text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 6. marts 2018
sag 301/2016
(1. afdeling)
brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark som mandatar for
østermose bioenergi a/s og regulerkraft ikast aps
(advokat karen dyekjær)
mod
energinet.dk
(advokat carsten pedersen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 21. afdeling den 25. november 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, lene pagter kristensen, vibeke
rønne, jan schans christensen og kristian korfits nielsen.
påstande
appellanterne, brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark som mandatar for
østermose bioenergi a/s og regulerkraft ikast aps, har nedlagt følgende principale påstan-
de:
1. energinet.dk skal betale østermose bioenergi og regulerkraft ikast hver 30 mio. kr. med
    procesrente fra den 12. april 2012.
2. energinet.dk skal anerkende, at energinet.dk ikke i forhold til østermose bioenergi og
    regulerkraft ikast har opfyldt den energinet.dk påhvilende lovbundne pligt til på grundlag
    af en sammenhængende, helhedsorienteret planlægning at tilvejebringe transparente og ik-
    ke-diskriminerende vilkår for anlægsinvesteringer i kraftværk til brug for manuelle reser-
    ver.
                                                - 2 -
subsidiært har appellanterne nedlagt påstand om hjemvisning til fornyet behandling ved
landsretten og mere subsidiært om nedsættelse af det sagsomkostningsbeløb, som er tilkendt
af landsretten.
indstævnte, energinet.dk, har over for appellanternes principale påstand 1 nedlagt påstand om
stadfæstelse og har over for den principale påstand 2 nedlagt påstand om afvisning, subsidiært
frifindelse.
over for appellanternes subsidiære påstand om hjemvisning har energinet.dk nedlagt påstand
om afvisning og har påstået landsrettens sagsomkostningsafgørelse stadfæstet.
det er oplyst, at landsrettens sagsomkostningsafgørelse er opfyldt.
anbringender
parterne har i relation til erstatningsspørgsmålet (appellanternes principale påstand 1) i det
væsentlige gentaget deres anbringender.
brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark som mandatar for østermose bioenergi
og regulerkraft ikast har til støtte for erstatningspåstanden anført navnlig, at der i såvel et
offentligt som et privat samarbejdsforhold gælder en generel loyalitetspligt, der indebærer en
rimelig grad af hensyntagen til samarbejdspartneres interesser. som en del heraf er der pligt
til ikke at tilbageholde oplysninger af væsentlig betydning. østermose bioenergis og regu-
lerkraft ikasts anlæg er opført med henblik på at kunne indgå kontrakt med energinet.dk om
levering af rådighedsreserver, og anlæggene er i tæt kontakt med energinet.dk bygget efter de
forskrifter, der er fastsat af energinet.dk. energinet.dk har udtrykt sin klare interesse for an-
læggene, og der foreligger således en prækontraktuel relation mellem parterne. energinet.dk
har ikke levet op til den pligt, der påhviler energinet.dk som loyal, potentiel samarbejdspart-
ner til at påse, at det asymmetriske vidensniveau, der eksisterede mellem parterne, blev udlig-
net. med den viden og indsigt i egne behov, som energinet.dk havde forud for, at østermose
bioenergi og regulerkraft ikast foretog deres investeringer, må det have stået energinet.dk
klart, at der var tale om fejlinvesteringer, ligesom det må have stået energinet.dk klart, at sel-
skaberne ikke var bevidst herom. ved at undlade at give østermose bioenergi og regulerkraft
ikast de fulde oplysninger, har energinet.dk ikke alene tilsidesat sin loyale oplysningspligt,
men også de forvaltningsretlige forpligtelser, der følger af proportionalitetsprincippet, vejled-
                                                 - 3 -
ningspligten og i øvrigt af god forvaltningsskik med hensyn til at drage omsorg for potentielle
samarbejdspartnere.
energinet.dk har desuden ikke levet op til sine forpligtelser efter el-lovgivningen, herunder
særligt den pligt til at foretage sammenhængende og helhedsorienteret planlægning, som føl-
ger af § 2 i lov om energinet danmark og af systembekendtgørelsen, der gennemfører eu-
regler på området. hvad angår eu-reglerne har energinet.dk ikke levet op til artikel 3, stk. 1,
og artikel 5, stk. 1, litra b, i direktiv 2005/89/ef om foranstaltninger til fremme af elforsy-
ningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer. energinet.dk har undladt i fornødent omfang at
foretage konsekvensanalyser af egne tiltag og i den forbindelse at forudberegne, om der på
længere sigt var behov for den kapacitet, som nye dedikerede reservekraftanlæg repræsente-
rede. energinet.dk burde i forbindelse med konkurrenceudsættelsen af reservemarkedet have
tilstræbt, at der blev skabt et reelt velfungerende marked. et sådant marked forudsætter et
stabilt investeringsklima, der ikke indeholder indbyggede incitamenter til overdrevet ressour-
cespild. østermose bioenergi og regulerkraft ikast kunne derfor med rimelighed forvente, at
de ikke investerede i et marked med overkapacitet. realiteten var imidlertid, at der allerede
forud for investeringerne i de nye anlæg potentielt var overkapacitet i markedet.
efter elforsyningslovens § 28, stk. 2, nr. 16, skal energinet.dk anvende gennemsigtige, ikke-
diskriminerende, markedsbaserede metoder ved anskaffelse af den energi, den anvender til at
udføre sit hverv. det er til opfyldelse af kravet om gennemsigtighed ikke tilstrækkeligt, at
energinet.dk over for investorerne har omtalt de aktuelle markedsvilkår korrekt, når disse
ikke svarede til de ændringer i markedet, som energinet.dk havde påtænkt at gennemføre på
kortere eller mellemlang sigt. ved at undlade loyalt og i relevant omfang at orientere om de
planer, energinet.dk havde om driften af den elektriske storebæltsforbindelse, har energi-
net.dk tilsidesat sin forpligtelse efter elforsyningsloven til at sikre gennemsigtighed. den om-
stændighed, at oplysningerne om, at der ville blive etableret en elektrisk storebæltsforbindel-
se, muligvis var offentligt tilgængelige, er i den forbindelse uden betydning, idet energinet.dk
ikke sikrede sig, at investorerne havde viden om og forståelse af, hvor kritisk etableringen
heraf ville være for deres investeringsbeslutninger. energinet.dk har også undladt at skabe
tilstrækkelig gennemsigtighed om overgangen til et timebaseret marked. det forhold, at nogle
investorer blev oplyst om, at der ville blive indført et dagsmarked, indebærer ikke, at investo-
rerne kunne forvente, at der den 1. februar 2007 blev indført et timemarked, eller at timemar-
kedet med virkning fra 1. november 2007 blev det eneste marked. det er ikke korrekt, at
                                               - 4 -
østermose bioenergi og regulerkraft ikast traf deres investeringsbeslutninger efter at være
blevet bekendt med omlægningen af reservemarkedet.
det forhold, at energinet.dk er underlagt et hvile-i-sig-selv-princip, udelukker ikke, at øko-
nomiske egeninteresser har været styrende for energinet.dk’s dispositioner. energinet.dk har
med henblik på at opnå en stor økonomisk fordel lukket øjnene for, at private investorer ville
lide meget store tab.
energinet.dk burde have opnået metodegodkendelse hos energitilsynet af de ændringer, som
energinet.dk foretog af reservemarkedet i 2007, jf. elforsyningslovens § 76, jf. § 73 a. da
energinet.dk undlod at ansøge herom, påhvilede det energinet.dk at varetage de hensyn, som
metodegodkendelse har til formål at sikre. energinet.dk burde derfor have udarbejdet analyser
med fremskrevne scenarier om kapacitets- og prisudviklingen i de berørte markeder, ligesom
energinet.dk burde have sendt disse i høring hos de potentielle investorer. hvis energinet.dk
havde opfyldt denne forpligtelse, ville det have stået investorerne klart, at de investerede i et
reservemarked, hvor der var ved at blive etableret en betydelig overkapacitet.
energinet.dk har pligt til at undgå enhver form for diskrimination, også til fordel for sig selv,
jf. elforsyningslovens § 28, stk. 2, nr. 16. den måde, hvorpå energinet.dk har tilrettelagt mar-
kedet, indebærer flere elementer af diskrimination, der hver for sig og til sammen har vanske-
liggjort investorernes stilling. det er diskriminerende at etablere et konkurrenceudsat marked i
vestdanmark og samtidig undlade at etablere et sådant marked i østdanmark, ligesom det er
diskriminerende at tilbyde kontrakter på 5 år i øst, men kun kontrakter på 2½ år i vest. da det
er energinet.dk, der selv har tilrettelagt markedet, kan den omstændighed, at forholdene i
østdanmark og vestdanmark er forskellige, ikke berettige, at energinet.dk har behandlet
markedsaktørerne i de to områder forskelligt. i og med at der foreligger diskrimination, har
energinet.dk desuden handlet i strid med konkurrencelovens § 11 om misbrug af domineren-
de stilling og § 6 om konkurrencebegrænsende aftaler.
østermose bioenergi og regulerkraft ikast har ikke udvist egen skyld, idet selskaberne ikke
var fuldt ud bekendt med de markedsændringer, som energinet.dk planlagde. det er ikke kor-
rekt, at tabet skyldes manglende iagttagelse af undersøgelsespligten. østermose bioenergi og
regulerkraft ikast kunne ikke have undgået fejlinvesteringerne ved at orientere sig i medier
mv.
                                              - 5 -
det tab, som østermose bioenergi og regulerkraft ikast har lidt, kan opgøres på flere måder.
det kan ske på baggrund af forventet mindsteindtægt (svarende til de aftaler om fast levering,
som energinet.dk tilbød ved etablering af nye regulerkraftanlæg), i forhold til det nødvendige
afkast af anlægsinvesteringen, i form af negativ kontraktsinteresse beregnet på baggrund af
regnskabstal for selskaberne eller i forhold til den berigelse, som energinet.dk har opnået. de
forskellige opgørelsesmetoder giver forskellige tab, og østermose bioenergi og regulerkraft
ikast har derfor bl.a. af omkostningsmæssige grunde hver især valgt at begrænse påstanden til
30 mio. kr.
vedrørende anerkendelsespåstanden (principale påstand 2) er anført navnlig, at østermose
bioenergi og regulerkraft ikast har en selvstændig retlig interesse i, at højesteret tager på-
standen under pådømmelse. påstanden rummer for så vidt et af de anbringender, der er gjort
gældende til støtte for betalingspåstanden, men der bør i lyset af indsigelserne fra energi-
net.dk om manglende dokumentation gives selskaberne mulighed for at få taget stilling til, om
energinet.dk har levet op til sine lovbundne pligter.
til støtte for hjemvisningspåstanden er anført navnlig, at begrundelsen i landsrettens dom er
mangelfuld, idet landsretten har undladt at forholde sig til betydningen af den position, som
energinet.dk har som lovbestemt systemansvarlig virksomhed. landsretten har endvidere
anvendt eu-kommissionens afgørelse af 23. maj 2016 om, at den danske stat ikke har ydet
ulovlig statsstøtte, forkert.
for så vidt angår landsrettens sagsomkostningsafgørelse er anført navnlig, at beløbet på 5
mio. kr., der er pålagt brancheforeningen som mandatar og de sagsøgende selskaber, herunder
østermose bioenergi og regulerkraft ikast, solidarisk, er meget højt og udgør mere, end der
er dækning for i det arbejde, som sagen ved landsretten må antages at have medført for ener-
ginet.dk’s advokat.
energinet.dk har vedrørende erstatningsspørgsmålet fastholdt, at der ikke foreligger et an-
svarsgrundlag, og at østermose bioenergi og regulerkraft ikast ikke har dokumenteret hver-
ken tab, årsagsforbindelse eller adækvans. selskaberne har desuden udvist en sådan grad af
egen skyld, at der under alle omstændigheder ikke er grundlag for at tilkende erstatning.
