text:
den 8. december 2014 blev af grønlands landsret i sagen
sagl.nr. c 001/14
(retten i grønlands sagl.nr.
rig-nuu-cs-0128-2012)                          a
                                               (advokat finn meinel, j.nr. 10786)
                                               mod
                                               1. b,
                                               2. dronning ingrids hospital
                                               og
                                               3.naalakkersuisut, departementet for
                                               sundhed og infrastruktur
                                               (advokat jesper müller v/ advokat anita strauss
                                               sørensen, j.nr. 2110176)
afsagt sålydende
                                             d o m:
dom i første instans
dom i første instans blev afsagt af retten i grønland den 5. december 2013. ved dommen
blev de indstævnte, b, dronning ingrids hospital og naalakkersuisut, departementet for
sundhed og infrastruktur, frifundet for appellanten as påstand under sagen.
anken
dommen er af a anket til landsretten.
a har også for landsretten fri proces.
påstande
a har for landsretten nedlagt endelig påstand om, at de indstævnte, b, dronning ingrids
hospital og naalakkersuisut, departementet for sundhed og infrastruktur, skal anerkende at
have handlet retsstridigt ved ikke at have informeret a om muligheden for alternativ
                                                 - 2 -
behandling i danmark i form af trippleundersøgelse (mammografi) og brystbevarende
operation.
a har endvidere gentaget sin påstand om, at de indstævnte skal betale erstatning for tab af
erhvervsevne, godtgørelse for varigt mén og svie og smerte.
de indstævnte har nedlagt påstand om stadfæstelse.
sagsbehandlingstiden
efter modtagelsen i landsretten har sagen været udsat på rigsombudsmandens behandling af
as ansøgning om fri proces. fri proces er meddelt ved bevilling af 12. juni 2014. herefter er
sagen blevet forberedt til hovedforhandling ved landsretten. hovedforhandlingen har fundet
sted den 26. november 2014.
retsgrundlaget
landstingsforordning nr. 6 af 31. maj 2001 om patienters retsstilling indeholder i §§ 6 og 7
følgende bestemmelser om patienters informerede samtykke:
”§ 6. ingen behandling må indledes eller fortsættes uden patientens informerede samtykke,
medmindre andet særligt er fastsat i lovgivningen eller følger af §§ 8-10.
stk. 2. patienten kan på ethvert tidspunkt tilbagekalde sit samtykke efter stk. 1.
stk. 3. ved informeret samtykke forstås i denne landstingsforordning et samtykke, der er
givet på grundlag af fyldestgørende information fra sundhedspersonens side, jf. § 7.
stk. 4. et informeret samtykke efter dette kapitel kan være skriftligt, mundtligt eller efter
omstændighederne stiltiende.
stk. 5. landsstyret kan fastsætte nærmere regler om samtykkets form og indhold.
§ 7. patienten har ret til at få information om sin helbredstilstand og om
behandlingsmulighederne, herunder om risiko for komplikationer og bivirkninger.
stk. 2. patienten har ret til at frabede sig information efter stk. 1.
stk. 3. informationen skal gives løbende og give en forståelig fremstilling af sygdommen,
undersøgelsen og den påtænkte behandling. informationen skal gives på en hensynsfuld måde
og være tilpasset modtagerens individuelle forudsætninger med hensyn til alder, modenhed,
erfaring m.v.
stk. 4. informationen skal omfatte oplysninger om relevante forebyggelses-, behandlings- og
plejemuligheder, herunder oplysninger om andre, lægeligt forsvarlige behandlingsmuligheder,
samt oplysninger om konsekvenserne af, at der ingen behandling iværksættes. informationen
                                                 - 3 -
skal være mere omfattende, når behandlingen medfører nærliggende risiko for alvorlige
komplikationer og bivirkninger.
stk. 5. skønnes patienten i øvrigt at være uvidende om forhold, der har betydning for
patientens stillingtagen, jf. § 6, skal sundhedspersonen særligt oplyse herom, medmindre
patienten har frabedt sig information, jf. stk. 2.
