.854     24.854
                                                                      resten   45 %    587.890    650.755
at betale, forfaldsbeløb, jf. abl § 39 a, stk. 3                                       626.268    689.133
henstandssaldo primo 2009                                                            4.331.727  4.331.727
regulering for betalt forfaldsbeløb                                                   -626.268   -689.133
resterende henstandssaldo, ultimo 2009                                               3.705.459  3.642.594
resterende henstandssaldo bortfalder, idet alle aktier er solgt                     -3.705.459 -3.642.594
endelig resterende henstandssaldo ultimo 2009                                                0          0
i alt betalt vedrørende likvidationen 2009                                            -626.268   -689.133
supplerende om retsgrundlaget
i bemærkningerne til det lovforslag, der ligger til grund for lov nr. 906 af 12. september 2008,
hedder det bl.a. (folketingstidende 2007-08, tillæg a, l 187, s. 6522-6531):
         ”1. lovforslagets formål og baggrund
         formålet med lovforslaget er at rette op på en række uhensigtsmæssigheder, som kan
         give anledning til utilsigtet brug af skattereglerne.
         lovforslaget indeholder følgende elementer:
         – ændring af reglerne om fraflytterbeskatning af aktier, således at henstandsbeløb for-
         falder i takt med udbytteudlodninger m.m. og aktieafståelser, hvor der er en lavere be-
         skatning end efter danske regler. samtidig afskaffes adgangen til omberegning og reg-
         len om bortfald af fraflytterbeskatningen ved flytning tilbage til danmark ophæves. i
         stedet gælder den almindelige regel om indgangsværdier.
         – ændring af betingelserne for fradrag for tab på varekreditter m.v. til udenlandske kon-
         cernselskaber.
         forslaget skal forhindre, at personer gennem reglerne om omberegning og ophævelse af
         fraflytterbeskatningen ved genindtræden af skattepligt til danmark kan undgå dansk be-
         skatning af aktiegevinster optjent under skattepligt til danmark. desuden skal forslaget
         forhindre, at selskaber ved konvertering af varekreditter m.v. til udenlandske koncern-
         forbundne selskaber, kan opnå fradrag for det udenlandske selskabs underskud såvel i
         danmark som i udlandet.
         …
         1.1. fraflytterbeskatning
         reglerne om fraflytterbeskatning af aktier har i dag en sådan udformning, at det reelt er
         muligt at undgå den danske fraflytterbeskatning.
                                          - 5 -
flytter en person fra danmark anses de aktier, som personen ejer på fraflytningstids-
punktet for afstået. der beregnes en skat af nettoavancen opgjort på grundlag af anskaf-
felsessummen og aktiernes værdi på fraflytningstidspunktet. der gives henstand med
betaling af den beregnede skat.
afstår aktionæren aktier omfattet af fraflytterbeskatningen, mens aktionæren er bosid-
dende i udlandet, har aktionæren adgang til at få omberegnet skatten på grundlag af den
faktiske afståelsessum. dette vil være interessant, hvis den faktiske afståelsessum er la-
vere end værdien på fraflytningstidspunktet. flytter aktionæren tilbage til danmark,
bortfalder den beregnede fraflytterskat for de aktier, som aktionæren stadig ejer ved til-
bageflytningen. aktierne får tillagt deres oprindelige anskaffelsessum.
…
lovforslaget betyder, at det ikke længere vil være muligt at undgå betaling af fraflytter-
skatten, dvs. skat af gevinst optjent under skattepligt til danmark. hvis skatten betales
ved fraflytningen bliver den endelig og vælges der henstand, forfalder henstandsbeløbet
til betaling i takt med udbytteudlodninger m.m. og aktieafståelser, hvor der er en lavere
beskatning end efter danske regler. reglerne om omberegning og ophævelse af fraflyt-
terbeskatningen ved flytning tilbage til danmark ophæves.
…
2.2. lovforslagets indhold
der foreslås en ændring af reglerne for fraflytterbeskatning for at gøre dem mere robu-
ste og for at sikre at de i endnu større grad følger territorialprincippet.
reglerne foreslås udformet således, at den beregnede skat af gevinst optjent under
skattepligt til danmark i princippet bliver endelig. der vil dog i et vist omfang kunne
tages højde for efterfølgende tab. ved en flytning tilbage til danmark får de i beholdvæ-
rende aktier i overensstemmelse med den almindelige hovedregel tillagt en ny anskaf-
felsessum i form af handelsværdien på tilflytningstidspunktet.
det vil sige, at der foreslås en ophævelse af reglen om ret til omberegning ved en efter-
følgende afståelse i udlandet af de fraflytterbeskattede aktier. endvidere foreslås en op-
hævelse af reglen om, at en indtrådt fraflytterbeskatning bortfalder ved en flytning til-
bage til danmark. i stedet opretholdes fraflytterbeskatningen og den almindelige regel
om indgangsværdier ved flytning til danmark, jf. aktieavancebeskatningslovens § 37,
finder anvendelse.
ændringerne betyder, at det ikke længere vil være relevant med regulering af skattean-
sættelsen for fraflytningsåret, og der kan ikke blive tale om tilbagebetaling af betalt fra-
flytterskat. i konsekvens heraf videreføres reglerne om en skattefri rentegodtgørelse på
6 pct. årligt ikke.
der foreslås ikke ændringer i reglerne for opgørelse af gevinst og tab, der anses for rea-
liseret ved skattepligtens ophør, og i reglerne for beregning af fraflytterskatten.
…
                                          - 6 -
for personer, der har fået henstand, foreslås en større ændring af reglerne. samtidig fo-
reslås reglerne om henstand ved fraflytterbeskatning af aktier flyttet fra kildeskatteloven
til aktieavancebeskatningsloven.
reglerne om, hvilke personer, der kan få henstand og betingelserne herfor, herunder
hvornår der skal stilles sikkerhed, videreføres uændret. derimod foreslås en ny regule-
ring af selve henstanden og hvornår henstandsbeløbet forfalder til betaling.
efter forslaget skal personer, der får henstand, udarbejde en beholdningsoversigt, dvs.
en oversigt over de aktier, som vedkommende ejer på fraflytningstidspunktet. oversig-
ten skal omfatte alle aktier og ikke kun de aktier, hvor der konkret er beregnet en fra-
flytterskat. bl.a. skal også aktier med tab medtages i oversigten. derimod skal aktier,
hvor fraflytterskatten er betalt, ikke indgå. beholdningsoversigten består af de aktier,
som personen ejer på fraflytningstidspunktet. ved en eventuelt efterfølgende ombytning
med succession, som f.eks. en skattefri aktieombytning eller en skattefri fusion, skal de
aktier, der erhverves herved, indgå på beholdningsoversigten.
ved fraflytningen etableres der en henstandssaldo, som skat styrer. begyndelsessal-
doen er den beregnede skat, dvs. henstandsbeløbet.
henstandsbeløbet forfalder i takt med aktieafståelser og udbytteudlodninger til lav be-
skatning og ved andre udlodninger og dispositioner, der potentielt kan påvirke aktiernes
værdi i nedadgående retning, og endelig ved optagelse af lån i selskabet. henstandssal-
doen nedsættes i takt med, at de forfaldne beløb betales. ved aktieafståelser med tab vil
der ligeledes ske en nedsættelse af henstandssaldoen. endelig forfalder henstandsbelø-
bet (den resterende henstandssaldo) ved personens død, idet situationen sidestilles med
afståelse af alle aktier.
henstandssaldoen og reguleringen heraf kører i et lukket system. den påvirkes således
ikke af efterfølgende aktiekøb heller ikke køb af aktier i selskaber, hvor personen i for-
vejen har (fraflytterbeskattede) aktier. …
ved afståelse med gevinst af aktier, der indgår på beholdningsoversigten, og som be-
skattes lavere end de ville have været under dansk skattepligt, forfalder en så stor del af
henstandsbeløbet, som svarer til forskellen mellem en beregnet dansk skat og de faktisk
betalte skatter. realiseres f.eks. en gevinst på 60.000 kr., hvor den danske skat ville
have været på 18.795 kr., mens der rent faktisk betales en udenlandsk skat på 4.200 kr.,
forfalder 14.595 kr. af henstandsbeløbet.
…
der forfalder en så stor del af henstandsbeløbet, som svarer til forskellen mellem en be-
regnet dansk skat af udlodningen henholdsvis værdien af dispositionen og den faktisk
betalte skat i form af dansk og udenlandsk skat. dette gælder også, hvor udlodningen
eller dispositionen ikke ville have været skattepligtig efter danske regler.
…
                                         - 7 -
når alle de aktier, der indgår på beholdningsoversigten, er afstået, ophører henstands-
saldoen. dette gælder også i den situation, hvor der stadig er en saldo, dvs. hele hen-
standsbeløbet er endnu ikke betalt.
…
4. økonomiske konsekvenser for det offentlige
…
4.1. fraflytterbeskatning af aktier
forslaget har overoverordnet karakter af en værnsregel, men nogle af lovforslagets del-
elementer indebærer dog mindre provenuforskydninger
det væsentligste element i ændringen er, at henstanden løbende skal nedbringes med
forskellen mellem den danske skat og den udenlandske skat af udbyttelodninger på ak-
tier omfattet af henstanden. herved forhindres det, at aktiernes værdi udhules ved ud-
byttelodning og dermed bortfald eller formindskelse af henstanden i forbindelse med en
omberegning. denne mulighed er navnlig tilstede ved unoterede aktier.
kravet om nedbringelse af henstanden i forbindelse med udbytteudlodninger vil med-
føre en fremrykning af skattebetalingen og en deraf følgende rentefordel for staten.
i modsat retning trækker det at muligheden for omberegning bortfalder, hvilket givetvis
vil få færre emigranter til at betale deres aktieavanceskat ved udrejsen og i stedet få
henstand. på langt sigt vil dette dog tillige medføre, at udgifterne til tilbagebetaling og
til den gunstige forrentning i forbindelse med omberegning/tilbageflytning falder.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
til § 39 a
der foreslås en ny regulering af de situationer, hvor der foreligger henstand. dette inde-
bærer bl.a. nye regler for, hvornår henstandsbeløbet forfalder til betaling.
til stk. 1
ved henstand skal der efter den foreslåede bestemmelse ske to ting.
der skal for det første udarbejdes en beholdningsoversigt. denne skal indeholde en
oversigt over alle de aktier (værdipapirer omfattet af aktieavancebeskatningsloven), som
personen ejer på fraflytningstidspunktet. oversigten skal således ikke kun indeholde de
aktier, der konkret er blevet undergivet fraflytterbeskatning, men også aktier med et la-
tent tab, aktier med gevinst, hvor der er modregnet tab og aktier, der pga. overgangs-
reglen i aktieavancebeskatningslovens § 44, kan afstås skattefrit. …
…
                                          - 8 -
der skal for det andet etableres en henstandssaldo. begyndelsessaldoen er den samlede
beregnede fraflytterskat, som der er opnået henstand med betaling af, dvs. henstands-
beløbet.
skat fører regnskab med henstandssaldoen, herunder de nedskrivninger, der skal fo-
retages.
til stk. 2
ved afståelse af aktier, der indgår på beholdningsoversigten, forfalder (en del af) hen-
standsbeløbet til betaling. dette svarer i princippet til de gældende regler, jf. kildeskat-
telovens § 73 e, stk. 4.
det foreslås, at der ved aktieafståelse skal ske en opgørelse af gevinst eller tab. opgø-
relsen skal ske pr. afstået aktie, dvs. efter et aktie-for-aktie princip. der skal dog ikke
udarbejdes en avanceopgørelse, hvis den aktie, der afstås, ved fraflytningen var omfattet
af overgangsreglen i aktieavancebeskatningslovens § 44. begrundelsen er, at disse ak-
tier under danske regler ikke beskattes - gevinst er skattefri og tab kan ikke fradrages.
hvor der skal foretages en avanceopgørelse, skal denne ske på grundlag af aktiens an-
skaffelsessum og afståelsessummen. ved aktiens anskaffelsessum forstås den anskaffel-
sessum, der indgik ved beregning af den samlede fraflytterskat. resulterer avanceopgø-
relsen i et tab, kan der højst tages hensyn til et tab opgjort som forskellen mellem akti-
ens værdi på fraflytningstidspunktet og afståelsessummen. begrundelsen herfor, at per-
sonen ellers vil kunne få godskrevet samme tab to gange. ved fraflytningen er der ved
beregning af nettogevinst og skatten heraf taget højde for latente tab i form af forskellen
mellem anskaffelsessummen og værdien på fraflytningstidspunktet.
påvirkningen af henstandssaldoen ved afståelse med gevinst er reguleret i stk. 3, mens
påvirkningen af henstandssaldoen ved afståelse med tab er reguleret i stk. 4.
til stk. 3
bestemmelsen indeholder reglerne for, hvor stor en del af henstandsbeløbet der forfal-
der til betaling ved afståelse med gevinst.
der beregnes en »dansk« skat af den opgjorte gevinst. beregningen skal ske efter de
regler, der gælder for beregning af skat af aktieindkomst. dette gælder også, hvor den
opgjorte gevinst, hvis den var blevet realiseret under dansk beskatning, havde været
personlig indkomst eller kapitalindkomst. aktieindkomstbeskatning som sammenlig-
ningsgrundlag er enklere at håndtere.
der gives fradrag for den skat, der er betalt i udlandet. fradraget sker efter de princip-
per, der er angivet i ligningslovens § 33, stk. 1. fradragsbeløbet kan således ikke over-
stige, den beregnede »danske« skat.
hvis den beregnede »danske« skat overstiger den skat, der er betalt i udlandet af gevin-
sten, forfalder en så stor det af henstandsbeløbet, som svarer til det overskydende beløb.
når personen har betalt det forfaldne beløb, nedskrives henstandssaldoen med beløbet.
…
                                                - 9 -
      til stk. 10
      det foreslås, at henstandssaldoen bortfalder, når der ikke længere indgår aktier på be-
      holdningsoversigten. hvis der efter afståelse af den sidste aktie på oversigten, stadig er
      en saldo og dermed en skyldig fraflytterskat, eftergives denne skat således…”
i ændringsforslag nr. 3 fremsat af skatteministeren under folketingsbehandlingen (folketings-
tidende 2007-08, tillæg b, l 187, s. 1490-1494) hedder det bl.a.:
                                                  ”til § 1
      …
      3) i det under nr. 3 foreslåede § 38, stk. 4, 1. pkt., ændres »§§ 23-29, « til: »§§ 23-29 og
      47,«.
      [adgang til hovedaktionærnedslag ved beregning af fraflytterskatten]
      …
      5) i det under nr. 3 foreslåede § 39 a, stk. 1, indsættes som 5. pkt.:
      »henstandsbeløbet forfalder til betaling efter reglerne i stk. 2-10. «
      [tydeliggørelse af, at § 39 a alene regulerer tidspunkt og størrelse for forfald af det op-
      gjorte henstandsbeløb]
      …
                                           bemærkninger
      …
                                                  til nr. 3
      det foreslås, at hovedaktionærer ved opgørelsen af gevinst og tab, der anses for realise-
      ret ved fraflytningen, skal have adgang til nedslag i en eventuel gevinst efter reglerne i
      aktieavancebeskatningslovens § 47.
      …
                                                  til nr. 5
      det foreslås præciseret, at bestemmelsen i den foreslåede § 39 a i aktieavancebeskat-
      ningsloven alene er en bestemmelse, der regulerer, dels hvornår henstandsbeløbet for-
      falder til betaling, dels hvor stor en del af henstandsbeløbet der forfalder som følge af
      den pågældende handling: aktiesalg, udbytteudlodning m.m.
      præciseringen sker også for at tydeliggøre, at der aldrig kan blive tale om betaling af et
      større beløb end henstandsbeløbet (den samlede beregnede fraflytterskat).”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, landsretten har anført, og da det, som lasse veith lager yderligere har gjort
gældende for højesteret, ikke kan føre til et andet resultat, stadfæster højesteret dommen.
                                              - 10 -
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal lasse veith lager betale 30.000 kr. til skatteministe-
riet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- peh
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 27. november 2014
v-52-13
                                  seas-nve strømmen a/s
                                  (advokat thomas munk rasmussen)
                                  mod
                                  energiselskabet natur-energi a/s
                                  (advokat claude winther nielsen)
indledning
sagen angår spørgsmålene, om energiselskabet natur-energi a/s’ markedsføringskampagne
i foråret 2013 med en bannerreklame og brug af en kundetilfredshedsundersøgelse, hvori
seas-nve strømmen a/s indgår, var i strid med varemærkeloven og markedsføringsloven.
parternes påstande
                                               -2-
seas-nve strømmen a/s (herefter seas) har nedlagt følgende påstande:
      1. natur-energi skal anerkende at have overtrådt varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1
         samt markedsføringslovens § 1, § 3, stk. 1-2, § 5 og § 9 ved at have markedsført en
         bannerreklame med følgende udsagn (bilag 1):
         ”betaler du for meget til seas-nve? se danmarks billigste elpris på: elpristavlen.dk”
      2. natur-energi skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens § 1, § 3, stk.
         1-2, § 4 og § 5 ved at have markedsført den kundetilfredshedsundersøgelse, som
         fremgår af artiklerne i bilag 5.
      3. natur-energi skal fjerne den i bilag 5 viste kundetilfredshedsundersøgelse fra
         hjemmesiden under domænenavnet natur-energi.dk.
      4. natur-energi skal offentliggøre domskonklusionen øverst på forsiden af hjemme-
         siden under domænenavnet natur-energi.dk i en periode på 4 uger, subsidiært på
         en anden måde og i et omfang fastsat af retten.
      5. natur-energi skal betale seas-nve 200.000 kr. med tillæg af procesrente fra sa-
         gens anlæg til betaling sker, for krænkelse af seas-nve’s rettigheder jf. markeds-
         føringslovens § 20, stk. 3 samt varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1 og stk. 3.
      6. natur-energi pålægges bødestraf for overtrædelse af varemærkelovens § 4, stk. 1,
         nr. 1 og markedsføringslovens § 3, stk. 2 og § 5 for at have markedsført den på bi-
         lag 1 viste bannerreklame indeholdende seas-nve’s varemærke, samt for over-
         trædelse af markedsføringslovens § 3, stk. 2 og § 5 ved at have markedsført den
         på bilag 5 viste kundetilfredshedsundersøgelse.
energiselskabet natur-energi a/s (herefter natur-energi) har påstået frifindelse.
oplysninger i sagen
parterne
                                               -3-
seas er et el-handelsselskab, der udspringer af og er ejet af et af de oprindelige el-selskaber,
det tidligere seas, der havde sjælland uden for storkøbenhavn som område. seas eller dets
ejer er oprindelig forsyningspligtleverandør i dette dækningsområde.
natur-energi er et el-handelsselskab etableret efter liberaliseringen af el-markedet. natur-
energi har efter det oplyste ca. 70.000 kunder.
markedsføringskampagnen
seas anvendte i perioden 8. april til 3. maj 2013 den bannerreklame, der er fremlagt i sagen.
der var tale om et ”rullebanner”, der skiftede mellem to tekster. bannerreklamen blev vist på
hjemmesider, således at hvis en hjemmesidebruger forblev på hjemmesiden, ville bannerre-
klamen automatisk skifte mellem de to tekster. den ene tekst lyder: ”betaler du for meget til
seas-nve”. den anden tekst lyder: ”se danmarks billigste elpris på: elpritavlen.dk”.
begge tekster var skrevet med sorte bogstaver på gul baggrund. i højre side fremgår natur-
energis logo og natur-energis navn med hvide bogstaver:
bannerreklamen var via ip-segmentering rettet mod et geografisk område af danmark, hvor
seas historisk har haft forsyningsmonopol. af en udskrift fra google display fremgår det, at
bannerreklamen har haft 743.245 visninger og 1.196 klik. prisen var i alt 1.152,50 $.
elpristavlen
                                                   -4-
af en udskift fra hjemmesiden elpristavlen.dk af 2. oktober 2013 fremgår, at hjemmesiden er
udviklet og varetages af dansk energi, som er brancheorganisationen for elselskaberne i
danmark.
baggrunden for hjemmesiden er elforbrugerens frie valg, og målet er at gøre dette valg så let
som muligt. det er elselskaberne selv, der dagligt indtaster oplysninger om egne produkter
og priser. elselskaberne er i henhold til bekendtgørelse om elforsyningsvirksomhedernes of-
fentliggørelse af priser, tariffer, rabatter og vilkår forpligtede til at oplyse deres priser.
den første udgave af hjemmesiden blev lanceret i 2003. hjemmesiden blev relanceret i 2009,
og i 2011 blev den ændret, så produkterne nu sammenlignes ud fra gennemsnitsprisen i bin-
dingsperioden. der er enighed om, at hjemmesiden fungerer sådan, at man først indtaster
postnummer og årligt forbrug, og at siden derefter viser et søgeresultat af mulige tilgængeli-
ge produkter.
der er fremlagt søgeresultater dateret 11. juni 2013. et søgeresultat for postnummer 2650
med fast pris viser ”forsyningspligtprodukt” og herefter en oversigt over alternative leve-
randører og deres forskellige produkter, herunder produkter fra blandt andre natur-energi
og seas. der er fremlagt et tilsvarende søgeresultat for postnummer 8000, ligeledes med fast
pris. det fremgår heraf, at natur-energi tilbyder den laveste gennemsnitlige pris. af et søge-
resultat for postnummer 2650 med variabel pris fremgår det, at ok a.m.b.a. tilbyder den la-
vest gennemsnitlige pris.
det er muligt at vælge en sammenligning mellem flere produkter. en sammenligning af
f.eks. natur-energis introduktionstilbud og seas’ introduktionstilbud viser en oversigt over
forskelle og ligheder for blandt andet priser og vilkår.
andre hjemmesider
                                                     -5-
af en udskrift fra hjemmesiden energianke.dk dateret 15. april 2013 fremgår blandt andet, at
en lovændring på el-markedet har betydet, at 1,7 mio. husstande får tilbudt nyt el-produkt,
og at hvis forbrugerne ikke foretager sig noget, at får de det nye produkt. det er ikke sikkert,
at det nye produkt er det billigste. der er henvist til mere information på forbrug.dk.
af en udskrift fra konkurrence- og forbrugerstyrelsens hjemmeside forbrug.dk dateret 15.
april 2013 fremgår blandt andet som en nyhed:
      ”…
      betaler du for meget for din el?
      en lovændring på elmarkedet betyder, at 1,7 millioner husstande i øjeblikket får tilbudt et nyt
      elprodukt. hvis forbrugerne ikke foretager sig noget, bliver de automatisk flyttet over på det
      nye produkt. det er ikke sikkert at produktet er det billigste.
      …
      ”forbrugerne kan ikke være sikre på, at de bliver flyttet over til det billigste produkt. der kan
      derfor være penge at spare for de forbrugere, der selv undersøger elselskabernes priser,” siger
      styrelsens direktør agnete gersing.
      …
      elpristavlen.dk giver et overblik over elselskabernes produkter og priser. her er det også mu-
      ligt at skifte elselskab ved at oplyse aftagernummeret, der står på elregningen.
      …”
lovpligtige breve til forbrugerne
seas sendte i foråret 2013 et brev til alle sine kunder i danmark. af brevet fremgår det
blandt andet:
      ”…
      du behøver ikke at foretage dig noget
      indtil nu har vi leveret el til dig på baggrund af vores forsyningpligt. lovændringen betyder, at
      du fremover får vores elprodukt basisenergi, der ikke har tilknytning til forsyningspligt. dette
      sker automatisk 1. maj, men mindre vi hører andet fra dig.
      basisenergi er nøjagtigt det samme produkt, som det du køber i dag. det har bare skiftet navn.
      afregning og levering er også den samme. du fortsætter helt, som du plejer. for at give dig det
      fulde overblik, vedlægger vi en kopi af din kommende basis energi aftale, der gælder fra 1. maj
      2013. vi vedlægger også et brev fra energistyrelsen, der med styrelsens egne ord forklarer,
      hvorfor forsyningspligten kom i udbud. du kan naturligvis også vælge at skifte til et af vores
      andre elprodukter eller til en anden elleverandør.
      …”
                                                    -6-
af det vedlagte brev fra energistyrelsen, dateret 11. marts 2013, fremgår det blandt andet:
      ”…
      der er nye tider på vej i din elforsyning. det kan være interessant for dig.
      siden 2003 har der været frit forbrugsvalg. du køber el af den leverandør, der har forsynings-
      pligten i dit område. forsyningspligten i dit område har lige været i udbud. derfor vil jeg op-
      fordre dig til at overveje, hvem du fremover vil købe el af.
      …
      vælg din leverandør på www.elpristavlen.dk
      …
      på www.elpristavlen.dk kan du sammenligne priser og vilkår hos forskellige leverandører. du
      skal indtaste dit postnummer og dit elforbrug, så kommer dine valgmuligheder frem – med det
      billigste produkt øverst og det dyreste nederst. hvis du klikker på klimavalg, kan du finde de
      klimavenlige produkter.
      …”
kundetilfredshedsundersøgelsen
af en udskrift fra natur-energis hjemmeside dateret 5. juli 2013 (sagens bilag 5) fremgår en
omtale af en kundetilfredshedsundersøgelse:
      ”…
      ny undersøgelse blandt de danske elkunder foretaget af epinion a/s
      epinion har foretaget en undersøgelse for elselskabet natur-energi a/s
      formålet med undersøgelsen er at få et nærmere indblik i de danske elkunders relation til deres
      respektive elselskab. samt at undersøge hvor tilfredse kunderne er med de forskellige ydelser f.
      eks. produkt, service og pris mv. derudover at afdække hvilke områder, elkunderne har ønsker
      til forbedringer.
      konklusionen på undersøgelsen viste høj tilfredshed blandt natur-energis kunder på flere om-
      råder. dette er vi naturligvis meget stolte af, men der er også plads til forbedringer. det fik vi
      helt konkret feedback på, som vi vil arbejde videre med.
      tabellen nedenfor viser performance for natur-energi og de største konkurrenter på elmarke-
      det.
      …
      dataindsamlingen består af 1020 interviews med respondenter fra epinions danmarkspanel.
      data er indsamlet i perioden fra d. 25. januar til 28. januar 2012. data er vejet på køn, alder og
      region.”
af den nævnte tabel fremgår en række udsagn og nederst anføres en ”gennemsnitlig score”
for en række energiselskaber, herunder natur-energi og seas. natur-energi opnår den bed-
ste samlede score på 7,7 mens seas opnår den næst dårligste score på 6,1.
                                                      -7-
af en udskrift fra google analytics fremgår, at der i perioden 1. januar 2012 til 26. september
2013 har været 2.506 visninger på natur-energis hjemmeside, hvor kundetilfredshedsunder-
søgelsen indgik.
af en mail af 23. august 2013 fra salgskonsulent i natur-energi jesper jørgensen til en kunde
ved navn søren skovbæk jensen fremgår blandt andet et tilbud om levering af el. kundetil-
fredshedsundersøgelsen var vedhæftet e-mailen. søren skovbæk jensen videresendte mailen
til seas den 25. august 2013 til orientering. der er enighed om, at søren skovbæk jensen er
valgt til repræsentantskabet i seas og også var det dengang.
ved brev af 16. april 2014 har epinion v/ole grand afgivet en erklæring om den foretagne
kundetilfredshedsundersøgelse. heraf fremgår blandt andet følgende:
      ”...
      epinion har i perioden fra den 25. januar 2012 til 1. februar 2012 gennemført en repræsentativ
      kundeundersøgelse for natur-energi. undersøgelsen er gennemført på epinions danmarkspa-
      nel og er vejet således, at resultaterne er repræsentative i forhold til den danske befolkning på
      køn, alder og region. desuden er der, for at skabe et tilstrækkeligt stærkt datagrundland for na-
      tur-energi boostet med respondenter, som er kunder hos natur-energi.
      når der i rapporten refereres til markedet, indeholder det alle 1020 repræsentative responden-
      ter, men ikke de ekstra 272. når der refereres til natur-energis kunder så indeholder det alle
      natur-energis kunder — både dem der er i de 1020 interviews og de 217 natur-energi-kunder.
      epinlon sikre til en hver tid, at dataindsamlinger der er gennemført på epinions paneler opfyl-
      der de af esomar stillede retningslinjer. i det vedhæftede dokument kan epinions besvarelse
      af esomars 28 spørgsmål omkring online paneler ses.
      …”
af den omtalte icc/esomar international code on market and social research, dateret de-
cember 2007, fremgår blandt andet:
      ”…
      article 1 basic principles
      …
      (b) researchers shall not act in any way that could bring discredit on the market research pro-
      fession or lead to a loss of public confidence in it.
      …
      article 2 honesty
      (a) market research shall not abuse the trust of respondent or exploit their lack of expirience or
      knowledge.
                                               -8-
      …”
andre kundeundersøgelser
trustpilot
af udskrifter fra hjemmesiden trustpilot dateret 3. oktober 2013 fremgår det, at seas har
opnået bedømmelsen ”meget lavt 1,5 af 10” baseret på 130 anmeldelser, og at natur-energi
har opnået bedømmelsen ”godt 7,7 af 10” baseret på 606 anmeldelser.
yougov
af en udateret kundeundersøgelse foretaget af analysevirksomheden yougov, som er frem-
lagt af natur-energi, fremgår en tabel opbygget på samme måde som kundeundersøgelsen
fra epinion. det er oplyst, at undersøgelsen er foretaget efter sagens anlæg. der er tale om en
række udsagn for en række energiselskaber, herunder natur-energi og seas. bedømmelsen
af natur-energi ligger mellem 6,82 og 8,03, og bedømmelsen af seas ligger mellem 5,38 og
7,59. der er ikke angivet nogen forudsætninger for undersøgelsen.
korrespondance mellem parterne
seas advokat rettede henvendelse til natur-energis advokat blandt andet ved breve af 3.
maj og 13. juni 2013 og påtalte herunder brugen af bannerreklamen og kundeundersøgelsen.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af erik christian thrane, søren hoelgaard justesen
og ole grand.
erik christian thrane har forklaret, at han er ansat som direktionsassistent hos seas. han er
uddannet økonom, og hans arbejdsområder omfatter blandt andet kontakt til selskabets ad-
vokatforbindelse.
                                                  -9-
seas er et hæderkronet selskab, der har mere end 100 års historie. virksomheden er ud-
sprunget af græsrødder og er ejet af forbrugerne som andelshavere. der er ikke nogen aktie-
kapital, og al værdi der skabt bliver i virksomheden. andelsselskabet ejer et holdingselskab,
der ejer en række selskaber, herunder seas, der er el-handelsselskab. der er fri konkurrence
på el-markedet. han vil tro, at der er omkring 50 konkurrenter, og der kommer hele tiden
flere til. som kundeejet virksomhed glæder seas sig over konkurrencen.
el-markedet blev liberaliseret for de store el-kunder med timeafregning i 1999. i 2003 blev re-
sten af markedet liberaliseret.
forsyningspligt indebærer, at et selskab har en bevilling indenfor et geografisk område, hvor
selskabet har pligt til at levere til kunderne, uanset om disse måtte være dårlige betalere.
forsyningspligten indtræder også i forbindelse med flytning, hvor selskabet automatisk bli-
ver leverandør til den nye beboer, med mindre beboeren aktivt vælger anden leverandør.
forsyningspligten medfører således ikke, at selskabet automatisk får alle kunder i området.
aktuelt har seas netop mistet forsyningspligten i et område til dong. dette har betydet et
begrænset tab af kunder. fra 2015 vil alle selskaber blive pålagt en forsyningspligt.
seas har flest kunder i sit gamle monopolområde. i dette område ejer et selskab i seas-
koncernen el-nettet. da kunderne frit kan vælge el-leverandør, har seas kunder i hele dan-
mark.
seas var i foråret 2013 forpligtet til at skrive til sine kunder, og til at vedlægge et brev fra
energistyrelsen. indholdet at seas’ brev var også lovreguleret. før lovændringen var rigtigt
mange af seas kunder forsyningspligtkunder. de mange kunder som valgte at fortsætte
som kunder fik samme vilkår som hidtil.
der var kunder der ringede til seas efter de have set bannerreklamen i bilag 1. de fleste
ville høre, om det var rigtigt, at de betalte for meget. andre følte sig stødte over reklamen.
                                                  - 10 -
bannerreklamens indhold er budskabet om, at seas kunder betaler for meget. henvisningen
til elpristavlen hjælper ikke, da hjemmesiden er helt uoverskuelig. på hjemmesiden gøres der
forsøg på at sammenligne æbler og pærer. for eksempel havde natur-energi et kampagne-
produkt, hvor prisen kun var gældende i 3 måneder. seas havde også produkter med intro-
duktionspriser, men hvor natur-energi kræver forudbetaling er seas’ produkt bagud betalt.
seas har et miljøprodukt der hedder gobalenergi, som er danmarks bedste miljøprodukt.
som del af prisen for produktet betales der en donation til en uafhængig fond, hvilket i øv-
rigt giver et skattefradrag. hos natur-energi betales der med miljøproduktet en donation,
der går i selskabets egne kasser. elpristavlen giver ikke objektiv og loyal sammenligning. sø-
geresultaterne er svære at gennemskue. i sidste ende skal forbrugerne sætte sig ind i hvert
enkelt produkt for at forstå forskelle og ligheder.
el-produkter er generelt enten fastpris- eller variabelpris produkter. den faste pris kan være
låst i alt fra 3 måneder til 3 år, mens den variable pris fastsættes for kortere perioder efter
prisen på nordpol. han vil tro, at forbrugerne kan have svært ved at vurdere, hvad der er
bedst og billigst. i sidste ende handler det nok lidt om følelser. på samme måde er det svært
at sige, hvad der var det bedste el-produkt i 2013. det vil blandt andet afhænge af, om der
ønskes et variabelt pris-, et fastpris- eller et miljøprodukt.
el-selskaberne er forpligtede til at indrapportere priser til elpristavlen. de gør hvad de kan
for at lægge korrekte oplysninger ind. i seas er det salgsorganisationen, der står for at ind-
berette priserne.
seas har naturligvis mulighed for at se, hvor mange kunder der er mistet, men ikke hvor
kunderne er forsvundet hen. elselskaberne får ikke disse oplysninger.
seas var utilfredse med den kundeundersøgelse som natur-energi markedsførte. den var
ikke lødig. seas har over 350.000 kunder og er danmarks største forbrugerejede elselskab.
kundeundersøgelsen var ikke troværdig, også fordi det var den samme ejerkreds, der stod
bag natur-energi og epinion.
                                               - 11 -
der er ikke tale om, at søren skovbæk jensen forsøgte at snyde natur-energi til at sende un-
dersøgelsen. natur-energi vedlagde uopfordret undersøgelsen til det tilbud, som de sendte
til ham. der findes flere andre lignende eksempler på, at natur-energi har sendt kundeun-
dersøgelsen til potentielle kunder.
søren hoelgaard justesen har forklaret, at han siden 2011 har været direktør i natur-energi.
han var med til at etablere selskabet i 2008. han er uddannet cand.scient.pol. og var med til
at starte analysebureauet epinion. han solgte virksomheden med en klausul om, at han ikke
måtte beskæftige sig med analyse. dette var årsagen til, at han etablerede natur-energi.
seas og natur-energi er begge el-handelsselskaber. seas er et gammelt monopol. i dag er
det forskellige selskaber i seas koncernen, der ejer nettet og som sælger el. i forbindelse
med liberaliseringen fik alle mulighed for at sælge på det eksisterende el-net. natur-energi
er et af de selskaber, som tog konkurrencen op.
han har selv fundet på bannerreklamen i sagens bilag 1. reklamen fungerer teknisk sådan,
at når en bruger besøger en hjemmeside, vises den ene del af banneret, og efter en tid skifter
banneret til den anden del. man kan ikke sige, hvilken del der vises først. han ved ikke, hvor
længe hver del blev vist. han ved ikke hvor reklamen har været vist. reklamen var tilmeldt
google displays netværk. man kan vælge at købe et antal visninger, eller selv angive budget,
hvor der betales pr. klik. han mener at et klik på banneret viste til forsiden på elpristavlen.
natur-energi havde været meget aktive inden de nye regler blev vedtaget, blandt andet med
at påpege uhensigtsmæssigheder overfor energistyrelsen. de gamle selskaber tømte forsy-
ningspligten for kunder ved at sende breve til kunderne om, at hvis de intet foretog sig, ville
de indgå ny aftale, der løftede dem ud af forsyningspligten. modtrækket var et brev fra
energistyrelsen, der anbefalede forbrugerne at foretage et aktivt valg. natur-energi mente, at
informationerne til forbrugerne var for dårlige. bannerreklamen var derfor en hjælp til myn-
dighederne, for at forbrugerne skulle træffe et aktivt valg.
                                                - 12 -
bannerreklamen blev vist i perioden fra 8. april til 3. maj 2013. formuleringen af teksten i
banneret skulle hjælpe med at gøre banneret mere relevant for forbrugeren. i et område hvor
seas havde forsyningspligten, ville omkring 90 % af forbrugerne være kunder hos seas.
det var derfor relevant at målrette bannerreklamen. angivelsen af natur-energis logo i ban-
neret var et krav fra google. det var ikke mulig at klikke andre steder hen end til elpristav-
len. natur-energi ved ikke, hvad de som klikkede på banneret efterfølgende har foretaget
sig. natur-energi ved ikke, om nogle af de som har klikket, senere er blevet kunder hos for
eksempel natur-energi.
banneret skulle kun være aktivt i den periode, hvor seas sendte de lovpligtige breve til for-
brugerne. reklamen er ikke aktiv længere. seas henvendte sig og påtalte brugen af rekla-
men. han husker ikke, om reklamen stadig var aktiv på det tidspunkt. han husker ikke, om
natur-energi senere genoptog brugen af reklamen.
natur-energi har betalt ca. 11.000 kr. for reklamen. der var 1196 klik på banneret og kun
743.000 visninger. det er ikke ret mange. normalt omfatter en lille kampagne ca. 10 mio. vis-
ninger.
natur-energi lavede andre lignende bannerreklamer i andre af de gamle monopolområder,
men ikke i dem alle. det kan have været mellem 5 og 10. der blev anvendt ip-nummer seg-
mentering indenfor postnumre, således at det var muligt at bestemme, hvilke postnumre der
kunne have vist bannerreklamen. ingen andre selskaber har påtalt natur-energis bannerre-
klamer.
budskabet med reklamen er ikke, at natur-energi altid er billigere end seas. det var blot en
opfordring til forbrugerne om at undersøge markedet. der var tilfælde, hvor natur-energi
ikke var billigst. han mener ikke, at der er områder, hvor der ikke udbydes variable priser.
elpristavlen er en brancheløsning. driftsansvaret er udliciteret til dansk energi. man kan
som selskab ikke snyde med tavlen. det ville heller ikke være lovligt. elpristavlen er udtryk
for den standard, som branchen er blevet enige om. han kender ikke til bedre måder at ind-
                                                - 13 -
rette siden på. der findes ikke noget bedre alternativ. den nuværende udgave af elpristavlen
er resultatet af mange diskussioner i branchen. der er daglige indberetninger på siden. det
er hans indtryk, at konkurrenterne holder øje med hinanden.
der findes variabelpris produkter, fastpris produkter og grønne produkter. forskellen mel-
lem de variable produkter og fastprisprodukter er det væddemål, som man indgår med leve-
randøren. prisen udgøres af en spotpris fra engrosmarkedet, en profit til selskabet og en
abonnementsudgift. de grønne produkter har til valg, hvor der doneres penge til klimafor-
mål. der er stor forskel på kvaliteten af de grønne produkter på markedet. natur-energis
grønne produkt elskov indebærer en donation til verdens skove. globalenergi fra seas ved-
rører en investering i ny vedvarende energi.
natur-energi kan ikke dokumentere, at der kom flere kunder til på baggrund af reklamen.
det lovpligtige brev medførte kun lidt respons.
natur-energi havde kampagnetilbud, men kunne ikke være sikker på, at have den billigste
pris. selskaberne indberettede hele tiden opdaterede priser, og situationen kunne ændres
time til time. det var for eksempel i perioder sådan, at de små selskaber indberettede nye
priser efter kl. 16, hvor medarbejderne i de gamle monopoler var gået hjem.
det er ham, som har sat kundeundersøgelsen i værk. den var tænkt som en intern undersø-
gelse til brug for at evaluere, hvordan natur-energi klarede sig i forhold til sine konkurren-
ter. undersøgelsen er baseret på et gennemprøvet koncept, som har været anvendt mange
gange i mange store koncerner. undersøgelsen var ikke tiltænkt markedsføring. resultatet
var imidlertid flot, og de var glade og stolte af resultatet.
han er medejer af epinion. han blev medejer igen i 2010 efter han solgte sin ejerandel i 2008.
han er i dag 1 af 4 ejere, med en ejerandel på 34 %. han har aktiemajoriteten sammen med
en anden medejer. denne medejer er bestyrelsesformand i natur-energi. han sidder selv i
bestyrelsen i epinion.
                                               - 14 -
han har ikke påvirket undersøgelsen. det ville have været i mod målsætningen om at finde
ud af, hvordan natur-energi klarede sig. han kunne godt have formuleret spørgsmålene
selv, men det var en medarbejder hos epinion, der lavede arbejdet.
esomar er en brancheorganisation man kan være medlem af som person, ikke som firma.
der er ikke lavet en skriftlig aftale med epinion om kundeundersøgelsen. der findes en data-
rapport og nogle power-points, der ikke vedkommer konkurrenter. der er betalt ca. 60.000
kr. for analysen.
you gov har i september 2013 gennemført en lignende kundeundersøgelse med samme
spørgsmål. han er ikke medejer af you gov. you gov er direkte konkurrent til epinion. alle
analysefirmaer har koncepter til at måle kundetilfredshed.
undersøgelsen har ligget på natur-energis hjemmeside, men natur-energi har ikke anvendt
den som led i markedsføring. den er blevet udleveret, hvis folk har spurgt til den.
ole grand har forklaret, at han har været ansat i epinion i 4 ½ år. han har udarbejdet kun-
deundersøgelsen for natur-energi.
undersøgelsen afspejler el-markedet. der er foretaget 1020 interviews. da natur-energi har
en lille markedsandel, er der lavet ekstra interview med natur-energis kunder. kundelisten
fik han fra natur-energi. kunderne er tilfældigt udvalgt.
de øvrige deltagere til undersøgelsen blev fundet tilfældigt i epinions danmarkspanel, der
består af 200.000 personer. han sikrede, at de udvalgte var repræsentative i forhold til den
danske befolkning.
den anvendte metode er helt sædvanlig. metoden er patenteret, og han har lavet 40-50 til-
svarende analyser for andre kunder.
                                                    - 15 -
han husker det sådan, at det var søren hoelgaard justesen, der bestilte undersøgelsen. der
var tale om en generel ordre om at undersøge, hvordan natur-energi præsterede i markedet.
der var en dialog om, hvordan spørgsmålene skulle stilles, for at sikre et validt resultat. han
tror ikke, at der eksisterer en skriftlig aftale. de har nok bare aftalt en pris og at der skulle
fortages en cvm analyse. det er nok til, at man ved, hvad det drejer sig om.
esomar er en brancheorganisation inden for reklame og markedsføring og har blandt an-
det et sæt etiske regler, medlemmerne skal følge.
den erklæring om analysen, som han har lavet, er udarbejdet i forbindelse med denne sag.
de ekstra interviews med natur-energi kunder udgøres af 217 personer. blandt de 1020 or-
dinære personer kan der også være natur-energi kunder. fremgangsmåde giver et mere
sikkert resultat. der er en normal fremgangsmåde. repræsentationen af markedet sikres ved,
at de 1020 besvarelser suppleres af 272 yderligere besvarelser. han ved ikke, om man burde
have skrevet om disse ekstra interviews i undersøgelsen.
undersøgelsen er udtryk for et øjebliksbillede. der findes ikke nogen almindelig regel om,
hvor længe en kundeundersøgelse er gældende.
parternes synspunkter
for seas er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet,
hvoraf fremgår:
       ”…
       til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
       at     natur-energi ved at have fremsat det i bilag 1 indeholdte udsagn har overtrådt
              markedsføringslovens § 1, § 3, stk. 1-2, § 5 og § 9, samt varemærkelovens § 4, stk. 1,
              nr. 1,
       at     det meget høje antal visninger af bannerreklamen, samt det målrettede forsøg på at
              tage kunder fra netop seas-nve, skærper den vurdering, som retten skal foretage
              i henhold til markedsføringsloven §§ 1, 3, 5 og 9,
                                                      - 16 -
     at     natur-energi ved at have markedsført den i bilag 5 viste kundetilfredshedsunder-
            søgelse har overtrådt markedsføringslovens § 1, § 3, stk. 1-2, § 4 og § 5,
     at     natur-energi har bevisbyrden for, at bannerreklamen og kundetilfredshedsunder-
            søgelsen er loyale, retvisende og objektive, og at denne bevisbyrde ikke er løftet,
     at     natur-energi med hjemmel i markedsføringslovens § 20, stk. 1 er forpligtet til at
            ophøre med at anvende kundetilfredshedsundersøgelsen i dennes markedsføring,
            som beskrevet i påstand 3,
     at     natur-energi med hjemmel i markedsføringslovens § 20, stk. 1, nr. 2 skal offentlig-
            gøre domskonklusionen, som beskrevet i påstand 4, for at genoprette tilstanden på
            markedet,
     at     natur-energi med hjemmel i markedsføringslovens § 20, stk. 3, samt varemærke-
            lovens § 43, stk. 1, nr. 1 og stk. 3 skal betale det af seas-nve opgjorte beløb i på-
            stand 5 som rimeligt vederlag og ikkeøkonomisk skade, og
     at     natur-energi skal straffes med bøde med hjemmel i markedsføringslovens § 30,
            stk. 3, jf. § 3, stk. 2 og § 5, og varemærkelovens § 42, stk. 1, jf. § 4, stk. 1, nr. 1.
     …”
for natur-energi er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kumentet, hvoraf fremgår:
     ”…
     til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gør natur-energi gældende,
     vedrørende bannerreklamen:
     at     natur-energi ikke ved sin bannerreklame har overtrådt markedsføringslovens § 1
            eller § 3, stk. 1-2, da reklamen hverken er vildledende, misvisende forkert eller på
            anden måde utilbørlig, og dermed ikke er i strid med god markedsføringsskik.
            bannerreklamen oplyser således ikke noget om, at natur-energi er billigere end
            seas nve. reklamen opfordrer blot seas-nve kunderne i området sjælland
            udenfor københavn til at undersøge elmarkedet, med et spørgsmål om de betaler
            for meget til seas-nve ?, og en opfordring til at undersøge elpristavlen.dk..
     at     forholdene på el-markedet har betydning for vurderingen af bannerreklamen, sær-
            lig under hensyntagen til den tidsmæssige sammenhæng, idet bannerreklamen
            blev anvendt samtidig med seas-nve lovmæssige forpligtigelse til at informere
            sine oprindelige forsynigspligtskunder om elpristavlen.dk,
     at     natur-energis markedsføring, hvori der henvises til en offentlig, objektiv og loyal
            prisoplysningshjemmeside, ikke er i strid med markedsføringsloven,
     at     seas-nve og natur-energi begge udbyder el-produkter med fast og variabel pris,
            hvorefter elpristavlen.dk's sammenligning er objektiv, loyal og retvisende,
                                            - 17 -
at   det forhold, at bannerreklamen nævner seas-nve i det område, den har været
     anvendt, skyldes dennes status som dominerende elleverandør med den væsent-
     ligste andel af markedet i det geografiske område, hvorefter det bestrides, at mar-
     kedsføring rettet mod markedslederen i et område fra en mindre aktør på et for ny-
     ligt liberaliseret marked kan skærpe vurderingen efter markedsføring- og vare-
     mærkeloven, henset til, at hensigten med markedsføringen var at øge den af lovgi-
     ver ønskede konkurrence på el-markedet til fordel for kunderne,
at   natur-energi ikke har overtrådt markedsføringslovens § 5, stk. 1-2 ved bannerre-
     klamen. bannerreklamen udgør ikke sammenlignende reklame allerede fordi, der
     alene er tale om natur-energis henvisning til 3. mands prissammenligning på
     elprisstavlen.dk. lægges det til grund, at reklamen er en sammenlignende rekla-
     me, gøres det gældende, at reklamen opfylder kriterierne for tilladelig sammenlig-
     nende reklame i markedsføringslovens § 5 stk. 2, idet reklamen er objektiv og ikke
     vildende da sammenligningselementet er en henvisning til den offentlige autorita-
     tive kilde til information om elpriser på elpristavlen.dk. det objektivt relevante
     svar for en elforbruger, der er kunde hos seas nve på spørgsmålet, "betaler du
     for meget til seas nve?" er således at finde svar på dette spørgsmål på elpristav-
     len.dk.
at   natur-energi ikke har overtrådt markedsføringslovens § 9 ved bannerreklamen.
     der er ikke markedsføring af noget specifikt natur-energi produkt, hvis vilkår kan
     beskrives et klik væk. det der reklameres for, nemlig elpristavlen.dk, er et klik
     væk.
at   natur-energi ikke har overtrådt varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1, idet anvendel-
     sen af seas-nve varemærke ikke er i strid med markedsføringslovens bestem-
     melser, og derudover er en åbenbar forudsætning for sammenlignende reklame
     som er tilladt jf. markedsføringslovens § 5.
at   retten således kan lægge til grund, at bannerreklamen udgør en opfordring fra na-
     tur-energi til seas nves kunder, som udgør hovedparten af elforbrugerne i det
     geografiske område, om at undersøge, ved at besøge elpristavlen.dk, om de betaler
     for meget til deres nuværende elleverandør. reklamen er anvendt umiddelbart ef-
     ter, at 2/3 af alle danske energiselskaber, herunder seas nve, var forpligtet af
     energistyrelsen til at oplyse deres kunder om mulighederne på elpristavlen.dk.
     natur-energis kommercielle interesse i, at også seas-nves kunder besøger elpris-
     tavlen.dk er, at der er en sandsynlighed for, at kunder, der orienterer sig i marke-
     det og foretager et aktivt elvalg, skifter til natur- energi. med henvisningen til el-
     pristavlen.dk er der imidlertid også en sandsynlighed for, at de vælger et hvilket
     som helst andet elselskab. foretager seas nve kunder imidlertid ikke noget ak-
     tivt elvalg, er der ingen mulighed for, at de bliver kunder hos natur- energi. der er
     intet belæg i bannerreklamens ordlyd for det indhold, seas-nve i stævningen til-
     lægger reklamens budskab. reklamen skriver ikke, at natur-energi er billigere end
     seas nve, og reklamen indeholder ikke reference til noget specifikt produkt. en
     opfordring som foretaget til at besøge elpristavlen.dk er således ikke utilbørlig,
     forkert eller vildende.
vedrørende kundeundersøgelsen:
                                                  - 18 -
     at     natur-energi ikke har overtrådt markedsføringslovens § 1 og 3, stk. 1-2 eller § 4
            ved at offentliggøre kundeundersøgelsen, idet denne er retvisende, loyal og objek-
            tiv, og udført af et analysebureau efter sædvanlige og forsvarlige principper. at
            kundeundersøgelsen må anses som retvisende, bekræftes af resultaterne fra andre
            tilsvarende undersøgelser fra yougov og trust-pilot.
     at     natur-energi ikke har overtrådt markedsføringslovens § 5, idet kundeundersøgel-
            ser udarbejdet af 3. mand ikke er sammenlignende reklame, og hvis det måtte være
            tilfældet, opfylder undersøgelsen betingelserne i markedsføringslovens § 5,
     at     seas-nve som minimum har været bekendt med natur-energis anvendelse af
            kundeundersøgelsen siden 23. august 2012, og ved først at reagere den 13. juni
            2013, har fortabt enhver indsigelse vedrørende kundeundersøgelsen som følge af
            den udviste passivitet,
     vedrørende bøde, erstatning og vederlag:
     at     hvis retten med forventning måtte finde, at natur-energi har overtrådt en eller fle-
            re af de påberåbte bestemmelser i vare- eller markedsføringsloven, skal der tages
            hensyn til, at natur-energi har bidraget til en offentlig oplysningskampagne ved-
            rørende elpristavlen.dk, med det formål at realisere det politiske ønske om øget
            konkurrence på el-markedet til ubetinget fordel for el-kunderne, hvorfor vederlag
            og bødeniveau skal udmåles til en symbolsk størrelse.
     at     selv hvis retten måtte finde, at natur-energi har overtrådt en eller flere af de påbe-
            råbte bestemmelser i vare- eller markedsføringsloven, er den opgjorte godtgørelse,
            vederlag og bøde væsentligt over niveauet i tilsvarende sager og skal dermed ned-
            sættes væsentligt.
     at     seas-nve ikke har dokumenteret noget tab og ikke har ønsket at bidrage med in-
            formation til blot at sandsynliggøre et tab.
     natur-energi gør således samlet gældende:
     at     natur-energis markedsføring i form af bannerreklame og offentliggjort kundeun-
            dersøgelse ikke er i strid med markedsførings- og varemærkelovens regler, hvorfor
            natur energi ikke kan pålægges nogen sanktion eller betalingspligt efter markeds-
            føringslovens § 20 og 30, samt varemærkelovens § 42 og 43, og følgelig skal friken-
            des.
     …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
bannerreklamen (påstand 1)
teksten i bannerreklamen er formuleret som et (retorisk) spørgsmål og ikke som et faktuelt
udsagn, og der henvises til at se elpriser på hjemmesiden elpristavlen.dk. elpristavlen.dk er
                                                  - 19 -
en hjemmeside med prissammenligninger inden for el-sektoren og er efter det oplyste den
eneste af sin art i danmark. hjemmesiden er udviklet og varetages af dansk energi, som er
brancheorganisationen for elselskaberne i danmark.
ved den markedsføringsretlige vurdering af bannerreklamen må det endvidere tillægges
vægt, at reklamen er bragt i en periode, hvor forbrugerne i forvejen var blevet opfordret af
offentlige myndigheder til at overveje deres valg af fremtidig el-leverandør som led i den
igangværende liberalisering af el-forsyningen, jf. det lovpligtige brev fra seas til alle sine
kunder i foråret 2013 og brevet af 11. marts 2013 fra energistyrelsen til alle forbrugere samt
konkurrence- og forbrugerstyrelsens opfordring i foråret 2013 på hjemmesiden forbrug.dk
om at se sig for og bl.a. undersøge el-priserne på netop hjemmesiden elpristavlen.dk.
hertil kommer, at det under sagen er oplyst, at natur-energi ikke blot kørte bannerreklamer
vedrørende seas, men også helt tilsvarende bannerreklamer vedrørende en række andre
store el-selskaber (anslået til 10 - 15 forskellige bannerreklamer i alt).
på den anførte baggrund findes natur-energi ikke med bannerreklamen at have overtrådt
reglerne i markedsføringsloven og således heller ikke varemærkeloven.
seas gives derfor ikke medhold i denne påstand.
kundetilfredshedsundersøgelsen (påstand 2 og 3)
der er ikke anledning til at betvivle søren hoelgaard justesens forklaring om, at kundetil-
fredshedsundersøgelsen oprindelig har været tænkt til internt brug i natur-energi, men da
natur-energi efterfølgende beslutter at offentliggøre undersøgelsen på hjemmesiden, bliver
den en del af selskabets markedsføring og skal overholde markedsføringslovens regler.
efter indholdet af teksten, der refererer undersøgelsens resultater, og oplysningerne om dens
baggrund og tilblivelse samt det i øvrigt oplyste under sagen er retten enig i, at flere forhold
ved undersøgelsen er kritisable og gør referatet af den misvisende. det gælder navnlig, at
                                                - 20 -
den ikke er foretaget af et uafhængigt analyseinstitut, men at der derimod er et sammenfald
af personer i ejerkredsen og ledelsen af natur-energi og analyseinstituttet epinion a/s, der
har gennemført undersøgelsen, samt at der har deltaget en væsentlig overrepræsentation af
natur-energis kunder i undersøgelsen. det er endvidere misvisende, at det ikke fremgår af
hjemmesiden, hvornår undersøgelsen er udført, så man kan se, at der er tale om gamle tal.
seas gives herefter medhold i påstanden om, at natur-energi ved at anvende kundetil-
fredshedsundersøgelsen i sin markedsføring har overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 3, stk.
1 og 2, samt § 5, men dog ikke tillige § 4, da der ikke er tale om skjult reklame.
seas gives tillige medhold i påstanden om, at natur-energi skal fjerne den i bilag 5 viste
kundetilfredshedsundersøgelse fra hjemmesiden under domænenavnet natur-energi.dk.
sanktioner (påstand 4, 5 og 6)
efter de foreliggende oplysninger er det ikke godtgjort, at seas har lidt et tab som følge af
natur-energis markedsføring af kundetilfredshedsundersøgelsen, der kan kræves erstattet af
natur-energi, og ej heller at denne skulle have forårsaget en sådan markedsforstyrrelse, at
der er grundlag for at tilkende seas et vederlag herfor.
da seas ikke har fået medhold i påstanden vedrørende bannerreklamen, og da forholdet
vedrørende kundetilfredsundersøgelsen er mindre alvorligt, er der ikke grundlag for at på-
lægge natur-energi at offentliggøre domskonklusionen og slet ikke for at pålægge bødestraf.
seas gives derfor ikke medhold i påstandene om disse nævnte sanktioner.
sagsomkostninger
efter rettens afgørelse af de to hovedspørgsmål samt efter sagens værdi, omfang og forløb
skal seas betale delvise sagsomkostninger til natur-energi med 15.000 kr. beløbet omfatter
advokatudgifter og retsafgifter opgjort forholdsmæssigt efter sagens udfald.
                                                 - 21 -
                                        thi kendes for ret:
energiselskabet natur-energi a/s skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens
 §§ 1, 3, stk. 1 og 2, samt § 5 ved at have markedsført den kundetilfredshedsundersøgelse,
som fremgår af artiklerne i bilag 5.
energiselskabet natur-energi a/s skal fjerne den i bilag 5 viste kundetilfredshedsundersø-
gelse fra hjemmesiden under domænenavnet natur-energi.dk.
seas-nve strømmen a/s skal inden 14 dage betale 15.000 kr. til energiselskabet natur-
energi a/s i delvise sagsomkostninger. beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
        per sjøqvist                     lotte wetterling                jakob sørensen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 27. november 2014

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                             dom
afsagt den 24. juni 2015 af vestre landsrets 13. afdeling (dommerne elisabeth mejnertz,
vogter og anette fogh (kst.)) i ankesag
v.l. b–3026–13
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat sanne christensen, københavn)
mod
3f fagligt fælles forbund som mandatar for
a (tidligere ...)
(advokat henrik juel halberg, københavn)
retten i viborg har den 26. november 2013 afsagt dom i 1. instans (bs 1-1187/2012).
påstande
for landsretten har appellanten, ankestyrelsen, gentaget sin påstand for byretten om
frifindelse.
indstævnte, 3f fagligt fælles forbund som mandatar for a (tidligere ...), har påstået dommen
stadfæstet.
supplerende sagsfremstilling
retslægerådet har den 5. september 2014 besvaret nogle supplerende spørgsmål således:
                 ”spørgsmål d:
                 retslægerådet anfører i besvarelsen af spørgsmål 1 og 2, at ”forudbestående
                                - 2 -
ryglidelse øger risikoen for, at generne bliver varige, men det er tilsyneladende
ikke tilfældet i denne sag bortset fra, at sagsøgeren i perioder siden april 2008
modtog behandling for nakkegener.”
i speciallægeepikrise af 15. april 2010 ved neurolog erik m. lehfeldt (bilag 9)
er det anført, at indstævnte fik konstateret bækkenskævstand. er dette en
forudbestående tilstand, der kan give anledning til ryggener?
bækkenskævstand er ikke en forudbestående ryglidelse, der betyder noget for
den aktuelle sag.
spørgsmål e
i akterne – herunder de seneste lægelige akter (bilag 21 og 22) – fremgår det,
at indstævnte har tilbagevendende/vedvarende gener fra ryggen. retslægerådet
bedes vurdere, om det er sandsynligt, at disse vedvarende gener skyldes
hændelsen den 26. november 2008. retslægerådet bedes lægges beskrivelsen af
hændelsesforløbet som gengivet i spørgsmål a til grund ved besvarelsen, og
retslægerådet bedes begrunde svaret.
såfremt der er tvivl om besvarelsen anmodes retslægerådet om at oplyse,
hvilke forhold der taler for henholdsvis imod, at hændelsen er en sandsynlig
årsag til de vedvarende/tilbagevendende ryggener, og oplyse med hvilken
indbyrdes vægt de enkelte forhold er indgået i rådets besvarelse.
som anført i besvarelsen af spørgsmål 1 vurderer retslægerådet hændelsen
egnet til at fremkalde akutte rygsmerter, som det er tilfældet hos a. efter
traumer som det beskrevne, forsvinder smerterne oftest i løbet af uger til
måneder. der er ikke i den aktuelle sag forhold, der kan forklare, hvorfor
tilfældet ikke er gået over.
der er ikke risikofaktorer for dårlig prognose som forudbestående ryglidelse,
overvægt og ringe fysisk aktivitet i denne sag.
spørgsmål f
af journal fra silkeborg rygcenter (bilag 10), journalnotat fra speciallæge i
neurologi erik m. lehfeldt (bilag 11), journaloplysninger fra
regionshospitalet silkeborg (bilag 13), journal fra egen læge (bilag 18),
samleregninger fra silkeborg rygcenter (bilag 20), samt journaloplysninger
samt regninger fra fysioterpeuterne – østergade og silkeborg fysioterapi og
træning (bilag 21) fremgår, at indstævnte har modtaget behandlinger ved
kiropraktor og fysioterapeut.
beskrivelserne af de givne behandlinger – herunder omfanget af disse – bedes
sammenholdt med retslægerådets besvarelse af spørgsmål 1 og 2 om, at
”situationer som den beskrevne ofte giver anledning til forbigående
rygsmerter, men sjældent varige gener”.
retslægerådet bedes herefter oplyse:
   i.    om hændelsen den 26. november 2008 kan anses for at have medført
                                 - 3 -
          behov for de givne behandlinger, idet retslægerådet bedes lægge
          beskrivelsen af hændelsesforløbet som gengivet i spørgsmål a til
          grund?
   ii.    om de givne behandlinger kan anses for at have helbredende effekt på
          de beskrevne ryggener?
  iii.    om de givne behandlinger kan anses for at have lindrende effekt på de
          beskrevne ryggener?
retslægerådet bedes begrunde svarene, herunder anføre hvilke forhold der
taler for henholdsvis imod en årsagssammenhæng og en helbredende og/eller
lindrende effekt af behandlingerne.
i. : behandlingerne er sat i værk på grund af fortsatte smerter.
ii. og iii.: smerterne antages at være udløst fra muskler og bindevæv, og de kan
først lindres og siden helbredes ved tid, mobiliserende træning og
styrketræning af de afficerede strukturer.
spørgsmål g:
retslægerådet bedes angive, hvad der efter rådets vurdering var den
tilgrundlæggende årsag til de gener, der begrundede iværksættelse af de i
spørgsmål f nævnte behandlinger:
       a) hændelsen den 26. november 2008
       b) hændelsen beskrevet i egen læges journalnotater af 3. og 4. december
          2008 (bilag 9 og 10), hvor indstævnte få dage efter løfter en cykel/står
          af en cykel og får ondt,
       c) indstævntes egen disposition til at få lændehold, eller
       d) eventuelle andre forhold
såfremt spørgsmålet ikke kan besvares ens for de enkelte behandlingstiltag,
bedes retslægerådet angive besvarelsen for hver enkelt af de angivne
behandlinger.
det bemærkes, at indstævnte bestrider, at hændelsen nævnt i b har fundet sted.
når man har eller lige har haft et akut lændehold, skal der en mindre belastning
til for at fremkalde tilbagefald eller forværring i smertetilstanden. derfor
betragter retslægerådet cykelhændelsen som en del af det samlede billede. der
henvises i øvrigt til besvarelserne ovenfor.
spørgsmål 3:
retslægerådet bedes i forlængelse af spørgsmål d oplyse, om der efter
retslægerådets opfattelse er grundlag for at fastslå, at indstævnte har en
bækkenskævstand?
retslægerådet bedes i den forbindelse oplyse, om der ved paraklinisk
undersøgelse er påvist bækkenskævstand.
                                                - 4 -
                ved undersøgelse den 14.03.11 findes højre ben lidt kortere end venstre. det
                kan meget vel være forklaringen på, at der var bækkenskævstand i 2010 ved
                undersøgelsen hos lehfelt.
                spørgsmål 4:
                såfremt spørgsmål e besvares benægtende bedes retslægerådets oplyse, om
                det er sandsynligt, at hændelsen den 26. november 2008 har været
                medvirkende årsag til de beskrevne tilbagevendenede/vedvarende gener fra
                lænderyggen?
                spørgsmål 5:
                såfremt spørgsmål e og/eller spørgsmål 4 besvares benægtende anmodes
                retslægerådet om at oplyse, hvilke konkrete forhold hos indstævnte, som bedre
                end hændelsen den 26. november 2008 forklarer de
                tilbagevendende/vedvarende ryggener?
                ad spørgsmål 4 og 5:
                der henvises til besvarelsen af spørgsmål e.
                spørgsmål 6:
                retslægerådet bedes oplyse, om den af praktiserende læge iværksatte
                behandling, jf. notater af 1. og 3. december 2008 i bilag 9, i form af udstedelse
                af smertestillende medicin og henvisning til fysioterapi og kiropraktik er i
                overensstemmelse med anerkendt behandlingsregime for at opnå bedst mulig
                helbredelse af de rygsmerter, som den indstævnte frembød efter hændelsen den
                26. november 2008?
                ja.
                …”
forklaringer
a og speciallæge i ortopædkirurgi allan lundberg-jensen har afgivet supplerende forklaring
for landsretten.
a har supplerende forklaret, at hun brugte nogen kraft for at få kassen, der sad i spænd, fri.
hun gik hen til kassen, rakte ud efter kassen, løftede den og drejede sig rundt for at sætte
kassen fra sig. hun havde tidligere set ned i kassen og konstateret, at der var nogle gryder i
den. hun regnede derfor med, at kassen ikke vejede ret meget. det var på det tidspunkt, hvor
hun havde fået kassen fri og var begyndt at dreje rundt, at hun hørte og følte et smæld i
ryggen. hun har fået gigtmedicin, og hun får stadig smertestillende medicin for rygsmerterne.
                                               - 5 -
speciallæge i ortopædkirurgi allan lundberg-jensen har supplerende forklaret, at lændehold
er almindeligt forekommende i den voksne danske befolkning. der er tale om en
muskelpåvirkning. der kan sagtens være tale om et lændehold, selv om man bemærker et
smæld i ryggen som følge af en fibersprængning. efter nogen tid helbreder fibersprængningen
(muskelskaden) sig selv, og smerterne går over. der kan gives forskellig lindrende
behandling. ingen af de parakliniske undersøgelser viser noget, som kan forklare de
vedvarende smerter. der har i dette tilfælde været tale om en mindre belastning, som kan
fremkalde et lændehold, men ikke større skader. den skade, der er sket, må derfor være
muskulært betinget. rækkeafstanden har betydning for belastningen af lænden. det kan også
have betydning, om der samtidig drejes i lænden. muskulaturen kan blive udtrættet i løbet af
en arbejdsdag, hvilket ligeledes kan være medvirkende til, at et lændehold opstår.
procedure
ankestyrelsen har for landsretten gjort gældende, at a har bevisbyrden for, hvilken hændelse
der er sket, at hun er påført en personskade i arbejdsskadesikringslovens forstand, samt for at
hændelsen har forårsaget denne personskade. denne bevisbyrde er ikke løftet. ankestyrelsen
har blandt andet nærmere anført, at akutte rygsmerter ikke udgør en personskade i lovens
forstand, såfremt skaden må antages at gå over af sig selv uden behandling. det må efter
bevisførelsen lægges til grund, at a fik et akut lændehold, som sædvanligvis uden behandling
ville forsvinde i løbet af nogle uger eller måneder. der er ikke grundlag for at anse det for
bevist, at hændelsen den 26. november 2008 har forårsaget behandlingskrævende rygsmerter.
a har for landsretten gjort gældende, at det efter de foreliggende lægelige erklæringer er
godtgjort, at hun har pådraget sig behandlingskrævende rygsmerter. hun har i den forbindelse
nærmere anført, at disse efter forarbejderne til arbejdsskadesikringsloven udgør en
arbejdsskade i lovens forstand. det følger af arbejdsskadesikringslovens § 11, at ydelserne
efter loven blandt andet er betaling af udgifter til sygebehandling og optræning samt
godtgørelse for mén. a har i perioden umiddelbart efter ulykken taget smertestillende
medicin, hun har modtaget behandling på silkeborg rygcenter i perioden fra 4. december
2008 til 14. januar 2010, og det må lægges til grund, at der ikke er tale om gener, som
umiddelbart ville gå væk af sig selv, jf. retslægerådets besvarelse af spørgsmål f og 6.
hændelsen den 26. november 2008 skal derfor anerkendes som en arbejdsskade i
                                               - 6 -
overensstemmelse med den udvidelse af området for arbejdsskader, der var tilsigtet ved
lovændringen i 2003.
landsrettens begrundelse og resultat
dommerne elisabeth mejnertz og vogter udtaler:
efter bevisførelsen lægges det til grund, at a i forbindelse med løft af en kasse, der vejede 8-
10 kg, og som sad i klemme på transportbåndet, fik et smæld i ryggen med akutte rygsmerter
til følge. disse smerter fortog sig, men kom igen efter nogle dage i forbindelse med en anden
hændelse, hvor hun stod af eller på en cykel eller løftede den. a har siden haft
tilbagevendende smerter i ryggen.
det lægges endvidere til grund, at belastningen ved løftet af kassen den 26. november 2008
ikke har været tilstrækkelig til at fremkalde mere end forbigående smerter i ryggen i form af
et lændehold, som ville gå væk af sig selv uden behandling. den behandling, der har været
givet, har været af lindrende karakter. vi har i den forbindelse lagt vægt på retslægerådets
besvarelser - navnlig besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 og a, e og g -, på den forklaring, der er
afgivet af speciallæge i ortopædkirurgi allan lundberg-jensen, og på, at der ikke ved de
forskellige undersøgelser af a objektivt er fundet skader på lænderyggen, som kan begrunde
vedvarende rygsmerter.
det er herefter ikke godtgjort, at a ved hændelsen den 26. november 2008 har pådraget sig
andet end et lændehold, som kan medføre forbigående smerter, der efter nogen tid går over af
sig selv. det er således ikke godtgjort, at a som følge af arbejdsbelastningen i forbindelse
med løftet den 26. november 2008 har fået en skade, som er omfattet af
arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6 og højesterets dom af 8. november 2013 (ufr 2014,
side 452h).
vi stemmer derfor for at tage ankestyrelsens påstand om frifindelse til følge.
dommer anette fogh udtaler:
                                               - 7 -
efter retslægerådets besvarelse af spørgsmål 1-2 og e, er det almindelig erfaring, at den
situation, hvor en person rækker ud efter en kasse, der sidder fast, og løfter den, er egnet til at
give anledning til forbigående, akutte rygsmerter. herefter, og da det fremgår af
retslægerådets besvarelse af spørgsmål e og g, at a ikke havde forudbestående, relevante
lidelser, og at cykelhændelsen betragtes som en del af det samlede billede, foreligger der den
fornødne medicinske årsagssammenhæng til at anerkende ulykken den 26. november 2008
som en arbejdsskade.
det fremgår af bemærkningerne til § 6 i lovforslag til lov nr. 422 af 10. juni 2003 om
arbejdsskadesikring, at også forbigående smerter kan udgøre en personskade efter det
ulykkesbegreb, der blev gennemført ved arbejdsskadereformen.
personskadebegrebet skal fastlægges i lyset af de ydelser, der kan gives efter
arbejdsskadesikringsloven, herunder § 15 om muligheden for at betale for udgifter til
behandling, optræning og hjælpemidler. betingelsen for at godtgøre udgiften til
sygebehandling er, at udgiften er ”nødvendig for at opnå bedst mulig helbredelse”.
retslægerådet har med besvarelsen af spørgsmål 6 bekræftet, at udstedelse af smertestillende
medicin og henvisning til fysioterapi og kiropraktik er i overensstemmelse med anerkendt
behandlingsregime for at opnå bedst mulig helbredelse af de rygsmerter, som a frembød efter
hændelsen.
da behandlingen således er lægeligt indikeret, voterer jeg for at stadfæste byrettens resultat.
der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal 3f fagligt fælles forbund som
mandatar for a betale sagsomkostninger for begge retter til ankestyrelsen med i alt 82.080 kr.
beløbet omfatter 2.080 kr. til retsafgift og 80.000 kr. inkl. moms vedrørende udgifter til
advokatbistand.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens anslåede økonomiske værdi
og dens omfang, herunder at der har været stillet spørgsmål til retslægerådet både for
byretten og landsretten.
                                             - 8 -
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
ankestyrelsen frifindes.
3f fagligt fælles forbund som mandatar for a skal betale sagens omkostninger for begge
retter til ankestyrelsen med 82.080 kr.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.