text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 12. juni 2012
sag 29/2012
(1. afdeling)
patientskadeankenævnet
(kammeradvokat k. hagel-sørensen)
mod
boet efter a
(advokat karsten høj, beskikket)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 8. afdeling den 17. januar 2012.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: børge dahl, marianne højgaard pedersen,
thomas rørdam, jens peter christensen, henrik waaben, michael rekling og kurt
rasmussen.
påstande
appellanten, patientskadeankenævnet, har påstået frifindelse.
indstævnte, boet efter a, har påstået stadfæstelse, dog således at patientskadeankenævnet skal
anerkende, at boet er berettiget til at få erstattet udgiften til advokatbistand ved sagens be-
handling i patientskadeankenævnet med 40.000 kr.
supplerende sagsfremstilling
i en udtalelse af 10. maj 2010 fra patientforsikringens lægekonsulent, overlæge peer christi-
ansen, hedder det om prognosen:
       ”der er konstateret disseminering af sygdommen, og prognosen ved metastasering til
       såvel skelet som ekstra-skeletalt anses for meget alvorlig. femårsoverlevelsen angives
       således kun til 13%. der er i dette estimat ikke taget hensyn til øvrige patientkarakteri-
       stika som tumortype, grad, receptorforekomst m.v. desværre er disse prognostiske fak-
                                                 - 2 -
       torer i denne sag af en sådan karakter, at prognosen snarere må forventes skærpet end
       mildnet.
       den statistiske overlevelse ved ikke-dissemineret sygdom kan estimeres ved hjælp af
       det internetbaserede program adjuvant ! online. det er opbygget omkring resultaterne
       for adjuverende behandling, som det fremgår af en overwiev fra early breast cancer
       triallists’ collaborative group (ebctcg) fra år 2000. systemet inddrager patientens
       alder og diverse tumorkarakteristika i prognoseberegningen, ligesom typen af eventuel
       medicinsk adjuverende behandling indgår.
       anvendes denne model for prognoseestimering i slutningen af 2008 (fremrykning af di-
       agnosen med ca. 4½ måneder) kommer man frem til en meget mere gunstig prognose.
       med udgangspunkt i de foreliggende data og tumorstørrelsen på 21 mm kan 10-års
       overlevelsen med det nævnte program beregnes til 87 % og den brystkræftspecifikke
       dødelighed til 18 % (…). dette estimat forudsætter, at der ikke er lymfeknuder med
       metastase. dette estimat forudsætter, at der var fulgt op på operationen med kemoterapi
       og strålebehandling, såfremt der var udført brystbevarende operation. estimatet er nok
       lidt for gunstigt, idet det vides, at brystkræft diagnosticeret indenfor en kortere periode
       efter en fødsel er behæftet med en relativt dårlig prognose med en 10-års absolut over-
       levelse mere end 10 % under overlevelsen for patienter, der ikke indenfor de seneste to
       år har født. på baggrund heraf vil jeg estimere den forventede 10-års overlevelse i denne
       sag til ikke at overstige 75 %.”
a afgik ved døden som følge af sin kræftsygdom den 13. marts 2012.
patientforsikringen har ved afgørelse af 11. april 2012 tillagt as ægtefælle, b, et beløb på
1.506.000 kr. i forsørgertabserstatning samt et overgangsbeløb på 149.000 kr. as børn er ble-
vet tillagt en forsørgertabserstatning på henholdsvis 229.500 kr. og 286.500 kr.
anbringender
patientskadeankenævnet har navnlig anført, at retspraksis vedrørende mellemkommende død
kan anvendes også i en situation, hvor sikre lægelige oplysninger giver grundlag for en prog-
nose om, at vedkommende med stor sikkerhed vil dø inden for 4 år. en sådan prognose fore-
ligger i denne sag, og prognosen er blevet bekræftet ved, at a er død i marts 2012. skades-
tidspunktet var november 2008, og der er derfor forløbet 3 år og 4 måneder.
boet efter a har navnlig anført, at erstatningsansvarsloven ikke giver mulighed for at foretage
fradrag som sket. der foreligger ikke konkurrerende skadesårsager, og retspraksis vedrørende
mellemkommende død kan ikke overføres på den foreliggende situation.
                                               - 3 -
retsgrundlaget
erstatningsansvarsloven
erstatningsansvarsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 885 af 20. september 2005, indeholder bl.a.
følgende bestemmelser:
      ”varigt mén
      § 4. godtgørelse for varigt mén fastsættes til et kapitalbeløb, der beregnes under hensyn
      til skadens medicinske art og omfang og de forvoldte ulemper i skadelidtes personlige
      livsførelse. godtgørelsen udgør ved en méngrad på 100 pct. 573.500 kr. ved lavere
      méngrader nedsættes beløbet forholdsmæssigt. i særlige tilfælde kan méngodtgørelsen
      fastsættes til et højere beløb, dog højst 687.500 kr. ved en méngrad på under 5 pct. ydes
      ingen godtgørelse.
      stk. 2. var skadelidte ved skadens indtræden fyldt 40 år, nedsættes godtgørelsen med 1
      pct. for hvert år, skadelidte var ældre end 39 år ved skadens indtræden. var skadelidte
      fyldt 60 år, nedsættes godtgørelsen med yderligere 1 pct. for hvert år, skadelidte var æl-
      dre end 59 år ved skadens indtræden. godtgørelsen nedsættes dog ikke yderligere efter
      det fyldte 69. år.
      erhvervsevnetab
      § 5. har en personskade medført varig nedsættelse af skadelidtes evne til at skaffe sig
      indtægt ved arbejde, tilkommer der skadelidte erstatning for tab af erhvervsevne.
      …
      § 6. erstatningen fastsættes til et kapitalbeløb, der udgør skadelidtes årsløn, jf. § 7, gan-
      get med erhvervsevnetabsprocenten, jf. § 5, stk. 3, og herefter ganget med 10.
      stk. 2. erstatningen kan højst udgøre 6.020.000 kr.
      …
      § 9. var skadelidte ved skadens indtræden fyldt 30 år, nedsættes erstatningen med 1 pct.
      for hvert år, skadelidte var ældre end 29 år ved skadens indtræden. var skadelidte fyldt
      55 år, nedsættes erstatningen med yderligere 2 pct. for hvert år, skadelidte var ældre end
      54 år ved skadens indtræden. erstatningen nedsættes dog ikke yderligere efter det fyldte
      69. år.”
erstatningsansvarsloven regulerer udmålingen af erstatning (og godtgørelse) ved personskade.
den regulerer derimod ikke, hvorledes erstatning skal fastsættes i tilfælde af konkurrerende
skadesårsager i overensstemmelse med dansk rets almindelige kausalitetsregler, jf. justitsmi-
nisterens svar på spørgsmål 11 under folketingets behandling af forslag til lov om erstat-
ningsansvar (folketingstidende 1983-84, 2. samling, tillæg b, l 7, sp. 481 – svaret er dog
ikke trykt i folketingstidende). det fremgår desuden af lovforarbejderne, at det som hidtil
                                                - 4 -
beror på retspraksis, om der ved erstatningsfastsættelsen kan tages hensyn til, at skadelidte
efter kravets fremsættelse er afgået ved døden (”mellemkommende død”), jf. folketingsti-
dende 1983-84, 2. samling, tillæg a, l 7, sp. 106 f. der er ikke sket ændring på disse punkter
i forbindelse med senere ændringer af erstatningsansvarsloven. det hedder således i et hø-
ringsnotat, der er vedlagt som bilagsnr. 1 til betænkning afgivet af retsudvalget den 10. maj
2001 til lovforslag nr. l 143 (folketingstidende 2000-01, tillæg b, l 143, s. 1239 – bilaget er
dog ikke trykt i folketingstidende):
       ”arbejdsgruppens forslag indeholder ikke særlige regler om erstatningsberegningen i
       tilfælde af, at skaden skyldes flere samvirkende skadesårsager, eller at skadelidte afgår
       ved døden efter, at erstatningskravet er gjort gældende, men inden sagen er afgjort. lov-
       forslaget indeholder heller ikke regler herom. det må således som hidtil afgøres i rets-
       praksis, hvordan erstatningen skal beregnes i disse tilfælde.”
i bemærkningerne til lovforslag nr. 4 af 2. oktober 2002 hedder det vedrørende ophævelse af
erstatningsansvarslovens § 18, stk. 2 (folketingstidende 2002-03, tillæg a, l 4, s. 88 f.), bl.a.:
       ”hvis skadelidte dør, inden et krav på f.eks. godtgørelse for varigt mén er anerkendt el-
       ler fastslået ved dom, er der i retspraksis i visse tilfælde foretaget en nedsættelse af
       godtgørelsen under henvisning til skadelidtes kortere levetid. begrundelsen herfor er, at
       méngodtgørelsen skal kompensere for skadelidtes varige mén resten af livet og derfor
       som udgangspunkt bør nedsættes, hvis skadelidte faktisk fik en kortere levetid end gen-
       nemsnitligt. der er ikke med den foreslåede ophævelse af § 18, stk. 2, tilsigtet nogen
       ændring af denne praksis.”
udgifter til advokat under sagens administrative behandling
efter § 33, stk. 1, i lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet oplyser
patientforsikringsforeningen sagerne, som foreningen skal træffe afgørelse i. efter § 2, stk. 4,
i bekendtgørelse nr. 1206 af 7. december 2009 om vedtægter for patientforsikringsforeningen
skal foreningen afgive de oplysninger til bl.a. patientskadeankenævnet, som er nødvendige
for, at ankenævnet kan varetage sin opgave efter klage- og erstatningsloven. efter patientska-
deankenævnets forretningsorden, jf. § 5, stk. 2, i bekendtgørelse nr. 1096 af 12. december
2003, oplyser ankenævnets sekretariat sagen og indhenter sagkyndig vurdering.
det fremgår af forarbejderne til lovens § 33 (folketingstidende 2004-05, 2. samling, tillæg a,
l 75, s. 3296), at bestemmelsen er en uændret videreførelse af patientforsikringslovens § 13,
                                                - 5 -
stk. 1. i forarbejderne til patientforsikringslovens § 13, stk. 1 (folketingstidende 1990-91, 2.
