text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 15. juni 2000 blev af retten i sagen
h-0117-97
a/s schweitzer-magasinet
under konkurs
(advokat søren skov knudsen)
   mod
1) norden olje as
(advokat ole fuglede)
procestilvarslet: novadan a/s
(advokat terkel lund-nielsen
 v/ advokat søren lau petersen)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, norden olje as, har to modkrav, der kan gøres
gældende overfor sagsøger, a/s schweitzer-magasinet under konkurs, tidligere perfection a/s'
ubestridte krav om betaling for leverede varer. det ene modkrav vedrører mangelfuld
                                                - 2 -
rådgivning forud for leveringen af nogle kemiske produkter til brug for en test af ren-
gøringsmidler til malkeanlæg i norge i maj 1996. det andet vedrører manglende levering af
båndsæbe til polen i foråret 1996.
påstande
sagsøger har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at betale dkk 217.861,75 med tillæg
af rente efter den danske rentelovs regler af dkk 121.702,25 fra 27. juni 1996 og af dkk
96.159,50 fra 15. juli 1996.
subsidiært, at sagsøgte tilpligtes at betale et mindre beløb efter rettens bestemmelse.
sagsøgers krav skyldes for varer leveret indtil den 16. april 1996.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsøgte har ikke bestridt sagsøgers krav, men har gjort følgende modkrav gældende til
kompensation:
vedrørende mangelfuld rådgivning:
betalt til novadan for varer                  kr.   95.799,25 afholdte udgifter til deltagelse i test
betalt til tine                           kr.  24.600,00
                                      kr. 120.399,25
erstatning for følgevirkningerne af manglende levering:
salg 10.000 liter båndsæbe a kr. 35,00 kr. 350.000,00
køb 10.000 liter båndsæbe a kr. 12,00 kr. 120.000,00
tab på båndsæbe                                kr. 230.000,00
udgifter på arbejdsløn og rejseudgifter             kr. 200.000,00
tab ved følgesalg af andre kemikalier
10.000.000 (andel 5%)                kr. 500.000,00
- indkøb                       kr. 200.000,00 kr. 300.000,00
totaltab 1. år                             kr. 730.000,00
                                                - 3 -
tab de øvrige 4 år:
salg båndsæbe                       kr. 230.000,00
salg kemikalier                    kr. 300.000,00
øvrige 4 år (x 4)                  kr. 530.000,00 kr.-2.120.000,00
beregnet tab ialt                            kr.-2.120.000,00
sagens omstændigheder
sagsøger, der indtil 1. maj 1996 drev virksomhed under navnet perfection a/s, var producent
af rengøringsmidler og havde en årlig omsætning på ca. 60 mill.kr. sagsøger var ejet af
direktør e. linder-madsen.
på grund af økonomiske vanskeligheder fik sagsøgeren et moratorium med de store kreditorer i
februar 1996. moratoriet ophørte, men sagsøger var insolvent, og direktør e. linder-madsen
måtte erkende, at det var nødvendigt at afhænde virksomheden. med overtagelse pr. 1. maj
1996 blev aktiviteterne inklusive navnet perfection solgt ud af det sagsøgende selskab til
novadan a/s, der ligeledes overtog medarbejderne. aktiviteterne blev lagt i et datterselskab af
novadan a/s, som fik navnet perfection a/s. det nye selskab modtog fra den 1. maj 1996 al
post til "perfection". efter overtagelsen i maj 1996 fortsatte direktør e. linder-madsen som
konsulent for det nye perfection a/s. efter frasalg af aktiviteterne ændrede sagsøgeren pr. 1.
maj 1996 navn til a/s schweitzer-magasinet.
ved skrivelse af 6. maj 1996, underskrevet af e. linder- madsen, adm. direktør for perfection
a/s, og ove vinkel, adm. direktør for novadan a/s, orienteredes bl.a. kunderne om
overtagelsen. af skrivelsen fremgår bl.a.:
"vi har hermed den glæde at meddele, at perfections betalingsstandsning nu er hævet.
der er sket kapitaltilførsel, idet novadan a/s pr. 1. maj 1996 har overtaget perfection.
virksomheden fortsætter som et 100% danskejet selskab.
                                               - 4 -
ved overtagelsen er samtlige medarbejdere tilbudt fortsat ansættelse, og virksomheden
videreføres i de bestående bygninger i tåstrup. produktion og distribution af produkterne vil
ligeledes fortsat ske fra tåstrup, hvorfor der ikke vil være nogen forandringer i deres forhold til
virksomheden.
   ...
novadan er et selvstændigt aktieselskab under de danske mejeriers fællesindkøb.
   ..."
den 10. maj 1996 anmeldte sagsøger betalingsstandsning, og den 9. maj 1997 blev sagsøger
taget under konkursbehandling.
sagsøgte sælger rengøringsmidler og beslægtede produkter hertil til alle brancher, dog ikke til
private forbrug- ere. virksomheden påbegyndtes i norge i 1990 med roar syversen som leder
og etablerede sig i polen i 1991 og i danmark i 1992. produkterne sælges i norge, danmark,
sverige, polen, tjekkiet, og sagsøgte har en afdeling på filippinerne. sagsøgte har ca. 300
ansatte og en omsætning på 110 mill. kr.
den 19. april 1993 blev der indgået en samarbejdsaftale mellem sagsøger og sagsøgte om
sagsøgers levering af kemikalier og kemiske produkter til rengøring. af aftalens pkt. 4 fremgår:
"ndo kan ikke fremsætte erstatningskrav over for perfection for tab, som ndo eventuelt lider
på grund af forsinkelse med levering, hvis denne forsinkelse skyldes omstændigheder, der er
indtruffet under transporten efter afsendelse fra perfection's lokaler eller andre forhold, hvorpå
perfection ingen indflydelse har.
perfection er uden ansvar for forsinkelser, der ikke kan tilregnes perfection's egne forhold.
reklamation
reklamation for mangler eller beskadigelse skal finde sted så hurtigt som muligt."
                                              - 5 -
om kravet for mangelfuld rådgivning:
sagsøgte, som var interesseret i at kunne levere rengøringsmidler til rensning af malkeanlæg,
tog i 1995 kontakt til tine, sammenslutningen af norske mejerier, med en anmodning om at
få testet produkter til brug herfor. rengøringsprodukter til mejerier i norge kan kun sælges,
hvis tine har godkendt, at rengøringsmidlet ikke vil påvirke mælkekvaliteten.
i foråret 1995 meddelte tine, at der ville blive afholdt en test af rengøringsprodukter til brug
for rensning af malkeanlæg i landbruget. produkter i forslag skulle være tine i hænde senest
den 1. september 1995. senest den 1. januar 1996 skulle det endeligt meddeles tine, hvilke
produkter der skulle deltage i testen medfølgende en beskrivelse af produktet og et
rengøringsprogram. testen skulle begynde den 1. maj 1996, hvilket tidspunkt senere blev
forlænget til den 1. juni 1996.
i maj 1995 tog sagsøgte kontakt til procestilvarslede, novadan a/s, vedrørende levering af
egnede produkter til brug i testen. novadan a/s, som selv skulle deltage i testen, tilkendegav,
at man ville prøve at finde egnede produkter, men medio august 1995 meldte novadan a/s fra
over for sagsøgte.
sagsøgte tog herefter kontakt til sagsøgers eksportchef bent elmer, som erklærede sig
indstillet på at løfte opgaven. sagsøgte var bekendt med, at sagsøger ikke havde kendskab til
landbrugsområdet. på grundlag af kravspecifikationer fra tine foreslog sagsøger otte
produkter, som alle blev sendt til tine, herunder produkterne ndo sur (et surt produkt) og
ndo bas (et basisk produkt). kravspecifikationerne fra tine indeholdt efter det oplyste ikke
oplysning om, at myresyre ikke måtte indgå i produkterne.
i løbet af efteråret/vinteren 1995 ændrede tine sine kravspecifikationer to gange.
på et møde i november 1995 mellem bent elmer og kemiingeniør jens erik hansen fra
sagsøger og kemiingeniør preben christiansen fra sagsøgte blev det bl.a. drøftet, at preben
christiansen skulle foretage en test af ndo sur og ndo bas hos en landmand.
ved fax af 8. december 1995 modtog sagsøgte en håndskreven anvisning indeholdende tre
forslag fra bent elmer på, hvorledes ndo sur og ndo bas skulle anvendes. det fremgår bl.a.
heraf, at der om aftenen efter malkning skal anvendes tankrens som 2 % opløsning ved en
temperatur på 80-85’c .
                                                 - 6 -
på et møde medio december blev det bl.a. aftalt, at preben christiansen skulle udarbejde et
rengøringsprogram.
blandt andet på grund af tine's kravspecifikationer blev seks af produkterne fravalgt.
produkterne ndo sur og ndo bas, som begge opfyldte tine's kravspecifikationer, blev
herefter valgt til endeligt at indgå i testen, og meddelelse herom samt beskrivelse af
produkterne blev indleveret til tine inden den 1. januar 1996.
ved fax af 13. maj 1996 hastebestilte sagsøgte produkterne ndo bas og ndo sur hos
perfection att: eksportchef bent elmer.
ved proformafaktura af 21. maj 1996 bekræftedes bestillingen på ndo sur og ndo bas til en
samlet pris på kr. 95.799,25. bekræftelsen er stemplet perfection a/s, og brevhovedet bærer
navnet perfection a/s efterfulgt i parentes og med mindre skrifttype af novadan a/s samt et
a/s reg.nr.
sagsøgte blev telefonisk informeret om, at novadan a/s ville levere produkterne, da perfection
a/s ikke selv var i stand til det, hvorfor sagsøgte sendte etiketterne til produkterne til novadan
a/s.
primo juni 1996 meddelte sagsøgte telefonisk bent elmer, at tine havde oplyst, at myresyre
tidligere havde forårsaget ændringer i gummidele på malkeanlæg. på baggrund heraf
foranstaltede perfection a/s en undersøgelse på deres laboratorium i roskilde.
af fax af 13. juni 1996 fra perfection a/s, underskrevet af bent, til sagsøgte fremgår:
"med tanken på det "lave kalkindhold" i vandet i norge 0-3 dh’ er det ikke utænkeligt, at en 1
% blanding er tilstrækkelig.
vi har imidlertid ikke rigtig nogen erfaring på området, så vi er nødt til at bevare det
understregede måske."
tillige med faxen medsendtes en intern meddelelse af 13. juni 1996 fra jens erik hansen til
bent elmer. det fremgår heraf:
                                                - 7 -
  rengøring med sure rengøringsmidler (bl.a. af malkema skineanlæg)
jeg har d.d. talt med codan gummi, som fremstiller gummi i forskellige kvaliteter, bla. til
malkemaskiner. codan gummi oplyser:
myresyre kan være aggressiv over for nogle gummityper, bla. nitritgummi.
i den forbindelse er temperaturen en meget væsentlig faktor. i de koncentrationer, som er
relevante er risikoen dog ringe. det anbefales dog at nedsætte temperaturen.
thomas hvidt (th), novadan, deler ovennævnte opfattelse. samtidig gør th opmærksom på at
man under ingen omstændigheder bør rengøre med syre ved temperaturer på over 60-65’c.
jeg deler ovennævnte opfattelse. fra min tid på mejerierne er det min erfaring, at ved
temperaturer på over 70’c i syrerengøringen bliver vaskeopløsningen gråsort pga. opløst
gummi. dette blev oplyst allerede kort efter nytår til både preben kristiansen, nor den olje og
be. i undervisningen på mejeribrugets uddan- nelsescenter, dalum tekniske skole, hedder det,
at rengøring med syre aldrig bør overstige 60-65’c. thol- strup mejerierne anbefalede 60’c.
konklusion:
i 2,0 % opløsning er risikoen for ødelæggelse af gummimateriale minimal ved 60-65’c. ved 2
% opløsning vil rengøringseffekten være sikker (forudsat at rengøringsforskrifterne i øvrigt
følges).
i 1,0 % opløsning ved 60-65’c er der ingen risiko for ødelæggelse af gummimateriale.
rengøringseffekten er måske god nok.
for at afklare den sidste rest af risiko for ødelæggelse af gummi bliver der gennemført test
med forskellige gummimaterialer fra codan gummi og s.a. christensen (producent af
malkemaskiner). gummiprøverne forventes at komme fredag eller mandag, hvorefter forsøget
gennemføres...."
samtidig hermed fik perfection a/s udarbejdet en rapport vedrørende gummimaterialers
resistens over for tankrens ms, som indeholder myresyrer. af rapporten af 17. juni 1996
fremgår bl.a., at gummimaterialet efter 72 timer ved 65 ’c har ændret karakter. rapporten
                                               - 8 -
konkluderede følgende:
"ødelæggelserne af gummimaterialet vurderes at være små. jeg mener stadig, at
gummimaterialet vil være funktionsdygtigt til pakninger og malkeudstyr. jeg mener ikke, at
landmanden skal skifte gummimateriale og pakninger oftere end normalt, hvis der anvendes
tankrens ms som surt rengøringsmiddel. der må selvfølgelig tages forbehold for, at
landmanden anvender andre gummimaterialer eller ringere kvaliteter end den her testede.
jeg regner med at modtage prøver af gummimateriale fra s.a. christensen (producent af
malkemaskiner). når prøverne er modtaget, vil der blive igangsat forsøg under samme
betingelser som i ovennævnte forsøg"
den 16. juni 1996 blev der afholdt et møde mellem salgs- og marketingdirektør hos novadan
a/s jan knygle, bent elmer og roar syversen, hvor problemet blev diskuteret.
af faktura af 20. juni 1996 på kr. 95.799,25 vedrørende levering af ndo bas og ndo sur
fremgår navnet perfection med novadan a/s i mindre skrift og i parentes nedenunder.
ved faktura af 3. juli 1996 anmodede tine sagsøgte om at betale deltagergebyret i testen på
nkr. 20.000 + 23 % mva. sagsøgte betalte fakturaen uden forbehold.
ved skrivelse af 9. juli 1996 oplyste sagsøgte perfection a/s om, at tine havde nægtet
sagsøgte videre deltagelse i forsøgene under henvisning til, at produkternes kvalitet var for
dårlig. sagsøgte ville derfor sende de leverede varer retur efter indsamling fra mejerierne, og
et erstatningskrav ville derefter blive udregnet og oversendt.
den 13. august 1996 tilbød sagsøgte sagen forligt mod, at perfection a/s krediterede sagsøgte
alle omkostninger i norge vedrørende ndo bas og ndo sur, herunder udgifter til fragt og
afgift til tine.
ved skrivelse af 17. september 1996 afviste jan knygle sagsøgtes reklamation under
henvisning til, at de leverede produkter var receptsvarende. samtidig oplystes, at perfection
a/s (novadan a/s) kun har ansvaret for levering af varerne leveret den 13. maj 1996, mens
reklamationer vedrørende andre forhold skal rettes mod det gamle selskab, nemlig sagsøgeren.
sagsøgte fastholdt sit krav om kreditnota i skrivelse af 18. september 1996.
                                               - 9 -
ved skrivelse af 2. oktober 1996 fra perfection (novadan a/s) underskrevet e. linder-madsen
rykkedes sagsøgte for betaling af fakturaer for krav tilhørende henholdsvis sagsøgeren og
perfection a/s. vedrørende sagsøgtes reklamation over ndo bas og ndo sur anførtes:
"reklamationen på ndo bas og ndo sur er begrundet i dårlig eller fejlagtig rådgivning fra vor
side i 1995. det blev ved den lejlighed aftalt, at norden olje a/s skulle gennemføre et praktisk
forsøg, hvilket ikke blev gjort."
på et møde den 17. oktober 1996 mellem jan knygle og roar syversen blev sagsøgtes
manglende betalinger af fakturaer diskuteret.
den 24. oktober 1996 indgik en betaling på i alt kr. 321.346,40 til perfection a/s fra sagsøgte,
bl.a. vedrørende ndo sur og ndo bas. sagsøgte tog ikke forbehold i forbindelse med
betalingen.
ved skrivelse af 13. januar 1997 meddelte sagsøgte sagsøger, at produkterne ndo bas og
ndo sur ville blive bortkørt og destrueret på sagsøgers regning, såfremt produkterne ikke var
afhentet inden 10 dage. produkterne blev ikke afhentet og blev derfor destrueret.
båndsæben
sagsøgte leverede båndsæbe, benævnt trans perfect light n, til flere polske bryggerier til
smøring af samlebånd, herunder til et bryggeri i sierpc.
i marts/april 1996 bestilte sagsøgtes repræsentant i polen skriftligt 10 x 200 ltr. transfer
perfect light hos sagsøger til levering i polen.
på daværende tidspunkt forhandlede sagsøgte en aftale med bryggeriet i sierpc, som bl.a.
omfattede levering af smøreanordning til transportbånd i en femårig periode.
sagsøgte bekræftede bestillingen, men leverede alene 6 x 200 ltr. båndsæbe. sagsøgte blev
efterfølgende lovet en restleverance indenfor en uge. da varerne ikke var kommet efter en
uge, rykkedes sagsøger, og bent elmer oplyste, at varerne var blevet afsendt til polen. da
varerne stadig ikke var modtaget et par dage senere, ringede roar syversen til bent elmer,
                                              - 10 -
som efter at have undersøgt sagen nærmere oplyste, at deres lagerformand ved en fejl havde
sendt varerne til sagsøgers eget lager i tjekkiet. sagsøger kunne ikke sende andre varer, da de
ikke havde nogen på lager, heller ikke i tjekkiet.
den 24. april 1996 bestilte bryggeriet i sierpc 4 tønder trans perfect light, men sagsøgte
kunne ikke levere det bestilte.
ved skrivelse af 30. maj 1996 til sagsøgtes firma i polen afbestilte bryggeriet i sierpc levering
af 840 l trans perfect light med henvisning til den manglende overholdelse af leveringstiden.
med skrivelse af 12. juni 1996 returnerede bryggeriet i sierpc udkast til aftale med sagsøgte.
af skrivelsen fremgår bl.a. (i dansk oversættelse):
"vedlagt fremsendes 4 eksemplarer af den ikke underskrevne aftale om smøreanordning til
transportbånd. aftalen blev ikke underskrevet, da smøremidlet til båndet ikke blev leveret
rettidigt".
sagsøgte reklamerede herefter i skrivelse af 26. juni 1996 over for perfection a/s att: bent
elmer over den manglende levering og fejlpakning af trans perfect light med krav om
kreditnota på i alt kr. 44.359,75.
reklamationen blev besvaret ved skrivelse af 2. oktober 1996 fra perfection a/s ved e. linder-
madsen til sagsøgte, hvoraf fremgår bla.:
"....
som grund for din manglende indbetaling, angiver du, at norden olje a/s har mistet nogle
kunder, fordi perfection a/s leverede 6x200 ltr. båndsæbe mod de bestilte 10x200 ltr ved
leverancen til polen i marts 1996.
der er her tale om en menneskelig fejl, som jeg beklager meget og, såfremt du måtte ønske
det, gerne vil redegøre nærmere for..."
på ovenfor nævnte møde den 17. oktober blev problemerne omkring den mangelfulde levering
tillige drøftet.
af rapport fra sagsøgtes polske afdeling vedrørende sagsøgtes situation i polen fremgår bl.a. (i
                                             - 11 -
dansk oversættelse):
"smøreanordninger
....
kunden er ikke interesseret i interne problemer i perfection eller stridigheder mellem norden
olje as og perfection as, men kræver omgående levering og anser norden olje as for at være
ansvarlig for manglende opfyldelse af aftalen."
forklaringer
roar syversen har forklaret, at han er koncernchef for sagsøgte i norge.
i 1993 fik de kontakt til sagsøger, som blev deres største leverandør af rengøringsmidler med
ca. 70 % af alle leverancer. sagsøgte var derfor meget afhængig af sagsøger. vidnet havde
næsten udelukkende kontakt med sagsøgers eksportchef bent elmer, og de talte sammen ca.
hver fjortende dag. vidnet havde kun sporadisk forbindelse med andre end bent elmer.
i begyndelsen af 1995 etablerede sagsøgte en landbrugsafdeling, som skulle sælge
rengøringsprodukter direkte til landmændene. sagsøgte manglede et rengøringsmiddel til
malkeanlæg og tog kontakt til tine med henblik på at opnå en godkendelse til salg af rengø-
ringsmidler til malkeanlæg. kort derefter inviterede tine flere leverandører til at få testet deres
produkter.
i slutningen af maj 1995 rettede sagsøgte henvendelse til novadan a/s, som de vidste var
storleverandør i danmark af rengøringsmidler til malkeanlæg. kort herefter blev der afholdt et
møde mellem jan knygle, laboratoriechef torben hvidt fra novadan a/s og kemiingeniør
preben christiansen fra sagsøgte. i juni meddelte novadan a/s, at de ville hjælpe sagsøgte
med at løse opgaven. efterfølgende var der nogle samtaler, hvorunder novadan a/s lovede at
sende prøver.
den 18. august 1995 forespurgte preben christiansen, hvornår de ville modtage prøverne,
hvorefter novadan a/s meddelte, at de ikke ville levere disse. novadan a/s var selv inde på
markedet og skulle selv deltage i konkurrencen.
                                               - 12 -
vidnet ringede derefter til bent elmer, som havde flere produkter, som kunne bruges til testen.
han talte ikke med sagsøger om, hvilke erfaringer sagsøger havde med rengøringsmidlerne til
malkemaskiner. bent elmer og preben christiansen kom til norge med en produktpakke med
mere end to produkter, som blev sendt til tine.
der blev ikke på noget tidspunkt talt om, at sagsøgte selv skulle teste produkterne før
indleveringen til tine's test.
i december 1995 blev ndo bas og ndo sur blev valgt som de deltagende produkter.
sagsøger gav ingen skriftlig garanti, men bent elmer gav mundtligt vidnet en garanti om, at
produkterne lignede de produkter, som sagsøgte anvendte til rengøring på bryggerierne, og
bent elmer anbefalede produkterne.
etiketter til produkterne skulle indleveres til tine inden 1. januar 1996. papirerne vedrørende
ndo sur og ndo bas blev udarbejdet i et samarbejde mellem preben christiansen og
sagsøgers laboratorium i roskilde med bl.a. mejeriingeniør jens erik hansen som bistand.
vidnet fulgte med fra sidelinien.
i marts 1996 informerede bent elmer telefonisk vidnet om, at sagsøger havde økonomiske
problemer. da bent elmer senere informerede ham om, at novadan a/s var potentiel køber,
sagde vidnet, at det var uden betydning for ham, hvem der var aktionær.
han var klar over, at sagsøger havde økonomiske problemer, idet han blev anmodet om at
betale forskudsvis grundet sagsøgers manglende likviditet.
skrivelsen af 13. maj 1996 fra e. linder-madsen gav ham ikke anledning til bekymring, og han
forstod ikke, at der var tale om et nyt selskab, men alene at der var sket en kapitaltilførsel.
han holdt sig alene til perfection, som han altid havde gjort. perfection havde også den samme
adresse, det samme telefonnummer og de samme ansatte.
den 1. maj 1996 skulle der have været sendt 10.000 l ndo sur og ndo bas til testning, men
fristen var udskudt til den 1. juni. produkterne var, som man plejede, blevet bestilt telefonisk i
god tid til brug for testen. sagsøger havde imidlertid ikke effektueret bestillingen, hvorfor
sagsøgte på ny bestilte produkterne ved en fax den 13. maj.
                                               - 13 -
bestillingen blev som sædvanlig sendt til sagsøger, attention bent elmer. et par dage efter
ringede bent elmer og oplyste, at de ikke havde kapacitet på fabrikken, hvorfor bestillingen
ville blive effektueret fra novadan a/s i kolding. vidnet blev bedt om at levere sine etiketter til
kolding. varerne blev herefter leveret. vidnet havde ingen kontakt til novadan a/s, men alene
til bent elmer hos "perfection".
i begyndelsen af juni 1996, kort efter testens start, talte preben christiansen med tine, som
oplyste, at sagsøgtes produkter indeholdt myresyre, og at der havde været sager i norge, hvor
myresyren havde ødelagt gummipakningerne. vidnet ringede efterfølgende til bent elmer, som
ville undersøge problemet.
senere talte han med jens erik hansen fra perfections laboratorium, som ikke ville garantere,
at myresyren i produkterne ikke kunne ødelægge landmændenes malkeanlæg. han stillede
samme spørgsmål til bent elmer og fik samme svar.
med tanke på de skader, som produktet kunne forårsage med erstatningsansvar til følge, og
efter råd fra sin advokat valgte sagsøgte derfor straks at trække produktet tilbage. vidnet
meddelte telefonisk bent elmer og dernæst tine beslutningen og fik alle de indsendte pro-
dukter retur.
den 16. juni deltog han i et møde med jan knygle og bent elmer, hvor problemerne blev taget
op, specielt på mejerisiden. de talte ikke om, hvem der havde ansvaret. vidnet var vred og
ville have kompensation for tabte markedsandele, men fik ikke noget svar herpå. han blev
spist af med, at laboratoriet ville tage kontakt til preben christiansen. på det tidspunkt troede
han fortsat, at novadan a/s havde købt aktierne i det sagsøgende selskab. bent elmer gjorde
på intet tidspunkt vidnet opmærksom på, at han reklamerede overfor det forkerte selskab.
først ved skrivelse af 20. august 1997 blev han gjort opmærksom på, at der var tale om et nyt
selskab.
i oktober 1996 indkaldte jan knygle ham til et møde. på det tidspunkt havde sagsøgte
standset alle betalinger til såvel det gamle som det nye perfection, da de ikke vidste, hvem de
skulle forholde sig til. under mødet sagde jan knygle, at alle leverancer ville blive stoppet, hvis
ikke alle perfections fakturaer blev betalt. problemet med myresyren var perfection
uvedkommende, da novadan a/s alene havde produceret for sagsøgeren, fordi sagsøger ikke
                                               - 14 -
selv kunne. ifølge jan knygle skulle pengene betales til novadan a/s/perfection a/s, fordi de
havde produceret og leveret varerne til sagsøgte. til gengæld lovede han, at han ville friholde
sagsøgte, fordi der var tale om en "møgsag", som sagsøgte ikke skulle hæfte for. jan knygle
ville ikke have varerne retur.
da 70 % af sagsøgtes produkter blev leveret af perfection, ville sagsøgte være gået konkurs,
såfremt sagsøgte ikke fik leveret varer. på baggrund heraf samt jan knygles løfte betalte
sagsøgte det skyldige beløb til perfection a/s et par dage senere.
sagsøgte havde ingen aftale med sagsøger om, at udgiften til tine ville blive dækket af
sagsøger, såfremt produktet ikke blev godkendt til det norske marked.
båndsæbe
sagsøgte havde igennem en længere periode forsøgt at få en aftale i stand med bryggeriet i
sierpc om levering af smøremidler til et anlæg, som sagsøgte skulle lease af sagsøgte.
bryggeriet havde mundtligt accepteret kontraktsudkastet, men vedkommende, som skulle
underskrive kontrakten i sierpc, var først til stede en uge eller to senere. kontrakten var derfor
ikke blevet underskrevet på tidspunktet for den manglende levering af båndsæbe.
på grund af sagsøgers løfte om, at de inden en uge ville modtage en restleverance på de
manglende 4x200 ltr. bånd-sæbe, fik flere af sagsøgtes gamle kunder i polen, som også
manglede båndsæbe, af den første leverance. sagsøgte ville i tide kunne nå at levere til
bryggeriet i sierpcs af restleverancen.
da restleverancen udeblev, og da sagsøgte derfor ikke kunne levere båndsæben til bryggeriet i
sierpc, sendte bryggeriet kontrakten tilbage. det var ikke muligt at genforhandle den.
vidnet ved ikke, hvor meget båndsæbe der var blevet leveret til polen i perioden. de fik
imidlertid ikke leveret det, de skulle, hvilket resulterede i en mangelssituation. de prøvede at
låne båndsæbe hos andre bryggerier, men det var ikke muligt.
bent elmer har forklaret, at han er eksportchef hos perfection a/s. han blev ansat hos
sagsøger i april 1988 som eksportmanager og blev eksportchef i 1990/91. omkring 1992/93
                                               - 15 -
kom han i kontakt med roar syversen. samarbejdsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte blev
udarbejdet af ham og sagsøgte i forening.
omkring marts 1995 rettede sagsøgte henvendelse til ham vedrørende produkter til
malkeanlæg på det norske marked. sagsøger var interesseret, men havde en begrænset viden
om området, hvilket han meddelte sagsøgte. kort efter modtog han et skriftligt oplæg fra
sagsøgte og tine med kravspecifikation til rengøringsmaterialet. af kravspecifikationen
fremgik, hvad produkterne ikke måtte indeholde, bla. forurenende stoffer som fosfater og sul-
fater. på grundlag heraf vurderedes, hvilke af sagsøgers produkter der opfyldte de kemiske
specifikationer. i løbet af sommeren 1995 blev ialt otte produktmuligheder drøftet, hvoraf der
blev valgt tre; et basisk, et syreholdigt og et desinficerende. det mest interessante produkt var
nyt og dyrt og blev formentlig fravalgt af preben christiansen pga. prisen, og fordi det inde-
holdt natriumhydrogensulfat, hvilket tine havde frabedt sig.
medio november 1995 modtog de en revideret kravspecifikation fra tine. de valgte produkter
blev anvendt på bryggerier, men der er ingen gummislanger. i sidste halvdel af 1995 blev der
talt om, at preben christiansen skulle gennemføre nogle forsøg med produkterne på en gård.
vidnet ved ikke, om forsøgene blev gennemført.
medio december 1995 blev der afholdt et møde hos sagsøgeren med deltagelse af preben
christiansen, jens erik hansen og vidnet, hvor de rengøringsprogrammer, der skulle anvendes
i testen, blev drøftet. alene doseringen og ikke temperaturen blev drøftet. preben christiansen
tog derefter hjem til hadsund og lavede programmerne. den 27. december 1995 modtog
sagsøger programmerne som aftalt.
i slutningen af december 1995 blev der truffet beslutning om produkter og program. valget af
produkter blev truffet af preben christiansen, men sendt til sagsøger til kommentering.
sagsøger stod vel med ansvaret overfor preben christiansen, og preben christiansen med
ansvaret overfor tine. vidnet anbefalede det anvendte produkt på baggrund af en 60 siders
kravspecifikation fra tine, som produktet opfyldte.
han husker ikke sagsøgtes bestilling af 13. maj 1996, men det var formentlig en
hastebestilling, fordi tine skulle have produkterne indenfor otte til ti dage.
i juni 1996 blev han ringet op af roar syversen, som fortalte, at der var sket ændringer i
                                               - 16 -
gummidelene i malkeanlæggene. på daværende tidspunkt havde han fået at vide, at
reklamationer skulle gå over økonomichefen, hvorfor han udarbejdede notat herom til
økonomichefen. han husker ikke, om han gjorde sagsøgte opmærksom på, at han ikke kunne
behandle reklamationer. reklamationen blev behandlet internt i huset.
på baggrund af tines erfaringer med myresyre iværksatte vidnet et forsøg på virksomhedens
laboratorium. resultatet heraf blev fremsendt til jens erik hansen, som udarbejdede rapporten
af 17. juni 1996. han vidste, at syre er aggressiv overfor gummimateriale, når den opvarmes.
senere viste det sig, at myresyre er specielt aggressiv overfor gummi. konklusionen var, at
produktet ikke var det rigtige til formålet. beskeden herom kom fra novadan a/s' laboratorium.
de ville have erstattet produktet med et andet, men tidsmæssigt kunne det ikke lade sig gøre.
sagsøgte kunne i princippet have returneret varen, idet der intet var galt med den, men der
var formentlig kommet en diskussion om, hvorvidt returnering kunne ske til fuld pris, idet
emballagen var sagsøgtes egen.
båndsæben
i foråret 1996 var han et par gange i polen med roar syversen for at besøge bryggerier, idet
sagsøgte forsøgte at finde nye kunder. han var bekendt med, at sagsøgte forhandlede med
bryggeriet i sierpc, og at sagsøgte havde foræret dem et båndsmøresystem.
i foråret 1996 modtog sagsøger en del bestillinger på båndsæbe til polen, men ikke en speciel
ordre til bryggeriet i sierpc.
på det tidspunkt kunne sagsøger på grund af økonomiske problemer ikke få leveret varer uden
forudbetaling. der var ordrer inde på flere tromler, end der kunne leveres.
sagsøgte ringede og bestilte et antal tromler, og han sagde, at sagsøgte kunne få dem, der var
på lageret, ialt 10 stk. han aftalte med den daværende lagerchef, at der skulle spærres 10
tromler til sagsøgte. han gjorde herefter papirerne klar til afsendelsen.
sagsøger havde et datterselskab i tjekkiet, som også havde en ordre inde, og umiddelbart
efter vidnets ordre tog en anden medarbejder hos sagsøger et par af de tromler, som han
havde lovet sagsøgte. han opdagede fejlen dagen efter. sagsøger kunne ikke leve op til de
forpligtelser, man havde overfor sagsøgte. det blev derfor aftalt, at de manglende varer skulle
                                               - 17 -
efterleveres, hvilket imidlertid ikke skete pga. en fejl fra lagermandens side. vidnet var klar
over, at båndsæben skulle til en ny kunde. sagsøgte reklamerede straks.
han var ikke bekendt med mødet mellem jan knygle og roar syversen i oktober, og han blev
ikke efterfølgende orienteret herom. på baggrund af de statistikker, han modtog, var han klar
over, at sagsøgte havde betalt for samtlige tromler, hvilket undrede ham. han ved ikke,
hvorfor sagsøgte betalte.
jens erik hansen har forklaret, at han er uddannet mejeriingeniør og er produktudvikler hos
novadan a/s i kolding. i 1995 var han ansat hos sagsøger. han kom ind i sagen omkring
oktober/november 1995 efter henvendelse fra bent elmer i salgsafdelingen, som ønskede et
produkt til brug for rengøring af malkeanlæg. et stykke tid senere nævnte bent elmer, at tine
havde stillet nogle krav til produktet, som bent elmer og han kiggede på i fællesskab. i midten
af december afholdtes et møde med preben christiansen, hvor kravene fra tine om
opbygningen af produkterne rent kemisk blev drøftet. tine havde bl. a. stillet krav til indholdet
af mælkesyre og kvælstof. man drøftede alene kravene, ikke evt. bivirkninger. tine ændrede
kravene til sammensætning af produkterne to gange. på baggrund af kravene valgte de
oprindeligt to produkter til basisk rengøring, men valgte endeligt ndo bas. af sure produkter
blev tre udvalgt, herunder ndo sur. de to blev fravalgt pga. prisen, og fordi der var salpe-
tersyre i. valget af ndo sur blev truffet af sagsøgte, men i fællesskab med sagsøger. der var
ikke tale om en anbefaling fra sagsøgers side, men ndo sur opfyldte tines krav.
på mødet i december 1995 blev det efter preben christiansens ønske aftalt, at sagsøgte skulle
foretage en test hos en landmand i danmark for at sikre, at produktet var det rette. denne test
blev aldrig foretaget. under mødet var man ikke inde på en vurdering af temperaturens be-
tydning. han mener ikke, at det er blevet oplyst, at produktet skulle anvendes ved 80’c. først i
forbindelse med sagen har han set referatet fra mødet.
på et tidligere tidspunkt havde preben christiansen fremsendt en fax med forslag til
rengøringsprocedure vedrørende tid og temperatur. vidnet havde da oplyst, at den pågældende
temperatur var ret høj, hvilket kunne give problemer med pakningerne. han mener at have
sendt faxen retur med bemærkninger herom.
i juni 1996 fik de besked om, at ndo sur formentlig ødelagde malkemaskinernes
gummislanger på grund af kombinationen af den anvendte temperatur og myresyren. dette
                                              - 18 -
problem kendte han ikke til i 1995. sagsøgte oplyste, at det ved en tidligere test hos norske
landmænd var kon- stateret, at myresyre udgjorde et problem. der har ikke på noget tidspunkt
været nævnt noget om myresyre i tines kravspecifikationer.
produktet kunne have været anvendt uden skade ved en lavere temperatur, idet myresyren
ville have været mindre aggressiv.
preben christiansen har forklaret, at han er kemiingeni ør og var tidligere ansat hos
sagsøgte. han blev involveret i denne sag i marts/april 1995, hvor sagsøgte begyndte med at
lede efter et produkt til rensning af malkeanlæg til det norske marked. ved undersøgelse af det
danske marked for anvendelige produkter fik han kontakt med novadan a/s. i juni 1995 havde
vidnet et møde med jan knygle, som tilkendegav, at novadan a/s ville prøve at finde egnede
produkter. de aftalte et møde efter sommeren 1995. det trak ud med et svar fra novadan a/s
om, hvilke produkter de selv ville lancere i norge, og hvilke produkter sagsøgte kunne lancere.
medio august meldte novadan a/s fra.
han henvendte sig straks til sagsøger, som var sagsøgtes hovedleverandør af
rengøringsmidler, og talte med ingeniør jens erik hansen og eksportchef bent elmer om, hvor-
vidt sagsøger havde et produkt, der kunne opfylde tine's kravspecifikationer.
på et møde i november arbejdede de med tre løsninger. to af løsningerne blev skåret væk,
fordi produkterne, da de indeholdt salpetersyre, ikke honorerede tine's krav. et andet produkt
indeholdende eddikesyre mente sagsøger ikke kunne rengøre og desinficere tilstrækkeligt,
hvorfor det blev fravalgt. på mødet foreslog han, at produktets rengøringseffekt blev testet,
forinden det blev sendt til tine. de drøftede ikke produktets bivirkninger.
han foreslog, at produktet blev testet på det norske marked, hvilket tine afslog, da produktet
ikke var godkendt. sagsøgte ville være løbet ind i samme problem i danmark, da produktet
også skal være godkendt for at kunne markedsføres her.
da de arbejdede med de tre modeller, fik han faxet et håndskrevet forslag til brugervejledning
fra bent elmer, som indgik i vidnets vejledning til de norske brugere.
omkring årsskiftet 1995/96 var der en del kontakt med sagsøger om, hvilket produkt man
skulle vælge. først i slutningen af december havde man valgt det endelige produkt.
                                              - 19 -
han erindrer ikke, om jens erik hansen kort efter nytår har informeret ham om, at der kunne
være problemer med anvendelsen af ndo sur ved høje temperaturer.
en til to uger efter testen i norge var påbegyndt, talte han med tine's norske koordinator, som
oplyste ham om, at der for et par år siden havde været et produkt på det norske marked, som
indeholdt myresyre, hvilket havde ødelagt pakningerne. sagsøgte blev bekymret og valgte at
få testet ndo sur.
sagsøgte vidste godt, at sagsøger ikke havde erfaringer med mejerisektoren. sagsøger havde
imidlertid en del erfaringer med rengøringsmidler til bryggerier.
der var ikke problemer med ndo bas, men produktet blev tillige trukket tilbage, da det ikke
kunne markedsføres alene.
jan knygle har forklaret, at han i 1995/96 var ansat som salgs- og marketingdirektør i
novadan a/s i kolding.
sagsøgte havde en gæld til novadan a/s på ca. 350.000 kr., og han ville i den anledning have
et møde med roar syversen. på mødet den 17. oktober 1996 blev forudsæt- ningerne for et
fortsat samarbejde drøftet. endvidere drøftede de reklamationerne, herunder korrespondancen
om de forskellige reklamationer og skrivelsen fra e. linder madsen, som havde påtaget sig
ansvaret for de forhold, der lå før 1. maj 1996. vidnet oplyste roar syversen om, at novadan
a/s ikke var ansvarlig for, hvad der var sket før overtagelsen af "perfection". perfection a/s
havde leveret receptsvarende varer og havde ikke del i forar- bejdet, som var lavet på et langt
tidligere tidspunkt. han mente derfor ikke at være part i reklamationen. det var hans opfat-
telse, at roar syversen accepterede for- klaringen. han mener ikke, at der var fakturaer og
kontoudtog fremme under mødet, og han havde ikke selv noget med. de sad heller ikke og
gennemgik fakturaerne.
såfremt sagsøgte ikke havde betalt, ville de formentlig have forsøgt at inddrive deres
tilgodehavende. han kan have sagt til roar syversen, at de ikke ville få leveret yderligere
varer, såfremt regningen ikke blev betalt, men da sagsøgte på daværende tidspunkt var en
stor kunde, og da de ønskede at fastholde deres kunder, ville de formentlig ikke have nægtet
at levere yderligere varer til sagsøgte.
                                              - 20 -
han bestrider, at der er indgået en gentlemanagreement om, at novadan a/s ville indestå for
sagsøgtes erstatningskrav.
han husker ikke indholdet af den interne meddelelse af 13. juni 1996, bortset fra at det
drejede sig om en test i norge, som novadan a/s selv deltog i.
efterfølgende har der været en del diskussion om, hvorvidt sagsøger havde givet dårlig eller
mangelfuld rådgivning. produkterne blev imidlertid aftalt ud fra de specifikationer, man havde
fået fra tine. praktisk forsøg blev også aftalt med preben christiansen, og novadan a/s har
ikke hørt, at de test, der skulle være foretaget, ikke var i orden.
da han på et tidspunkt blev bedt om at samle sagen, forhørte han sig i huset og lavede en
oversigt over forløbet. preben christiansen havde bl.a. i januar bemærket, at temperaturen
forekom høj.
procedure
sagsøger har anført, at der ikke forelå et formuleret krav fra sagsøgtes side på tidspunktet for
overdragelsen af "perfection". kravene opstod først i juni 1996. af de oprindelige fire
reklamationer er to senere frafaldet.
sagsøgte erkender, at levering er sket fra det nye selskab og ikke fra sagsøgeren.
leveringsdatoen er afgørende for, hvem et erstatningskrav kan rettet mod, og leveringsdatoen
ligger efter overdragelsesdatoen. novadan a/s overtog ved købet en kundegruppe og fik
ordren pga. af det forarbejde og den rådgivning, der var gået forud for købet af perfection,
hvilket perfection a/s' eksportchef bent elmer var vidende om. perfection a/s var endvidere
bekendt med de forudsætninger, som sagsøgte havde for købet. at jan knygle evt. har
opfattet forholdet således, at "de" alene hjalp med at producere ndo bas og ndo sur, kan
ikke have bindende virkning overfor konkursboet. erstatningskravet er ikke opstået, før ordren
indgik, og varen blev leveret, hvorfor det er sagsøger uvedkommende.
det erkendes, at cirkulæreskrivelsen af 6. maj 1996 ikke var særlig klar, bortset fra at man
kunne se, at novadan a/s var involveret. uklarheden er imidlertid uden betydning, da sagsøgte
                                               - 21 -
senere fik oplyst sammenhængen, ligesom det ikke kan tillægges vægt, at roar syversen
opfattede sine henvendelser som værende til sagsøgeren. endvidere var roar syversen klar
over, at bestillingen blev effektueret af perfection a/s, i hvert fald senest ved skrivelsen af 17.
september 1996 fra novadan a/s.
det er uden betydning, at jan knygle anså det for sag- søgers problem, og at roar syversen
mente at have ind- gået en gentlemanagreement med jan knygle. hertil kom- mer, at
sagsøgte betalte uden forbehold, fordi han følte sig tvunget til det og havde behov for at få
leveret varer.
sagsøgte må derfor rette et eventuel modkrav mod leverandøren, perfection a/s/novadan a/s.
det er under bevisførelsen ikke godtgjort, at der var fejl ved produktet, eller at der er opstået
tab på grund af den manglende gennemførelse af testen. roar syversen fik alene en garanti
for, at produktet var receptsvarende. sagsøgte testede ikke produktet som aftalt, hvilket sag-
søger troede. da hasteordren kom, havde man ikke grund til andet end at levere de bestilte
receptsvarende produkter.
testen i norge blev afbrudt pga. mistanke om skader og ikke på grund af konkrete skader.
sagsøger rådgav ikke om produkternes egnethed eller mulige bivirkninger, og der blev ikke
spurgt herom. sagsøger rådgav derimod om recepten på grundlag af tines kravspecifikationer,
som måske har været ufuldstændige, hvilket ikke kan lastes sagsøger.
havde der været mangler, kunne sagsøger have hævet købet, hvilket ikke er sket. sagsøgte
har desuden betalt for varen uden forbehold.
det er ikke godtgjort, at sagsøger skulle bære risikoen for beløbet til tine, såfremt sagsøgte
ikke blev godkendt.
vedrørende båndsæbe til polen er det erkendt, at der blev leveret 6 tromler i stedet for de
lovede 10, hvilket skyldtes en menneskelig fejl. heri ligger imidlertid ikke en erkendelse af et
ansvar.
sagsøgte har ikke dokumenteret, hvad der skete, som følge af den manglende levering. i
skrivelsen af 26. juni 1996, hvor sagsøgtes erstatningskrav var på 44.359,75 kr., nævntes
                                             - 22 -
ikke, at sagsøgte havde mistet en stor kon- trakt, selvom sagsøgte på daværende tidspunkt
var vidende herom. ved skrivelsen af 6. september 1997 blev kra- vet uden begrundelse
forhøjet med 25.000 kr. der var så- ledes ingen begrundelse for, at sagsøgte skal have kre-
diteret beløbet for varerne.
det gøres vedrørende kravet for den evt. mistede kontrakt gældende, at et sådant tab ikke har
været påregnelig for sagsøger, hvorfor sagsøger skal frifindes.
det gøres endvidere gældende, at der ikke er dokumenteret et tab, og at sagsøgtes krav er
baseret på forventninger.
vedrørende sagsomkostninger til procestilvarslede gøres det gældende, at procestilvarslingen
har været berettiget, dels på grund af sagsøgtes anbringender, dels på grund af jan knygles
skrivelse af 17. september 1996 og jan knygles udtalelser, hvorfor der ikke bør tilkendes
sagsomkostninger.
sagsøgte har anført, at modkravet vedrører mangelfuld rådgivning vedrørende ndo surs
egnethed og manglende levering af båndsæbe.
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at beslutningen om anvendelse af produkterne
ndo bas og ndo sur til tine's test reelt blev taget af sagsøger og sagsøgte i slutningen af
1995, hvilket blev fulgt op af sagsøgtes bestilling den 13. maj 1996. skrivelsen af 6. maj 1996
er uden betydning i den konkrete sag, idet der intet står om, at "perfection" er solgt, og at der
er tale om et nyt selskab, hvilket burde være anført. sagsøger burde have taget direkte
kontakt til sagsøgte og orienteret om overdragelsen, idet man i fællesskab stod for at lancere
et nyt produkt i norge, men sagsøger valgte at forholde sig tavs.
heller ikke den 13. juni 1996 oplyste bent elmer om de ændrede selskabsforhold. i stedet lod
man reklamationen behandle af det nye selskab, mens man udadtil lod det gamle selskab
besvare reklamationen. først ved jan knygles brev af 17. september blev reklamationen afvist.
sagsøgte var i god tro, og da sagsøger ikke senest den 13. juni 1996 afviste reklamationen,
fastholdes det, at sagsøgte udelukkende har handlet med sagsøger. sagsøgte betalte under
pres til perfection/novadan a/s, hvorfor der ikke foreligger en accept ved betalingen.
                                              - 23 -
som følge af sagsøgers handlemåde efter overdragelsen kan sagsøger ikke frigøre sig for
hæftelsen. sagsøger var ansvarlig for rådgivningen og vidste, at produktet indeholdt syre. på
trods heraf anbefalede de alligevel at anvende produktet ved 75 ’c. rapporten af 17. juni 1996
burde derfor have været udarbejdet, før man anbefalede produktet overfor sagsøgte.
jens erik hansen reagerede ikke overfor oplysningen, og der er ikke dokumentation for, at han
oplyste preben christiansen om, at temperaturen var for høj. det blev heller ikke oplyst, at
produktet kunne anvendes ved en lavere temperatur med samme rengøringseffekt.
efter forklaringerne skulle sagsøgte alene teste rengøringseffekten, hvorfor sagsøgtes
undladelse heraf er uden betydning. en test ville iøvrigt ikke have vist skader på gummidelene,
da en sådan først opstår efter nogen tid.
ved at trække produktet ud af testen har sagsøgte op- fyldt sin tabsbegrænsningspligt. sagsø-
ger blev opfordret til at afhente varen, men dette skete ikke.
tabet kan opgøres til varens pris og udgiften til testen på 20.000 kr.
vedrørende båndsæben er det ubestridt, at sagsøger ved en fejl ikke leverede den bestilte
mængde båndsæbe til polen. sagsøgte kunne derfor ikke levere båndsæben til bryggeriet i
sierpc, hvilket medførte, at bryggeriet ikke ville underskrive kontrakten.
da forholdene kan henregnes til sagsøger, følger det af samarbejdsaftalens § 4, at sagsøger er
ansvarlig for sagsøgtes tab ved ikke at opnå kontrakten med bryggeriet i sierpc.
subsidiært bør tabet sættes skønsmæssigt, dog minimum til kr. 44.359,75.
procestilvarslede har anført, at der efter bevisførelsen
ikke har været grund til at procestilvarsle, hvorfor
procestilvarslede bør tilkendes sagsomkostninger. ifølge påstandsdokumentet ville der blive
gjort produktansvar gældende, men under sagen blev det klart, at der alene gøres
erstatningsretligt ansvar gældende.
forud for salget af ndo bas og ndo sur forløb en lang rådgivningsperiode. såfremt der
foreligger en fejl, udspringer den af den rådgivning, der fandt sted forud for den 1. maj 1996,
                                              - 24 -
og ikke for den efterfølgende levering. erhvervelse af goodwill indbefatter ikke ansvar for tid
ligere rådgivning.
ved sagsøgtes hastebestilling af 13. maj 1996 anførtes intet om, hvad produkterne skulle
bruges til. perfection a/s leverede de bestilte produkter og havde ingen særlige forudsætninger
for at vide, hvad produktet skulle anvendes til, hvilket fremgår af vidneforklaringerne. hertil
kommer, at sagsøgte var bekendt med, at sagsøger ingen specielle forudsætninger havde for
at rådgive om produkter til malkeanlæg.
sagsøgte trak selv produktet ud af testen, og det vides ikke, om produkterne kunne være
anvendt af tine ved en lavere temperatur. det er endvidere ikke sikkert, at sagsøgtes
produkter ville være kommet på markedet, selvom de havde bestået tines test.
allerede, fordi sagsøgte selv trak produkterne ud af markedet, bør der ikke tilkendes
erstatning.
novadan a/s har gjort, hvad de kunne. så snart de blev bekendt med, at der forelå en
misforståelse omkring overtagelsen af "perfection", informerede de herom.
først ved sagsøgtes skrivelse af 9. juli 1996 blev det klart, at der forelå en reklamation, hvilken
imidlertid ikke fremkom uden ugrundet ophold.
ved betaling af varen uden forbehold blev reklamationen frafaldet. den påståede
gentlemanagreement er ikke blevet bekræftet af jan knygle, og den er heller ikke anført i et
mødereferat eller i et fremsendelsesbrev.
da varen ikke kan tilbageleveres, kan sagsøgte ikke hæve handlen. en hævebeføjelse kan ikke
iklædes en erstatning, uden at erstatningsbetingelserne er opfyldt, hvilket de ikke er. varerne
kunne være solgt til anden side, men sagsøgte prøvede ikke.
hertil kommer, at tine glemte myresyre i negativlisten på trods af viden om dette produkts
manglende anvendelse. sagsøgte burde derfor ikke have betalt tine's faktu ra, og kravet
vedrørende deltagelsesgebyret kan ikke overvæltes på sagsøger eller procestilvarslede.
novadan a/s har ikke givet nogen rådgivning og kan derfor ikke være ansvarlig for evt. krav
                                               - 25 -
som følge af denne.
rettens bemærkninger
ad. båndsæben:
sagsøger har erkendt, at der blev leveret for lidt båndsæbe, men det er ikke bevist, at den
manglende levering var årsag til, at sagsøgte mistede sin kontrakt. at sagsøgte mistede en
kontrakt var ej heller påregnelig for sagsøger. sagsøgte burde i så fald have præciseret overfor
sagsøger betydningen af rettidig og korrekt levering.
at den mangelfulde leverance var årsagen til den tabte kontrakt blev endvidere ikke anført i
reklamationen, uagtet sagsøgte på dette tidspunkt var bekendt med den manglende
underskrivelse af kontrakten.
herefter frifindes sagsøger for dette krav.
ad. ndo sur og ndo bas:
det er ubestridt, at varerne, der blev bestilt skriftligt den 13. maj 1996, var i
overensstemmelse med det mellem parterne i foråret 1996 aftalte, og at det var
receptsvarende varer, der blev leveret. det er ikke under sagen søgt godtgjort, at de leverede
varer ikke opfyldte de krav, der var opregnet i tines kravspecifikationer. herefter findes varen
ikke at være mangelfuld, hvorfor sagsøgte ikke ville være berettiget til at hæve købet.
sagsøgte var bekendt med, at sagsøger ikke havde en særlig ekspertise inden for
rengøringsmidler til malkeanlæg, da sagsøgte rettede henvendelse til sagsøger. efter
forklaringerne må det lægges til grund, at sagsøger og sagsøgte i fællesskab og på grundlag af
tines kravspe cifikationer fandt frem til de produkter, der skulle indgå i tines test. sagsøgte
kunne derfor ikke forvente en rådgivning ud over sagsøgers erfaringsgrundlag og
kravspecifikationen.
efter det oplyste må det lægges til grund, at tine trods viden fra tidligere sager først i juni
1996 og efter, at testen var påbegyndt, oplyste, at myresyren var specielt aggressiv overfor
gummi.
                                              - 26 -
sagsøger findes derfor ikke at kunne bebrejdes at have foreslået et produkt, der indeholdt
myresyre.
det er ikke godtgjort, at sagsøger har rådgivet ud over at foreslå produkter, der opfyldte de
specifikationer, som sagsøgte forelagde dem, og at sagsøger har påtaget en rådgivning
herudover. sagsøger kan derfor ikke ifalde ansvar for, at produktet blev trukket ud af testen,
hvorfor sagsøgte ikke har krav på tilbagebetaling af købesummen.
sagsøger har ikke accepteret at skulle betale deltagergebyret til tine, hvorfor sagsøgte ikke
har krav på dette beløb.
herefter frifindes sagsøger for de af sagsøgte rejste krav.
der findes efter sagens udfald ikke anledning til at tage stilling til om den information, der blev
givet sagsøgte i forbindelse med novadan a/s' køb af aktiviteten perfection, har været
tilstrækkelig klar, således at sagsøgte var bekendt med, at det var en anden juridisk person,
der blev indgået aftale med efter den 1. maj 1996.
ad. sagsomkostninger:
under hensyn til, at sagsøgte oprindelig gjorde produktansvar gældende, samt at sagsøgte
fastholdt mangelsindsigelserne indtil domsforhandlingen, findes det berettiget af sagsøger at
foretage procestilvarsling af novadan a/s. der findes derfor ikke anledning til at pålægge
sagsøger at betale sagsomkostninger til procestilvarslede.
                             t h i b e s t e m m e s:
sagsøgte, norden olje as, betaler inden 14 dage til sagsøgeren, a/s schweitzer-magasinet
under konkurs, dkk 217.861,75 med tillæg af rente efter den danske rentelov af dkk
121.702,25 fra 27. juni 1996 og af 96.159,50 kr. fra 15. juli 1996, til betaling sker, samt dkk.
22.000 incl. moms i sagsomkostninger.
               mette christensen
                                     - 27 -
a.e. reisfeldt         hans jørgen nielsen
                             (sign.)
                udskriftens rigtighed bekræftes
               p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt tirsdag den 31. marts 2015
sag 184/2014
tryg forsikring a/s
(advokat jean hareskov østergaard)
mod
a
(advokat karsten høj, beskikket)
biintervenient til støtte for a:
danske advokater
(advokat robert mikelsons)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i glostrup den 22. januar 2014 og af østre
landsrets 8. afdeling den 27. marts 2014.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: marianne højgaard pedersen, jens peter christensen
og oliver talevski.
påstande
kærende, tryg forsikring a/s, har nedlagt påstand om, at a skal betale sagsomkostninger til
tryg forsikring a/s med et beløb større end 62.500 kr. inklusive moms, subsidiært 62.500 kr.
inklusive moms og mere subsidiært, et beløb større end 50.000 kr.
indkærede, a, har nedlagt påstand om stadfæstelse af retten i glostrups omkostningsafgørel-
se af 22. januar 2014, subsidiært at han skal betale sagsomkostninger til tryg forsikring a/s
med et større beløb end 30.000 kr., dog mindre end 50.000 kr.
                                                - 2 -
biintervenienten, danske advokater, er indtrådt i sagen til støtte for indkæredes påstand om
stadfæstelse af retten i glostrups afgørelse om, at sagsomkostningerne ikke skal tillægges
moms.
sagsfremstilling
den 29. april 2011 indgav a stævning ved retten i glostrup med påstand om, at tryg forsik-
ring a/s (tryg) skulle betale i alt 1.131.559 kr. i godtgørelse for varigt men, svie og smerte
samt erstatning for tabt erhvervsevne som følge af et færdselsuheld den 19. september 2007.
da tryg allerede havde anerkendt erstatningspligten, angik tvisten alene spørgsmålet om og i
givet fald i hvilket omfang færdselsuheldet var årsag til a’s gener i nakkeområdet, koncentra-
tionsbesvær mv., eller om generne havde sammenhæng med forud bestående forhold hos a.
efter en kort skriftveksling blev sagen forelagt arbejdsskadestyrelsen og retslægerådet, som
henholdsvis den 18. september 2013 og den 10. juni 2013 samt den 20. november 2013 afgav
udtalelse i sagen. retslægerådet udtalte herved bl.a., at forud bestående lidelser udgjorde ho-
vedårsagen til a’s gener, og at tilskadekomsten havde medført forværring af en bestående
lidelse.
den 8. januar 2014 indgik parterne forlig, hvorefter tryg skulle betale 90.000 kr. til fuld og
endelig afgørelse. i forligsteksten hedder det bl.a.:
    ”sagsøgte betaler 90.000 kr. til fuld og endelig afgørelse af ethvert krav rejst under sagen
    bs 10p-1677/2011. forligsbeløbet betales inden 14 dage fra forligets tilførsel til retsbogen.
    beløbet udgør henholdsvis svie- og smertegodtgørelse (60.000 kr.) og méngodtgørelse sva-
    rende til 5 % (30.000 kr.).”
parterne overlod det til retten at træffe bestemmelse om sagens omkostninger.
ved retten i glostrups beslutning af 22. januar 2014 blev tryg, der ikke er momsregistreret,
tilkendt sagsomkostninger med 30.000 kr. uden tillæg af moms. i beslutningen hedder det
bl.a.:
    ”…
                                              - 3 -
   sagen er anlagt den 29. april 2011 med en påstand om betaling af 1.131.559 kr. sagens
   tema var, hvorvidt sagsøger havde krav på godtgørelse for varigt mén og svie-smerte samt
   erstatning for tab af erhvervsevne som følge af en færdselsulykke den 19. september 2007.
   retslægerådet har afgivet udtalelse i sagen den 10. juni 2013 og 20. november 2013. ar-
   bejdsskadestyrelsen har afgivet udtalelse i sagen den 18. september 2013.
   retten bestemte, at sagsøger inden 14 dage skal betale 30.000 kr. i sagsomkostninger til
   sagsøgte. retten har herved lagt vægt på, at sagsøger efter sagens udfald må anses som den
   vindende part. retten har i opadgående retning lagt vægt på sagens genstand og forløb,
   herunder at sagen har været forelagt retslægerådet og arbejdsskadestyrelsen. retten har i
   nedadgående retning lagt vægt på, at sagen er forligt forud for berammelse af hovedfor-
   handling, samt at sagen mens den har verseret ved retten, hovedsageligt har afventet udta-
   lelserne fra retslægerådet.
   sagsøgte har oplyst, at selskabet ikke er momsregistreret i dette retsforhold.
   det følger af retsplejelovens § 316, stk. 1, at udgifter til advokatbistand erstattes med et
   passende beløb. retten lægger til grund som ubestridt, at sagsøgte under sagen har været
   repræsenteret af en advokat ansat ved sagsøgte. da udgiften til advokatbistand for sagsøg-
   tes vedkommende herefter ikke er en momsbærende udgift, tillægges sagomkostningsbelø-
   bet ikke moms.
   …”
ved kendelse af 27. marts 2014 stadfæstede østre landsret beslutningen om at tilkende tryg
sagsomkostninger uden tillæg af moms og forhøjede sagsomkostningerne til 50.000 kr. i ken-
delsen hedder det bl.a.:
   ”det fremgår af sagen, at det påstævnte beløb udgør 1.131.559 kr., og at tryg forsikring
   a/s i henhold til det indgåede forlig skal betale 90.000 kr. til a.
   det er ubestridt, at tryg forsikring a/s må anses for den vindende part, mens det er om-
   tvistet, om de tilkendte sagsomkostninger skal forhøjes, herunder om omkostningsbeløbet
   skal tillægges moms.
   det er endvidere ubestridt, at tryg forsikring a/s ikke er momsregistreret, og at forsik-
   ringsselskabet har været repræsenteret af en ansat mødeberettiget advokat, samt at der ikke
   er afholdt en udgift til moms.
   bestemmelsen i retsplejelovens § 316, stk. 1, blev ændret ved lov nr. 554 af 24. juni 2005.
   af de almindelige bemærkninger til bestemmelsen fremgår blandt andet:
   ”2.3 justitsministeriets overvejelser
   …
   i nyeste retspraksis tilkendes ikke sagsomkostninger til dækning af advokatbistand, når den
   vindende part under sagen er repræsenteret af en advokat, der er ansat hos parten eller hos
   en mandatar, der fører retssagen på partens vegne, idet der henvises til, at parten henholds-
                                            - 4 -
vis mandataren ikke har haft udgifter til advokatsalær. justitsministeriet finder imidlertid,
at det vil være mest hensigtsmæssigt, at størrelsen af sagsomkostningerne til den vindende
part alene afhænger af, om parten under sagen er repræsenteret af en mødeberettiget advo-
kat, og ikke af, om den pågældende advokat modtager betaling i form af salær eller løn.
dette gælder, selv om lønudgiften til en ansat advokat generelt måtte være lavere end salæ-
ret til en ekstern advokat, idet sagsomkostningerne udmåles efter standardtakster, der ikke
afhænger af partens konkrete udgifter til advokatbistand.”
af de specielle bemærkninger til retsplejelovens § 316 fremgår blandt andet:
”ændringen fra ”advokatsalær” til ”advokatbistand” indebærer, at en part, der er repræ-
senteret af en mødeberettiget advokat under hele retssagen, og som tilkendes fulde sagsom-
kostninger, i alle tilfælde skal have tilkendt det sædvanlige standardiserede sagsomkost-
ningsbeløb til dækning af udgifter til advokatbistand. fremover vil det således være uden
betydning for størrelsen af sagsomkostningerne, om parten betaler et egentligt salær til ad-
vokaten, eller om advokaten f.eks. er ansat af parten eller af en organisation, der optræder
som mandatar for parten under retssagen.”
der ses hverken i ordlyden af retsplejelovens § 316, stk. 1, eller forarbejderne hertil at
være taget stilling til spørgsmålet om, hvorvidt udgiften til advokatbistand skal tillægges
moms, når en ikke momsregistreret part er repræsenteret af en ansat mødeberettiget advo-
kat.
af landsretspræsidenternes cirkulæreskrivelse af 27. september 1978, der henviser til
momsnævnets afgørelse af 15. september 1978, fremgår blandt andet:
”i henhold til afgørelse af 15. september 1978 fra nævnet vedrørende merværdiafgift til-
kommer fradragsretten for moms af advokatsalær i inkassosager alene kreditor, idet advo-
katen kun kan rette sit salærkrav mod denne. er kreditor en momsregistreret virksomhed,
skal omkostningskravet mod debitor som følge af kreditors fradragsret opgøres uden tillæg
af moms.
som følge af denne afgørelse må de takstmæssige inkasso- og proceduretakster som ud-
gangspunkt ikke tillægges moms. oplyses det imidlertid overfor retten, at den vindende
parts krav ikke er erhvervet som led i en momsregistreret virksomhed, skal parten, i det
omfang modparten skal godtgøre advokatomkostninger tillige have dækket merudgiften til
moms. i så fald indregnes momsen i det samlede afrundede beløb, der tilkendes.”
af landsretspræsidenternes notat af 17. december 2008 om afgørelser om sagsomkostnin-
ger i civile sager fremgår blandt andet:
”moms medregnes kun, hvis den part, der skal have tillagt omkostninger, oplyser ikke at
være momsregistreret.
…
tabellen gælder uanset om partens udgifter til advokatbistand vedrører en advokat, der er
ansat hos parten eller hos en mandatar, der fører retssagen på partens vegne.”
                                                - 5 -
   da bestemmelsen i retsplejelovens § 316, stk. 1, ikke ses at ændre de hidtil gældende ret-
   ningslinjer for, hvornår et beløb til dækning af advokatomkostninger skal tillægges moms,
   tiltræder landsretten, at sagsomkostningsbeløbet ikke skal tillægges moms.
   henset til sagens udfald, varighed og omfang, herunder at sagen to gange har været fore-
   lagt retslægerådet, finder landsretten, at de tilkendte omkostninger bør forhøjes til 50.000
   kr. ekskl. moms. der er herved taget udgangspunkt i de vejledende salærtakster for en
   sagsgenstand på 1.000.001-2.000.000 kr. der er på den ene side lagt vægt på, at sagen har
   været forelagt retslægerådet, mens det på den anden side er tillagt betydning, at sagen er
   forligt forinden berammelse af hovedforhandling, og at det vundne beløb befinder sig i den
   nederste del af intervallet.
                                            t h i b e s t e m m e s:
   byrettens afgørelse ændres, således at indkærede, a, til kærende, tryg forsikring a/s, skal
   betale 50.000 kr. i sagsomkostninger for byretten.
   ingen af parterne skal betale kæremålsomkostninger til den anden part.
   kæreafgiften tilbagebetales.
   …”
anbringender
tryg har til støtte for sin påstand anført bl.a., at det følger af retsplejelovens § 312 og § 316, at
den vindende parts ”udgifter til advokatbistand” skal ”erstattes med et passende beløb”. dom-
stolenes fastlæggelse af udgifter til advokatbistand i civile sager sker med udgangspunkt i
landsretspræsidenternes vejledende satser pr. 1. januar 2009, jf. landsretspræsidenternes notat
af 17. december 2008 om sagsomkostninger i civile sager. sagsgenstanden udgjorde
1.131.559 kr., og satserne for sager med en sagsværdi i intervallet 1.000.001-2.000.000 kr.
udgør 55.000-115.000 kr. (ekskl. moms) henholdsvis 68.750-143.750 kr. (inkl. moms). det
vil afhænge af den enkelte sags karakter, om der er grund til at udmåle et beløb i den øvre,
midterste eller nedre del af intervallet. beløbet bør normalt udmåles i den øverste halvdel af
intervallet, hvis der har været afholdt syn og skøn i sagen, jf. bl.a. landsretspræsidenternes
notat. landsrettens begrundelse og fortolkning af principperne for salærudmålingen er princi-
pielt forkerte, idet den afviger fra, hvad der har været forudsat i forarbejderne. der er således
ikke sagligt grundlag for at reducere salæret med henblik på at undgå en uheldig tærskel-
effekt, ligesom salærudmålingen under alle omstændigheder burde være udmålt til et sted
mellem 1/2 og 2/3 af maksimumsalæret i intervallet, dvs. til et salær et sted mellem 57.500-
76.500 kr. (ekskl. moms) dvs. 71.875-95.800 kr. (inkl. moms) under hensyntagen til den
tidsmæssige udstrækning og sagens betydelige omfang.
                                                - 6 -
for så vidt angår spørgsmålet om moms, har tryg anført bl.a., at det af såvel bestemmelsens
ordlyd som bemærkningerne til retsplejelovens § 316 følger, at det afgørende kriterium for
tilkendelse af sagsomkostninger er, at vedkommende part har været repræsenteret af en mø-
deberettiget advokat. det er uden betydning for størrelsen af sagsomkostningerne, om parten
betaler et egentligt salær til advokaten, eller om advokaten f.eks. er ansat af parten eller af den
organisation, der optræder som mandatar for parten under retssagen, jf. bemærkningerne til
lovforslaget om ændring af bl.a. retsplejelovens § 316. det fremgår endvidere direkte af
landsretspræsidenternes notat af 17. december 2008, at moms kun medregnes, hvis den part,
der skal have tillagt omkostninger, oplyser ikke at være momsregistreret. der stilles ikke
yderligere krav for tillæg af moms.
hertil kommer, at det af såvel ordlyd som bemærkningerne til retsplejelovens § 316 følger, at
udgifter til advokatbistand – modsat andre udgifter – ikke erstattes krone for krone, men med
”et passende beløb”. tilkendelse af moms er derfor ikke direkte knyttet op på den faktiske
momsudgift. tryg er ikke momsregistreret, og tryg har under hele retssagen været repræsen-
teret af en mødeberettiget advokat, hvorfor sagsomkostningerne til tryg skal tillægges moms.
selvom tryg ikke afholder et egentligt momspligtigt salær til den ansatte advokat, der har re-
præsenteret tryg under retssagen, afholder tryg som led heri en række momsbelagte drifts-
udgifter i form af udgifter til kontorhold (kontormøbler, computere, kopimaskiner, printer,
kontorartikler, telefoni, bøger etc.) obligatorisk efteruddannelse mv., som tryg ikke opnår
momsrefusion for. derudover afholder tryg også i forhold til advokaten vederlagsmæssige
udgifter, som ganske vist ikke er momsbelagte, men derimod indkomstskattepligtige. disse
udgifter er sammenlignelige med de momsbelagte eksterne advokatydelser så langt, at der i
begge tilfælde i anledning af advokatbistanden erlægges udgift, hvor en del af udgiften i form
af indkomstskat i sidste ende tilgår statskassen, uden at tryg opnår adgang til refusion af be-
løbet. hvis det således skal sikres, at beløb til dækning af ”udgifter til advokatbistand” skal
”erstattes med et passende beløb”, uanset om der anvendes eksterne eller ansatte advokater,
må trygs betaling af momsbelagte driftsudgifter henholdsvis indkomstskattepligtige lønud-
gifter til ansatte advokater, som repræsenterer tryg i forbindelse med retssager, sidestilles
med trygs betaling af advokatsalær med tillæg af moms til eksterne advokater.
                                               - 7 -
når der i landsretspræsidenternes notat om sagsomkostninger er taget højde for, om den vin-
dende part er momsregistreret, skyldes det alene, at en momsregistreret virksomhed har
mulighed for at afløfte momsbeløb i sit momsregnskab, hvorfor vedkommende i givet fald
ville blive beriget, såfremt der ikke blev taget hensyn til momsregistreringen ved tilkendelse
af sagsomkostninger. samme hensyn gør sig ikke gældende i den foreliggende sag, idet tryg
har afholdt en lang række momsbelagte driftsudgifter som led i at være repræsenteret af en
ansat advokat. tilsvarende udgifter indgår indirekte i eksterne advokaters honorarer, hvorfor
udgiften må sidestilles med ”passende salær” til en ekstern advokat.
a har heroverfor anført bl.a., at han har fået medhold i sin påstand om godtgørelse for varigt
men samt svie og smerte svarende til forligsbeløbet på 90.000 kr. langt den væsentligste del
af sagens forberedelse har vedrørt den medicinske årsagssammenhæng og dermed disse to
erstatningsposter. tryg har omvendt fået fuldt medhold i, at a ikke er berettiget til erstatning
for tab af erhvervsevne svarende til ca. 1.040.000 kr. sagens behandling i arbejdsskadesty-
relsen med henblik på vurdering af erhvervsevnetabet har kun i meget begrænset omfang
medført arbejde og udgifter for tryg. endvidere bør det arbejde, der har været forbundet med,
at sagen to gange har været forelagt retslægerådet, ikke føre til, at sagsomkostningerne af det
vundne beløb fastsættes med udgangspunkt i den øvre del af intervallet, allerede fordi fore-
læggelsen alene vedrørte den medicinske årsagsammenhæng og dermed ikke spørgsmålet om
erhvervsevnetab, som tryg fik medhold i. omkostningsafgørelsen bør derfor stadfæstes under
hensyn til, at tryg kun har haft begrænsede udgifter til den del af sagen, som tryg har vundet,
og med udgangspunkt i et beløb i den nedre eller midterste del af intervallet og multipliceret
med ½ på grund af sagens stadie, da forliget blev indgået. samtidig skal der ske nedsættelse af
omkostningsbeløbet, idet a har fået medhold i, at der var den nødvendige medicinske årsags-
sammenhæng mellem skaden og det varige men på 5 % og i at være berettiget til godtgørelse
for svie og smerte.
for så vidt angår spørgsmålet om moms, er det anført bl.a., at tryg vil opnå en uberettiget be-
rigelse, såfremt udgiften til advokatbistand tillægges moms, idet tryg herved vil få en udgift
til moms dækket, som ikke er afholdt. såfremt tryg havde været momsregistreret, ville om-
kostningsbeløbet heller ikke være blevet tillagt moms, selv om trygs udgifter til advokat-
bistand i form af løn, pension mv. havde været de samme.
                                                - 8 -
danske advokater har anført bl.a., at når det ved lov nr. 554 af 24. juni 2005 indførtes, at der
ikke skal være forskel på størrelsen af sagsomkostningerne, uanset om en part har valgt at
lade sig repræsentere af en advokat, der er selvstændig i forhold til parten, eller af en advokat,
der er ansat hos parten, hang det sammen med det helt grundlæggende forhold, at en part i alle
disse tilfælde som udgangspunkt har en udgift til advokat (enten i form af et salær eller i form
af et ansættelsesvederlag (løn)), i forbindelse med retssagen, som der ydes hel eller delvis
erstatning for, jf. retsplejelovens § 312, stk. 1, og § 316, stk. 1. selv om den erstatning for ud-
gifter til advokatbistand, som sagsomkostningerne udgør, ikke afhænger af de konkrete ud-
gifter til advokatbistanden, lægges det til grund i retsplejelovens kapitel 30, at advokatbistand
altid skal anses for at indebære en udgift for parten. hvis erstatningen for advokatudgifter,
herunder en udgift til moms, blot var et spørgsmål om at finde et skønsmæssigt afpasset be-
løb, ville det forhold, at en momsregistreret part kan fratrække/afløfte købsmomsen af veder-
laget for advokatydelsen ved opgørelsen af sit konkrete momstilsvar, være uden betydning,
endvidere er det ikke meningen med reglerne om sagsomkostninger, at de skal ophæve virk-
ningen af momsen som skat på privates forbrug og momsfritagnes indkøb ved at give en lem-
pelse for den almindelige belastning, som købsmoms af generalomkostninger er for en ikke-
momsregistreret virksomhed. der er således ikke mulighed for ad bagvejen at indføre moms-
refusion, når lovgiver har bestemt, at de samlede udgifter til moms i sidste ende skal bæres af
de ikke-momsregistrerede, herunder momsfritagne virksomheder som f.eks. forsikringssel-
skaber. i modsat fald vil alle privatpersoner og momsfritagne kunne få forhøjede sagsomkost-
ninger, selv om de i forbindelse med førelse af retssager har arrangeret sig således, at de ikke
under nogen omstændigheder vil få en økonomisk belastning i form af momsen på advokat-
udgifter.
indkomstskatten påhviler i øvrigt trygs ansatte og ikke tryg. tryg har derfor ikke en udgift
til ”statskassen” i form af de ansatte advokaters indkomstskat. trygs indeholdelse af arbejds-
markedsbidrag og a-skat af lønnen er under alle omstændigheder uden betydning for vurde-
ringen af, om der skal tillægges moms eller ej på de tilkendte sagsomkostninger. lønomkost-
ningen til de ansatte advokater bliver tryg under alle omstændigheder kompenseret for ved at
blive tilkendt sagsomkostninger.
                                              - 9 -
det er efter landsretspræsidenternes takster alene merudgiften til moms af advokatomkostnin-
gerne ved den konkrete sag i retten, som dækkes, og ikke enhver udgift til købsmoms, som
parten afholder, uanset om udgifterne vedrører generalomkostninger, kontorholdsomkostnin-
ger i øvrigt eller advokatsalær. oplysning til retten om, at en part ikke er momsregistreret,
skal forudsætningsvis kun gives af parten, når denne har en ikke-fradragsberettiget udgift til
moms af advokatomkostningen for førelsen af den konkrete sag. i andre tilfælde skal der ikke
gives oplysning om momsforhold, og retten vil ikke tilkende sagsomkostninger med tillæg af
moms.
dokumentation for, at der faktisk betales eller faktureres et advokathonorar, er uden betyd-
ning, fordi det har formodningen for sig, at en part har en omkostning til advokatbistand, når
denne er repræsenteret af en mødeberettiget advokat. derimod beror den forhøjelse, der sker
af taksterne med moms, på, at der foreligger konkrete momsbelagte advokatomkostninger.
hvis det var ligegyldigt for spørgsmålet om tillæg af moms, om der er konkrete momsbelagte
advokatomkostninger, havde landsretspræsidenterne i taksterne ikke anført, at moms kun
medregnes, hvis parten oplyser ikke at være momsregistreret. hvis der ikke er et advokat-
salær, der skal betales moms af, falder man derfor tilbage til udgangspunktet ved salærfast-
sættelsen – at der ikke skal betales moms – uanset om parten er eller ikke er momsregistreret.
højesterets begrundelse og resultat
retsplejelovens regler om sagsomkostninger bygger på et almindeligt erstatningsretligt prin-
cip om, at den tabende part skal erstatte modparten de udgifter, som retssagen har påført mod-
parten, jf. retsplejelovens § 312, stk. 1.
udgifter til advokatbistand erstattes med et passende beløb, jf. retsplejelovens § 316, stk. 1, 2.
pkt.
højesteret finder, at tillæg af moms til udgifterne til advokatbistand må forudsætte, at den vin-
dende part har haft en ikke-fradragsberettiget momsudgift til advokatbistand.
da tryg forsikring a/s under retssagen har været repræsenteret af en ansat advokat og derfor
ikke har haft en ikke-fradragsberettiget momsudgift til advokatbistand, skal tryg forsikrings
udgifter til advokatbistand erstattes med et passende beløb uden tillæg af moms.
                                             - 10 -
herefter og da højesteret heller ikke i øvrigt finder grundlag for at ændre landsrettens af-
gørelse om sagsomkostninger, stadfæster højesteret kendelsen.
                                    thi bestemmes
landsrettens kendelse stadfæstes.
i kæremålsomkostninger for højesteret skal tryg forsikring a/s inden 14 dage efter afsigel-
sen af denne højesteretskendelse betale 10.000 kr. til statskassen. beløbet forrentes efter
rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
m0001013 - kta
                                            udskrift
                                                  af
                             sø- & handelsrettens dombog
                                           ____________
                                       afsagt den 1. maj 2003
m-1-02                              anklagemyndigheden
                                    (specialkonsulent peter fogh-knudsen,
                                    forbrugerombudsmanden)
                                    mod
                                    fonn danmark aps
                                    (advokat christian levin nielsen)
                                               dom
under denne sag har politimesteren i lyngby ved anklageskrift af 17. september 2002 og
tillægsanklageskrift af 28. marts 2003 rejst tiltale mod fonn danmark aps med påstand om straf
for overtrædelse af markedsføringslovens § 22, stk. 3, jf. stk. 6, jf. § 6 a, stk. 1, ved:
                                                   1.
fra den 6. februar 2001 og indtil den 17. september 2002 i ikke under 143 tilfælde at have henvendt
sig til forbrugere, erhvervsdrivende og andre via telefax og e-mail med henblik på afsætning af
varer og tjenesteydelser, uagtet modtagerne ikke forudgående havde anmodet herom, og
                                                   2.
fra den 1. november 2001 og indtil den 2. oktober 2002 i 13 tilfælde at have henvendt sig til
forbrugere, erhvervsdrivende og andre via telefax og e-mail med henblik på afsætning af varer og
tjenesteydelser, uagtet modtagerne ikke forudgående havde anmodet herom.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at tiltalte idømmes bøde.
                                                          - 2 -
tiltalte, fonn danmark aps, har erkendt de faktiske omstændigheder, der er beskrevet i
anklageskriftet, og at fonn danmark aps er ansvarlig for de pågældende henvendelser til
modtagere i danmark, men har nægtet sig skyldig bl.a. under anbringende af, at fonn danmark
aps troede, at udsendelsen af de pågældende henvendelser var berettiget.
sagsfremstilling
fonn danmark aps blev etableret i 1996 og er et datterselskab af et norsk selskab. siden
etableringen har fonn danmark aps reklameret for sine produkter, som navnlig er bøger og
forskellige slags software, ved udsendelse af telefaxer og fra 1999 ved udsendelse af e-mails.
reklameringen fortsatte efter den 1. juli 2000, hvor forbuddet i markedsføringslovens § 6 a trådte i
kraft.
der er under sagen fremlagt og dokumenteret en række telefaxer og e-mails sendt til forskellige
modtagere med henblik på fonn danmark aps’ salg af varer og tjenesteydelser, herunder cd-
rom’er med diverse undervisningsprogrammer. her er et eksempel på en telefax:
       ”pc-kørekort og undervisning i ms-office.
       word – excel – windows – access – powerpoint – outlook - explorer.
       professionel og nem undervisning direkte på din pc.
       nu til uhørt lav pris.
       glem dyre og tidskrævende kurser! med datafilms interaktive cd-rom, som er et af skandinaviens
       interaktive cd-rom, som er et af skandinaviens bedste undervisningsprogrammer, får du en professionel
       lærer direkte på din skærm, som underviser dig nemt og effektivt når det passer dig.
       pakken for pc-kørekort indeholder dele office – 97 incl. alle 7 moduler fordelt på 9 cd-rommer – nu
       kun kr. 890,-.
       bestil her!
       vi bestiller pc-kørekort fra datafilm á kr. 890,- (+ moms og forsendelse)
       firma:
       kontakt:
       adresse:
       postadr.:
       tlf.:                   fax:
       e-mail:
       kontakt os, hvis de ikke ønsker at modtage flere tilbud. opgiv faxnummer så sletter vi dem fra vort
       register.
       ordrefax 77 400 210.
       fonn
       danmark aps
                                                        - 3 -
      manglebjergvej 5 a
      2800 lyngby
      tlf. 77400200 fax 77400210.”
her er et eksempel på en e-mail:
      ”fra: torben garnfeldt [mailto:torben@netbok.com]
      sendt: 28. august 2001 17:49
      til: it-kriminalitet@politi.dk
      emne: effektiv skriveteknik!
      hej!
      vi sender her lidt information om en bog der er blevet virkelig guldgrube for alle som arbejder med
      forskellige former for tekst:
      ”skriv bedre på kortere tid!”
      dette er en virkelig nyttig bog for dig som skriver: brochure – rapporter – tilbud – annoncer –
      reklamer – internet-sider – instruktionsbøger – hjælpetekster – rundskrivelser – artikler m.m.
      en professionel tekstforfatter viser dig, hvordan du får læseren til at læse. idenne bog lærer du at skrive,
      så det giver resultater.
      dette siger læserne:
      ”det første, som slog mig, var: hvorfor har vi ikke fået disse kneb at vide før? dette er jo guld værd for
      alle, som skriver!”
      -anne røed, statens datacentral.
      ”vi har taget bogens metoder i brug, og resultatet er over al forventning!”
      -terje svensson,micro80.
      du kan gå ind på vor hjemmeside
      http://www.netbok.com/danmark/skrivbedre/skrivbedre.htm og få mere information.
      du kan bestille bogen direkte på denne e-mail og få kr. 50,- i e-mailrabat!
      ordinær pris 298,-
      e-mailpris 248,-
      med venlig hilsen
      fonn danmark aps
      afd. netbok.com
      torben garnfeldt
      tlf.: 77 400 200/ fax: 77 400 210
      email. torben@netbok.com
      www.netbok.com”
i anledning af en klage fra én, der havde modtaget telefaxreklamer fra fonn danmark aps uden
forudgående at have givet samtykke hertil, rettede forbrugerombudsmanden første gang
henvendelse til fonn danmark aps ved brev af 17. marts 2000 og gjorde opmærksom på indholdet
af det lovforslag om indsættelse af § 6 a i markedsføringsloven, som da var fremsat for folketinget.
      foranlediget af nye klager orienterede forbrugerombudsmanden ved breve af 12. marts 2001
og 14. marts 2001 fonn danmark aps om indholdet af den bestemmelse i markedsføringslovens §
6 a, som nu var vedtaget, og som var trådt i kraft den 1. juli 2000, og henstillede, at fonn danmark
aps indrettede sin fremtidige markedsføring i overensstemmelse hermed.
                                                 - 4 -
      ved brev af 26. marts 2001 til forbrugerombudsmanden beklagede fonn danmark aps, at
man havde misforstået lovgivningen og oplyste, at man for fremtiden ikke ville udsende talefaxer
med lignende indhold til nye ”kontakter”.
      i anledning af en ny klage over modtagelse af en telefaxreklame fra fonn danmark aps
henledte forbrugerombudsmanden ved brev af 6. juni 2001 på ny fonn danmark aps’
opmærksomhed på indholdet af markedsføringslovens § 6 a.
      den 29. november 2001 indgav forbrugerombudsmanden politianmeldelse mod fonn
danmark aps efter at have modtaget nye klager over fonn danmark aps’ markedsføring.
forklaringer
direktør for tiltalte, gert asle tolås, har bl.a. forklaret, at fonn danmark aps ikke længere har
nogen ansatte, og at konsulent torben garnfeldt virker som daglig leder. fonn danmark aps
administreres i øvrigt fra norge, hvor han selv har bopæl. selskabet havde i år 2000 og 2001 en
årlig omsætning på ca. 3,5 mio. kr. og et årligt resultat på ca. 0 kr. i år 2002 havde selskabet et
underskud på ca. 50.000 kr.
      indtil efteråret 2002 reklamerede fonn danmark aps hovedsagelig ved udsendelse af e-mails
og telefaxer. efterfølgende er reklameringen udelukkende sket ved almindelig post, ved telefoniske
henvendelser og ved indrykning af annoncer.
      fonn danmark aps’ database indeholder ca. 65.000 danske telefaxnumre, hvoraf 17.000-
18.000 er numre, som tiltaltes kunder har opgivet i forbindelse med køb hos tiltalte, medens de
øvrige numre stammer fra tdc’s kataloger og fra elektroniske kunderegistre købt hos
købmandsstandens oplysningsbureau.
      tiltalte har endvidere registreret 55.000-60.0000 e-mailadresser på erhvervsdrivende eller
forbrugere i danmark, hvoraf ca. 10.000 er opgivet af kunder i forbindelse med køb hos fonn
danmark aps, medens de øvrige stammer fra elektroniske registre købt hos købmandsstandens
oplysningsbureau.
      langt de fleste telefaxnumre og e-mailadresser tilhører erhvervsdrivende.
      databaserne bliver opdateret én gang årligt i forbindelse med undersøgelse af nye potentielle
kunder.
      reklameringen ved telefaxer og e-mails skete på den måde, at der én gang om måneden blev
udsendt en reklame til samtlige registrerede telefaxnumre og e-mails.
      fonn danmark aps har ingen dokumentation for, at indehaverne af de registrerede
telefaxnumre og e-mailadresser har givet samtykke til fremsendelse af reklamer, idet registreringen
                                                  - 5 -
af numrene i det væsentlige er sket inden vedtagelsen af markedsføringslovens § 6 a., hvor der ikke
gjaldt noget krav om samtykke.
       da fonn danmark aps modtog henvendelserne fra forbrugerombudsmanden, mente man, at
markedsføringslovens § 6 a ligesom den tilsvarende regel i norge kun vedrørte henvendelser til
forbrugere. det fremgår således af skrivelser fra den norske forbrugerombudsmand, som er
fremlagt under sagen, at den tilsvarende norske regel kun forbyder uopfordret kommunikation over
for forbrugere. endvidere mente man, at personer, som havde modtaget reklamer via telefax eller e-
mail inden lovens ikrafttræden, og som ikke havde frabedt sig reklamer, stiltiende havde givet
samtykke til at modtage reklamer.
daglig leder af fonn danmark aps, torben garnfeldt, har bl.a. forklaret, at udsendelse af reklamer
via e-mails i praksis skete fra fonn danmark aps’ norske moderselskab. telefaxerne blev sendt fra
danmark via en pc’er, som ved hjælp af et program, pc anywhere, blev fjernbetjent fra norge.
denne fremgangsmåde blev anvendt, fordi telefontaksten i danmark var lavere end i norge. den
elektroniske markedsføring blev således i praksis varetaget af fonn danmark aps’ norske
moderselskab, men med fonn danmark aps’ indforståelse.
le, jdn og sh har forklaret, at de har modtaget reklamer fra fonn danmark aps gennem e-mails
eller telefaxer uden tidligere at have været kunder hos fonn danmark aps og uden på forhånd at
have anmodet om fremsendelse af reklamerne.
parternes synspunkter
anklagemyndigheden har gjort gældende, at betingelserne for idømmelse af straf efter de angivne
bestemmelser i markedsføringsloven er opfyldt, idet fonn danmark aps som led i sin
markedsføring for sine produkter har fremsendt telefaxer og e-mails til modtagere uden
forudgående anmodning fra disse. ved strafudmålingen bør det tages i betragtning, at der efter
direktør gert asle tolås´ forklaring er sket udsendelse af 100.000-110.000 e-mails og telefaxer pr.
måned i en periode på 2 år. tiltalte bør derfor efter anklagemyndighedens opfattelse idømmes en
betydelig bøde, der afspejler antallet af ulovlige henvendelser, over 2 mio.
forsvareren har påstået fonn danmark aps frifundet under henvisning til, at fonn danmarks aps’
direktør, gert asle tolås, ved henvendelse til den norske forbrugerombudsmand fik oplyst, at den
tilsvarende norske bestemmelse alene var til hinder for udsendelse af faxer og mails til forbrugere,
men derimod ikke var til hinder for henvendelser til erhvervsdrivende. de henvendelser, som sagen
                                                 - 6 -
angår, er i alt væsentligt sendt til erhvervsdrivende. henvendelserne blev i et vist omfang sendt i
forlængelse af markedsføring over for de samme modtagere forud for ikrafttrædelsen af
markedsføringslovens § 6 a.
       forsvareren har endvidere til støtte for frifindelsespåstanden henvist til, at danmark senest
den 31. oktober 2003 skal have gennemført artikel 13, stk. 2, i direktivet om databeskyttelse inden
for elektronisk kommunikation (europa-parlamentet og rådets direktiv (2002/58) af 12. juli 2002
om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske
kommunikationssektor), og at det derfor har været lovligt for fonn danmark aps at udsende e-
mails til modtagere, der har givet fonn danmark aps oplysning om deres elektroniske adresse i
forbindelse med køb af varer og tjenesteydelser. at denne regel skal anvendes, selv om den endnu
ikke er gennemført i dansk lovgivning, og selv om fristen for gennemførelse endnu ikke er udløbet,
følger af princippet i straffelovens § 3 og af ef-domstolens praksis, jf. navnlig dom af 8. oktober
1987 i sag 80/86, kolpinghuis nijmegen bv (saml. s. 3969), hvorefter medlemsstaterne i medfør
af loyalitetsforpligtelsen i ef-traktatens art. 10 er forpligtede til at fortolke og anvende deres
lovgivning, således at den i videst muligt omfang til fordel for de retsundergivne er i
overensstemmelse med vedtagne ef-direktiver, uanset at disse endnu ikke er trådt i kraft og endnu
ikke gennemført i den pågældende medlemsstat.
       subsidiært bør det ved udmålingen af en bøde tages i betragtning, et det er undskyldeligt, at
fonn danmark aps har svævet i en vildfarelse om rækkevidden af markedsføringslovens § 6 a.
bødeudmålingen kan alene afspejle de 156 forhold, som der er rejst tiltale for, og en bøde bør
derfor fastsættes til et meget lavt beløb, hvis sagen da ikke findes egnet til afgørelse med en
advarsel.
sø- og handelsrettens afgørelse
ved de fremlagte telefaxer og e-mails sammenholdt med de forklaringer, der er afgivet af direktør
gert asle tolås og vidnerne torben garnfeldt, lone egedal, jens dalgaard-nielsen og susan
hansen, findes det bevist, at fonn danmark aps har udsendt de i anklageskrifterne nævnte 156
telefaxer og e-mails til modtagere, der ikke på forhånd udtrykkeligt har anmodet om disse
henvendelser.
       stiltiende, ikke-informeret samtykke opfylder ikke kravet om forudgående anmodning om
henvendelsen i markedsføringslovens § 6 a, og det kan derfor ikke gøre henvendelserne berettigede,
at de i et vist omfang blev sendt i forlængelse af markedsføring over for de samme modtagere forud
for ikrafttrædelsen af markedsføringslovens § 6 a.
                                                 - 7 -
danmark har ved markedsføringslovens § 6 a gennemført artikel 10 i fjernsalgsdirektivet (europa-
parlamentet og rådets direktiv (97/7) af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med
aftaler vedrørende fjernsalg), og har i overensstemmelse med direktivets artikel 14 herved vedtaget
strengere bestemmelser med henblik på et højere beskyttelsesniveau for forbrugere, ligesom
danmark har udvidet beskyttelsen til også at omfatte erhvervsdrivende. disse udvidelser af
beskyttelsen mod uopfordret elektronisk kommunikation berøres ikke af hjemlandsprincippet i
direktivet om elektronisk handel (europa-parlamentet og rådets direktiv (2000/31) af 8. juni 2000
om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre
marked), jfr. den 30. betragtning i direktivets præambel og artikel 1, stk. 3, og 3, stk. 3,
sammenholdt med sidste pind i bilaget til direktivet.
       da markedsføringen i den foreliggende sag er foretaget på eller rettet imod dansk territorium,
jf. straffelovens § 6, stk. 1, nr. 1, og § 9, er det uden betydning for forholdets strafbarhed, om
lovgiver i norge ved gennemførelsen af fjernsalgsdirektivets artikel 10 har valgt ikke at udvide
beskyttelsen mod uopfordret kommunikation på samme måde som lovgiver i danmark.
efter artikel 13, stk. 2, i direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation, som
efter artikel 17, stk. 1, skal være gennemført senest den 31. oktober 2003, kan en fysisk eller
juridisk person, der fra sine kunder modtager deres egne elektroniske adresseoplysninger
vedrørende elektronisk post i forbindelse med salg af et produkt eller en tjenesteydelse, anvende
disse elektroniske adresseoplysninger til direkte markedsføring af sine egne tilsvarende produkter
eller tjenesteydelser, såfremt kunderne klart og utvetydigt har mulighed for let og gebyrfrit, at afvise
en sådan anvendelse af de elektroniske adresseoplysninger, når de indsamles, og ved hver
meddelelse, såfremt kunden ikke fra begyndelsen afviste denne anvendelse.
       som artikel 13, stk. 2, er formuleret, forudsætter den heri angivne ret til i visse tilfælde at
anvende elektroniske adresseoplysninger til markedsføring bl.a., at kunden har mulighed for let og
gebyrfrit at frabede sig markedsføringen både i forbindelse med afgivelsen af adressen til den
erhvervsdrivende og ved efterfølgende henvendelser, jfr. herved også udformningen af det stk. 2,
som med henblik på at gennemføre direktivbestemmelsen er foreslået indsat i markedsføringslovens
§ 6 a ved det lovforslag l 143 om ændring af lov om konkurrence- og forbrugerforhold på
telemarkedet med flere love, som videnskabsministeren har fremsat for folketinget den 29. januar
2003. forslaget er gengivet på http://www.ft.dk/samling/20021/lovforslag_som_fremsat/l143.htm.
       det lægges til grund, at kunder, hvorfra fonn danmark aps har modtaget elektroniske
adresser i forbindelse med køb, ikke har været givet mulighed for i overensstemmelse med
direktivets krav at afvise anvendelse af elektroniske adresseoplysninger til markedsføring, da de
blev indsamlet og ved hver meddelelse, såfremt kunden ikke fra begyndelsen afviste denne
                                                 - 8 -
anvendelse. de angivne betingelser for lovligt at anvende sådanne elektroniske adresseoplysninger
fra kunder til markedsføring over for dem har således allerede af denne grund ikke været opfyldt.
fonn danmark aps findes herefter i overensstemmelse med anklageskrifterne skyldig i at have
rettet de deri nævnte 156 henvendelser til et antal modtagere, som parterne er enige om udgjorde ca.
50.
       straffen fastsættes efter markedsføringslovens § 22, stk. 3, jf. stk. 6, jf. § 6 a, stk. 1,
       der kan under denne sag alene udmåles straf for det antal uanmodede henvendelser, som der
er rejst tiltale for, og som fonn danmark aps er fundet skyldig i.
       ved strafudmålingen lægger retten vægt på, at fonn danmark aps fortsatte sin ulovlige
markedsføring efter, at selskabet af de danske myndigheder var blevet vejledt om indholdet af
reglerne, således at fonn danmark aps i hvert fald herefter ikke kunne være i nogen undskyldelig
retsvildfarelse om indholdet af reglerne i markedsføringslovens § 6 a.
       det lægges endvidere til grund, at hovedparten af modtagerne var erhvervsdrivende, som har
måttet spilde tid og arbejdskraft på at læse og behandle telefaxer og e-mails og at skaffe sig af med
disse henvendelser.
       bøden fastsættes under hensyntagen til antallet af henvendelser, til antallet af modtagere af de
pågældende henvendelser, til den gene og økonomiske skade, som henvendelserne har medført for
modtagerne, og til de foreliggende oplysninger om fonn danmark aps’ forhold til 15.000 kr.
                                   t h i k e n d e s f o r ret
tiltalte, fonn danmark aps, straffes med en bøde på 15.000 kr.
tiltalte betaler sagens omkostninger.
peter møgelvang-hansen                                                                    kaj g. schou
                                                elmer.
laura larsen                                                                       hans jørgen nielsen
               - 9 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den