text:
                       højesterets kendelse
                         afsagt fredag den 20. februar 2015
sag 233/2014
telia danmark filial af nättjanster norden ab
(advokat kim breide ulrich)
mod
hs 5 aps
(advokat sophie becher)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 14. afdeling den 8. oktober 2014.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul søgaard, jon stokholm og jens peter
christensen.
påstande
kærende, telia danmark filial af nättjanster norden ab, har nedlagt påstand om tilbage-
betaling af retsafgift med 75.000 kr., subsidiært 74.500 kr., mere subsidiært 74.250 kr.
sagsfremstilling
den 16. juli 2012 udtog showpartner danmark aps (hvis krav nu er overgået til hs 5 aps)
stævning mod telia danmark filial af nättjanster norden ab (”telia”) ved københavns by-
ret.
sagen angår hs 5’s krav i anledning af telias opsigelse af en samarbejdsaftale, som efter hs
5’s opfattelse var uberettiget. hs 5 har rejst et samlet krav om betaling af 8.404.612 kr. heraf
udgør de 404.612 kr. krav om efterbetaling, og 8 mio. kr. er hs 5’s erstatningskrav.
                                                - 2 -
spørgsmålet, om hs 5 havde misligholdt samarbejdsaftalen, og dermed om telia havde været
berettiget til at hæve, blev udskilt til særskilt forhandling og afgørelse.
den 9. juli 2014 afsagde byretten deldom i sagen, hvorefter telia skulle anerkende, at ophæ-
velsen af samarbejdsaftalen ikke var berettiget. telia blev i den forbindelse dømt til at betale
sagsomkostninger til hs 5 med 30.000 kr. herom fremgår det af begrundelsen:
       ”under hensyn til sagens udfald og omfang vedrørende delspørgsmålet, og da hoved-
       forhandlingen om delspørgsmålet varede halvanden dag, skal telia i sagsomkostninger
       til hs5 aps betale 30.000 kr. … når sagens andet spørgsmål om erstatningen afgøres,
       kan retten tage stilling til om og i givet fald i hvilket omfang, telia skal erstatte de er-
       lagte retsafgifter og yderligere sagsomkostninger.”
den 14. juli 2014 ankede telia deldommen til landsretten og indbetalte i den forbindelse 500
kr. i retsafgift.
den 18. juli 2014 meddelte landsretten telias advokat, karen margrethe tyndeskov, at der
efter sagens værdi, svarende til hs 5’s betalingspåstand, skulle betales yderligere retsafgift
for anken med 74.500 kr.
den 12. august 2014 indbetalte telia den opkrævede retsafgift. samtidig klagede advokat
karen margrethe tyndeskov over afgiftsberegningen.
den 25. august 2014 afsagde landsretten dom, hvorved telias anke blev afvist. af begrundel-
sen fremgår:
       ”ifølge retsplejelovens § 253, stk. 4, jf. § 253, stk. 3, 2. pkt., kan afgørelser om et enkelt
       af sagens spørgsmål, der ikke afslutter rettens behandling af sagen eller et af kravene i
       sagen, først indbringes for højere ret i forbindelse med den endelige afgørelse i sagen,
       medmindre afgørelsen kan fuldbyrdes, eller procesbevillingsnævnet har tilladt, at
       afgørelsen indbringes særskilt.
       da afgørelsen om, at ophævelsen af samarbejdsaftalen ikke var berettiget, ikke kan
       fuldbyrdes, og da procesbevillingsnævnet ikke har meddelt tilladelse til at anke dom-
       men, afvises anken.”
i mail af 25. august 2014 anmodede advokat karen margrethe tyndeskov med henvisning til
afvisningen landsretten om at tilbagebetale retsafgiften.
                                                 - 3 -
den 19. september 2014 meddelte procesbevillingsnævnet telia afslag på ansøgning om an-
ketilladelse.
den 8. oktober 2014 traf landsretten afgørelse om både retsafgiften og kravet om tilbagebeta-
ling. det hedder i afgørelsen:
       ”ved stævning indgivet til københavns byret den 16. juli 2012 nedlagde showpartner
       danmark aps (nu hs 5 aps) påstand om, at telia danmark tilpligtedes at betale
       8.404.612 kr. med procesrente fra den 9. marts 2012 til betaling sker, subsidiært fra sa-
       gens anlæg til betaling sker. kravet var ifølge stævningen opdelt således, at 404.612 kr.
       vedrørte krav på efterbetaling i henhold til samarbejdsaftalens bestemmelser, hvor par-
       terne er uenige om grundlaget for korrekt afregning, og 8.000.000 kr. vedrørte krav på
       erstatning for uberettiget ophævelse af samarbejdsaftalen.
       spørgsmålet om, hvorvidt samarbejdsaftalen var væsentligt misligholdt, blev under by-
       rettens behandling udskilt til særskilt afgørelse, og den 9. juli 2014 afsagde københavns
       byret deldom, hvorved telia danmark blev tilpligtet at anerkende, at telia danmarks
       ophævelse af den 9. februar 2012 af samarbejdsaftalen med showpartner danmark aps
       (tele k aps) ikke var berettiget.
       københavns byrets deldom af 9. juli 2014 blev anket af telia danmark med påstand
       om, at telia danmarks ophævelse af 9. februar 2012 af samarbejdsaftalen med show-
       partner danmark aps (tele k aps) var berettiget.
       såfremt telia danmark havde fået medhold i denne påstand, ville telia danmark der-
       med være blevet frifundet for et potentielt erstatningskrav på 8.000.000 kr. ankesagens
       værdi skal herefter fastsættes til 8.000.000 kr., og retsafgiften beregnes til 75.000 kr.
       efter retsafgiftslovens § 50, jf. § 11, indtræder afgiftspligten ved indgivelse af anke-
       stævning. der er ikke i retsafgiftsloven hjemmel til tilbagebetaling, selvom anken af-
       vises i medfør af retsplejelovens § 253, stk. 4.
                                          thi bestemmes:
       østre landsrets journals beregning af retsafgift stadfæstes.
       anmodningen om tilbagebetaling af retsafgiften tages ikke til følge.”
anbringender
telia har til støtte for den principale påstand bl.a. anført, at der gælder en antagelse om til-
bagebetaling af retsafgift i sager, hvor en anke afvises som foretaget for sent. afgiftspligten
efter retsafgiftslovens § 11 indtræder først, når der foreligger en ankestævning, som kan be-
handles af appelretten. der må være en analog adgang til tilbagebetaling i en situation som
                                                - 4 -
den foreliggende, hvor den manglende anketilladelse også indebar, at appelretten formelt var
afskåret fra at behandle anken.
til støtte for den subsidiære påstand har telia anført at landsretten i den foreliggende sag har
foretaget efteropkrævning af retsafgiften, hvilket der ikke var hjemmel til, når sagen skulle
afvises af formelle grunde. dette bør i alle tilfælde føre til, at den efteropkrævede afgift,
74.500 kr., skal tilbagebetales.
til støtte for den mere subsidiære påstand har telia anført, at ankestævningen – i fravær af
procesbevillingsnævnets tilladelse – alene kunne føre til en afvisning af anken, hvorfor sagen
heller ikke kunne have nogen værdi. derfor kan retsafgiften højst udgøre grundafgiften ved
anke, 750 kr., hvorfor der i givet fald skal tilbagebetales 74.250 kr.
mere overordnet har telia anført, at retsafgiften udgør et vederlag for modydelse i form af
rettens behandling og afgørelse af en sag. en retstilstand, hvor retsafgiften opkræ-
ves/efteropkræves, selvom sagen skal afvises, er ikke rimelig og må i alle tilfælde kræve en
klar lovhjemmel, hvilket der ikke er.
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår af retsafgiftslovens § 11, nr. 1, at afgiftspligten for stævninger og andre proces-
skrifter af afgiftspligtigt indhold i borgerlige domssager indtræder ved indleveringen. dette
gælder også ved anke, jf. retsafgiftslovens § 50, stk. 1. højesteret tiltræder, at der ikke er
hjemmel til at tilbagebetale retsafgiften, selvom den begærede retshandling ikke foretages,
herunder fordi sagen afvises.
københavns byrets delafgørelse om, hvorvidt samarbejdsaftalen mellem telia og hs 5 var
væsentligt misligholdt, afsluttede ikke rettens behandling af sagen. højesteret finder, at afgø-
relsen burde være truffet ved kendelse og ikke ved dom.
såfremt byretten havde truffet delafgørelsen ved kendelse, skulle appel være sket ved kære.
da det ikke i afgiftsmæssig henseende bør komme telia til skade, at byretten har valgt en for-
kert afgørelsesform, finder højesteret, at telia for indbringelsen af byrettens delafgørelse for
østre landsret skulle have betalt kæreafgift med 400 kr., jf. retsafgiftslovens § 54.
                                              - 5 -
forskellen mellem den retsafgift, som er indbetalt til landsretten, og kæreafgiften, i alt 74.600
kr., skal derfor betales tilbage.
                                       thi bestemmes:
retsafgiften for indbringelsen af københavns byrets delafgørelse af 9. juli 2014 for østre
landsret fastsættes til 400 kr.
østre landsret skal til telia danmark filial af nättjanster norden ab tilbagebetale for meget
beregnet afgift med 74.600 kr.
afgiften for kære til højesteret tilbagebetales til telia danmark filial af nättjanster norden
ab.
statskassen skal betale 8.000 kr. i kæremålsomkostninger for højesteret til telia danmark
filial af nättjanster norden ab.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- alj
                                     udskrift
                                         af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                       dom
afsagt den 9. november 2015
v-84-11
                               intel corporation
                               (advokat hanne weywardt)
                               mod
                               seaintel aps
                               (advokat johan løje)
v-89-14
                               intel corporation
                               (advokat hanne weywardt)
                               mod
                               1) alan roos murphy holding aps
                               2) alan roos murphy
                               (advokat johan løje for begge)
indledning
                                                -2-
disse sager angår navnlig spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger, intel corporation, med hen-
visning til sine registrerede rettigheder til varemærket intel kan forbyde de sagsøgte,
seaintel aps, alan roos murphy holding aps og alan roos murphy, at gøre brug af beteg-
nelsen ‛seaintel‛ som selskabsnavn, domænenavn og andet kendetegn for den af sagsøgte
drevne virksomhed. sagerne drejer sig endvidere om, hvorvidt nogle af sagsøgers varemær-
keregistreringer skal ophæves for visse ydelser.
sag v-84-11 er anlagt den 31. august 2011, og sag v-89-14 er anlagt den 12. december 2014.
parternes påstande
sagsøger, intel corporation (herefter intel), har over for seaintel aps (herefter seaintel) ned-
lagt følgende endelige påstande:
       1. seaintel forbydes erhvervsmæssigt at bruge ‛seaintel‛ som varemærke eller kende-
          tegn for den af seaintel drevne virksomhed.
       2. seaintel forbydes at bruge et selskabsnavn eller et binavn indeholdende betegnel-
          sen ‛intel‛ som selvstændig bestanddel.
       3. seaintel skal slette selskabsnavnet/binavnet seaintel maritime analysis aps fra er-
          hvervsstyrelsens virksomhedsregister.
       4. seaintel forbydes at bruge domænenavnet seaintel.com.
       5. seaintel skal slette domænenavnet seaintel.com uden omkostninger for intel.
       6. seaintel forbydes at bruge kendetegn, hvori kendetegnsbestanddelen ‛intel‛ frem-
          hæves.
                                               -3-
intel har over for alan roos murphy holding aps (herefter arm holding) og alan roos
murphy nedlagt følgende endelige påstande:
       7. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at
           bruge varemærket seaintel.
       8. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at
           bruge selskabsnavnet seaintel aps.
       9. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at
           bruge selskabsnavnet og binavnet seaintel maritime analysis aps.
       10. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at
           bruge domænenavnet seaintel.com.
       11. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at re-
           gistrere domænenavnet seaintel.com.