                                               - 6 -
til støtte for, at energinet.dk ikke har handlet ansvarspådragende, er anført navnlig, at time-
markedet for reservekraft blev indført den 1. februar 2007. østermose bioenergi traf efter det
oplyste den første investeringsbeslutning den 1. februar 2007 og den anden investeringsbe-
slutning den 1. februar 2008, og regulerkraft ikast traf efter det oplyste sin investeringsbe-
slutning den 1. oktober 2007. bjarne averhoff har for landsretten forklaret, at han var bekendt
med, at timemarkedet var indført, da regulerkraft ikast traf sin investeringsbeslutning. da
bjarne averhoff er medinvestor i østermose bioenergi og siden selskabets stiftelse har siddet
i dets bestyrelse, må der ske identifikation mellem ham og selskabet. hertil kommer, at ener-
ginet.dk allerede i juni 2005 og løbende derefter frem til primo 2007 oplyste markedsaktører-
ne om overvejelserne om at indføre et timemarked. energinet.dk har også løbende omtalt be-
tydningen af anlæggelsen af den elektriske storebæltsforbindelse i forskellige publikationer,
ligesom der har været omtale heraf i den landsdækkende presse og i fagmagasiner. energi-
net.dk har såvel ved omlægningen af reservemarkedet som ved planlægningen af og den
senere reservation af kapacitet på den elektriske storebæltsforbindelse handlet i overens-
stemmelse med det lovgrundlag, som regulerer myndighedens virksomhed. det bestrides her-
under, at der foreligger et ansvarsgrundlag som følge af brud på el-lovgivningens principper
om planlægning og transparens mv. energinet.dk har således ikke handlet ansvarspådragende
over for østermose bioenergi og regulerkraft ikast, idet omfattende information løbende blev
meddelt på relevant vis i perioden op til, at selskaberne traf deres respektive investeringsbe-
slutninger. begge selskaber må betragtes som professionelle investorer, og selskaberne har
tilsidesat den undersøgelsespligt, der i lyset heraf må påhvile dem.
energinet.dk har ikke haft pligt til at indhente metodegodkendelse af omlægningen af reser-
vemarkedet, og selv hvis der var pligt hertil, kan manglende opfyldelse af pligten ikke føre til
erstatningsansvar. det bestrides, at energinet.dk har foretaget diskrimination af østermose
bioenergi og regulerkraft ikast eller handlet i strid med konkurrencelovens § 11 eller § 6 ved
at have tilskyndet selskaberne til at investere i regulerkraftanlæg. der er ikke tale om, at sel-
skaberne er blevet afskærmet fra markedet for reserver i østdanmark, men om at reserverne til
brug for østdanmark skulle befinde sig i dette område, hvilket var årsagen til, at bl.a. øster-
mose bioenergi og regulerkraft ikast ikke har kunnet levere reserver til østdanmark. energi-
net.dk har i øvrigt handlet i fuld overensstemmelse med energitilsynets godkendelse af reser-
vationen af kapacitet på den elektriske storebæltsforbindelse.
                                               - 7 -
opgørelsen af de tab, som østermose bioenergi og regulerkraft ikast påstår at have lidt, be-
strides. de fremsatte erstatningskrav på 30 mio. kr. til hvert af selskaberne er ikke dokumen-
teret. det bestrides endvidere, at de påståede tab er en påregnelig følge af præsentationerne fra
energinet.dk på møderne den 20. april 2006 og den 5. september 2006. det skyldes særligt, at
præsentationerne ikke var rettet mod østermose bioenergi og regulerkraft ikast. det var hel-
ler ikke påregneligt for energinet.dk, at selskaberne i forbindelse med deres respektive inve-
steringsbeslutninger tog afsæt i det historiske indtjeningspotentiale i stedet for at tage afsæt i
bl.a. de aktuelle markedspriser på det tidspunkt, hvor investeringsbeslutningerne blev truffet,
ligesom det ikke var påregneligt, at selskaberne ville undlade at foretage en selvstændig risi-
kovurdering af de fremtidige markedsforhold.
hvad angår anerkendelsespåstanden er anført navnlig, at påstanden er for generelt formuleret
og har et så ubestemt indhold, at påstanden ikke er egnet til at danne grundlag for en doms-
konklusion. påstanden må derfor afvises, eller der må i hvert fald ske frifindelse.
til støtte for, at hjemvisningspåstanden skal afvises, er anført navnlig, at der ikke ved lands-
rettens behandling af sagen er sket rettergangsfejl. landsrettens dom lider ikke af en begrun-
delsesmangel, jf. retsplejelovens § 218 og § 218 a, og der er ikke tale om, at landsretten har
anvendt eu-kommissionens afgørelse af 23. maj 2016 forkert. selv hvis dette er tilfældet, vil
højesteret ved sin behandling af sagen frit kunne anlægge en anden forståelse af afgørelsen
end landsrettens.
det omkostningsbeløb på 5 mio. kr., som er tilkendt af landsretten, er passende, bl.a. når hen-
ses til sagens samlede varighed, antallet og omfanget af processkrifter og bilag, de rejste for-
malitetsspørgsmål og de nedlagte påstande. for landsretten angik sagen 10 sagsøgende sel-
skabers erstatningskrav, der løbende blev opgjort på forskellige måder.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af gert elze og supplerende forklaring af
bjarne averhoff, finn grønkjær og søren rygaard.
gert elze har forklaret, at han har været ansat i energinet.dk i 16 år og er organisatorisk pla-
ceret på koncernniveau. han konciperer kontrakter og forestår almindelig juridisk rådgivning.
alt hvad der hører til en klassisk juridisk rolle i en virksomhed. de leveringsaftaler, som
                                              - 8 -
energinet.dk indgik, var juridiske standardkontrakter, som han havde konciperet. det var
markedsafdelingen, der bl.a. omfattede henning parbo, gitte agersbæk og søren dupont, der
stod for kontakten udadtil. han fik vilkårene oplyst og skulle sørge for, at det hang juridisk
sammen. det strategiske og de daglige udbud var han ikke involveret i, da det hørte under
marketingsafdelingen. forlængelse af langtidskontrakterne på 2½ år kan han ikke huske, om
han drøftede med sine kollegaer. der blev talt meget om løbetider og priser. meldingen var,
som han husker det, at kontrakterne kunne tegnes for 2½ år, men uden forlængelse.
han har konciperet tilbudsvilkårene. de blev udarbejdet på baggrund af informationer fra
driftsafdelingen. vilkårene blev sendt til aktører, der kunne være interesseret i at levere pro-
duktet og blev også offentliggjort på hjemmesiden. han har også lavet en rammekontrakt af
20. december 2005 mellem energinet.dk og en aftalepart. i standardkontrakten pkt. 7 står:
”den manuelle reguleringsreserve skal af leverandøren drives i overensstemmelsen med
energinet.dk’s forskrifter og efterfølgende udmelding. herunder skal den manuelle regule-
ringsreserve håndteres og indmeldes gennem en godkendt balanceansvarlig markedsaktør.
leverandøren kan indgå aftale med den balanceansvarlige markedsaktør eller selv indgå aftale
om balanceansvar med energinet.dk”. det er den, der leverer produktet, der skal skrive under
på standardkontrakten. det er den fysiske leverandør, der skal kunne holdes ansvarlig. elmar-
kedet er skruet sådan sammen, at der skal være en balanceansvarlig, som håndterer balancen.
det er ikke leverandøren, der gør det. den, der er balanceansvarlig, har indgået en kontrakt
om balanceansvar med energinet.dk. det er et regime for sig. et andet regime er leverance-
kontrakterne, som er indgået med forskellige leverandører. da timemarkedet blev indført,
lavede energinet.dk en rammeaftale af 20. december 2006 om dagsauktion for manuel re-
servekapacitet. den, der kunne levere reserverne, var aftalepart. det kunne enten være den
balanceansvarlige eller den fysiske leverandør, der var aftalepart.
frem til 2004 var det de store centrale kraftværker, der leverede ydelser til energinet.dk. her-
efter blev markedet åbnet op. juridisk direktør annette ikast har forhandlet og udarbejdet af-
talen med dong fra 2005 til 2010. han har måske rent udbudsretligt været involveret i den
efterfølgende kontrakt fra 2010 til 2015, men også denne aftale blev udarbejdet af annette
ikast. den kom ikke i eu-udbud, da det blev vurderet, at der ikke var pligt hertil. i 2014 satte
de kontrakter, der udløb i 2015, i udbud nationalt. vurderingen af, om der var eu-udbuds-
pligt, var den samme, men man valgte at udbyde nationalt for at skabe mere åbenhed og
transparens. målet var at få flere aktører.
                                              - 9 -
bjarne averhoff har forklaret, at han har stort kendskab til både regulerkraftværker og decen-
trale kraftvarmeværker. han har investeret en del penge i regulerkraft ikasts anlæg. reguler-
kraft ikast er medlem af brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark. han har tidli-
gere haft selskabet averhoff energi anlæg a/s, hvis primære forretningsområde var at bygge
og udføre arbejde for decentrale kraftvarmeværker.
alle anlægsejere havde ens kontrakter med energinet.dk. der var fast dato for, hvornår an-
lægget skulle være i drift. derudover var der krav om testkørsler af regulerkraftværker, der
skulle bevise, at anlægget var leveringsdygtigt. der var en stor bod, hvis anlægget fejlede.
anlægget skulle kunne levere ydelsen i løbet af 15 minutter, ellers var det en fejl, der kunne
medføre bod. hvis der var en måned, hvor anlægget ikke kunne køre, kom boden meget hur-
tigt op på 100.000 kr. eller mere. energinet.dk havde ifølge kontraktens pkt. 9.2 ret til at til-
bagetage halvdelen af de penge, som var blevet udbetalt den forudgående måned. det var der-
for nødvendigt at bygge et anlæg, der var driftsikkert. der var mange tekniske krav til anlæg-
get. de decentrale kraftvarmeværker blev ikke mødt med krav om testkørsler. de havde heller
ikke en 2½ års kontrakt, men fungerede på timebasis. hvis de ikke kunne køre i den time,
hvor de skulle levere, blev der alene betalt bod for den marginale prisforskel, hvilket, af-
hængigt af markedet, maksimalt var omkring 1.000 kr. kraftvarmeværkernes risikoprofil var
derfor anderledes end regulerkraftværkernes. boden var så relativ beskeden, at de decentrale
kraftvarmeværker ikke havde samme behov for at være driftsstabile som regulerkraftvær-
kerne. der var således skrappere krav til regulerkraftværkerne end til de decentrale kraft-
varmeværker.
tidligere var der få centrale værker. i dag er der 700 - 1.000 mindre leverandører i danmark,
der alle håndteres af fem produktionsbalanceansvarlige. de har en handelsplads, hvor alle
anlæg kan byde ind med leverance til energinet.dk. de produktionsbalanceansvarlige er ikke
ansat hos energinet.dk, men er uafhængige. når regulerkraft ikast leverede ydelser til ener-
ginet.dk, havde de derfor ikke direkte kontakt til energinet.dk, men til den produktions-
balanceansvarlige. der var værker, der havde indgået kontrakt på 2½ år med energinet.dk,
men også her gik kontakten gennem den produktionsbalanceansvarlige. som anlægsbygger
havde han derimod ofte kontakt med energinet.dk. nogle gange dagligt, andre gange ugent-
ligt. han havde interesse i at bygge anlæg, og energinet.dk havde interesse i at få bygget an-
læg. der var derfor en fælles interesse og et fælles mål.
                                              - 10 -
det er ikke korrekt, som det fremgår af hans forklaring gengivet i landsrettens dom, at han
havde deltaget i alle informationsmøder. det første møde, som han deltog i, var et roadshow/-
informationsmøde den 20. april 2006. han deltog, da han havde interesse i regulerkraftværker
og fjernvarmesektoren. den 5. september 2006 var han også til et møde. fra møderne husker
han særligt beskrivelsen af, hvordan markedet var sat op, betingelserne for at deltage, her-
under at det krævede en kapacitet på 10 mw, at man skulle stå kontinuerligt til rådighed, og
at energitekniske leveringsbetingelser skulle overholdes. da han på det tidspunkt også bygge-
de anlæg, var det interessant at kende betingelserne for at deltage. der blev bl.a. fremlagt søj-
lediagrammer, som viste priser på rådighedsbetaling for opreguleringsreserver i vestdanmark
fra januar 2004 til april 2006. han brugte informationsmøderne til at beregne, hvad gennem-
snitsprisen havde været og forsøgte at beregne rentabiliteten. det blev fortalt på møderne, at
der var et marked med manuel reguleringsreserve på 630 mw. det var en stor kapacitet. han
fik også et internt notat af 26. oktober 2006 fra energinet.dk, der omhandlede baggrund og
principper for længerevarende bilaterale kontrakter på manuelle reguleringsreserver. han be-
mærkede herfra særligt markedspotentialet, den manuelle reguleringsreserve på 630 mw, og
at der var lange kontrakter på 2½ år, månedskontrakter og dagskontrakter som supplement.
han læste det på den måde, at de lange kontrakter skulle lægge en bund, der kunne suppleres
op med de korte.
det er ikke korrekt, når det er gengivet i landsrettens dom, at hans forventning til den fremti-
dige prisdannelse var baseret på, at energinet.dk skulle åbne mod syd. han havde rettelig fle-
re gange spurgt energinet.dk, hvad der ville ske mod syd. hans bank havde ikke anset hans
investering som risikobetonet.
det forhold, at man ville etablere en elektrisk storebæltsforbindelse, var ikke en nyhed. der
havde været drøftelser i mands minde herom. det blev besluttet i 2007, men der var ikke på
det tidspunkt taget stilling til, hvordan kablet skulle bruges. hans opfattelse af storebæltskab-
let var, at det skulle have samme formål som andre højspændingskabler i danmark. at der
skulle handles frit og strømmen vandre fra, hvor strømmen var billig, til hvor den var dyr. det
er anvendelsen, og måden kablet er blevet brugt på, der har givet problemer. den elektriske
storebæltsforbindelse behøvede reelt ikke at påvirke reservemarkedet. når den gjorde det,
skyldtes det en intern driftsbeslutning hos energinet.dk.
                                               - 11 -
han kender systemplanen fra 2006. han husker ikke, hvornår han fik kendskab til den. hvis
der kom mere vind, var der behov for flere af de ydelser, som regulerkraft ikast kunne levere.
han havde ikke læst planen som noget, der var forbundet med risiko. hvis der skulle deles
reserver, kunne det lige så godt være fra vest mod øst som den modsatte vej. den faktiske
beslutning om storebæltskablet så de først i foråret 2010. kablet gik i drift i august 2010. der
blev da søgt om en metodegodkendelse til reservation af de 300 mw, som er til drøftelse i
sagen.
deres anlæg kunne godt flyttes til østdanmark. henning parbo fra energinet.dk havde spurgt
til dette i 2008 og 2009. regulerkraft ikast opfattede driften i vest som en succes og så udvik-
lingspotentiale i at lave samme model i øst. han så derfor en ny markedsplads i øst, som viste
sig ikke at komme, da energinet.dk i stedet valgte at lave en ny aftale med dong fra 2010-
2015. han havde ikke forventet, at energinet.dk ville indgå en ny kontrakt med dong, der
havde et gammelt værk i kyndby. regulerkraft ikast var driftsmæssigt mindst lige så godt og
havde bedre driftsstabilitet. i samtalerne med henning parbo blev det ikke oplyst, at man
havde tænkt sig at lave kontrakt med dong, og der blev heller ikke nævnt noget om store-
bæltsforbindelsen under hverken møder eller informationsmøder. de havde ingen information
fået herom.
finn grønkjær har forklaret, at han kun havde investeret i østermose bioenergis anlæg, der
som udgangspunkt alene er opført med henblik på at levere ydelser til energinet.dk. det er
ikke korrekt, når der står i landsrettens dom, at han selv har bygget anlægget. anlægget blev
bygget af professionelle folk mod betaling. der findes foto af anlægget på østermose bio-
energis hjemmeside. der er 15 generatorer i alt. det specielle ved hans anlæg er brændstoffet.
koldpresset rapsolie var i 2005-06 blevet godkendt i eu som co2 neutralt brændstof. brænd-
stoffet medførte ekstra omkostninger ved etablering. det gav også en anden tidslinje. i for-
hold til investeringstidspunktet medførte det også en ekstra projekteringsdel, at de havde be-
sluttet investeringen væsentligt før januar 2007.
energinet.dk stillede store krav til brændstoflageret. de skulle have brændstof til 10 timers
kørsel for at sikre, at lageret under driften kunne fyldes op fra eksterne kilder. østermose bio-
energi fik ekstern levering fra nordtyskland. han byggede derfor anlægget med en stor lager-
kapacitet til brændstof, så det kunne tåle at vente på, at brændstoflagrene blev fyldt op. det
ville koste ham dyrt, hvis østermose bioenergi ikke kunne levere til tiden.
                                                - 12 -
da anlægget blev etableret, forudså han, at anlægget skulle byde ind i et månedsmarked. det
var det eneste, der eksisterede, da han startede. i slutning af 2006 blev et dagsmarked varslet.
han synes, det var underligt, at han ikke havde modtaget information herom. da han imidler-
tid forstod, at det gav et tredelt marked, prøvede han at se positivt på det. de 600 mw var
opdelt på den måde, at 200 mw var i en fast kontrakt, 200 mw i månedskontrakt og de reste-
rende 200 mw på dagsmarkedet. i februar 2007 blev dagsmarkedet gennemført. med det nye
marked kunne han byde ind i to puljer i månedsmarkedet. i en pulje med sikker pris og i en
anden med højere pris. hvis den anden del glippede, kunne han byde ind på dagsmarkedet.
da han byggede østermose bioenergi havde han kontakt med henning parbo og teknisk afde-
ling hos energinet.dk. der var mange tekniske forudsætninger, fordi der var blevet indført en
ny teknisk forskrift. han deltog ikke i informationsmøder. det er misvisende, når det i hans
forklaring i landsrettens dom er gengivet, at han kiggede ind i en krystalkugle. han fik infor-
mation fra energinet.dk, og det var den information, som han baserede sin viden på. han
kunne ikke få informationen fra andre end energinet.dk. han var i 2006 til et møde i herning
hos scanenergi, der er produktionsbalanceansvarlig, men de vidste ikke mere end ham. han
havde ikke kontakt til søren rygaard, inden han foretog investeringen. bjarne averhoff og
han talte sammen forinden, da bjarne averhoff er medinvestor i østermose bioenergi.
i samtalerne med teknikkerne og henning parbo fra energinet.dk var der ikke nogen, der om-
talte storebæltskablet eller sagde, at der var risiko for, at markedet ville skrumpe. tværtimod
udtalte alle, at der var udsigt til et øget marked, da man forventede, at en øget vindmængde i
markedet ville øge behovet for indkøb af rådighedsreserver. det var også væsentlig informa-
tion for ham, at energinet.dk i systemkatalog fra 2006 oplyste, at de arbejdede på at åbne
markedet mod syd. det tyske marked var 10 gange større end det danske.
præsentationerne fra informationsmøderne/roadshows så han først siden hen. henning parbo
havde dog i december 2006 sendt en model dateret 27. september 2006, der angik energi-
net.dk’s indkøb. det var først på dette tidspunkt, han hørte om timemarkedet. ændringen var
ikke metodegodkendt. det synes han var problematisk. metodegodkendelsen garanterede
gennemsigtighed, så alle på markedet kunne se, hvad det var energinet.dk ville, herunder
hvilke midler de agtede at bruge og tidshorisonten. det havde også været hensigtsmæssigt
med en fremtidig beskrivelse af markedet over tid, når man ændrede markedet så radikalt.
                                              - 13 -
ingen af disse dele havde været beskrevet. han mener, at de som markedsaktører havde krav
på denne information. da metodegodkendelsen ikke var udarbejdet, havde det ikke været mu-
ligt for ham som markedsaktør at spørge ind til forholdene. hvis der havde foreligget en me-
todegodkendelse, havde han haft bedre mulighed for at forholde sig til, om det havde betyd-
ning i forhold til hans dispositioner vedrørende østermose bioenergi. hvis han havde vist, at
energinet.dk ikke agtede at bibeholde månedsmarkedet, der kun holdt 8 måneder efter time-
markedet blev indført, havde han disponeret anderledes. han nåede ikke at blive færdig med
østermose bioenergi, så han kunne byde ind på månedsmarkedet. østermose bioenergi er
bygget til at byde ind på månedsmarkedet, endda på en 2½ års kontrakt, men da anlægget var
færdigt, var der kun et timemarked tilbage. de lange kontrakter var der fortsat, men det havde
østermose bioenergi takket nej til.
både henning parbo og en fra teknisk afdeling kom til østermose bioenergis reception, da
værket var færdigbygget, og de var begge meget imponeret over reguleringsevnen og ha-
stigheden, dvs. kvaliteten af strømmen. deres anlæg var det første anlæg i danmark, ud over
centrale kraftvarmeværker, der blev godkendt til at levere frekvensreguleringsreserver. så den
tekniske kvalitet har energinet.dk altid sat stor pris på.
han stillede mange spørgsmål til henning parbo om åbningen mod østdanmark. hans
spørgsmål var afledt af, at han havde læst loven om liberalisering af elmarkedet i eu fra
1995. det er den lov, der styrer og fortsat styrer energimarkedet i eu. han spurgte derfor
henning parbo, hvordan energinet.dk ville implementere loven. han fik den forståelse, at
man ville harmonisere vest- og østdanmark, der ikke var forbundet. det var efter, at etable-
ring af østermose bioenergi var igangsat, at de havde disse diskussioner. han fik alene en
positiv opfattelse af storebæltskablet, idet en harmonisering betød en åbning på liberale vilkår.
han vidste, at deres anlæg ville kunne klare sig i den konkurrence. der blev aldrig talt om, at
man ville gå den modsatte vej, eller at dong ville få en ny kontrakt.
han har under retssagen følt sig nødsaget til at få en revisor til at lave en opgørelse over det
tab, som han har lidt. tabet var ikke umiddelbart dokumenterbart ud fra regnskabstallene.
søren rygaard har forklaret, at energinet.dk ikke indgår aftaler med værkerne. det gør de
med en balanceansvarlig, medmindre man er producent og balanceansvarlig samtidig. energi-
net.dk ønsker kun at have den balanceansvarlige som modpart, da energinet.dk kommunike-
                                               - 14 -
rer gennem den balanceansvarlige. neas energy, hvor han er ansat, er balanceansvarlig. de
er uafhængige og producerer ikke selv. deres kunder er dem, der leverer reserver til dem.
som balanceansvarlig har han to roller. han afsætter strømmen på spotmarkedet til den
nordiske børs, som hedder nordpool. den anden rolle er at skabe balance mod energinet.dk.
neas energy har en platform, som deres kunder melder ind til via internettet. der meldes
rådighedsbud og regulerkraftbud ind. kundernes bud sendes videre til energinet.dk. neas
energy fremsender kun kundens id-nummer, pris og volumen. energinet.dk kan således ikke
se, hvor leverancen kommer fra, medmindre det er et centralt kraftværk. neas energy har ca.
200 kunder og håndterer i dag 60 procent af det samlede regulerkraftbehov for de enheder, der
er placeret i danmark – 60 procent i vestdanmark og 30 procent i østdanmark. der er 5-6
aktører, der kan det samme som neas energy. de andre aktører står for 40 procent i vest-
danmark og 70 i østdanmark.
der er stor forskel på regulerkraftværker og decentrale kraftvarmeværker. hovedforskellen
består i, at det decentrale kraftvarmeværk både leverer el og varme, hvor et regulerkraftværk
smider varmen væk og kun leverer el. i et decentralt kraftvarmeværk er el et spildprodukt. det
giver kraftvarmeværkerne en anden budprofil, da der er to ting, der kan sælges. et reguler-
kraftværk er dyrere at aktivere, da varmen jo smides væk. kraftvarmeværker kan byde både
på regulerkraftmarkedet og spotmarkedet, fordi det er varmeværker. kraftvarmeværker kan
producere varme ved brug af en gaskedel eller ved brug af en kraftvarmeenhed, som både
laver el og varme. det afgørende for valget mellem de to fremgangsmåder er, om det kan be-
tale sig også at producere el.
neas energy laver el-prognoser for den kommende dag. først er der et rådighedsmarked fra
kl. 9-10 og derefter spotmarked. det handler derfor om, hvorvidt leverandøren skal stå stille i
rådighedsmarkedet, eller om der er flere penge at hente hjem ved at sælge i spotmarked. hvis
leverandøren beslutter at stå stille i rådighedsmarkedet, kan han risikere at blive aktiveret alli-
gevel. når man står til rådighed, er man forpligtet til at komme med et regulerkraftbud.
han har deltaget i alle roadshows. man diskuterede ikke, hvad der ville ske i 2010. der var
oversigter fra 2004 til 2006 og oplysning om, at energinet.dk ville introducere et dagsmarked
for at tiltrække nye aktører. dagsmarkedet kom i februar 2007 og månedsmarkedet stoppede i
november 2007. derefter var der reelt ikke behov for værker, der alene producerede el. store-
bæltsforbindelsen var nævnt i energinet.dk’s systemplan fra 2006. det var oplyst, at der var
                                              - 15 -
mulighed for at slå markederne i danmark sammen via et kabel over storebælt. det kom ikke
frem på møderne eller i andre samtaler. han havde forespørgsler om, hvad der ville ske med
reserverne. han spurgte i en mail af 11. juli 2006 henning parbo fra energinet.dk, hvad den
elektriske storebæltsforbindelse ville betyde. han læste svaret fra henning parbo på den må-
de, at energinet.dk havde mulighed for at halvere rådighedsmarkedet i vestdanmark, men at
det ikke ville ske. han kommunikerede ikke indholdet af mailen videre til neas energys
kunder.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret fremlagt en række nye dokumenter, herunder en udtalelse af 26. septem-
ber 2017 fra energitilsynet med svar på en række spørgsmål fra parterne vedrørende navnlig
metodegodkendelse i henhold til elforsyningsloven.
højesterets begrundelse og resultat
hovedspørgsmålet i sagen er, om energinet.dk har pådraget sig et erstatningsansvar over for
østermose bioenergi a/s og regulerkraft ikast aps i forbindelse med disse selskabers inve-
stering i nye regulerkraftanlæg.
der er herudover for højesteret spørgsmål om, hvorvidt energinet.dk skal anerkende ikke at
have opfyldt sine forpligtelser efter el-lovgivningen, og subsidiært om sagen skal hjemvises
til fornyet behandling ved landsretten.
erstatningspåstanden
højesteret tiltræder af de grunde, der er anført af landsretten, at energinet.dk ikke har handlet
ansvarspådragende over for østermose bioenergi eller regulerkraft ikast, og at disse selska-
bers erstatningspåstand allerede af denne grund ikke tages til følge. det, som appellanterne
har anført om manglende metodegodkendelse fra energitilsynet af overgangen til et timebase-
ret reservemarked, kan ikke føre til et andet resultat, allerede fordi det må lægges til grund, at
østermose bioenergi og regulerkraft ikast var bekendt med planerne om at introducere et
timemarked, da selskaberne foretog deres investeringer.
anerkendelsespåstanden
                                              - 16 -
højesteret finder, at appellanternes anerkendelsespåstand (den principale påstand 2) reelt er et
anbringende til støtte for erstatningspåstanden, og at påstanden i øvrigt er uegnet til at indgå i
en domskonklusion. højesteret afviser derfor denne påstand.
hjemvisningspåstanden
appellanternes hjemvisningspåstand er alene nedlagt som en subsidiær påstand og forudsæt-
ter dermed, at højesteret efter en fuld prøvelse af appellanternes anbringender, herunder be-
tydningen af eu-kommissionens afgørelse af 23. maj 2016, ikke har taget erstatningspåstan-
den til følge. da sagen er afgjort af højesteret, kan den ikke hjemvises til landsretten, og
energinet.dk’s afvisningspåstand tages derfor til følge.
sagsomkostninger
højesteret finder ikke grundlag for at ændre landsrettens sagsomkostningsafgørelse.
brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark som mandatar for østermose bioenergi
og regulerkraft ikast skal i sagsomkostninger for højesteret betale 1.500.000 kr. til energi-
net.dk. der er herved taget hensyn til sagens værdi og karakter samt arbejdets omfang.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark som mandatar for østermose bioenergi
a/s og regulerkraft ikast aps’ principale påstand 2 og subsidiære påstand afvises.
i sagsomkostninger for højesteret skal brancheforeningen for regulerkraftanlæg i danmark
som mandatar for østermose bioenergi a/s og regulerkraft ikast aps inden 14 dage efter
denne højesteretsdoms afsigelse betale 1.500.000 kr. til energinet.dk. beløbet forrentes efter
rentelovens § 8 a.


text:
                                             dom
afsagt den 1. juli 2016 af vestre landsrets 12. afdeling (dommerne michael ellehauge, stig
glent-madsen og jytte tørsløv (kst.)) i 1. instanssag
v.l. b–0174–15
hkkf som mandatar for a
(advokat birgitte filtenborg, københavn)
mod
forsvarsministeriets personalestyrelse
(tidl. forsvarets personeltjeneste)
(kammeradvokaten ved advokat christian bo kolding-krøger, københavn)
denne sag, der er anlagt den 30. juni 2014, drejer sig om, hvorvidt a har krav på erstatning
som følge af en tilpasningsreaktion. sagen er ved retten i glostrups kendelse af 22. december
2014 henvist til behandling ved vestre landsret i medfør af retsplejelovens § 254, stk. 2.
sagen er hovedforhandlet sammen med vl b-1882-14, hvor sagsøgeren, hkkf som
mandatar for a, har anlagt sag mod ankestyrelsen.
påstande
hkkf som mandatar for a har nedlagt påstand om, at sagsøgte, forsvarsministeriets
personalestyrelse (tidligere forsvarets personeltjeneste), tilpligtes at betale 71.500 kr. med
tillæg af rente (referencesatsen med tillæg af 8 %) fra den 13. april 2014.
forsvarsministeriets personalestyrelse har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært fri-
findelse mod betaling af et mindre beløb.
                                              - 2 -
sagsfremstilling
a, der er født den 12. januar 1968, blev i 1987 ansat ved forsvaret. siden 2001 har hun
arbejdet på haderslev kaserne, hvor hun primært har varetaget administrative operative
opgaver. fra 2008 blev hendes arbejdsmængde øget, og den 30. juni 2011 blev hun
sygemeldt.
af en personelbedømmelse for militær manuelt niveau, som er udstedt og underskrevet af b
den 6. maj 2010, fremgår blandt andet, at a siden januar 2010 reelt har virket som
operationsbefalingsmand og kontorhjælper, og at hun er en flittig, pligtopfyldende og
helhedsorienteret soldat, der yder en meget tilfredsstillende indsats ved g5.
a blev tildelt et befalingsmandstillæg for perioden 1. februar 2010 til 1. februar 2012.
den 17. november 2010 udarbejdede major c en vurdering i relation til ny løn af as
arbejdsindsats, hvoraf blandt andet fremgår, at hun yder en indsats, som ligger langt ud over,
hvad der kan forlanges, og at g5 ønsker at tilkendegive og motivere dette ved at tildele hende
et stort nylønstillæg.
ved mail af 23. juni 2011 skrev b følgende til a:
                ”emne: befalet ferie og afspadsering
                a,
                du befales hermed på ferie (uge 28, 29 og 30) og afspadsering (alle øvrige
                dage excl. vagt) fra den 1/7-2011 (inklusive) til den 9/8-2011 (inklusive).
                …”
a blev som anført sygemeldt den 30. juni 2011.
den 18. august 2011 anmeldte as læge til arbejdsskadestyrelsen, at a havde fået en
erhvervssygdom, og at diagnosen var stressende arbejdsforhold i perioden 2009-2011.
af arbejdsmedicinsk behandlingsplan fra odense universitetshospital udarbejdet af psykolog
jesper pihl-thingvad af 29. august 2011 fremgår under konklusion og plan:
                         - 3 -
                     ”43-årige konstabel henvises med krise/stress i for-
                     bindelse med arbejdet mhp vurdering og rådgivning.
sygdommen            pt kan beskrive symptomer på stress fra januar 2011
                     her i form af søvnproblemer, knugen i maven,
                     hjertebanken og begyndende hukommelsesproblemer
                     samt generel træthed og uoverkommelighed efter
                     arbejde. symptomerne tiltager løbende gennem det
                     kommende halve år med tilkomst af øget uro og
                     konstant anspændthed, behov for aktivitet, stigende
                     grad af koncentrations- og hukommelsesproblemer
                     med delvist tab af overblik, igangsætningsbesvær og
                     problemer med at fastholde koncentrationen. der
                     beskrives fortsat symptomer på fysiologisk arousal
                     og væsentlig forværring af søvn med
                     indsovningsbesvær grundet bekymrende og
                     påtrængende/planlæggende tanker om næste dags
                     arbejde. der er natlig opvågning samt tidlig
                     opvågning med problemer med indsovning igen. der
                     beskrives stigende grad af knugen i maven og ubehag
                     på vej til arbejde og begyndende grådlabilitet med
                     behov for sygemelding per 1.6.2011. under
                     sygemeldingen er der initialt en høj grad af aktivitet,
                     der dog er begyndt at aftage, der er fortsat væsentlig
                     uro og tilfælde af hjertebanken, nogen susen for
                     ørerne, fortsat væsentligt forringet søvn, irritabilitet,
                     grådlabilitet, vedvarende tanker om arbejdet fortsat,
                     lettere rysten, svimmelhed, ør i hovedet, lettere
                     svedtendens og generel bekymring for tilstanden over
                     tid. der er ikke bilede af hverken klinisk angst eller
                     depression og symptomerne vurderes at afspejle
                     tilpasningsreaktion som følge af længerevarende
                     stresstilstand.
relevant eksponering der har i arbejdet været belastninger i form af stor
                     arbejdsmængde med behov for arbejdsekstensivering
                     og væsentlig øget arbejdsintensivering. der har været
                     fravær af instrumentel og ledelsesmæssig støtte og
                     opbakning. den øgede arbejdsmængde er sv. til at pt.
                     alene dækker afdeling, der er normeret til 2 personers
                     ansættelse, yderligere med øgede arbejdsopgaver
                     grundet furioneringsproces. behovet for
                     arbejdsekstensivering er sv. til ca. 140% med
                     manglende mulighed for afspadsering og ved
                     afspadsering og sygdom har der ikke været personer,
                     der kunne overtage, hvorfor arbejdsmængden i disse
                     perioder er yderligere ophobet.
                                             - 4 -
                 sammenhæng mellem belastningernes omfang og indhold er velkendte
                 eksponering og          i forbindelse med øget risiko for udvikling af
                 sygdom                  stress. der er god overensstemmelse mellem oplevel-
                                         se af symptomdebut og forværring af belastningernes
                                         omfang. der er ikke beskrevet særskilte
                                         konkurrerende faktorer i livslang eller aktuelle
                                         periode og tilstanden vurdres således at være betinget
                                         af de arbejdsmæssige forhold.
                 …
                 diagnoser og            aktionsdiagnose: df 4328, tilpasningsreaktion,
                 procedurer              anden diagnose: dz563, stressende arbejdsforhold
                 ordinationer, øvrige    pt. er informeret om herværende vurdering og
                 rådgivning til          konklusion.
                 patienten
                                         vedr. sygdommen
                                         pt. informeret om, at der vurderes at være tale om
                                         belastningsreaktion som følg langvarig, stresstil-
                                         stand. der vurderes at være fortsat behov for sy-
                                         gemelding og anbefales, at sygemeldingen fastholdes
                                         indtil pt. igen har et væsentligt øget funktionsniveau,
                                         hvor der ikke er sammenbrud ved mindre krav og
                                         belastningssituationer. der vurderes at være tale om
                                         en langvarig men dog forbigående tilstand, og
                                         prognosen for total bedring vurderes at være god.
                 …”
til yderligere belysning af as helbredsmæssige forhold blev der indhentet en psykiatrisk
speciallægeerklæring. af erklæringen af 25. november 2011 fra speciallæge i psykiatri anette
løwert fremgår blandt andet:
               ”…
               som svar på deres spørgsmål vedr. eventuel forudbestående psykisk sygdom
               er der ikke tale herom. hendes symptomer kan således ikke stamme herfra.
               som svar på, om der forudbestående eller konkurrerende forhold er der ikke
               andet, der kunne medføre nuværende symptomer end en svær belastningsre-
               aktion i forbindelse med ekstremt overarbejde og arbejdspres.
               som svar på deres spørgsmål vedr. om a tidligere har haft psykiske syg-
               domme eller psykiske gener, er dette ikke tilfældet. der er ej heller mis-
               brugsproblemer. der er ingen psykiske belastende forhold i privatlivet ud over,
                                              - 5 -
              at hun i barndomsårene og ungdomsårene oplevede manglende omsorg og
              kærlighed fra specielt moderens side, men havde gode relationer til veninder.
              der er ingen familiære dispositioner, og hun har muligt en nuværende fysisk
              lidelse i og med, at hun har blod i urinen, hvilket dog også kan ses i forbindelse
              med stress, således at hendes nuværende symptomer meget vel kan være udløst
              af hendes psykiske tilstand. der er ingen tvivl om, at det er det store
              arbejdspres hos en person, der gerne vil yde et pænt og ordentligt stykke
              arbejde, der har været med til at udløse den nuværende belastningsreaktion.
              hun beskriver selv, at det seneste halve til hele år før hun blev sygemeldt, at
              symptomerne da begyndte. i og med, at der ikke er psykiske symptomer fra
              ikke arbejdsmæssige belastninger, der er ej heller nogen af disse, der resterer i
              den nuværende tilstand.”
den 11. maj 2012 traf arbejdsskadestyrelsen afgørelse i sagen og meddelte, at den anmeldte
sygdom ikke kunne anerkendes som en arbejdsskade. af begrundelsen fremgår:
              ”erhvervssygdomsudvalget har på baggrund af en nyere udredningsrapport om
              sammenhængen mellem stresspåvirkninger på arbejdet og forskellige psykiske
              sygdomme vurderet, at der generelt ikke er tilstrækkelig medicinsk
              dokumentation til at optage psykiske sygdomme som følge af stresspåvirk-
              ninger på fortegnelsen over erhvervssygdomme. (§ 7, stk. 1, nr. 2, 1. led)
              rapporten viser dog, at der ved særlige former for store stresspåvirkninger kan
              være en vis øget risiko for at udvikle depression. udvalget har derfor fastlagt
              en praksis for, hvilke sager, der skal forelægges for udvalget med henblik på en
              konkret vurdering af årsagssammenhængen. den gælder alene sager om
              depression opstået i sammenhæng med længerevarende stresspåvirkninger i
              form af høje psykiske krav og/eller en høj grad af mangel på støtte i arbejdet.
              der er derimod ikke grundlag for at forelægge andre psykisk sygdomme end
              depression efter stresspåvirkninger for udvalget. det skyldes, at rapporten ikke
              påviser en øget risiko for at få andre psykiske sygdomme end depression, som
              følge af forskellige former for stress på arbejdet.
              du har ikke depression, men derimod en belastningsreaktion.
              din sygdom/gener er opstået i sammenhæng med, at du på dit arbejde som
              konstabel har oplevet at være udsat for stresspåvirkninger i form af et meget
              stort antal arbejdsopgaver som ikke kan løses af en person alene.
              du oplevede samtidig at man fra ledelsens side ikke klart meldte konse-
              kvenserne af de nye vilkår ud, eller anerkendte det stigende arbejdspres som du
              blev udsat for.
              vi vurderer at dine symptomer svarer til en uspecifik belastningsreaktion.
              vi er derfor heller ikke enige i den psykiatriske speciallægeerklæring som
              vurderer at dine symptomer svarer til posttraumatisk stress.
                                              - 6 -
                vi skønner, at der ikke er mulighed for at din sygdom kan anerkendes efter
                forelæggelse for erhvervssygdomsudvalget. din sag bliver derfor ikke forelagt
                for udvalget.”
b udarbejdede den 23. maj 2012 en skriftlig bedømmelse af a. af den sammenfattende
vurdering fremgår blandt andet, at hendes tjeneste ”var præget af gode kompetencer indenfor
områderne faglighed, fleksibilitet, nytænkning og initiativ.” af vurderingen af as potentiale
fremgår blandt andet, at hun indtil sygemeldingen var ”meget værdsat og … besad en solid
evne til at overkomme og løse et bredt udsnit af opgaver.”
den 4. oktober 2013 traf ankestyrelsen afgørelse i sagen. af afgørelsen fremgår blandt andet:
                ”afgørelse i din sag om en arbejdsskade
                ankestyrelsen har afgjort, om din tilpasningsreaktion kan anerkendes som en
                erhvervssygdom.
                …
                            din tilpasningsreaktion er ikke en erhvervssygdom
                du kan derfor ikke få erstatning eller andre ydelser efter arbejdsskadeloven.
                vi er således kommet til samme resultat som arbejdsskadestyrelsen.
                der var enighed på mødet.
                …
                begrundelsen for afgørelsen om afslag på anerkendelse
                vi vurderer, at din diagnose er tilpasningsreaktion.
                diagnosen er ikke nævnt i arbejdsskadestyrelsens fortegnelse over er-
                hvervssygdomme. vi anerkender derfor ikke din diagnose efter fortegnelsen
                over erhvervssygdomme.
                vi vurderer, at din sygdom heller ikke vil kunne anerkendes, hvis den fo-
                relægges for erhvervssygdomsudvalget. vi har begrundet dette nærmere
                nedenfor under punktet ”vores vurdering”.
                …
                vores vurdering
                                 - 7 -
vi vurderer, at en tilpasningsreaktion ikke er en sygdom, der vil kunne an-
erkendes udenfor erhvervssygdomsfortegnelsen.
vi har lagt til grund, at du i dit job hos forsvaret har været udsat for stress-
påvirkninger som følge af store opgavemængder og overarbejde.
vi har lagt til grund, at du siden 2008 har haft meget overarbejde (633 timer i
2008, 515 timer i 2009, 556 timer i 2010 og 262 timer i første halvdel af 2011).
fra januar 2011 steg den arbejdsmæssige belastning endvidere, fordi du blev
alene om at udføre de opgaver, som i før var 4 medarbejdere til at udføre.
samtidig var der tilgang af nye opgaver, og der var ingen information fra
ledelsen om, hvordan opgaveløsningen skulle ske, herunder hvordan du skulle
prioritere opgaverne.
du har oplyst, at du derfor arbejdede mere og hurtigere, og at du havde 10-20
overarbejdstimer pr. uge. du oplevede samtidig, at det ikke var muligt at hente
støtte hos ledelsen.
vi er opmærksomme på, at du har haft meget overarbejde, men vi har lagt vægt
på, at der ikke er beskrevet nogen særlige emotionelle belastninger, konflikter,
mobning eller rolleuklarhed. endvidere er der ikke beskrevet hændelser af
traumatiserende karakter, heller ikke under din udstationering i kosovo i 2007.
vi vurderer, at der er årsagssammenhæng mellem det arbejde, som du har
udført og udviklingen af din tilpasningsreaktion.
vi har lagt vægt på, at en tilpasningsreaktion er udtryk for en reaktion/krise
forårsaget af oplevelser i livet, som ville påvirke de fleste mennesker, hvis de
var udsat for det samme.
en tilpasningsreaktion er en tilstand med subjektivt ubehag og emotionel
forstyrrelse førende til nedsat social funktionsevne, som opstår i tilpas-
ningsperioden efter en betydende livsændring eller en belastende begivenhed
som for eksempel arbejdsophør, sygdom, dødsfald. individuel disposition og
sårbarhed er afgørende for udformningen af de træk, hvormed til-
pasningsreaktionen manifesterer sig.
vi vurderer således, at en tilpasningsreaktion i højere grad er udtryk for en
reaktion på en ”almindelig” krisesituation, men at en tilpasningsreaktion ikke
er en sygdom af en karakter, der vil kunne anerkendes som en erhvervssygdom
i henhold til arbejdsskadesikringsloven.
vi vurderer derfor, at de gener, som du har pådraget dig i forbindelse med dit
arbejde svinder med tiden, og at det ikke er godtgjort, at generne har medført
en sådan midlertidig eller varig svækkelse af din helbredstilstand, at der er
grundlag for at anerkende dine psykiske gener som en erhvervssygdom
omfattet af arbejdsskadesikringsloven.
                                - 8 -
på baggrund af ovenstående vurderer vi, at der er årsagssammenhæng mellem
din tilpasningsreaktion og det arbejde, som du har udført.
imidlertid vurderer vi, at din diagnose er af forbigående karakter, og at dit
arbejde ikke har været af en særlig art, hvorfor der ikke er grundlag for an-
erkendelse af en erhvervssygdom i henhold til arbejdsskadesikringsloven.
…
krav for at forelægge sagen for erhvervssygdomsudvalget
vi beder arbejdsskadestyrelsen om at forelægge sagen for erhvervssyg-
domsudvalget, hvis vi skønner, at der er en mulighed for, at sygdommen vil
kunne anerkendes.
krav for at anerkende sygdommen
sygdommen vil kunne anerkendes efter forelæggelse for erhvervssygdoms-
udvalget, hvis
1.     der er generel lægelig viden om, at der er sammenhæng mellem de be-
       lastninger et arbejde har medført og udviklingen af en sygdom eller
2.     arbejdet har medført så særlige belastninger, at arbejdet er årsag til syg-
       dommen
generel lægelig viden betyder, at der skal være foretaget flere store lægelige
undersøgelser af mange personer. undersøgelserne skal vise, at en bestemt type
arbejde ofte giver en bestemt sygdom.
særlige belastninger betyder, at der skal være noget helt særligt ved dit arbejde,
som har været så belastende, at det har medført sygdommen.
det er et krav, at sygdommen udelukkende eller i overvejende grad skyldes
arbejdets særlige art og ikke andre ting.
det er også et krav, at der ikke er lægefaglig tvivl om, at sygdommen skyldes
arbejdet. det er ikke nok, at en speciallæge har vurderet, at din sygdom skyldes
dit arbejde.
bemærkninger til klagen
elmer&partnere har på dine vegne fremsendt indsigelse over vores afgørelse af
28. februar 2013.
elmer&partnere har i indsigelsen anført, at du har været udsat for et særdeles
stort og tiltagende arbejdspres, og at dit arbejde har været hovedårsagen til dine
psykiske gener.
                                                - 9 -
              vi bemærker, at vi er enige i, at dit arbejde er årsag til udviklingen af dine
              psykiske gener i form af din tilpasningsreaktion, men at der som redegjort for
              ovenfor ikke er tale om en sygdom af en karakter, der vil kunne anerkendes
              som en erhvervssygdom i henhold til arbejdsskadesikringsloven. vi henviser i
              den forbindelse til begrundelsen ovenfor.
              …
              regler
              vi har truffet afgørelse efter lov om arbejdsskadesikring.
              det er lov nr. 422 af 10. juni 2003, som senest er bekendtgjort ved lovbe-
              kendtgørelse nr. 278 af 14. marts 2013.
              vi henviser til
                    § 5, om anerkendelse af en erhvervssygdom som en arbejdsskade
                    § 7, stk. 1, nr. 1, om anerkendelse af erhvervssygdomme, som er optaget
                    på arbejdsskadestyrelsens fortegnelse over erhvervssygdomme
                    § 7, stk. 1, nr. 2, 1. led, om anerkendelse af erhvervssygdomme uden for
                    fortegnelsen over erhvervssygdomme, hvis sygdommen efter den nyeste
                    medicinske dokumentation er forårsaget af arbejdet
                    § 7, stk. 1, nr. 2, 2. led, om anerkendelse af erhvervssygdomme uden for
                    fortegnelsen over erhvervssygdomme, hvis sygdommen må anses for
                    udelukkende eller i overvejende grad at være forårsaget af arbejdets
                    særlige art
                    § 7, stk. 3, om forelæggelse for erhvervssygdomsudvalget inden aner-
                    kendelse af sådanne sygdomme
              …”
den 11. juni 2014 har speciallægekonsulent i psykiatri for ankestyrelsen, overlæge hanne
vibe hansen, foretaget en lægefaglig vurdering af sagen. det fremgår heraf:
              ”…
              som grundlag for min vurdering har jeg anvendt nedennævnte akter. der er
              udelukkede fokuseret på de psykiske aspekter. der refereres i vurderingen til
              akterne.
              akt 1
                                - 10 -
august-september 2011. arbejds- og miljømedicinsk ambulatorium, odense
universitetshospital.
psykolog katrine andersen.
akt 2
25-11-2011. speciallægeerklæring i psykiatri ved speciallæge anette løwert.
akt 3
13-03-2012. hærens konstabel- og korporal forening.
akt 4
27-02-2012. forsvarets personel tjeneste. seniorsergent niels oscar olesen.
det kan efter min opfattelse, på baggrund af de i sagen foreliggende akter af
lægelig relevans, lægges til grund.
om akt 1
fra januar 2011 beskrives følgende symptomer: søvnproblemer, knugen i
maven, hjertebanken, begyndende hukommelsesbesvær, træthed, overkom-
melighed efter arbejde, uro, anspændthed, behov for aktivitet, nedsat kon-
centration, nedsat overblik, indsovningsbesvær grundet bekymrende og på-
trængende tanker om næste dags arbejde. der beskrives tiltagende knugende i
maven, grådlabilitet og skadelidte sygemeldes 1/6 2011. der tilkommer
hjertebanken, irritabilitet, svimmelhed, ør i hovedet, lettere svedtendens. ingen
klager over tristhed eller panikangst.
med hensyn til eksponering beskrives stor arbejdsmængde, væsentlig øget
arbejdsintensivering, deadlines og manglende mulighed for afspadsering. ingen
særlige emotionelle belastninger, konflikter eller mobning.
endvidere opleves fraværd af instrumentel og ledelsesmæssig støtte.
det konkluderes at skadelidte lider af belastningsreaktion.
om akt 2
symptomer fra primo 2011 med hjertebanken, urolig nattesøvn, uro, dårligere
hukommelse, nedsat overblik. sygemeldt i perioden juni 2011 til november
2011.
nuværende symptombillede præget af træthed, hovedpine, grådlabilitet, lyd-
overfølsomhed, kan ikke overkomme fritidsinteresser.
objektivt findes tristhed men ikke depression.
diagnostisk vurderes belastningsreaktion.
om akt 3
opgørelse af arbejdstidsregistrering i 2008, 2009, 2010 og første halvdel af
2011, hvoraf det fremgår, at der har været overarbejde svarende til henholdsvis
633 timer, 515 timer, 556 timer og 262 timer.
om akt 4
af udtalelse fra arbejdsgiver bekræftes, at der har været lange arbejdsdage,
men a har ikke givet udtryk overfor lederen, at hun ikke ønskede denne ekstra
arbejdsbelastning.
                               - 11 -
resume
46-årig kvinde, der har arbejdet i forsvaret, hvor hun har haft en betydelig
overarbejdsmængde i perioden 2008-2010.
i 2010 udvikler hun psykiske symptomer i form af blandt andet søvnproblemer,
knugen i maven, hjertebanken, begyndende hukommelsesbesvær, træthed,
overkommelighed efter arbejde, uro, anspændthed, behov for aktivitet, nedsat
koncentration, nedsat overblik, svimmelhed, træthed (akt 1 og 2).
skadelidte har fået stillet diagnosen belastningsreaktion (akt 1 og 2).
konklusion
diagnosen f 43.1 posttraumatisk belastningsreaktion kan ikke stilles. der
beskrives intet traume af katastrofeagtig natur. det vurderes ej heller at dreje
sig om f 43.9 uspecifik belastningsreaktion.
de psykiske symptomer er relativt uspecifikke som træthed, knugen i maven
nedsat koncentration med mere. symptomerne vurderes at være forenelige med
diagnosen f 43.2 tilpasningsreaktion.
en tilpasningsreaktion er en tilstand med subjektivt ubehag og emotionel
forstyrrelse førende til nedsat social funktionsevne, som opstår i tilpas-
ningsperioden efter en betydende livsændring eller en belastende begivenhed,
som kan have påvirket integriteten af patientens sociale netværk (tab,
adskillelse), et bredere system af social støtte- og værdifunktioner (emigration,
flygtningestatus), eller kan betyde en større udviklingsmæssig overgang eller
krise (skolestart, forældrestatus, arbejdsophør, fejlslagne anstrengelser for at
opnå et ønske mål). individuel disposition og sårbarhed spiller en væsentlig
rolle for risikoen for tilpasningsreaktionens opståen og udformningen af de
træk, hvormed den manifesterer sig, men ville antageligt ikke være opstået
uden den belastende begivenhed. symptomerne varierer og omfatter
nedtrykthed, angst, bekymring (eller blanding af disse), følelse af
magtesløshed, uoverskuelighed eller vanskelighed ved at fortsætte i den
forhåndenværende situation, samt nedsat evne til at gennemføre dagligdags
gøremål.
en depressiv reaktion er tidsbegrænset til 2 år. det kan være svært at udtale sig
om årsagssammenhæng ved tilpasningsreaktion, da individets generelle
bekymringstendens spiller en stor rolle.
symptomerne må forventes at svinde over tid, og prognosen vurderes at være
god.
såfremt der er nuværende psykiske gener, så er disse uafhængige af de da-
værende arbejdsforhold, da arbejdsforholdene ikke vurderes at være egnede til
at give anledning til vedvarende psykiske symptomer. der kan ikke redegøres
nærmere for den nuværende psykiske lidelse på det foreliggende.
ved tilpasningsreaktion spiller individuel disposition og sårbarhed en væ-
sentlig rolle, og reaktionen vurderes ikke at være en erhvervssygdom.
udsættelsen i form af overarbejde vurderes ej heller at være så ekstraordinært
belastende, at der ses en association med psykisk sygdom. ”
                                             - 12 -
retslægerådet har den 21. januar 2016 besvaret en række spørgsmål om as sygdom. af
besvarelsen fremgår:
               ”spørgsmål 1:
               hvilken eller hvilke psykiske lidelser må det antages, at sagsøger led af på
               tidspunktet for afgivelsen af speciallægeerklæring af 25. november 2011 (bilag
               4)?
               spørgsmål 2:
               hvilke diagnoser vil med rette kunne stilles for de i sagens bilag 4 angivne
               psykiske gener, herunder om diagnosen ”belastningsreaktion”; ”akut be-
               lastningsreaktion”; ”tilpasningsreaktion” og/eller ”depression” eller eventuel
               anden diagnose er retvisende at stille?
               ad spørgsmål 1 og 2:
               jævnfør bilag 4 klagede sagsøger ved psykiatrisk speciallægeundersøgelse i
               november 2011 over hjertebanken, urolig søvn, kropslig uro, nedsat hu-
               kommelse og overblik, grådlabilitet, lydoverfølsomhed, træthed, hovedpine,
               forhøjelse af blodtryk og puls, og over at hun var blevet tilbøjelig til at trække
               sig fra social kontakt. objektivet fandtes hun sårbar, trist, grådlabil,
               koncentrations- og hukommelsesbesværet og trætbar. hun syntes opsat på at
               virke stærkere psykisk, end hun var.
               retslægerådet vurderer, at der i november 2011 kunne stilles diagnosen ”til-
               pasningsreaktion” (icd-10 betegnelse: f43.2, undertype f43.21 – depressiv
               reaktion længerevarende).
               spørgsmål 3:
               under hensyntagen til at sagsøger, jf. egen læges journalnotater om psykiske
               gener i perioden 2011 til november 2013 (bilag 19), fortsat er beskrevet med
               psykiske gener i 2013, bedes oplyst om dette har betydning for, om diagnosen
               ”tilpasningsreaktion” har kunnet stilles, og hvad en korrekt diagnose i givet
               fald må antages at være?
               en tilpasningsreaktion er almindeligvis begrænset til at være kortere end 6
               måneder. ikke sjældent ses dog en længere varighed, hvilket især er tilfældet
               ved f43.21.
               spørgsmål 4:
               må der antages at være sammenhæng mellem de i sagens bilag 2 beskrevne
               arbejdsmæssige belastninger og de i samme bilag konstaterede psykiske gener
               eller dele heraf?
                                - 13 -
ja.
spørgsmål 5:
hvad er den mest sandsynlige årsag til de i sagens bilag 4 beskrevne psykiske
gener hos sagsøger, herunder om det er mere nærliggende at antage, at de
psykiske gener er forårsaget af arbejdsmæssige belastninger eventuelt i
forbindelse med særlige dispositioner, eller mest sandsynligt er forårsaget af
private forhold uafhængigt af arbejdsmæssige belastninger?
da der er tale om, at der efterfølgende skal foretages en bevismæssig vurde-
ring, må retslægerådet gerne – eventuelt i prosaform – angive hvilke forhold,
der måtte tale for, at de arbejdsmæssige belastninger er af størst betydning,
henholdsvis om de private forhold er af størst betydning, og hvilke momenter
der i givet fald taler for, henholdsvis imod, at de arbejdsmæssige belastninger
er af væsentlig betydning?
den beskrevne tilstand kan være forårsaget af en eller flere årsager: arvelig
disposition og/eller belastninger af fysisk, psykisk eller social art, der kan have
gjort sig gældende på forskellige tidspunkter i den belastedes tilværelse.
det tidsmæssige forløb af de psykiske gener i den konkrete sag med fravær af
tidligere psykiske lidelser taler i høj grad for, at arbejdsmæssige belastninger
har årsagsbetydning. beskrivelsen af sagsøgers opvækstforhold, jævnfør bilag
4, kan herimod tale for en af opvæksten betinget særlig sårbarhed.
spørgsmål 6:
er der holdepunkter for, og i givet fald hvilke, at sagsøgers i bilag 4 beskrevne
psykiske gener er opstået uafhængigt af sagsøgers arbejdsmæssige
belastninger forud for sagsøgers sygemelding 30. juni 2011?
spørgsmål 7:
er der holdepunkter for, og i givet fald hvilke, at sagsøgers i bilag 19 be-
skrevne psykiske gener i 2013 er opstået uafhængigt af sagsøgers arbejds-
mæssige belastninger forud for sagsøgers sygemelding 30. juni 2011?
ad spørgsmål 6 og 7:
retslægerådet udtaler sig ikke om årsager til eller varigheden af sygemel-
dinger. der henvises til besvarelsen af spørgsmål 5.
spørgsmål 8:
giver sagen retslægerådet anledning til yderligere bemærkninger, og i givet
fald hvilke?
nej.
spørgsmål a:
hvilken diagnose var as gener på tidspunktet den 25. november 2011 bedst
forenelig med, når der ikke kun henses til speciallægeerklæringen af samme
dato (bilag 4) men til alle oplysninger, der forelå om arbejdsbelastning og
symptomer på det tidspunkt?
                                             - 14 -
               oplysninger om arbejdsmæssig belastning, jævnfør for eksempel bilag 10,
               oplysninger fra psykolog, jævnfør bilag 2, og oplysninger fra egen læges
               journal samt bilag 17 og 22 bekræfter psykiaterens oplysninger om tilstanden i
               november 2011.
               retslægerådets diagnostiske vurdering er herefter den samme som angivet i
               besvarelsen af spørgsmål 1 og 2.
               spørgsmål b:
               giver notaterne i egen læges journal for perioden 2011 til og med oktober
               2013 grundlag for at stille en eller flere andre diagnoser end den, som følger
               af svaret på spørgsmål a.
               i april 2013 fandt psykolog mistanke om depression på grundlag af en række
               kernesymptomer, jævnfør bilag 20. egen læge var enig og fandt indikation for
               behandling med antidepressivt virkende medicin, jævnfør lægens journal, side
               69. retslægerådet vurderer, at der har været tale om depressive symptomer
               som led i tilpasningsreaktion.
               spørgsmål c:
               såfremt egen læges journal giver grundlag for at stille en eller flere andre
               diagnoser, end den som følger af svaret på spørgsmål a, bedes det om muligt
               oplyst, i hvilke perioder (dato til dato) generne var bedst forenelig med de
               forskellige diagnoser.
               der henvises til besvarelsen af spørgsmål b.”
mellem parterne er der enighed om, at as merarbejde for 2008, 2009, 2010 og første halvår af
2011 kan opgøres til henholdsvis 633, 515, 541 og 216 timer.
af et brev fra forsvarets personeltjeneste til as advokat af 24. juni 2014 fremgår blandt
andet, at a havde merarbejde med i gennemsnit 13,46 timer pr. uge i 2008, 10,96 timer pr.
uge i 2009, 11,51 timer pr. uge i 2010 og 9,19 timer pr. uge i 2011 frem til den 30. juni.
a har foretaget en beregning af den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid for perioden 17.
august – 16. december 2010 og opgjort den til 50,3 timer.
forklaringer
a, lægekonsulent hanne vibe hansen, f, b, c, e og d har afgivet forklaring for landsretten.
                                              - 15 -
a har forklaret, at hun blev ansat i forsvaret i 1987, og hun vil være ansat her indtil udgangen
af juni 2016. i 2001 blev hun ansat med tjenestested på haderslev kaserne i g5, hvor hun var
overkonstabel af 1. grad og kontorhjælper. hendes overordnede var b, og c var
næstkommanderende. hun varetog operative og mangeartede administrative opgaver,
herunder modtagelse af nyt personale og deltagelse i vagter. hun arbejdede sammen med
operationsbefalingsmand aksel christensen og senere bo lundfald. mange opgaver kom
først til befalingsmanden, der så uddelegerede til hende, men der var også opgaver, de løste
sammen.
hun havde mange overarbejdstimer. i 2008 var der blandt andet 19 øvelsesdøgn og mange
vagter. i 2009 var der blandt andet 45 øvelsesdøgn svarende til 333 timer.
i 2010 blev aksel christensen udsendt. han var seniorsergent og dermed tre grader over
hendes egen rang. der kom ingen vikar, og hun skulle varetage omkring 80-90 procent af
hans arbejdsopgaver. miljøet på arbejdspladsen betød, at man ikke sagde nej til ekstra op-
gaver. da aksel christensen rejste, havde hun en samtale med b, hvor hun indvilgede i at
lave en del af christensens opgaver, men hun mistede overblikket, og de manglede personale.
hun gjorde, hvad hun kunne og klarede det godt, men det var ikke nok. hun deltog også i
omgangstjenesten med vagter på kasernen, som kunne strække sig fra kl. 15 til den følgende
morgen kl. 8.15.
aksel christensen var væk fra 1. februar 2010 - 1.februar 2011, og herefter blev organisa-
tionen ændret. bo lundfald var der en periode, men også han blev udsendt, og derfor fortsatte
hun i 2011 med at udføre operationsbefalingsmandsarbejde. hun kunne ikke styre mængden
af arbejdet, og det var der heller ikke andre, der gjorde. b spurgte ikke, om hun havde travlt,
eller om hun havde for mange opgaver.
der var tidsfrister på 80 procent af hendes opgaver, og der kom ofte ad hoc opgaver med
korte frister. andre var afhængige af, at hun løste opgaverne til tiden. eksempelvis var der
øvelser i de baltiske lande, og i den forbindelse skulle hun lave en del forberedende arbejde.
i 2011 blev afdelingerne g5, g7 og g9 slået sammen, og medarbejderantallet blev reduceret,
hvilket betød, at hun fik opgaver fra de øvrige afdelinger. i 2010 var der tillige ankommet en
                                               - 16 -
litauisk officer, hvilket betød ekstra opgaver for hende. hun var presset og måtte spise foran
computeren og undlade at deltage i sociale arrangementer. i fire år havde hun ikke meget
fritid.
da hun blev syg i 2011, var det ikke en overraskelse. i 2010 havde hun haft meget travlt op til
jul, og hun var ikke tilstrækkeligt restitueret, da hun kom tilbage efter juleferien. hun småløb
på gangene. i begyndelsen af 2011 fik hun problemer med søvn, hukommelse og
koncentration. hun mistede overblik og fokus. hun svedte, rystede på hænderne og havde
andre stresssymptomer. de andre havde også travlt, så det var vanskeligt at få hjælp, da der
ikke var tilstrækkeligt personale.
i 2011 talte hun med major hans henriksen, som var chef for økonomisektionen g8. han
kunne se, at hun var ved at miste overblikket, og det sagde hun også til ham. hun talte også
med jacob højmark og en anden kollega fra g4, men de var ikke hendes overordnede.
hun talte ikke med b om, at hun havde travlt. det gjorde man bare ikke. til medarbej-
derudviklingssamtalerne omtalte de ikke arbejdsmængden. hendes overordnede gjorde ikke
noget for at hjælpe hende. det var nemmere at arbejde om aftenen, for der var mere roligt, og
når klokken blev 22 eller 23, blev der stillet en seng til rådighed.
kort tid før sygemeldingen havde hun en samtale med d, hvor hun bad om at slippe for vagter
i uge 27 og 31 og spurgte om, hun kunne bytte dem væk. hun skrev til ham den 21. juni 2011.
han skrev tilbage dagen efter, at hun ikke kunne bytte vagterne, da det ikke var
tjenestebegrundet. han tilføjede ”øvelse gør mester”. hun gik ned på hans kontor for at høre
nærmere, men han fastholdt. i begyndelsen af 2011 havde hun lavet en vagtplan, hvor man
frivilligt kunne skrive sig på, men d ønskede at befale folk på vagt. hun bad ikke direkte om
at blive fritaget for vagttjeneste. det var den uoverensstemmelse, der er nævnt i sagen.
den 23. juni 2011 fik hun af b pålæg om afspadsering. der var ingen begrundelse herfor, og
de havde ikke talt om det forinden. tidligere havde der været tvivl om, hvorvidt det var
muligt at få udbetalt overarbejde. hendes kalender var fyldt i uge 27 og 31, og hun kunne
derfor ikke forestille sig, at hun kunne afspadsere. hun gik til b og sagde, at kalenderen var
fyldt, men b sagde, at nu var det meldt ud, og sådan blev det. hun ville gerne afspadsere, men
                                              - 17 -
så kunne hun ikke nå sine opgaver, herunder modtage nyt personale. forud for ferien var der
2-3 dage med allerede planlagte aktiviteter.
hun var hos lægen den 30. juni 2011, som straks sygemeldte hende med stres. hun har aldrig
tidligere fejlet noget psykisk. for 13 år siden fik hun nogle psykologtimer på grund af en
sorgreaktion i forbindelse med farens død. hun havde i øvrigt et godt voksenliv.
hun har fået tilbudt et stresshåndteringskursus på 8 uger og har været i løbende dialog med
egen læge en gang om måneden. hun har også via forsvaret deltaget i psykologbehandling
gennem 2 år. hun er fortsat sygemeldt.
lægekonsulent hanne vibe hansen har forklaret, at en tilpasningsreaktion forsvinder over
tid. hvis den ikke forsvinder, skal man revurdere sygdommen. en person kan godt få flere
tilpasningsreaktioner i træk. det vil ofte have betydning, om man kan fjerne personen fra et
bestemt arbejdsmiljø, da det netop kan være ubalancen mellem opgaverne og personens
individuelle robusthed, der kan give tilpasningsreaktionen.
der er ikke tale om en erhvervssygdom, da tilpasningsreaktion ikke er på listen over er-
hvervssygdomme. der er ikke undersøgelser eller andet videnskabeligt belæg for, at der er en
sammenhæng mellem en arbejdsbelastning og tilpasningsreaktion. tilpasningsreaktion er en
række uspecifikke forhold, der ikke har korrelat til specifikke arbejdsmæssige forhold. det
forholder sig anderledes ved depression, som er en hyppigt forekommende reaktion, som
mange mennesker vil møde. overarbejde er ikke i sig selv associeret med psykisk sygdom. i
forhold til depression har man fundet, at specifikke forhold på arbejdspladsen kan være
udslagsgivende, herunder nedsat støtte fra ledelsen, krævende arbejdsopgaver, korte tidsfrister
og kravet om, at der bliver taget beslutninger.
i den konkrete sag er der ikke fundet andre sikre belastningsmomenter end overarbejde, men
man har overvejet manglende støtte fra ledelsen. der har været en form for ”overenskomst”
om, at der har været overarbejde.
hun er enig i, at as sygdom er tilpasningsreaktion, som beskrevet i who’s diagnostiske
kriterier f43.21, og at a har en depressiv tilstand, som er opstået i forbindelse med langvarig
                                               - 18 -
udsættelse for belastning. for as sygdom kan den langvarige arbejdsbelastning have haft
indflydelse, men også hendes psykiske konstitution har betydning. hun er enig i
retslægerådets vurdering. tilpasningsreaktion er en underdiagnose i forhold til depressiv
reaktion.
f har forklaret, at han var chef for g8 fra 1. maj 2003 og frem til, at a blev sygemeldt den 30.
juni 2011. g8 er økonomisektionen, som udarbejdede beregninger over medarbejdernes
merarbejde. han afleverede beregningerne til stabschefen. her kunne man se, hvor meget
merarbejde hver enkelt medarbejder havde præsteret. der var ledelsesmøder en gang om ugen
med deltagelse af stabschefen og sektionscheferne, herunder b. overarbejde var et tema på
disse møder, da der var meget personel, der var sendt til afghanistan og irak, og der var
dengang ikke erstatningspersonel til de ledigblevne stillinger. militærpersonel kunne ikke
erstattes af civile, og vikarbureauer kunne derfor ikke anvendes. dele af overarbejdet kunne
udbetales, men det meste skulle afspadseres. ved afspadsering blev det vanskeligt at få udført
opgaverne. de enkelte medarbejdere blev registreret med farverne grøn, gul eller rød. ved a
var markeret med rødt, da hun havde meget merarbejde. der skulle laves individuelle planer
for alt merarbejde.
han talte jævnligt sammen med a. i foråret 2011 nævnte hun ved flere lejligheder, at hun
havde for meget arbejde. han fortalte det videre til en eller flere i g5 og til stabschef oberst
torben lund. han sagde, at det ville være vanskeligt at få as betydelige merarbejde afviklet,
og at der kunne komme en sygemelding. andre medarbejdere var i 2007 blevet syge på grund
af for meget arbejde.
b har forklaret, at han i 2008 blev chef for g5, der har ansvaret for planlægning og politik.
der skulle omstruktureres, og der var derfor mange nye opgaver, som medførte merarbejde.
as umiddelbare chef blev udsendt, og hun fik derfor en væsentlig del af hans opgaver. a er en
god organisator, og det var derfor naturligt, at hun overtog en række opgaver. hendes arbejde
var præget af mange stramme tidsfrister og deadlines. det var vidnet, der månedligt
attesterede as merarbejde.
i sektionen blev der afholdt ugentlige møder. der blev lavet lister over, hvem der lavede hvad.
i travle perioder var det vanskeligt at få tid til at uddanne andre til at påtage sig specifikke
                                              - 19 -
opgaver. a blev tilbudt en langsigtet tjenestemandskontrakt, da han var meget tilfreds med
hendes arbejdsindsats.
a sagde ikke, at hun havde for meget arbejde. hun ville tværtimod gerne have
arbejdsopgaverne. han opfattede det som om, at hun følte sig som en del af et team, der havde
travlt. a bød ind på opgaverne, og hun fik dem, da hun var god til at løse dem.
der var en god begrundelse for merarbejde, og derfor var der også dengang en villighed til at
udbetale løn for merarbejde, men i 2011 skete der et skift. det blev svært at retfærdiggøre, at
der var så meget merarbejde. han forsøgte at forklare a, at hun ikke skulle have så meget
merarbejde, men det var ikke muligt at få hende til at forstå det, og han skrev derfor en mail
den 23. juni 2011. behovene havde ændret sig, og man var derfor nødt til at ”skrue ned for
hendes arbejdskraft”.
han deltog i møder med stabschefen og sektionscheferne, hvor de ofte drøftede merarbejde.
han tror, at de har drøftet as merarbejde, da der var andre, der bød ind på de samme opgaver.
c har forklaret, at han kom til sektion g5 i 2010, og han var chef for plancenteret. a, der var
på forkontoret, var en meget dygtig medarbejder, og der var derfor ikke behov for at give
hende instruktioner. de havde et rigtig godt arbejdsklima, og opgaverne blev løst
tilfredsstillende. når der var pres på, arbejdede de alle længere og løste opgaverne sammen.
a var en ønskemedarbejder, der på en god måde løste opgaverne selvstændigt. hun var
pligtopfyldende og dygtig, og der var aldrig bøvl med hende. den 17. november 2010 lavede
han en indstilling til b om ny løn til a. der var ikke andre til at løse hendes opgaver. det blev
derfor prioriteret, at hun fik udbetalt overarbejde.
han kan ikke erindre, at han sammen med a drøftede, om hun havde for mange arbejdstimer.
på stabsmøder drøftede de medarbejdernes arbejdstid. a manglede en person, der kunne støtte
hende i det daglige arbejde. der var ikke mange muligheder for afspadsering fra sommeren
2010 til 2011, da der var stor travlhed.
forud for bs mail af 23. juni 2011 havde han og b drøftet as forhold. forløbet var en anelse
                                              - 20 -
kritisk. fra den daværende stabschef blev der givet pålæg om, at konstablerne skulle
afspadsere. pålægget var ret arbitrært. a kom ind på hans kontor og var frustreret over mailen
fra b. hun havde vanskeligt ved at forstå, at hun kunne undværes. han havde selv en stor
overarbejdsbyrde.
e har forklaret, at han var stabschef fra februar 2009 til november 2010. tidligere havde han
været afdelingschef for den afdeling, hvor a var ansat. det var problemløst at samarbejde
med a, som er dedikeret og samvittighedsfuld. hun havde ikke problemer med at påtage sig
merarbejde. han havde ikke daglig kontakt med a, og de havde således ikke et tæt
samarbejde. han modtog månedlige opgørelser over medarbejdernes merarbejde.
på stabsmøderne drøftede de arbejdstidspuklen. hver sektion havde mulighed for at om-
fordele arbejdsbyrderne. sektionen vurderede, om man selv var i stand til at løse opgaverne.
a har ikke kontaktet ham og sagt, at hun var overbebyrdet.
det var ikke muligt at ansætte flere, men man kunne foretage omfordelinger. a er ærekær, og
hun ville derfor gerne påtage sig ansvaret for arbejdsopgaverne. a var muligvis ikke særlig
godt integreret i konstabelgruppen, men han ved ikke, om det har givet samarbejdsproblemer.
der kan ikke ansættes vikarer i forsvaret.
d har forklaret, at han var ansvarlig for vagtplaner, og han skulle således stå for at bemande
vagttjenesten på haderslev kaserne. han valgte, at der skulle være omgangstjeneste, da det
var forskellige myndigheder, der bidrog med personel. tidligere havde der været et mere
frivilligt element, da man selv meldte sig til vagterne.
a bød ind på vagter. af og til var de ikke enige, og det endte i konflikter to gange. a sagde, at
de tildelte vagter ikke lå hensigtsmæssigt i forhold til hendes øvrige opgaver. hun bød ind på
vagterne i weekenderne, men det var ikke godt i forhold til den øvrige tilrettelæggelse. han
sagde til a, at hun måtte gå kommandovejen, hvis der var arbejdsmæssige forhold, der betød,
at en vagt skulle ændres. han tog imidlertid selv kontakt til b og sagde, at han ikke ville
acceptere as forslag til ændring af vagtplanerne.
i dagligdagen var a perfektionist, men der burde have været flere hænder til at løse hendes
                                             - 21 -
opgaver. hun ville gerne have mange timer i hverdagene og derudover vagter i weekenderne.
parternes synspunkter
hkkf har som mandatar for a til støtte for påstanden anført, at as forringelse af
helbredstilstanden er en personskade, og at erstatningsansvarslovens § 1 skal forstås i
overensstemmelse med dansk rets almindelige erstatningsregler, der omfatter enhver form for
helbredsforringelse som følge af et ansvarspådragende forhold, herunder psykisk skade.
vedrørende ansvarsgrundlaget har hkkf anført, at forsvarsministeriets personalestyrelses
erstatningsansvar som arbejdsgiver for a hviler på en skærpet culpanorm. a var under sit
arbejde for personalestyrelsen fra 2008 og frem udsat for overarbejde i betydeligt omfang, og
fra omkring årsskiftet 2009/2010 og til sin sygemelding den 30. juni 2011 var hun udover
overarbejde udsat for et særdeles stort og tiltagende arbejdspres i form af en meget stor
arbejdsmængde og en så stor arbejdsintensitet, at hun til sidst ikke holdt pauser i løbet af
arbejdsdagen. hertil kommer, at arbejdet var præget af deadlines, og at hun til sidst oplevede
mangelfuld støtte fra ledelsen.
efter beregninger baseret på personalestyrelsens brev af 24. juni 2014 har a i en periode på 3
½ år haft en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på mere end 48 timer. a har herunder senest i
en 4-måneders periode fra 17. august til 16. december 2010 haft en gennemsnitlig arbejdstid
på 50,3 timer. omfanget af overarbejdet var kendt af kolleger og ledelsen.
personalestyrelsen har på denne baggrund tilsidesat sine forpligtelser efter arbejdsmiljølovens
§§ 16, 17 og 38 om tilsyn, instruktion og arbejdstilrettelæggelse samt § 4 i lov om
gennemførelse af dele af arbejdstidsdirektivet.
personalestyrelsen har således handlet culpøst og pådraget sig et erstatningsansvar for
følgerne af as personskade. a har ikke udvist erstatningsretlig relevant egen skyld.
hkkf har vedrørende årsagssammenhæng gjort gældende, at de belastende arbejdsforhold
med betydeligt overarbejde er hovedårsagen til as påviste psykiske gener, og at de var årsag
eller medvirkende årsag til hendes sygemelding den 30. juni 2011. arbejdsforholdene var
                                              - 22 -
derefter årsag eller medvirkende årsag til hendes sygeforløb med skiftevis fuld- og
deltidssygemelding fra den 30. juni 2011 og frem, eller i hvert fald minimum frem til juli
2013, jf. retslægerådets svar på spørgsmål 3 og b.
det har ikke betydning for spørgsmålet om årsagssammenhæng, at individuel disposition og
sårbarhed spiller en væsentlig rolle for en tilpasningsreaktions opståen og for udformningen af
de træk, hvormed den manifesterer sig. de almindelige erstatningsretlige kausalitets- og
adækvansbetingelser fører til, at der er årsagssammenhæng mellem de bebrejdelsesværdige
arbejdsforhold og as påviste psykiske gener og behov for sygemelding. det kan ikke
tillægges betydning for årsagssammenhængen, at a blev sygemeldt dagen før, hun skulle
påbegynde afvikling af ferie og afspadsering.
a er således berettiget til maksimal godtgørelse for svie og smerte samt eventuelle yderligere
poster, der kan opgøres efter erstatningsansvarsloven i det omfang, der ikke sker anerkendelse
og dækning efter arbejdsskadesikringsloven. der er dokumenteret en sygdomsperiode på
mindst 387 dage svarende til maksimal godtgørelse for svie og smerte i overensstemmelse
med den nedlagte påstand. a har i den dokumenterede sygdomsperiode på mindst 387 dage
været undergivet behandling, dels ved egen læge, ved arbejdsmedicinsk klinik, ved
stresshåndteringskurser og ved psykologbehandling.
forsvarsministeriets personalestyrelse har til støtte for påstanden i første række anført, at a
ikke har pådraget sig en sygdom, der kan tilskrives hendes arbejde. der gælder ikke et mere
vidtgående skadesbegreb efter de almindelige regler om erstatningsansvar uden for kontrakt
end efter arbejdsskadesikringsloven.
der er således heller ikke i forholdet mellem personalestyrelsen og a noget grundlag for at
anse hendes tilpasningsreaktion som en sygdom, der skyldes arbejdet. dette resultat støttes på
retslægerådets svar på spørgsmål 5. allerede fordi a ikke er påført nogen skade, er hun ikke
berettiget til ”differencekravserstatning” udmålt i henhold til erstatningsansvarsloven.
i anden række har personalestyrelsen gjort gældende, at der med as egne opgørelser i sagen
ikke er redegjort for, at arbejdstiden på noget andet tidspunkt end måske i perioden 17. august
2010 til 16. december 2010 oversteg den norm på 48 timer om ugen, som følger af § 4 i lov
                                              - 23 -
om gennemførelse af dele af arbejdstidsdirektivet. det bestrides, at der er nogen sammenhæng
mellem as sygemelding den 30. juni 2011 og hendes arbejdstid i perioden 17. august 2010 til
16. december 2010.
i tredje række har personalestyrelsen gjort gældende, at det ikke er godtgjort, at personale-
styrelsen kunne eller skulle have handlet anderledes, og at man har udvist ansvarspådragende
forhold. a var en erfaren medarbejder med stor selvstændighed, der selv gav udtryk for at
ville påtage sig arbejdet og godt var klar over omfanget af det arbejde, hun påtog sig, og hvad
det ville kræve. hun fik ingen tjenestebefaling om overarbejde, udover den hun fik om
afspadsering i stedet for udbetaling af overarbejde i sammenhæng med sommerferien med
start den 1. juli 2011, i hvilken forbindelse hun første gang nævnte, at hun havde for meget
overarbejde, og at hun ikke ønskede at afspadsere. dette har tidsmæssig sammenhæng med
hendes sygemelding, der kom dagen før ferien og afspadseringens start.
det kan ikke tilregnes personalestyrelsen som ansvarspådragende, at a af egen drift påtog sig
flere opgaver, end hun behøvede. det kan heller ikke tilregnes personalestyrelsen, at a først i
foråret 2011 gav udtryk for, at hun havde for meget arbejde, eller at hun af ressourcemæssige
hensyn blev pålagt at afspadsere.
vedrørende påstandens opgørelse har personalestyrelsen anført, at a kun opfyldte
betingelserne i henhold til erstatningsansvarslovens § 3 i perioden fra 30. juni 2011 til 14.
november 2011, hvor hun var fuldtidssygemeldt.
landsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen lægges det til grund, at a efter længere tids ansættelse i forsvaret som
overkonstabel fra januar 2010 reelt virkede som både kontorhjælper og ope-
rationsbefalingsmand i enheden g5. a blev af ledelsen vurderet positivt, og af en skriftlig
bedømmelse af 23. maj 2012 fremgår således, at hendes tjeneste var ”præget af gode
kompetencer indenfor områderne faglighed, fleksibilitet, nytænkning og initiativ”, og at hun
indtil sygemeldingen var ”meget værdsat og ... besad en solid evne til at overkomme og løse
et bredt udsnit af opgaver”.
                                               - 24 -
det lægges efter forsvarets personeltjenestes brev af 24. juni 2014 til grund, at a under sin
ansættelse havde merarbejde med i gennemsnit 13,46 timer pr. uge i 2008, 10,96 timer pr. uge
i 2009, 11,51 timer pr. uge i 2010 og 9,19 timer pr. uge i 2011 frem til den 30. juni.
merarbejdet skyldtes generel travlhed på arbejdspladsen samtidig med, at flere medarbejdere
var fraværende i længere tid på grund af udsendelse til tjeneste i udlandet. efter bevisførelsen,
herunder forklaringen afgivet af chefen for g5, b, lægges det til grund, at a ikke blev pålagt
merarbejde, og at hun ikke bad om at blive fritaget for opgaver, men at hun tilbød at påtage
sig opgaver, og at hun var kvalificeret til løse de opgaver, hun blev tildelt. a fik betaling for
merarbejdet samt løntillæg, herunder befalingsmandstillæg, for sin indsats.
ved mail af 23. juni 2011 meddelte b a, at ”du befales hermed på ferie (uge 28, 29 og 30) og
afspadsering (alle øvrige dage excl. vagt) fra den 1/7-2011 (inklusive) til den 9/8-2011
(inklusive)”. befalingen var en udmøntning af en generel ledelsesmæssig beslutning om
afspadsering. a havde forud for befalingen modsat sig at skulle afspadsere, og hendes
sygemelding den 30. juni 2011 kom således i umiddelbar forlængelse af, at hun var befalet at
holde ferie og afspadsere.
under disse omstændigheder kan det ikke anses for godtgjort, at arbejdsforholdene i enheden
har været af en sådan karakter, at de kan begrunde et erstatningsansvar for forsvars-
ministeriets personalestyrelse for as psykiske lidelse. det kan ikke føre til et andet resultat, at
arbejdstiden i efteråret 2010 oversteg grænsen i § 4 i lov om gennemførelse af dele af
arbejdstidsdirektivet.
landsretten tager derfor forsvarsministeriets personalestyrelses frifindelsespåstand til følge.
under hensyn til at sagen har været behandlet af landsretten i 1. instans sammen med v.l. b-
1882-14, der er en sag af principiel karakter, ophæver landsretten sagens omkostninger,
således at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
forsvarsministeriets personalestyrelse frifindes.
                                           - 25 -
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark