text:
retten i aarhus
dom
afsagt den 17. juni 2016
rettens nr. 5-7254/2015
politiets nr. 4200-99996-00347-14
anklagemyndigheden
mod
t
født den …
færdselssag
t er tiltalt for overtrædelse af
1.
færdselslovens § 117, stk. 1, jf. § 53, stk. 1, jf. straffelovens § 11, ved den 8. september 2014
ca. kl. 01 at have ført personbil …, ad bockmerholzstrasse, hannover, tyskland, efter at have
indtaget spiritus i et sådant omfang, at alkoholkoncentrationen i blodet under eller efter kørs-
len oversteg 0,50 promille.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om ubetinget frakendelse af førerretten i 3 år fra
endelig dom efter færdselslovens § 126, stk. 1, nr. 1, jf. § 128, stk. 2.
tiltalte har påstået frifindelse, subsidiært en 9 måneder kortere frakendelse end påstået.
sagens oplysninger
anklageskrift er modtaget den 4. september 2015.
tiltaltes forklaring er gengivet i retsbogen.
det er oplyst, at der i en blodprøve udtaget samme nat kl. 02.39 blev konstateret en alkohol-
koncentration i tiltaltes blod på mindst 1,92 promille.
ved afgørelse af 8. september 2014 blev tiltalte straffet for den anførte spirituskørsel med en
bøde på 690 euro og blev frakendt retten til at gøre brug af kørekortet i forbundsrepublikken
tyskland (indland) i 9 måneder. afgørelsen er ikke kæret.
rettens begrundelse og afgørelse
tiltalte har erkendt sig skyldig som anført i afgørelsen fra amtsgericht hannover. tilståelsen
støttes af de oplysninger, der i øvrigt foreligger. tiltaltes nye forklaring om efterforbrug er så
ukonkret, at den ikke er tillagt betydning. tiltalte er således skyldig i spirituskørsel efter færd-
selslovens § 117, stk. 1, jf. § 53, stk. 1, som beskrevet i anklageskriftet.
                                                   - 2 -
efter straffelovens § 11 kan der overfor en person med dansk indfødsret, der i en fremmed
stat er straffet for en handling, der efter dansk ret kan medføre frakendelse af rettigheder, ske
frakendelse af disse rettigheder efter offentlig påtale her i landet.
således som påstanden er begrænset af anklagemyndigheden til kun at vedrøre frakendelse af
førerretten i danmark, ses hverken lissabontraktaten eller andre internationale regler - som
påstået af tiltalte - at være til hinder for, at tiltalte kan frakendes førerretten i hjemlandet, selv
om han for samme forseelse er straffet med bøde i tyskland og frakendt førerretten i 9 måne-
der gældende i tyskland.
tiltalte frakendes således førerretten ubetinget i 3 år i danmark fra endelig dom efter færd-
selslovens § 126, stk. 1, nr. 1, jf. § 128, stk. 2, jf. straffelovens § 11.
thi kendes for ret:
tiltalte t frakendes retten til at føre motordrevet køretøj, hvortil der kræves kørekort, bortset
fra lille knallert, i danmark i 3 år fra endelig dom.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- mbp
                                             udskrift
                                                 af
                             sø- & handelsrettens dombog
                                            ____________
                                               dom
afsagt den 27. februar 2012
p-89-10
                                       kommanderiet absalon
                                       (advokat henrik mansfeldt witt)
                                       mod
                                       jesper henrik jørgensen under konkurs
                                       v/ kurator pernille bigaard
                                       (advokatfuldmægtig victoria grevit eriksen)
       denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, kommanderiet absalon, har separatist-
stilling i forhold til et aktiedepot og et bankindestående, der begge var oprettet i den senere
konkursramte skyldners navn.
parternes påstande:
       kommanderiet absalon (herefter kaldet absalon) har nedlagt påstand om, at
                                                   -2-
1) jesper henrik jørgensen under konkurs (herefter kaldet boet) tilpligtes at anerkende, at
absalon på dekretdagen den 23. juni 2009 var ejer af 1.100 norwegian shuttle air as aktier,
der befandt sig i depot nr. 5042 36083-9 i jyske bank og derfor i henhold til konkurslovens §
82 har separatiststilling til salgssummen på 145.542,73 kr., som skal udbetales til absalon, og
2) boet tilpligtes at anerkende, at absalon på dekretdagen den 23. juni 2009 var ejer af et in-
destående på 1.153,50 kr. på konto nr. 5043 101594-5 i jyske bank og derfor i henhold til kon-
kurslovens § 82 har separatiststilling til beløbet, som skal udbetales til absalon.
      boet har nedlagt påstand om frifindelse over for begge påstande.
sagens nærmere omstændigheder:
      jesper henrik jørgensen var fra 2000 kasserer i absalon, som dengang hed den danske
malteserordenen. ordenen betegnede sig i sine love som ”en filantropisk, filosofisk og frem-
skridtsvenlig institution (der) har til opgave at forske efter sandheden, at studere verdens-
moralen, videnskab og kunst, og at øve velgørenhed, retfærdighed og barmhjertighed under
devisen: for gud og min ære”. af samme love fremgår det af § 26, at ordenen blev teg-
net af ”prior og skatmester eller af 4 medlemmer af kapitlet. prokura kan meddeles prior og
skatmester til hver for sig at tegne ordenen”.
      i 2001 købte ordenen en erhvervsejerlejlighed beliggende godsbanegade 31, kld., kø-
benhavn v. i skødet stod som køber anført ”den danske malteserorden v/ prioer
david svarre”. underskriver for køber var ”david svarre”, ”johan johansen” og ”jesper jør-
gensen”.
      af et referat fra et såkaldt ”kapitelmøde” afholdt den 3. januar 2005 fremgår blandt
andet følgende:
      ”… det besluttes på kapitelmødet, at skatmester jesper jørgensen hæver kr. 20.000 til delvis ud-
      ligning af udlæg. det besluttes endvidere, at der indsættes kr. 300.000 på special konto hos
      skatmester der kan anvendes til ordenens rejse til malta og forventet erstatning i forbindelse
      med det ej gennemførte salg af godsbanegade. skattemester forhandler med advokat om er-
      statning. overskydende beløb tilbageføres til dan danske malteserorden …”
                                                  -3-
       referatet var skrevet af david svarre med angivelse af titlen ”prior”, af johan johansen
med angivelse af titlen ”kansler” og af jesper jørgensen med angivelse af titlen ”skatme-
ster”.
       lejligheden i godsbanegade blev i 2006 videresolgt til overtagelse 3. maj 2006. i købsaf-
talen er som sælger angivet ”den danske malteserorden v/ jesper jørgensen gl. kongevej 33,
1610 københavn v”. købesummen var fastsat til 1 mio. kr., hvoraf 50.000 kr. skulle depone-
res hos ejendomsmægleren, mens 950.000 kr. enten skulle deponeres i sælgers pengeinstitut,
eller der skulle stilles bankgaranti for samme beløb. køberen stillede bankgaranti, og som
garantikreditor på garantien fra købers bank var anført ”den danske malteserorden v/ je-
sper jørgensen”.
       af et kontoudtog fra jyske bank vedrørende kontonummer 5043 101594-5, dateret 22.
februar 2011, men omhandlende årene 2006 til 2011 og stilet til ”direktør jesper jørgensen
u/konkurs c/o plesner v/ pernille bigaard” fremgår blandt andet følgende:
       ”… malteserorden
       dato         posteringer på kontoen valør                     udbetaling/indbetaling
       …
       16.12.04     ref.5347452378 godsbanegade 31       16.12               335.000,00
       …
       02.08.06     overført 5043 119345-2               02.08               951.184,13 …”
       af en e-mail af 19. december 2008 afsendt fra ”kompetencefabrikken” til jesper jørgen-
sen og david svarre fremgår blandt andet følgende:
       ”… hej jesper vi kunne desværre ikke bruge dit mastercard i føtex, så jeg måtte lægge i alt
       33.963,60 ud. kan du overføre pengene til min konto på mandag? min konto er: sydbank, ran-
       ders reg.nr.: 7116 kontonr.: 1022760 … hans beyer …”.
       den udskrevne e-mail er med håndskrift påtegnet ”mellemreg med den danske malte-
serorden” og påført en underskrift og ved siden af denne ”(jesper)”.
                                               -4-
      af posteringsoversigt fra forstædernes bank vedrørende konto i adr nr. 1904 aps’
navn for perioden den 1. januar 2009 til den 30. november 2009 fremgår blandt andet følgen-
de:
      ”…
      dato        tekst                               valør   indsat/hævet     saldo i dkk
      05.01.2009  hans beyer, kompetencefabrikken     05.01.    33.963,60-     20.631.114,69-
                                                                                …”
      i jesper henrik jørgensens r 75 (skatteoplysninger) fra 2008 er angivet både det om-
handlede aktiedepot og den omhandlede bankkonto. for bankkontoen er angivet et indestå-
ende på 227 kr. og en renteindtægt på 15 kr., og for aktiedepotet er angivet en aktiebehold-
ning bestående af 1.100 aktier betegnet som ”no0010196140” med en angivet kursværdi på
30.734 kr. i årsopgørelsen, dateret 31. december 2008, fra jyske bank stilet til ”direktør je-
sper jørgensen” på dennes privatadresse jægersborg alle 247, 1.th. 2820 gentofte, fremgår
blandt andet følgende:
      ”…årsopgørelse fonds/depot … depotnr. 5043 36083-9 …
      fondshandler
      norwegian shuttle as t-ret
      deres salg nominelt/stk.        kurs     kursværdi
                             606-     3,60
                 valutakurs nok      94,08     2.052,45 *
      depotet indeholder
      aktier                                   kursværdi                udbytte
      norwegian air shuttle as
      stk.                1.100 kurs  36,90                                 0,00
                  valutakurs nok      75,72    30.734,75*
      totaler
      noterede aktier i alt                    kursværdi                30.734,75
                                                   -5-
      beløb markeret med * er indberettet til skattemyndighederne...”
      i en totaloversigt fra jyske bank, dateret 30. december 2008 og stilet til jesper jørgensen
på dennes hjemadresse, fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      opsparing og lån
      5043 101594-5 totalkonto          malteserorden                 227,67 kr.
      5043 106145-1 totalkonto                                        600,46 kr.
      5043 117997-2 anfordring                                          0,00 eur
      5043 118034-3 ratepension                                         0,00 kr.
             saldo
             konto er udgået pr. 13.03.2008
      5043 118990-6 totalkonto          gl. kongevej 70               398,38 kr. …”
      der er under sagen fremlagt en opgørelse udfærdiget af jesper henrik jørgensen over
dennes mellemværende med absalon i årene 2004 – 2008. af opgørelsen fremgår blandt an-
det følgende:
      tilgodehavende jesper jørgensen den 30.12.2004
      tekst                                                                        saldo
      saldo pr. 20.12.2004                                                  26.062       26.062
      overført til jesper jørgensen                           11.01.05      -10.000      16.062
      …
      overført til jesper jørgensen                           03.05.05      -10.000       6.262
      …
      special konto
      overført til konto tilhørende skattemester              31.01.05                   -300.000
      til brug for tilbage betaling af mægler og købesum
      i forbindelse med ejendomshandel bliver tilbageført.
      forlid med købers advokat                               12.12.05                   140.000
      difference                                                                         160.000
                                                     -6-
      dette beløb er jesper jørgensen skyldig pr. 30.12.05
      i ordnens regnskab står beløbet som bankindestående
      trods beløbet henstår hos skattemester. konto i jyske
      bank a/s har saldo kr. 28.056 og ikke 188.056
      betalinger fra skattemester i 2006
      skattemester skylder, idet forlig blev mindre end forventet                      160.000
      jvfr. forlig indgået den 12.12.05 pr. kr. 140.000
      skattemester tilgode                                                 -22.809     137.191
      tilbagebetalt skattemester                                18.04.06   -40.000      97.191
      udlæg skattemester på rhodos turen                        15.09.06   -13.270      83.921
      rejse jesper jørgensen                                    15.09.06     5.000      88.921
      glogg til uddelingen                                      16.12.06      -707      88.214
      indbetalt fra jesper jørgensen i 2008 regnskab
      indbetalt fra jesper jørgensen til juleuddelingen 2008    05.01.09   -33.964      54.250
      prior hans beyer havde udlagt beløbet fordi der ikke var dækning på jesper jørgensens kort
                                                                                …”
      den 23. juni 2009 blev der afsagt konkursdekret over jesper henrik jørgensen, hvoref-
ter depot og konto i jyske bank blev spærret. de omhandlede aktier er efter aftale mellem
parterne solgt, og beløbet indestår på konto hos kurator.
      der er i øvrigt under sagen fremlagt en lang række regnskabsbilag og posteringsopgø-
relser.
forklaringer:
      flemming hauge nielsen har forklaret, at han arbejder som chefkonsulent i erhvervs-
og selskabsstyrelsen. han har været medlem af absalon siden 2001. ordenen hører under
johanitter ordenen. den var en selvstændig orden, som i 2005 blev fusioneret med andre or-
dener, men beholdt sin egen selvstændige formue. i 2001 var jesper henrik jørgensen kas-
semester. ordenen havde ikke eget cvr nr., og der for stod kassen i jesper henrik jørgensens
personlige navn. kassemesteren havde pligt til at holde ordenens penge adskilt fra sine egne.
der var ikke noget usædvanligt i, at kassen stod i et privat navn. sådan foregår det også med
                                                -7-
personaleforeningen på hans eget arbejde. det var først engang i 2003, at han opdagede, at
konto og depot stod i jesper henrik jørgensens navn. han gjorde ikke noget i den anledning,
da ordenen ikke så det som et problem. jesper henrik jørgensen havde ret til at hæve på or-
denens konto til den daglige administration, men store beløb kunne efter fast praksis kun
hæves efter forelæggelse for bestyrelsen på et såkaldt kapitelmøde. denne procedure var ik-
ke skrevet ned, og der var heller ikke skrevet noget om beløbsstørrelse. ordenen ville sælge
lejligheden i godsbanegade, fordi medlemmerne ønskede at kunne opbygge en stabil ind-
tægt. der var dengang 20-30 medlemmer, og de håbede at få en avance ved salget af ejen-
dommen. det var jesper henrik jørgensen, der tog sig af salget, da denne i forvejen handlede
med ejendomme. det første salg gik tilbage på grund af køberens forhold, og ordenen fik en
erstatning fra køberen. de 335.000 kr., som fremgår af posteringsoversigten fra jyske bank,
vedrører erstatningen for den mislykkede ejendomshandel. det var en sædvanlig procedure,
som fremgår af referatet af kapitelmødet den 3. januar 2005, når der skulle hæves større be-
løb. han var ikke selv med til det pågældende møde. han har været med til at drøfte be-
myndigelse pr. telefon og har også engang selv ringet til jesper henrik jørgensen om en in-
vestering, der ikke havde været drøftet på et kapitelmøde. ellers blev beslutninger truffet på
kapitelmøderne. han har medvirket til at udfærdige regnskaber for ordenen, men tjekkede
ikke regnskabstallene nærmere. han hjalp jesper henrik jørgensen med regnskabet, fordi
han er uddannet statsautoriseret revisor. han har aldrig hørt tale om, at jesper henrik jør-
gensen skyldte ordenen penge, for i så fald ville det have været vedtaget på et kapitelmøde.
det var imidlertid ikke usædvanligt, at der var mellemregninger med en kassemester. i for-
bindelse med det andet salg af godsbanegade blev der drøftet køb af aktier. det var jesper
henrik jørgensen, der foreslog det. han lavede opstillingen vedrørende balancen for
2005/2006, men han havde ikke kendskab til de underliggende bilag.
       jesper henrik jørgensen har forklaret, at han inden konkursen var direktør i sit eget
holdingselskab, som ejede ejendomsselskaber og teleselskaber. han har været medlem af
malteser ordenen siden 1998 eller 1999, men husker ikke nøjagtig, hvornår han blev skatme-
ster. han skulle som skatmester sikre, at der blev betalt kontingent, og så skulle han få for-
muen til at udvikle sig positivt. han lavede også regnskaber. han oprettede kontoen og se-
nere også depotet i jyske bank omkring det tidspunkt, hvor han blev kassemester. tidligere
                                                -8-
havde der været et depot i realkredit danmark. han valgte jyske bank, fordi han kendte
den. banken var nødt til at have hans cpr. nr., da foreningen ikke havde noget registrerings-
nummer. kontoen blev imidlertid oprettet i ordenens navn, selvom det var med hans cpr. nr.
det var klart, at det var ordenens aktier og ordenens konto. han mener, at den daværende
prior var med til mødet i jyske bank første gang, han selv var til møde om kontoen. de med-
bragte ordenens love, som jyske bank formentlig fortsat har liggende. han kunne hæve
småbeløb og sætte penge ind, men investeringer skulle først besluttes på et kapitelmøde. i
vedtægterne står der ikke noget om kassemesterens adgang til at disponere i forhold til stør-
re beløb. da han blev skatmester, fik han at vide, at der var krav om, at ordenens midler
skulle holdes adskilt fra hans egne. han havde adgang til at disponere, men det ville have
været kriminelt, hvis han havde hævet større beløb. han husker ikke, om han på noget tids-
punkt har indgået telefoniske aftaler om køb og salg af noget for ordenen. bemyndigelsen til
at købe aktierne i norwegian shuttle air a/s havde han fra et kapitelmøde. opgørelsen over
hans mellemværende med ordenen har han lavet for ca. halvandet år siden til brug for sagen
efter anmodning fra ordenen. han lavede opgørelsen ud fra regnskabet, som var blevet god-
kendt af ordenens interne revisor. det beløb, der er anført ud for ”udlæg skattemester på
rhodos turen”, er et beløb, som han personligt havde lagt ud for ordenens tur til rhodos. i
perioden 2006 til 2008 skete der ikke noget vedrørende mellemregningen. han skulle have
betalt pengene tilbage, men fik ikke gjort det. han kan ikke huske tidligere at have set bogfø-
ringen for 2005. der var en regnskabskyndig i hans selskab, som lavede bogføringen for or-
denen. det har senere vist sig, at den pågældende regnskabskyndige byttede om på en hel
del tal og måtte afskediges. han var ikke selv dygtig til større regnskaber. de 40.000 kr., som
blev overført til ordenen den 18. april 2006, blev overført, fordi han skyldte ordenen penge.
det er ham, der har skrevet under i hånden på hans beyers e-mail af 19. december 2008 ved-
rørende overførslen af de 33. 963,60 kr. på det tidspunkt var hans egen økonomi sammen-
blandet med ordenens, og der skete ofte overførsler fra andre. han har fortalt advokat allan
fisher på et tidligt tidspunkt af konkursen, at han skylder ordenen penge. i slutningen af
2004 havde han derimod 22.809 kr. til gode. de omtalte 300.000 kr. vedrører salget af gods-
banegade. beløbet blev overført til hans personlige konto. han fik bemyndigelse fra kapitlets
tre medlemmer skriftligt. han forhandlede med modparten, som kun skulle have 140.000 kr.
retur, hvorfor de 160.000 kr. stod hos ham. for så vidt angår balancen for 2005/2006, skulle
                                               -9-
der egentlig have stået, at han skyldte ordenen penge, men det ville ordenen ikke have frem-
gik af balancen. frem til konkursen skyldte han ordenen 54.250 kr., hvoraf han senere har be-
talt en del, men stadig skylder nogle. han har ikke lånt ordenen 412.000 kr. på noget tids-
punkt. hævningen af 200.000 kr. den 29. juli 2005 som overført til cbc byg aps fra jyske
bank var et ulovligt træk på ordenens konto, men skyldtes en fejl fra banken og den ansatte
regnskabskyndige hos ham. det blev tilbageført. han har aldrig selv ejet aktier i norwegian
shuttle air a/s. da han og hans selskaber blev erklæret konkurs, var der heller ingen af sel-
skaberne, der ejede sådanne aktier. han kan ikke huske, om der var netbankkonto tilknyttet
ordenens bankkonto. han gik som regel selv i banken eller sendte en mail eller fax til banken
vedrørende hævninger, for han kan slet ikke finde ud af netbank. for så vidt angår det beløb
på 372.571 kr., som er nævnt i regnskabsoversigten fra 2005 til 2006, må der være glemt en
postering, for han har aldrig haft så mange penge til gode hos ordenen.
       morten krogsgaard har forklaret, at han har været erhvervsrådgiver hos jyske bank i
32 år. jesper henrik jørgensen var kunde fra engang i 2004 og ca. fem år frem. han havde
oprindeligt selv et møde med jesper henrik jørgensen og en yderligere person om ordenens
konto. de fremviste nogle dokumenter, men ikke dokumenter om hvem, der egentlig tegne-
de malteser ordenen. derfor besluttede banken, at kontoen ikke kunne stå i malteser orde-
nens navn, hvilket jesper henrik jørgensen og den anden også fik besked om. den blev op-
rettet i jesper henrik jørgensens navn med mærket ”malteser ordenen”, og senere blev der
oprettet et depot med norwegian shuttle air aktier og andre aktier eller obligationer. han er
ikke bekendt med interne aftaler med jesper jørgensen og malteser ordenen. selvom jesper
henrik jørgensen frit kunne hæve beløb fra kontoen , har han har altid vidst, at det var mal-
teser ordenens konto. mærket var en service fra bankens side af hensyn til jesper henrik
jørgensen, så denne kunne holde styr på indestående. der var ikke aftalt noget omkring
modregning, men der var nok i virkeligheden almindelig modregningsadgang i forhold til
jesper henrik jørgensen. da denne blev erklæret konkurs kunne banken formentlig have la-
vet modregning på kontoen og i depotet. han husker ikke størrelsen af bankens krav mod
jesper henrik jørgensen personligt, men der er anmeldt et krav i dennes konkursbo.
parternes argumenter:
                                                - 10 -
       absalon har gjort gældende, at ordenen på dekretdagen var ejer af de omhandlede ak-
tier og indeståendet på bankkontoen i jyske bank. aktierne var behørigt og tilstrækkeligt
identificeret og individualiseret, allerede fordi der ikke befandt sig andre aktier i depotet end
de omhandlede norwegian air shuttle as aktier. indestående på bankkontoen hidrørte fra
absalon, og der er aldrig sket en sammenblanding af jesper henrik jørgensens og absalons
midler og var heller ingen risiko for sammenblanding. hertil kommer, at boet ikke kan eks-
tinkvere absalons ejendomsret, da reglerne om legitimationsekstinktion ikke kan påberåbes
af kreditorer. betingelserne for udlevering efter § 82 er derfor opfyldt.
       for så vidt angår boets anbringender om at have et tilgodehavende hos absalon, be-
strides dette som udokumenteret. de fremlagte regnskabsbilag er uden bevisværdi, da de er
ureviderede.
       boet har gjort gældende, at bankkontoen var oprettet og registreret i jesper henrik jør-
gensens navn som tilhørende denne personligt. tilsvarende gjaldt depotet, som end ikke
havde en mærkning med ordenens navn. begge var indberettet til skat som tilhørende je-
sper henrik jørgensen, som havde fuld råderet over både konto og depot, hvorimod absalon
hverken havde adgang til konto eller depot. jyske bank opfattede konto og depot som jesper
henrik jørgensens og var heller ikke bekendt med aftaler, som begrænsede jesper henrik
jørgensens frie råderet. absalon kan heller ikke anses at have ført tilstrækkelig kontrol med
jesper henrik jørgensens råden over kontoen og depotets midler, og hverken konto eller de-
pot kan anses for at være unddraget retsforfølgende kreditorer. absalon kan derfor heller ik-
ke tillægges separatiststilling efter konkurslovens § 82 i konkursboet til beløbet på kontoen
og indholdet af depotet.
       måtte skifteretten nå frem til, at absalon har separatiststilling i boet, gøres det gælden-
de, at boet efter regnskabsbilagene har et modregningskrav mod absalon på 446.541,13 kr.
som følge af jesper henrik jørgensens krav mod absalon. dette krav gøres således gældende
til kompensation.
skifterettens afgørelse:
                                                 - 11 -
      efter bevisførelsen, herunder særligt de afgivne forklaringer, som støttes af de fremlag-
te bankkontoudtog og årsopgørelser, lægger skifteretten til grund, at jesper henrik jørgen-
sen har haft ubegrænset adgang til at råde over såvel depot som bankkonto. det må ligeledes
lægges til grund, at der løbende er sket en sammenblanding af hans og absalons økonomi.
hertil kommer, at der tilsyneladende ikke har været noget opsyn med jesper henrik jørgen-
sens råden over bankkonto og depotet. herefter finder skifteretten, at jesper henrik jørgen-
sen har haft en sådan rådighed over både indestående på bankkonto og i depot, at der ikke
kan tillægges absalon separatiststilling i forhold til bankkontoen eller depotet. absalons
bemærkninger om ekstinktion kan ikke føre til andet resultat.
      for så vidt angår sagsomkostninger, fastsættes disse under hensyn til sagens omfang
og resultat til 25.000 kr.
                                      thi kendes for ret:
      jesper henrik jørgensen under konkurs frifindes for kommanderiet absalons påstand.
      i sagsomkostninger betaler kommanderiet absalon inder 14 dage 25.000 kr. til jesper
henrik jørgensen under konkurs v/ kurator, advokat pernille bigaard. sagsomkostningsbe-
løbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                         jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                       p.j.v. sø- og handelsretten, den 27. februar 2012


text:
                                              dom
afsagt den 5. marts 2018 af østre landsrets 20. afdeling
(landsdommerne ib hounsgaard trabjerg, joachim kromann og tine egelund thomsen (kst.)
med domsmænd).
20. afd. nr. s-2778-17:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …86-…)
(advokat michael juul eriksen, besk.)
københavns byrets dom af 9. oktober 2017 (ss 3-20338/2017) er anket af t med endelig
påstand om formildelse.
anklagemyndigheden har endeligt påstået skærpelse, herunder således at tiltalte udvises af
danmark med indrejseforbud i 6 år.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af vidnet j. der er endvidere afgivet
forklaring af vidnet f.
vidnet politiassistent j har forklaret blandt andet, at han har udarbejdet og kan vedstå
indholdet af rapport af 15. januar 2018 om gruppebeskrivelse af loyal to familia bgp.
rapporten er udarbejdet på grundlag af politiets systematiske indsamling af informationer,
herunder fra politiets åbne registre, anonyme kilder og igangværende efterforskninger.
mens tiltalte var fængslet, markerede ltf-medlemmer sig ikke, medmindre der var en særlig
anledning hertil. det ændrede sig efter tiltaltes løsladelse, herunder blev adskillige biler med
                                                - 2 -
ltf-medlemmer stoppet på vej fra folkets park på nørrebro til fælledparken den 1. maj
2017, ligesom ltf i foråret 2017 afholdte et grillarrangement ganske tæt på mjølnerparken,
hvor brothas holder til.
i københavns politikreds er der i øjeblikket ca. 150 registrerede ltf-medlemmer, mens
medlemstallet på landsplan udgør ca. 240. ltf’s struktur ligner meget bandidos’ struktur,
hvorefter grupperingen har en national ledelse bestående af 9 medlemmer samt en række
lokale underafdelinger, hvis ledere benævnes ”nomads”. kun tiltalte er observeret iklædt tøj
med angivelsen ”el presidente”, og det er politiets opfattelse, at tiltalte fortsat er leder af ltf.
ledelsen af ltf består yderligere af to ”captains” og to ”sergeants”. en række nye ltf-
medlemmer har siden foråret 2016 fået udført ltf-tatoveringer på hænder eller i ansigt.
de 34 skudepisoder, herunder tre med dødelig udgang, der er omtalt i vidnets rapport,
relaterer sig til konflikten mellem brothas og ltf. der er i øjeblikket registreret 40-45
medlemmer af brothas. den i november 2017 indgåede våbenhvile mellem brothas og ltf
har efter politiets opfattelse baggrund i ”metaltræthed” hos medlemmerne af de to
grupperinger samt politiets massive indsats over for bandegrupperinger, herunder de mange
visitationer. der er foretaget i alt 4.021 visitationer. det er politiets vurdering, at der i de to
grupperingers respektive ledelser er et ønske om at opretholde den indgåede våbenhvile, men
at nogle medlemmer, herunder nogle ltf-medlemmer i tingbjerg, af personlige årsager ikke
ønsker våbenhvilen opretholdt.
politiet kan ikke sige, hvorfor konflikten mellem brothas og ltf opstod. der var imidlertid
fra maj til september 2016 en konflikt mellem brothas og den nu ophørte gruppering black
jackets. nogle tidligere brothas-medlemmer fra mjølnerparken blev imidlertid medlem af
black jackets og senere ltf. mjølnerparken er opdelt i tre fraktioner, og medlemmerne af de
forskellige fraktioner er ikke de bedste venner indbyrdes, om end de står sammen mod ydre
fjender.
vedrørende den under en ransagning i 2014 fundne oversigt over ltf-medlemmer forklarede
vidnet, at ltf ikke længere har en afdeling i kokkedal. personen benævnt ”ghost” er afgået
ved døden.
                                                - 3 -
vidnet f har forklaret blandt andet, at han er tiltaltes far. han har boet i danmark i 49 år. han
kom til danmark i marts 1970. han er pakistansk statsborger. hans syv børn er alle født i
danmark.
han rejser kun sjældent til pakistan. han var der sidst for 2 år siden. han har siden 1970
været i pakistan syv gange. inden for de sidste 3 år har han været der fire gange, blandt andet
på grund af en søsters og senere en svogers død. begge ønskede de at blive begravet i
pakistan. i 2017 har han været i pakistan to gange.
hans oldefar ejede en jordlod i ... i pakistan, og denne jordlod er gået i arv til først vidnets
farfar, dernæst vidnets far og senest vidnet og hans to søskende. nogle lokale beboere har
bygget hus på jordlodden, og vidnet ved derfor ikke, om han kan gøre krav på den. han har
aldrig set den officielle udskrift, hvorefter han står anført som ejer af jordlodden. han ejer
sammen med sine to søskende endvidere et faldefærdigt hus i .... huset har stået ubeboet hen i
50 år. hans bror, der bor i storbritannien, betaler en lokal beboer for at holde øje med det.
den mac pro-computer, der beslaglagdes under en ransagning, tilhører vidnets ægtefælle. de
telefonregninger, der blev fundet på computeren, vedrører hans køb i 2014 af et datakort i en
forretning i gujrat. han opgav ved købet sin adresse som ”s/o [son of] ..., …, gujrat”.
telefonselskabet fremsendte løbende regninger til ham. da han aldrig opnåede den ønskede
dataadgang, betalte han ikke det opkrævede beløb, som blev større og større. han husker ikke,
om det er ham, der har lagt regningerne ind på computeren.
i 2013 kom en ung mand fra ... til ham og oplyste, at pågældende var ansat i bank al habib
limited, gujrat, pakistan, og at vedkommende ville opnå en bonus, hvis vidnet oprettede en
konto i banken. vidnet oprettede herpå – som en vennetjeneste – en konto i banken. vidnet
indsatte et beløb på 100.000 pakistanske rupees, svarende til ca. 5.000 danske kroner. han
opgav i forbindelse med oprettelsen af kontoen, som skete telefonisk, sine fødselsdata. han
har alene modtaget kontoudtog fra banken pr. sms.
vidnet har været medlem af københavns borgerrepræsentation i 16 år. han har ikke været
politisk aktiv i pakistan, herunder har han ikke stillet op som borgmesterkandidat i pakistan.
nogle mennesker opfordrede ham til at gøre det, men han gjorde det ikke. artiklen i politiken
                                                - 4 -
fra november 2005, hvorefter han i august 2005 skulle have opstillet som
viceborgmesterkandidat i pakistan, passer ikke.
foreholdt politirapport af 31. oktober 2017, hvoraf fremgår, at vidnet er registreret som ind-
og udrejst af schengen-området i alt 11 gange i perioden fra den 30. juli 2015 til den 28.
august 2017, og politirapport af 12. december 2017, hvoraf fremgår, at interpol i islamabad
har registreret, at vidnet i perioden fra marts 2007 til august 2017 er ind- og udrejst af
pakistan i alt 11 gange, herunder at vidnet med ægtefællen i 2014 opholdt sig i pakistan i fem
måneder, fastholdt vidnet, at han siden 1970 kun har været i pakistan 7-8 gange. de
registreringer, interpol i islamabad har foretaget, er ikke korrekte.
vidnet har videre forklaret, at tiltalte – på samme måde som vidnet – har interesseret sig for
politik. tiltalte har været aktivt medlem af venstre. tiltalte har gået til fodbold. tiltalte har
været i pakistan 2-3 gange. tiltalte rejste da til pakistan med vidnet og ægtefællen. de boede
under disse ophold på hotel og opholdt sig i pakistan 2-3 uger ad gangen. han har boet på
hotel i islamabad, lahore og .... tiltalte kan ikke bo i familiens hus i ..., da huset som nævnt
er faldefærdigt og ubeboeligt. huset har været ubeboet siden vidnets farmors død i 1969.
tiltalte har, når bortses fra hans kontakt til sin mor, søskende og vidnet, ingen kontakt til sin
familie i danmark, storbritannien eller pakistan. tiltalte har i øvrigt ingen familie i pakistan
og interesserer sig ikke for landet. tiltalte har aldrig udvist interesse for, om de ejer noget i
pakistan.
vidnet har vedrørende jordlodderne 201 og 203 forklaret, at han er søn af ..., og at han vil
derfor ikke forholde sig til det håndskrevne register hos union council, som ligger ubeskyttet
hen, således at enhver kan foretage ændringer heri. jordlodderne 201 og 203, som den i sagen
omhandlede butiksarkade er opført på, var ejet af landsbyen. vidnet ejer ikke jordlodderne
201 og 203 eller butiksarkaden. butiksarkaden ejes derimod af … og …, der er hans brors
sønner. …og … bor i storbritannien. mailadressen f… er vidnets. han modtog ”map plans” i
april og maj 2013 fra en bekendt, da … havde bedt ham hjælpe med arkitektbistand til
opførelse af et butikscenter. de modtagne arkitekttegninger svarer ikke til den butiksarkade,
som senere blev opført. ... har selv en mailadresse, men da vidnet havde formidlet kontakten
til den pakistanske arkitekt, blev materialet sendt til vidnet. foreholdt fotos fra opførelsen af
                                                - 5 -
butiksarkaden har vidnet forklaret, at han var i pakistan i 2014, og at han i den forbindelse
blev vist rundt på byggepladsen tre gange.
supplerende sagsfremstilling
tiltalte er i perioden fra 2003 til 2017 blevet straffet ved 13 afgørelser.
af aalborg rets dom af 8. oktober 2008, hvorved tiltalte blev idømt en tillægsstraf af fængsel
i 8 år for to forhold af legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter i
gentagelsestilfælde, det ene forhold med døden til følge, jf. straffelovens § 245, stk. 1, jf. til
dels § 246, jf. § 247, stk. 1, jf. § 89, fremgår af gengivelsen af udlændingestyrelsens brev af
30. april 2008 vedrørende tiltalte blandt andet, at han er pakistansk statsborger, at han taler
dansk og kun gebrokkent pakistansk, og at han i sit liv har været på ferie i pakistan fire gange.
af dommen fremgår endvidere, at han om sine personlige forhold forklarede blandt andet, at
han ikke har familie i pakistan, at han kun taler lidt pakistansk, som han i øvrigt ikke kan læse
eller skrive, og at han har været på ferie i pakistan 4-5 gange ad 2-4 ugers varighed, senest et
par måneder før sin anholdelse i sagen (frihedsberøvet under sagen fra den 1. juni 2007). ved
dommen frifandtes tiltalte for anklagemyndighedens påstand om udvisning.
ved frederiksberg rets dom af 21. december 2013, hvorved tiltalte blev idømt en fællesstraf
af fængsel i 3 år og 6 måneder for blandt andet legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig
karakter i gentagelsestilfælde, jf. straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, frifandtes tiltalte
for anklagemyndighedens påstand om udvisning. tiltalte blev heller ikke, selv om betinget
udvisning da var en obligatorisk retsfølge, betinget udvist. af et stempel på dommen fremgår,
at statsadvokaten frafaldt anke den 4. juli 2014.
af østre landsrets ankedom af 23. september 2015, hvorved stadfæstedes københavns
byrets dom af 20. marts 2015, ved hvilken dom tiltalte blev straffet med fængsel i 6 måneder
for legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter i gentagelsestilfælde, jf. straffelovens
§ 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, samt betinget udvist, fremgår, at tiltalte om sine personlige
forhold forklarede blandt andet:
       ”… hans forældre bor i danmark. han og hans søskende er alle født i danmark og hans
       syv søskende har alle dansk statsborgerskab. de bor alle i danmark med undtagelse af
       to søstre, der opholder sig i england i uddannelsesøjemed. han har et meget tæt forhold
                                                - 6 -
       til hele sin familie. han har ingen familie i pakistan, og han har kun været i pakistan 2-3
       gange på ferie, hvor de boede på hotel, senest da han var knap 18 år gammel. …”
københavns byret traf ved kendelse af 3. november 2017 bestemmelse om, at vestre fængsel
skulle udlevere optagne telefonsamtaler, der måtte være foretaget fra politigårdens fængslers
ip telefon mellem tiltalte og ...i perioden fra den 12. august 2017 til den 23. oktober 2017. … ,
der ifølge københavns politis efterretnings- og analyseenheds vurdering indtager en ledende
og koordinerende rolle i bandegrupperingen ltf, var den person, tiltalte havde anmodet om
at have sin ugentlige telefonsamtale med. af politirapport af 17. november 2017 fremgår i
relation til nævnte telefonsamtaler blandt andet:
       ”… kontaktet tolk nr. 777, som er godkendt tolk i bl.a. de pakistanske sprog urdu og
       punjabi.
       tolk 777 indfandt sig … for at lytte til samtalerne, (9 stk.), …
       tolk 777 oplyste, at der fortrinsvis tales dansk på samtalerne mellem to mænd. det
       udenlandske sprog, som skønsmæssigt udgjorde ca. 10 % af samtalerne var pakistansk
       punjabi og ikke indisk, … de to personer på samtalerne var klart af pakistansk
       herkomst
       i samtalerne spørges der både på dansk og punjabi, ligesom der svares tilbage på begge
       sprog. de to personer taler godt og klart forståeligt punjabi, dog kunne man høre, at det
       ikke var som en indfødt der boede fast i pakistan.
       …”
da tolk nr. 777 på grund af sygdom var afskåret fra at give forklaring under hoved-
forhandlingen i landsretten, besluttede politiet, at en anden tolk tillige skulle lytte samtalerne
igennem. af politirapport af 10. januar 2018 fremgår i relation hertil blandt andet:
       ”… kontaktet tolk nr. 1054, som er godkendt tolk i bl.a. de pakistanske sprog hindi,
       urdu og punjabi.
       …
       tolk 1054 oplyste, at der fortrinsvis tales dansk på samtalerne mellem to mænd og et
       udenlandsk sprog.
       det udenlandske sprog, som skønsmæssigt udgjorde procentmæssigt 15-20 % i
       gennemsnit af alle de 9 samtaler, var pakistansk punjabi og ikke indisk, hvor man
       også taler punjabi. tolken kunne tydeligt høre forskel på de to landes punjabi. de to
       personer var klart af pakistansk oprindelse.
                                                  - 7 -
       i samtalerne stiller de to personer bla. spørgsmål, både på dansk og punjabi, til
       hinanden. der svares tilbage på begge sprog.
       de to personer taler godt og klart forståeligt punjabi, næsten flydende, dog med accent.
       de behersker klart sproget, dog kunne man høre at de ikke talte som en indfødt, der
       boede fast i pakistan.
       i næsten alle 9 samtaler kaldes den ene person ”...”. dette betyder bror eller kammerat
       på punjabi. den anden person bliver umiddelbart ikke nævnt ved navn. ”...” kalder den
       anden person for bror eller brormand på næsten alle samtaler (…). dermed ment at de
       klart ved, hvem de taler med.
       i samtale 2, d. 030917 markeret med sk1, er der står flere personer som vil tale med
       t, hvorfor han siger til ”...”, at han ikke kan tale med dem alle sammen, ”de står lige
       her” så han vil kun med dem, som taler ”vores eget sprog”.
       der er lidt dårlig forbindelse og ”...” nævner på dansk noget med dem fra odense der
       kom sidste dag. t siger så på punjabi at ”...” skal tale deres ”vores sprog”. derefter
       fortsætter ”...” med at tale punjabi.”
af politirapport af 22. december 2017 fremgår, at der på en computer fundet under ransagning
af tiltaltes forældres lejlighed, hvor tiltalte bor, er fundet otte fakturaer udstedt af pakistan
telecommunication company limited i 2014 og 2015 til f, der er angivet med følgende
adresse: ”s/o ..., …, gujrat”. af rapporten fremgår endvidere, at der på samme computer blev
fundet 27 kontoudskrifter fra bank al habib limited, district of gujrat, pakistan, vedrørende
perioden oktober 2013 til januar 2017. kontohaver er f, der er angivet med følgende adresse:
”p.o. …, kharian distt gujrat, gujrat, pakistan”.
af rapport af 14. februar 2018 fra nordic police and customs co-operation fremgår, at to
rådgivere den 13. februar 2018 aflagde et besøg hos union council i .... af rapporten fremgår
i den forbindelse blandt andet:
       ”we met the land record keeper at the office of the secretary union council …, district
       gujrat. besides the computerized record maintained by the punjab lands record
       authority, the land record keeper maintains a hand written record. the hand written
       record is open to the public. in this record, the record keeper showed f s/o ..., was the
       owner of plots 201 and 203. on plots 201 og 203, which are adjacent to one another, a
       commercial plaza has been built. the land record keeper explained the location of both
       plots. we drove past the commercial property, situated on the main street of ..., and
       were able to make some photographs, attached to this report.”
                                                 - 8 -
som bilag til nævnte rapport er vedlagt en række fotos af en forretningsarkade med en række
små forretninger.
af politirapport af 21. februar 2018 fremgår, at der på en computer fundet under ransagning af
tiltaltes forældres lejlighed, hvor tiltalte bor, er fundet 4 billeder med plantegninger af et
byggeri med 16-17 mindre lokaler betegnet som ”shops”. én af plantegningerne er benævnt
”... markeet”. bygningstegningerne er sendt i 2013 fra mailadressen …@gmail.com til
mailadressen ...@gmail.com. mellem samme mailadresser er endvidere udvekslet fire fotos
fra 2013, hvoraf opførelsen af ovennævnte ”shops” fremgår. på flere af nævnte fotos er f til
stede på byggepladsen.
retsgrundlag
udlændingelovens § 24 b, stk. 3, er sålydende:
    ”stk. 3. en udlænding, der er idømt betinget udvisning efter stk. 1, skal udvises,
    medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser,
    hvis den pågældende i prøvetiden for den betingede udvisning begår nyt strafbart forhold,
    som kan give anledning til udvisning efter §§ 22-24, og der inden prøvetidens udløb
    foretages rettergangsskridt. kan der ikke ske udvisning, jf. § 26, stk. 2, skal udlændingen
    udvises betinget på ny. prøvetiden fastsættes efter reglerne i stk. 2.”
udlændingelovens § 26, stk. 2, som senest ændret ved lov nr. 1744 af 27. december 2016, jf.
nærmere herom nedenfor, er sålydende:
        ”stk. 2. en udlænding skal udvises efter §§ 22-24 og § 25, medmindre dette med
        sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser, jf. dog § 26 b.”
det fremgår af udlændingelovens § 22, nr. 6, at en udlænding, som har haft lovligt ophold her
i landet i mere end de sidste 9 år, kan udvises, hvis han idømmes ubetinget frihedsstraf for
overtrædelse af blandt andet bestemmelsen i straffelovens § 119, stk. 1.
en bestemmelse om betinget udvisning blev indsat i udlændingelovens § 24 b ved lov nr. 429
af 5. oktober 2006. bestemmelsen fik sin nuværende ordlyd ved lov nr. 1744 af 27. december
2016. af bemærkningerne til lovforslaget vedrørende lovændringen i 2016 (lovforslag nr. l
49 af 9. november 2016) fremgår bl.a.:
                                          - 9 -
”1.2. baggrund
   det fremgår af regeringsgrundlaget ”sammen for fremtiden” fra juni 2015, at
regeringen ønsker at sætte ind over for udlændinge, der begår kriminalitet under deres
ophold i danmark.
   regeringen foreslår med dette lovforslag, at ordene ”med sikkerhed” igen indsættes i
udlændingelovens § 26, stk. 2, således at en kriminel udlænding skal udvises,
medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser.
   …
   regeringen ønsker med lovforslaget at understrege, at det er uacceptabelt, at
udlændinge misbruger deres ophold i danmark til at begå kriminalitet. flere kriminelle
udlændinge skal udvises. alene i de tilfælde, hvor det med sikkerhed vil være i strid
med danmarks internationale forpligtelser, skal udvisning undlades. i sådanne tilfælde
udvises udlændingen betinget.
   …
2.2. forslag om at indføre ordene ”med sikkerhed” i afvejningsreglen i
udlændingelovens § 26, stk. 2
   regeringen ønsker, at flere kriminelle udlændinge skal udvises.
   det foreslås derfor, at ordene ”med sikkerhed” indsættes i udlændingelovens § 26,
stk. 2, således at der fremover altid skal ske udvisning efter §§ 22-24 og 25, medmindre
dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
   er en udlænding omfattet af udlændingelovens §§ 22-24 eller 25, vil spørgsmålet om
udvisning ene og alene afhænge af, om udvisning i det konkrete tilfælde med sikkerhed
vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser. er dette ikke tilfældet, skal
udlændingen udvises.
   dette skal gælde enhver form for kriminalitet, der kan begrunde udvisning i
forbindelse med en straffedom, der indebærer frihedsstraf. …
   det forudsættes, at domstolene i forbindelse med vurderingen af, om der skal ske
udvisning, som i dag inddrager den relevante praksis fra bl.a. den europæiske
menneskerettighedsdomstol.
   efter forslaget vil den klare hovedregel i udvisningssager således være, at
udlændinge, der idømmes frihedsstraf for begået kriminalitet, udvises. udvisning kan
kun undlades, hvis udvisning med sikkerhed vil være i strid med danmarks
internationale forpligtelser. sigtet med ændringen er, at flere udvises.
   i de tilfælde, hvor der kan være usikkerhed om rækkevidden af de internationale
forpligtelser, vil det være op til domstolene at vurdere konkret, om udvisning vil være
mulig inden for rammerne af danmarks internationale forpligtelser. det er lovgivers
udtrykkelige ønske, at udvisning skal ske, medmindre det med sikkerhed vil være i strid
med danmarks internationale forpligtelser. der sigtes herved navnlig til emrk artikel
8. …
   …
2.3. forslag om at indføre ordene "med sikkerhed" i reglerne om betinget
udvisning
   som det fremgår af afsnit 2.2, foreslås det, at ordene ”med sikkerhed” indsættes i
udlændingelovens § 26, stk. 2.
   det foreslås i tilknytning hertil, at ordene ”med sikkerhed” indsættes i
udlændingelovens § 24 b, stk. 1, 1. pkt., og § 24 b, stk. 3, 1. pkt. det betyder, at en
                                         - 10 -
udlænding skal udvises betinget, hvis der ikke er grundlag for at udvise den pågældende
efter §§ 22-24, fordi dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser, og at en udlænding, der er idømt en betinget udvisning og i prøvetiden
begår nyt strafbart forhold, som kan give anledning til udvisning, skal udvises,
medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser.
   i de tilfælde, hvor en udlænding, der er udvist betinget, begår ny kriminalitet, skal det
vurderes, om udvisning fortsat med sikkerhed vil være i strid med danmarks
internationale forpligtelser, eller om sagens omstændigheder har ændret sig på en sådan
måde, at der nu kan ske udvisning af udlændingen.
   dette vil være tilfældet, hvis de forhold, der på tidspunktet for idømmelsen af den
betingede udvisning medførte, at udvisning ikke kunne ske, ikke længere er til stede,
således at udvisning ikke længere med sikkerhed vil være i strid med danmarks
internationale forpligtelser.
   tilsvarende vil gælde, hvis den nye kriminalitet er så grov, at den – alene eller
sammenholdt med den tidligere begåede kriminalitet – efter en afvejning fører til, at
udvisning ikke med sikkerhed vil stride mod danmarks internationale forpligtelser
uanset de personlige forhold, der tidligere bevirkede, at udvisning ville være i strid med
danmarks internationale forpligtelser.
   fører danmarks internationale forpligtelser med sikkerhed til, at der ikke kan ske
udvisning af udlændingen ved ny kriminalitet inden for prøveperioden, skal der altid
udvises betinget på ny, således at prøvetiden forlænges.
   …
2.4. forholdet til danmarks internationale forpligtelser
   …
2.4.1. den europæiske menneskerettighedskonvention
   ifølge praksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol
(menneskerettighedsdomstolen) har en stat ret til at kontrollere udlændinges indrejse og
ophold på dens territorium. det kan således udledes af praksis, at emrk ikke
garanterer en ret for en udlænding til at indrejse og opholde sig i et bestemt land, og at
de kontraherende stater har beføjelse til – som led i deres opgave med at opretholde
offentlig orden – at udvise en udlænding, der er dømt for en forbrydelse.
   emrk indeholder ikke regler, der direkte tager sigte på at regulere medlemsstaternes
adgang til at udvise udlændinge på grund af et strafbart forhold. i den forbindelse har
emrk artikel 8 dog betydning.
   efter emrk artikel 8, stk. 1, har enhver ret til respekt for blandt andet sit privat- og
familieliv. ingen offentlig myndighed må gøre indgreb i udøvelsen af denne ret,
medmindre det sker i overensstemmelse med loven og er nødvendigt i et demokratisk
samfund af hensyn til den nationale sikkerhed, den offentlige tryghed eller landets
økonomiske velfærd, for at forebygge uro eller forbrydelse, for at beskytte sundheden
eller sædeligheden eller for at beskytte andres rettigheder og friheder, jf. artikel 8, stk. 2.
   i det omfang, der med en konkret afgørelse om udvisning foretages indgreb i
udlændingens privat- og familieliv, skal staten påvise, at betingelserne for indgrebet er
opfyldt, jf. artikel 8, stk. 2.
   det følger af menneskerettighedsdomstolens praksis, at indgreb i udlændingens ret til
privat- eller familieliv skal stå i rimeligt forhold til de formål, indgrebet (udvisningen)
skal varetage (proportionalitetsafvejning). denne proportionalitetsafvejning foretages på
baggrund af en samlet og konkret vurdering af en række elementer.
                                          - 11 -
    efter menneskerettighedsdomstolens praksis vil det i almindelighed være
proportionalitetsafvejningen, der er afgørende for, om en udvisning af en kriminel
udlænding vil være forenelig med emrk artikel 8. domstolen har i sagen maslov mod
østrig, dom af 23. juni 2008, angivet retningslinjer for denne proportionalitetsafvejning,
bl.a. med henblik på at vejlede de nationale domstole om anvendelsen af artikel 8 i
udvisningssager. i dommens præmis 68 opregnes følgende kriterier:
  •   den begåede kriminalitets art og grovhed.
  •   varigheden af udlændingens ophold i bopælslandet.
  •   tiden efter den begåede kriminalitet og den pågældendes adfærd i denne periode.
  •   de berørte personers statsborgerskab.
  •   udlændingens familiesituation, herunder ægteskabets varighed og andre faktorer
      der viser familielivets effektivitet.
  •   hvorvidt ægtefællen havde kendskab til kriminaliteten, da forholdet blev etableret.
  •   hvorvidt der er børn i ægteskabet og i så fald deres alder.
  •   alvorligheden af de problemer, den medfølgende ægtefælle i givet fald vil blive
      udsat for i udlændingens oprindelsesland.
  •   børnenes bedste interesser og velbefindende, herunder navnlig alvorligheden af de
      vanskeligheder, som udlændingens børn med sandsynlighed vil møde i det land,
      som udlændingen udvises til.
  •   fastheden af sociale, kulturelle og familiemæssige bånd med værtslandet og med
      modtagerlandet.
      menneskerettighedsdomstolen har også understreget, at den vægt, der må lægges på
      de enkelte kriterier, nødvendigvis varierer efter den enkelte sags konkrete
      omstændigheder, jf. dommens præmis 70.
      det følger endvidere af dommens præmis 71, at de relevante kriterier i sager om en
      ung person, som endnu ikke selv har stiftet sin egen familie, er følgende:
  •   den begåede kriminalitets art og grovhed.
  •   varigheden af den udvistes ophold i bopælslandet.
  •   tiden efter den begåede kriminalitet og den pågældendes adfærd i denne periode.
  •   fastheden af sociale, kulturelle og familiemæssige bånd med værtslandet og med
      modtagerlandet.
    ifølge dommens præmis 72-73 kan den pågældendes alder spille en rolle i
anvendelsen af de nævnte kriterier. f.eks. må det tages i betragtning ved vurderingen af
kriminaliteten, om den er begået af den pågældende som ung eller voksen. i relation til
længden af personens ophold i værtslandet og fastheden af båndene til værtslandet gør
det en klar forskel, om personen allerede kom til værtslandet i sin barndom eller blev
født i værtslandet, eller om den pågældende først kom til værtslandet som voksen.
hensyn skal tages til den specielle situation, hvor den pågældende har opholdt sig det
meste af barndommen eller hele barndommen i værtslandet og er opvokset og har
modtaget sin uddannelse der, jf. præmis 74. af dommens præmis 75 fremgår det, at der
skal foreligge meget tungtvejende grunde for at retfærdiggøre en udvisning, når der er
tale om fastboende udlændinge, der er født i landet eller indrejst som børn og har
tilbragt det meste af deres barndom og ungdom i landet.
    …
                                        - 12 -
   selv om proportionalitetsafvejningen som nævnt altid vil være konkret, kan der på
baggrund af emd’s praksis med nogen forenkling opstilles tre hovedkategorier af sager
om adgangen til at udvise kriminelle udlændinge efter emrk artikel 8:
(1) tilfælde af grov kriminalitet, hvor der næsten uanset familiemæssig eller anden
tilknytning til opholdslandet vil være vidtgående adgang til udvisning, såfremt
udlændingen har blot et minimum af reel tilknytning til sit oprindelsesland. i sager af
denne karakter, hvor der forelå ganske stærk familietilknytning til opholdslandet, er
udvisning fundet forenelig med artikel 8 i bl.a. boughanemi mod frankrig, dom af 24.
april 1996 (senest idømt 3 års fængsel for alfonseri med skærpende omstændigheder og
tidligere domme for indbrudstyveri og overfald), bouchelkia mod frankrig, dom af 29.
januar 1997 (5 års fængsel for voldtægt og tyveri), boujlifa mod frankrig, dom af 21.
oktober 1997 (15 måneders fængsel for tyveri, 6 års fængsel for væbnet røveri og 1½
års fængsel for røveri), benhebba mod frankrig, dom af 10. juli 2003 (2 års fængsel for
narkotikakriminalitet samt tidsbegrænset indrejseforbud, tidligere 3 års delvist betinget
fængsel for røveri og 9 måneders fængsel for indbrudstyveri), najafi mod sverige,
afvisningsafgørelse af 6. juli 2004 (15 måneders fængsel for røveri og våbenbesiddelse
og 10 års fængsel for narkotikakriminalitet), cömert mod danmark, afvisningsafgørelse
af 10. april 2006 (3 års fængsel for seksuelle overgreb på klagerens datter samt trusler),
lagergren mod danmark, afvisningsafgørelse af 16. oktober 2006 (3 års fængsel for
narkotikakriminalitet og bankrøveri), üner mod holland, dom af 18. oktober 2006 (7
års fængsel for drab samt tidsbegrænset indrejseforbud), kilic mod danmark,
afvisningsafgørelse af 22. januar 2007 (to klagere idømt henholdsvis 8 og 10 års
fængsel for drab og røveriforsøg, begge var tidligere straffet for bl.a. vold; sagen er
refereret i u 2005.1766 h), onur mod storbritannien, dom af 17. februar 2009 (4½ års
fængsel for røveri samt indrejseforbud med mulighed for tidsbegrænsning og tidligere
straffet for indbrudstyveri mv.), mbengeh mod finland, afvisningsafgørelse af 24. marts
2009 (4 års fængsel for narkotikakriminalitet samt indrejseforbud på 5 år; klagerens
hustru og barn kunne ikke forventes at følge ham til hjemlandet, men proportionalt i
lyset af indrejseforbuddets længde), iyisan mod storbritannien, afvisningsafgørelse af 9.
februar 2010 (13 års fængsel for narkotikakriminalitet; klageren havde boet i
storbritannien i 38 år, men havde bevaret betydelige sociale, kulturelle og
familiemæssige bånd til hjemlandet, ligesom hans hustru talte sproget) samt zuluaga
m.fl. mod storbritannien, afvisningsafgørelse af 18. januar 2011 (10 års fængsel for
narkotikakriminalitet; klagerens kone og barns opholdstilladelser var afhængige af hans,
og de havde alle bevaret en kulturel, sproglig og familiemæssig tilknytning til
hjemlandet).
(2) tilfælde af mindre alvorlig, men dog ikke ubetydelig, eller eventuel gentagen
kriminalitet, hvor udvisningsadgangen fortrinsvis vil bero på en nærmere vurdering af
udlændingens relative tilknytning til opholdslandet og oprindelseslandet, herunder
dennes familiesituation. som eksempler kan nævnes jakupovic mod østrig, dom af 6.
februar 2003 (10 ugers og senere 5 måneders betinget fængsel for indbrudstyveri samt
tidsbegrænset indrejseforbud; klageren havde traumatiske oplevelser i oprindelseslandet
og ingen familie tilbage dér; artikel 8 var krænket), yilmaz mod tyskland, dom af 17.
april 2003 (3 års fængsel for overfald og tidligere 1 år og 10 måneders betinget fængsel
for banderøveri og røveriforsøg; udvisning ikke i sig selv uproportional, men artikel 8
krænket på grund af det hertil knyttede permanente indrejseforbud), keles mod
tyskland, dom af 27. oktober 2005 (otte straffedomme over en 10-årig periode, heraf
fire for alvorlige færdselslovovertrædelser; klager havde afsonet 10 måneders
                                        - 13 -
fængselsstraf samt modtaget advarsel om udvisningsrisikoen; udvisningen var ikke i sig
selv uproportional, men artikel 8 krænket på grund af det permanente indrejseforbud),
gomes mod sverige, afvisningsafgørelse af 7. februar 2006 (1½ års fængsel for
systematisk og grov hustrumishandling; klageren havde beskeden familiekontakt i
opholdslandet; udvisning med tidsbegrænset indrejseforbud var forenelig med artikel 8),
andrews mod storbritannien, afvisningsafgørelse af 29. september 2009 (47 kriminelle
forhold over 16 år, herunder indbrudstyveri, dokumentfalsk og trafikforseelser, samt at
han opholdt sig ulovligt i landet i den væsentligste del af perioden; familielivet var
etableret og udbygget under det ulovlige ophold) samt miah mod storbritannien,
afvisningsafgørelse af 27. april 2010 (gentagne tilfælde af tyveri og indbrud for at
finansiere et narkotikamisbrug; indrejste som 11-årig, blev misbruger som 16-årig, og
begik de fleste forhold som ung voksen).
(3) tilfælde, hvor udlændingens tilknytning til opholdslandet er særdeles stærk på
grund af opvækst, langvarigt ophold, familiemedlemmer eller andre
tilknytningsfaktorer, og hvor der derfor kun ved meget alvorlig kriminalitet vil foreligge
så tungtvejende grunde til udvisning, at proportionalitetskravet anses for opfyldt. hvis
kriminaliteten har været mindre alvorlig, eller der er forløbet længere tid uden recidiv,
siden den blev begået, vil tilknytningen i sådanne tilfælde normalt føre til, at udvisning
anses for uproportional, i hvert fald hvis denne er forbundet med langvarigt eller
permanent indrejseforbud. som eksempel på statueret krænkelse af artikel 8 kan nævnes
moustaquim mod belgien, dom af 18. februar 1991, beldjoudi mod frankrig, dom af
26. marts 1992, nasri mod frankrig, dom af 13. juli 1995, mehemi mod frankrig, dom
af 26. september 1997, boultif mod schweiz, dom af 2. august 2001, amrollahi mod
danmark, dom af 11. juli 2002, yildiz mod østrig, dom af 31. oktober 2002. artikel 8
var tillige krænket i sezen mod holland, dom af 31. januar 2006 (4 års fængsel for
narkotikakriminalitet; der forelå særlige processuelle forhold og en mangelfuld
vurdering af familiens tilknytning til oprindelseslandet), maslov mod østrig, dom af 23.
juni 2008 (18 måneders delvist betinget fængsel for indbrudstyveri, afpresning og
legemsbeskadigelse og 15 måneders fængsel for indbrudstyveri; klageren var udvist
med tidsbegrænset indrejseforbud, hvilket blev anset for uproportionalt på grund af
klagerens unge alder, kriminalitetens overvejende ikke-voldelige karakter samt særlige
personlige forhold), mutlag mod tyskland, afvisningsafgørelse af 25. marts 2010 (2 år
og 11 måneders fængsel for bl.a. grov vold idømt kort efter løsladelse fra afsoning af en
dom på 1 år og 10 måneder for vold samt udvisning for bestandig vurderet
proportionalt, uanset at klageren var født og opvokset i opholdslandet; volden var
eskalerende og klageren havde begrænset tilknytning til personer i opholdslandet og en
vis tilknytning til hjemlandet), bousarra mod frankrig, dom af 23. september 2010 (5
års fængsel for narkotikakriminalitet, vold, tvang og våbenbesiddelse; klageren havde
ingen bånd til sit hjemland, som han forlod, da han var 3 uger gammel), a. a. mod
storbritannien, dom af 20. september 2011 (4 års fængsel for gruppevoldtægt begået, da
han var 15 år gammel; udvisning under henvisning til forebyggelse af kriminalitet blev
anset for uproportional, da den først blev iværksat 7 år efter domsafsigelsen og 5 år efter
løsladelse, og da klageren i mellemtiden havde taget studentereksamen og
universitetsuddannelse og ikke havde begået ny kriminalitet) og emre mod schweiz,
domme af 22. maj 2008 og 11. oktober 2010 (sammenlagt 18½ måneds fængsel, hvoraf
en del var betinget, for bl.a. simpel og grov vold, overfald, tyveri, røveri, hærværk,
hæleri, trusler mv. samt udvisning med indrejseforbud for bestandig/10 år, hvilket blev
anset for uproportionalt på grund af klagerens unge alder, at han var indrejst som 6-årig,
og at han havde begrænset tilknytning til hjemlandet).
                                               - 14 -
          …”
landsrettens begrundelse og resultat
strafudmåling
uanset tiltaltes tilknytningsforhold til bandegrupperingen ltf loyal to familia bgp og den
omstændighed, at forholdet er begået i en visitationszone under tilstedeværelse af andre
bandemedlemmer, finder landsretten efter truslens karakter, at fængselsstraffen bør fastsættes
til fængsel i 60 dage. landsretten har herunder også inddraget i vurderingen, at tiltalte
tidligere er straffet for personfarlig kriminalitet.
tiltalte straffes herefter for overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, og udlændingelovens §
59, stk. 2, med fængsel i 60 dage og en bøde på 12.200 kr. forvandlingsstraffen for bøden er
fængsel i 10 dage.
udvisning
t er ved den indankede dom fundet skyldig i et tilfælde af trussel om vold mod en
politibetjent under dennes udførelse af tjenesten og er idømt en ubetinget straf af fængsel i 60
dage. en sådan straffelovsovertrædelse kan føre til udvisning efter udlændingelovens § 22, nr.
6. forholdet er begået i prøvetiden for den betingede udvisning efter østre landsrets
ankedom af 13. august 2015, og rettergangsskridt vedrørende forholdet er ligeledes foretaget
inden prøvetidens udløb. dette indebærer, at t skal udvises, medmindre det med sikkerhed vil
være i strid med danmarks internationale forpligtelser, jf. udlændingelovens § 24 b, stk. 3, jf.
§ 26, stk. 2.
spørgsmålet er herefter, om udvisning med sikkerhed vil være i strid med den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 8.
t er 31 år, ugift og har ikke børn. han bor i danmark, og udvisning vil derfor indebære et
indgreb i hans privatliv, jf. konventionens artikel 8, stk. 1. et sådant indgreb er kun berettiget,
hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, er opfyldt.
udvisningen har som nævnt hjemmel i loven og har til formål at forebygge forbrydelse og at
sikre den offentlige orden, hvilket er legitime formål ifølge artikel 8, stk. 2. der skal herefter
                                               - 15 -
alene tages stilling til, om det må anses for nødvendigt i et demokratisk samfund at udvise af
hensyn til disse formål. dette beror på en proportionalitetsvurdering, og
menneskerettighedsdomstolen har opstillet en række kriterier, som indgår i denne vurdering.
i en sag som den foreliggende, der angår en voksen mand, som ikke har etableret egen
familie, indgår i proportionalitetsvurderingen navnlig det samfundsmæssige behov for
udvisning under hensyn til karakteren og alvoren af den tidligere og nu begåede kriminalitet. i
bedømmelsen indgår endvidere, hvor længe den pågældende har opholdt sig her i landet samt
styrken af de familiemæssige, sociale og kulturelle bånd til opholdslandet og
statsborgerskabslandet.
ifølge præmis 73 i menneskerettighedsdomstolens dom af 23. juni 2008, maslov mod østrig,
gør det i relation til længden af personens ophold i opholdslandet og fastheden af båndene til
opholdslandet en klar forskel, om personen allerede kom til opholdslandet i sin barndom eller
blev født i opholdslandet, eller om den pågældende først kom til opholdslandet som voksen.
der skal tages hensyn til den specielle situation, hvor den pågældende har opholdt sig det
meste af barndommen eller hele barndommen i opholdslandet og er opvokset og har modtaget
sin uddannelse der, jf. præmis 74. af dommens præmis 75 fremgår, at der skal foreligge
meget tungtvejende grunde for at retfærdiggøre en udvisning, når der er tale om fastboende
udlændinge, der er født i landet eller indrejst som børn og har tilbragt det meste af deres
barndom og ungdom i landet.
t, der er pakistansk statsborger, er født og opvokset i danmark, hvor han har boet hele sit liv.
hans forældre og søskende bor her i landet. han har gået i skole her, men har ingen
uddannelse ud over skolegangen og har efter det oplyste ikke formået at opnå fast arbejde.
under hensyn til, at t er født i danmark og har haft sin opvækst og skolegang her i landet, må
der, afhængig af hans tilknytning til statsborgerskabslandet pakistan, som anført af byretten
stilles strenge krav til den kriminalitet, der kan føre til udvisning.
t har aldrig boet i pakistan. han har besøgt pakistan 3-5 gange i ferier, senest i 2007. han
taler og forstår punjabi. han har ikke familie i pakistan, men hans far er medejer af i hvert
                                               - 16 -
fald et stykke jord og et hus i ... i provinsen gujrat. t har således en vis social og kulturel
tilknytning til pakistan.
t er tidligere flere gange idømt lange fængselsstraffe, herunder har han afsonet ca. 10 års
fængsel for navnlig voldskriminalitet, og han har trods en tidligere dom om betinget
udvisning begået kriminalitet i prøvetiden. på baggrund af de mange domme, han har
modtaget gennem årene, og hans personlige forhold, herunder hans stærke tilknytning til
bandegrupperingen ltf loyal to familia bgp, er der grund til at formode, at han også
fremover vil begå kriminalitet i danmark, hvis han ikke udvises.
det følger af udlændingelovens § 49, stk. 1, jf. § 32, stk. 1, jf. stk. 3, at varigheden af et
eventuelt indrejseforbud i forbindelse med udvisning af t vil skulle fastsættes til 6 år.
uanset alvoren af den nu pådømte og tidligere kriminalitet finder landsretten efter en samlet
helhedsvurdering, herunder ts meget begrænsede tilknytning til pakistan, at udvisning med
indrejseforbud i 6 år ikke kan anses for en proportional foranstaltning med henblik på at
forebygge kriminalitet og sikre den offentlige orden.
da udvisning af t herefter med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser, tiltræder landsretten, at t alene er udvist betinget, jf. udlændingelovens § 24 b.
                                      thi kendes for ret:
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes med den ændring, at fængselsstraffen fastsættes til
60 dage.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt fredag den 14. august 2015
sag 217/2014
a
(selv)
mod
seb ejendomme i a/s
(advokat anne louise husen)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i kolding den 15. maj 2014 og af vestre
landsrets 4. afdeling den 11. juli 2014.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: niels grubbe, marianne højgaard pedersen og jens
peter christensen.
påstande
kærende, a (lejer), har nedlagt påstand om, at fogedsagen afvises, subsidiært at sagen nægtes
fremme, mere subsidiært at sagen hjemvises til fortsat behandling ved landsretten.
indkærede, seb ejendomme i a/s (udlejer), har nedlagt påstand om stadfæstelse.
sagsfremstilling
den 26. februar 1986 indgik advokat a aftale med daværende udlejer om leje af lokaler på ...
sal i x, beliggende x-vej ..., 7100 vejle, til kontorformål til brug for sin advokatvirksomhed.
med virkning fra november 1986 indgik parterne endvidere aftale om leje af depotrum i ejen-
dommen x.
                                                - 2 -
udlejer har siden 2011 foretaget ombygning af bygningen, hvori x-vej ... er beliggende. da
parterne ikke kunne nå til enighed om, at lejer skulle flytte til et andet lejemål i bygningen,
således at lejers lokaler på ... sal kunne indgå i ombygningen, foretog udlejer ombygningen
uden om lejers lejemål på ... sal.
udlejer sendte den 13. november 2013 påkrav til lejer om betaling af forfalden leje mv. for
henholdsvis kontorlejemålet og depotlejemålet. begge påkrav blev sendt både som alminde-
ligt og anbefalet brev. påkravet vedrørende kontorlejemålet var adresseret til advokat a, x-
vej ... ..., 7100 vejle, og påkravet vedrørende depotlejemålet var adresseret til advokat a, de-
potrum x-vej ..., 7100 vejle.
den 19. november 2013 sendte udlejer brev om ophævelse af kontorlejemålet og brev om
ophævelse af depotlejemålet, ligeledes med både almindelig og anbefalet post, og ligeledes
adresseret til henholdsvis advokat a, x-vej ... ..., 7100 vejle og advokat a, depotrum x-vej
..., 7100 vejle.
det fremgik af alle brevene, at de var sendt med almindeligt såvel som anbefalet brev. udlejer
modtog alle de 4 anbefalede breve retur med påtegning om, at brevene ikke var afhentet.
af track & trace udskrifter fra post danmark for de anbefalede breve af 13. november 2013
med påkrav om betaling fremgår bl.a., at brevene blev forsøgt afleveret den 14. november
2013 samt følgende bemærkning: ”vi lægger snarest en besked i brevkassen”. det fremgår
endvidere, at forsendelserne blev lagt til afhentning den 15. november 2013, blev returneret til
afsender den 30. november 2013 og blev udleveret til afsender den 2. december 2013.
af track & trace udskrifter fra post danmark for de anbefalede breve af 19. november 2013
om ophævelse af lejeaftalerne fremgår bl.a., at brevene den 20. november 2013 blev forsøgt
afleveret samt følgende bemærkning: ”vi lægger snarest en besked i brevkassen”. det frem-
går endvidere, at forsendelserne blev lagt til afhentning den 21. november 2013.
en medarbejder fra post danmark har ved mails af 24. februar og 10. marts 2014 oplyst, at de
anbefalede breve blev anmeldt på modtagerens adresse henholdsvis den 14. og 20. november
2013, at der de samme datoer blev lagt besked i modtagerens postkasse om forsendelserne, og
                                               - 3 -
at anmeldelsesblanketterne blev lagt i postkassen ved ejendommen x-vej ... og ikke i post-
boksen.
den 25. november 2013 betalte lejer de skyldige beløb.
udlejer indbragte sagen for fogedretten i kolding, som afsagde kendelse den 15. maj 2014
om, at udlejers anmodning om udsættelse af lejer af kontorlejemålet og depotrum kunne
fremmes. af fogedrettens begrundelse fremgår bl.a.:
      ”fogedretten lægger til grund, at udlejer har sendt påkrav og ophævelser til lejer med
      anbefalet brev. det fremgår af track and trace udskrifter, at forsendelserne har været lagt
      til afhentning på posthuset efter at de har været forsøgt afleveret. søren pedersen, post
      danmark, har i en mail til udlejer oplyst, at brevene er anmeldt på modtagerens adresse
      henholdsvis den 14. og 20. november 2013, og at ”anmeldelsesblanketten er lagt i post-
      kassen ved ejendommen x-vej ... og ikke i postkassen”.
      uanset lejers forklaring om, at han fandt brevet med påkravet oven på et postkassebat-
      teri i opgangen den 25. november 2013, må fogedretten herefter lægge til grund, at ud-
      lejers påkrav er kommet frem den 14. november 2013 og, at ophævelsen er kommet
      frem den 20. november 2013.
      lejers betaling af husleje er således sket efter påkravsfristen, og efter at lejemålet blev
      ophævet.”
lejer kærede fogedrettens kendelse til vestre landsret, som afsagde kendelse den 11. juli
2014. af landsrettens kendelse fremgår bl.a.:
      ”landsretten er enig i fogedrettens resultat og begrundelsen herfor. landsretten stadfæ-
      ster derfor fogedrettens kendelse.
                                         t h i b e s t e m m e s:
      fogedrettens kendelse stadfæstes.”
under en udkørende fogedforretning den 12. august 2014 afsagde fogedretten i kolding ken-
delse om at fremme fogedforretningen med henblik på at udsætte lejer af lejemålet, og foged-
retten erklærede lejer for udsat af og udlejer for indsat i besiddelsen af lejemålet x-vej ...,
vejle.
                                                - 4 -
procesbevillingsnævnet har den 22. september 2014 meddelt lejer tilladelse til at kære vestre
landsrets kendelse af 11. juli 2014 til højesteret, således at tilladelsen alene omfatter spørgs-
målet om, hvorvidt de i sagen omhandlede påkrav og ophævelsesmeddelelser må anses for at
være kommet frem.
ifølge en udskrift fra advokatnøglen af 17. marts 2014 var advokat as adresse på daværende
tidspunkt x-vej ... ..., postboks ..., 7100 vejle.
der er fremlagt breve af 15. maj og 21. oktober 2013, som lejer, advokat a, har sendt til ud-
lejers advokater. på brevpapiret er advokat as adresse angivet som ”..., x-vej ..., ... sal, 7100
vejle”.
der er endvidere fremlagt fotos af brevkasseanlægget ved indgangen til x-vej ..., hvoraf det
fremgår, at det på en af brevkasserne i brevkasseanlægget var angivet ”a advokat”.
retsgrundlaget
erhvervslejeloven
i erhvervslejelovens § 69, stk. 3, 1. pkt., hedder det:
       ”udlejeren kan kun hæve lejeaftalen som følge af for sen betaling, hvis lejeren ikke har
       berigtiget restancen senest 3 dage efter, at skriftligt påkrav herom er kommet frem til
       lejeren.”
postloven m.v.
i postlovens § 7, stk. 1, 1. pkt., hedder det:
       ”omdeling af adresserede og uadresserede forsendelser skal ske til adressatens brev-
       kasse, brevkasseanlæg, brevindkast, postboks eller til andre med modtager aftalte om-
       delingssteder.”
i lovens § 8, stk. 2, hedder det:
       ”brevkasseanlæg skal opstilles i eller ved etageejendomme med flere afleveringssteder
       (husstande, erhverv m.v.) det påhviler ejeren at opstille brevkasseanlæg og at give
       postvirksomheder adgang til anlægget.”
                                                - 5 -
tilsvarende bestemmelser er fastsat i bekendtgørelse nr. 727 af 24. juni 2011 om postbefor-
dring og postvirksomheder § 8, stk. 1, 1. pkt., og § 9, stk. 3, 1. og 2. pkt. i bilag 1 til bekendt-
gørelsen er fastsat regler for opstilling af brevkasser og brevkasseanlæg samt etablering af
brevindkast. i bilaget hedder det bl.a.:
      ”3. regler for opstilling af brevkasseanlæg i etageejendomme
      definition
      ved et brevkasseanlæg forstås et fælles anlæg indeholdende en brevkasse for hvert afle-
      veringssted (beboelse) i ejendommen (opgangen).
      anvendelse
      brevkasseanlæg skal opstilles i eller ved hver opgang i etageejendomme.
      placering
      brevkasseanlæg skal placeres indvendigt eller udvendigt nærmest muligt ejendommens
      hovedindgangsdør (-døre) på et sted i stueetagen eller ved hovedindgangsdøren, hvortil
      omdeleren har let og uhindret adgang, og hvor han uden ulempe kan foretage aflevering
      af forsendelser i anlægget.”
anbringender
a har navnlig anført, at lejers advokatkontor på ... sal i x-vej ... var lukket i perioder i novem-
ber 2013 på grund af udlejers ombygningsarbejde, som hindrede for adgang til lejemålet. det
var derfor påregneligt, at udlejer, som tidligere sket, ikke ville opkræve husleje i november
2013.
advokatkontorets postadresse er postboks ..., 7100 vejle, hvor advokatkontorets post er af-
hentet gennem 25 år, og hvortil tidligere breve fra udlejer er afleveret. kontorets adresse var
ikke ændret i forbindelse med lukningen af kontoret i november 2013.
i stueetagen er der et ”postkassebatteri”, hvor postkasserne løbende bliver fyldt op af rekla-
mer, tryksager, ugeaviser mv., som derefter placeres oven på ”postkassebatteriet”, hvorfra det
falder ned og bliver fjernet. ”postkassebatteriet” var tidligere placeret i ejendommens kælder
og er flyttet til stueetagen uden aftale med lejer. lejer bruger ikke ”postkassebatteriet” til
modtagelse af post og har aldrig modtaget normal post i ”postkassebatteriet”.
                                                  - 6 -
den 25. november 2013 fandt lejer udlejers påkrav oven på ”postkassebatteriet”. lejer betalte
beløbet samme dag, lejer fik kendskab til påkravet, og således inden for påkravsfristen. først
under fogedsagen blev lejer bekendt med udlejers ophævelsesbrev.
det er ubestridt, at udlejers påkrav og ophævelse ikke blev sendt til lejers postboks. hverken
påkrav, ophævelser eller anmeldelsesblanket blev afleveret til lejer personligt eller forsøgt
afleveret til lejemålets adresse, x-vej ..., ... sal, formentlig på grund af udlejers byggearbejder.
inden udlejers byggearbejde modtog lejer anbefalede breve på kontoret på ... sal, og hvis
kontoret var lukket, blev der lagt besked ved døren til kontoret. udlejer har i modsætning til
tidligere ikke rettet henvendelse til lejer via mail eller fax, hvilket udlejer havde en særlig an-
ledning til, dels fordi denne fremgangsmåde tidligere er anvendt, og dels fordi udlejer i en
længere periode ikke opkrævede husleje på grund af lejemålets tilstand, jf. også post dan-
marks forretningsbetingelser for breve indland, pkt. 7.8.1.
brevene vedrørende depotrummet er stilet til advokat a, depotrum, x-vej ..., 7100 vejle,
hvilken adresse ikke eksisterer.
post og anbefalet post med påkrav skal afleveres til lejers adresse, som den er anført i leje-
kontrakten. lejer bør kunne regne med, at kontorets post sendes til kontorets postadresse,
postboks ..., 7100 vejle, eller modtages direkte på kontoret på ... sal. udlejer har ikke løftet
bevisbyrden for, at påkravet er kommet frem til lejer før den 25. november 2013. postanmel-
delse for anbefalede breve skal ifølge post danmarks forretningsbetingelser for breve indland
afleveres på adressen, hvilket er x-vej ..., ... sal, eller postboks ..., 7100 vejle, hvilket ikke er
sket. postlovens § 8 har ikke til formål at ændre post danmarks regler for aflevering af anbe-
falede breve. post danmarks forretningsbetingelser for leje af postboks er uden betydning, da
de gælder fra 1. januar 2015.
lejer har i øvrigt henvist til højesterets kendelse af 12. september 2013 (ufr 2013.3325).
seb ejendomme i a/s har navnlig anført, at lejer har haft adgang til lejemålet under hele
ombygningen, jf. byggeleder niels olav nielsens forklaring i fogedretten, og at der ikke er
foretaget ombygninger ved indgangen til x-vej ..., hvor lejer havde sin postkasse. udlejer er
                                                - 7 -
forpligtet til at opsætte postkasserne i ejendommens opgang i stueetagen, jf. postlovens § 8,
stk. 2.
udlejer er berettiget og forpligtet til at sende påkrav og ophævelser til lejemålenes adresse,
idet lejer drev sin forretning fra dette sted. når post danmark ikke kunne træffe lejer og afle-
vere det anbefalede brev mod kvittering, måtte anmeldelsen af det anbefalede brev lægges i
lejers postkasse i stueetagen, idet der på grund af postloven ikke er mulighed for at opsætte
postkasser på ... sal, hvor lejemålene var beliggende.
lejer kan ikke undlade at kontrollere sin postkasse, selv om lejer har indgået aftale med post
danmark om leje af postboks. leje af postboks friholder ikke lejeren fra at opstille brevkasse
ved indgangen, jf. post danmarks forretningsbetingelser for leje af postboks pkt. 1.1.
udlejer har tidligere sendt påkrav og ophævelser til lejemålets postadresse. lejer har ikke
krav på, at påkrav og ophævelser sendes pr. mail eller fax, uanset om dette er sket i forbindel-
se med påkrav i oktober 2013 i samarbejde med udlejers advokat. påkrav og ophævelser i
forbindelse med denne sag er sendt fra administrationen i overensstemmelse med sædvanlig
praksis. lejer ved fra tidligere sager mellem parterne, at udlejer afgiver påkrav, når lejer ikke
betaler leje. lejer undlod bevidst at betale leje for at provokere, og lejer havde i denne situa-
tion særlig anledning til at holde øje med sin post.
det er bevist ved udskrifter fra post danmark ”track & trace” og ved mails fra post dan-
mark, at påkrav og ophævelser er kommet frem henholdsvis den 14. og den 20. november
2013, idet de er forsøgt afleveret til lejer, og besked om de anbefalede breve er lagt i lejers
postkasse. det er irrelevant, om postkassebatteriet var fyldt op af reklamer mv., hvilket i øv-
rigt bestrides, idet ejendomsmesteren dagligt påser sådanne forhold.
påkrav og ophævelser er sendt med almindelig og anbefalet post. efter retspraksis og littera-
turen er det anbefalede brev kommet frem til kærende den dag, postvæsenet har anmeldt bre-
vet til lejer, og hvor lejer kunne gøre sig bekendt med påkravene, selv om lejer ikke afhenter
de anbefalede breve. der er ikke krav om, at lejer modtager brevene personligt. påkravene og
ophævelserne sendt med almindelig post er ikke kommet retur.
                                                - 8 -
lejer betalte først restancen den 25. november 2013, og udlejers ophævelse af lejemålene er
derfor berettiget.
det er i øvrigt udlejers erfaring, at lejer ikke modtager post, der er belastende for ham.
højesterets begrundelse og resultat
denne sag drejer sig om fogedudsættelse efter ophævelse af erhvervslejemål som følge af
betalingsmisligholdelse, og hovedspørgsmålet er, hvornår udlejers breve med betalingspåkrav
og ophævelse må anses for at være kommet frem til lejeren. det er udlejeren, der har bevis-
byrden for, at betalingspåkrav og ophævelse af lejeaftalen er kommet frem så betids, at op-
hævelsen er gyldig og sket, inden lejeren berigtigede restancen, jf. erhvervslejelovens § 69,
stk. 3, 1. pkt.
ved vurderingen af, hvilke krav der kan stilles til beviset for, om en meddelelse er blevet af-
sendt og er kommet frem til adressaten, må der tages udgangspunkt i de forhold, der kende-
tegner det enkelte område, jf. højesterets kendelse af 15. oktober 2012 (ufr 2013.165).
højesteret finder, at et brev til en lejer med betalingspåkrav eller ophævelse af lejemålet, som
udlejer har adresseret korrekt og sendt både som almindelig og anbefalet post, som udgangs-
punkt må anses for at være kommet frem til lejeren på den dag, hvor brevet og meddelelsen
om det anbefalede brev ved normal postbesørgelse er afleveret på adressen, herunder i brev-
kasse. dette gælder, uanset at lejer undlader at afhente det anbefalede brev på posthuset. ud-
gangspunktet må fraviges, f.eks. hvis postbesørgelsen ikke er normal, eller hvis udlejeren ved
eller burde vide, at særlige forhold hos lejeren såsom bortrejse eller hospitalsindlæggelse kan
bevirke, at han ikke ser posten.
højesteret lægger til grund, at udlejers breve med betalingspåkrav og ophævelse af lejeafta-
lerne blev sendt både som almindelig og anbefalet post henholdsvis den 13. og 19. november
2013. dette har udlejer godtgjort dels ved kopier af brevene, hvori datering og fremsendel-
sesmåde er angivet, dels ved bekræftelser fra post danmark på den anbefalede forsendelse,
her i form af udskrifter fra post danmark ”track & trace”.
                                                 - 9 -
brevene vedrørende kontorlejemålet var adresseret til advokat a, x-vej ... ..., 7100 vejle, og
brevene vedrørende depotlejemålet var adresseret til advokat a, depotrum x-vej ..., 7100
vejle. højesteret finder, at disse adresseringer var korrekte adresseringer til lejerens og ho-
vedlejemålets adresse. dette støttes af, at lejeren på sit brevpapir, som han anvendte til breve
til udlejers advokater i maj og oktober 2013, angav, at advokatkontoret havde adresse x-vej
..., ... sal, 7100 vejle, og det må være resultatet, selv om advokatkontoret ifølge den digitale
advokatfortegnelse, advokatnøglen, havde adresse x-vej ..., ... sal, postboks ..., 7100 vejle.
højesteret lægger endvidere til grund, at udlejers breve med betalingspåkrav og ophævelse
samt meddelelser om de anbefalede breve blev lagt i lejers brevkasse henholdsvis den 14. og
20. november 2013. dette har udlejer godtgjort ved track & trace-udskrifter samt oplysnin-
ger fra post danmark, herunder om sædvanlig postbesørgelse af almindelig post.
udlejers almindelige og anbefalede breve med betalingspåkrav og ophævelse må derfor som
udgangspunkt anses for at være kommet frem til lejer henholdsvis den 14. og 20. november
2013.
lejer har anført, at han burde kunne regne med, at post til advokatkontoret blev sendt til
adressen postboks ..., 7100 vejle og afleveret i hans postboks. han har endvidere anført, at
han burde kunne regne med, at post til advokatkontoret, der ikke blev afleveret i hans post-
boks, blev afleveret direkte på advokatkontoret på ... sal i ejendommen x-vej ... og ikke i hans
brevkasse.
det følger af postlovens § 8, stk. 2, og bekendtgørelse nr. 727 af 24. juni 2011 om postbefor-
dring og postvirksomheder § 9, stk. 3, samt pkt. 3 i bilag 1 til bekendtgørelsen, at brevkasse-
anlæg skal opstilles i eller ved etageejendomme med flere afleveringssteder. pligten til at op-
stille brevkasseanlæg gælder uanset, om postmodtageren har indgået en aftale med post dan-
mark om leje af postboks. ved indgangen til x-vej ... var opstillet et brevkasseanlæg, hvor
lejeren havde en brevkasse, med navnet ”a advokat”. lejeren har i fogedretten forklaret, at
det er sket, at klienter har afleveret post i brevkassen. herefter finder højesteret, at lejer måtte
forvente, at post fra udlejer kunne blive afleveret i brevkassen ved indgangen til x-vej ....
                                               - 10 -
efter bevisførelsen er der ikke grundlag for at antage, at udlejer var bekendt med, at lejers
advokatkontor var lukket i november 2013. der er heller ikke grundlag for at antage, at ud-
lejer tidligere sædvanligvis – bortset fra et enkelt tilfælde – har sendt påkrav til lejer også pr.
mail eller fax. det, som lejer har anført om ombygning af ejendommen og om, at udlejer ikke
tillige sendte påkrav og ophævelsesbreve pr. mail eller fax, kan derfor ikke føre til, at udlejers
breve med betalingspåkrav og ophævelse undtagelsesvis ikke kan anses for at være kommet
frem henholdsvis den 14. og 20. november 2013.
højesteret lægger herefter til grund, at udlejerens breve med betalingspåkrav og ophævelse
kom frem til lejeren henholdsvis den 14. og 20. november 2013.
da udlejers påkrav således kom frem til lejeren den 14. november 2013, og lejeren først be-
rigtigede restancen den 25. november 2013, opfyldte udlejers ophævelse af 19. november
2013 den tidstermin, der er en betingelse for gyldig ophævelse efter erhvervslejelovens § 69,
stk. 3, 1. pkt.
med disse bemærkninger stadfæster højesteret landsrettens kendelse om at fremme foged-
sagen.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
a skal i sagsomkostninger for højesteret inden 14 dage fra denne højesteretskendelses afsi-
gelse betale 8.000 kr. til seb ejendomme i a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.