stk. 6. landsstyret kan fastsætte nærmere regler om informationens form og indhold.”
af bemærkningerne til bestemmelsen i forordningens § 6 fremgår bl.a. følgende:
den information, der skal udgøre basis for et frivilligt og reelt samtykke, må indeholde en
sådan mængde af oplysninger om sygdomstilstand, behandlingsmuligheder, risici og
bivirkninger m.v., at patienten kan tage stilling til behandlingsspørgsmålet. dette er i
bestemmelsen udtrykt ved, at informationen skal være fyldestgørende. oplysningerne må
desuden hvile på den aktuelt gode faglige norm på området. formidlingen af oplysningerne
fra sundhedsperson til patient må være tilpasset individuelt, så den enkelte patient så vidt
muligt forstår situationen m.v. det afgørende er at give patienten et sådant grundlag, at han
kan give et frivilligt samtykke, dvs. et samtykke uden nogen form for pres.”
i bemærkningerne til forordningens § 7 hedder det bl.a.:
”efter stk. 1 har enhver patient ret til fuld information om sin helbredstilstand og om
behandlingsmulighederne. begreberne helbredstilstand og behandlingsmuligheder skal forstås
som omfattende alle for patienten relevante oplysninger om helbred, sygdom,
undersøgelsesmetoder, forebyggelses- og behandlingsmuligheder, sygdomsprognoser, risici,
bivirkninger, komplikationer, mulighed for pleje, etc. da risiko for komplikationer og
bivirkninger ofte er en meget vigtig faktor, når en patient skal overveje et behandlingstilbud,
er disse forhold særligt nævnt i forordningsteksten.”
supplerende partsforklaring
a har forklaret bl.a., at hun mener, at det før i tiden var således, at kvinder i grønland blev
sendt til danmark for at blive behandlet for brystkræft. det var hende bekendt forud for
hendes behandling almindeligt, at man sendte kvinder med brystkræft til danmark.
efter hendes opfattelse ville det ideelle forløb have været, at hun var blevet orienteret om, at
hun kunne søge anden behandling andre steder. hun ville gerne have været orienteret om
alternativ behandling. hun ville bestemt have overvejet en trippleundersøgelse. hun kunne
godt have betalt for et alternativt behandlingsforløb i danmark. måske kunne hun have fået
økonomisk støtte fra sin pensionsordning og sin arbejdsgiver. det har været langt dyrere for
sundhedsvæsenet at bekoste brystprotese mv. i resten af hendes liv i forhold til, at hun havde
bevaret brystet. man har skåret et rask bryst og 17 raske lymfekirtler væk. hendes
                                              - 4 -
immunforsvar er blevet meget sårbart. hver gang hun tager på eller taber sig, skal hun have
en ny brystprotese. hun har stort set fået en ny brystprotese hvert år. hun har fået tilbudt at få
brystet rekonstrueret. hun ved ikke, hvilke gener hun ville have haft, hvis operationen var
blevet foretaget på en anden måde.
hun synes, at det har været et hårdt forløb, og det har påvirket hende psykisk. det er gået ud
over hendes dagligdag. det tager længere tid for hende at blive rask, hvis hun får en infektion.
hun føler, at en stor del af hendes kvindelighed er gået tabt. det var en meget langsom
kræfttype, som hun blev ramt af.
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for retten i grønland og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten er enig i retten i grønlands begrundelse og resultat. landsretten stadfæster
derfor dommen.
efter sagens udfald og omfang skal a i sagsomkostninger for landsretten betale 10.000 kr. til
hver af de indstævnte til dækning af deres udgifter til advokatbistand. beløbene udredes af
statskassen.
                               t h i k e n d e s f o r r e t:
retten i grønlands dom stadfæstes.
i sagsomkostninger skal statskassen betale 10.000 kr. til hver af de indstævnte, b, dronning
ingrids hospital og naalakkersuisut, departementet for sundhed og infrastruktur.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark