text:
f002500b - kga
                                   udskrift
                                        af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 14. juli 2006 blev af retten i sagen
f-25-04
ff
(advokat søren narv pedersen)
  mod
simcorp danmark a/s
  og
simcorp a/s
(begge advokat claus juel hansen)
afsagt sålydende
                                      d o m:
indledning og påstande
sagen drejer sig om rimeligheden af en tilbagekøbsklausul hvorefter ff efter
anmodning skulle afstå aktier i simcorp a/s (simcorp) i forbindelse med fratræ-
den fra simcorp danmark a/s (simcorp danmark) til den kurs han havde købt
dem for, jf. aftalelovens § 36. endvidere er der spørgsmål om aktierne er omfat-
tet af funktionærlovens § 17a.
ff har nedlagt endelig påstand om at simcorp og simcorp danmark skal aner-
kende at han mod betaling af 150.000 kr. er ejer af 8.000 stk. aktier i simcorp a
nominelt kr. 10, subsidiært et mindre antal aktier.
                                           -2-
simcorp og simcorp danmark har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært
frifindelse mod simcorps betaling af et beløb efter rettens skøn.
sagen er henvist til sø- og handelsretten ved københavns byrets kendelse af 2.
november 2004.
sagens omstændigheder
simcorp og simcorp danmark indgår i en koncern som moder- og datterselskab.
koncernen leverede bl.a. et edb-system, tracts, til internationale virksomheder
til økonomi- og risikostyring. simcorp har i danmark bl.a. leveret tracts til
carlsberg.
med tiltrædelse den 1. november 1996 blev ff ansat i simcorp danmark som
konsulent. hans løn udgjorde 32.500 kr. om måneden. han arbejdede med for-
skellige kunder, herunder carlsberg. den 18. december 1997 opsagde han sin
stilling til fratrædelse senest ultimo januar 1998.
den 12. marts 1998 indgik ff en ny ansættelseskontrakt med simcorp dan-
mark, denne gang med tiltrædelse den 1. april 1998. aftalen indebar at han fik
en lønforhøjelse til 37.800 kr. månedligt, ligesom det i et tillæg af samme dato
blev bestemt at der ved opgørelse af hans anciennitet skulle tillægges ancienni-
tet fra den tidligere ansættelsesperiode. i forbindelse med den fornyede ansæt-
telse blev det aftalt mellem ff og den administrerende direktør flemming
tamstorf at han kunne anvende halvdelen af sin arbejdstid på udviklingsrelate-
rede opgaver. ff fortsatte endvidere som konsulent vedrørende carlsberg der
løbende havde problemer med tracts-systemet.
den 5. februar 1999 blev der afholdt en ekstraordinær generalforsamling i sim-
corp. på generalforsamlingen blev det vedtaget at ændre en aktionæroverens-
komst med henblik på at gennemføre enten en børsnotering eller et salg af virk-
somheden. det blev endvidere vedtaget at tilbyde aktier til medarbejdere i sim-
corp danmark, dels under en såkaldt overgangsordning, dels under en sædvan-
lig medarbejderaktieordning.
nærværende sag vedrører aktier købt af ff under overgangsordningen. ifølge
ordningen kunne medarbejdere der var ansat i selskabet før 1. februar 1997,
købe et antal aktier til 150 kr. pr. aktie a 10 kr., svarende til kurs 1.500. erhver-
velsen skulle ske på bl.a. følgende vilkår:
                                         -3-
”såfremt en medarbejder, der har erhvervet aktier i henhold til nærværende …
ordning, fratræder sin stilling i selskabet før 1/7-2001 uanset af hvilken årsag,
skal aktier købt i henhold til nærværende bestemmelse tilbydes selskabet [dvs.
simcorp] til kurs 1.500…”.
der kunne samlet maksimalt nyudstedes aktier til en værdi af nominelt 300.000
kr. under overgangsordningen. medarbejderne tegnede nye aktier under ordnin-
gen for 299.760 kr.
medarbejderaktieordningen var en ordning godkendt af skattemyndighederne
efter ligningslovens § 7a. under ordningen blev alle medarbejdere tilbudt aktier
til 80,00 kr. stykket, svarende til simcorps indre værdi pr. 31. december 1998,
93,50 kr. pr. aktie med fradrag af 15 %. der kunne maksimalt udstedes aktier til
en værdi af nominelt 300.000 kr. under medarbejderaktieordningen. medarbej-
derne tegnede aktier under ordningen for 211.300 kr.
ved ændringen af aktionæroverenskomsten blev direktionen endvidere bemyn-
diget til at lade selskabet købe aktier fra aktionærer som måtte ønske at afhæn-
de disse. overdragelsen skulle ske til indre værdi, medmindre salget skete min-
dre end 2 år efter at den overdragende aktionær havde erhvervet aktierne. i
sidstnævnte tilfælde anvendtes maksimalt samme kurs som den pågældende
havde købt aktierne for.
i februar 1999 udarbejdede nordea bank v/aros securities og danske bank op-
læg om børsnotering for simcorp. aros securities værdiansatte selskabet i ni-
veauet 575-650 mio. kr. ved en notering i første halvår 2000, mens danske
bank vurderede at simcorp havde et værdipotentiale på 1,3 mia. kr. danske
bank anbefalede notering i efteråret 2000. begge ansættelser var givet under
forudsætning af at virksomheden opfyldte visse mål inden børsnoteringen.
pr. 1. marts 1999 blev ffs løn reguleret op med 2.000 kr. om måneden, ligesom
han den 1. april 2000 ville få udbetalt en bonus på 100.000 kr. udbetaling af
bonus var betinget af hans fortsatte ansættelse. endvidere blev det bestemt at
han ikke længere skulle have udviklingsopgaver, men frem til 1. april 2000 skul-
le anvende sin fulde arbejdstid som kundekonsulent. herunder fortsatte han som
konsulent i relation til carlsberg. formelt blev ff tilknyttet simcorp internatio-
nal.
på den ordinære generalforsamling i simcorp den 29. april 1999 blev selskabets
vedtægter ændret bl.a. som følge af aktieordningerne.
                                         -4-
den 18. maj 1999 købte ff 1.000 aktier for 150.000 kr. under overgangsordnin-
gen. af købsdokumentet fremgik bl.a. følgende:
”jeg er bekendt med indholdet af selskabets aktionæroverenskomst og vedlagte
aftale, der under visse omstændigheder giver selskabet købsret til aktier erhver-
vet ved nærværende tegning. jeg accepterer ved min underskrift på nærværen-
de tegningsliste at være forpligtet til at tiltræde aktionæroverenskomsten og
aftalen om købsret, herunder påtage mig de i indbydelsen nævnte forpligtelser til
at afhænde de erhvervede aktier til en pris på kr. 150 pr. aktie a kr. 10 i visse
nærmere beskrevne situationer.”
samtidig med købsdokumentet underskrev ff en særskilt erklæring hvorefter
han tiltrådte aktionæroverenskomsten af 5. februar 1999. endvidere fremgik
følgende af erklæringen:
”jeg påtager mig samtidig hermed følgende forpligtelser:
(i) såfremt jeg måtte fratræde mit ansættelsesforhold inden for koncernen inden
den 1. juli 2001, uanset årsagen hertil, forpligter jeg mig til på anfordring af sel-
skabet at afhænde de af mig i maj/juni 1999 erhvervede aktier i selskabet til
selskabet til en kurs på kr. 150 pr. aktie a kr. 10. ved fratræden forstås det tids-
punkt, hvortil jeg oppebærer løn fra koncernen.”
tilsvarende betingelse var anført i det tilbudsmateriale der var sendt ud til ff
forud for aktiekøbet.
ff købte også 100 aktier for i alt 8.000 kr. under medarbejderaktieordningen.
i brev af 18. juni 1999 anbefalede aros securities og danske bank der nu var
antaget som emissionsbanker, at gennemføre en eventuel børsintroduktion i lø-
bet af foråret 2000.
i sommeren 1999 købte simcorp et edb-system, it/2, fra bank of america. det
var planen at systemet skulle tilbydes simcorps kunder som erstatning for
tracts der skulle udfases. planen der blev annonceret over for medarbejdere i
simcorp den 4. august 1999, gav anledning til modsætninger mellem ff og hans
foresatte.
                                          -5-
den daværende direktør i simcorp international, peter sørensen, udarbejdede
den 29. september 1999 et internt memo hvoraf bl.a. følgende fremgik:
”nedenstående har til formål at opsummere ffs adfærd og indsats i simcorp
international…
…
i løbet af uge 33 stod det klart, at den største koncentration af tracts udvik-
lingsressourcer kunne opnås ved at samle disse ressourcer i… london…
ovenstående beslutning blev meddelt ff på et møde med mig den 20. august.
stik mod forventning reagerede ff meget negativt på meddelelsen…
ff ytrede stort mishag med løsningen, som han kaldte en katastrofe… det var
også her, at ff for første gang anmodede om at blive fyret fra simcorp. et ønske
jeg blankt afslog…
mandag den 20. september… [fremsatte] ff… igen… et ønske - eller rettere et
krav - om at blive afskediget, men uden at skulle aflevere de aktier, han ved en
aktionæroverenskomst skal tilbagesælge, hvis han forlader simcorp, og uden at
tabe sin bonus på kr. 100.000… [jeg] forklarede…, at ff ikke ville få lov til at
beholde sine aktier ved en fratræden, da han var forpligtet af aktionæroverens-
komsten… [og] at ff ikke havde udsigt til at blive opsagt…
…
senere samme dag [den 27. september 1999] var der planlagt et møde med
deltagelse af jesper gadegaard (delvist), jens lund, michael kristensen, ff og
jeg… mod slutningen af mødet forekom… en dramatisk vending… [ff] forelagde,
at hans moral ikke stod model til den løsning, simcorp har lagt op til på
tracts… og han anklagede de tilstedeværende… for at misligholde kundekon-
trakter og bevidst smide kunder ud… atter blev fyringen bragt på banen af ff.
betingelserne blev i endnu tydeligere grad fremført: simcorp skulle afskedige ff
med bonus og uden tilbagelevering af aktier. jeg fremførte, at aktierne ikke
kunne gå med, hvortil ff replicerede, at han i givet fald ville tage beskæftigelse i
konsulentfirmaet procoop og derigennem finde så mange fejl og incidents i kun-
dernes tracts installationer, at kunderne ville hæve kontrakten med simcorp
og sagsøge simcorp med henblik på erstatning… jeg spurgte derpå, om formålet
med ffs adfærd var at skabe ballade for balladens skyld og dermed blive afske-
diget. til dette svarede ff: ”ja, klart ja”…
den 28. september [1999] blev [jeg] ringet op af ff. ff refererede til [en samta-
le] med michael kristensen hvor denne skulle have sagt, at i tilfælde af fyring
ville ff hverken få aktier eller bonus med. ff sagde direkte til mig i telefonen:
”det her, det betyder krig… og jeg vil råde jer til at sende mig et anbefalet brev i
løbet af de næste to dage”. jeg fremførte atter, at det ikke lå i vores planer at
fyre ff…”
                                         -6-
den 1. oktober 1999 blev ff på grund af den beskrevne adfærd tildelt en skriftlig
advarsel. ff imødegik advarslen ved brev af 2. oktober 1999 som han personligt
afleverede til flemming tamstorf på dennes privatadresse.
herefter indledte parterne forhandlinger der mundede ud i en fratrædelsesaftale
af 25. oktober 1999. af aftalen fremgik at ff skulle fratræde sin stilling den 30.
november 1999, at han blev fritstillet fra den 27. oktober 1999, og at simcorp
danmark betalte en fratrædelsesgodtgørelse på 123.750 kr. i hvilket beløb ind-
gik en forholdsmæssig bonus på 61.500 kr. endvidere var følgende anført i afta-
len:
”i forbindelse med ffs fratrædelse, meddeler selskabet hermed, at det ønsker at
udnytte sin ret til at købe de af ff købte 1000 stk. aktier i simcorp til en pris af
kr. 150,- pr. aktie a 10,- kr. svarende til en købesum på kr. 150.000…”
parterne underskrev den 22. november 1999 en særskilt aftale om overdragelse
af aktierne på de nævnte vilkår.
den 20. marts 2000 vedtog generalforsamlingen for simcorp at udvide aktieka-
pitalen ved en fondsaktieemission således at der for hver aktie udstedtes 7
fondsaktier. det er som følge heraf at påstanden i nærværende sag vedrører
8000 aktier. samtidig vedtog generalforsamlingen at søge simcorp børsnoteret.
børsnoteringen gennemførtes i april 2000. i forbindelse hermed udstedte sim-
corp 1 mio. aktier a 10 kr. nominelt, ligesom visse af aktionærerne solgte 1 mio.
aktier a 10 kr. nominelt. den 13. april 2000 indgik på den ene side flemming
tamstorf på vegne af de sælgende aktionærer og på den anden side emissions-
bankerne aros securities og danske bank en garantiaftale hvorefter bankerne
garanterede aktionærerne en kurs på 375 kr. for de eksisterende aktier. børsno-
teringen blev gennemført med et provenu på 750 mio. kr., heraf 375 mio. kr. til
de sælgende aktionærer.
i august 2000 indgik simcorp forlig med carlsberg vedrørende tracts. ifølge
forliget betalte simcorp en kompensation på 250.000 kr. til carlsberg. endvidere
betalte simcorp yderligere 200.000 kr. til carlsberg med fradrag for leverede
ydelser.
fire år senere rettede ff telefonisk henvendelse til simcorp hvor han kom til at
tale med niels beck. han anførte at simcorps tilbagekøb af aktier var ulovlig. i
                                         -7-
en intern email af 24. juni 2004 orienterede niels beck en medarbejder om hen-
vendelsen. han skrev bl.a. at der ville komme et brev fra ff eller dennes advo-
kat, og at medarbejderen i givet fald skulle besvare henvendelsen med at man
på grund af sommerferie ikke kunne besvare henvendelsen før til august.
ff henvendte sig herefter skriftligt til simcorp. brevet er dateret den 24. maj
2004, men er rettelig sendt den 24. juni 2004. under den følgende korrespon-
dance bestred simcorp at aftalen om tilbagekøb skulle være ulovlig, ligesom det
blev anført at ff havde udvist passivitet.
egenkapital for simcorp i tkr.
         1997            1998            1999                 2000
         14.514          39.927          56.767               436.735
oversigt over aktieoverdragelser i simcorp i perioden 5. februar 1999 til 14.
april 2000
dato             sælger          køber                        nom. antal aktier kurs
22. marts 1999   bent kramer     niels-henrik jensen-gaard    1.500             150
2. juni 1999     simcorp         medarbejdere    iht medar-   211.300           80
                                 bejderaktieordningen
2. juni 1999     simcorp         medarbejdere     iht  over-  340.150           150
                                 gangsordningen
30. juni 1999    steen g. larsen simcorp                      10.000            150
22. nov. 1999    ff              simcorp                      1.000             150
25. januar 2000  henrik schrøter simcorp                      74.000            700
31. januar 2000  simcorp         simcorps     bestyrelsesfor- 1.000             150
                                 mand steen rasborg
31. januar 2000  simcorp         simcorps bestyrelsesmed-     500               150
                                 lem torben sørensen
hertil kommer at 2m invest a/s den 31. december 1999 købte 50 % af kapital-
formidlingsselskabet dat-ing a/s hvis eneste formål er at eje aktier i simcorp.
købet skete til kurs 388.
kursudvikling for simcorp-aktien fra børsintroduktionen og frem til den 21. ja-
nuar 2005
                                          -8-
på grund af fondsaktieemissionen svarer tilbagekøbsprisen på 150 kr. pr. aktie til
kurs 18,75 på ovenstående graf.
forklaringer
ff har forklaret at han i en årrække har arbejdet som børsmægler. hans ar-
bejdsopgaver i simcorp bestod i at varetage kontakten med kunderne i forbin-
delse med supportering af simcorp-produkter.
tms2000 og tracts var simcorps to hovedprodukter hvoraf tms2000 var det
vigtigste. tracts var et ”treasure-program” til brug for store virksomheders in-
house-bank. systemet kunne foretage forskellige beregninger vedrørende afkast
og likviditet og foretage simuleringer på selskabets børsrisici. carlsberg havde
behov for at placere overskudslikviditet på bedst mulig måde og havde fået in-
stalleret et tillægsmodul, så systemet kunne foretage risiko-management. sy-
stemet virkede imidlertid ikke efter sin hensigt.
han fratrådte i januar 1998 fordi simcorp ikke stillede de ressourcer til rådighed
som han mente var blevet lovet kunderne. han accepterede imidlertid at komme
tilbage da han af flemming tamstorf blev lovet at der ville komme styr på
tracts, og at han (ff) ville kunne bruge tid på at udvikle produktet. han havde i
øvrigt altid været glad for at arbejde i simcorp og for kollegerne.
arbejdspres gjorde dog at der ikke blev mulighed for at udvikle produktet, og
han kunne ikke komme igennem med forslag over for udviklingsafdelingen. situ-
ationen hos carlsberg var den samme som før, og han måtte selv udarbejde til-
lægsprogrammer for at få tracts til at virke. af peter theil fik han at vide at det
man havde lovet carlsberg, ikke kunne blive opfyldt. på den baggrund følte ff at
han var på vej til samme situation som havde medført at han fratrådte første
                                          -9-
gang. han valgte imidlertid at blive hos simcorp da han fik en lønforhøjelse og
udsigt til en bonus.
i februar eller marts 1999 hørte han om de planlagte aktieordninger ved et mø-
de i kantinen. han syntes det var en god idé. han opfattede overgangsordningen
som en belønning for udført arbejde.
han vidste fra sin erfaring som aktiehandler at aktierne blev tilbudt til en rigtig
god pris der ikke afspejlede den reelle værdi. han har deltaget i flere børsintro-
duktioner, og det endda med virksomheder der var mindre værd end simcorp.
flemming tamstorf gav da også på mødet udtryk for at prisen klart var under
det man ville kunne få på børsen. på den baggrund valgte ff at købe det mak-
simale antal aktier under såvel overgangsordningen som medarbejderaktieord-
ningen. han læste tilbagekøbsklausulen inden han skrev under. han mente ikke
at den ville få betydning fordi han ikke havde til hensigt at forlade simcorp før
tid.
forholdene udspandt sig generelt som det er beskrevet i peter sørensens memo.
det var den rigtige beslutning at udfase tracts, men måden det blev gjort på,
var utilfredsstillende fordi man ikke kunne overholde sine eksisterende forpligtel-
ser vedrørende tracts. det var ff der skulle holde kunderne hen. han kunne
have valgt at læne sig tilbage og lade som ingenting, så ville mange problemer
have været undgået, men han var ikke i stand til at sige noget han ikke kunne
stå inde for. han ønskede ikke at blive afskediget, men at gøre opmærksom på
situationen. det er rigtigt at han har givet udtryk for at han ville fyres uden tab
af aktier eller bonus. det var en vigtig ting for ham at kunne beholde aktierne.
han var selv aktiv i aktiemarkedet på det tidspunkt og havde en til vished græn-
sende formodning om at aktierne var meget mere værd.
ff havde et meget dårligt forhold til michael kristensen. michael kristensen sag-
de til ff at han ville blive sparket ud, og at han hverken ville få bonus eller akti-
er. dét anså han for en krigserklæring og en trussel om fyring.
han var ikke overrasket over at modtage en advarsel. han tog en dialog med
flemming tamstorf der sagde at ff nok ikke havde den store fremtid i simcorp.
ff blev senere forelagt et tilbud om fratrædelse. han fik at vide at det var et
alternativ til en fyring, men at der reelt var tale om en fyring. han så fratrædel-
sesaftalen som en bedre løsning end en fyring selv om han ikke var glad ved
situationen. han ville få en stor del af sin bonus, men ikke aktierne.
                                         - 10 -
ff fik den opfattelse at han ville have aktierne tilbage, en måned efter at han
havde set omtale af novo-dommen i jyllands-posten. sagen havde mange paral-
leller til hans egen sag. han vidste ikke før det tidspunkt at tilbagekøbsklausulen
var ugyldig. han havde været i sydafrika siden juli 2001 og havde ikke hørt om
exiqon-sagen. han talte med niels beck i simcorp om aktierne den 24. juni
2004.
flemming tamstorf har forklaret at han er uddannet civilingeniør og blev ansat i
simcorp den 1. september 1972 som administrerende direktør. han overtog
simcorp i 1979 sammen med en kollega. han ejer fortsat aktier i simcorp.
fra 1979 opstod der en finansiel tradition hvorefter man knyttede udvalgte med-
arbejdere til selskabet som ejere. de blev tilbudt at erhverve aktier til indre
værdi. i et unoteret selskab er minoritetsaktier vanskelige at værdisætte. indre
værdi blev derfor valgt i mangel af bedre. alle handler skete til indre værdi. det
var flemming tamstorf magtpåliggende at der ikke blev skabt spekulation om-
kring selskabet. hvis man forlod selskabet, skulle man derfor sælge sine aktier
tilbage til selskabet til den pris man havde købt dem for.
sidst i 1980’erne opstod en situation hvor tilbagekøb af aktier fra to medarbej-
dere medførte en likviditetsmæssig belastning af selskabet. løsningen blev etab-
lering af kapitalformidlingsselskabet dat-ing a/s der stod for finansieringen. i
1993 erhvervede dat-ing a/s 1/3 af simcorp for 8 mio. kr. efter 1993 blev det
tilladt medarbejdere at tage deres aktier med sig når de sagde op.
efterhånden som selskabet voksede, blev det vanskeligere og vanskeligere at
udpege egnede nye medarbejdere som mulige nye medejere, ligesom de gamle
ejere udviste tilbageholdenhed med at ville optage nye ejere. man standsede
derfor ordningen med at knytte nye medarbejdere til selskabet som aktionærer.
i perioden op til den mulige børsnotering eller det mulige salg iværksatte man i
stedet en overgangsordning. der var betydelig modstand mod ordningen blandt
aktionærerne. man mente at medarbejderaktieordningen var tilstrækkelig. man
besluttede derfor at udbyde aktierne til ca. 50% over indre værdi pr. 31. decem-
ber 1998, sådan at aktionærerne fik en kompensation for det forventede resultat
for 1999. man vidste godt at der derudover var en mulighed for salg eller børs-
notering. endvidere stillede aktionærerne som betingelse at der skulle være en
tilbagesalgsforpligtelse som der havde været det før 1993.
                                         - 11 -
der var 105 medarbejdere der var omfattet af overgangsordningen. der var kun
58 der valgte at udnytte muligheden for at tegne aktier. ud af de 58 var 38 ikke
aktionærer i forvejen. der var en betydelig usikkerhed blandt medarbejdere med
hensyn til om investeringen var profitabel.
der var ikke tale om en belønning af medarbejdernes arbejdsindsats. aktierne
blev tilbudt de medarbejdere som man mente havde kvalifikationerne.
henrik schrøters salg af aktier til simcorp til kurs 700 skyldtes helt særlige for-
hold. henrik schrøter havde været ansat i en årrække og havde en del aktier. da
han tog ansættelse hos simcorps væsentligste konkurrent, opstod en uholdbar
situation. simcorp ønskede derfor at købe henrik schrøters aktier. han forlangte
imidlertid kurs 700. ingen andre aktier havde været handlet til den kurs. aktio-
nærerne besluttede imidlertid på en ekstraordinær generalforsamling at købe
aktierne til den forlangte kurs. der var ikke tale om aktier købt under over-
gangsordningen.
hovedformålet med børsnoteringen var at tilføre selskabet kapital til ekspansion
og produktudvikling og at sikre omsættelighed af selskabets aktier. først den 13.
april 2000 blev det klart at børsnoteringen overhovedet kunne gennemføres. de
institutionelle investorer ville kun være med til kurs 375, så det blev den kurs
garantiaftalen kom til at lyde på.
carlsberg fik som alle andre kunder meddelelse om at det fremtidige produkt
hed it/2, og at systemet ville erstatte tracts. ff var ikke enig i de beslutninger
som ledelsen traf efter købet af it/2. før da var der ikke nogen problemer med
ff.
den 2. oktober 1999 talte vidnet med ff da denne mødte op på hans private
bopæl. efter samtalen var vidnet godt klar over at man begyndte at nærme sig
et tidspunkt hvor simcorps og ffs veje måtte skilles.
peter sørensen kom med et udspil til fratrædelsesaftale for ff. simcorp havde
intet ønske om at skulle af med ff, for der var hårdt brug for ham. alle var dog
enige i at de nok skulle skilles. og det var ff i bund og grund også.
ff fik to tilbud. enten kunne han blive i selskabet i en opsigelsesperiode på 4-5
måneder. han skulle i perioden oplære nyansatte og ville få sin løn og sin fulde
bonus. eller også kunne han blive opsagt med en måneds varsel. han ville få løn
                                              - 12 -
i den pågældende måned og kun en del af bonussen. til gengæld ville han blive
fritstillet. ff valgte at blive fritstillet.
niels andersen har forklaret at han er uddannet datamatiker og kom til simcorp
den 1. januar 1997. han fratrådte simcorp den 31. december 2002.
carlsberg var ikke tilfreds med tracts-systemet. de mente ikke at de havde fået
det de var blevet lovet. ff bad derfor niels andersen om at hjælpe. der var tale
om nogle fundamentale problemer i databasen. problemerne skyldtes at det i
england udviklede system var vanskeligt at tilpasse danske forhold.
samarbejdet mellem aksel madsen fra carlsberg og ff udviklede sig godt. i for-
året 1999 var man godt på vej til at levere en ny version af tracts der ville leve
op til det man havde forpligtet sig til over for carlsberg. versionen blev imidlertid
aldrig leveret fordi man var i gang med at forhandle om køb af it/2. medarbej-
derne var skuffede over at man var blevet foregøglet at det var tracts man ville
satse på. navnlig ff var berørt fordi han havde bragt tillidsforholdet mellem
simcorp og carlsberg i en bedre position. carlsberg kunne ikke migrere over til
it/2 fordi systemet ikke kunne opfylde carlsbergs behov.
bo aksel tarras madsen har forklaret at han arbejdede som financial controller
hos carlsberg i perioden 1996 til 1999. samarbejdet med ff fra simcorp var
godt, men der var mange problemer med tracts der ikke kunne præstere hvad
det skulle. der blev rettet fejl, men rettede fejl genopstod i nye versioner. carls-
berg kører i dag med sap-systemet.
peter sørensen har forklaret at han blev ansat i simcorp i 1999 og indtil 1. janu-
ar 2001 var chef for simcorp international.
ff blev tilbudt en lønforhøjelse og bonusordning fordi simcorp ønskede at holde
på ham. han var på daværende tidspunkt den eneste kundekonsulent med næv-
neværdig erfaring.
man havde forskellige overvejelser om hvordan man kunne afhjælpe de kvali-
tetsproblemer der var i tracts. man fandt ud af at den måde man hurtigst og
mest effektivt kunne hjælpe kunderne på, var at migrere dem over til it/2. kun-
derne fik en frist inden for hvilken simcorp ville migrere dem over på it/2-
platformen. kunderne var generelt positive, selv om der var ting som systemet
ikke kunne i forhold til tracts.
                                        - 13 -
vidnets memo om ff blev udarbejdet den 29. september 1999. tingene fandt
sted som beskrevet i memoet. ff bad således ved flere lejligheder om at blive
fyret, ligesom han bad om at beholde aktier og bonus. simcorp afslog at fyre
ham. da ff den 28. september 1999 nævnte at der var tale om en krigserklæ-
ring, kunne peter sørensen godt se at det kunne ende med en personalesag.
i perioden fra fredag den 1. oktober 1999 til mandag den 4. oktober 1999 blev
det klart at ff ikke kunne fortsætte i simcorp. man tilbød ham en fratrædelses-
ordning med en fornuftig godtgørelse og øjeblikkelig fritstilling. alternativt kunne
man opsige ham efter funktionærlovens regler. de to modeller blev diskuteret
med ff den 5. oktober 1999. ff blev ikke truet med at blive bortvist. han øn-
skede ikke selv at forblive ansat.
peter sørensen var ikke i tvivl om at ff helst ville afskediges med aktierne i be-
hold, men det var ikke det der blev resultatet. så vidt han erindrer, blev
spørgsmålet om tilbagekøb af aktier ikke drøftet den 25. oktober 1999. der var
ikke protester fra ff.
jens lund har forklaret, at han er chef for simcorps udviklingsafdeling. han har
været ansat i simcorp i næsten 30 år.
han husker mødet den 27. september 1999. ff sagde til sidst at han ikke ville
være med til planen for tracts, at simcorp burde fyre ham, og at han ville be-
holde sine aktier og sin bonus. ønsket om fyring blev afvist på mødet. også kra-
vet om at beholde aktier og bonus blev afvist.
generelt var kunderne positive over for it/2. der var både kunder der migrere-
de, og kunder der ikke gjorde. it/2 var klart det bedste produkt. it/2 kunne
også foretage risikostyring, og det allerede fra august/september 1999.
michael bedsted larsen har forklaret at han er uddannet cand.merc. og i mange
år har beskæftiget sig med børsnoteringer og køb og salg af virksomheder.
han var som ansat i aros securities med i overvejelserne om børsnotering af
simcorp. det man pegede på i oplægget om børsnotering, var at selskabet var
inde i en kraftig indtjenings- og omsætningsudvikling. ved at gå på børsen sene-
re kunne man fremlægge bedre tal og på den baggrund formentlig opnå en bed-
re pris ved børsnoteringen. der var et meget positivt marked for software og it i
efteråret 1999.
                                       - 14 -
når man skal værdiansætte virksomheder, kan man bruge forskellige metoder.
én metode er at sammenligne med andre selskaber. til brug for værdiansættel-
sen har aros securities formentlig haft simcorps regnskabstal for 1998 og bud-
gettal for 1999.
værdiansættelse af et ikke-børsnoteret selskab foretages i princippet på samme
måde som for børsnoterede selskaber. man ser bl.a. på hvad tilsvarende selska-
ber for nyligt er handlet til. egenkapitalen vil indgå som et moment i værdian-
sættelsen. man vil dog primært se på indtjeningen. i simcorps tilfælde vil egen-
kapitalen have mindre betydning.
jens lauritzen har forklaret at han er chef for nordeas corporate finance-
aktiviteter i danmark.
værdiansættelsen af simcorp blev foretaget efter almindeligt anvendte værdian-
sættelsesprincipper. den blev foretaget under forudsætning af at visse mål blev
nået. baggrunden for brevet af 18. juni 1999 var at forudsætningerne ikke var
opfyldt endnu. det ville have en væsentlig betydning for værdien at vente med
børsnoteringen.
værdiansættelsen fra februar 1999 blev revideret opad i perioden fra februar
1999 til børsnoteringen i takt med markedets udvikling og med realisering af de
forudsatte mål. senere bliver der udarbejdet en fælles vurdering med danske
bank.
indre værdi er et regnskabsmæssigt begreb og har ikke rigtig nogen betydning
for værdiansættelsen. en værdi er basalt set summen af det fremtidige cashflow
tilbagediskonteret. aros securities kan ikke og har ikke forholdt sig til om egen-
kapitalen på ca. 39 mio. kr. udgjorde et rimeligt estimat.
anders bønding har forklaret at han er underdirektør i danske banks corporate
finance-afdeling.
han var med til danske banks værdiansættelse af simcorp. prisen fastlægges ud
fra en lang række faktorer, bl.a. hvad sammenlignelige selskaber er handlet til.
det har endvidere væsentlig betydning at man når de forudsatte resultater og
mål.
først på mødet den 13. april 2000 blev prisen for en simcorp-aktie fastsat. der
var en drøftelse herom fordi bankerne ville have en lidt lavere kurs end selskabet
ville.
                                         - 15 -
ved vurderingen af værdien af en unoteret aktie ser man på lignende selskaber,
hvordan er de blevet handlet, hvad er deres resultat og forventninger til fremti-
den. der er tale om en samlet afvejning hvori også egenkapitalen indgår.
marianne philip har forklaret at hun blev advokat for simcorp i 1998. i 1999
overvejede simcorp salg til investor eller børsnotering. da man på sigt havde
brug for yderligere kapital, endte man med at ville børsnotere selskabet.
hun var involveret i at etablere de forskellige aktieordninger. overgangsordnin-
gen var en investeringsordning der kun blev tilbudt medarbejdere man havde
kendt i nogen tid. disse medarbejdere kunne købe aktier til det man betragtede
som markedskurs.
det var generalforsamlingen der bestemte på hvilke vilkår andre skulle kunne
indtræde som aktionærer i selskabet. holdningen var at der skulle være en tilba-
gekøbsklausul. hvis der ikke havde været en sådan klausul, ville generalforsam-
lingen ikke have vedtaget ordningen. det var 10-15% af den samlede aktiekapi-
tal der blev tilladt anvendt på denne måde.
det var helt sædvanligt med en tilbagekøbsklausul. det var en køberet for sel-
skabet, ikke en salgsret for den pågældende aktionær. formålet var at kunne
købe aktierne tilbage til det de var solgt til. hun så ikke noget usædvanligt i den
fikserede tilbagekøbsværdi. man var helt opmærksom på at der kunne være en
forskel mellem den fikserede værdi og aktiens værdi på tilbagekøbstidspunktet.
derfor var det også kun en begrænset periode tilbagekøbsretten var gældende.
procedure
ff har til støtte for sin påstand gjort gældende at overgangsordningen er omfat-
tet af funktionærlovens § 17a, og at tilbagekøbsklausulen er urimelig efter afta-
lelovens § 36.
funktionærlovens § 17a
aktierne er modtaget under ansættelsen som et lønaccessorium. prisen for akti-
erne var klart udtryk for en favørkurs idet aktierne havde en signifikant højere
værdi end den indre værdi som de blev handlet til. der kan bl.a. efter michael
bedsted larsens forklaring ikke herske tvivl om at simcorps værdi allerede i
foråret 1999 var væsentlig højere end den indre værdi på ca. 50 mio. kr. ved
børsnoteringen 1 år senere var værdien 1.300 mio. kr.
                                         - 16 -
på grund af den lave kurs var der et favørelement indbygget i overgangsordnin-
gen. synspunktet om at unoterede selskaber alene er deres indre værdi værd, er
efter de afgivne forklaringer ikke gangbart. unoterede selskaber handles ikke til
indre værdi. at der ikke er et marked, ændrer ikke ved at der er et favørele-
ment. når der er et favørelement, er man beskyttet efter § 17a. dette synspunkt
har fundet støtte i højesteretspraksis inden for aktieoptionsområdet. endvidere
har exiqon-sagen, ufr 2003.1067 s, mange faktuelle lighedspunkter med nær-
værende sag, men i exiqon-sagen var der ikke ført bevis for tilstedeværelsen af
et favørelement. det er der imidlertid i nærværende sag: selv på det tidspunkt,
hvor kursen efter børsnoteringen har været lavest, har den været fem gange
højere end tilbagekøbsprisen.
favørelementet er ikke udtryk for en gave. medarbejderne skulle have været
ansat i mindst to år. der er således tale om at belønne medarbejdere for en alle-
rede udført arbejdsindsats.
da der er beskyttelse efter § 17a, er det uden betydning hvem der sagde op.
aftalelovens § 36
det er pligten til at afstå aktierne til en bestemt pris der er urimelig. simcorp
var klar over at der kunne opstå misforhold mellem tilbagekøbsprisen og selska-
bets værdi. traditionen i selskabet med tilbagekøbspligt var endvidere ophørt
med dat-ing’s indtræden i 1993. endelig var tilbagekøbsklausulen ensidigt til
fordel for simcorp.
der er som nævnt mange paralleller i nærværende sag til faktum i exiqon-
sagen. i sagen var der tilsvarende en ret, men ikke en pligt for selskabet til at
købe aktierne tilbage. tilbagekøbet blev forrentet med 10%, men værdien af
aktierne kunne falde. i nærværende sag skete ingen forrentning, og der var en
fikseret tilbagekøbsværdi. i exiqon-sagen blev tilbagekøbsbestemmelsen tilside-
sat i medfør af aftalelovens § 36. at der i denne sag er et favørelement taler
yderligere for at tilbagekøbsklausulen er urimelig efter § 36.
i exiqon-sagen blev medarbejderen, en laborant, opsagt på grund af sygdom. i
nærværende sag indgik ff en fratrædelsesordning. men det kan ikke være afgø-
rende for rimelighedsbetragtningen om det er selskabet der opsiger medarbejde-
ren, eller om medarbejderen selv siger op. aktieoptionsloven kan ikke tillægges
nogen afsmittende effekt da den ikke eksisterede i 1999.
under alle omstændigheder kan det imidlertid lægges til grund at ff ikke selv
sagde op. i hvert fald senest den 4. oktober 1999 havde simcorp truffet beslut-
                                          - 17 -
ning om at han skulle ud. det forklarede peter sørensen og er i øvrigt erkendt i
svarskriftet af 29. december 2004. ffs handlinger i august/september 1999 må
ses på baggrund af at simcorp særligt i forhold til carlsberg havde væsentlige
problemer med at leve op til sine forpligtelser. simcorp var udmærket klar over
at ffs trusler bare var hans noget klodsede måde at råbe op om problemerne
på. ff ønskede ikke at blive fyret. simcorp gjorde imidlertid ikke noget for at
løse samarbejdsvanskelighederne eller problemerne med carlsberg. ff var sat i
en uacceptabel situation. det endte da også med at simcorp måtte betale er-
statning til carlsberg.
ingen har været i tvivl om at ffs ønske om at blive sagt op var uløseligt knyttet
sammen med at han ønskede at beholde aktierne.
da der var truffet beslutning om at afskedige ham, kunne han lige så godt skrive
under på fratrædelsesaftalen. det må imidlertid fastholdes at der reelt forelå en
afskedigelse, og at denne var usaglig. afskedigelsen kunne ikke have været sag-
lig, for der var lige givet en advarsel, og arbejdsgiveren må vente og se om den
virker.
det er uden betydning at aktionærerne nok ikke ville have tilbudt aktierne uden
tilbagekøbsklausulen. aktionærerne i exiqon-sagen ville nok heller ikke have
tilbudt aktierne hvis der ikke var en sådan klausul. det er endvidere uden betyd-
ning om tilbagekøbsklausulen er sædvanlig, eller om den er vedtaget. afgørende
er om den er rimelig.
klausulen etablerer en ensidig ret for selskabet, ikke en pligt. bestemmelsen er
udfærdiget for at selskabet kan undgå at betale en højere pris for aktierne på et
senere tidspunkt, jf. således marianne philips forklaring. derfor er bestemmelsen
i strid med aftalelovens § 36. om man har børserfaring eller erfaring som labo-
rant, har ikke betydning for om man kan gennemskue juraen.
passivitet
det er hovedreglen at et krav består indtil det er forældet. der skal foreligge
særlige omstændigheder for at der kan blive tale om at statuere passivitet. så-
danne omstændigheder foreligger imidlertid ikke.
for det første kendte ff ikke til kravets eksistens, hvilket i sig selv udelukker
passivitet. ff var i en retlig vildfarelse. der må endvidere ud fra et retshåndhæ-
velsessynspunkt spille en rolle at kravet i denne sag støttes på præceptive lov-
bestemmelser, herunder aftalelovens § 36.
                                        - 18 -
exiqon-sagen blev formentlig offentliggjort i sommeren 2003. afgørelsen kom
imidlertid ikke til ffs kundskab. derfor må det være højesterets dom i novo-
sagen, u 2004.1480 h der må være afgørende. det var første gang man fik slået
fast at der gjaldt en anden retsstilling på aktieoptionsområdet end man hidtil
havde regnet med. novo-sagen blev massivt omtalt i medierne da dommen blev
afsagt af højesteret, men ikke på et tidligere tidspunkt. novo-dommens afsigelse
er således det tidligste tidspunkt ff kunne forventes at reagere, og det gjorde
han ca. 3 måneder senere. simcorp har ikke på noget tidspunkt kunnet være i
tvivl om at der ville blive reageret.
for det andet har simcorp ikke opfattet ffs passivitet sådan at han ikke længere
ville gøre kravet gældende. niels becks interne email af 24. juni 2004 giver ikke
indtryk af at simcorp var overrasket over ffs henvendelse. det var først den 28.
juli 2004 simcorp gjorde passivitet gældende. passivitetsindsigelsen er dermed
fremsat for sent.
erstatning
ff ønsker at få aktierne tilbage mod betaling af 150.000 kr. ff medgiver dog at
der efter aftalelovens § 36 er mulighed for at fastsætte en erstatning. erstatnin-
gen skal imidlertid være signifikant højere end de sagsøgte har foreslået. for så
vidt angår dækningskøb, kan ff ikke have haft pligt til at foretage et sådant hvor
kursen var lavest, idet man ikke kunne vide at kursen da var den laveste.
simcorp og simcorp danmark har til støtte for de nedlagte påstande anført føl-
gende:
aftalelovens § 36
aftalen om tilbagesalg kan ikke tilsidesættes efter aftalelovens § 36. vilkåret var
rimeligt i forhold til at man overhovedet tilbød en sådan ordning. den aftale der
blev indgået, var en investeringsaftale hvor der var en mulighed for gevinst. hvis
man fratrådte, var der ingen gevinst, men heller intet tab, for aktionæren fik de
investerede penge tilbage.
simcorps aktionærer ville aldrig have tilbudt aktier hvis der ikke havde været
dette helt sædvanlige vilkår, jf. således flemming tamstorfs og marianne philips
forklaringer. tilbagekøbsklausulen må ses som en naturlig hensyntagen til de
øvrige aktionærer.
                                          - 19 -
aftalelovens § 36 er en undtagelsesregel der skal reserveres til særlige mis-
brugstilfælde. ff var særlig forretningskyndig og var på det pågældende tids-
punkt selv aktiv i markedet. han vidste udmærket hvad det var for en kontrakt
han indgik. vilkåret kunne heller ikke have været fremhævet tydeligere. tilbud-
det blev afgivet frivilligt af simcorp og frivilligt accepteret af ff. ff valgte at
tage chancen for den maksimale gevinst, men også for at der ikke opstod nogen
gevinst.
105 ansatte fik tilbuddet, kun 58 sagde ja. det var åbenbart at der var en risiko
ved investeringen, for ellers ville alle have sagt ja.
da der ikke var nogen anerkendte metoder til at opgøre aktiernes værdi, an-
vendte man indre værdi med tillæg af ca. 50 %. at handel med aktier skulle ske
til indre værdi, var foreskrevet i aktionæroverenskomsten og havde været tradi-
tion siden 1979. i 1999 nåede man imidlertid ikke kurs 150, men kun 121. ff
led derfor ikke noget tab. hertil kom at ff selv var herre over fratrædelsen. han
var ikke blevet truet med bortvisning. han bad ved flere lejligheder om at blive
fyret. der er således ingen tvivl om at han selv tog initiativet til at bringe ansæt-
telsesforholdet til ophør.
fratrædelsesaftalen peger også i den retning. hvis ff var blevet opsagt, ville han
have haft ret til fire måneders opsigelse. i stedet fratrådte han med en måneds
varsel, og han fik et beløb som kompensation for manglende opsigelsesvarsel.
normalt er det rigtigt at man efter en advarsel ikke kan foretage en opsigelse
lige efter. men efter advarslen fortsatte ff med at sige at han ikke var interesse-
ret i fortsat ansættelse.
simcorp havde truffet en forretningsmæssig fornuftig beslutning om at købe
it/2 fordi tracts ikke var langtidsholdbar. hvis ff ikke kunne lide den beslutning,
måtte han sige sin stilling op. der blev indgået et forlig med carlsberg, men det
har ikke noget med denne sag at gøre.
for så vidt angår exiqon-dommen, er det nævnt i præmisserne hvem der sagde
op. derfor må forholdet have været tillagt betydning. aktieoptionsloven tillægger
det afgørende vægt om det er lønmodtageren eller arbejdsgiveren der bringer
ansættelsesforholdet til ophør. dette må have en afsmittende effekt på andre
sager.
                                        - 20 -
der er i øvrigt betydelige forskelle mellem nærværende sag og exiqon-sagen. i
exiqon-sagen var der tale om en lavtlønnet laborant. aktieordningen var blevet
nævnt under ansættelsessamtalen, og der var ingen andre ordninger. i den fore-
liggende sag er der tale om en højtlønnet konsulent med betydelig investerings-
erfaring. aktiekøbet på de angivne vilkår var en fuldstændig frivillig ordning, in-
gen reklamerede for investeringen, og en betydelig del af de medarbejdere der
blev tilbudt aktier, sagde nej. i simcorp var der også en almindelig medarbej-
deraktieordning.
det kan ikke være rigtigt at aftalen skal bedømmes efter forhold opstået efter
den 22. november 1999. ff var bekendt med muligheden for børsnotering, og
han fik præcis den pris som han måtte forvente inden for rammerne af aktiernes
indre værdi og de foreliggende aftaler. ved fratrædelsen var der ikke noget mar-
ked eller nogen markedskurs. når det skal afgøres om kurs 150 er rimelig, må
man også lægge vægt på at aktierne var illikvide.
simcorp var ikke børsmoden i 1999. der skulle præsteres nogle resultater før
man kunne komme på børsen. værdien af en aktie i et unoteret selskab er helt
anderledes end i et noteret selskab. værdiansættelsen i februar 1999 var ikke
nok. bankerne skød i øvrigt væsentligt forkert.
funktionærlovens § 17a
overgangsordningen er ikke omfattet af funktionærlovens § 17a og er ikke ugyl-
dig efter lovens § 21. ff købte aktierne til en pris der mindst svarede til kursen
på købstidspunktet. den indre værdi var 93,5. der var således ikke noget favør-
element i en kurs på 150. hvis der var et favørelement, ville skattemyndighe-
dernes afgørelse for så vidt angår medarbejderaktieordningen være forkert. det
kan ikke tillægges betydning om der senere var mulighed for værdistigning.
børsnoteringen var højst tvivlsom lige til det sidste. exiqon-dommen støtter
endvidere at ordningen ikke var omfattet af § 17a.
hvis der havde været tale om en belønning af medarbejderne og uden risiko,
ville alle medarbejdere have taget imod det. men det gjorde de ikke fordi der var
tale om en investering med en risiko. ff investerede 150.000 kr. det er klart at
der ikke er tale om ret der nyder beskyttelse efter § 17a.
fratrædelsesaftalen
der er gjort op med parternes mellemværende i fratrædelsesaftalen. ff fik et
større beløb. de tidligere fremsatte protester mod tilbagekøbet af aktier blev
ikke fastholdt. tilbagekøbet er specifikt omtalt i fratrædelsesaftalen.