       12. arm holding og alan roos murphy skal anerkende at være uberettigede til at
           bruge kendetegn, hvori kendetegnsbestanddelen ‛intel‛ fremhæves.
intel har endvidere over for alle de sagsøgte nedlagt følgende påstand:
       13. de sagsøgte skal in solidum betale 50.000 kr. i erstatning, vederlag og/eller godtgø-
           relse for overtrædelse af varemærkeloven, selskabsloven, domæneloven og/eller
           markedsføringsloven, subsidiært et mindre beløb efter rettens skøn, med tillæg af
           procesrente fra den 31. august 2011 for så vidt angår seaintel og fra den 12. decem-
           ber 2014 for så vidt angår arm holding og alan roos murphy.
seaintel har over for intels påstande 1-6 og 13 nedlagt påstand om frifindelse.
                                               -4-
arm holding og alan roos murphy har over for intels påstande 7-12 nedlagt påstand om
afvisning, subsidiært frifindelse.
i forhold til intels påstand 13 har arm holding og alan roos murphy nedlagt påstand om
frifindelse.
de sagsøgte har endvidere nedlagt følgende selvstændige påstande:
       1. eu-varemærkeregistrering 005726633 ophæves for følgende tjenesteydelser i klasse
          39 ‛information vedrørende transport‛ (transportation information) og klasse 42
          ‛industriel analyse og forskning‛ (industrial analysis and research services).
       2. eu-varemærkeregistrering 002130938 ophæves for følgende tjenesteydelser i klasse
          39 ‛tjenesteydelser bestående af informationer om transport af varer af mæglere og
          turistbureauer‛ (services consisting of information about the transport of goods by
          brokers and tourist agencies).
       3. intel skal anerkende, at ordet ‛intel‛ ikke har særpræg for følgende tjenesteydelser
          i klasse 39 ‛information vedrørende transport‛ og klasse 42 ‛industriel analyse og
          forskning‛.
intel har over for de sagsøgtes selvstændige påstande 1 og 2 nedlagt påstand om frifindelse. i
forhold til de sagsøgtes selvstændige påstand 3 har intel nedlagt påstand om afvisning, sub-
sidiært frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
intel
                                                -5-
intel er en amerikansk virksomhed, som blev grundlagt i 1968 under navnet integrated elec-
tronics corporation. navnet ‛intel‛ er fremkommet ved en sammentrækning af ‛int‛ og ‛el‛
fra virksomhedens oprindelige navn (integrated electronics). intel er i dag verdens største
producent af computerchips. intel producerer tillige andre computer- og kommunikations-
komponenter, f.eks. processorer, bundkort, servere, modems og trådløse produkter. intel
sælger endvidere softwareløsninger.
om intels aktiviteter inden for andre forretningsområder henvises der til afsnittet om intels
brug af intel-varemærket nedenfor.
seaintel, arm holding og alan roos murphy
seaintel er et dansk anpartsselskab, som blev stiftet den 6. januar 2011. selskabet har primært
specialiseret sig inden for indsamling og analyse af data vedrørende containershipping samt
salg af disse markedsanalyser i form af rapporter og ugebreve til rederier, havne, speditører
m.v. seaintel har desuden som formål at udvikle værktøjer til understøttelse af analysearbej-
det. der er under sagen fremlagt eksempler på produkter, som seaintel leverer, f.eks. en
rapport om ‛global liner schedule reliability‛ fra september 2011.
af seaintels årsrapport for 2013 fremgår, at seaintel i 2013 havde et årsresultat på 641.730 kr.
seaintel var ved stiftelsen ejet af holdingselskaberne arm holding og lars q holding aps.
alan roos murphy er efter det oplyste eneanpartshaver i arm holding, og lars jensen var
eneanpartshaver i lars q holding aps. alan roos murphy og lars jensen blev ved stiftelsen
begge registreret som direktører i seaintel.
lars jensen udtrådte som direktør i seaintel pr. 1. juni 2013, og alan roos murphy har siden
været registreret som eneste direktør i selskabet. lars jensens holdingselskab overdrog des-
uden den 8. august 2014 dennes andel af seaintel til arm holding, som herefter har funge-
ret som eneejer af seaintel.
                                                -6-
seaintel er indehaver af domænet www.seaintel.com. domænet blev oprindeligt registreret
den 12. december 2010 af en anden af alan roos murphys virksomheder (arm consulting
v/alan roos murphy), og blev efterfølgende den 21. oktober 2011 overdraget til seaintel. ef-
ter det oplyste foregå en stor del af seaintels markedsføring af virksomheden via hjemmesi-
den.
seaintel er registreret med binavnet seaintel maritime analysis aps. der er fremlagt eksem-
pler på, at dette binavn anvendes som betegnelse for selskabet over for eksterne parter, bl.a.
på selskabets fakturaer og visitkort og i forbindelse med omtale af selskabet i fagtidsskrifter.
i overskriften på selskabets hjemmeside fremstår seaintels navn f.eks. på følgende måde:
andre steder på hjemmesiden og på selskabets facebook-side, omtales selskabet i vidt om-
fang også blot som ‛seaintel‛. på facebook-siden fremstår navnet f.eks. på følgende måde:
seaintel har ikke indleveret varemærkeansøgning for betegnelsen ‛seaintel‛.
intels varemærkeregistreringer
intel har varemærkeregistreret intel som ordmærke og figurmærke for en række forskelli-
ge varer og tjenesteydelser over hele verden.
intel er bl.a. indehaver af følgende varemærkeregistreringer:
                                               -7-
        ctm 002130938, intel (ord), ansøgt om den 13. marts 2001 og registreret den 10.
         april 2003 i klasserne 1-8, 10-13, 15, 17, 19-20, 22-24, 26-27, 29-35, 37 og 39-41. i
         klasse 39 er intel bl.a. registreret for ‛transport and transportation by rail, road,
         water, air, land or pipeline; packaging and storage of goods; travel arrangements;
         … services consisting of information about journeys; services consisting of informa-
         tion about the transport of goods by brokers and tourist agencies; services consist-
         ing of information relating to tariffs, timetables and methods of transport; … traffic
         information services‛.
        ctm 005030424, intel (figur), ansøgt om den 16. december 2005 og registreret den 7.
         november 2007 i klasserne 16, 38, 41 og 42. i klasse 42 er figurmærket bl.a. registre-
         ret for ‚services related to the hosting of websites; computer services, namely,
         managing computer and telecommunications network; … network monitoring ser-
         vices … computer consulting services‛. den registrerede form af figurmærket
         fremstår således:
        vr 2011 00080, intel (figur), ansøgt om den 1. februar 2010 og registreret den 26.
         marts 2011 i klasserne 16, 38, 41 og 42. i klasse 42 er figurmærket bl.a. registreret for
         ‚videnskabelige og teknologiske tjenesteydelser samt forskning og design i forbin-
         delse hermed; industriel analyse og forskning‛. den registrerede form af figur-
         mærket er identisk med registreringen i ctm 005030424.
der er mellem parterne enighed om, at intel også i vidt omfang anvender intel-
figurmærket i en version bestående af blå tekst og cirkel på hvid baggrund samt en version
bestående af hvid tekst og cirkel på blå baggrund. disse versioner af mærket ser ud på føl-
gende måde:
                                                 -8-
intel har under hovedforhandlingen af sagen påberåbt sig ovenstående varemærkeregistre-
ringer (ctm 002130938, ctm 005030424 og vr 2011 00080) til støtte for, at de sagsøgte kræn-
ker intels varemærkerettigheder.
intel påberåbte sig under sagens forberedelse også eu-varemærkeregistrering ctm
005726633 (intel (ord)) i relation til krænkelsesspørgsmålet, men har efterfølgende frafaldet
at påberåbe sig denne varemærkeregistrering. ctm 005726633 er registreret den 24. novem-
ber 2008 i klasse 1-45. i klasse 39 er varemærket bl.a. registreret for ‛transport; packaging
and storage of goods; travel arrangement, boat transport; … freight forwarding … storage in-
formation, transportation information, marine transport, message delivery, passenger trans-
port … storage of goods … water distribution … wrapping of goods‛ og i klasse 42 for bl.a.
‛scientific and technological services and research and design relating thereto; industrial
analysis and research services; design and development of computer hardware and software;
analysis for oil-field exploitation; … consultancy in the field of energy-saving conversion of
data or documents from physical to electronic media; … research in the field of environmen-
tal protection; … meteorological information; … recovery of computer data; … research and
development for others; technical project studies; … technical research; … urban planning;
vehicle roadworthiness testing; weather forecasting.‛
der er herudover fremlagt, og under hovedforhandlingen dokumenteret, følgende yderlige-
re registreringer af intels varemærke:
         vr 1980 02247, intel (intels tidligere figurmærke), ansøgt om den 17. august 1978
          og registreret den 6. juni 1980 i klasse 9 (denne registrering er udløbet).
                                                    -9-
          ctm 000000464, intel (intels tidligere figurmærke), ansøgt om den 1. april 1996 og
           registreret den 2. februar 1998 i klasserne 9, 16, 38 og 42.
          ctm 001574516, intel (ord), ansøgt om den 24. marts 2000 og registreret den 27.
           juli 2001 i klasserne 9, 38 og 42.
intel-varemærkets velkendthed
de sagsøgte har ikke bestridt, at intel-varemærket er velkendt for computerchips og pro-
cessorer, men der er ikke enighed om rækkevidden af beskyttelsen som velkendt mærke.
der er under sagen fremlagt en udskrift fra hjemmesiden www.interbrand.com, som viser en
liste over verdens mest værdifulde brands i 2010 (‛best global brands ranking for 2010‛).
intel er rangeret som nr. 7 på listen umiddelbart efter brands som google, general electric og
mcdonald’s, men umiddelbart foran brands som nokia, disney og hewlett packard.
der er under sagen desuden fremlagt en afgørelse fra ohim’s board of appeal af 22. oktober
2004 (sag r 782/2002-1), hvor board of appeal bl.a. anfører følgende om intel-varemærkets
velkendthed (præmis 58-60):
           ‛consequently it must be concluded that whilst it cannot be denied that the intel
           word mark and the intel logo are well known in the market for pc systems and pc
           enhancement products, the range of computer hardware and software products and
           support services for which it is well known amongst manufacturers of computer sys-
           tems, telecommunications and data communications equipment and peripherals, and
           other manufacturers of a wide range of industrial and communications equipment, is
           even wider. the reputation amongst the specialised public must be considered as ex-
           tending to the computer electronics field and support services in general.
           the reputation is one of vision, innovation, respectability, commitment to research
           and development, community and the environment, and the supply of high quality
           and technological advanced products, services which are secure, reliable and compat-
           ible (see, for example, fortune 11 october 1999, ‘the world’s most admired compa-
           nies’; electronique actualités 22 may 1981, france intel poursuit une politique innovatrice
           en matière de mémoires (intel pursues an innovative memory policy); monitor, issue 9
           1996, germany, pentium overdrive prozessoren ‘intel once again ahead of the times’;
           pc direct april 1997, germany pentium pro: leistung ohne grenzen – [pentium pro:
                                                      - 10 -
           performance without limits] kathimerini 10 october 1999, greece, ‘technology and
           products for the internet’).
           taking into account the foregoing, and the evidence submitted, the conclusion is that
           the intel marks are extremely well known amongst the average pc users, as well as
           amongst the specialised public consisting of original equipment manufacturers and
           other manufacturers of computer systems, telecommunications and data communica-
           tions equipment and peripherals and other manufacturers of industrial and commu-
           nications equipment, such as, laser printers, disk drives, high speed trains, automo-
           bile engines, automobile braking systems, cellular phones and home appliances. fur-
           thermore, the conclusion is that territorially the knowledge condition threshold has
           been fulfilled in a substantial part of the community.‛
intels brug af intel-varemærket
intel har under sagen fremlagt en del materiale, som nærmere beskriver intels aktiviteter i
relation til de tjenesteydelser i klasserne 39 og 42, som intel-varemærket er registreret for.
intel har således bl.a. fremlagt en udskrift fra intels hjemmeside (printet i september 2013),
som viser en oversigt over ‛intel labs research areas‛. oversigten angiver, at intels labora-
torier driver forskningsaktiviteter på bl.a. følgende områder: ‛efficient computing‛, ‛im-
mersive experience‛, ‛transportation‛, ‛intelligent connectivity‛, ‛sustainability‛, ‛cloud
computing‛ og ‚exploratory research‛. under overskriften ‛transportation‛ er angivet føl-
gende nærmere beskrivelse:
           ‛we believe the next wave of transportation innovation is going to come from infor-
           mation and communication technology (ict). intel labs explores innovations in ve-
           hicle communication system design, machine-to-machine (m2m) communication,
           new driver-safe human machine interface technologies, and connected vehicle appli-
           cations and services. the objective is to create building blocks for next-generation in-
           tel® atom™processor-based on-vehicle platforms and to adapt traditional compu-
           ting and communication technologies to better address very specific automotive ap-
           plication challenges.‛
intel har fremlagt en yderligere udskrift fra intels hjemmeside (printet i juli 2012), som under
overskriften ‛leadership in r&d‛ indeholder en liste over intels forskningssamarbejder i
europa. heraf fremgår bl.a. følgende samarbejder:
           ‛embedded & communications solutions lab – kontich, belgium
                                                    - 11 -
           … key technology focus areas include … telecommunications (ip core networks),
           car infotainment and media phone platforms.
           …
           automotive innovation & product development center – karlsruhe, germany
           the automotive innovation & product development center is the global center of
           competence for the automotive sector of intel. it performs technology and product
           development in the fields of in-vehicle infotainment (ivi) and telematics. … these
           encompass a variety of digital applications that can be used by drivers and passen-
           gers inside a vehicle, including internal connectivity, navigation systems with inter-
           faces for traffic information, location-based services, external communications, and
           entertainment for passengers sitting in the back.
           intel open lab – munich germany
           … will focus on key technology areas such as automotive (car infotainment), auto-
           mation (embedded computing), and education and sustainability. additionally, the
           intel open lab munich drives several joint innovation programs with global indus-
           try leaders.
           …
           intel collaborative research institute for sustainable connected cities – london,
           united kingdom
           … using london as a test bed, researchers will explore technologies to make cities
           more aware and adaptive by harnessing real-time user and city infrastructure data.
           for example, through a city urban cloud platform, the city managers could perform
           real-time city optimizations such as predicting the effects of extreme weather events
           on the city’s water and energy supplies, resulting in delivery of near-real-time infor-
           mation to citizens through citywide displays and mobile applications …‛
intel har endvidere fremlagt materiale, herunder udskrifter fra intels hjemmeside, artikler og
notitser fra diverse nyhedsmedier samt omtaler på youtube (hovedsageligt fra 2012 og 2013),
som viser, at intel har investeret i udvikling af og forskning i teknologier inden for primært
bilindustrien.
af en udskrift fra intels hjemmeside (printet i september 2013) fremgår således bl.a. at intel
udvikler teknologi til ‛intelligent transportation systems‛. under billeder af bl.a. et skib, et
fly, et tog og en bil fremgår, at ‛intelligent travel will enhance all forms of transportation‛, og
som eksempler på teknologier nævnes i den forbindelse ‛traffic accident monitoring‛ og
‛traffic signal monitoring‛. det fremgår desuden, at intel har indgået samarbejder med bl.a.
nissan, hyundai, kia og toyota om at udvikle teknologier til næste generation af disse fir-
maers ‛in-vehicle infotainment systems‛.
                                                   - 12 -
der er herudover under sagen fremlagt materiale angående intels investeringer i andre virk-
somheder.
intel har således bl.a. fremlagt en artikel fra www.engadget.com, som er dateret den 29. sep-
tember 2011, hvoraf fremgår, at intel har erhvervet den israelske virksomhed, telmap, som
har specialiseret sig i ‛location technologies‛. af en fremlagt artikel fra www.wallblog.co.uk
fra oktober 2012 fremgår, at intel via telmap har lanceret dets såkaldte ‛m8 map‛ i england,
som kombinerer ‛mapping capabilities with community information, traffic updates and so-
cial media‛.
intel har efter det oplyste endvidere indgået et partnerskab med virksomheden altobridge,
som bl.a. opererer inden for shippingbranchen. af en udskrift fra altobridges hjemmeside
(printet i oktober 2011) fremgår, at altobridge bl.a. beskæftiger sig med følgende:
           ‚maritime voice & sms
           on the high seas, altobridge’s split architecture offers officers and crew the ability to
           make and receive calls and sms messages at very affordable prices, wherever they
           are on the world’s oceans. …
           the altobridge solution – now available through blue ocean wireless – creates an
           onboard wireless network … this will have a significant impact on quality of life on-
           board, particularly for merchant seafarers who are spending more and more time at
           sea as a result of new security procedures.
           …
           container tracking
           a further maritime application of the altobridge split architecture, and again avail-
           able through blue ocean wireless, is the tracking of container goods at sea. this low
           cost asset tracking and management functionality uses the same technology available
           to provide crew calling and allows vital data such as geographic co-ordinates, e-seal
           tampering and container temperature fluctuations to be reported in real time to the
           ship’s master, to a land-based operations centre or to both simultaneously, eliminat-
           ing the risk of damaged goods at sea. …‛
betydningen af ordet ‛intel‛
                                               - 13 -
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt ‛intel‛ udover at være betegnelsen for intels
virksomhed tillige generelt anvendes som forkortelse for ordet ‛intelligence‛ og bruges be-
skrivende for informationsindsamling.
intel har under sagen bl.a. fremlagt uddrag af en række danske ordbøger, hvor ordet ‛intel‛
er slået op. det fremgår heraf, at ordet ‛intel‛ ikke har en betydning i det danske sprog. det-
te bekræftes endvidere af dansk sprognævn i en erklæring af 26. februar 2014, hvor det kon-
kluderes, at ordet ‛intel‛ ikke har en betydning på dansk udover navnet på intel og de pro-
cessorer, som virksomheden fremstiller.
begge parter har også fremlagt uddrag af en række engelske ordbøger, hvor ordet ‛intel‛ er
slået op. af visse af disse ordbøger (som hovedsageligt er britisk-engelske) fremgår, at ‛in-
tel‛ ikke har en betydning i det engelske sprog. andre af ordbøgerne (som hovedsageligt er
amerikansk-engelske) angiver omvendt, at ‛intel‛ betyder ‛intelligence‛, herunder i militær-
faglig og efterretningsmæssig sammenhæng, men også i betydningen ‛information in gene-
ral‛. visse af disse ordbøger fremfinder imidlertid også virksomheden intel som et resultat
ved søgningen.
af en fremlagt søgning på ordet ‛intel‛ på internetsøgemaskinen google fremgår, at største-
delen af søgeresultaterne angår intels virksomhed.
tredjemands brug af betegnelserne ‛intel‛ og ‛intelligence‛
der er under sagen fremlagt en lang række udskrifter fra forskellige hjemmesider som do-
kumentation for tredjemands brug af betegnelserne ‛intel‛ og ‛intelligence‛.
de sagsøgte har således fremlagt udskrifter fra en række hjemmesider, hvor betegnelsen ‛in-
tel‛ anvendes. det fremgår heraf, at disse virksomheder hovedsageligt kun anvender ‛intel‛
i selve domænenavnene, mens betegnelserne ‛intelligence‛ eller ‛intelligent‛ herefter an-
vendes i brødteksten på hjemmesiderne og i virksomhedernes navne. hovedparten af disse
hjemmesider er baseret i usa, og en del af hjemmesiderne vedrører militære efterretninger.
                                                - 14 -
intel har fremlagt udskrifter fra en række hjemmesider, som er fremfundet ved at foretage en
søgning på google efter ‛intelligence‛. det fremgår heraf, at en del virksomheder, f.eks.
mærsk, anvender betegnelsen ‛intelligence‛ i kombination med eksempelvis betegnelserne
‛shipping‛, ‛maritime‛, ‛transport‛, ‛market‛ og ‛business‛. i de fremlagte eksempler an-
vendes betegnelsen ‛intel‛ ikke som forkortelse for ‛intelligence‛.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af patrick bliemer og alan roos murphy.
patrick bliemer har bl.a. forklaret, at han startede i intels afdeling i holland i 1996. han fun-
gerer på nuværende tidspunkt som intels ‛territory director for northern europe‛, som om-
fatter storbritannien, irland, holland og de nordiske lande, hvor han er ansvarlig for intels
salg og markedsføring.
intel er en særdeles stor virksomhed med ca. 105.000 medarbejdere på verdensplan. intel er
aktiv i 180 lande og havde i 2014 en årlig omsætning på i alt ca. 56 milliarder dollar.
intel er i dag en meget anderledes virksomhed, end den var, da han startede i virksomheden
i 1996. dengang var intel en ren ‛pc-virksomhed‛, som hovedsageligt udviklede mikropro-
cessorer til desktops og laptops. dette udgør i dag fortsat en væsentlig del af intels virksom-
hed, men intel fokuserer nu i højere grad på, hvad der kaldes ‛the internet of things‛. dette
begreb er udtryk for den udvikling, at flere og flere enheder kobles på internettet. udviklin-
gen har medført, at intels kerneaktivitet er blevet udvidet, således at intel i dag udvikler in-
tegrerede teknologiske platforme og løsninger til alle slags digitale enheder. intel leverer til
dette formål både hardware- og softwareløsninger. som eksempler på softwareydelser kan
nævnes software til automatisering af data, optimering af store mængder ‛dataflow‛ og pro-
grammering af koder.
                                                - 15 -
intel sælger ikke sine produkter og ydelser direkte til slutkunder. intel samarbejder med en
række ‛teknologi-partnere‛ og sælger udelukkende sine produkter og ydelser til disse. tek-
nologi-partnerne indbygger intels produkter i deres egne produkter, som de herefter sælger
til slutkunderne. alle teknologi-partnerne reklamerer over for slutkunderne med, at deres
produkter indeholder intel-teknologi. intels varemærke er et af de mest velkendte i verden,
og varemærket er garanti for kvalitet, pålidelighed og ydeevne.
for ca. et halvt år siden implementerede intel en ny global strategi, hvorefter intel fokuserer
på otte områder. et af disse væsentlige fokusområder er ‛transportation‛, som bl.a. indbe-
fatter den maritime industri, bilindustrien og flyindustrien. i samarbejde med sine teknologi-
partnere udvikler intel særlige løsninger for disse industrier.
som et led i opdyrkningen af ‛transportation‛-fokusområdet opstartede intel og en tekno-
logi-partner i slutningen af 2014 et pilotprojekt sammen med mærsk line vedrørende ‛smart
containering‛. projektet består i, at en del af mærsks containere er blevet udstyret med sen-
sorer, som registrerer og akkumulerer data om containernes færd. projektet skal føre til en
mere effektiv, energibesparende og sikker transport af gods i containere. intels rolle i projek-
tet er at forstå og analysere mærsks udfordringer i forbindelse med containertransport samt
at udvikle en teknologisk løsning på udfordringerne, som kan indgå i teknologi-partnerens
samlede produkt til mærsk. intel har allerede leveret sin del af projektet til teknologi-
partneren. han mener ikke, at teknologi-partneren endnu har leveret slutproduktet til
mærsk.
med henblik på at underbygge intels langsigtede strategi, herunder ikke mindst i forhold til
de otte fokusområder, investerer intel i stort omfang i teknologi-virksomheder, som er i be-
siddelse af teknisk knowhow af relevans for intels fokusområder. altobridge er en af de
virksomheder, som intel har investeret i. altobridge beskæftiger sig med optimering af data-
strømme via smalbånd-netværk såsom 2d- og 3d-forbindelser, hvilket har stor relevans for
bl.a. den maritime branche.
                                              - 16 -
telmap er en anden af intels investeringer, som dog ikke er gået så godt. telmap i sin oprin-
delige selskabsform eksisterer ikke længere, men projektet angående et gps-kortsystem, som
telmap var i færd med at udvikle, er overført til og videreført af intel.
det på intels hjemmeside beskrevne ‛intelligent transportation system‛ er en produktlinje,
som intel har udviklet inden for de seneste 3-4 år. produktlinjen anvendes hovedsageligt i
bilindustrien, men henvender sig også til den maritime industri og flyindustrien. formålet
med produkterne er at reducere det totale antal af processorer i hvert køretøj, således at én
processor kan varetage flere funktioner, f.eks. gps, stemmekontrol og sikkerhedsfunktioner.
et af de konkrete projekter, som hans team er involveret i, kaldes ‛smart city‛. intel leverer
som led i dette projekt mikroprocessorer og software til sensorer i biler, tog, metro, fly og
gadelamper, som herefter kan overvåge trafik.
intel beskæftiger sig ikke med egentligt salg af apps. intel kontraherer imidlertid med udvik-
lerne af de mest anvendte apps med henblik på at sikre, at disse apps er optimerede i forhold
til intel-teknologien. ‛marinetraffic ship positions‛ er et eksempel på en app, hvorom intel
har indgået aftale med udvikleren. denne app svarer til den kendte flypositionsapp, blot for
skibe. intel reklamerer for appen på sin hjemmeside. intel ville ikke have reklameret for ap-
pen på hjemmesiden, hvis ikke intel havde kontraheret med udvikleren. han er dog ikke be-
kendt med de nærmere detaljer i parternes aftale. han ved ikke, om intels varemærke frem-
går, når brugeren anvender appen.
han er ikke personligt stødt på seaintel inden denne sag, men i hans stilling er han ikke fo-
kuseret på denne specifikke sektion af markedet.
alan roos murphy har bl.a. forklaret, at han har læst ha almen og applied economics and
finance på handelshøjskolen samt efterfølgende været forskningsassistent på institut for fi-
nansiering.
i 2003 fik han ansættelse i mærsk line. grundet hans baggrund inden for analyse og økono-
mi blev han placeret i mærsk lines afdeling for ‛market intelligence‛, hvor han udarbejdede
                                              - 17 -
analyser af bl.a. udbud og efterspørgsel, udvikling i fragtrater og strategiske forretningsmu-
ligheder. market intelligence-afdelingen brugte løbende tredjepartsanalytikere til at indsam-
le data om udbud og efterspørgsel af containere. i sin tid hos mærsk line var han dog gene-
relt meget utilfreds med kvaliteten af de markedsanalyser, som blev indhentet eksternt. efter
mange års frustration over dette begyndte han sammen med lars jensen, som han arbejdede
sammen med hos mærsk line, at overveje, hvorvidt de skulle starte egen analysevirksom-
hed. drøftelserne herom blev meget seriøse i 2010.
den nye virksomhed, som fik navnet ‛seaintel maritime analysis‛, kom i vidt omfang til at
lave det samme, som han og lars jensen havde beskæftiget sig med hos mærsk, dvs. analyse
af markedet for containershipping, herunder analyse af udbud og efterspørgsel, fragtrate- og
kapacitetsudvikling. på nuværende tidspunkt udgiver seaintel løbende tre analyserapporter,
som kunder kan abonnere på. i den ene af rapporterne måler seaintel f.eks. rettidigheden af
alle dybhavsankomster. denne rapport dækker over 300 havne og 11.000 skibsankomster om
måneden. seaintel har i den forbindelse opbygget databaser over skibsankomster og kapaci-
tetsudnyttelse. seaintel køber også data fra eksterne, som bruges i forbindelse med analyse-
arbejdet og sælges videre til kunder. seaintel laver herudover konsulentarbejde og tilbyder
strategisk rådgivning.
seaintel har i alt ca. 150 kunder. kundegrundlaget udgøres bl.a. af 16-17 af de største globale
rederier, mindre rederier, havneoperatører, terminaler, havnemyndigheder og afskibere,
som ønsker at optimere deres logistik. speditører udgør også en stor del af seaintels kunde-
grundlag. seaintel har i alt fem danske kunder, herunder mærsk line, som er seaintels næst-
største kunde. seaintel arbejder kun inden for containershipping. der er tale om specialise-
rede kunder.
processen omkring valget af navn til den nye virksomhed var kompliceret. han og lars jen-
sen ønskede i starten at kalde virksomheden for ‛panoptes‛, hvilket var en henvisning til en
sagnfigur fra græsk mytologi. dette navn var imidlertid allerede anvendt af andre virksom-
heder, så de måtte finde et andet navn. de ville gerne anvende et navn, der formidlede, hvad
virksomheden beskæftigede sig med. navnet skulle derfor skabe associationer til både det
                                                 - 18 -
maritime og til analysevirksomhed. de fandt på 15-20 præfikser, som havde relation til det
maritime (f.eks. ‛container‛, ‛maritime‛, ‛vessel‛, ‛ship‛, ‛port‛ og ‛sea‛), og et tilsvarende
antal navne, der beskrev, hvad virksomheden beskæftigede sig med (f.eks. ‛analysis‛, ‛in-
fo‛, ‛data‛ og ‛intel‛). dette resulterede i ca. 1.200 mulige navnekombinationer. han tjekke-
de, hvor mange af disse navne, der allerede var optaget som domænenavne, hvorefter der
måtte ses bort fra ca. 200 navne. det var også af betydning for dem, at navnet var kort, så ri-
sikoen for, at kunder skrev forkert, når de søgte på domænet, blev mindsket. de endte heref-
ter med ca. 50 mulige navne til virksomheden.
det af navnene, der fængede mest, var ‛seaintel‛. branchen er præget af brugen af forkortel-
ser, og det er normalt for ham at bruge ‛intel‛ som en forkortelse for ‛intelligence‛. årsagen
til, at i’et i seaintel skulle være kapitaliseret, var, at de tre vokaler ‛eai‛ ellers kunne være
svære at læse og udtale. han foretog en søgning på navnet ‛seaintel‛, men der var ikke an-
dre virksomheder, der brugte dette navn. søgningen havde primært fokus på potentielt kon-
fliktende domænenavne. han tænkte på intet tidspunkt på intel-varemærket. for med sik-
kerhed at gøre det klart, at virksomheden beskæftiger sig med maritime analyser, blev virk-
somhedens fulde navn ‛seaintel maritime analysis‛. de valgte samtidig en blå farve til virk-
somhedens logo og visitkort for dermed at skabe associationer til havet.
virksomheden bruger sit fulde navn, ‛seaintel maritime analysis‛, i stort set al sin kommu-
nikation. i containershippingbranchen er virksomheden dog blot kendt som ‛seaintel‛.
seaintel er i dag meget kendt inden for denne branche. han er ikke stødt på intel i forbindel-
se med sit arbejde. før denne sag har han ikke været ude for, at der er sket forveksling mel-
lem intel og seaintel.
parternes synspunkter
for intel er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
24. august 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
            ‛anbringender
            …
                                            - 19 -
varemærkekrænkelse
i henhold til art. 9 (1)(b) og (c) i eu varemærkeforordningen samt varemærkelovens §
4, stk. 1 og 2, kan erhvervsmæssig anvendelse af varemærker, der er identiske eller
forvekslelige med det ældre varemærke intel, forbydes ikke alene for identiske el-
ler lignende varer eller tjenesteydelser, men i tilfælde af mærkets velkendthed også
for varer eller tjenesteydelser af anden art end dem, for hvilke det ældre varemærke
intel er registreret.
forvekslelighed
intel er både registreret og beskyttet som ordmærke og som figurmærke.
det er et anerkendt varemærkeretligt princip, både i danmark og i eu, at beskyttelse
af ordmærker omfatter selve ordet og ikke formen, ordet er skrevet i.
mærkelighed
de mærker, der skal sammenlignes i nærværende sag er intel og seaintel …
der er tale om en høj grad af mærkelighed eller ‛quasi-identitet‛ mellem mærkerne,
eftersom intels varemærke i sin helhed er indeholdt i de sagsøgtes mærke og elemen-
tet ‛intel‛ er fremhævet i mærket seaintel, da det altid er gengivet med stort ‛i‛.
det faktum, at ordene ‛sea‛ og ‛maritime analysis‛ indgår i seaintels navn, binavn
og andre kendetegn, kan ikke tillægges betydning i varemærkeretlig sammenligning,
da ordene er beskrivende for de relevante tjenesteydelser.
vareartslighed
intels varemærkeregistreringer for intel [ctm 002130938, ctm 005030424 og vr
2011 00080] omfatter tjenesteydelser, som er identiske eller dog ligeartede med de
tjenesteydelser, som ydes af de sagsøgte, som kan henføres under bl.a. ‛transportre-
laterede informationsydelser‛ o. lign. i klasse 39 samt ‛industriel analyse og forsk-
ning‛ o. lign. i klasse 42. der er således sammenfald mellem parternes tjenesteydel-
ser.
allerede efter forvekslelighedsvurderingen for almindelige varemærker foreligger
der dermed en høj grad af forvekslingsrisiko mellem varemærket intel og de sag-
søgtes kendetegn seaintel, herunder forbindelsesrisiko, hvilket er tilstrækkeligt for at
kunne forbyde de sagsøgtes erhvervsmæssige brug af tegnet i enhver form, herunder
som selskabsnavn, domænenavn og kendetegn i øvrigt.
udvidet beskyttelse af velkendte varemærker
intels varemærke intel er velkendt, både for professionelle og almindelige forbru-
gere samt generelt i offentligheden.
                                          - 20 -
de sagsøgtes anvendelse af seaintel som varemærke og/eller kendetegn udgør util-
børlig udnyttelse af og er skadelig for intel varemærkets særpræg, jf. varemærke-
lovens § 4, stk. 2.
kravet om ‛utilbørlig udnyttelse‛ er objektivt. det er således ikke nødvendigt at be-
vise, at indehaveren af det yngre varemærke bevidst har tilsigtet at udnytte det kend-
te mærkes anseelse.
det er ikke et krav, at graden af lighed mellem det velkendte varemærke og tegnet,
som bruges af tredjemand, er en sådan, at der i den berørte kundekreds’ bevidsthed
er risiko for forveksling. det er tilstrækkeligt, at tegnet har en sådan grad af lighed, at
det bringer det velkendte mærke i erindring, selvom mærkerne ikke nødvendigvis
blandes sammen.
begrebet ‛utilbørlig udnyttelse‛ relaterer sig til den fordel, som tredjemand, i dette
tilfælde de sagsøgte, kan opnå ved brugen af det identiske eller lignende tegn, ek-
sempelvis at sagsøgtes tjenesteydelser fremstår pålidelige og kvalitetssikrede.
det påhviler de sagsøgte at bevise, at brugen af seaintel ikke vil medføre en utilbørlig
udnyttelse af eller skade det kendte varemærke.
de sagsøgtes brug af bestanddelen ‚intel‛ i disses selskabsnavne, varemærker og an-
dre kendetegn er desuden skadelig for intel varemærkets særpræg.
de sagsøgte har ikke påvist, at deres brug af intel skulle ske med ‛rimelig grund‛.
sammenfatning – varemærkekrænkelse
det kan således opsummeres, at der foreligger en varemærkekrænkelse, idet de sam-
menlignede mærker er forvekslelige, varemærket intel nyder udvidet beskyttelse,
og de sagsøgtes anvendelse afmærket seaintel medfører en utilbørlig udnyttelse af
det velkendte varemærkes særpræg og/eller renommé og skader dette.
dette vil også være tilfældet, såfremt retten mod forventning måtte give de sagsøgte
medhold i deres selvstændige påstande 1 og 2, idet intel er velkendt, subsidiært
idet de pågældende varemærkeregistreringer for intel stadig vil omfatte de rele-
vante tjenesteydelser i klasse 39 og 42 …
de sagsøgtes anvendelse af seaintel som deres varemærke og kendetegn skal følgelig
forbydes med virkning på enhver eu medlemsstats område, jf. varemærkelovens §
43d og pkt. 16 i eu varemærkeforordningens præambel.
overtrædelse af selskabsloven
de sagsøgtes selskabs- og binavne, herunder de relevante binavne, opfylder ikke be-
tingelserne i selskabslovens § 2, stk. 2, da både seaintel aps og seaintel maritime
analysis aps indeholder intels velkendte firmanavn og varemærke intel i sin hel-
hed.
det skal derfor pålægges de sagsøgte [at] foranledige navnene slettet af virksomheds-
registret.
                                         - 21 -
overtrædelse af markedsføringsloven
udover at benytte intels velkendte varemærke … med fremhævelse af ‛intel‛-delen,
gør de sagsøgte brug af navnet ‛seaintel‛ i kombination med farven blå, der også er
den for intel karakteristiske farve.
dette forhold øger risikoen for forveksling eller skaber direkte association mellem
parterne og deres produkter/tjenesteydelser.
der er sammenfald i parternes tjenesteydelser og de relevante forbrugere, og der fo-
religger dermed en konkurrencesituation.
forveksleligheden giver seaintels virksomhed en fordel i form af positiv opmærk-
somhed i kundernes bevidsthed, og da de sagsøgte ikke har påvist, at anvendelsen af
seaintel som kendetegn ikke er utilbørlig, kan denne brug forbydes dem i strid med
markedsføringslovens § 1 og § 18.
de sagsøgtes domænenavne
det må anses for ubestridt, at domænenavnet seaintel.com samt den tilhørende hjem-
meside www.seaintel.com bruges erhvervsmæssigt.
i henhold til eu varemærkeforordningen, art. 9 (1)(b) og (c), varemærkelovens § 4,
stk. 1, nr. 2 og stk. 2, markedsføringslovens § 18 er de sagsøgte uberettigede til at an-
vende ‛seaintel‛ som deres varemærke eller kendetegn i enhver erhvervsmæssig
henseende. registreringen af domænet www.seaintel.com er endvidere i strid med
god domænenavnsskik, domæneloven § 25.
de sagsøgtes registrering og anvendelse af seaintel.com, herunder evt. som e-mail-
adresse er således uberettiget, og det skal pålægges de sagsøgte at få de pågældende
domænenavne slettet uden omkostninger for intel.
særligt vedr. [alan roos murphy]
[alan roos murphy] har pådraget sig et selvstændigt ansvar for krænkelsen af intels
rettigheder forbundet med dennes registrering af domænenavnet seaintel.com.
[alan roos murphy] har haft og har bestemmende indflydelse i de sagsøgte selska-
ber igennem sit 100% ejede holdingselskab, først som medejer, direktør og bestyrel-
sesmedlem og nu som eneindehaver af seaintel og (ene)direktør. [alan roos mur-
phy] er dermed i dag reelt ansvarlig for den fortsatte brug af intels varemærke, ikke
mindst efter lars jensens udtræden.
påstandene rettet mod [alan roos murphy] er nødvendige for [at] tilsikre relevant
håndhævelse af intels rettigheder.
det gøres gældende, at [alan roos murphy] ifalder ansvar under skærpende om-
stændigheder …
erstatning
                                          - 22 -
de sagsøgtes handlinger er erstatningspådragende, jf. varemærkelovens § 43 og mar-
kedsføringslovens § 20.
de sagsøgte er trods intels opfordring hertil ikke fremkommet med oplysninger om
antal besøg på www.seaintel.com mv., som ville kunne danne grundlag for en nær-
mere beregning af intels krav på erstatning og vederlag. intels erstatningskrav kan
derfor alene opgøres skønsmæssigt på baggrund af et formodet omfang af den skete
krænkelse.
henset til intel varemærkets velkendthed bør det rimelige vederlag, svarende til en
hypotetisk licensafgift opgøres til minimum 100.000 kr. dertil kommer erstatning for
yderligere skade, herunder markedsforstyrrelse samt godtgørelse for ikke økonomisk
skade, der fastsættes samlet og skønsmæssigt til et tilsvarende beløb. af procesøko-
nomiske grunde er intels samlede erstatningskrav nedsat til 50.000 kr.
det gøres gældende, at de sagsøgtes manglende opfyldelse af provokationer vedr.
krænkelsens omfang … skal tillægges processuel skadevirkning, således at intels er-
statningsopgørelse uden videre lægges til grund.
det gøres gældende, at de sagsøgtes ansvar i sagen er ifaldet under skærpende om-
stændigheder, idet de sagsøgte har haft ansvaret for registrering og overdragelse af
selskaber, binavne og domænenavne også efter anlægget af hovedsagen (rettens v-
84-11).
dette bør også få indflydelse på sagsomkostningerne i sagen til intels fordel …
de sagsøgtes selvstændige påstande
ad sagsøgtes påstand 1 og 2
da intel har frafaldet at gøre ctm 5726633 gældende, har de sagsøgte endvidere ikke
den fornødne retlige interesse i pådømmelsen af de sagsøgtes påstand 1.
hertil kommer, at varemærket intel som nævnt er velkendt og dermed nyder en
udvidet beskyttelse, jf. eu varemærkeforordningen, art. 8 (5), ligesom der ikke er
indtrådt brugspligt i forhold til intels danske varemærkeregistrering …
selv om retten mod forventning skulle give de sagsøgte medhold i, at intels vare-
mærkeregistreringer ctm 5726633 og 2130938 skal ophæves for de nærmere beskrev-
ne ydelser, vil begge disse registreringer såvel som intels danske registrering fortsat
omfatte varer og tjenesteydelser, som er ligeartede med sagsøgtes ydelser.
den anmodede ophævelse af intels varemærkeregistreringer for de specifikke tjene-
steydelser har derfor ingen relevans for sagens pådømmelse.
subsidiært gøres det gældende, at intels registrering og brug af varemærket intel af
relevans for nærværende sag er dokumenteret ved [en række fremlagte bilag] …
det bestrides, at intel har forsøgt at omgå reglen om brugspligt ved at lade sit ord-
mærke intel registrere flere gange …
                                                  - 23 -
         bevisbyrden herfor påhviler under alle omstændigheder sagsøgte og er ikke blevet
         løftet.
         der er således ikke grundlag for ophævelse af intels registreringer, og intel skal fri-
         findes for sagsøgtes påstande.
         ad sagsøgtes påstand nr. 3
         sagsøgtes påstand 3 er reelt et anbringende til påstande 1 og 2. påstanden må derfor
         afvises.
         subsidiært gøres det gældende, at varemærket intel utvivlsomt besidder en høj
         grad af særpræg for alle varer og tjenesteydelser, som mærket er registreret for, jf. …
         eu varemærkedirektivet, art. 3 og varemærkeloven § 13 modsætningsvis.
         sagsøgte har ikke bevist, at ‛intel‛ skulle være beskrivende for eksempelvis informa-
         tionsydelser, industriel analyse og forskning.
         ordet ‛intel‛ har ingen selvstændig betydning i maritim- og shippingbranchen eller
         på det europæiske marked, der udgør det relevante faglige og geografiske område i
         nærværende sag.
         sagsøgtes argument for, at ordet ‛intel‛ er en udbredt forkortelse for ‛intelligence‛ i
         shipping branchen, er udokumenteret. tværtimod, fremgår det bl.a. af de sagsøgtes
         egne bilag …, at netop ordet ‛intelligence‛ anvendes inden for den pågældende
         branche.
         ej heller ses ‛intel‛ benyttet som et almindeligt ord eller en forkortelse for ‛intelli-
         gence‛ på det europæiske marked.
         fremlæggelse af [erklæringen af 26. februar 2014 fra dansk sprognævn] fastholdes
         som dokumentation for, at ordet ‛intel‛ ikke har en betydning i det danske sprog.
         såfremt retten mod forventning måtte finde det bevist, at ‛intel‛ er en udbredt for-
         kortelse for ‛intelligence‛ på det danske og/eller europæiske marked og/eller speci-
         fikt på det maritime marked, gøres det gældende, at intels varemærke desuagtet er
         særpræget for transportinformationsydelser samt industriel analyse og forskning og
         dermed ligeartede ydelser, således at forvekslingsrisikoen mv. består uanfægtet.
         intel bør følgelig frifindes for de sagsøgtes påstande i det omfang, de overhovedet
         kommer til pådømmelse. …‛
for seaintel, arm holding og alan roos murphy er der i det væsentlige procederet i over-
ensstemmelse med påstandsdokument af 26. august 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
         ‛anbringender
                                           - 24 -
formaliteten
…
ad. [arm holding og alan roos murphy]:
påstand [7-12]        [arm holding og alan roos murphy] udøver ikke virksomhed
                      omfattende de af påstandene omfattede varemærker, selskabs-
                      navne eller domænenavne, hvorfor påstandene alene af den
                      grund skal afvises.
…
realiteten
…
varemærkelovens § 2, stk. 1 – intel mangler særpræg for informationsindsamling og -analyse
i klasse 39
sagsøger har gjort gældende, at ‛intel‛ er et varemærke med meget høj grad af sær-
præg. dette er ikke på nogen måde dokumenteret. …
sagsøgte gør heroverfor gældende, at det omstridte ord ‛intel‛ ikke har det fornødne
særpræg jf. varemærkelovens § 2, stk. 1, for de tjenesteydelser, der er relevante for
nærværende sag, idet særpræg skal vurderes i forhold til de varer der er tale om. et
varemærke skal være egnet til at adskille og må derved ikke være deskriptivt for de
pågældende varer eller tjenesteydelser.
hensynet bag friholdelsesbehovet er, at der skal være fri adgang til brugen af almin-
delige ord, begreber og former, der beskriver produkter, indenfor en bestemt branche
…
endvidere definerer varemærkelovens § 13, stk. 2, hvad der er det nærmere indhold
af kravet om at være egnet til at adskille i lovens § 2, stk. 1. herefter er varemærker,
der i omsætningen kan tjene til blandt andet at betegne varens eller tjenesteydelsens
art udelukket fra registrering.
‛intel‛ bliver … generelt anvendt som en forkortelse af ordet ‛intelligence‛ og bety-
der indenfor sagsøgtes branche ‛informationsindsamling‛ … [det] fremgår … såle-
des af en række online [ordbøger], at ‛intel‛ betyder ‛intelligence‛.
da [seaintel] netop beskæftiger sig med informationsindsamling og analyse indenfor
shipping, er der således tale om et deskriptivt ord i [seaintels] branche. det har ingen
betydning, at der er tale om en forkortelse af et i øvrigt almindeligt forekommende
ord, idet ordet indenfor branchen er en generelt anvendt betegnelse for informations-
indsamling.
dermed har ordet ‛intel‛ ikke det fornødne særpræg til at kunne adskille varer eller
tjenesteydelser indenfor den pågældende branche.
varemærkelovens § 3, stk. 3 – intel har ikke opnået særpræg gennem indarbejdelse for infor-
mationsindsamling og -analyse i klasse 39
                                          - 25 -
ord, som ikke besidder det fornødne særpræg som sådan, kan opnå særpræg gen-
nem indarbejdelse jf. varemærkelovens § 3, stk. 3. varemærket skal i kundekredsen
opfattes som et kendetegn …
der skal derfor tages stilling til hvorvidt sagsøgers varemærke har opnået beskyttelse
gennem indarbejdelse.
det skal ved vurderingen tillægges betydning, at der kræves ekstra indarbejdelse,
hvis et deskriptivt ord skal opnå særpræg for de varer, ordet beskriver. dette under-
støttes i praksis af højesterets afgørelse i u.2010.1979.h (lotto) …
særpræg opnået gennem indarbejdelse kan således kun sjældent gøres gældende,
hvis varemærket beskriver varens eller tjenesteydelsens art.
der erhverves kun en varemærkeret for de varer og tjenester, som indarbejdelsen
omhandler, jf. formuleringen ‛og for så vidt‛ i § 3, stk. 3.
en varemærkeret, hvor indarbejdelsen omhandler bestemte typer af varer og tjene-
steydelser indenfor et særligt område, er således kun erhvervet for de pågældende
varer og tjenesteydelser.
det er derfor relevant at se på om mærket har været anvendt for tjenesteydelser i
form af informationsindsamling og analyse indenfor shippingbranchen, idet konflik-
ten drejer sig om disse ydelser.
dette understøttes i praksis, jf. u.1998.1354.h …
sagsøgte gør i forbindelse hermed gældende, at sagsøger ikke har fremlagt nogen
som helst form for dokumentation for indarbejdelse. det er sagsøgers bevisbyrde at
dokumentere indarbejdelse, og den er ikke løftet.
det forhold, at sagsøger har oplyst, at have investeret i den irske virksomhed alto-
bridge limited, der hovedsagligt udbyder trådløse netværksløsninger …, anses ikke
for at ændre på dette forhold, idet der for det først er tale om markedsføring under et
helt andet navn, samt at der for det andet er tale om helt andre tjenesteydelser. der-
udover har sagsøger ikke fremvist dokumentation, der viser at sagsøger herved har
markedsført samme tjenesteydelse som sagsøgte under varemærket ‛intel‛.
det forhold, at sagsøger gør gældende, at ‛intel‛ er indehaver af en varemærkeret,
der dækker ‛commercial information agencies‛ samt ‛marketing research‛ anses hel-
ler ikke for at ændre på dette forhold, idet sagsøger ikke har dokumenteret denne
brug.
sagsøger har trods opfordring hertil ikke dokumenteret nogen brug for de relevante
tjenesteydelser.
sagsøger kan ikke opretholde sine varemærkeregistreringer, som følge af, at de ikke
har været anvendt for de relevante tjenesteydelser
sagsøger har påberåbt sig en række eu-varemærkeregistreringer til støtte for sine på-
stande.
                                           - 26 -
varemærkelovens § 4, stk. 1 – der foreligger ikke nogen forvekslingsrisiko
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgtes registrering og brug af ‛seaintel‛ er en
overtrædelse af varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2. sagsøgte vil heroverfor gøre gæl-
dende, at der ikke foreligger den fornødne grad af forvekslelighed.
til støtte herfor anføres, at varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2, yder beskyttelse mod
brug af et forveksleligt varemærke foretaget for forvekslelige varer eller tjenesteydel-
ser. det skal derfor i første omgang vurderes hvorvidt der ud fra et helhedsindtryk er
lighed mellem de to mærker, og derefter hvorvidt der er fare for forveksling mellem
de to ydelser, herunder om der er risiko for at antage, at der er forbindelse mellem
sagsøger og sagsøgte.
…
praksis illustrerer, at det ved vurderingen af forvekslingsrisikoen tillægges vægt, hvis
der er tale om deskriptive ord i varemærkerne …
… [d]eskriptive ord [tillægges] ved vurderingen af forvekslingsrisikoen … en svage-
re beskyttelse.
det må derfor tillægges betydning, at ordet ‛intel‛ er en forkortelse af ordet ‛intelli-
gence‛, og ofte benyttes som sådan i branchen og generelt …, hvorfor brugen af den-
ne betegnelse som varemærke må tillægges begrænset beskyttelse. sammensætnin-
gen af ordet ‛sea‛ og ‛intel‛ fremhæver endvidere den deskriptive betydning af or-
det.
endvidere skal det ved vurderingen tillægges betydning, at der er tale om professio-
nelle kunder for begge parters vedkomne, idet forvekslingsbedømmelsen indsnæv-
res, når der er tale om eksperter eller professionelle jf. u.2006.1203.h …
da det er en registrering af et ordmærke, der påberåbes af sagsøger, skal der i første
omgang tages stilling til risikoen for forveksling mellem de to ordmærker.
sagsøgers ordmærke består af små bogstaver, og der er 5 bogstaver i alt. sagsøgers
ordmærke består kun af ordet ‛intel‛. sagsøgtes ordmærke består af 8 bogstaver
hvoraf to er stavet med stort, begyndelsesbogstavet og det fjerde bogstav. sagsøgtes
ordmærke består endvidere af to sammensatte ord, ‛sea‛ og ‛intel‛. ingen af bogsta-
verne i første stavelse i sagsøgtes mærke genfindes i første stavelse i sagsøgers mær-
ke.
når man sammenholder de to ordmærker, ‛intel‛ og ‛seaintel‛, foreligger der såle-
des ikke sammenfald mellem dem i en sådan grad, at der foreligger risiko for for-
veksling, idet de ud fra en helhedsvurdering adskiller sig væsentligt fra hinanden.
det forhold, at sagsøger gør gældende, at ordet ‛intel‛ fremhæves ved sagsøgtes
brug af det store ‛i‛, har ikke betydning, idet mærkerne ud fra et helhedsindtryk er
forskellige i både synsbillede og lydbillede, og sagsøgtes varemærke henleder derfor
ikke tankerne på sagsøgers varemærke.
                                           - 27 -
det forhold, at sagsøger gør gældende, at ‛intel‛ er indehaver af en varemærkeret,
der dækker ‛commercial information agencies‛ samt ‛marketing research‛ anses ik-
ke for at ændre på forvekslingsrisikoen.
sagsøgte gør heroverfor gældende, at en ikke udnyttet varemærkeregistrering ikke er
nok til at sandsynliggøre, at sagsøger yder samme service som sagsøgte, og der såle-
des foreligger identiske eller forvekslelige tjenesteydelser.
ved bedømmelsen af forvekslingsrisiko mellem varer eller tjenesteydelser, skal det
endvidere tages i betragtning hvorledes markedsføringen finder sted. sagsøger har
gennem mange år markedsført sig bredt både geografisk, men også hvad angår me-
dier overfor producenter af edb-materiel og forbrugere. sagsøgte markedsfører sig
derimod alene via hjemmesiden og i elektroniske samt trykte fagskrifter overfor per-
soner med særlig interesse for transport af varer til søs.
der er således heller ikke hvad angår markedsføring fare for forveksling, hvilket un-
derstøttes i praksis …
det må herefter konkluderes, at mærkerne ud fra en overordnet helhedsvurdering
ikke er forvekslelige, uanset begge mærker indeholder ordet ‛intel‛. sagsøgte har
desuden ikke på noget tidspunkt oplevet forveksling mellem sagsøger eller sagsøgte,
hvilket underbygger vurderingen af, at mærkerne ikke kan anses for forvekslelige.
…
varemærkelovens § 4, stk. 2 – der foreligger ikke nogen utilbørlig udnyttelse
varemærkelovens § 4 stk. 2 yder en udvidet beskyttelse til velkendte varemærker,
også selvom der ikke foreligger direkte sammenfald i vare- og tjenesteydelser, hvis
udnyttelsen må anses for utilbørlig.
sagsøgte bestrider ikke, at der er tale om et såkaldt velkendt varemærke for så vidt
angår computerchipproduktion, samt anden hardware og software til pcer i nærvæ-
rende sag.
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgte har draget utilbørlig fordel af sagsøgers ry
og renommé ved at drage forbindelse til sagsøgers varemærke. sagsøgte gør herover-
for gældende, at der i nærværende sag ikke er tale om mærkelighed selv efter den
udvidede beskyttelse, og der ikke foreligger utilbørlig udnyttelse omfattet af vare-
mærkelovens § 4, stk. 2.
velkendte varemærker kan som udgangspunkt nyde beskyttelse for varer eller tjene-
steydelser af anden art, men i praksis ses undtagelser hertil. …
den udvidede beskyttelse for varer og tjenesteydelser af anden art, kan således ikke
udstrækkes til at finde anvendelse, hvis der ikke foreligger en reel forvekslingsrisiko.
anvendes dette princip i nærværende sag, er det afgørende om, der foreligger en reel
forvekslingsrisiko.
for at tage stilling til risikoen for forveksling, skal der indgå en helhedsvurdering af
de to ordmærker samt varemærkers visuelle identitet, idet sagsøger påberåber sig
anvendelsen af den blå farve i varemærket ‛intel inside‛.
                                         - 28 -
forvekslingsrisikoen vurderes i forhold til de samme kriterier som under vurderin-
gen jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, …
farven i de to pågældende mærker er synligt forskellige, hvilket må tillægges betyd-
ning ved vurderingen af om de to varemærker er forvekslelige. det forhold, at der for
begge er tale om farven blå, kan ikke tillægges vægt, idet der er tale om en farve, der
er normal for branchen …
det har ikke været sagsøgtes hensigt at vælge en farve, der kan forveksles med sag-
søgers, men derimod har sagsøgte sigtet efter en mørk blå farve, der giver associatio-
ner til havet.
varemærkernes udseende er endvidere vidt forskellige, idet der for sagsøgtes mærke
er tale om et langt rektangulært mærke med hele virksomhedens navn uden figurer.
‛intel‛ staves her med stort i. ved at skrive ordet med stort ‛i‛ adskiller mærket sig
netop også fra sagsøgers. for sagsøgers vedkomne er der alene tale om ordet ‛intel‛,
der staves med lille i. sagsøgers mærke indeholder til forskel fra sagsøgtes mærke en
cirkelformet figur og er mere kompakt i udformningen. denne forskel i synsbilledet
må endvidere tillægges betydning ved vurderingen af om de to mærker er forveksle-
lige.
ordene i ordmærkerne er også forskellige, idet der for det første er tale om ord med
forskellig længde samt med forskelligt begyndelsesbogstav i ordet ‛intel‛, og for det
andet fordi der for sagsøgtes vedkomne er tale om et ord sammensat af ‛sea‛, der be-
tyder hav og ‛intel‛, der er forkortelsen af ‛intelligence‛ … denne forskel i lydbille-
det må også tillægges betydning ved vurderingen af om de to mærker er forveksleli-
ge. endvidere må det tillægges betydning, at når ordet udtales, lægges mindst lige så
meget vægt på ordet ‛sea‛ som på ordet ‛intel‛. således bliver ‛intel‛ ikke domine-
rende i udtalen.
endvidere er der for begge parters vedkomne tale om professionelle kunder, hvilket
mindsker forvekslingsrisikoen. dertil kommer også, at sagsøgtes markedsførings-
kreds er snæver. der er således ikke fare for, at hverken sagsøgers eller sagsøgtes
kunder vil være af den opfattelse, at sagsøgte har forbindelse til eller samarbejder
med sagsøger. endvidere vil de heller ikke være af den opfattelse, at sagsøger har ga-
ranteret for sagsøgtes kvalitet.
det forhold, at sagsøger anfører, at en ret for sagsøgte til at benytte sig af varemærket
‛seaintel‛ vil tilskynde andre virksomheder til at benytte sig af en lignende sammen-
stilling, kan ikke føre til en ændret vurdering, idet sagsøgte ikke kan bære ansvaret
for andre virksomheders handlinger. endvidere vil det i hvert tilfælde afhænge af en
konkret vurdering, om der er tale om en krænkelse, der fører til en udvanding af sag-
søgers varemærke.
der skal ved vurderingen af om der er tale om en utilbørlig udnyttelse lægges vægt
på en helhedsbedømmelse, jf. sh.2006.v-0085-03 …
det skal således også tillægges vægt, at sagsøgtes tjenesteydelser kan karakteriseres
som forretningsmæssig oplysningsvirksomhed med speciale indenfor en niche af
                                             - 29 -
container shipping branchen, hvor kundegruppen er afgrænset af professionelle in-
denfor branchen.
endvidere skal det tillægges vægt, at valget af ordet ‛intel‛ i sagsøgtes varemærke er
sket med begrundelse i ordets deskriptive funktion samtidig med, at det ofte benyttes
i branchen som forkortelse af ordet ‛intelligence‛.
derved er der er tale om virksomhed af atypisk karakter kombineret med et valg af
mærke af skellig grund, hvorfor sagsøgers varemærke ikke vil lide skade eller blive
utilbørligt udbyttet.
varemærkelovens § 4, stk. 2 – der foreligger ikke nogen skade på særpræg eller renommé
varemærkelovens § 4 stk. 2 yder beskyttelse til velkendte varemærker, også selvom
der ikke foreligger sammenfald i vare- og tjenesteydelser, hvis udnyttelsen må anses
for at medføre skade på varemærkets særpræg eller renommé.
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgte vil påføre skade til sagsøgers oparbejdede
goodwill og renommé, hvis sagsøgte tillades at fortsætte markedsføringen. sagsøgte
gør heroverfor gældende, at der i nærværende sag ikke er tale om en markedsføring,
der kan medføre skade omfattet af varemærkelovens § 4, stk. 2.
bestemmelsen sigter mod at tage hensyn til atypiske tilfælde, hvor en særlig benyt-
telse kan medføre en særlig skadevirkning …
sagsøgers brug af ‛seaintel‛ for ydelser i form af indsamling og analyse af data in-
denfor shippingbranchen, kan ikke anses at kunne defineres som en særlig benyttel-
se, der vil medføre sagsøgte en særlig skadevirkning. der er således hverken tale om
latterliggørelse, parodier eller andre utilbørlige forhold.
varemærkeforordningen
sagsøger har under sagen gjort flere eu-varemærkeregistreringer gældende.
reglerne om særpræg følger af art. 4, og reglerne om forvekslelighed af art. 8, stk. 5.
disse regler er tilnærmelsesvist identiske med de danske regler, hvorfor samme an-
bringender gøres gældende i relation til disse regler.
det samme gør sig gældende reglerne om brugspligt indenfor 5 år, som følger af art.
15.
…
selskabslovens § 2 – identisk/forveksleligt selskabsnavn
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgtes registrering og brug af ‛seaintel aps‛
samt binavnet ‛seaintel maritime analysis aps‛ er en overtrædelse af selskabslo-
vens § 2, stk. 2, idet identiske eller forvekslelige selskabsnavne er i strid hermed. sag-
søgte gør heroverfor gældende, at der hverken er tale om identiske eller forvekslelige
selskabsnavne.
bag bestemmelsen ligger et forvekslingshensyn …
                                           - 30 -
i nærværende sag er der ikke tale om to identiske navne, hvorfor der skal foretages
en vurdering af forvekslingsrisikoen, hvor lyd, syn, betydning og helhedsindtryk
inddrages. først tages stilling til selskabsnavnet ‛seaintel aps‛.
ordene i selskabsnavnene er forskellige, idet der for sagsøgtes vedkomne er tale om
et ord sammensat af ‛sea‛, der betyder hav og ‛intel‛, der er forkortelsen af ‛intelli-
gence‛ … der er således forskel på længden af ordet, idet [sagsøgtes] selskabsnavn er
på 8 bogstaver og sagsøgers selskabsnavn er på 5 bogstaver. endvidere har sagsøgte
skrevet ‛i‛ med stort til forskel fra sagsøger, der skriver ‛intel‛ med lille ‛i‛, og der-
ved adskiller mærket sig netop også fra sagsøgers.
når ordet ‛seaintel‛ udtales, lægges meget tryk på ordet ‛sea‛ og mindre på ordet
‛intel‛. således bliver ‛intel‛ ikke dominerende i udtalen.
hvad angår binavnet ‛seaintel maritime analysis aps‛ er der endnu mindre lighed
mellem de to selskabsnavne, idet navnet består af 4 navne hvoraf de to er sammensat
til et … endvidere består binavnet således af 24 bogstaver. ‛intel‛ fremhæves ikke og
har således ingen betydelig vægt i forhold til de andre ord. i binavnet staves alle for-
bogstaver med stort og det samme gælder de sammensatte ord i ‛seaintel‛. da sag-
søgte alene har et selskabsnavn med et ord, der kun er på 5 bogstaver, der endvidere
alle skrives med små bogstaver, er der således ingen fare for forveksling.
endeligt har brancher og varearter indflydelse ved vurderingen af forvekslingsrisi-
koen. det har derfor også betydning, at der er tale om to vidt forskellige brancher
med vidt forskellige ydelser, idet sagsøger er producent indenfor software og hard-
ware til pcer, og sagsøgte er forretningsmæssig oplysningsvirksomhed indenfor
shipping.
det gøres således gældende, at der ikke foreligger forvekslelighed hverken for sel-
skabsnavnet eller binavnet, hvorfor selskabslovens § 2, stk. 2, ikke er overtrådt.
det bemærkes, at reglerne om indarbejdelse ikke finder anvendelse ved vurderingen
af selskabsnavne.
…
internetdomænelovens § 25 – god domæneskik
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgtes domænenavn skal ophæves i henhold til
internetdomænelovens § 25. sagsøgte gør heroverfor gældende, at internetdomæne-
loven ikke omfatter .com domænenavne jf. lovens § 2, hvorefter det alene er internet-
domænet .dk, der skal forvaltes efter reglerne i loven.
det i sagen omhandlende domænenavn hedder www.seaintel.com, og er derfor ikke
omfattet af internetdomæneloven da det er et .com domaine, hvorfor sagsøgers på-
stand om krænkelse af lovens § 12, stk. 2, bør afvises.
i relation til spørgsmålet om www.seaintel.com og varemærkeloven henholdsvis
markedsføringsloven henvises til de anbringender, der er gjort gældende andetsteds
til støtte for, at domænenavnet og udnyttelsen heraf ikke krænker sagsøgers rettig-
heder.
                                          - 31 -
markedsføringslovens § 1 – god markedsføringsskik
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgte har handlet i strid med markedsføringslo-
vens § 1. sagsøgte vil heroverfor gøre gældende, at sagsøgtes brug af navnet ‛seain-
tel‛ ikke er i strid med god markedsføringsskik.
markedsføringslovens § 1 om god markedsføringsskik giver beskyttelse mod hand-
linger udført i erhvervsøjemed, som for eksempel renommésnyltning, hvor en er-
hvervsdrivende ved markedsføringen af sine varer eller serviceydelser på utilbørlig
måde forbinder disse med eller på anden utilbørlig måde knytter an til tredjemands
velkendte virksomhed.
der skal foreligge en konkurrencesituation for at bruge markedsføringslovens § 1 i
anvendelse, og det gør der ikke i nærværende sag, idet der er tale om tjenesteydelser
af vidt forskellig art indenfor vidt forskellige områder. sagsøger har i øvrigt ikke på
nogen måde dokumenteret brug af ‛intel‛ i danmark.
såfremt det alligevel konstateres, at markedsføringslovens § 1 kan finde anvendelse,
skal der foretages en vurdering af forvekslingsrisikoen.
vurderingen af forveksling i medfør af markedsføringslovens § 1 foretages med ud-
gangspunkt i, hvorvidt kunderne vildledes …
for det første gøres det gældende, at der er tale om professionelle kunder indenfor de
to brancher, hvilket mindsker vildledningsrisikoen. endvidere skal der foreligge en
konkurrencesituation mellem parterne, og det er ikke tilfældet i denne sag.
for det andet gøres det gældende, at sagsøgte ikke har haft til hensigt at snylte på
sagsøgers varemærke, idet sagsøgte har valgt et udelukkende deskriptivt navn, idet
‛sea‛ betyder hav og ‛intel‛ er en forkortelse af ‛intelligence‛, der er normalt at an-
vende i branchen for informationsindsamling …
for det tredje, er der ikke yderligere forhold, der taler for, at benyttelsen af varemær-
ket, domænenavnet og selskabsnavnet vil medføre forveksling eller risiko for at for-
styrre markedsbilledet. hertil anføres, at sagsøgte i fagpressen og blandt kunder er
kendt under det fulde navn ‛seaintel maritime analysis‛ samt at der endvidere er
tale om udøvelse af en virksomhed i en niche indenfor shipping, hvorfor kundekred-
sen er meget snæver, og der er tale om et så specifikt område, at forstyrring i mar-
kedsbilledet ikke bliver relevant.
markedsføringslovens § 18 – forretningskendetegn
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgte har overtrådt markedsføringslovens § 18
ved brug af ordet ‛intel‛. sagsøgte vil heroverfor gøre gældende, at der ikke forelig-
ger et identisk forretningskendetegn eller domænenavn, samt at der endvidere ikke
foreligger forvekslingsrisiko mellem kendetegnene eller domænenavne.
markedsføringslovens § 18 finder supplerende anvendelse, hvor forholdet ikke er
omfattet af speciallovgivning, hvilket i dette tilfælde er varemærkelovens § 4.
                                            - 32 -
bestemmelsens første led indebærer en beskyttelse mod identiske kendetegn. da der
ikke er to identiske varemærker, er sagsøgers varemærke således ikke omfattet af
denne beskyttelse. derfor skal der foretages en vurdering af forvekslingsrisikoen,
idet bestemmelsens andet led indebærer en beskyttelse mod forvekslelige kendetegn.
hertil gøres det gældende, at bedømmelsen sker med udgangspunkt i om der i den
relevante kundegruppe er risiko for forveksling, og det tillægges derfor vægt, at der
er tale om professionelle kunder indenfor de to brancher, hvilket mindsker forveks-
lingsrisikoen.
endvidere gøres det gældende, at forvekslingsrisikoen også bedømmes på branche-
sammenfald, hvorfor det også skal tillægges vægt, at der er tale om to vidt forskellige
brancher og tjenesteydelser, hvorfor der ikke foreligger nogen forvekslingsrisiko eller
konkurrencerelation på det område. dertil kommer også, at sagsøgte yder virksom-
hed indenfor en niche i shippingbranchen, samt at markedsføringen kun sker inden-
for dette område.
ud fra en konkret forvekslingsbedømmelse er der ikke risiko for forveksling, idet bå-
de ord, billede, farve og lyd er forskelligt ved de to varemærker …
sagsøger har ikke krav på erstatning eller rimeligt vederlag
for så vidt angår sagsøgers påstand om betaling af vederlag efter varemærkelovens §
43 henvises i det hele til det ovenfor anførte, idet der ikke kan rejses krav om rimeligt
vederlag, når der ikke foreligger nogen krænkelse.
derudover har sagsøger ikke dokumenteret noget økonomisk tab i forbindelse med
sagsøgtes brug af ‛seaintel‛ eller ‛seaintel maritime analysis‛ som selskabsnavn el-
ler domænenavn.
ad sagsøgtes selvstændige påstande
sagsøgtes eu-varemærkeregistrering 005726633 og 002130938 skal ophæves for de af
påstandene omfattede tjenesteydelser, idet sagsøger for det første ikke har dokumen-
teret brug for de relevante tjenesteydelser indenfor de seneste 5 år, idet ordet intel må
anses for beskrivende for de relevante tjenesteydelser og endeligt idet det gøres gæl-
dende, at de to registreringer i klasse 39 skal ophæves som følge af, at de er søgt i om-
gåelsesøjemed, for at omgå brugspligtsreglerne.
de to varemærker er registreret henholdsvis 10. april 2003 og 24. november 2008.
sagsøger har ikke under sagen dokumenteret brug af varemærkerne for de af på-
standene omfattede tjenesteydelser, hvorfor varemærkerne skal ophæves i medfør af
eu varemærkeforordningens art. 51.
da ordet ‛intel‛ som anført tidligere er beskrivende for en række tjenesteydelser, har
sagsøgte nedlagt en række påstande vedrørende sagsøgers eu varemærkeregistre-
ringer, som må anses for registreret med urette. der er for alle registreringernes ved-
kommende tale om meget lange og komplicerede varefortegnelser, og der ses ikke i
nogle af sagerne at have været rejst generelle indvendinger mod mærkernes sær-
præg. det gøres således fra sagsøgtes side gældende, at ‛intel‛ for de relevante tjene-
steydelsers vedkommende må anses for uden særpræg.
                                          - 33 -
endelig gøres det gældende, at sagsøgers registrering af de omfattede varemærker
må anses for sket i et forsøg på at omgå brugspligtsbestemmelserne, hvorfor de af
den grund bør ophæves, da sagsøger ellers vil kunne opretholde ejendomsretten til et
varemærke i adskillige år uden at skulle dokumentere brug.
det bemærkes, at sagsøger jævnligt har genregistreret sit ordmærke ‛intel‛ i ohim
såvel som i pvs. det er bemærkelsesværdigt, at det har været nødvendigt at nyregi-
strere det samme varemærke gentagne gange, og det er sagsøgtes opfattelse, at dette
er sket med henblik på at omgå bestemmelserne om brugspligt, således som det
fremgår af varemærkelovens § 25 og varemærkeforordningens art. 15.
der henvises i den forbindelse til ohim guidelines for ophævelsessager, … punkt
4.3. …
jeg skal endvidere henvise til afgørelsen foretaget af 4. board of appeal d. 15. novem-
ber 2011 i sag r 1785/2008-4 …
det bestrides ikke, at sagsøger i forbindelse med nyregistrering af deres mærke har
anvendt let forskellige varefortegnelser, men det ændrer ikke på, at de tjenesteydel-
ser, som sagsøgtes virksomhed falder ind under har været omfattet af en lang række
ansøgninger for det identiske varemærke uden at sagsøger på nogen måde har kun-
net dokumentere, at de på noget [tidspunkt] har gjort brug af mærket for disse tjene-
steydelser endsige har dokumenteret, hvorfor brug eventuelt ikke er igangsat.
samtidig kan det konstateres, at sagsøger er særdeles aktiv i forsøget for at forhindre
enhver i at komme nær deres mærke, og at de umiddelbart ikke skyr mange midler
for at standse mindre virksomheders i øvrigt legitime forretning, hvorfor det er sag-
søgtes opfattelse, at sagsøger ved at foretage meget vidtrækkende genregistreringer
af deres mærke forsøger at udnytte brugsreglerne i varemærkeforordningen.
det kan tillige konstateres, at sagsøger ikke har søgt registrering af ‛intel‛ i klasse 39
i usa, hvilket givet skyldes, at de amerikanske regler indebærer, at man som ansøger
skal have en reel intention om at anvende varemærket for de ydelser, som ansøgnin-
gen omfatter. indleverer man en ansøgning for varer, eller tjenesteydelser, som man
ikke agter at anvende mærket for, vil hele registreringen kunne kræves ophævet.
særligt vedrørende [arm holding og alan roos murphy]
i relation til den subsidiære påstand bemærkes, at alan murphy i 2010 sammen med
lars jensen besluttede at iværksætte registrering af seaintel aps og at de to personer
begge har været registreret som direktører i selskabet frem til dato. alle beslutninger
om brug af kendetegnet seaintel har været truffet af de to personer i fællesskab.
de sagsøgte har således først fra sommeren 2014 været eneejere af seaintel aps og
seaintel aps har siden alene fortsat den brug af kendetegnet seaintel, det registrere-
de selskabsnavn og domænenavn, som selskabet anvendte forud for de sagsøgtes
overtagelse af alle anparter i selskabet.
det bemærkes i øvrigt, at sagsøgte seaintel aps ultimo seneste regnskabsår havde en
egenkapital på kr. 679.260.
                                                    - 34 -
           på baggrund af ovenstående gøres det således samlet gældende, at de sagsøgte ikke
           kan gøres ansvarlige for de handlinger, som selskabet seaintel aps har foretaget og
           fortsat foretager.
           yderligere gøres det gældende, at der ved afgørelse af, om de sagsøgte kan gøres
           medansvarlige for den påståede krænkelse skal tages hensyn til følgende:
                     -   at de sagsøgte ikke har været eneansvarlige for etablering af seaintel
                         aps eller påbegyndelsen af brugen af seaintel som kendetegn,
                     -   at der ikke er tale om et forsøg på krænkelse af sagsøgers kendetegn i
                         ond tro,
                     -   at [arm holding] tidligere har været indstævnt af sagsøger i dette sags-
                         kompleks, hvilket sagsanlæg sagsøger frafaldt tilbage i 2011,
                     -   at de sagsøgte således har kunnet haft en berettiget forventning om ikke
                         at blive indstævnt af sagsøger på ny i sagen,
                     -   at de sagsøgte på ingen måde selv har givet anledning til nærværende
                         søgsmål.
           det bestrides i denne forbindelse, at faktum i u. 2015.869h sagen (som er påberåbt af
           sagsøger) kan sammenlignes med nærværende sag …
           det gøres således gældende, at de sagsøgte ikke selvstændigt kan gøres ansvarlige
           for de handlinger, som er foretaget i [seaintel aps], da det ville indebære, at der sker
           et ansvarsgennembrud, hvilket der ikke er hjemmel til i lovgivningen. …‛
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
intel påberåbte sig oprindelig eu-varemærkeregistrering ctm 005726633 i relation til kræn-
kelsesspørgsmålet, og seaintel nedlagde på den baggrund en modpåstand om, at registre-
ringen skulle ophæves for nogle nærmere angivne tjenesteydelser i klasse 39 og 42. uanset at
intel ikke længere støtter krænkelsesspørgsmålet på denne eu-varemærkeregistrering følger
det af princippet i retsplejelovens § 359, at retten fortsat skal tage stilling til det rejste mod-
krav. seaintel har endvidere på baggrund af sine forretningsmæssige aktiviteter en retlig in-
teresse i at få rettens stillingtagen til den selvstændige påstand 2 i forhold til ctm 002130938.
efter det i sagen fremkomne har seaintel ikke godtgjort, at ordet ‛intel‛ anvendes som en
sædvanlig forkortelse for ordet ‛intelligence‛ og dermed er beskrivende for informations-
indsamling. retten har herved lagt vægt på, at en række virksomheder i bl.a. søfartsbran-
                                                  - 35 -
chen, herunder mærsk, generelt anvender ordet ‛intelligence‛, og ikke blot ordet ‛intel‛,
som beskrivelse for informationsindsamling. desuden dokumenterer de fremlagte uddrag
fra ordbøger ikke på tilstrækkelig sikker vis, at ‛intel‛ er almindelig brugt for informations-
indsamling. det er derfor ikke godtgjort, at intel-varemærket savner særpræg for informa-
tionsindsamling.
en varemærkeindehaver har en helt legitim interesse i at udvide registreringen af sine vare-
mærker til nye vareklasser og varer/tjenesteydelser i takt med, at virksomheden ønsker at
udvide sine aktiviteter til nye forretningsområder. det forhold, at intel har en række vare-
mærkeregistreringer i samme vareklasser, er således ikke i sig selv tilstrækkeligt til at statue-
re, at disse registreringer er foretaget for at omgå brugspligten.
intel har fremlagt en række udskrifter fra egen hjemmeside og fra youtube, samt eksempler
på artikler i forskellige nyhedsmedier fra 2012 og 2013, hvoraf fremgår, at intel er involveret i
flere forskningsprojekter inden for bl.a. kommunikation og bilteknologi, samt at intel udvik-
ler teknologi til intelligente transportsystemer og i den forbindelse har indgået samarbejder
med flere virksomheder i bilindustrien om udvikling af nye ‛infotainment systems‛ til biler.
intel har herved på tilstrækkelig vis godtgjort at have brugt sit varemærke for ‛information
vedrørende transport‛ i klasse 39 og ‛industriel analyse og forskning‛ i klasse 42 i den for
ctm 005726633 relevante brugsperiode, som er fra den 24. november 2008 til den 24. no-
vember 2013. derimod har intel ikke fremlagt tilstrækkelig dokumentation for, at intel frem
til 6. december 2011, hvor seaintel nedlagde påstand om ophævelse af intels varemærke
ctm 002130938 for ‛tjenesteydelser bestående af informationer om transport af varer af
mæglere og turistbureauer‛ i klasse 39, har gjort reel brug af sit varemærke for disse tjene-
steydelser. som følge af det anførte tager retten de sagsøgtes selvstændige påstand 2 til følge,
mens intel frifindes for den selvstændige påstand 1.
de sagsøgtes selvstændige påstand 3 er reelt et anbringende til støtte for de sagsøgtes øvrige
selvstændige påstande og for frifindelsespåstanden, hvorfor den selvstændige påstand 3 af-
vises.
                                                - 36 -
intels registrerede varemærker er ubestridt velkendte her i landet og i eu og nyder dermed
beskyttelse efter varemærkelovens § 4, stk. 2 og ef-varemærkeforordningens art. 9, stk. 1, lit-
ra c.
efter det under sagen fremkomne lægger retten til grund, at seaintel benytter både ‛seain-
tel‛ og ‛seaintel maritime analysis‛ som kendetegn og som betegnelse for sin virksomhed.
intels varemærke indgår i sin helhed i ‛seaintel‛, hvor bestanddelen ‛intel‛ er fremhævet,
idet det altid skrives med stort ‛i‛. ‛intel‛ må desuden anses for den dominerende del af så-
vel ‛seaintel‛ som ‛seaintel maritime analysis‛, da ‛sea‛ må anses for en svag bestanddel
af kendetegnet, og da ‛maritime analysis‛ er beskrivende for de tjenesteydelser, som seain-
tel tilbyder. i sin grafiske udformning er ‛seaintel‛ endvidere særligt fremhævet med store,
fede typer i hvid skrift på blå baggrund, hvilket tillige er med til at lede tanken hen på intels
velkendte figurmærke. der er på baggrund af det anførte en sådan grad af lighed mellem
seaintels kendetegn og intels varemærker, at det efter en samlet vurdering - hvori tillige
indgår, at intels varemærker er særdeles velkendte - må antages, at den relevante omsæt-
ningskreds vil forbinde parternes mærker med hinanden.
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at intel som en del af sine forretningsmæssige ak-
tiviteter udvikler og tilbyder tekniske løsninger rettet mod transportbranchen, herunder
komponenter og værktøjer, som kan bruges til indsamling af data. intels og seaintels ydelser
må derfor i et vist omfang anses for at supplere hinanden.
under disse omstændigheder må det antages, at brugen af seaintels kendetegn og virksom-
hedsnavn vil kunne medføre, at den relevante kundekreds vil opfatte seaintel som en del af
intels virksomhed, og at seaintel således uden egen markedsføringsindsats nyder godt af det
omdømme, som intel har opbygget gennem årene, hvorved seaintel drager utilbørlig fordel
af varemærkets ubestridte renommé for innovation, kvalitet og pålidelighed. seaintel har
herved krænket intels varemærkeret, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, og ef-
varemærkeforordningen art. 9, stk. 1, litra c.
                                                - 37 -
under henvisning til det ovenfor anførte om mærkelighed har seaintel endvidere overtrådt
selskabslovens § 2.
intel skal derfor have medhold i påstandene 1, 2 og 3.
som ovenfor anført udgør seaintels brug af kendetegnet ‛seaintel‛ en krænkelse af intels va-
remærkerettigheder. seaintel kan derfor heller ikke lovligt gøre erhvervsmæssig brug af do-
mænenavnet seaintel.com, og retten tager derfor intels påstande 4 og 5 til følge.
som intels påstand 6 er formuleret, er denne for uklar til at kunne danne grundlag for en
dom om forbud, hvis overtrædelse er belagt med straf. retten afviser derfor denne påstand.
efter de foreliggende oplysninger er det ikke godtgjort, at intel som følge af seaintels hand-
linger har lidt et tab, der kan kræves erstattet. intel er imidlertid som følge af seaintels kræn-
kelse af intels varemærkeret berettiget til et vederlag i henhold til varemærkelovens § 43, stk.
1. efter en samlet vurdering af den skete udnyttelse af varemærket, herunder perioden hvori
krænkelsen er sket, fastsættes vederlaget skønsmæssigt til 20.000 kr., der forrentes fra den 31.
august 2011.
da seaintel er indehaver af og driver virksomheden ‛seaintel‛, og da der ikke er grundlag
for at pålægge arm holding eller alan roos murphy hæftelse for seaintel, frifindes disse
sagsøgte for intels påstande 7-12. der er efter bevisførelsen endvidere ikke grundlag for at
pålægge arm holding eller alan roos murphy et selvstændigt ansvar, hvorfor de tillige fri-
findes for intels påstand 13.
efter sagens udfald skal seaintel betale sagsomkostninger til intel. efter sagens omfang og
karakter fastsættes sagsomkostningsbeløbet til 40.000 kr., hvoraf 3.950 kr. udgør forholds-
mæssig dækning af retsafgift, og resten dækker rimelige udgifter til advokatbistand.
endvidere skal intel betale sagsomkostninger til arm holding og alan roos murphy. sag-
somkostningsbeløbet fastsættes til i alt 15.000 kr. der er ved fastsættelsen lagt vægt på, at sa-
                                               - 38 -
gen mod arm holding og alan roos murphy har haft et begrænset omfang under forbere-
delsen og hovedforhandlingen, og at disse parter har været repræsenteret af samme advokat
som seaintel.
                                     thi kendes for ret:
seaintel aps forbydes erhvervsmæssigt at bruge ‛seaintel‛ som varemærke eller kendetegn
for den af seaintel aps drevne virksomhed.
seaintel aps forbydes at bruge et selskabsnavn eller et binavn indeholdende betegnelsen
‛intel‛ som selvstændig bestanddel.
seaintel aps skal slette selskabsnavnet/binavnet seaintel maritime analysis aps fra er-
hvervsstyrelsens virksomhedsregister.
seaintel aps forbydes at bruge domænenavnet seaintel.com.
seaintel aps skal slette domænenavnet seaintel.com uden omkostninger for intel.
intel corporations påstand 6 afvises.
seaintel aps skal inden 14 dage til intel corporation betale 20.000 kr. med procesrente fra
den 31. august 2011.
alan roos murphy holding aps og alan roos murphy frifindes for intel corporations på-
stand 7-13.
intel corporation frifindes for de sagsøgtes selvstændige påstand 1.
eu-varemærkeregistrering 002130938 ophæves for følgende tjenesteydelser i klasse 39 ‛tje-
nesteydelser bestående af informationer om transport af varer af mæglere og turistbureauer‛
                                              - 39 -
(services consisting of information about the transport of goods by brokers and tourist agen-
cies).
de sagsøgtes selvstændige påstand 3 afvises.
seaintel aps skal inden 14 dage betale 40.000 kr. i sagsomkostninger til intel corporation.
intel corporation skal inden 14 dage betale i alt 15.000 kr. i sagsomkostninger til alan roos
murphy holding aps og alan roos murphy.
sagsomkostningsbeløbene forrentes i medfør af rentelovens § 8 a.
     torben svanberg                    mette skov larsen                   gitte forsberg
                                            (sign.)
                                        ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den