samling, tillæg a, l 144, sp. 3307) anføres det bl.a., at det er vigtigt for ordningens sigte, at
forsikringsforeningen selv tilvejebringer de oplysninger, der er nødvendige til sagens afgø-
relse, således at patienten ikke skal engagere f.eks. en advokat til varetagelse af sine interes-
ser.
højesterets begrundelse og resultat
spørgsmålet om reduktion af méngodtgørelse og erhvervsevnetabserstatning
sagen angår godtgørelse for varigt mén og erstatning for tab af erhvervsevne som følge af en
patientskade påført a i november 2008.
det følger af § 24 i lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, at krav
om godtgørelse for varigt mén og erstatning for tab af erhvervsevne fastsættes efter reglerne i
lov om erstatningsansvar.
patientskadeankenævnet har ved sin afgørelse af 14. april 2011 reduceret as krav på godtgø-
relse for varigt mén og erstatning for erhvervsevnetab med en tredjedel med henvisning til, at
a som følge af patientskaden i 2008 led af en uhelbredelig kræftsygdom, der var så alvorlig,
at hun måtte forventes at dø inden for 4 år regnet fra skadestidspunktet i november 2008.
uoverensstemmelsen angår, om der ved fastsættelsen af godtgørelse for mén og erstatning for
erhvervsevnetab kan tages hensyn til en dårlig restlevetidsprognose, således at méngodtgø-
relse og erhvervsevnetabserstatning nedsættes, når skadelidte må forventes at dø inden for en
tidshorisont på 4 år fra skadestidspunktet.
som anført af landsretten var et af formålene med erstatningsansvarsloven at opnå en forenk-
ling af udmålingen af erstatning for personskade. godtgørelse for mén udgør således pr. mén-
procent et bestemt kapitalbeløb, jf. erstatningsansvarsloven § 4, stk. 1, og erhvervsevnetabs-
erstatning opgøres til et kapitalbeløb, der udgør skadelidtes årsløn ganget med erhvervsevne-
tabsprocenten og herefter ganget med en kapitaliseringsfaktor på 10, jf. lovens § 6. efter reg-
lerne i lovens § 4, stk. 2, og § 9 tages der hensyn til sammenhængen mellem alder og restle-
vetid derved, at der sker en gradvis nedsættelse af de beløb, skadelidte har krav på, når den
                                                - 6 -
pågældende har opnået en vis alder. loven indeholder ikke i øvrigt regler om nedsættelse af
godtgørelse eller erstatning under hensyn til skadelidtes dødelighedsrisiko og forventede
restlevetid.
det fremgår af forarbejderne til erstatningsansvarsloven, at det som hidtil er overladt til rets-
praksis, hvordan godtgørelse og erstatning skal beregnes i tilfælde af, at skaden skyldes flere
samvirkende skadesårsager, eller at skadelidte afgår ved døden efter, at erstatningskravet er
gjort gældende, men inden der er truffet afgørelse om skadelidtes erstatningskrav (”mellem-
kommende død”). det er således i forarbejderne til erstatningsansvarsloven forudsat, at der
som i hidtidig retspraksis i visse tilfælde af samvirkende skadesårsager og mellemkommende
død kan ske en reduktion af krav på godtgørelse og erstatning.
forarbejderne til erstatningsansvarsloven rummer ikke en tilsvarende forudsætning med hen-
syn til reduktion af skadelidtes krav på godtgørelse og erstatning i situationer, hvor en lægelig
prognose viser, at skadelidtes forventede levetid er forkortet.
i mangel af holdepunkter i forarbejderne for en reduktion alene med henvisning til en forkor-
tet og kort restlevetid finder højesteret, at erstatningsansvarsloven i overensstemmelse med
dens ordlyd og formål må forstås således, at der ikke skal ske reduktion af méngodtgørelse og
erhvervsevnetabserstatning udmålt efter reglerne i erstatningsansvarsloven alene begrundet i,
at skadelidte forventes at dø kort tid efter skadestidspunktet.
der har herefter ikke været grundlag for at reducere as krav på godtgørelse og erstatning som
sket ved patientskadeankenævnets afgørelse.
højesteret stadfæster derfor landsrettens dom for så vidt angår kravene vedrørende méngodt-
gørelse og erhvervsevnetabserstatning.
spørgsmålet om erstatning af udgifter til advokatbistand ved sagens behandling for patient-
skadeankenævnet
det er fastslået i retspraksis, senest højesterets kendelse af 7. februar 2012 i sag 291/2010, at
der kun kan tilkendes erstatning for advokatbistand til sagens behandling ved patientskade-
ankenævnet, hvis der undtagelsesvist foreligger særlige omstændigheder.
                                             - 7 -
det forhold, at den foreliggende sag er principiel, og det forhold, at patientforsikringens prak-
sis vedrørende reduktion af erstatning ved forventet nedsat restlevetid ikke er fyldestgørende
beskrevet i patientforsikringens afgørelse af 31. maj 2010, er ikke tilstrækkeligt til, at der fo-
religger sådanne særlige omstændigheder, som kan føre til, at advokatomkostningerne undta-
gelsesvist erstattes.
højesteret tager herefter patientskadeankenævnets påstand om frifindelse vedrørende dette
spørgsmål til følge.
                                    thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at patientskadeankenævnet frifindes for på-
standen om at anerkende at skulle erstatte udgiften til advokatbistand ved sagens behandling i
patientskadeankenævnet.
i sagsomkostninger for højesteret skal patientskadeankenævnet betale 125.000 kr. til boet
efter a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
retsmøde den 14. august 2013 i sag
sag 43/2013
sandoz a/s
(advokat anders valentin)
mod
astrazeneca ab
og
astrazeneca a/s
(advokat peter-ulrik plesner for begge)
der fremlagdes brev af 25. februar 2013 med bilag fra advokat anders valentin på vegne af
sandoz a/s og brev af 20. marts 2013 fra advokat peter-ulrik plesner på vegne af astraze-
neca ab og astrazeneca a/s.
det fremgår heraf, at sandoz a/s anmoder om tilladelse til kære af den del af sø- og handels-
rettens kendelse af 11. februar 2013, hvori sø- og handelsretten bestemte, at en eventuel ken-
delse om dørlukning først afsiges i forbindelse med indledningen af den mundtlige hovedfor-
handling.
efter votering besluttede ankeudvalget (jon stokholm, vibeke rønne og jens peter christen-
sen) ikke at imødekomme anmodningen, da kære af den nævnte del af sø- og handelsrettens
kendelse af 11. februar 2013, der ikke kan anses for en delafgørelse, kun kan ske med tilla-
delse fra procesbevillingsnævnet, jf. retsplejelovens § 392, stk. 2.
sagen sluttet.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                             dom
afsagt den 26. september 2014 af østre landsrets 22. afdeling
(landsdommerne lene jensen, arne brandt og dorte nørby (kst.)).
22. afd. nr. b-3472-13:
alm. brand forsikring a/s
(advokat michael s. wiisbye)
mod
mikkel moesgaard pedersen
(advokat jakob fastrup, besk.)
københavns byrets dom af 30. oktober 2013 (bs 26b-4669/2011) er anket af alm. brand
forsikring a/s med påstand om frifindelse.
indstævnte, mikkel moesgaard pedersen, har påstået stadfæstelse.
der har også for landsretten været enighed mellem parterne om tabets størrelse, såfremt
skaden er dækningsberettiget som en tøbrudsskade i medfør af forsikringsbetingelserne i
familieforsikringen og bygningsforsikringen, som mikkel moesgaard pedersen har tegnet hos
alm. brand forsikring a/s.
der er for landsretten meddelt mikkel moesgaard pedersen fri proces i medfør af retsple-
jelovens § 329.
supplerende sagsfremstilling
af mikkel moesgaard pedersens familieforsikring hos alm. brand forsikring a/s fremgår af
afsnit 7, dækningsskema, litra i, blandt andet følgende:
                                             - 2 -
                                                                   i
       forsikringen dækker den di-             stormskade samt oversvøm-
       rekte skade på det forsikrede           melse
       ved                                     oversvømmelse som følge af
                                               voldsomt sky- og tøbrud, når
                                               vandet ikke kan få normalt af-
                                               løb.
       forsikringen dækker ikke                - skade på genstande uden for
                                                 bygningen.
                                               - skade som følge af oversvøm-
                                                 melse fra hav, fjord, sø eller
                                                 vandløb.
                                               - skade som følge af nedbør,
                                                 som trænger gennem utæt-
                                                 heder og åbninger, der ikke er
                                                 en umiddelbar følge af pludse-
                                                 lig skade på bygningen.
                                               - stormskade, der ikke er en
                                                 umiddelbar følge af pludselig
                                                 skade på bygningen.
af forsikringsbetingelserne for bygningsforsikringen fremgår af bygningskasko, afsnit 2,
følgende:
      ”2. hvilke skader er dækket
      den direkte skade på det forsikrede ved
      2.1. pludselig hændelse
      ved pludselig hændelse forstås i denne sammenhæng hændelse, hvor såvel selve
      skaden som dens årsag og virkning er samtidig. skader der sker over et tidsrum og
      ikke på et tidspunkt regnes ikke som pludselig hændelse.
      som pludselig hændelse forstås tillige storm (når vindstyrken er 8 eller derover,
      svarende til minimum 17,2 m/sek), voldsomt sky- eller tøbrud, hvor vandet ikke
      kan få normalt afløb og derfor oversvømmer forsikringsstedet samt påkørsel og
      hærværk.
      skade som følge af alder, brug, tæring, manglende eller mangelfuld vedlige-
      holdelse virker over et tidsrum og er derfor ikke omfattet af dækningen.
      bortset fra
      ….
      2.1.3.
      skade som følge af byggefejl, herunder fejlkonstruktion, fabrikationsfejl eller
      fejlmontering
                                             - 3 -
     2.1.4.
     skade som følge af oversvømmelse fra hav, fjor, sø eller vandløb
     2.1.5.
     skade ved opstigning af vand fra afløbsledninger, medmindre årsagen er voldsomt
     sky- eller tøbrud
     2.1.6.
     skade som følge af nedbør, der trænger gennem utætheder og åbninger, med-
     mindre skaden er en umiddelbar følge af en af forsikringen dækket skade på
     bygning
     …”
af syns- og skønserklæring af 20. juli 2012 fra agronom vagn dissing fremgår følgende:
     ”…
     besigtigelse i marken eller på åstedet:
     herefter indledtes en besigtigelse af hvorfra smeltevandet var kommet og hvorhen
     det var strømmet, og endvidere en besigtigelse af de påståede skader. turen gik
     ud af gårdspladsen og ad ejendommens indkørsel til naboens arealer. med hensyn
     til afstrømningsretning og omfang henvises til bilag vd1 figur 1 og efterfølgende
     beskrivelse.
     der blev påvist en ca. 30 cm dyb og 50 cm bred skyllerende gennem læbælte på
     naboens areal. det blev oplyst, at smeltevandet var strømmet fra de syd for
     liggende arealer – hvor de omtalte store mængder sne havde ligget som et jævnt
     lag – til skyllerenden og videre herfra til en stump grøft i vejsiden langs
     hegnsgårds have. herfra passerede det under vejen i en 30 cm rørledning til en
     stump grøft nord for vejen, og herfra videre som overfladevand gennem læhegnet
     og ind på mikkel m. pedersens jord, og mod vest parallelt med hegnet til
     ejendommens indkørselsvej, hvor det blev bremset af volden vest for og parallelt
     med vejen. herfra løb det mod nord ad ejendommens indkørselsvej, hvor det for
     enden af volden fordelte sig og en del løb ind på gårdspladsen og en del videre
     nord om ejendommen og til brunbjerg grøft. mmp oplyste endvidere, at vandet
     stod så højt på indkørselsvejen, at det næsten nåede toppen af støvleskafterne, det
     vil sige det havde ca. 40 cm dybde.
     under besigtigelsen blev der påvist en del fotosteder for optagelse af de i sagen
     fremlagte foto. stederne er noteret med nr. og retning på bilag vd1 figur 2.
     endvidere blev det påvist eller oplyst om følgende:
     i det nordvestlige hjørne af gårdspladsen uden for garageport er en nedløbsbrønd
     med 150 mm pvc afløb med forløb under bygningerne til brunbjerg grøft
     umiddelbart opstrøms overkørsel. den havde man ikke kendskab til før end i
     forbindelse med oversvømmelserne. ledningen er vist på bilag vd2 – kort med
     nivellement.
     den eneste adgang til huset der havde været tør og farbar for redningsmandskabet
     var vest om den kunstige sø til dør i soveværelset i stuehusets sydvestlige hjørne.
                                       - 4 -
vandet var trængt ind i stuehuset i de to døråbninger i gavlen mod øst og ved
bryggersdøren i mellembygningen.
det blev oplyst, at vandet havde stået til en højde på:
•       61 cm over gulvet i fyrrummet
•       40-42 cm over gulvet ved garageporte.
•       16 cm over gulvet i bryggers og børneværelser.
•       42 cm over dørtrin ved bryggersdør.
•       40 cm over gulvet i staldens døråbning mod øst.
•       15-20 cm på terrasse ved havestuen.
den kunstige sø blev anlagt i 2005 og det opgravede materiale blev brugt til
opbygning af volde. der blev ikke konstateret grundvand ved udgravning af søen,
som for at holde på vandet er foret med plastfolie.
for at lede vand ud af garage og fyrrum måtte døren til fyrrummet på husets
vestside åbnes med vold, da den åbnes ind ad, og derfor var under tryk fra vandet i
fyrrummet. det var også nødvendigt at gennemgrave volden mellem huset og
brunbjerg grøft for at aflede opstuvet vand til grøften.
der var siden oversvømmelsen blevet etableret et brøndafløb som sikkerhed mod
evt. fremtidige oversvømmelser. brønden var placeret øst for indkørselsvejen og
afløbet ført nord om gården til brunbjerg grøft.
…
data fra danmarks metrologiske institut.
der er ud over de meteorologiske data der er fremlagt i sagen yderligere indhentet
supplerende data fra dmi. resultaterne i det fremlagte bilag 10 for de 3 døgn 11.,
12., og 13. marts 2010 for målestation flyvestation karup, der ligger ca. 15 km
mod nordvest, er suppleret med yderligere data, og endvidere er der indhentet data
fra isenvad, som ligger 7,5 km syd for bordinglund 4.
for begge stationer foreligger der herefter temperaturmålinger for hver time i de 3
døgn 11., 12., og 13. marts. ud over temperaturmålinger foreligger der for begge
stationer måling af vindhastigheder og for karup oplysninger om temperaturer kl.
7:00 morgen i græshøjde samt oplysninger om skymængde og snelæg.
endvidere er der ved vurderingen anvendt data i form af dags-, uge- og må-
nedsoversigter fra danmarks meteorologiske instituts hjemmeside. disse op-
lysninger danner også baggrund for vurderingen.
…
besvarelse af spørgsmålene.
herefter skal de stillede spørgsmål besvares, hvilket sker efter min bedste
overbevisning og med min bedste samvittighed.
                                         - 5 -
spørgsmål 1
skønsmanden anmodes om på baggrund af det i sagen fremlagte materiale,
herunder navnlig bilagene 4, 10 og 11, samt eventuelle yderligere oplysninger om
de meteorologiske forhold op til skadetidspunktet den 12. marts 2010, som
skønsmanden måtte finde det relevant at indhente, at vurdere mængden af sne og
is, der måtte antages at have været på de arealer, som er højere beliggende end
huset, hvorfra smeltevand ved afsmeltning må forventes at løbe mod sagsøgers
hus.
redegørelse der danner baggrund for besvarelse af spørgsmål 1.
som bilag 4 er der fremlagt en serie foto. billederne nr. 1, 2, 3, 4, 15, 21, 22 og 23
er optaget udendørs og viser i forskelligt omfang omgivelserne, og det sne der
ligger der. billederne er optaget under sneens afsmeltning, så det er ikke muligt at
vurdere tykkelsen af det lag der efterhånden er afsmeltet. på grundlag af
billederne er min vurdering, at der har ligget et nogenlunde jævnt lag sne overalt.
ved at vurdere vejrlig i de forudgående 9-10 uger, det vil sige fra 1. januar 2010,
finder man, at det var en periode med frost, hvor middeltemperaturen for midt og
vestjylland i januar måned var -3,6 oc og i februar måned var -2,6 oc med
henholdsvis 3,7 og 2,6 oc under normalen. det samme vejrlig fortsatte ind i
begyndelsen af marts måned. det vil sige, at nedbøren hovedsagelig faldt som
sne, men i løbet af vinteren sker der både fordampning, sammenfald og af-
smeltning, så lagtykkelsen kan ikke bestemmes.
ifølge de supplerende data fra karup lå der:
•       den 11. marts kl. 7:00              12 cm sne,
•       den 12. marts kl. 7:00              8 cm sne,
•       den 13. marts kl. 7:00              0 cm sne
svar på spørgsmål 1.
det vurderes, at der har været sne på arealet, men bedømmelse af tykkelsen heraf
er forbundet med stor usikkerhed, hvorfor der henvises til dataene fra karup med
et omkring 10 cm tykt lag sne.
spørgsmål 2
skønsmanden bedes oplyse, om det er sandsynligt, at temperaturen på den om-
handlede ejendom indenfor de sidste 24 timer før den 12. marts 2010 kl. ca. 14:00
er gået fra minusgrader til plusgrader og herefter angive maksimumtemperaturen i
jordoverfladen ved mikkel moesgaard pedersens ejendom, efter at dette skete.
redegørelse der danner baggrund for besvarelse af spørgsmål 2.
som grundlag for besvarelse af dette spørgsmål henvises til det fremlagte bilag 10
for de 3 døgn 11., 12. og 13. marts 2010 for målestation flyvestation karup samt
de indhentede supplerende data herfra og fra isenvad.
for at få et overblik over tallene og for at vurdere dem, er tal for temperatur-
målingerne sat ind i nedenstående diagram.
                                         - 6 -
figur 3. diagram over temperaturforløb over 3 døgn fra 11. marts kl. 0:00 til
24:00 den 13. marts 2010.
som det ses er temperaturforløbet for de to stationer nært sammenfaldende og
derfor troværdige, især da bordinglund 4 ligger imellem de to stationer.
som det fremgår, er den største forskel mellem minimum og maksimum tem-
peraturer indenfor 24 timer før den 12. marts kl. 14:00 en stigning på henholdsvis:
•        isenvad fra +2,1 til +5,2 = 3,1 oc
•        karup fra +2,1 til +4,6 = 2,5 oc
de officielle temperaturmålinger bliver målt i 2 m højde i de såkaldte engelske
hytter, som skaber helt ensartede forhold. temperaturen ved jordoverfladen – i
græshøjde – kan variere fra disse målinger, og kan være lavere om natten op
højere i dagtimerne.
de laveste temperaturer forekommer om morgenen omkring eller efter solopgang,
hvor udstrålingen er størst. på en nat med stille og klart vejr kan varmen fra
jordoverfladen uhindret strømme ud i himmelrummet. jordoverfladen og luften
lige over jordoverfladen afkøles mest, og temperaturen her kan være indtil 4
grader lavere end i 2 m højde. fra karup opgives følgende vedr. temperaturer i
henholdsvis 2 m højde og i græshøjde:
dato 2010                     grader c – kl. 7:00                     vejrforhold
                      2 m højde       græshøjde         forskel
11. marts                2,0               0,0             2,0        tågedis
12. marts                2,2               1,0             1,2        tågedis
13. marts                1,3              -2,0             3,3        halvskyet
                                         - 7 -
tabel 1. temperaturer i henholdsvis 2 m højde og i græshøjde og forskel her i
mellem.
de højeste temperaturer forekommer derimod omkring kl. 14:00, hvor indstrå-
lingen fra solen er størst. undersøgelser i 1956 gennem en sommerperiode viste
omkring kl. 14:00 en gennemsnitlig temperaturstigning på 2 grader fra 15 – 17
grader i 0,5 m højde i forhold til i 2 m højde. ved døgnets køligere timer med et
temperaturniveau på 8 – 10 grader sås ikke nogen temperaturstigning – snarere
tvært imod.
i nærværende sag vurderes det:
•       at minimumstemperaturen ved jordoverfladen kan have været 2 grader
        lavere end de officielle målinger i 2 m højde.
•       at maksimumstemperaturen ikke har været højere ved jordoverfladen end
        de officielle målinger i 2 m højde.
ovennævnte vurderinger begrundes med følgende:
•       overskyet vejr med tågedis, lille ud- og indstråling og med let – jævn
        vind.
•       det relativt lave temperaturniveau med maksimum omkring 5 grader.
•       det relative flade terræn uden lokale terrænforskelle.
•       de store ensartede arealer hvorfra afsmeltningen finder sted.
svar på spørgsmål 2
der henvises til målingerne fra isenvad den 12. marts 2010:
temperatur i 2 m højde kl. 7:00                                  2,1 oc
fradrag for lavere temperatur i græshøjde                        2,0 ”
                                                                 0,1 oc
maksimumtemperatur kl. 14:00                                     5,2 ”
temperaturstigning ved jordoverfladen                            5,1 oc
spørgsmål 3
skønsmanden bedes ud fra de målte/observerede resultater oplyse, om det er
sandsynligt, at der den 12. marts 2010 fra kl. 02:00 til kl. 14:00 er sket en voldsom
smeltning af is eller sne. det bedes angivet, hvor mange liter vand pr. time, som er
resultatet af denne afsmeltning, ligesom det bedes angivet, om en del af
smeltevandet er sivet ned i jorden eller er blevet ledt udenom bygningerne.
…
svar på spørgsmål 3
det er sandsynligt, at der er sket en stor afstrømning af smeltevand fra is og sne
den 12. marts 2010 i tidsrummet kl. 02:00 til 14:00. det vurderes at afsmeltningen
har været i størrelsesordenen 270.000 l/time.
                                          - 8 -
det vurderes også, at afstrømning hovedsagelig har fundet sted overfladisk, da
jorden har været frostbundet. vandet er blevet ledt til bygningerne og er trængt
ind i dem, og først når det er steget til et vist niveau, har det kunnet passere enten
syd eller nord om bygningerne til afløb i brunbjerg grøft.
spørgsmål 4
skønsmanden bedes oplyse, om der har været hindringer for, at smeltevandet
kunne løbe væk fra ejendommen, f.eks. fordi den nærliggende å var frosset eller
tilstoppet eller som følge af manglende eller tilstoppede afløb på grunden.
…
svar på spørgsmål 4
set i forhold til de naturlige og oprindelige afløbsmuligheder er etablering af
volden parallelt med indkørselen til ejendommen en hindring, der tvinger vandet
til at løbe uden om volden og løber derfor til gårdens bygninger og ind på
gårdspladsen og trænger ind i bygningerne.
spørgsmål 5
skønsmanden bedes oplyse, om temperaturstigningen i den relevante periode har
været usædvanlig høj, eller om det er almindeligt med sådanne stigninger i løbet
af vinteren.
…
svar på spørgsmål 5
som det fremgår af tabel 2 kan der i marts måned såvel samme år som året før og
efter findes flere eksempler på temperaturstigninger der overstiger den stigning,
der var på skadesdatoen. temperaturstigningen har således ikke været usædvanlig
høj.
spørgsmål 6
skønsmanden anmodes om at anslå, hvor højt smeltvandet må antages at have
stået i forhold til undersiden af bygningernes døråbninger den 12. marts 2010 og
herunder oplyse, hvor meget vand, der har kunnet opstuves langs bygningernes
ydermure.
…
svar på spørgsmål 6
på grundlag af nivellement og den fundne vandstandskote på 7340-7350 har
vandet stået 30-40 cm over dørtrin eller tærskel ved bryggersdør, garageporte og
stalddør i østlige gavl, og 15-25 cm over dørtrin i døråbninger i stuehusets øst
gavl.
rumfang af opstuvet vand på gårdsplads er beregnet til ca. 500 m3. hertil kommer
vand på indkørselsvejen øst for diget og på marken beregnet til ca. 1000 m3.
spørgsmål 7
                                               - 9 -
     skønsmanden bedes oplyse, om det ville have været praktisk muligt at afværge
     eller begrænse skaden f.eks. ved at lede smeltevandet væk fra eller udenom
     stuehuset og/eller garagen ved f.eks. at grave render, etablere jord- eller sandvolde
     eller anbringe sandsække foran døråbningerne.
     det bedes i givet fald angivet, hvor lang tid det ville tage at gennemføre afvær-
     geforanstaltninger, f.eks. hvis en redningstjeneste var blevet tilkaldt.
     …
     svar på spørgsmål 7
     jeg mener, at de afværgeforanstaltninger der blev sat i gang under de givne
     forhold blev udført korrekt.
     det skal dog bemærkes, at havde man erkendt og gennemskuet årsagen til pro-
     blemet i forvejen eller tidligere i processen, kunne problemet løsnes enkelt ved at
     gennemgrave volde og give vandet frit afløb i den efter terrænforholdene naturlige
     afløbsretning, det vil sige gennem den kunstige sø til afløb i brunbjerg grøft.
     …”
ingeniør benny hansen har den 20. juli 2012 besvaret spørgsmål 8-12 til brug for ovennævnte
skønserklæring fra vagn dissing. heraf fremgår følgende vedrørende spørgsmål 8 og 9:
     ”spørgsmål 8
     skønsmanden anmodes om at foretage en besigtigelse af bygningerne samt om at
     gennemgå de i sagen fremlagte bilag og herefter oplyse, om det må antages, at
     bygningerne i forbindelse med tøvejret den 12. marts 2010 er blevet påført
     bygningsmæssige skader.
     svar:
     efter gennemgang af bygningerne og bilagene kan skønsmanden konstatere, at der
     er sket vandskader i bygningerne. ud fra de fremlagte fotos taget i forbindelse
     med tøvejret den 12. marts 2012 er det skønsmandens overbevisning, at
     vandskaderne stammer fra tøbruddet.
     spørgsmål 9
     det bedes angivet, om bygningerne er opført i overensstemmelse med gældende
     forskrifter og/eller gængs byggeskik. i benægtende fald bedes det vurderet, om en
     overholdelse af forskrifter/byggeskik ville have hindret eller reduceret skaderne
     og i bekræftende fald bedes det angivet, hvor stor en betydning dette ville have
     haft.
     svar:
     skønsmanden har ved besvarelsen forudsat, at spørgsmålet kun relaterer sig til de
     bygningsmæssige skader.
     beboelsesbygningen er udvendigt overfladebehandlet med en tyndpuds, som er
     ført hel ned til terræn. dette er ikke i overensstemmelse med god byggeskik, idet
                                               - 10 -
      der er stor risiko for frostskader i tyndpudsen i terrænhøjde. de nederste ca. 20 cm
      mod terrænet burde have været pudset op i en cementmørtel i stedet.
      i herværende tilfælde er der opstået frostskader i tyndpudsen i terrænhøjde. havde
      der været en sokkelpuds, ville der formentlig ikke være opstået frostskader, og
      udbedringsomkostningerne kunne i så fald have været reduceret med 3.000 kr.
      inkl. moms.”
af vagn dissings supplerende syns- og skønserklæring af 14. september 2012 fremgår
følgende:
      ”…
      spørgsmål 13
      syns- og skønsmanden anmodet om, at oplyse om det i forbindelse med besig-
      tigelsen i terrænet eller i forbindelse med indhentelse af de øvrige oplysninger i
      sagen, herunder luftfotos har, kunne konstateres om der forud for etableringen af
      den kunstige sø i 2005, var andre terrænmæssige ændringer for, at smeltevand
      kunne bevæge sig i den, i bilag vd2, anførte retning.
      …
      svar på spørgsmål 13
      der er intet der antyder, at der forud for etablering af den kunstige sø og op-
      bygning af volde var noget der kunne hindre smeltevandets frie løb mod brun-
      bjerg grøft.
      …”
af vagn dissings 2. supplerende syns- og skønserklæring af 31. marts 2013 fremgår føl-
gende:
      ”…
      spørgsmål af 4. sept. 2012
      syns- og skønsmanden, anmodes om at gennemgå vedlagte fotos (bilag 16, 17,
      18, 19, 20, 21, 22 og 23), der er udskrevet fra hjemmesiden www.miljøportalen.dk
      – på internetadressen http://arealinformation.miljoeportal.dk/distribution/ og
      herefter oplyse, om de fremlagte luftfotos giver skønsmanden anledning til at
      ændre besvarelsen af de tidligere besvarede spørgsmål, herunder i særdeleshed
      spørgsmål 13.
      …
      der er således ikke – set med det blotte øje – umiddelbart noget som før anlæg af
      søen i 2005 ville have hindret smeltevand i at strømme frem til bygninger og
      oversvømmet dem. men det væsentlige her er terrænformen, og da det er et
      relativt fladt terræn er det vanskeligt at se. derfor var det nødvendigt med et
      fladenivellement som fremgår af bilag vd2.
                                                - 11 -
       …
       svar på spørgsmål af 4. sept. 2012
       en gennemgang af de fremlagte fotos giver ikke anledning til at ændre besva-
       relsen af de tidligere besvarede spørgsmål.”
et antal fotos optaget den 13. marts 2010 har været fremlagt under sagen.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af mikkel moesgaard pedersen, lisbeth
pedersen, pia jensen og niels kristensen.
mikkel moesgaard pedersen har supplerende forklaret blandt andet, at det havde været
forårsagtigt vejr i dagene forud for den 12. marts 2010. der lå sne på markerne omkring hans
ejendom. jorden var meget frossen på trods af det mildere vejr. der lå ikke vand på
gårdspladsen eller på markerne om morgenen på skadesdagen. der lå lidt sne på gårdsplad-
sen. da han forlod ejendommen den dag, kørte han ad grusvejen mod skoven, hvor vejens
karakter skifter til asfaltvej. der var intet vand på vejene den morgen, da han kørte. da han
kom hjem, kørte han ad samme vej. der flød store mængder vand over grusvejen fra de
marker, der lå højere oppe, ned mod hans ejendom. det var efter hans klare opfattelse
smeltevand, da der ikke var nedbør denne dag. hans opfattelse er også baseret på, at sneen
flere steder på markerne nu var smeltet. der stod vand inde ved hans ejendom, således at det
ikke var muligt at køre ind ad indkørslen. der er taget en række billeder af ejendommen og
området dagen efter, men de giver ikke et retvisende billede af forholdene på skadesdagen.
volden i haven er 90 cm høj. den har altid været der. han har blot lagt jord på bagsiden af
den, således at den skråner ned mod græsplænen. da han kom tilbage den 12. marts 2010,
stod dyrene i stalden med benene i vand. vandet stod højt. han talte flere gange i telefon med
medarbejdere hos alm. brand forsikring a/s, der afviste dækning, ligesom man ikke ville
besigtige ejendommen. både rendegraveren og gravemaskinen havde svært ved at grave
render for afledning af smeltevand, da jorden var meget frossen.
lisbeth pedersen har supplerende forklaret blandt andet, at der ikke var problemer med
vand, da hun forlod ejendommen samme morgen. da hun og pia jensen kom kørende tilbage
                                             - 12 -
mod ejendommen senere på dagen, løb der meget smeltevand hen over grusvejen. de måtte
holde ved indkørslen, da det ikke var muligt at køre ind grundet vandmængderne. der lå
betydelige vandmængder på markerne omkring dem. hun gik gennem haven til ejendommen,
hvor vandet stod højt på gårdspladsen ind mod ejendommen. det var smeltevand, der givet
stammede fra markerne rundt om deres ejendom. der havde ikke været nedbør på
skadesdagen eller dagene forinden.
pia jensen har supplerende forklaret blandt andet, at der var vand på grusvejen, da hun og
lisbeth pedersen kom tilbage til ejendommen på skadesdagen. det var smeltevand fra
markerne højere oppe, der løb ned mod ejendommen. der var ingen nedbør. indkørslen til
ejendommen var helt oversvømmet. derfor parkerede hun bilen helt oppe ved vejen. vandet,
der stod på gulvene i huset, var sivet ind gennem bagdøren. hun kørte hjem, da det blev
mørkt. på det tidspunkt var beredskabet til stede, ligesom rendegraveren og gravemaskinen
arbejdede rundt om ejendommen.
niels kristensen har supplerende forklaret blandt andet, at han er beredskabschef i ikast-
brande kommune. da han ankom til ejendommen, blev han holdende uden for indkørslen.
han vurderede, at han godt kunne have kørt ind ad indkørslen, selv om den var oversvømmet
af vand, men valgte at holde udenfor. på gårdspladsen stod der vand. det må have været
smeltevand, da der ikke havde været nedbør i flere døgn. der var vand i huset. han kunne
ikke komme ind i mellembygningen, da vandet her stod meget højt. han vil anslå, at der var
vand i en højde af 30-40 cm. dyrene stod i vandet. en rendegraver forsøgte at grave kanaler
for at aflede vandet, men det var svært, fordi jorden var frossen. det var usædvanlig store
vandmængder, som havde ramt ejendommen.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
to voterende (lene jensen og dorte nørby (kst.)) udtaler:
                                             - 13 -
det fremgår af mikkel moesgaard pedersens familieforsikring, at forsikringen dækker
oversvømmelse som følge af voldsomt tøbrud, når vandet ikke kan få normalt afløb. det
fremgår af hans bygningsforsikring, at forsikringen dækker i det omfang, der er tale om en
pludselig hændelse, dvs. hvor såvel selve skaden som dens årsag og virkning er samtidig.
skader, der sker over et tidsrum og ikke på et tidspunkt, regnes ikke som en pludselig
hændelse. det fremgår endvidere af forsikringen, at som pludselig hændelse forstås blandt
andet voldsomt tøbrud, hvor vandet ikke kan få normalt afløb og derfor oversvømmer forsik-
ringsstedet.
mikkel moesgaard pedersen har bevisbyrden for, at skaden, som indtrådte den 12. marts
2010, skyldtes et ”voldsomt tøbrud” og derfor er omfattet af forsikringerne.
det kan efter skønserklæring af 20. juli 2012 lægges til grund, at det den 11. marts 2010 og
den 12. marts 2010, indtil skaden indtrådte kl. 14.00, ikke var frostvejr, og at temperatur-
stigningen 24 timer før den 12. marts 2010 kl. 14.00 var 2,5 grader (karup) eller 3,1 grader
(isenvad) og højest 5,1 grader. det fremgår af samme skønserklæring, at temperaturstigningen
ikke var usædvanlig høj.
ordet ”tøbrud” er efter en almindelig sproglig forståelse og som defineret i ordbog over det
danske sprog, når is og sne begynder at smelte ved tøvejrs indtræden.
efter oplysningerne om temperaturerne op til skadetidspunktet, herunder at det ikke havde
været frostvejr, og at temperaturforskellen alene havde været fra 2,5 grader til højst 5,1
grader, finder disse voterende, at der ikke har været tale om ”tøbrud”, og at det i givet fald
ikke har været ”voldsomt”.
på denne baggrund er skaden ikke omfattet af de tegnede forsikringer, som er begrænsede til
at dække pludselige hændelser - f.eks. voldsomt tøbrud - som disse er defineret i forsik-
ringsbetingelserne.
                                               - 14 -
at skadeforløbet fik så voldsomt et udfald skyldes nærmere som anført i ovennævnte
skønserklærings svar på spørgsmål 4, 7 og 13, at en etableret vold på ejendommen hindrede
vandets naturlige afløb.
disse voterende stemmer herefter for at frifinde alm. brand forsikring a/s.
én voterende (arne brandt) udtaler:
jeg stemmer for at stadfæste dommen, der i lighed med afgørelsen fra ankenævnet for
forsikring fastslår, at den anmeldte vandskade er dækningsberettiget som følge af voldsomt
tøbrud. denne voterende lægger afgørende vægt på, at det beror på en konkret vurdering,
hvorvidt en forsikringstager har godtgjort, at forsikringsbetingelsernes krav om voldsomt
tøbrud, der ikke er nærmere defineret, er opfyldt. en sådan vurdering, der blandt andet beror
på en naturlig, sproglig forståelse og praksis på området fra ankenævnet for forsikring og
domstolene, må efter karakteren af det anvendte udtryk som udgangspunkt forudsætte en vis
temperaturstigning over en kortere periode, men også andre, lokale forhold kan antages
herudover at have indflydelse på, hvorvidt en vandskade kan karakteriseres som forårsaget
ved voldsomt tøbrud.
som fastslået af byretten opstod der som følge af de metrologiske og geografiske forhold
omkring mikkel moesgaard pedersens ejendom den 12. marts 2010 en helt usædvanlig
situation, der bevirkede, at voldsomme vandmængder over kort tid den pågældende dag
strømmede mod mikkel moesgaard pedersens ejendom med den anførte vandskade til følge.
af de grunde, som byretten har anført, finder jeg, at mikkel moesgaard pedersen har godt-
gjort, at det indtrufne er omfattet af forsikringsbetingelserne om voldsomt tøbrud. jeg til-
træder endvidere, at det ikke er godtgjort, at forholdene på ejendommen er af en sådan ka-
rakter, at det kan fratage mikkel moesgaard pedersen den erstatning, som han har krav på.
der afsiges dom efter stemmeflertallet, således at alm. brand forsikring a/s frifindes.
mikkel moesgaard pedersen har under byretssagen haft retshjælpsdækning, men dæk-
ningsbeløbet er opbrugt. han har under landsretssagen haft fri proces.
                                             - 15 -
efter sagens udfald skal mikkel moesgaard pedersen i det omfang, der ikke er fri proces,
betale sagsomkostninger for begge retter til alm. brand forsikring a/s.
mikkel moesgaard pedersen skal således betale 60.000 kr. til alm. brand forsikring a/s i
sagsomkostninger for byretten. beløbet dækker udgifter til advokatbistand inkl. moms.
mikkel moesgaard pedersen skal endeligt afholde udgifterne til syn og skøn.
statskassen skal betale 50.940 kr. til alm. brand forsikring a/s i sagsomkostninger for
landsretten. beløbet omfatter 10.940 kr. til retsafgift og 40.000 kr. til udgifter til advokat-
bistand inkl. moms.
ved fastsættelsen af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til
sagens omfang og varighed.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
alm. brand forsikring a/s frifindes.
i sagsomkostninger for byretten skal mikkel moesgaard pedersen betale 60.000 kr. til alm.
brand forsikring a/s. mikkel moesgaard pedersen skal endeligt afholde udgifterne til syn og
skøn.
i sagsomkostninger for landsretten skal statskassen betale 50.940 kr. til alm. brand for-
sikring a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- jgc
                                          udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                              dom
afsagt den 9. maj 2011 af sø- og handelsretten sammensat af præsident henrik rothe (retsformand),
adm. direktør henrik dam og adm. direktør ole lundsgaard andersen.
h-46-09
                                    scan global logistics a/s
                                    (advokat michael grønbech)
                                    mod
                                    trygvesta forsikring a/s
                                    (advokat jesper windahl)
indledning og påstande
under anbringende af, at scan global logistics a/s’ (tidligere mahé freight a/s) (herefter
mahé) erstatningsansvar for fejludlevering af gods er dækket af en transportforsikring tegnet
hos trygvesta forsikring a/s (herefter trygvesta), har mahé nedlagt påstand om, at tryg-
vesta skal:
1.    principalt anerkende, at det erstatningsbeløb, som mahé måtte blive pålagt at betale til
      nordea bank danmark a/s i forbindelse med fejludlevering af seks luftfragtforsendel-
                                                   -2-
       ser i 2005 til orion europe a/s, er dækket i henhold til den mellem parterne indgåede
       transportforsikringsaftale nr. 15284, dog indenfor forsikringssummen på 5 mio. kr.,
       men således at der tillægges renter og omkostninger i henhold til forsikringsaftalelo-
       vens § 92
2.     subsidiært anerkende under forsikringsaftalen at skulle dække erstatningsbeløbet for en
       del af de fejludleverede forsendelser med tillæg af renter og omkostninger som angi-
       vet, men med fradrag af eventuel selvrisiko for så vidt værdien heraf er mindre end
       5.050.000 kr.
trygvesta har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
transportforsikringsaftale
med ikrafttræden den 1. januar 2005 tegnede mahé en speditøransvarsforsikring hos tryg-
vesta. efter forsikringspolicen udgør forsikringssummen maksimalt 5 mio. kr. pr. skadebe-
givenhed/forsikringsår med en selvrisiko på 50.000 kr. ved ansvar i forbindelse med efter-
krav, betroede midler, fortoldningsinstruktioner mv. udgør selvrisikoen 10 % af erstatnings-
beløbet, dog minimum 50.000 kr.
       efter forsikringsbetingelsernes pkt. 1.1 dækker transportforsikringen speditørens civil-
retlige erstatningsansvar overfor ”ordregiver i henhold til eller ikke mere byrdefuldt end
nordisk speditørforbunds almindelige bestemmelser (nsab2000)”.
       undtaget fra forsikringsdækningen er efter pkt. 2.3:
       ”ansvar for skade, tab eller omkostninger, der skyldes grov uagtsomhed, svig eller an-
       den forsætlig retsstridig adfærd, udvist af speditøren, dennes ansatte eller andre, for
       hvem speditøren svarer, medmindre speditøren eller dennes ansatte ikke havde eller
       burde have haft kendskab til disse forhold.”
fejludleveringerne
som speditør udførte mahé i perioden fra 1. marts til 28. september 2005 144 luftfragter for
orion europe a/s (nu under konkurs) (herefter orion). på de udfærdigede airwaybills (luft-
fragtbreve) var nordea bank danmark a/s (herefter nordea) anført som varemodtager
                                                      -3-
(”consignee”), idet forsendelserne til orion skete på remburs i henhold til en af nordea stillet
ramme, der pr. 1. juni 2005 udgjorde 125 mio. kr., heraf 75 mio. kr. uden pant.
       på seks af de luftfragter, hvor nordea var anført som varemodtager, blev godset imid-
lertid uden samtykke/kvittering fra nordea udleveret til orion. de pågældende udleveringer
fandt sted den 5. april, 19. april, 20. april, 27. juni, 1. juli og 18. juli 2005.
       ved mail af 5. oktober 2005 sendte chief financial officer (cfo) jacob andersen fra
mahé en skadesanmeldelse til sagsbehandler lasse fausing fra trygvesta:
       ”…
       for så vidt angår en forklaring på hændelsesforløbet kan jeg oplyse, at orion europe a/s,
       i forbindelse med luftfragter udført af mahe freight a/s, i enkelte tilfælde har fået udle-
       veret varer, uden at fragtdokumenterne forinden var påført en frigivelsespåtegning fra
       nordea bank danmark a/s, der var anført i fragtdokumenterne som consignee. udleve-
       ring af varer er sket på baggrund af begæring fra orion europe a/s til mahe freight a/s,
       og mahe freight a/s fik i forbindelse med udlevering fra orion europe a/s oplyst, at
       nordea bank danmark a/s var indforstået med udlevering af varer.
       for så vidt angår "beslaglæggelse" af de varer, der rent faktisk blev udleveret, kan jeg op-
       lyse, at varerne ifølge oplysninger fra orion europe a/s ikke længere er til stede hos ori-
       on europe a/s, idet disse er indgået i produktionen.
       …
       på baggrund af ovenstående, skal jeg venligst anmode tryg forsikring om snarest at be-
       kræfte, at betaling af et eventuelt krav til nordea bank danmark a/s er omfattet af vores
       forsikring og i øvrigt er en dækningsberettiget skade.
       …”
den 11. oktober 2005 blev der afholdt et møde med deltagelse af cfo jacob andersen og
claus l. jensen fra mahé, forsikringsmægler albert stilling fra factor insurance brokers a/s,
sagsbehandler lasse fausing fra trygvesta og advokat jesper windahl. efter mødet sendte
advokat jesper windahl et mødereferat til mødedeltagerne:
       ”…
       claus jensen og jacob andersen oplyste endvidere, at mahé var bekendt med, at de i
       denne sag omhandlede forsendelser – ligesom en række tidligere forsendelser – var aftalt
       gennemført således, at varerne alene måtte udleveres til nordea i overensstemmelse med
       angivelserne i de udstedte transportdokumenter (air waybills).
       for så vidt angår omstændighederne i forbindelse med de i sagen omhandlede fejludle-
       veringer oplyste jacob andersen og claus jensen, at der var tale om, at orion – sandsyn-
       ligvis – på grund af likviditetsvanskeligheder havde undladt at indløse de med nordea
       indgåede rembursaftaler og i stedet kontaktet mahé med henblik på at få varerne udleve-
       ret mod at love mahé nordeas efterfølgende udleveringssamtykke.
                                                   -4-
      claus jensen oplyste i den forbindelse, at der formentlig havde været tale om, at flere end
      de i denne sag omhandlede 7 tilfælde af fejludlevering havde fundet sted, men at dette
      ikke nu kunne afklares, idet nordeas udleveringstilladelser på de enkelte transportdo-
      kumenter ikke var dateret, således at det ikke var muligt at fastlægge eller konstatere, om
      varerne var blevet udleveret til orion forud for modtagelsen af bankens udleveringstilla-
      delse.
      således som fejludleveringerne havde fundet sted var det claus jensens og jacob ander-
      sens opfattelse, at der havde tale om, at man fra mahés side havde bestræbt sig på at vise
      en imødekommenhed i forhold til orion med henblik på at bistå selskabet med at kunne
      fortsætte med sine driftsaktiviteter uanset den vanskelige likviditetsmæssigt situation, og
      dette fremgik af, at mahé – som nævnt – var bekendt med, at vareforsendelserne skulle
      udleveres til nordea, men – på "forventet efterbevilling" fra nordea – udleverede varerne
      til orion i overensstemmelse med dette selskabs ønske herom.
      …”
efter modtagelsen af referatet korrigerede cfo jacob andersen og claus l. jensen de på-
gældende afsnit som følger:
      ”…
      claus jensen og jacob andersen oplyste endvidere, at mahé i denne sags omhandlede
      forsendelser var gennemført således, at varerne alene måtte udleveres til nordea i over-
      ensstemmelse med angivelserne i de udstedte transportdokumenter (air waybills).
      for så vidt angår omstændighederne i forbindelse med de i sagen omhandlede fejludle-
      veringer oplyste jacob andersen og claus jensen, at orion måske på grund af likviditets-
      vanskeligheder havde undladt at indløse de med nordea indgåede rembursaftaler og i
      stedet kontaktet mahé med henblik på at få varerne udleveret uden efterfølgende udleve-
      ringssamtykke fra nordea.
      claus jensen oplyste i den forbindelse, at mahé kun har konstateret de 7 omhandlende
      fejludleveringer og at man ikke i teorien ikke kunne udelukke at det var sket før. jacob
      andersen oplyste endvidere, at man i mahé ikke umiddelbart havde konstateret andre
      fejludleveringer hos hverken orion eller andre kunder.
      således som fejludleveringerne havde fundet sted var det claus jensens og jacob ander-
      sens opfattelse, at speditøren efter alt sandsynlighed havde bestræbt sig på at vise en
      imødekommenhed i forhold til orion, hvorpå speditøren, i ''kampens hede'', ved en fejl
      havde glemt og modtage udleveringssamtykke, qua den direkte levering fra afsender til
      orion.
      …”
det korrigerede mødereferat, vedlagt en oversigt over sagsforløbet vedrørende fejludleve-
ringerne, blev derefter returneret til advokat jesper windahl.
                                                   -5-
      den 9. november 2005 opsagde trygvesta i forlængelse heraf mahés speditøransvars-
forsikring til udgangen af forsikringsåret. opsigelsen blev begrundet med, at det henset til
erfaringerne fra skadessagen ikke fandtes muligt at etablere den åbenhed og gensidige tillid,
der var nødvendig for samarbejdets fortsættelse.
erstatningssagen nordea mod mahé
ved sø- og handelsrettens dom af 6. november 2008 blev mahé dømt til at betale en erstat-
ning på 14.814.442 kr. til nordea for udleveringen af de seks forsendelser til orion uden
nordeas samtykke.
      der blev under sagen afgivet forklaring af bl.a. arne frøkjær fra nordea og keld ben-
jaminsen fra mahé. luftfartsansvarlig keld benjaminsen forklarede bl.a.:
      ”han var i praksis ikke i besiddelse af originalpapirerne, herunder fragtbreve. han fik
      ved de fleste forsendelser papirerne i kopi af sine agenter. nogle gange fik man først ef-
      terfølgende dokumenterne. i de sidstnævnte tilfælde kontrolleredes leveringen af micha-
      el ingemann [logistikchef hos orion]. i visse tilfælde er der sket udlevering til orion,
      uden at man har haft originaldokumenterne. dette skyldtes den tillid til orion som var
      opstået som følge af det langvarige samarbejde. havde man ikke dokumenterne, fik man
      et manifest tilsendt hvori det som hovedregel stod hvem modtageren af varen var.”
senior relationship manager arne frøkjær forklarede bl.a.:
      ”på tidspunktet hvor fejludleveringerne angiveligt skete, ville der ikke kunne være sket
      udlevering af varer til orion, da der ikke var plads i remburssystemet.”
mahé ankede dommen til højesteret. arne frøkjær har den 8. februar 2010 til brug for høje-
steretssagen bl.a. afgivet følgende supplerende forklaring:
      ”havde orion den 5. april 2005 anmodet om udlevering af varer for ca. 6,9 mio. kr., ville
      de have fået varerne udleveret, idet der var ”luft” i rammen.”
ankesagen verserer fortsat ved højesteret.
                                                -6-
forklaringer
keld benjaminsen har bl.a. forklaret, at han er importchef for luftfragten hos mahé, og at han
havde det overordnede ansvar for orion. orion var en såkaldt top 10 kunde.
      mahé håndterede sammenlagt mere end 1.000 flytransporter for orion, og der var op
mod 10-15 forsendelser om ugen. på en mindre del af transporterne var der åbnet remburs af
nordea. det er ikke usandsynligt, at der i 2005 var 100 forsendelser på remburs. han vidste,
at der var tale om remburs, når nordea stod som ”consignee” på luftfragtbrevet. han var ik-
ke bekendt med, om nordea i øvrigt havde pant i forsendelserne.
      det typiske transportforløb var, at afsenderen fik kontaktdetaljerne på mahés lokale
agent, der bookede transporten, og sendte en mail til mahé med flyets detaljer mv. med hen-
syn til ”panels” til fladskærmsfjernsyn, der blev produceret i korea, vidste producenten på
forhånd, at han skulle kontakte mahés agent. på dette tidspunkt i forløbet vidste mahé ikke,
om der var åbnet remburs eller ej. forsendelserne blev typisk fløjet til lufthavnen i frankfurt,
hvor mahé bookede en vognmand til den videre transport til orion og sørgede for fortold-
ningen. til fortoldningen ved den tyske grænse skulle mahé bruge en afsenderfaktura med
antal kolli og vægt. denne afsenderfaktura blev fremsendt på mail. fra agenten fik han en
kopi af luftfragtbrevet. han så først det originale luftfragtbrev senere i forløbet.
      såfremt nordea var anført som ”consignee” på luftfragtbrevet, kontaktede han micha-
el ingemann fra orion med henblik på, at michael ingemann fik luftfragtbrevet ”endosseret”
af nordea. han talte aldrig selv med nordea. han havde aldrig oplevet, at nordea ikke hav-
de underskrevet/kvitteret luftfragtbrevet. i modsat fald kunne han ikke udlevere godset til
orion. ved udleveringen af godset skulle han have et originalt endosseret luftfragtbrev fra
nordea, eller rettelig, at han skulle have en kopi af luftfragtbrevet endosseret i original af
nordea.
      det var ikke på alle transporter, at nordea stod som ”consignee”. han formoder, at der
også har været åbnet remburs på forsendelser, hvor nordea ikke stod som ”consignee”.
      der gik imidlertid noget galt ved udleveringen af seks forsendelser. cfo jacob ander-
sen, der udarbejdede oversigten over de seks forsendelser, bad ham forinden om at skitsere
sagsforløbet vedrørende forsendelserne. han forsøgte i den forbindelse ikke at forklare, hvad
der gik galt ved udleveringerne. i beskrivelsen af sagsforløbet til cfo jacob andersen skrev
                                                 -7-
han flere gange, at det hastede med leveringen af godset. dette fik han oplyst af orion, eller
af de personer, der håndterede transporterne hos mahé. den omstændighed, at han stod an-
ført som sagsbehandler på den enkelte forsendelse, betød nødvendigvis ikke, at han behand-
lede sagen, men blot at han havde oprettet den enkelte fil/sag. der var på det tidspunkt 6-8
medarbejdere, der behandlede forsendelserne. det kom som et chok for mahé, at der var sket
fejludleveringer.
        foreholdt hans tidligere afgivne forklaring om, at ”nogle gange fik man først efterfølgende
dokumenterne” forklarede han, at mahé ved en forsendelse op til weekenden fik tilsendt et
manifest med oplysning om faktura og pakkelister, herunder navn på sælger og modtager,
produktbeskrivelse, pris mv. på baggrund heraf kunne det konstateres, hvem der skulle
modtage godset.
        foreholdt forklaringen om, at ”i visse tilfælde er der sket udlevering til orion, uden at man
har haft originaldokumenterne. dette skyldtes den tillid til orion som var opstået som følge af det
langvarige samarbejde”, forklarede han, at der aldrig var sket udlevering til orion på grundlag
af tillid. selvom mahé naturligvis havde tillid til orion som kunde. han vidste dengang ikke,
at det gik dårligt for orion. det var først i slutningen af september måned 2005, at han efter
en opringning blev gjort bekendt med, at orion var gået i betalingsstandsning.
        foreholdt forklaringen om, at ”havde man ikke dokumenterne, fik man et manifest tilsendt
hvori det som hovedregel stod hvem modtageren af varen var” forklarede han, at manifestet kunne
bruges som grundlag for fortoldningen.
        mange af luftfartsforsendelserne ankom om mandagen. mahé fik typisk afsenders fak-
tura fredag aften, og luftfragtbrevet kom på en mail hen over hen over weekenden. han ved
ikke præcist, hvornår luftfragtbrevet kom. det originale luftfragtbrev skal i princippet følge
godset, men han ved ikke, hvordan nordea har korresponderet i forhold til luftfragtbrevet.
        orion var en ordreproducerende virksomhed, og det hastede med at få varerne leveret,
idet produktionen ellers gik i stå. det var mildt sagt altid meget presset med leveringerne, og
det var hans opfattelse, at det havde en vis betydning, at varerne hurtigst muligt kom frem
til orion. michael ingemann fra orion havde indskærpet, at det skulle gå stærkt. det var nok
af samme grund, at orion benyttede sig af lufttransport, der var dyrere end søtransport. de
såkaldte ”panels” varierede meget i pris, og de kunne derfor ikke ligge på lager i flere dage,
før de tabte i pris.
                                                  -8-
      han orienterede ikke nordea om fejludleveringerne, og han forventede heller ikke, at
orion gjorde det, da mahé slet ikke var bekendt med fejludleveringerne. michael ingemann
havde heller ikke oplyst, at han ville give besked til nordea vedrørende fejludleveringerne.
det var selvfølgelig en fejl, at nordea ikke blev orienteret om fejludleveringerne, og det skul-
le være sket allerede ved den første udlevering, såfremt mahé havde opdaget det. mahé til-
lagde det ikke nogen betydning, at nordea ikke forhørte sig om udleveringerne til orion.
han havde ikke overvejet, at nordeas fortsatte åbning af remburs skulle udgøre et samtykke,
og han havde ikke kædet det to ting sammen.
claus l. jensen har bl.a. forklaret, at han har været ansat hos mahé siden 1997. mahé har afde-
linger i københavn, glostrup, århus og billund. han sidder på hovedkontoret i københavn,
og keld benjaminsen sidder i billund.
      i oktober 2005 deltog han i et møde sammen med cfo jacob andersen, forsikrings-
mægler albert stilling, sagsbehandler lasse fausing og advokat jesper windahl. han deltog
som ansvarlig for mahés erhvervsforsikringer. mahés advokat, advokat henrik b. sanders,
deltog ikke i mødet. baggrunden for mødet var, at nordea havde fremsat et erstatningskrav
på 13-14 mio. kr. mod mahé på grund af udleveringen af oprindelig 7, senere 6, forsendelser
uden samtykke. det skulle derfor afklares, hvordan man håndterede nordeas krav.
      advokat jesper windahls mødereferat blev efterfølgende sendt til vidnet og jacob an-
dersen. de læste referatet igennem, reviderede det, og sendte det sent samme aften tilbage til
advokat jesper windahl. vidnet kunne på baggrund af medbragte notater oplyse, at jacob
andersen den 11. oktober 2005 kl. 19.25 sendte en mail til advokat jesper windahl med føl-
gende indhold: ”som aftalt revideret mødereferat vedhæftet et sagsforløb vedrørende fejludleverin-
ger”. der kom ingen reaktion på fremsendelsen af det reviderede mødereferat, eller rettelig,
han har ikke set nogen reaktion på det ændrede mødereferat, og han har ikke talt med jacob
andersen herom.
      i forhold til det oprindelige mødereferat havde mahé ikke oplevet nogen likviditets-
vanskeligheder i forhold til orion. ”betalingsflowet” var således i orden, og det samme gjor-
de sig gældende vedrørende selskabets factoring aftale med orion. han kendte også kun til
de 7 sager. der kunne være tale om flere sager, men der er ikke konkret viden om andre sa-
ger/forsendelser. han husker ikke, om det blev undersøgt, hvorvidt der var sket fejludleve-
                                                 -9-
ring af andre forsendelser. han havde i hvert fald ikke kendskab til andre fejludleveringer.
han husker, at der på mødet blev talt om, at nordeas udleveringstilladelser var udaterede.
udleveringerne blev begrundet med fejl i ”kampens hede”.
       på selve mødet var han og jacob andersen ikke klar over, hvordan fejludleveringerne
var sket, idet behandlingen af sagerne havde fundet sted i billund. det blev derfor aftalt, at
mahé skulle udarbejde en nærmere beskrivelse af de 7 (6) tilfælde. efter mødet lavede keld
benjaminsen en oversigt over sagsforløbet vedrørende de seks forsendelser. der var ingen
forklaring på, hvorfor der var sket udlevering, og han talte ikke med keld benjaminsen om
årsagen til udleveringerne. han ved ikke, hvor dokumenterne med nordeas påtegning er i
dag.
       han opfattede ikke trygvestas opsigelse af transportforsikringen som en reaktion på,
at mahé ikke havde godkendt det oprindelige mødereferat. det var derimod naturligt, at for-
sikringsselskabet tog det til efterretning, når der kom en stor skade.
albert stilling har bl.a. forklaret, at han er forsikringsmægler hos factor insurance brokers
a/s, hvor han beskæftiger sig med forsikringer indenfor transportbranchen, primært spedi-
tører.
       han deltog i mødet den 11. oktober 2005. baggrunden var, at en bank enten havde
fremsat eller adviseret om et erstatningskrav. formålet var derfor at finde ud af, hvad der
var sket. mødet fandt sted hos mahé. det var ikke sædvanligt, at der blev holdt møder mel-
lem kunden og forsikringsselskabet, men det skete. alle deltagere var på samme side, hvilket
indebar en stor åbenhed på mødet. han kan dog huske, at han var irriteret over advokat je-
sper windahl, som efter hans opfattelse undervejs i mødet skiftede side. efter at mahé havde
lagt alt frem, blev jesper windahl således trygvestas advokat.
       han havde læst advokat jesper windahls mødereferat. med hensyn til spørgsmålet om
fejludleveringerne blev der på mødet – eller senere – lagt papirer frem, der viste, at der hav-
de eksisteret en sådan kutyme. dokumenterne fulgte med godset, men det var ikke altid, at
dokumenterne kom lige så hurtigt frem, og orion skulle samtidig have varerne udleveret
hurtigst muligt. det var derfor hans opfattelse, at der var indarbejdet en praksis, hvorefter
godset hurtigst muligt blev stillet til orions rådighed, og mahé først efterfølgende fik sam-
tykket/underskriften fra banken.
                                                  - 10 -
       efter det, der blev forklaret for ham, sammenholdt med de papirer han blev præsente-
ret for, er han ikke i tvivl om, at det var sådan, man gjorde. medarbejdere fra mahé fortalte
ham, at det var en kendt og anerkendt praksis. alle parter, dvs. mahé, orion og nordea, var
bekendt med denne praksis, der således ikke kunne have foregået uden nordeas viden.
lasse fausing har bl.a. forklaret, at han er ansat hos trygvesta, hvor han har behandlet trans-
portskader i 25 år.
       han deltog den 11. oktober 2005 i mødet hos mahé, der havde til formål at indsamle
oplysninger om hændelsesforløbet. det var afhængig af skadens størrelse sædvanligt, at
trygvesta holdt et møde med kunden. han havde gennem årene haft god erfaring hermed.
sagen vedrørte et potentielt krav på 10-15 mio. kr., og med mødet blev det sikret, at intet
blev overset, og at alle relevante oplysninger kom frem.
       efter mødet havde han en fornemmelse af, at der havde været en åben og ærlig dialog.
han læste straks advokat jesper windahls mødereferat, da sagen, henset til kravets størrelse,
havde førsteprioritet. referatet var i overensstemmelse med det på mødet passerede. han
lavede et notat på sagen om, at han havde ringet til advokat jesper windahl og meddelt, at
han, bortset fra nogle panteforhold, ikke havde bemærkninger til referatet.
       der kom siden et ændret mødereferat fra jacob andersen. rettelserne var ikke i over-
ensstemmelse med det, som mahé havde sagt på mødet. han var overrasket over, at mahé
havde fået et nyt syn på sagen og havde ændret forklaring. trygvesta opsagde på grund af
den bristede tillid til mahé transportforsikringen.
parternes synspunkter
scan globals advokat har anført, at transportforsikringen dækker mahés speditøransvar, og at
det er trygvesta, der skal godtgøre, såfremt der ikke er forsikringsdækning.
       trygvesta har kort før hovedforhandlingen gjort gældende, at transportforsikringen
ikke dækker fejludleveringer. det gøres gældende, at retten, henset til at sagen har verseret i
6 år, ikke skal tillade fremsættelsen heraf, jf. retsplejelovens § 358, stk. 6.
                                                  - 11 -
        efter forsikringsbetingelserne er speditørens ansvar i forbindelse med efterkrav dæk-
ket. det kan heraf udledes, at forsikringen - efter princippet om det mindre i det mere - også
dækker fejludleveringer.
        efter de tidligere fremlagte oplysninger har det fremstået som om, at mahé handlede
forsætligt ved udleveringen af forsendelserne til orion. dette er bl.a. blevet støttet på advo-
kat jesper windahls mødereferat og keld benjaminsens tidligere afgivne forklaring.
        baggrunden for mødet den 11. oktober 2005 var at finde ud af, hvad mahé og tryg-
vesta skulle gøre i forhold til nordeas erstatningskrav, der oversteg forsikringssummen på 5
mio. kr. jacob andersen og claus l. jensen, der repræsenterede mahé på mødet, var ansat på
kontoret i københavn, og de havde derfor ikke konkret kendskab til transporterne, der blev
håndteret i billund. referatet af mødet findes i to udgaver, og det bemærkes, at deltagerne i
et møde rimeligvis har adgang til at foretage korrektioner i dette.
        efter indholdet af det korrigerede mødereferat kan det lægges til grund, at der kun
fandt fejludlevering sted i 6 tilfælde. dette understøttes af, at der i perioden har været over
hundrede flytransporter, og at fejludleveringerne ligger spredt herimellem. såfremt udleve-
ringerne fandt sted pr. automatik, ville der have været flere fejludleveringer. formuleringer-
ne i det oprindelige mødereferat om, at fejludleveringerne sandsynligvis skyldtes ”likviditets-
vanskeligheder”, og om udlevering på ”forventet efterbevilling” fra nordea, er udtryk for efter-
rationalisering.
        efter bevisførelsen henstår det således som uvist, hvorfor fejludleveringerne overho-
vedet fandt sted. keld benjaminsens oprindeligt afgivne forklaring om udlevering i henhold
til tillid til orion skal således sammenholdes med, at han senere forklarer, at ”han kan ikke
nærmere redegøre for detaljer omkring de seks fejludleveringer”.
        under nærværende sag har keld benjaminsen forklaret, at han ikke oplevede tilfælde
af udlevering, hvor der ikke forelå et luftfragtbrev underskrevet af nordea, og at der ikke
skete udlevering på grundlag af tillid til orion. det var endvidere et fåtal af transporterne,
hvor nordea stod anført som varemodtager, og det bemærkes, at nordea havde stillet en
rembursramme på 75 mio. kr. uden pant til rådighed for orion.
        det bestrides, at mahé forsætligt i strid med luftfragtbrevets bestemmelser har udleve-
ret godset til orion. det kan derimod lægges til grund, at det for orion hastede med at få
                                                     - 12 -
forsendelserne udleveret, og at priserne på ”panels” til fladskærmsfjernsyn svingede, og at
udleveringerne skete ved en fejl i ”kampens hede”, jf. det korrigerede mødereferat.
       trygvesta har gjort gældende, at alene antallet af fejludleveringer medfører, at mahé
har udvist grov uagtsomhed. dette argument kan ikke anvendes i forhold til den første og
anden forsendelse, og det er kun nødvendigt at tage stilling til disse to forsendelser i forhold
til en samlet forsikringssum på 5 mio. kr.
       endelig har arne frøkjær fra nordea nu forklaret, at nordea ville have givet samtykke
til udlevering af forsendelsen den 5. april 2005 til orion, idet der var ”luft” i engagementet.
       under disse omstændigheder gøres det gældende, at mahé alene har udvist simpel
uagtsomhed ved fejludleveringerne, hvorfor mahés erstatningsansvar er dækket af trans-
portforsikringen.
trygvestas advokat har anført, at trygvesta har afvist dækningen af mahés erstatningsansvar,
idet mahé ved sine forretningsmæssige dispositioner har udleveret rembursforsendelser til
orion uden samtykke fra nordea.
        mahé har oprindeligt gjort gældende, at ”fejludleveringen er sket ud fra en antagelse
af, at nordea faktisk ville være indforstået med udleveringen, hvilket nu er bekræftet af
nordea som korrekt”. mahé har dog kort før hovedforhandlingen ændret synspunkt, og har
nu gjort gældende, at udleveringerne er sket ”ved uheld – i kampens hede”.
       det gøres gældende, at dette synspunkt ikke kan tillægges nogen betydning. for det
første har cfo jacob andersen fra mahé i sin skadesanmeldelse af 5. oktober 2005 til tryg-
vesta beskrevet, at ”udlevering af varer er sket på baggrund af en begæring fra orion til
mahé, og mahé fik i forbindelse med udlevering fra orion oplyst, at nordea var indforstået
med udlevering af varer”. redegørelsen er skrevet af mahés egen økonomidirektør og kort
efter, at fejludleveringerne blev opdaget. dernæst har keld benjaminsen oprindeligt forkla-
ret, at ”i visse tilfælde er der sket udlevering til orion, uden at man har haft originaldokumenterne.
dette skyldtes den tillid til orion som var opstået som følge af det langvarige samarbejde”. denne
forklaring må tillægges væsentlig betydning frem for en forklaring, der afgives på et nu langt
senere tidspunkt.
       der er derfor ikke tvivl om årsagen til mahés fejludlevering, hvilken også fremgår af
det oprindelige mødereferat. forsikringsmægler albert stilling har tillige forklaret, at refera-
                                                - 13 -
tet er i overensstemmelse med det på mødet passerede, og at han fra mahé fik oplysning om,
at der havde eksisteret en praksis om udlevering til orion uden forudgående samtykke fra
nordea.
       det bemærkes, at mahé seks gange har foretaget fejludlevering til orion, hvilket giver
anledning til at overveje, hvorvidt mahé som forsikringstager kan begå samme fejl seks gan-
ge og fortsat opnå forsikringsdækning. mahé burde allerede efter første fejludlevering, og i
hvert fald anden gang det skete, have ændret sine procedurer, således at fejlen ikke opstod
på ny.
       mahé har gjort gældende, at nordea ville have givet samtykke til udleveringerne, så-
fremt de var blevet spurgt. dette synspunkt har ingen relevans i nærværende sag, der ude-
lukkende vedrører spørgsmålet om forsikringsdækning.
       keld benjaminsen har også forklaret, at mahé ikke altid var i besiddelse af luftfragt-
brevet på tidspunktet, hvor udleveringen fandt sted. dette på trods af, at mahé vidste, at en
væsentlig del af forsendelserne skete på remburs. en sådan udlevering, i strid med luftfragt-
brevets bestemmelser, er tillige en alvorlig tilsidesættelse af reglerne om remburs.
       det gøres gældende, at mahés forhold er omfattet af forsikringsbestemmelsernes pkt.
2.3 om skade, der skyldes grov uagtsomhed eller forsætlig retsstridig adfærd fra mahés side,
hvorfor trygvesta skal frifindes.
       endelig gøres det gældende, at fejludleveringer ikke er omfattet af nsab2000 og der-
med af transportforsikringen dækningsområde, hvorfor trygvesta også af den grund skal
frifindes.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter bevisførelsen må det henstå som usikkert om udleveringen af forsendelserne til orion
skete som følge af sædvanlig praksis/kutyme, og om denne kutyme var accepteret af nordea,
eller om udleveringen kan henføres til fejl begået af mahé.
       retten finder imidlertid, at det under alle omstændigheder påhvilede mahé ved gen-
nemgangen af transportdokumenterne at sikre sig, at transporten ikke var forbundet med
remburs. dette gælder så meget mere i en sag som den foreliggende, hvor mahé vidste, at
remburs ofte havde været anvendt i forhold til orion.
                                               - 14 -
      det må derfor i det mindste betegnes som groft uagtsomt, at mahé udleverede de seks
forsendelser til orion uden at sikre sig, at nordea som ”consignee” med påtegning på luft-
fragtbrevet havde frigivet varerne. herefter fører forsikringsbetingelsernes pkt. 2.3 om und-
tagelse til forsikringsdækningen til, at trygvesta skal frifindes.
      efter sagens udfald skal mahé betale 100.000 kr. i sagsomkostninger til trygvesta til
dækning af advokatbistand. der er herved taget hensyn til sagens værdi, karakter og forløb.
                                      thi kendes for ret:
trygvesta forsikring a/s frifindes.
scan global logistics a/s betaler inden 14 dage til trygvesta forsikring a/s 100.000 kr. i
sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
            henrik dam                    henrik rothe             ole lundsgaard andersen
                                                 (sign.)
                                             ___ ___ ___
                                    udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den 9. maj 2011