                                        - 21 -
det er ikke rigtigt at kun simcorp havde fordel af aftalen. set som helhed gav
aftalen også ff nogle fordele. man kan derfor ikke anskue tilbagekøbsbestem-
melsen for sig selv.
passivitet
ff underskrev fratrædelsesklausulen uden forbehold. simcorp havde derfor ikke
anledning til at tro at ff ikke havde opgivet sin ret. ff burde have haft kendskab
til exiqon-sagen fra februar 2003, men han fremførte ikke noget krav før et år
senere. novo-sagen angik ikke det samme som denne sag. novo-sagerne havde
endvidere verseret i mange år. sø- og handelsrettens første dom var fra 2001,
og den var der meget offentlighed om. laboranten i exiqon-sagen vidste godt at
der var et problem, og det må derfor have formodningen imod sig, at ff, der er
højtuddannet, ikke også vidste det. på trods af disse sagers verseren henvendte
ff sig først i sommeren 2004.
det er noget vrøvl at fortolke niels becks email af 24. juni 1994 som ff gør. ni-
els beck skrev emailen på grund af den forestående sommerferie. der var da
gået mere end 4 år fra ffs fratræden. ff har ikke reageret inden for rimelig tid,
og ingen andre end ff har rejst krav.
den passivitet ff har udvist, har også relation til aftalelovens § 36.
erstatning
hvis tilbagekøbsklausulen strider mod aftalelovens § 36 eller funktionærlovens §
17a, må man helt eller delvist ændre aftalen, så der opnås en rimelig afbalance-
ret løsning på sagen, nemlig at der skal betales et beløb til ff. tilbagelevering af
8.000 aktier i simcorp vil nemlig påføre simcorp et tab som hverken er rimeligt
eller proportionalt. et erstatningsbeløb må principalt tage udgangspunkt i kursen
på tilbagekøbstidspunkt. hvis der tages udgangspunkt i den indirekte overdra-
gelse til kurs 388 i dat-ing a/s, kan tabet opgøres til 238.420 kr. subsidiært
må den kurs som selskabet købte henrik shrøters aktier til, anvendes, nemlig
kurs 700, hvilket giver et krav på 550.000 kr. mere subsidiært er der den laveste
kurs som simcorp-aktien senere har været handlet til på børsen. dette giver et
krav på 650.880 kr.
rettens begrundelse og resultat
overgangsordningen havde til formål at knytte udvalgte medarbejdere i koncer-
nen tættere til simcorp ved at give dem mulighed for medejerskab. det kan
                                         - 22 -
navnlig efter flemming tamstorfs forklaring lægges til grund at ordningens for-
mål ikke var at give vederlag for udført arbejde.
ffs aktiekøb i henhold til overgangsordningen skete til en kurs der tilnærmelses-
vist svarede til en forholdsmæssig andel af selskabets indre værdi med et tillæg
på 50%, og medførte en kontant investering på 150.000 kr. aktiebesiddelsen
indebar såvel en mulighed for gevinst som en risiko for tab alt efter selskabets
økonomiske udvikling og muligheden for en børsnotering. på købstidspunktet var
børsnotering af simcorp under overvejelse, og en aktiekøber kunne derfor have
en forventning om at aktiernes værdi væsentligt kunne komme til overstige den
pris de var købt til, men det var ikke sikkert at en børsnotering ville finde sted,
ligesom det var usikkert om der alternativt ville ske en værditilvækst gennem
salg af virksomheden. simcorps tilbud om aktier til den pågældende pris inde-
holdt derfor ikke i sig selv en økonomisk begunstigelse af ff, og simcorps salg
af aktier til ff er derfor ikke en ydelse omfattet af funktionærlovens § 17a eller
dennes analogi.
fratrædelsesaftalen indebar at ffs ansættelse ophørte pr. 30. november 1999.
han blev fritstillet pr. 27. oktober 1999 og fik udbetalt et større fratrædelsesbe-
løb. samtidig meddelte simcorp at selskabet ønskede at udnytte tilbagekøbsret-
ten. efter en samlet vurdering af fratrædelsesaftalen og baggrunden for den, og
under hensyn til at det på aftaletidspunktet fortsat ikke var sikkert at en børsno-
tering og dermed en realisering af en selskabets merværdi ville finde sted, finder
retten ikke at fratrædelsesaftalen hvorved bestemmelsen om simcorps tidsbe-
grænsede køberet blev gjort gældende, kan tilsidesættes som urimelig i medfør
af aftalelovens § 36.
som følge af det anførte frifindes simcorp danmark og simcorp.
under hensyn til sagens værdi og den medgåede tid skal ff i sagsomkostninger
betale 200.000 kr. til simcorp danmark og simcorp.
                              t h i b e s t e m m e s:
simcorp danmark a/s og simcorp a/s frifindes.
inden 14 dage betaler ff til simcorp danmark a/s og simcorp a/s 200.000 kr. i
sagsomkostninger.
                        - 23 -
lis bøgh      jens feilberg               per skovsted.
                       (sign.)
                    ___ ___ ___
         udskriftens rigtighed bekræftes
         p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
s0006000 - ols
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
den 11. maj 2004 blev af retten i sagen
s-6-02
k/s storebælt af 1998
nu under konkurs
(advokat christian b. elmer)
  mod
h.h. ferries a/s
(advokat peter ringsted)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, h.h. ferries a/s, er forpligtet til at beta-
le sagsøger, k/s storebælt af 1998, et beløb som følge af, at h. h. ferries a/s ikke
reparerede en thruster (skruehus) på en færge, som h. h. ferries a/s havde chartret
af k/s storebælt af 1998, selv om man havde forpligtet sig hertil, samt erstatning for
tidstab.
                                           - 2 -
k/s storebælt af 1998 har nedlagt påstand om, at h. h. ferries a/s tilpligtes at be-
tale 1.000.000 kr. med procesrente fra den 20. april 2002.
h. h. ferries a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder
h.h. ferries driver færgerederi mellem helsingør og helsingborg. i januar 2000
skulle en af selskabets færger rutinemæssigt på værft til klasseftersyn. i den forbin-
delse chartrede h.h. ferries færgen ”gitte 3” af k/s storebælt. ”gitte 3” lå oplageret
i rostock og havde ikke været i drift i nogen tid. ”gitte 3” havde i en periode inden
dette tidspunkt været udchartret til easy line a/s af k/s storebælt. ved k/s store-
bælts shippingforbindelse, kongstad shippings, mellemkomst blev der herefter ind-
gået aftale mellem k/s storebælt og h.h. ferries a/s om charter af færgen for peri-
oden 16. – 30. januar 2000 begge dage inkl. kontraktforholdet blev indgået på ba-
recon 89 standard bareboat charter vilkår. af clause 14 heri følger bl.a. : “rede-
livery. the vessel shall be redelivered to the owners in the same or as good struc-
ture, state, condition and class as that in which she was delivered, fair wear and tear
not affecting class excepted.”
under denne charterperiode konstaterede h.h. ferries, at der var problemer med en
af færgens 4 thrustere, nærmere thruster a 1. h.h. ferries foretog for egen regning
en mindre reparation af thrusteren, som dog viste sig ikke at være effektiv, og ved
færgens tilbagelevering var den pågældende thruster fortsat defekt. ved tilbageleve-
ringen af skibet fandt der den 1. februar 2000 en gennemgang sted, hvorunder bl.a.
konstateredes, at ”thruster a1 kører ikke havde vand i olien ved overtagelsen fredag
den 14. januar 2000”. der pågik i den anledning drøftelser mellem parterne, uden at
der opnåedes enighed. driftschef mik stoustrup, h.h. ferries, indhentede et overslag
hos hrs i korsør på reparation af topgear. ifølge dette ville en reparation koste
28.000 kr.
den 25. februar 2000 havarerede h.h. ferries med en færge, hvorefter man rettede
henvendelse til k/s storebælt med henblik på at chartre ”gitte 3” på ny.
                                           - 3 -
ved charteraftale af 27. februar 2000 blev ”gitte 3” udchartret til h.h. ferries a/s
for perioden 27. februar 2000 – 14. marts 2000 til en hyre på i alt 300.000 kr. ved
denne aftale blev der i box 30 indsat følgende bestemmelse:
       ”one of the vessel´s four thrusters is defective and it is agreed, that this
       thruster has to be repaired by the charterers at their cost and time, before
       vessel is put into operation.”
ved overtagelsen af skibet konstateredes, at topgear til thruster a1 var demonteret,
og at thruster a1 skulle inspiceres af klassen senest den 4. marts 2000. topgear og
drivaksel på thrusteren blev afmonteret og taget med til hrs for reparation inden
afsejling den 27. februar 2000 fra rostock. h.h. ferries satte i stedet en thruster fra
deres reservedelslager ind i stedet for den defekte thruster.
h.h. ferries foretog en mindre reparation af thrusteren, men denne viste sig ligeledes
ikke at være effektiv. forinden tilbageleveringen af færgen til k/s storebælt den 16.
marts 2000 fjernede h.h. ferries a/s sin egen thruster og isatte atter den defekte.
ved tilbageleveringen konstateredes, at thruster a1 var i samme stand, som da skibet
blev afhentet, men topgearet var monteret.
af sø- og handelsrettens dom afsagt den 29. oktober 2001 i en sag mellem easy
line og k/s storebælt fremgår, at skibet blev inspiceret og godkendt den 28. januar
1999 med bl.a. følgende bemærkning: reservation for en læk thruster.
k/s storebælt, der mente, at færgen ikke var afleveret i overensstemmelse med hver-
ken den 1. eller 2. charteraftale, fremsendte fakturaer for charterhyre for perioderne
31. januar – 27. februar, 1. april – 31. oktober 2000. hyrekravet udgør 214 dage a
18.750 kr. h.h. ferries' advokat har afvist kravet.
ved tvangsauktion den 25. januar 2002 blev færgen ”gitte 3” solgt for 3 mio. kr. på
tidspunktet for tvangsauktionen var thruster a 1 ikke blevet repareret. k/s storebælt
havde erhvervet færgen i 1998 for 28 mio. kr.
der er efter domsforhandlingen afsagt konkursdekret over k/s storebælt.
                                                    - 4 -
teknisk direktør frede kristiansen har som skønsmand afgivet syns- og skønserklæ-
ring, dateret den 21. januar 2003, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”spørgsmål 1.
      er den i skibet placerede thruster defekt?
      svar:
      ja.
      spørgsmål 2.
      såfremt spørgsmål 1 besvares bekræftende, bedes syns- og skønsmanden oplyse, hvori
      defekten består.
      svar:
      der sker vandindtrængen i thrusteren, ligesom der er forbrug af gearolie.
      den 27.01.2000 (d.v.s. under den første charterperiode) noteres det endvidere på
      ”checkskema ved overlevering maskine” at thruster a1 ”giver lyd fra sig”. – den de-
      fekt, som giver anledning til denne bemærkning, er ikke nærmere beskrevet, men ud fra
      kendskabet til den nævnte vandindtrængen i thrusteren er det særdeles sandsynligt, at et
      eller flere lejer og/eller et eller flere gearhjul har lidt skade på grund af den ringe smø-
      ring, som vand i olien giver anledning til. korrosionsskader på lejer og/eller gearhjul
      som følge af, at skibet har henligget i længere tid med søvand i gearolien kan ligeledes
      ikke afvises som årsag til den nævnte unormale lyd.
      spørgsmål 3.
      såfremt spørgsmål 1 besvares bekræftende, bedes syns- og skønsmanden yderligere an-
      give årsagen til defekten, herunder om opstået ved en konkret hændelse eller via løben-
      de nedslidning eller lignende.
      svar:
      ved en detaljeret gennemgang af skibets log-skemaer er der intet, der tyder på, at
      thrusteren skulle have været udsat for en pludselig hændelse, som skulle kunne have
      forårsaget en lækage, hverken i propellerpakdåsen eller i den øverste pakdåse, krøje-
      pakdåsen. – det ville være forventeligt, at en pludselig hændelse ville være blevet ind-
      ført i skibets log-skemaer for maskinen. disse log-skemaer har i forhold til myndighe-
      derne samme status som en normal skibsmaskindagbog.
      skibets dæksdagbog er ligeledes gennemgået for at se om der her evt. fandtes oplysnin-
      ger, som kunne belyse årsagen til det forøgede forbrug af gearolie, som har fundet sted i
      den vurderede periode. – der findes intet indført, som umiddelbart kan forklare dette.
                                           - 5 -
vind- og søstyrker har ikke været unormale eller ekstreme. den eneste indførsel i dæks-
dagbogen, som ikke er forventelig findes den 01.08.2000 kl. 21.40 hvor det noteres:
"vigemanøvre kadetrenden". der er intet anført om evt. grundberøring eller, at der har
været udført ekstreme manøvrer, som evt. kunne have givet store påvirkninger på
thrusteren.
ud fra det forelagte materiale er det således vanskeligt at fastslå den egentlige årsag til
den oprindelige defekt. det er imidlertid klart, at der er tale om en defekt, som var
kendt, idet maskinchef gunner skovhaug, medens han var ansat i rederiet easy lines
udfærdigede en redegørelse til driftschef gunner høi, easy line, hvoraf det fremgår at:
”nu er det kun på thruster a 1, der stadig kan drænes vand af og der lækker olie fra krø-
je tætningen”. redegørelsen er dateret gedser, 21 august 1999 og den er underskrevet
af maskinchef gunner skovhaug og rigtigheden af redegørelsen er bekræftet som væ-
rende korrekt af kaptajn ole bonfils, m/f ”gitte 3”, easy line. – redegørelsen ved-
lægges som bilag fk 1.
ved on-hire survey i rostock den 14.01.2000 (d.v.s. i forbindelse med den første char-
terperiode) udfærdigedes en sædvanlig afleveringsprotokol for henholdsvis dæk og ma-
skine. under maskinen fremgår det af punkt 11 at: ”thr. a 1 har vand i olien.” – denne
protokol er underskrevet af carsten rask madsen, maskinchef h.h. ferries samt af g.
skovhaug, maskinchef easy line. – overleveringsprotokollen vedlægges som bilag fk
2.
maskinchef carsten rask madsen har forklaret, at han ved selvsyn konstaterede, at der
var vand i olien, idet der kunne konstateres vand i standglasset til olietanken. den visu-
elle besigtigelse ved on-hire surveyet viste endvidere at olien var emulgeret.
som nævnt i spørgsmål 2 noteres det den 27.01.2000 at ”thruster a 1 giver lyd fra sig”.
denne indførsel indikerer, at en skade er under udvikling. denne skade må formodes at
være startet på et tidligt tidspunkt, men det er ikke muligt at sætte en startdato på. – som
nævnt i svaret på spørgsmål 2 er det imidlertid en forventelig udvikling, hvis en meka-
nisk hårdt belastet konstruktion smøres ved hjælp en olie med stort vandindhold, eller
hvis denne sættes i drift efter at have henligget med søvand i olien.
som for krøjepakdåsen gælder det således, at der er tale om en løbende udvikling af
skaden.
spørgsmål 4.
syns- og skønsmanden bedes, efter at have indhentet kopi af maskinlogbøger for perio-
den fra 01.01.1999 – 01.06.2001, oplyse, hvornår defekten på thrusteren må antages at
være opstået.
svar:
                                            - 6 -
i hele perioden fra 01.01.1999 – 01.06.2001 har der været forbrug af gearolie på thruster
a 1. hvis thrusteren er helt i orden vil der ikke være noget forbrug i princippet. i praksis
vil der imidlertid forekomme mindre ”udsivning” især ved krøjegearet. denne udsiv-
ning vil nødvendiggøre en efterfyldning af nogle få liter gearolie på månedsbasis ifølge
samstemmende oplysninger fra de interviewede maskinchefer.
i perioden 13.01.2000 – 29.01.2000 (den første charterperiode) har der imidlertid været
et forbrug på ca. 100 liter gearolie, svarende til et månedsforbrug på ca. 190 liter eller
ca. 6 liter pr. døgn.
i perioden fra 01.09.1999 til 12.01.2000 har skibet været i oplæg, og der er derfor ingen
forbrug. (eller rettere, der findes ingen registreringer for denne periode, hvorfor det an-
tages, at der ikke har været noget forbrug).
fra 18.03.1999 – 31.08.1999 (d.v.s. før første charterperiode, hvor skibet har været i
normal sejlads) har der været et forbrug på ca. 130 liter gearolie svarende til ca. 24 liter
olie pr. måned eller ca. 0,8 liter pr. døgn. påfyldningerne af gearolie er ikke sket jævnt
over denne periode. i dagene 18.08 og 19.08. påfyldtes således 50 liter. der er ikke de
nærmest foregående dage nogen indførsler i maskindagbogen, der indikerer nogen
unormale hændelser. det kan heller ikke fastslås, at forbruget netop har fundet sted i
disse dage. der kan være tale om tidligere dages forbrug, men da der ved tidligere op-
fyldninger typisk har været tale om påfyldning af mindre mængder pr. gang, er det
sandsynligt, at der i denne periode er sket en øgning af forbruget. årsagen hertil kan ik-
ke ud fra det til rådighed værende materiale fastslås.
sammenfattende er det min vurdering, at der omkring den 18.08.1999 er sket en hæn-
delse, som har forværret en defekt, som allerede var til stede før denne hændelse indtraf.
denne eksisterende defekt vurderes at være forårsaget af nedslidning over tiden, idet det
intet findes registreret om vedligehold af krøjepakdåsen i de tilgængelige registreringer.
spørgsmål 5.
syns- og skønsmanden bedes yderligere, efter gennemgang af fremskaffede maskinlog-
bøger, oplyse, om der i h.h. ferries´ charterperiode er udført reparationer af den om-
handlede thruster samt i bekræftende fald angive, hvilke reparationer der er udført.
svar:
i den første charterperiode (16.01.2000 – 31.01.2000) findes følgende:
den 26.01.2000 noteres i maskinjournalen at: ”thruster a 1 topgear itu”. senere samme
dag noteres: ”a1: hrs [reparatøren i korsør] har demonteret topgear samt mellemak-
sel”.
                                           - 7 -
den 27.01.2000 noteres i maskinjournalen: ”a1 hrs for montering af topgear + trans-
missionsaksel”.
samme dag noteres på ”checkskema ved overlevering maskine”: ”thruster a1 – top-
gear skiftet – utæt ved indgang – giver lyd fra sig”.
den 28.01.2000 noteres i maskinjournalen: ”arbejdet med thr. a1”.
den 29.01.2000 noteres i maskinjournalen: ”thr. a1 : + 50 l. gearolie”, samt senere
samme dag: ”arbejdet med thr. a1. (kun kørt ind/ud havn).”
skibet var oplagt ved oceankajen den 30.01.2000, hvor der intet arbejde udførtes. næ-
ste dag forsejledes til rostock uden anvendelse af thruster a1 i henhold til maskinjour-
nalen.
hrs – lars bo jensen, som udførte demontage/montagearbejdet, har oplyst, at der ud-
førtes en ”nødreparation”, bestående af – så vidt han kunne huske – udskiftning af lejer-
ne til topgearet.
der udførtes intet reparationsarbejde på krøjepakdåsen. det kunne imidlertid konstate-
res, at der var lækage af gearolie fra denne.
i første charterperiode udførtes kun ovennævnte reparationsarbejde. intet af det udførte
arbejde vedrørte den oprindelige defekt, nemlig den lækage ved krøjepakdåsen, som
medførte udstrømning af gearolie og indstrømning af søvand.
det arbejde, som er blevet udført, har været reparationsarbejde, som sandsynligvis er
forårsaget af den nævnte oprindelige defekt.
i anden charterperiode (27.02.2000 – 14.03.2000) findes følgende:
den 29.02.2000 noteres i maskinjournalen: ”hcr har monteret nyt topgear samt mel-
lemaksel på a1.” (det må formodes, at der menes hrs).
den 01.03.2000 noteres i maskinjournalen: ”thruster a1 er død. lånt pumpe og slange
fra m viii for at tømme brønd.”
samme dag noteres på checkliste for overlevering i maskinen: ”thruster a1 – død.
bliver skiftet i nat. sidste afgang hg. kl. 21.00.”
samme dag noteres i maskinjournalen (ekstra side): ”skiftet thruster a1.”
                                           - 8 -
der findes herefter ingen yderligere oplysninger om den til skibet hørende thruster a1.
skibet sejler resten af charterperioden med h.h. ferries´ egen thruster monteret på a1´s
position.
lars bo jensen har oplyst, at thrusteren transporteredes til hrs´s plads i korsør, hvor
den henstilledes, uden at der blev foretaget nogen form for reparation af denne.
thrusteren transporteredes den 17.03.2000 tilbage til skibet i helsingør, hvor den genin-
stalleredes i sin oprindelige position.
fra den 25.02.2000 til 29.02.2000 arbejdede lars bo jensen med reparation af top gear
samt udskiftning af transmissionsakslen, idet ”spline-forbindelsen” mellem topgearet og
selve transmissionsakslen var havareret.
den 01.03.2000 var han igen om bord for sammen med skibets maskininspektør at vur-
dere, hvorledes thrusteren kunne repareres. det konstateredes, at det ikke var muligt at
reparere thrusteren på stedet, idet der var et meget højt støjniveau fra thrusteren, hvilket
indikerede at der var alvorlige defekter i thrusterens gear og/eller lejer.
det vurderedes, at årsagen til skaden var manglende smøring af de hårdt belastede ma-
skinkomponenter på grund af det høje vandindhold i gearolien. – thrusteren ”erklære-
des død”.
spørgsmål 6.
i det omfang, der er konstateret defekter ved thrusteren, bedes syns- og skønsmanden
angive, hvorledes udbedring kan ske, ligesom skønsmanden bedes angive omkostnin-
gerne forbundet hermed, samt angive hvor lang tid der må antages at medgå til skadens
udbedring.
svar:
den primære defekt, som har kunnet konstateres, er, at krøjepakdåsen er defekt med
stort forbrug af gearolie til følge.
af thrusterens historik fremgår det ikke, hvorvidt denne krøjepakdåse er modificeret.
det har vist sig, at den oprindelige krøjepakdåse på denne type thruster let fik lækage,
hvorfor fabrikken i samarbejde med brugerne designede en ny pakdåse, hvor en af de tre
”hårde” fiberpakninger erstattedes af en ”læberingspakning” samt 2 ”hårde fiberpak-
ninger”. ... denne modifikation har senere vist sig at være meget virksom, og lækage-
problemet er løst. modifikationen blev udviklet, efter skibet var leveret fra værftet; det
nøjagtige tidspunkt herfor har det ikke været muligt at fastslå, men alle de adspurgte er
enige om, at modifikationen er udviklet efter 07.12.1991. på denne dato er der første
gang udført arbejde i thrusterens ”eftersyns/overhalings- og filterskift-log”. der er ikke
senere i denne log noteret, at der skulle være foretaget den skitserede modifikation. ...
                                           - 9 -
der kan opstilles et antal scenarier for defekternes udbedring:
1. reparation af krøjepakdåsen.
2. reparation og modifikation af krøjepakdåsen
3. renovering af hele thrusteren
4. total renovering af hele thrusteren.
ad 1: denne reparation kan udføres for ca. dkk 93.000. tidsforbruget vil være ca. 1
uge. den estimerede pris er inkl. demontage og genmontage samt transport fra/til skibet.
ad 2: dette arbejde kan udføres for ca. dkk 136.000. tidsforbruget vil være ca. 2 uger.
den estimerede pris er inkl. demontage og genmontage samt transport fra / til skibet.
ad 3: dette arbejde, som omfatter demontage og genmontage samt transport til/fra
værksted, adskillelse og rengøring af thruster, nye pakninger i propeller- samt krøjepak-
dåse samt nye lejer i top og bund, kan udføres for ca. dkk 265.000.
tidsforbruget vil være ca. 3 uger.
hvis krøjepakdåsen samtidig modificeres øges prisen med ca. dkk 43.000 ligesom
tidsforbruget øges med ca. ½ uge.
ad 4: dette arbejde kan udføres for ca. dkk 395.000. tidsforbruget vil være ca. 4 uger.
i dette estimat er inkluderet de arbejder som specificeret under ad 3 dog ekscl. modifi-
kation af krøjepakdåse, men inklusiv udskiftning af øverste gearhjulaksel og reparation
af transmissionsaksel.
det nævnte tidsforbrug på ca. 4 uger er under forudsætning af, at de til reparationen
nødvendige reservedele er tilgængelige. for adskillige af komponenterne vil der være
leveringstider på op til 3-4 måneder.
hvis det yderligere findes nødvendigt at udskifte gearhjul for top- og bundgear vil esti-
matet øges med ca. dkk 170.000, eller totalt ca. dkk 565.000.
med denne renovering vil thrusteren være bragt så tæt på ny-tilstand som muligt.
spørgsmålet kan herefter besvares således:
den oprindeligt konstaterede defekt kan udbedres ved at bringe thrusteren i værksted for
reparation af den defekte krøjepakdåse.
omkostningen hertil, inkl. demontage/genmontage, transport til/fra værksted samt ar-
bejdet på thrusteren vil udgøre ca. dkk: 93.000.
                                                  - 10 -
        tiden for denne operation skønnes at være ca. 1 uge.
        ……..
        spørgsmål 7.
        skøns- og synsmanden bedes oplyse, om udbedringen vil indebære en forbedring af
        thrusteren, f.eks. i form af forlænget levetid, sparet vedligeholdelse eller lignende.
        svar.
        udbedringen af den konstaterede primære defekt vil ikke bringe thrusteren i brugbar
        stand.
        thrusteren skal for atter at blive brugbar gennegå den under scenario 3 nævnte overha-
        ling.
        …….”
forklaringer
tom bringsværd har forklaret, at han var direktør i easy line, der havde indgået en
aftale med k/s storebælt om at have førsteret til at chartre eller købe "gitte 3". han
optrådte derfor som ejer under forhandlingerne med h.h. ferries. aftalen om det
første certeparti er udfærdiget af ham og lars meijer fra h. h. ferries. da færgen
kom retur efter første charterperiode, havde den en ødelagt thruster. han skrev heref-
ter til lars meijer, at man ikke accepterede, at tilbagelevering havde fundet sted, idet
færgen ifølge certepartiet skulle tilbageleveres i den stand, hvori den oprindeligt var
modtaget. lars meijer svarede ikke. senere, da h.h. ferries ønskede at chartre fær-
gen på ny, foreslog han, at problemet vedrørende thrusteren "parkeredes" i certepar-
tiet, og at det udestående spørgsmål om charterhyren drøftedes senere.
det er ikke nødvendigvis et problem, at der er vand i en thruster. den indvendige
volumen på en thruster er ca. 400 l. thrusteren består af flere kamre, der er fyldt med
olie. hvis der trænger vand ind, må man tappe det af fra et af kamrene. han var ikke
klar over, hvad der var i vejen med thrusteren, og han tror heller ikke, at lars meijer
var klar herover, da ingen havde åbnet thrusteren. skibet må imidlertidig ikke sejle i
rutefart med en defekt thruster. alle thrustere skal være i drift, for at man må sejle
med passagerer.
                                          - 11 -
den reparation, man taler om i 2. certeparti, skal være en reparation, der opfylder
klassens krav. det var jørgen kongstad, der formulerede box 30 i 2. certeparti. han
har kendt jørgen kongstad i 20-25 år.
da færgen blev udchartret for 2. charterperiode, kom den ud at sejle en kort periode,
men thrusteren gik hurtigt i stykker igen. han fik ikke af h.h. ferries at vide, hvor-
dan thrusteren var blevet repareret. thrusteren blev herefter transporteret til reparatø-
ren hrs i korsør, hvor thrusteren stod opbevaret i 2. charterperiode. h.h. ferries
sejlede med deres egen thruster i 2. charterperiode, og natten inden tilbageleveringen
isatte h.h. ferries den defekte thruster på ny. hos hrs fik man at vide, at lars mei-
jer havde sagt, at de ikke måtte åbne thrusteren, mens den blev opbevaret der i 2.
charterperiode.
det var for k/s storebælt underordnet, om thrusteren blev repareret, eller om der
blev sat en ny thruster i. der var ikke problemer med akslerne i thrusteren, mens ea-
sy lines havde chartret færgen. han ville ikke købe en færge med en defekt thruster,
når man ikke ved, hvor stor skaden er.
en normalrenovering af en thruster koster ca. 800.000 kr. hvis der er skader, kan det
blive dyrere. en reparation kan tage fra ca. 3 til 12-14 uger, alt efter hvor stor skaden
er.
jørgen kongstad har forklaret, at han er skibsmægler og har udfærdiget både 1. og
2. certeparti efter instruktion af k/s storebælt. tilføjelsen i box 30 blev indsat i 2.
certeparti, fordi thrusteren var defekt ved tilbageleveringen af skibet efter 1. charter-
periode. reparationen skulle være klassegodkendt. begge certepartier har været hos
parterne til gennemsyn forinden underskrift. han har ikke deltaget i drøftelser med
parterne inden certepartiernes indgåelse, men på et efterfølgende møde i helsingør
tilbød h.h. ferries at betale 100.000 kr., hvilket k/s storebælt afviste.. efter 2. char-
terperiode blev færgen på ny oplagt i rostock, og han havde færgen i kommission
med henblik på salg.
mik stoustrup har forklaret, at han er tekniker og var ansat som driftschef hos h.h.
ferries under de to charterperioder.
                                           - 12 -
under 1. charterperiode drøftede han med gunner høi fra easy lines en reparation
af thrusteren, da den havarerede efter en uges tid. han drøftede med gunnar høi, om
thrusteren skulle have en lille reparation, eller om thrusteren skulle have en egentlig
overhaling. vidnet fandt det ikke rimeligt, at der skulle foretages en fuld reparation,
da skaden skyldtes mange års slid. han foreslog gunnar høi, at de skulle dele udgif-
ten til reparation af thrusteren, hvilket gunner høi afslog. thrusteren blev herefter
repareret, så den kom i samme stand som ved overtagelsen. denne reparation foretog
hrs, som isatte to brugte lejer og et nyt leje, men reparationen holdt kun få dage.
han skønnede, hvilket var i overensstemmelse med hrs, at thrusteren skulle op og
have en overhaling efter 1. charterperiode. ved indgåelse af 1. certeparti kendte h.h.
ferries ikke skibets stand, og de fik ikke maskinlogbogen.
baggrunden for 2. charterperiode var, at h.h. ferries ordinære færge skulle på værft
i ca. 2 uger efter en kollision, og rederiet skulle have en reserevefærge. selv om der
var drøftelse om thrusteren mellem parterne efter 1. charterperiode, var der ingen
problemer med det 2. certeparti. det var lars meijer, der tog kontakt til k/s store-
bælt. indføjelsen i box 30 gav dog anledning til megen diskussion. han blev af lars
meijer bedt om et overslag over udgifter til reparation af thrusteren. hans bud lå på
300.000 – 400.000 kr., men der vil altid være risiko for, at det koster mere, hvilket
han mener at have sagt.
 i 2. charterperiode gennemgik de logbøger mv. på grund af problemerne med
thrusteren i 1. periode. de kunne se i logbogen, at der i nogen tid havde været pro-
blemer med vand i thrusteren. de prøvede først at reparere thrusteren, men efter få
timers drift løb den varm. thrusteren blev demonteret og stillet hos hrs, og h.h.
ferries satte deres egen reservethruster i. hvis skibets thruster kunne repareres, så
den virkede ved afleveringen, ville problemet være løst. da thrusteren var blevet
taget ud, kunne de se, at den krævede en større reparation, da der løb olie ud af den.
de ville ikke lade deres egen thruster blive i skibet ved tilbageleveringen, da h.h.
ferries havde brug for at have en reservethruster i højsæsonen, og reparation af den
beskadigede thruster ville tage lang tid.
der kom vist et brev fra tom bringsværd på et tidspunkt mellem 1. og 2. periode om
at det skulle være en klassegodkendt reparation. færgen var klasset hos bureau veri-
tas, og bureau veritas fik kopi af brevet.
                                          - 13 -
thorkild damgaard har forklaret, at han er administrerende direktør i h.h. ferries.
rederiet havde to skibe, hvoraf det ene skulle i dok. easy line havde et søsterskib,
som var lagt op. han aftalte et møde med tom bringsværd, hvorunder de drøftede,
om der skulle indgås et tidscerteparti eller et bareboatcerteparti. man mødtes senere i
gedser, hvor man blev enige om et bareboatcerteparti. han fik indtrykket af, at det
var tom bringsværd, der ejede eller ville komme til at eje skibet.
da man første gang chartrede ”gitte 3”, bar færgen præg af at have været lagt op i
nogen tid. de havde i 1. periode problemer med thrusteren, som de uden held forsøg-
te at reparere. thrusteren var stadig defekt, da de afleverede skibet efter 1. periode.
man drøftede på dette tidspunkt enten at foretage en reparation eller betale et skønnet
reparationsbeløb.
efter havariet den 25. februar 2000 tog lars meijer kontakt til tom bringsværd med
henblik på at chartre færgen på ny, idet det ville tage lang tid at få repareret deres
egen færge. de kunne ikke have chartret andre færger end "gitte 3" med så kort var-
sel. på tidspunktet for indgåelse af 2. certeparti vidste de, at der var problemer med
thrusteren, men alle regnede med, at en reparation ville koste under 100.000 kr. mik
stoustrup blev sat til at undersøge, hvad en reparation ville koste. hrs vurderede, at
det ville koste 40. - 50.000 kr. at bringe thrusteren tilbage til samme stand. bestem-
melsen i box 30 var en aftale mellem tom bringsværd og lars meijer. jørgen kong-
stad deltog ikke i forhandlingerne.
han har ikke instrueret hrs om, at de ikke måtte åbne thrusteren. det viste sig, at
skaden på thrusteren skyldtes manglende vedligeholdelse, og at det var en gammel
skade. man reparerede ikke thrusteren efter 2. periode, da man havde overtaget en
meget nedslidt thruster, der blev afleveret i den stand, hvori man havde overtaget
den. ved afleveringen stod det klart, at k/s storebælt havde forventet at få en ”ren”
thruster tilbage, selvom der kun var drøftet en reparation til 40. - 50.000 kr. det var
også først på dette tidspunkt, at der blev nævnt en klassegodkendt reparation.
man har ikke på noget tidspunkt diskuteret, om h.h. ferries skulle isætte en ny
thruster.
efter 2. charterperiode nægtede k/s storebælt at modtage skibet.
                                         - 14 -
lars meijer har forklaret, at han har været 30 år i shippingbranchen.
rederiets ene skib skulle på værft i januar 2000, og han vidste, at easy line havde et
skib til rådighed. thorkild damgård, mik stoustrup og han deltog i et møde med
tom bringsværd den 5. januar 2000, hvor alle væsentlige punkter blev drøftet, men
der blev intet nævnt om en defekt thruster. på mødet i gedser den 10. januar 2000
drøftedes flere detaljer bl.a. om hjælp til forsejling til helsingør. han fik tilsendt et
forslag til certeparti fra jørgen kongstad, som var mægler for skibet. ved overtagel-
sen var skibet i væsentlig dårligere stand end forventet. han havde fået oplyst, at
skibet var på stand-by.
der var forhandlinger mellem ham og tom bringsværd efter 1. periode, men der
kom ingen afklaring forinden havariet. h.h. ferries havde fået et tilbud fra hrs på
30. -50.000 kr. for reparation af thrusteren. h.h. ferries tilbød at få udført reparatio-
nen eller betale beløbet til tom bringsværd, men fik aldrig svar herpå før havariet.
ved indgåelsen af 2. certeparti aftaltes samme charterhyre, og at h.h. ferries skulle
udføre reparation af thrusteren efter hrs’ tilbud. såfremt tom bringsværd havde
nævnt et beløb på 800. – 1.000.000 kr., ville han have valgt at sætte en reserve-
thruster ind. bestemmelsen i box 30 er formuleret af jørgen kongstad. tom
bringsværd og han var enige, og mik stoustrup blev bedt om at iværksætte reparati-
onen. han regnede med, at hrs’ tilbud ville være tilstrækkeligt i relation til be-
stemmelsen i box 30. det blev ikke nævnt, at reparationen skulle ske til klassens
godkendelse. han kan ikke huske, at mik stoustrup skulle have nævnt et beløb på
300 – 400.000 kr. han er klar over, at tom bringsværd var utilfreds med, at thruste-
ren var defekt ved tilbageleveringen efter 1. periode. han har ikke givet instruktion
til hrs og easy line om, at de ikke måtte åbne thrusteren.
han kan ikke huske, om han har aftalt med easy line at sætte reservethrusteren ind.
han fik en besked om, at klasseselskabet skulle godkende thrusteren på en dato i
marts efter charterperiodens udløb. hrs’ reparation ville være tilstrækkelig på kort
sigt, men ikke på længere sigt.
                                          - 15 -
han er ikke bekendt med, at der skulle have været en drøftelse fortsat betaling af
charterhyre efter 1. charterperiode.
syns- og skønsmand frede kristiansen har vedstået den til sagen afgivne syns- og
skønserklæring og har yderligere forklaret, at der har været en gradvis nedslidning af
thrusteren. der er intet, der indikerer, at der er sket fejl fra h.h. ferries side i de 2
charterperioder. primærskaden er den defekte krøjepakdåse. ”gitte 3” var før 1. peri-
ode lagt op med langt mere vand i thrusteren, end fabrikanten anbefaler.
parternes procedure
k/s storebælt har gjort gældende, at det fremgår udtrykkeligt af box 30, at thruste-
ren er defekt, og at den skal repareres. ved reparation af et skibs vitale dele er me-
ningen, at det skal ske til klassens godkendelse. forklaringerne støtter, at parterne var
enige om, at reparation skulle ske til klassens godkendelse. det er muligt, at h.h.
ferries har undervurderet prisen herpå, men det skal ikke komme k/s storebælt til
skade. det er uden betydning, hvornår skaden er opstået, samt om h.h. ferries har
reklameret forud for indgåelse af 2. certeparti.
h.h. ferries var ved indgåelse af 2. certeparti klar over, at thrusteren var defekt. al-
lerede ved afslutningen af 1. charterperiode var h.h. ferries klar over, at thrusteren
burde udskiftes. det følger herefter af aftalelovens § 1, at h.h. ferries er bundet af
aftalen i box 30 om reparation af thrusteren. det er et særligt forhandlet vilkår, som
har forrang frem for standardvilkår.
kaptajn m. a. johnsen hos h.h. ferries godkendte ved sin underskrift den 27. fe-
bruar 2000 forinden afgangen fra rostock, at thrusteren skulle inspiceres af klassen.
når man sammenholder de fremlagte bilag og de afgivne forklaringer, må det lægges
til grund, at h.h. ferries var klar over, at reparation skulle ske til klassens godken-
delse.
h.h. ferries har heller ikke ved de forgæves reparationsforsøg opfyldt aftalen.
                                           - 16 -
det er ikke i strid med redelig handlemåde at gøre aftalen gældende, og der er heller
ikke grundlag for at tilsidesætte aftalen i medfør af aftalelovens § 36.
det må lægges til grund, at skibet ville have været mere værd på tvangsauktion, hvis
thrusteren var i orden. h.h. ferries bød selv 5,95 mio. kr. for et søsterskib på tvangs-
auktion, mens h.h. ferries kun bød 2,8 mio. kr. på ”gitte 3”. k/s storebælts tab
udgør det beløb, som skønsmanden har anslået, at det vil koste at reparere thrusteren,
så den kan klassegodkendes.
k/s storebælt har derudover krav på erstatning for det lidte tidstab. kravet må fast-
sættes ud fra den periode, som skønsmanden anslår, vil medgå til reparation af
thrusteren. det forhold, at markedet for udlejning af færger var vanskeligt, er irrele-
vant for opgørelse af tabet, ligesom de efterfølgende omstændigheder ikke bør til-
lægges vægt.
h.h. ferries har gjort gældende, at k/s storebælt var klar over, at thrusteren var
defekt allerede forinden 1. charterperiode. 1. certeparti er således indgået i ond tro.
der er et åbenbart misforhold i, at h.h. ferries skal betale for en reparation til
800.000 kr. for en kort charterperiode, når man samtidig betaler 300.000 kr. for at
chartre skibet. ved læsning af box 30 ses også, at der står reparation og ikke renove-
ring. dette skal i øvrigt ses i lyset af det korte charterperiode på 14 dage.
k/s storebælt var klar over, at h.h. ferries var i en prekær situation, da havariet
opstod, og denne situation udnyttede man ved at få indføjet det særlige krav i box 30.
skaden på thrusteren er sket, mens easy line havde chartret færgen, og k/s store-
bælt har spillet ”sorteper” videre til h.h. ferries. k/s storebælt har handlet i strid
med redelig handlemåde. dette må medføre om ikke en tilsidesættelse af box 30, så i
hvert fald en indskrænkende fortolkning af bestemmelsen. at h.h. ferries var i en
presset situation, medfører ikke, at man skal gøre alt, hvad modparten forlanger.
h.h. ferries vil ikke betale for den forbedring, der ligger i en renovering af thruste-
ren. at fortolke box 30 således, at der er en pligt for h.h. ferries til at reparere
thrusteren for 1 mio. kr., kræver en meget stor grad af sikkerhed, og denne sikkerhed
foreligger ikke.
                                           - 17 -
box 30 er indsat af jørgen kongstad uden forhandlinger parterne imellem, og der var
ingen drøftelser om bureau veritas eller klassens godkendelse. der står ikke i afta-
len, at reparationen skal ske til klassens godkendelse, og dette kan heller ikke tages
for givet, da ikke alle reparationer sker til klassens godkendelse.
der er en forpligtelse til at reparere skader, der opstår under charterperioden, men der
er ingen forpligtelse til at tilbagelevere det lejede i bedre stand, end man overtog det.
i det foreliggende tilfælde var thrusteren defekt allerede forinden 1. charterperiode.
h.h. ferries har gjort meget for at reparere thrusteren, og såfremt færgen havde væ-
ret ordentligt oplagt, ville de reparationer, h.h. ferries har foretaget, også have været
tilstrækkelige.
k/s storebælt har ikke lidt noget tab som følge af, at h.h. ferries ikke har foretaget
en renovering af thrusteren. at skibet ikke efterfølgende blev udchartret, beror på
markedsforholdene på det tidspunkt. det kan heller ikke tilskrives h.h. ferries, at
færgen kom på tvangsauktion. det må lægges til grund, at færgen ikke ville have
indbragt et større provenu på tvangsauktionen, selv om thrusteren var blevet renove-
ret.
rettens bemærkninger
h.h. ferries a/s chartrede på to selvstændige bareboatcertepartier motorfærgen
”gitte 3” af k/s storebælt af 1998 for perioderne 16. – 31. januar 2000 og 27. febru-
ar – 14. marts 2000. under den første charterperiode konstateredes problemer med
thruster a 1, og h.h. ferries foretog reparation.
efter den afgivne skønserklæring må det lægges til grund, at thrusteren allerede ved
charterperiodens begyndelse var defekt, og at en skade var under udvikling, hvilket
var eller burde være k/s storebælt af 1998 bekendt. den af h.h. ferries foretagne
reparation under den første charterperiode vedrørte ikke den oprindelige defekt, der
ifølge skønserklæringen var en lækage ved krøjepakdåsen.
ved afleveringen efter første charterperiode blev der ikke taget stilling til, hvorledes
der skulle forholdes til skaden.
                                          - 18 -
da h.h. ferries på ny henvendte sig i februar 2000 med henblik på at chartre ”gitte
3” for en kort periode, var thrusteren ikke repareret, og tvisten fra 1. charterperiode
var fortsat uløst.
i forbindelse med indgåelsen af det andet certeparti blev der i box 30 indføjet en sær-
skilt bestemmelse om h.h. ferries’ pligt til reparation af thrusteren, før skibet blev
sat i drift. efter de afgivne forklaringer blev bestemmelsen indsat for at ”parkere” det
uløste problem fra den første charterperiode. hverken af ordlyden af bestemmelsen
eller de afgivne forklaringer fremgår, at reparationen skulle ske til klassens krav.
derimod findes h.h. ferries at have accepteret, at der skulle ske reparation af den
defekt, som thrusteren havde. efter skønserklæringen ville en reparation af krø-
jepakdåsen kunne udføres for ca. 93.000 kr. h.h. ferries forsøgte at reparere thruste-
ren, men skønnede, at dette ikke var muligt. da skibet blev afleveret efter charter-
periodens udløb, havde h.h. ferries ikke opfyldt sin forpligtelse under box 30, hvor-
for h.h. ferries skal betale 93.000 kr. svarende til den ikke-afholdte reparationsud-
gift.
retten finder derimod ikke, at h.h. ferries’ manglende reparation af krøjepakdåsen
var årsag til, at skibet efterfølgende ikke blev udlejet, eller at k/s storebælt af 1998
har lidt yderligere tab, som kan tilskrives h.h. ferries.
                                    thi kendes for ret:
h.h. ferries a/s betaler til k/s storebælt af 1998 kr. 93.000 med procesrenter fra
den 7. marts 2002, til betaling sker.
hver part bærer egne omkostninger, og k/s storebælt af 1998 betaler omkostninger
til skønsmanden kr. 43.280 kr. inkl. moms.
                                   mette christensen
jørgen haagen frederiksen                                         bent kierkegaard
              - 19 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark