text:
dom
afsagt den 17. maj 2013 i sag nr. bs 5-298/2011:
pe holding, hemmet aps
industriparken 16
6880 tarm
mod
konrad krogh stigsen
6900 skjern
sagens problemstilling
denne sag drejer sig om, hvorvidt en ejer af en landbrugsejendom har krav på erstatning fra
sin nabo, der har fældet et læhegn af sitkagraner, der stod mellem de to ejendomme.
parternes påstande
pe holding, hemmet aps har nedlagt om, at konrad krogh stigsen skal betale 499.375 kr. –
eller et mindre beløb - med tillæg af morarenter efter renteloven fra den 19. juni 2010.
pe holding, hemmet aps har over for modpartens selvstændige påstand i første række
nedlagt påstand om afvisning, i anden række frifindelse.
konrad krogh stigsen har nedlagt påstand om frifindelse.
konrad krogh stigsen har nedlagt en selvstændig påstand om, at pe holding, hemmet aps
skal anerkende, at den af konrad krogh stigsen underskrevne skelerklæring er ugyldig.
sagens nærmere omstændigheder
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk. 2,
da sagens bilag ikke er gengivet i sagsfremstillingen.
pe holding, hemmet aps købte den 1. juli 2010 ejendommen med matrikel nr. 22 b, borris
sønderland, sdr. borris af herluf dokkedal sørensen. pe holding, hemmet aps ejes af
herluf dokkedal sørensens søn, poul erik dokkedal.
konrad krogh stigsen ejer ejendommen med matrikel nr. 24 d, borris sønderland, sdr.
borris.
de to ejendomme støder op til hinanden. mellem ejendommene stod der et læhegn af
sitkagran, der gav læ for vestenvinden for skovbevoksningen på matr. nr. 22 b.
i efteråret 2009 blev størstedelen af hegnet fældet af konrad krogh stigsen trods gentagne
protester fra den daværende ejer af matr. nr. 22 herluf dokkedal sørensen.
parterne har efter fældningen haft en del korrespondance om, hvorvidt sitkagranhegnet stod
på matr. nr. 22 b, 24 d eller, om der var tale om et fælleshegn.
herluf dokkedal sørensen anmodede om en skelforretning ved landinspektør mogens venø
poulsen. i juli 2010 udarbejdede landinspektøren en skelerklæring, der blev underskrevet af
                                               - 2 -
konrad krogh stigsen den 14. juli 2010. skelforretningen blev standset, da konrad krogh
stigsen tiltrådte landinspektørens skelsætning. udgiften til skelforretningen var på 1.875 kr.
da der blev konstateret skader på skoven på matr. nr. 22 b i vinteren 2009/2010 rettede ejeren
af ejendommen henvendelse til skovdyrkerforeningen vestjylland ved skovfoged emil f.
poulsen, der gav et overslag på reetableringsomkostningerne for så vidt angår det fældede
sitkagranhegn på 66.962 kr., inkl. optagning af rødder, bortkørsel af affald m.v.
pe holding, hemmet aps har under hovedforhandlingen anerkendt, at der er tale om et
fælleshegn.
herluf dokkedal sørensen har krævet erstatning for det uretmæssige fældede hegn.
konrad krogh stigsen har nægtet at betale erstatning under henvisning til at hegnet stod på
hans grund.
der har under sagen været drøftet forlig. i brev af 11. juni 2010 opfordrede advokat henrik
thorstholm blandt andet konrad krogh stigsen til at komme med en forligsmæssig løsning
med henblik på at få etableret et fornuftigt læhegn, så de værste gener af fældningen kunne
undgås.
det er ikke lykkedes at finde en forligsmæssig løsning på sagen.
ved herluf dokkedal sørensens overdragelse af ejendommen i 2010 indtrådte pe holding,
hemmet aps i det mulige erstatningskrav mod konrad krogh stigsen opstået som følge af
det fældede læhegn.
sagen er anlagt den 14. marts 2011 af pe holding, hemmet aps.
påstandsbeløbet er opgjort således:
reetablering af læhegnet
med anslået udgifter til ekskl. moms (bilag 4)                        67.000 kr.
værditab, der er konstateret som følge af stormfald (spm. 9)          80.500 kr.
værdien af den solgte træmasse (spm. 6 – siger 14.050 kr.)            50.000 kr.
værditab på ejendommen pga. uretmæssige fældning (spm. 10)           300.000 kr.
forgæves afholdt udgift til påbegyndelse af
skelsætningsforretning       (bilag 10)
                              1.875 kr.
erstatningskrav i alt                                                499.375 kr.
konrad krogh stigsen er bevilget fri proces begrænset til frifindelsespåstanden.
der har under sagen været gennemført syn og skøn med to skønsmænd, der blandt andet har
udtalt sig om tabet for pe holding, hemmet aps som følge af det fældede hegn.
skønsmand skovrider christian als har oplyst følgende i skønserklæring af 1. september
2011:
                                         - 3 -
"undertegnede har som syns- og skønmand mandag den 15. august kl. 14.00 besigtiget
de to ejendomme. begge parter og deres advokater var til stede. besigtigelsen fandt sted
fra nordenden af skellet til sagsøgers hus .
strækningen syd for ejendommen odderskærvej 5 er ikke beset.
spørgsmål 1 hegnets placering i forhold til skellinje.
ved besigtigelsen var der opsat en pæl til markering af skellinjen. denne pæl er opsat af
landinspektør, og de fældede træer var ca. 40 cm inde på sagsøgers side af det afsatte
skel. som udgangspunkt vil et sådant hegn i vestjylland blive opfattet som et
fælleshegn, idet læhegn er af afgørende betydning for dyrkning af jorden på begge sider
af hegnet. selvom vinden primært kommer fra vest, er skaderne fra kolde østenvinde
også betydelige. der er ikke hos nogen af partner nedskrevet hegnets status, men skulle
hegnet være eget hegn er placeringen sådan, at det er sagsøgers og næppe sagsøgtes
hegn. hegnet er et ca. 50 år gammelt sitkagranhegn. på grundlag af besigtigelse af stød
og vurdering af den del af hegnet, der fortsat står, skønnes det, at hegnet på
fældningstidspunktet har været sundt og fuld levedygtigt, og uden betydende huller.
der var ikke døde træer og de stadig stående træer havde levende korte grene på
vestsiden mod konrad stigsen. hegnet var, fuldt lovligt uanset ejerskab, stammet op
på østsiden, således at almindelig færdsel er mulig. det skønnes derfor, at hegnet uden
problemer fortsat ville kunne have levet 20 år mere.
spørgsmål 2. hegnets funktion for skoven
hegnet står vest for skovbeplantningen, der på den besete del primært er rødgran, delt
på 2 bevoksninger. de to rødgranbevoksninger er delt af et stykke hede med selvsåede
træer. hegnet er ca. 2 m højere end rødgranerne og giver derfor på nuværende
tidspunkt fuld læ for disse. hegnet er dog så tæt og har en sådan højde, at en vis
turbulens på østsiden ikke kan afvises. hegnet giver desuden en naturlig afgrænsning af
skoven uden for et indre kørespor.
spørgsmål 3. skader som følge af manglende læhegn.
der kunne flere steder konstateres væltede træer i de bagved liggende
rødgranbevoksninger. dette skyldes naturligvis primært den blottede kant. det kan ikke
afvises, at nogle af træerne er væltet før fældning af hegnet, men det er næppe mange,
idet der ikke var væltede træer i den del af plantagen, der står bag ved den del af hegnet,
der ikke er fældet.
rødgranbevoksningerne bærer præg af at de ikke er tyndet systematisk, men kun ved
tilfældigt udtag af juletræer. denne manglende rettidige og systematiske tynding gør, at
risikoen for at træerne vælter ved vindeksponering stiger. rødgranerne er oprindelig
plantet på 1,5 x 1,8 m, dvs. 3600 planter pr ha. dette tal burde ved god skovdrift
allerede nu være bragt ned til ca. 2000 planter for at give bevoksningerne stabilitet og
mulighed for at udvikle sig. dette forhold gør yderligere bevoksningen sårbar over for
vindpåvirkning. rødgran er i det hele taget på længere sigt en dårlig træart i vestsiden af
en så smal plantage.
                                          - 4 -
de udsatte rødgranbevoksninger er henholdsvis 70 og 50 m brede, heraf er der på
nuværende tidspunkt væltet træer pletvis i de vestligste 10 m.
spørgsmål 4. afhjælpning og omkostninger hertil.
den nordlige rødgranbevoksning skønnes at være plantet i 1989 og således at være ca.
22 år gammel. den er 12 m høj og har en diameter på ca. 14 cm. i henhold til
standardtabeller står der nu ca. 200 kbm pr ha. dette vil i praksis med den lave diameter
kun kunne sælges til flis. dækningsbidraget for dette varierer meget, men bør kunne
blive 50 kr. pr kbm. eller 10 000 kr. pr ha. som nævnt har ejeren kun udtaget juletræer
uden at fortage systematisk udtynding. dette gør bevoksningen ustabil med risiko for at
selv små stormfald vil brede sig. bevoksningerne er så smalle, at problemet næppe kan
afhjælpes permanent. der bør dog under alle omstændigheder foretages en tynding i
rødgranerne, idet ustabiliteten øges med øget højde. det kan overvejes helt at fælde den
østlige halvdel straks og genplante, selvom det er økonomisk mest fordelagtigt at holde
træerne stående så længe som muligt. dette vil allerede efter få år give en mere
spændende skov og en bedre jagt. denne tydning og fældning kan i dag laves med
overskud. ved genplantning bør man i den vestligste halvdel overveje træartsskifte.
denne tynding burde være lavet uanset om sitkagranhegnet var fældet eller ej, idet man
må påregne, at rødgranerne vokser over sitkagranerne og derved udsættes for stormfald.
plantning af poppelrækken vil på kort og mellemlang sigt være den bedste afhjælpning
af den skete skade, idet poppel er den træart, der gror hurtigst det pågældende sted. de
valgte poppelkloner er optimale. poplerne er allerede mere end 2 m høje, og vil også
fortsat vokse mere end rødgranerne. effekten af et læhegn er primært afhængig af
hegnets højde, og der vil ikke være andre træarter, der i rødgranernes restlevetid har
samme højdeudvikling som poppel.
selv med dette forbehold må skaden opfattes som uoprettelig i det meste af
rødgranbevoksningens restlevetid. det er dog vigtigt, at det plantede poppelhegn bliver
opfattet som fælleshegn, så det bevares indtil rødgranerne er afviklet.
det kan overvejes at plante en ny række sitka på sagsøgers areal indenfor stubbene. en
rodfræsning af stubbene vil givet få ødelæggende virkning på poplerne, og afstanden
mellem det nyplantede og poplerne vil på lidt længe sigt blive for lille. hvis der på
indersiden af stubbene plantes sitkagran i borede huller, vil man allerede nu have
etableret et solidt hegn i forhold til den beplantning, der skal afløse rødgranerne. dette
kan gøres for ca. 12 kr pr plante. alternativet er, at den læ man skal bruge etableres i
kanten af den nye beplantning, og med bevarelse af det kørespor, der er i dag. med dette
forslag vil hegnet komme til at bestå af to rækker egne hegn.
spørgsmål 5. værditab skov og jagt.
det må påregnes, at rødgranskoven på matr. 22 b langsomt vil gå i opløsning og derfor
ikke nå til endelig afvikling om 20 – 25 år år. ved skovøkonomi regner man normalt
med venteværdi og i erstatningsager udbetales forskellen i venteværdien.
                                         - 5 -
venteværdi er de fremtidige indtægter og udgifter ført tilbage til beregningstidspunktet.
beregningerne er behæftet med betydelig usikkerhed, men giver en fornuftig indikation.
hededanmarks afdeling for ejendomssalg og vurdering udarbejder med udgangspunkt i
tidligere materiale fra dansk skovforening opdaterede venteværdiberegninger. for
rødgran bonitet 3, vil venteværdien med en rentefod på 3 % være 45 000 kr. pr ha. en
fældning nu med salg af bevoksningen til flis vil kunne indbringe ca. 10 000 kr. pr ha.
det betyder, at der må påregnes et teoretisk tab på op til 35 000 kr. pr ha.
rødgranbevoksningernes areal er på kortet opmålt til 2,30 ha. det vil sige, at der er et
teoretisk tab ved træproduktionen på 80 500 kr., hvis bevoksningen afvikles nu.
de øvrige bevoksninger i skoven har en sådan karakter, at de næppe berøres af
hegnsfældningen.
nedgangen i jagtværdi er svær at vurdere. sitkagranhegnet har medvirket til at give en
afgørende ro i skoven og holde noget vildt inde, men også noget ude. poppelhegnet vil
relativt hurtigt overtage denne funktion. de truede rødgranbevoksninger er ved at nå
der til, hvor de bliver åbne for neden og vildtet derfor ikke giver dem stor præference.
en gradvis foryngelse af granarealerne østfra vil kunne gøre jagten bedre, idet det
jagtmæssigt altid er vigtigt at have så mange forskellige bevoksninger som muligt, og
have maksimalt antal arealer under 20 år. den foreslåede behandling af skoven skønnes
derfor at sikre, at jagten over de næste 20 år ikke forringes.
skoven har en facon så jagtudøvelse er svær. næsten halvdelen af ejendommen (syd for
odderskærvej) er ikke jagtmæssig berørt. den jagtmæssige skade er begrænset til de to
rødgranbevoksninger. ved udleje vil man korttids skulle give lejer et nedslag på f.eks
200 kr pr ha for den nordlige del af ejendommen. det vil sige 2000 kr. om året i en 5-
års periode. tabet skønnes derfor at være 10 000 kr.
spørgsmål 6 vurdering af træmasse på fældningstidspunkt.
sagsøgte har efterfølgende fremsendt en afregning fra haderup skovservice på 1405 rm
flis a 20 kr. ifølge det oplyste vedrører ca. halvdelen fra det fældede hegn. afregningen
var i alt 28 100 plus moms. det forekommer derfor realistisk at det fældede hegn har
givet en indtægt på 14.050 kr.
spørgsmål a. hegnets funktion i relation til sagsøgtes ejendom.
hegnet har dannet østskel for ejendommen og forekommer at være velfungerende som
afgrænsning for ejendommen. på grund af sagsøgers skov har lævirkningen isoleret
været noget begrænset
spørgsmål b. antal planter hos sagsøger.
som beskrevet tidligere har det oprindelige plantetal i de to rødgranbevoksninger været
fornuftigt og normalt, men manglende systematisk tynding gør, at antallet af træer i dag
er i overkanten. dette og den lidt uhensigtsmæssige juletræstynding gør, at
bevoksningerne er begyndende ustabile. det konstaterede stormfald skyldes næppe
                                             - 6 -
     dette forhold, men det store antal træer gør, at risikoen for at stormfaldet breder sig til
     større dele af bevoksningen er sandsynligt.
     spørgsmål c. læhegnets funktion for rødgranernes restlevetid.
     sitkahegnet ville være afgørende for rødgranernes stabilitet, og rødgranerne burde
     derfor allerede nu være passet, således at man ville kunne klare en afdrift indenfor de
     kommende 20-25 år.
     spørgsmål d. poplernes evne som lævirkning.
     som nævnt er poplerne den bedste erstatning, når hegnet nu er fældet. poplerne vil dog
     ikke de første 10 år give fuld og brugbar læ for rødgranerne i forhold til sitkahegnet..
     hvis rødgranerne kan forblive intakt i disse 10 år vil lævikningen være acceptabel.
     skellinjen nord for odderskjærvej er målt til 1000 m på luftfoto. planteskolen oplyser
     at den benyttede poppelklon koster 12 kr. pr plante. plantning vil koste 6 kr, således at
     den samlede omkostning ved etablering af de 330 planter er ca. 6000 kr. plus moms.
     spørgsmål e. tilstedeværelse af jagtbart vildt.
     rødgran bevoksningerne er på 2,3 ha, hvilket svarer til ca. 10 % af sagsøgers ejendom.
     ejendommen har en sådan form, at det er vanskeligt at holde fast bestand af de fleste
     arter. det skønnes at råvildt, der kunne stå fast er betænkelig ved at færdes i væltede
     bevoksninger, mens kronvildtet, der er udpræget strejfvildt er mindre betænkelig. på det
     væltede kan der plantes bjergfyr, der hurtigt vil give læ, eller løvtræbuske, som vil give
     føde og variation.
     den økonomiske værdi af nedgangen er angivet i spørgsmål 5."
skønsmand skovrider christian als har oplyst følgende i supplerende skønserklæring af 26.
oktober 2012:
     "ny besigtigelse fandt sted mandag den 22. oktober 2012 kl. 13.00. begge parter og
     deres advokater var til stede.
     spørgsmål 7.
     de tilbageværende sitkagraner er vurderet til at have en alder på ca. 50 år. ved den
     første besigtigelse den 9. september 2011 konstateres stødene fra de fældede træer at
     være sunde. den tilbageværende midterste del af hegnet blev ligeledes skønnet sund.
     der er ikke ved den nye besigtigelse ting, der ikke understøtter denne vurdering.
     det er således fortsat vurderingen, at hegnet uden problemer vil kunne have levet 20 år
     endnu.
     spørgsmål 8.
     værdien af flisen blev i september 2011 opgjort til ca. 14 000 kr. dette beløb er
     dækningsbidrag og ikke salgspris. flis er et meget vanskeligt produkt at opgøre værdien
     af, idet dækningsbidraget afhænger meget af:
                                         - 7 -
1. træernes størrelse, der ikke bør have diameter under 12 cm.
2. mængden af flis, der helst bør være mere end 1000 rm pr opgave.
3. knasternes størrelse, idet store knaster kan være svære at flis
    hugge.
4. afstanden til varmeværk, idet transportomkostningen er en
   betydelig del af varens slutpris.
for det aktuelle areal har diameteren været betydelig højere, mens knasterne har været
større end ønskeligt. mængden fra hegnet ligger i underkanten.
det kan supplerende oplyses, at man ved flisning af de kollektive læhegn, som ofte er
mere end 30 år gamle har negativt dækningsbidrag.
nogle af de største producenter af flis i jylland regner med en salgspris på 73 kr pr rm
og en samlet oparbejdningsomkostning på 53 kr. disse tal ligger på nibeau med de i
spørgsmål 6 oplyste.
der er som nævnt betydelige variationer på dette beløb.
spørgsmål 9
det stormramte område har ikke ændret sig meget siden første besigtigelse september
2011, hvilket også stemmer overens med, at stormfald først indtræffer, når
bevoksningen er 4-5 m højere end de aktuelle rødgranbevoksninger, idet det kun er
disse to bevoksninger på i alt 2,6 ha, der dyrkningsmæssigt bliver alvorligt berørt af
eksponeringen fra de manglende sitkagraner. dette tyder på, at der er ved at ske en form
for stabilisering af kanten, der dog fortsat må anses for ustabil og udsat.
ejendommen er en udpræget jagtejendom af betydelig kvalitet, og bør fortsat drives
som sådan. hurtigt at overlade de skadede arealer til normal træproduktion giver ingen
mening, og vil nedsætte ejendommens handelsværdi betydeligt.det er kronvildtet, der er
afgørende for den jagtlige værdi. kronvildtet foretrækker at stå i tæt urørt nåleskov. den
sydligste af de to rødgranbevoksninger bør derfor bevares til dette formål. det må
antages, at den i hvert fald vil være stabil 5-10 år endnu, mens hegnet mod vest gror op
og stabiliserer bevoksningen. på det tidspunkt, hvor kronvildtet ikke opfatter
bevoksningen som tæt nok, kan den forynges på samme måde som den nordlige, eller
hugges igennem med henblik på at bevare bevoksningen til den bliver 70-80 år.
den nordlige kan bevares med samme formål, men her vil man nok begynde en
stabilisering eller foryngelse, afhængig af ejers temperament og ønsker. stabiliseringen
kan ske ved en kraftig tynding af halvdelen, enten nord- eller øst fra. man kan også
vælge helt at forynge en tilsvarende del. dette betyder, at der ryddes og flises. dette vil
kunne gøres med et positivt dækningsbidrag, der under hensyntagen til den mindre
opgave er lavere end ved en stor opgave, men dog antagelig med en dæknng på 10 000
kr pr ha. plantes der nåletræ, hvilket vil være det optimale på stedet, kan dette gøres for
25 000 kr pr ha. denne løsning vil således have et samlet negativt dækningsbidrag på 15
000 kr pr ha. forynges der nordfra, bør der plantes 2-3 rækker sitka mod vest, således
at man selv er maksimal herre over sin vestkant. den anden halvdel kan tages om 5-10
                                               - 8 -
      år, når det nyplantede har nået en sådan størrelse, så det jagtmæssigt og
      oplevelsesmæssigt opfattes som skov.
      etablering af nyt hegn kan som beskrevet i spørgsmål 4 gøres for ca. 12 kr pr plante.
      planteafstanden bør være 1,5 m. ved etablering skal man være meget opmærksom på
      planteafstanden til skel, idet naboen kan kræve at grenene ikke rækker ind over skel.
      man bør derfor i dette tilfælde, hvor man ønsker eget hegn plante med afstand fra skel,
      der er minimum 1 m, gerne mere, idet træerne skal udvikle sig fuldkronede til jorden for
      at opfylde læfunktionen og for at give ejendommen den karakter, den havde før
      fældningen. hegnet vil allerede efter 10 år have en højde og en fylde, således at det
      opfylder sine funktioner.
      her må der, selvom det faldet udenfor spørgsmålet kraftigt advares mod, at der etableres
      to egne hegn, der står meget tæt på skellinjen, idet det meget hurtigt vil give anledning
      til give anledning til krav om overholdelse af maksimal højde og at grene, der rækker
      ind over skel fjernes. dette sidste vil være en meget kompliceret teknisk opgave.
      tabet ved at det nye hegn ikke give læ i en periode er det værditab, der er angivet for de
      to rødgranbevoksninger samt den midlertidige nedgang, der vil være i ejendommens
      jagt- og salgsværdi.
      i spørgsmål 5 er det skovøkonomiske værditab opgjort til 80 500 kr, hvis hele
      rødgranarealet fældes nu og forynges. det må være dette tal, der danner udgangspunkt
      for værditabsopgørelsen, selvom ejeren vælger at tage en risiko ved at lade
      bevoksningerne helt eller delvis blive stående.
      rådgivning omkring nåletræsskovbrug på små udsatte arealer indeholder altid et
      betydelig element af usikkerhed i relation til stormfaldsrisikoen."
skønsmand svend åge bruun, der er statsautoriseret ejendomsmægler, har bl.a. oplyst
følgende i skønserklæring af 24. oktober 2012:
      "08.     beskrivelses af sagens genstand
      ejendommen er iflg. tingbogen noteret som en landbrugsejendom og har et samlet areal
      på 23,67 ha. en del af arealet drives som landbrugsjord om end det er en forholdsvis
      ekstensiv drift. der er på ejendommen skovarealer som er beskrevet under besvarelserne
      fra christian als. ejendommen er derudover en jagt- og naturejendom.
      på ejendommen findes en bolig, som iflg. det oplyste er renoveret/udvidet væsentligt
      siden den nuværende ejer overtog ejendommen. det blev oplyst at der på
      vurderingstidspunktet hverken var indlagt el eller vand.
      09.      skønstema
      syn og skønsmanden anmodes om at værdiansætte sagsøgers ejendom, således som
      denne forefandtes forud for fældningen af det sagen omhandlede fælleshegn.
      syn og skønsmanden anmodes om at opgøre værdiansættelsen på kontantbasis på
      normale handelsvilkår.
                                              - 9 -
      syn og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvad normalt liggetid vil være i
      forbindelse med en sådan påtænkt handel.
      syn og skønsmanden anmodes om at værdiansætte sagsøgers ejendom, således som den
      nu foreligger efter delvis fældning af hegnet.
      i sin besvarelse af spørgsmålene 8, 9 og 10 anmodes skønsmanden særlig om at
      værdiansætte mulige variationer i herlighedsværdien for ejendommen, herunder særskilt
      værdi af skovarealer, særskilt værdi af jagtinteresser, særlig med henblik på
      ejendommens beliggenhed op til statens arealer ved borris hede.
      det blev ved syns- og skønsforretningen fastslået, at vurderingstidspunktet skulle være i
      princippet dagen før fældningen og dagen efter fældningen og at liggetiden følgelig
      henføres til samme tidspunkt.
      10.      besvarelse
      ud fra de givne forudsætninger var
      vurderingsprisen af den omhandlede ejendom før fældningen af hegnet:
               kr. 2.800.000,-
      vurderingsprisen af den omhandlede ejendom efter fældningen af hegnet:
               kr. 2.500.000,-
      differencen i prisen på de to vurderingstidspunkter er alene udtryk for forskel i
      herlighedsværdi.
      liggetiden vurderes på vurderingstidspunktet at være 3-6 mdr.
      11.      forudsætning
      på vurderingstidspunkterne var omsætningen af især denne ejendomstype meget lille
      p.g.a. finanskrisen og prisfastsættelserne er derfor behæftet med større usikkerhed end
      sædvanligt."
forklaringer
poul erik dokkedal har som partsrepræsentant forklaret, at han har haft sin gang på
ejendommen i ca. 30 år. hans forældre ejede gården. han har aldrig beskæftiget sig med
sitkahegnet. han mener, at sitkahegnet også kunne stå i hans ejertid. han har gået på jagt på
ejendommen, siden han var 16 år. han er jord- og skovbrugsuddannet.
på et tidspunkt for 3 år siden overtog han ejendommen fra sine forældre. bygningen – der
blev brugt som jagthytte - var sparsomt udstyret uden strøm og vand. han har renoveret
bygningerne. ejendommen ligger meget ugenert i nærheden af borris. jagten er blevet bedre
og bedre med årene. der har – samlet set - et stort areal, som vildtet kan færdes over, da der
                                              - 10 -
også er borris skydeterræn og høgsvild plantage i nærheden. der er kun konrad krogh
stigsens ejendom mellem borris skydeterræn og hans ejendom. de har kronvildt, råvildt og
alt andet småvildt, som fasaner og ræve m.v. kronvildtet kan gå 20-40 km pr. dag. hvis
dækningen forsvinder for dem, forsvinder kronvildtet også. de har forsøgt at anlægge deres
ejendom for ren jagt ved at lave de rigtig veksler til dyrene.
han har konstateret konsekvensen af fældningen af sitkahegnet, da hans eksisterende skove
bag ved hegnet vælter i blæsevejr. rødgranskoven er begyndt at vælte. han har ikke kunnet
rydde op af hensyn til det syn og skøn, der skulle gennemføres i denne sag. løsningen for
ham er at rydde hele arealet. ellers vil han få billeangreb i resten. de tilbageblevne træer står
og bliver syge. i rødgranskoven har der tidligere været skovet til juletræer. i den del af
skoven, hvor sitkahegnet ikke blev fældet, er der ikke rødgrantræer, der er væltet.
den vurdering, som skønsmanden har lavet for så vidt angår vedmassen, er han ikke tilfreds
med. sitkahegnet står på en bar mark. det er ikke svært at få flisen ud. han har protesteret
mod produktionsprisen. vedmassens værdi sættes af skønsmanden til 50 kr. pr. kubikmeter.
han mener, at den rigtige pris er 100-140 kr. pr. kubikmeter - derfra skal dog fratrækkes
transport, fældningsomkostninger og produktionsomkostninger.
da mogens poulsen landinspektøren var ude til skelforretningen, var det kun hans far, herluf
dokkedal sørensen, der var til stede. der er skelforhold andre steder på grunden, der er
uafklaret.
konrad krogh stigsen har ikke ønsket at afgive forklaring under sagen.
herluf dokkedal sørensen har som vidne forklaret, at han er 66 år gammel. han købte
ejendommen på matr. nr. 22 b i 1998 med det formål at have lidt landbrug, skov og jagt. han
havde tidligere en landbrugsejendom, der nu er nedlagt. han ejer andet jord i nærheden af
denne ejendom. han er uddannet bager, men har arbejdet mange år som autodidakt
skovarbejder.
sitkahegnet var der, da han købte ejendommen. han blev fortalt, at sitkahegnet var i skellet,
da han købte ejendommen. de fandt ikke egentlige skelmærker, da det var et meget naturligt
skel.
han har ikke haft kontakt med konrad krogh stigsen i sin ejertid. de har ikke diskuteret
sitkahegnet. han har vedligeholdt det ved at klippe grene af på sin side. det har konrad
krogh stigsen formentlig også. han har ikke set konrad krogh stigsen ved sitkahegnet, hvor
skoven er. ved hegnet, der ligger ud til marken, har han set ham arbejde.
der er plantet rødgran i den nordlige ende af grunden. det er ham, der har plantet dem. det
var sidst i 80'erne. formålet med beplantningen var juletræsproduktion. senere skulle det
blive til skovplantage. sitkahegnets funktion var at afmærke skel. hertil kommer, at den giver
meget læ fra både vest og den kolde østenvind, som begge ejendomme på hver sin side af
hegnet har glæde af.
i efteråret 2009 konstaterede han, at konrad krogh stigsen var i færd med at fælde hegnet.
han fik stoppet de to skovarbejdere. konrad krogh stigsen kom og påstod, at hegnet var
hans. han nægtede konrad krogh stigsen adgang til sin grund for at fælde noget af hegnet.
derfor kunne han ikke fælde det sidste stykke. de diskuterede ikke på det tidspunkt skellets
                                              - 11 -
beliggenhed. konrad krogh stigsen sagde bare, at hegnet tilhørte ham. han var ikke med til
skelafsætningen mellem landinspektør mogens poulsen og konrad krogh stigsen.
landinspektøren mogens poulsen henvendte sig til ham umiddelbart efter.
det i sagen fremlagte foto 3 b er taget fra punkt 52 på matrikelkortet ned mod punkt 10 på
matrikelkortet. det er konrad krogh stigsens ejendom til højre for pælen, og pe holding,
hemmet aps’ til venstre for pælen. foto 3 a er taget fra starten af den 6 meter brede vej op
mod punkt 52 på matrikelkortet. det er konrad krogh stigsens ejendom til venstre for pælen,
og pe holding, hemmet aps’ til højre for pælen.
efter sitkahegnet var fældet, kom der i løbet af ret kort tid skader i den tilbageværende skov.
konrad krogh stigsen har påstået, at hegnet, som han fældede, var et sygt hegn, men
skovfogeden fra skovdyrkerforeningen siger, at det ikke er korrekt.
han bad konrad krogh stigsen om at beregne, hvad det ville koste at rydde grunden og
plante et nyt hegn. det forslag blev aldrig rigtig til noget. han ville give ham en chance for at
oprette et nyt hegn, så sagen kunne komme ud af verdenen. den chance forspildte konrad
krogh stigsen. han foreslog i stedet, at de begge plantede en hæk på hver deres side. det
ville ikke løse problemet efter hans opfattelse. han har ikke haft noget at gøre med
skelerklæringen af 14. juli 2010. landinspektøren mogens poulsen kom over til ham, da han
var færdig med at sætte skel sammen med konrad krogh stigsen. han har ikke set konrad
krogh stigsen skrive under. han fik påvist skellet af mogens poulsen på foto 3 a og 3 b. han
accepterede skellet på baggrund af de optagne fotos.
ejendommen var til salg, inden hegnet blev væltet. han havde tre eller fire købere, som han
måtte ringe til og sige, at hegnet nu var væltet. køberne sprang fra, da de så, at ejendommen
var blevet forringet. han solgte ejendommen til sin søns selskab i 2010. han fik 3,2 mio. kr.
for ejendommen. køberen overtog samtidigt erstatningskravet med konrad krogh stigsen.
det var ham, der hyrede landinspektør mogens poulsen til skelforretningen. skovfoged emil
f. poulsen kender han som skovfoged, men ikke personligt.
mogens poulsen har som vidne forklaret, at han stadig er beskæftiget som landinspektør. han
er dog pensioneret, men er stadig beskikket og har et cvr-nummer.
under skelforretningen i 2010 var herluf dokkedal sørensen den første person, som han talte
med. herluf dokkedal sørensen bad ham om oplysninger til skellet. han fandt en skelpæl helt
ude mod punkt 52 på matrikelkortet. han fandt ikke andre skelpæle. konrad krogh stigsen
ville under skelforretningen vide, hvor skellet var.
punkt 10 på matrikelkortet blev afsat i 1985 i forbindelse med jordfordeling. den skelpæl
fandt han sammen med konrad krogh stigsen.
de satte herudover 3 jernpæle ved besigtigelsen den 12. juli 2010 med udgangspunkt i, at der
var en lige linje mellem punkterne 10 og 52, fordi det var det, matrikelkortet viste. da de
afsatte jernpælene, kom de længere og længere væk fra nogle stubbe. han lavede derfor
efterfølgende nærmere undersøgelser, hvor det viste sig, at der ved omtegninger af
matrikelkortet i 1974 i kort- og matrikelstyrelsen var glemte et knækpunkt fra det oprindelige
matrikelkort på ca. 1 meter. det rettede han op på på kortet. normalt ville han indberette til
kort- og matrikelstyrelsen, når han har sat et skel. sagen fra 2010 blev imidlertid ikke sendt
                                               - 12 -
ind til kort- og matrikelstyrelsen, da han ville ekspedere sagen sammen med noget andet. det
er imidlertid aldrig blevet indberettet. i kort- og matrikelstyrelsen ligger der derfor kun knud
lindhards kort og opmålinger fra 1960, hvor der er et knæk på linien mellem punkterne 52 og
10. det var først, da han var på stedet, han så, at stubbene ikke passede med den lige linje.
bagefter begyndte han at undersøge sagen nærmere. det viste sig, at hvis man anvender
landinspektør knud lindhards måling fra 1960, hvor sitkahegnet blev plantet, står det i skel.
han tror, at det er det rigtige skel. det matrikulære skel er det med knækket på. han har
herved ikke taget stilling til hævd.
hvis træerne har en vis alder, så kunne der blive tale om hævd. han tror, at sitkahegnet var ca.
50 år gammelt. hvis den lige linje mellem punkt 10 og 52 blev lagt til grund, kunne der godt
blive tale om hævd på en lille strimmel.
foto 3 b er taget i retning mod nord på den lige linie mellem punkterne 10 og 52 ved den
brede 6 meters vej. foto 3 a er taget i den modsatte retning fra punkt 52 på matrikelkortet.
der er ikke foretaget matrikulære ændringer på ejendommene siden 1960. skellet følger
stubbene. han er 100 % overbevist om, at sitkahegnet står i det matrikulære skel.
enevold gjaldbæk nielsen har som vidne forklaret, at han har boet nabo til konrad krogh
stigsen fra 1961 til 1973. sitkahegnet er plantet, mens han har boet derude. det var i 1962.
det var konrad krogh stigsen, der plantede det. han tror ikke, at der var nogen, der gjorde
noget ved hegnet gennem årene. de lod det bare gro. han har gennem årene lejet jord af
konrad krogh stigsen. han har i den forbindelse været på den ene side af hegnet. han har
aldrig været på den anden side af hegnet. der var et lille stykke, der var pløjet mod nord, men
resten på den anden side af hegnet var hede.
parternes synspunkter
pe holding, hemmet aps har til støtte for sin påstand gjort gældende, at konrad krogh
stigsen uretmæssigt og erstatningspådragende har fældet det fælles sitkalæhegn, der stod
mellem parternes landbrugsejendomme. konrad krogh stigsen skal derfor erstatte det tab,
som fældningen er den direkte årsag til.
pe holding, hemmet aps har indledningsvis gjort gældende, at frist for anlæggelse af retssag
omkring skellets beliggenhed er 8 uger fra den 14. juli 2010, ligesom rettens kompetence til
særskilt at tillade anlæggelse af retssag, jfr. udstykningslovens § 36 på 6 måneder ligeledes er
overskredet, hvorfor skellets beliggenhed er som anført af landinspektør mogens poulsen,
tiltrådt af konrad krogh stigsen den 14. juli 2010. der er ikke grundlag for i aftaleloven at
anfægte skelsætningen. den iværksatte skelsætningsforretning blev senere trukket tilbage på
direkte opfordring fra konrad krogh stigsens side, under henvisning til skelerklæringen af
14. juli 2010. hvad enten skellet har den beliggenhed som hævdet af den ene eller den anden
part er det fældede sitkagran et fælles hegn, som konrad krogh stigsen ikke ensidigt har
kunnet fælde. konrad krogh stigsen har allerede af den grund pådraget sig et
erstatningsansvar.
pe holding, hemmet aps har under hovedforhandlingen tilkendegivet, at der efter
landinspektør mogens poulsens forklaring muligvis kan ses bort fra skelerklæringen af 14.
juli 2010 og i stedet lægges til grund, at skellet er placeret som angivet i landinspektør knud
lindhards opmåling fra 1960. det kan derfor lægges til grund, at hegnet er i skel. sagen bør
                                               - 13 -
ikke afvente en skelforretning. konrad krogh stigsen har haft alle muligheder for at anlægge
en skelforretning.
konrad krogh stigsen har til støtte for sin påstand gjort gældende, at det pågældende hegn
udelukkende var placeret på hans ejendom og således alene har tilhørt ham som eget hegn.
der er ikke tale om noget fælleshegn mellem parternes ejendomme. konrad krogh stigsen
har bestridt erstatningskravet i sin helhed også størrelsesmæssigt.
konrad krogh stigsen har til støtte for sin selvstændige påstand gjort gældende, at han
opfattede advokat henrik torstholms brev af 11. juli 2010 som et forligstilbud. hans
underskrift på skelerklæringen er ugyldig i henhold til aftalelovens § 31. hans godkendelse af
landinspektør mogens poulsens skelafsætning den 14. juli 2010 skal tilsidesættes i medfør af
aftalelovens § 36. skellets placering, som det er anført af pe holding, hemmet aps, er ikke
registreret i kort- og matrikelstyrelsen. han har fejlagtigt underskrevet den pågældende
skelerklæring, begrundet i, at han fik oplyst af landinspektør mogens poulsen, at der var sket
en forkert skelsætning af landinspektør knud lindhard i 1960, hvilket ikke var korrekt. han
indså ikke og blev ikke gjort bekendt med konsekvenserne af underskrivelsen af
skelerklæringen. skelafsætningen i 1960 foretaget af landinspektør knud lindhard er korrekt
foretaget. da de faktiske forhold ikke fremstår i overensstemmelse med skelerklæringen og
sammenholdt med, at det heller ikke er registreret i kort- og matrikelstyrelsen, skal den
pågældende skelerklæring tilsidesættes. da skellet var afsat korrekt i 1960, plantede konrad
krogh stigsen for egen regning det omhandlede hegn på egen jord og i en afstand af ca. 50
meter fra det afsatte skel. han har siden 1961 dyrket korn i det pågældende areal. han har
under alle omstændigheder vundet ejendomshævd over det pågældende areal, hvor det
pågældende hegn er placeret. ved den nedgravning, som han og landinspektør mogens
poulsen foretog ved hegnets nordlige ende i sommeren 2010, blev det konstateret, at der var
dybdepløjet under hegnet og ca. 1 meter mod øst, hvilket dokumenterer, at landinspektør
knud lindhards skel er korrekt. konrad krogh stigsen har under hovedforhandlingen anført,
at det bør lægges til grund, at der fortsat er usikkerhed om skellets placering.
rettens begrundelse og resultat
det lægges til grund, at landinspektør mogens poulsen under sin forklaring fragik opmålingen
på måleblad udarbejdet i forbindelse med skelforretningen fra juli 2010. dette kort og den
vedhæftede skelerklæring tillægges derfor ikke betydning ved vurderingen af skellets
placering.
efter bevisførelsen, herunder navnlig landinspektør mogens poulsens forklaring, er det
godtgjort, at sitkagranhegnet efter de eksisterende matrikelkort og opmålinger i kort- og
matrikelstyrelse var placeret i skellet mellem de to ejendomme. det lægges derfor til grund, at
det fældede hegn var et fælleshegn.
da konrad krogh stigsen lod fælleshegnet fælde uden først at undersøge de nærmere
ejerforhold omkring hegnet og skellets placering, har han handlet ansvarspådragende og skal
som følge heraf betale erstatning for det tab, som pe holding, hemmet aps har lidt i den
forbindelse.
erstatningskravet udgøres af udgifter til reetablering af fælleshegn, værditab på den
eksisterende skovbevoksning, erstatning for solgt træmasse, tab af herlighedsværdi og
forgæves udgifter til skelsætningsforretning.
                                               - 14 -
erstatningskravet fastsættes blandt andet ud fra oplysningerne fra skønsmændene om
værditab og reetableringsomkostninger. da der imidlertid er en ikke uvæsentlig usikkerhed
navnlig med med hensyn til tab af herlighedsværdi og værdi af solgt træmasse, fastsætter
retten skønsmæssigt erstatningskravet til 350.000 kr.
erstatningskravet forrentes med procesrente fra sagens anlæg, da der ikke er fremført
synspunkter til støtte for en tidligere forrentning.
da der ikke er ført bevis for, at skelerklæringen af 14. juli 2010 er ugyldig, tages pe holding,
hemmet aps' påstand i relation til konrad krogh stigsens selvstændige påstand om
frifindelse til følge.
konrad krogh stigsen er i det væsentligste den tabende part. han skal derfor erstatte de
udgifter, retssagen har påført modparten. da konrad krogh stigsen har fri proces til sin
frifindelsespåstand, og da den selvstændige påstand ikke skønnes at have givet anledning til
merarbejde, betales sagsomkostningerne af statskassen.
sagsomkostningerne fastsættes til 81.432,50 kr., der dækker udgiften til advokatbistand med
50.000 kr., udgiften til retsafgift på 12.300 kr. og udgifter til syn og skøn på 19.132,50 kr.
ved fastsættelse af udgiften til advokatbistand er der lagt vægt på sagens værdi, karakter og
det forhold, at der har været afholdt to syn og skøn.
thi kendes for ret:
konrad krogh stigsen skal betale 350.000 kr. til pe holding, hemmet aps med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 14. marts 2011.
pe holding, hemmet aps skal ikke anerkende, at skelerklæringen af 14. juli 2010 er ugyldig.
statskassen skal betale 81.432,50 kr. i sagsomkostninger til pe holding, hemmet aps.
beløbene betales inden 14 dage.


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt onsdag den 14. december 2016
sag 232/2016
kontorchef carsten madsen og
tidligere udenrigsminister villy søvndal
(advokat hanne rahbæk for begge)
mod
tibetkommissionen
i tidligere instanser er truffet afgørelser af tibetkommissionen den 13. juni 2016 og den 23.
juni 2016 og afsagt kendelse af østre landsrets 20. afdeling den 8. juli 2016.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen og hanne
schmidt.
påstande
kærende, kontorchef carsten madsen og tidligere udenrigsminister villy søvndal, har nedlagt
påstand om, at advokat hanne rahbæk kan beskikkes som bisidder for dem, subsidiært at
afgørelsen om at nægte beskikkelse ophæves og hjemvises til fornyet behandling efter nær-
mere kriterier, som angives af højesteret.
indkærede, tibetkommissionen, har nedlagt påstand om stadfæstelse af østre landsrets ken-
delse af 8. juli 2016.
sagsfremstilling
ved kommissorium af 11. november 2015 nedsatte den daværende justitsminister en under-
søgelseskommission i sagen om politiets indgriben over for demonstrationer i forbindelse
med kinesiske statsbesøg mv., den såkaldte tibetkommission.
                                                 - 2 -
af kommissoriet fremgår bl.a., at kommissionen har til formål
- at undersøge og redegøre for begivenhedsforløbet, som knytter sig til politiets handlinger i
forbindelse med det kinesiske statsbesøg i københavn i 2012 og ved to senere kinesiske besøg
i københavn i 2013 og 2014,
- at undersøge og redegøre for det efterfølgende forløb i justitsministeriet, rigspolitiet, kø-
benhavns politi og andre involverede myndigheder i forbindelse med oplysninger givet til
folketinget,
- at foretage retlige vurderinger til belysning af, om der foreligger grundlag for, at det offent-
lige søger nogen draget til ansvar, og
- at komme med forslag til sådanne ændringer af love, administrative bestemmelser eller ad-
ministrativ praksis, som undersøgelsen kan begrunde, medmindre dette vil medføre, at resul-
tatet af kommissionens arbejde først kan foreligge på et senere tidspunkt end de forudsatte to
år.
advokat hanne rahbæk anmodede ved brev af 13. maj 2016 tibetkommissionen om at blive
beskikket som bisidder for kontorchef anne berg mansfeld-giese, justitsministeriet, som er
indkaldt til at afgive forklaring. ved brev af 18. maj 2016 anmodede advokat hanne rahbæk
endvidere om beskikkelse som bisidder for kontorchef carsten madsen, justitsministeriet.
tibetkommissionen afslog ved brev af 13. juni 2016 anmodningen om beskikkelse som bisid-
der for begge kontorchefer med følgende begrundelse:
       ”på baggrund af den seneste højesteretspraksis, herunder navnlig u 14.903h og u
       15.3865h har kommissionen fundet, at advokat hanne rahbæk ikke kan repræsentere
       både anne berg mansfeld-giese og carsten madsen, med mindre det med høj grad af
       sandsynlighed kan siges, at de ikke har modstridende interesser. anne berg mansfeld-
       giese var konsulent i 2012 og 2013, fg. kontorchef fra august 2013 og kontorchef fra et
       tidspunkt i 2014. carsten madsen var kontorchef i stort set hele perioden. begge var an-
       sat i justitsministeriets politikontor, og det fremgår af de dokumenter, som kommissio-
       nen er kommet i besiddelse af, at de har arbejdet tæt sammen om de høringssvar, som er
       afgivet til folketingets retsudvalg. der foreligger derfor ikke den fornødne høje grad af
       sandsynlighed for, at de ikke har modstridende interesser, hvorfor advokat hanne rah-
       bæk ikke kan beskikkes for begge.”
                                                - 3 -
ved mail af 23. juni 2016 til tibetkommissionen anmodede endvidere tidligere udenrigsmini-
ster villy søvndal om at få advokat hanne rahbæk beskikket som bisidder i forbindelse med
hans afgivelse af forklaring for kommissionen.
det afviste tibetkommissionen ved mail af 24. juni 2016 til advokat hanne rahbæk med føl-
gende begrundelse:
       ”der foreligger – ud fra de oplysninger, der foreligger for kommissionen – samme inte-
       ressekonflikt, hvis du beskikkes for både villy søvndal og carsten madsen eller anne
       berg mansfeld-giese, som der foreligger i forholdet mellem carsten madsen og anne
       berg mansfeld-giese, jf. kommissionens brev af 13. juni 2016.
       kommissionen har i den forbindelse navnlig lagt vægt på, at det bl.a. skal afdækkes, om
       der har været dialog mellem københavns politi og andre myndigheder om den operati-
       onelle afvikling af politiindsatsen, og i givet fald hvilke myndigheder der har haft dialo-
       gen, og hvad der blev drøftet. det kan derfor ikke på nuværende tidspunkt med den for-
       nødne høje grad af sandsynlighed siges, at der ikke er modstridende interesser mellem
       den daværende udenrigsminister og højtstående embedsmænd i justitsministeriet.”
advokat hanne rahbæk indbragte på vegne af kontorchef anne berg mansfeld-giese, kon-
torchef carsten madsen og tidligere udenrigsminister villy søvndal tibetkommissionens af-
gørelser for østre landsret, som ved kendelse af 8. juli 2016 stadfæstede afgørelserne.
advokat hanne rahbæk blev herefter beskikket som bisidder alene for kontorchef anne berg
mansfeld-giese den 18. august 2016.
anbringender
carsten madsen og villy søvndal har anført navnlig, at det følger af lov om undersøgelses-
kommissioner § 21, stk. 1, at de personer, hvis forhold undersøges, har en fri ret til at vælge
den bisidder, som de ønsker sig bistået af, og at indgreb i retten til frit at vælge en bisidder
alene kan ske med klar hjemmel i lovgivningen.
der er tradition for, at de undersøgte personer i mange tilfælde har haft en fælles bisidder,
hvis der ikke konkret var en interessekonflikt mellem de pågældende. der er ikke holdepunk-
ter i hverken loven eller betænkningen for at antage, at man ved gennemførelsen af lov om
undersøgelseskommissioner har haft noget ønske om at ændre denne ordning. tibetkommis-
                                                 - 4 -
sionen har brudt med denne årelange praksis under henvisning til seneste højesteretspraksis
om forståelsen af interessekonfliktproblemstillingerne indenfor det strafferetlige område.
kommissionen anfører, at beskikkelse tillige kan nægtes på grund af de hensyn, der er anført i
retsplejelovens § 734, stk. 2. det fremgår direkte af forarbejderne til undersøgelseskommis-
sionslovens § 21, stk. 3, at der kan ”søges vejledning” i retsplejelovens § 732, stk. 2 (jf. § 730,
stk. 3), der handler om hensynet til sagens fremme og spørgsmålet om risikoen for, at advo-
katen vil hindre eller modvirke sagens opklaring. forarbejderne angiver ikke, at også spørgs-
målet om interessekonflikt skal søges løst ved at ”søge vejledning” i de straffeprocessuelle
regler.
højesteret har i ufr 2015.3865 udtalt, at retsplejelovens § 734, stk. 2, fandt anvendelse i en
sag for den uafhængige politiklagemyndighed, men denne afgørelse kan ikke tages til ind-
tægt for, at § 734, stk. 2, også finder anvendelse i forbindelse med kommissionsundersøgelser.
systematisk findes reglerne om klager over og straffesager mod politipersonale i retspleje-
lovens kapitel 93 b og 93 c, som indgår i lovens fjerde bog ”strafferetsplejen”, og i sagen fo-
relå der uomtvisteligt en anmeldelse om et strafbart forhold. dette var ligeledes situationen i
højesterets kendelse af 12. august 2016 i sag 62/2016. den uafhængige politiklagemyndig-
heds praksis for beskikkelse af bisidder er ikke umiddelbart anvendelig.
en kommissionsundersøgelse kan i teorien resultere i en konstatering af, at der foreligger et
lovbrud, men dette har historisk set ikke været tilfældet i de seneste mange år, hvis nogen-
sinde. det udelukker selvsagt ikke, at der kan konstateres tjenesteforseelser, som efter kom-
missionsundersøgelsen vil blive behandlet i forbindelse med en tjenstlig undersøgelse.
da der ikke er nogen støtte i forarbejderne, og under hensyn til en undersøgelseskommissions
helt særegne natur, gøres det gældende, at retsplejelovens § 734, stk. 2, vil medføre en helt
utilsigtet og unødvendig indskrænkning i den enkeltes frie adgang til at vælge en repræsentant
til at bistå sig. det vil i øvrigt betyde en ganske væsentlig ekstraomkostning til bisiddere, så-
fremt spørgsmålet om interessekonflikt skal vurderes efter den særlige norm for straffesager.
spørgsmålet om interessekonflikt skal i stedet afgøres efter de advokatetiske regler om inte-
ressekonflikt, som er udviklet efter retsplejelovens § 126.
                                                - 5 -
subsidiært gøres det gældende, at der – såfremt retsplejelovens § 734, stk. 2, kan antages at
give vejledning – må udvikles en særlig standard for undersøgelseskommissioner.
det bestrides ikke, at der i den største del af den undersøgte periode har været et over-
/underordnelsesforhold mellem anne berg mansfeld-giese og carsten madsen. at formule-
ringer ændres og indstillinger ikke følges er helt sædvanligt inden for den offentlige admini-
stration, og det er meget sjældent udtryk for en interessekonflikt, men derimod forskellige
overvejelser eller vurderinger. når to chargemæssigt ligestillede juridisk uddannede embeds-
mænd, som i dag ikke længere arbejder sammen, har ønsket den samme bisidder, er disse
selvsagt fuldt ud i stand til at vurdere, hvorvidt de har en interessekonflikt i forhold til et kon-
kret faktum. der er ikke hverken i lovgivningen eller praksis grundlag for at gøre indskrænk-
ninger i dette valg.
det er uden betydning, at ingen af de involverede har afgivet forklaring på nuværende tids-
punkt. kommissionen har haft fuld adgang til alt skriftligt materiale og har derfor i modsæt-
ning til sager inden for det strafferetlige område haft mulighed for at danne sig et meget klart
billede af, hvorvidt der har været kontakt mellem forskellige aktører, og hvad denne kontakt
har vedrørt. kommissionen har ikke ved sit afslag givet udtryk for en konkret mistanke om
interessekonflikt, men alene en generel forhåndsformodning, fordi der har været et samarbej-
de i kraft af den samtidige ansættelse i justitsministeriets politikontor.
en gennemgang af ekstrakterne viser ikke noget tegn på, at villy søvndal, der er fratrådt som
udenrigsminister for flere år siden, på noget tidspunkt skulle være inddraget i den praktiske
tilrettelæggelse af de politimæssige opgaver i forbindelse med de kinesiske besøg i danmark.
der er ej heller tegn på, at han skulle være inddraget i justitsministerens besvarelse af
spørgsmål fra retsudvalget. dette skal sammenholdes med, at anne berg mansfeld-giese,
carsten madsen og villy søvndal samstemmende har oplyst, at der ikke har været nogen
kontakt mellem de pågældende i forbindelse med behandlingen af spørgsmål med relation til
de kinesiske besøg i københavn eller i øvrigt.
tibetkommissionen har anført navnlig, at det ikke under kæresagen ses at være bestridt, at
samme bisidder ikke kan beskikkes for to eller flere personer, der er genstand for kommissio-
nens undersøgelse, hvis der består en interessekonflikt, eller der er nærliggende risiko herfor,
                                                  - 6 -
jf. også retsplejelovens § 126, stk. 1. der er ikke forud for denne sag taget stilling til, om en
undersøgelseskommission skal fortolke og anvende denne retsstandard på samme måde som
indenfor strafferetsplejen i overensstemmelse med højesterets praksis, herunder højesterets
kendelse af 12. august 2016 i sag 62/2016.
kommissionens praksis for beskikkelse af bisiddere er baseret på den opfattelse, at de hensyn,
der ligger bag retsplejelovens straffeprocessuelle bestemmelser og højesterets praksis, tillige
må gælde for en kommissionsundersøgelse, der – som det fremgår af kommissoriet – kan føre
til strafferetlig eller disciplinær forfølgelse.
af betænkning 1315/1996 om undersøgelsesorganer fremgår blandt andet, at praksis for bi-
sidderes processuelle stilling forud for undersøgelseskommissionsloven som udgangspunkt
var baseret på retsplejelovens regler om forsvarerens stilling. det samme gælder for reglerne i
kapitel 7 i undersøgelseskommissionsloven, herunder § 21. i bemærkningerne til § 21, stk. 3,
henvises konkret til retsplejelovens § 733, stk. 2, og de to bestemmelser har da også et over-
lappende indhold. der kan ikke fra den konkrete henvisning til § 733, stk. 2, sluttes, at andre
bestemmelser i retsplejelovens kapitel 66 om sigtede og hans forsvar er uden betydning ved
fortolkningen og anvendelsen af undersøgelseskommissionslovens kapitel 7.
højesteret har i sine seneste afgørelser fundet, at der også ved beskikkelse af forsvarer i for-
bindelse med den uafhængige politiklagemyndigheds efterforskning skal foretages en inte-
ressevurdering svarende til strafferetsplejen. tibetkommissionens undersøgelse foretages,
som det fremgår af kommissoriet, sideløbende med og i samarbejde med den uafhængige
politiklagemyndighed, og hvis der skulle gælde andre kriterier for kommissionen, ville det
kunne modvirke den efterforskning, der foregår i den uafhængige politiklagemyndighed. der
kan i den forbindelse henvises til vestre landsrets afgørelse af 27. april 2016 (v.l. s-0733
16), der tiltræder, at der ikke kan ske samtidig beskikkelse for en politiassistent og for en le-
dende politiinspektør under denne efterforskning.
carsten madsen var anne berg mansfeld-gieses overordnede i den største del af den periode,
der er genstand for kommissionens arbejde. de har arbejdet tæt sammen under hele forløbet,
hvilket allerede fremgår af kommissionens skriftlige materiale. der er eksempler på forslag
fra den ene, som ikke blev fulgt, eksempelvis i forhold til folketingets retsudvalg, og som
                                               - 7 -
kan bero på manglende rådgivning fra den anden. et forsøg på en nærmere afdækning af for-
løbet må ske ved forklaringerne, hvorved bemærkes, at hverken anne berg mansfeld-giese
eller carsten madsen har afgivet forklaring endnu.
kommissionens undersøgelse skal endvidere bl.a. afdække, om der har været dialog mellem
københavns politi og andre og i givet fald hvilke myndigheder og indholdet af dialogen. i den
forbindelse skal det afdækkes, i hvilket omfang embedsmænd og/eller ministre i udenrigs-
ministeriet og justitsministeriet kan drages til ansvar for den situation, der udviklede sig under
de kinesiske besøg i blandt andet en periode, hvor villy søvndal, som endnu ikke har afgivet
forklaring, var udenrigsminister.
retsgrundlaget
lov nr. 357 af 2. juni 1999 om undersøgelseskommissioner § 21 er sålydende:
       ”§ 21. den person, hvis forhold undersøges, har ret til en bisidder efter eget valg.
         stk. 2. undersøgelseskommissionen kan beskikke en bisidder for den person, der er
       nævnt i stk. 1.
         stk. 3. undersøgelseskommissionen kan på ethvert tidspunkt bestemme, at den valgte
       bisidder ikke må fungere som sådan, og tilbagekalde en beskikkelse af en bisidder, hvis
       afgørende hensyn til den i stk. 1 nævnte person eller til undersøgelsens gennemførelse
       taler for det.”
undersøgelseskommissionsloven bygger på betænkning nr. 1315/1996 om undersøgelses-
organer. om retstilstanden vedrørende bisiddere forud for loven hedder det i betænkningen (s.
36-37) bl.a.:
       ”bisidderordningen
       der er ikke i retsplejeloven fastsat særlige regler om bisiddere for de personer, der skal
       afhøres af en undersøgelsesret.
       i praksis har de personer, hvis adfærd blev undersøgt, i almindelighed givet møde med
       en bisidder, der var advokat. det drejer sig om personer, for hvem et strafansvar eller
       disciplinært ansvar i anledning af sagen ikke ville kunne udelukkes på afhøringstids-
       punktet.
       i praksis har vedkommendes faglige organisation ofte stillet en bisidder til rådighed.
       der har normalt været udpeget én bisidder til at repræsentere en samlet, større gruppe af
       embedsmænd fra den samme faglige organisation, forudsat embedsmændene ikke har
                                                - 8 -
       haft forskellige, uforenelige interesser i sagen. i givet fald har der været udpeget flere
       bisiddere.
       også ministre har mulighed for at lade sig bistå af en bisidder. dette vil navnlig være
       aktuelt, hvis undersøgelsen angår ministerens forhold, herunder forhold, ministeren har
       været underrettet om eller taget stilling til. ministeren vil i modsætning til embedsmæn-
       dene ikke have mulighed for at få bistand fra en faglig organisation, og det vil derfor
       være nærliggende at beskikke en bisidder for ministeren, hvis ministeren ønsker det.
       således fik f.eks. skatteministeren i sagen vedrørende skatteministeriets edb-udgifter
       beskikket en bisidder.
       …
       bisiddernes processuelle stilling
       der er ikke udtrykkelige regler i retsplejeloven om bisiddernes processuelle stilling un-
       der undersøgelsen. bestemmelsen i retsplejelovens § 21 a, stk. 3, om, at undersøgelsen
       gennemføres efter reglerne i retsplejeloven, løser ikke spørgsmålet om, hvilken proces-
       suel stilling bisidderen har under sagen. det er derfor i princippet undersøgelsesretten,
       der afgør bisidderens processuelle stilling. de afgørelser, som undersøgelsesretten måtte
       træffe herom, kan påkæres direkte til højesteret.
       der har dannet sig en vis praksis for bisiddernes processuelle stilling. denne praksis er
       som udgangspunkt baseret på retsplejelovens regler om forsvarerens stilling under den
       politimæssige efterforskning. …”
af betænkningen fremgår videre (s. 81) om udvalgets overvejelser om bisidderordningen
bl.a.:
       ”ret til bisidder
       ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt er det efter udvalgets opfattelse nødvendigt,
       at de personer (ministre og embedsmænd), hvis adfærd undersøges, har ret til at få en
       bisidder, der kan varetage deres interesser. det gælder, uanset om undersøgelseskom-
       missionerne alene skal undersøge og klarlægge et begivenhedsforløb, eller om kommis-
       sionerne tillige skal foretage retlige vurderinger.
       …
       bisiddernes processuelle stilling
       udvalget har overvejet, om der – i forbindelse med undersøgelseskommissionernes
       virksomhed – bør ske ændringer i de regler og den praksis, som gælder vedrørende bi-
       sidderes processuelle stilling, når en sag undersøges af en undersøgelsesret.
       efter udvalgets opfattelse bør det sikres, at bisidderne har mulighed for at varetage deres
       klienters interesser på en fyldestgørende måde.
       der savnes imidlertid regler om undersøgelsesretternes virksomhed, der mere præcist
       angiver bisiddernes processuelle stilling. udvalget foreslår derfor, at der – med ud-
                                                 - 9 -
      gangspunkt i den gældende praksis herom – fastsættes udtrykkelige regler om bisidder-
      ordningen i en lov om undersøgelseskommissioner.”
af bemærkningerne i forslaget til lov om undersøgelseskommissioner til § 21, jf. ft 1998-99,
tillæg a, lovforslag nr. l 3, s. 262, fremgår bl.a.:
      ”til § 21
      til stk. 1
      i bestemmelsen fastsættes det, at den minister eller embedsmand, hvis forhold undersø-
      ges af undersøgelseskommissionen, har ret til en bisidder efter eget valg. dette gælder
      også forhenværende ministre eller embedsmænd, hvis forhold undersøges af kommissi-
      onen.
      retten til at vælge en bisidder gælder, selv om undersøgelseskommissionen ikke kan fo-
      retage politiske eller retlige vurderinger af ministre forhold, jf. herved § 4, stk. 4, og
      bemærkningerne hertil. reglerne gælder endvidere, selv om undersøgelseskommissio-
      nen ikke er blevet anmodet om at foretage retlige vurderinger af embedsmænds adfærd,
      jf. § 4, stk. 4, eller kommissionen finder det retssikkerhedsmæssigt betænkeligt at fore-
      tage sådanne vurderinger, jf. § 4, stk. 5.
      retten til bisidder efter eget valg gælder bl.a. for den minister, som i anledning af de
      forhold, undersøgelsen omfatter, kan risikere et politisk ansvar (f.eks. næse, kritik eller
      mistillid) eller et retligt ansvar. for en embedsmand vil retten til bisidder efter eget valg
      navnlig være aktuel, hvis den pågældende kan risikere et retligt ansvar i anledning af de
      forhold, undersøgelsen omfatter.
      for så vidt angår de berørte embedsmænd, må det som hidtil antages, at deres faglige
      organisation i praksis vil stille en bisidder til rådighed, jf. kapitel 2, afsnit 2.10.
      den valgte bisidder vil normalt være advokat. men der opstilles ikke noget krav herom.
      …
      til stk. 3
      efter bestemmelsen kan kommissionen på ethvert tidspunkt bestemme, at en valgt bi-
      sidder, herunder en bisidder, som den pågældende embedsmands faglige organisation
      har stillet til rådighed, ikke må fungere som sådan. kommissionen kan endvidere på et-
      hvert tidspunkt tilbagekalde en beskikkelse af en bisidder. i begge tilfælde gælder det, at
      beslutningen kun kan træffes, hvis afgørende hensyn til den pågældende minister eller
      embedsmand eller til undersøgelsens gennemførelse taler for det.
      i vurderingen af, om en beslutning af den nævnte karakter bør træffes, kan der søges
      vejledning i de betingelser, der efter retsplejelovens § 733, stk. 2 (jf. § 730, stk. 3) skal
      være opfyldt for, at retten kan nægte at beskikke en advokat som sigtede ønsker, eller
      afvise en valgt forsvarer. dette kan ske, hvis advokatens medvirken ’ud fra retspleje-
      mæssige hensyn til sagens behørige fremme, herunder navnlig hensynet til medsigtedes
                                               - 10 -
       tarv, ikke kan anses for forsvarlig eller der er påviselig risiko for, at advokaten vil hin-
       dre eller modvirke sagens opklaring’.”
højesterets begrundelse og resultat
kæremålet angår, om advokat hanne rahbek kan blive beskikket som bisidder for kontorchef
carsten madsen, justitsministeriet, og for tidligere udenrigsminister villy søvndal i forbin-
delse med afhøring af dem i undersøgelseskommissionen i sagen om politiets indgriben over
for demonstrationer i forbindelse med kinesiske statsbesøg mv. (tibetkommissionen) sam-
tidig med, at advokat hanne rahbæk i samme sag er beskikket som bisidder for kontorchef
anne berg mansfield-giese, justitsministeriet.
tibetkommissionen skal efter kommissoriet undersøge bl.a. politiets handlinger og indholdet
af politiets instruktioner mv. og undersøge, i hvilket omfang andre statslige myndigheder har
været involveret i forløbet omkring tilblivelsen af instruktioner til politiet. herudover skal
kommissionen undersøge, om der er afgivet urigtige oplysninger til folketinget eller fortiet
oplysninger, ligesom kommissionen skal undersøge sagsbehandlingen i justitsministeriet,
rigspolitiet, københavns politi og andre involverede myndigheder i forbindelse med oplys-
ninger givet til folketinget. tibetkommissionen skal endvidere efter kommissoriet i overens-
stemmelse med § 4, stk. 4, i lov om undersøgelseskommissioner bl.a. foretage retlige vurde-
ringer til belysning af, om der foreligger grundlag for, at det offentlige søger nogen draget til
ansvar.
spørgsmålet om beskikkelse af bisidder er reguleret i § 21 i lov om undersøgelseskommissio-
ner. den person, hvis forhold undersøges, har ret til en bisidder efter eget valg, jf. § 21, stk. 1,
og efter stk. 2 kan undersøgelseskommissionen beskikke en bisidder for den person, der er
nævnt i stk. 1. det fremgår af § 21, stk. 3, at undersøgelseskommissionen på ethvert tidspunkt
kan bestemme, at en valgt bisidder ikke må fungere som sådan, og tilbagekalde en beskikkel-
se af bisidder, ”hvis afgørende hensyn til den i stk. 1 nævnte person eller til undersøgelsens
gennemførelse taler for det”.
det følger heraf, at personer, hvis forhold undersøges af en undersøgelseskommission, som
udgangspunkt her ret til en bisidder efter eget valg, og at fravigelse af udgangspunktet kræver,
                                              - 11 -
at der foreligger afgørende hensyn til den pågældende selv eller til undersøgelsens gennem-
førelse.
højesteret finder, at der i sager, der behandles af en undersøgelseskommission, ikke – som i
straffesager og i sager, der behandles efter retsplejelovens kapitel 93 c om undersøgelser ved
den uafhængige politiklagemyndighed – er grundlag for at opstille en formodning for, at
flere personer, der skal afhøres af kommissionen, har sådanne modstridende interesser, at de
ikke kan have samme bisidder. flere personer, der skal afhøres af en undersøgelseskommis-
sion, kan derfor få bistand af samme bisidder, medmindre der foreligger oplysninger, som
giver grundlag for at antage, at de pågældende har modstridende interesser af en sådan styrke,
at afgørende hensyn til dem selv eller til undersøgelsens gennemførelse taler for, at de skal
have hver sin bisidder.
efter de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, finder højesteret, at der ikke er
grundlag for at fastslå, at afgørende hensyn taler mod, at advokat hanne rahbæk beskikkes
som bisidder for såvel kontorchef anne berg mansfeld-giese som kontorchef carsten mad-
sen og tidligere udenrigsminister villy søvndal.
højesteret tager herefter kontorchef carsten madsen og tidligere udenrigsminister villy
søvndals anmodning om, at advokat hanne rahbæk tillige beskikkes som bisidder for dem,
til følge.
                                        thi bestemmes:
advokat hanne rahbæk beskikkes som bisidder for kontorchef carsten madsen og tidligere
udenrigsminister villy søvndal.
sagens omkostninger ophæves.
kæreafgiften tilbagebetales.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                          dom
afsagt den 7. november 2017 af vestre landsrets 3. afdeling (dommerne lars christensen,
poul hansen og teresa lund tøgern (kst.)) i ankesag
v.l. b–0849–17
tørring ridecenter ved torben frandsen
(advokat sophus bøgeskov christensen, aarhus) mod
x ved a under konkurs ved kurator, advokat
jens jepsen,
(advokat jens jepsen, aabenraa)
retten i randers har den 2. juni 2017 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 6-483/2015).
påstande
for landsretten har appellanten, tørring ridecenter ved torben frandsen, gentaget sin
påstand for byretten om frifindelse.
indstævnte, x ved a under konkurs ved kurator, advokat jens jepsen, har påstået dommen
stadfæstet.
forklaringer
torben frandsen har afgivet supplerende forklaring for landsretten. der er endvidere
afgivet forklaring af a.
torben frandsen har supplerende forklaret, at han havde stort set alle x’ heste til ridning
inden konkursen indtraf. han sendte løbende regninger for ridning af alle andre heste end y.
heste på niveau som y skal trænes hver eneste dag. når han starter i et stævne, koster det
                                              -2-
normalt 3.000 kr., men det varierer meget, afhængig af om det er et dansk eller et udenlandsk
stævne. hertil kommer udgifter til transport af heste og udgifter til medhjælpere. han er enig
i skønsmand jan pedersens udtalelser i byretten om, at den rigtige uddannelse og træning er
alfa og omega for prisen. det koster i dag 12.500 kr. inkl. moms for opstaldning og ridning
af en hest hos tørring ridecenter.
a har forklaret, at hun er uddannet … og arbejder i et …. x havde heste til ridning
”udenfor huset” hos torben frandsen. i 2013 drejede det sig vist om 5 heste, bl.a. y. der
blev betalt løbende for ridning af hestene, dog ikke for y. sydbank var bekendt med, at
alle hestene var til ridning hos torben frandsen. sydbank var også bekendt med, at x
havde en særlig samarbejdsaftale med torben frandsen om y. de havde jævnligt
drøftelser med banken om x’ økonomiske forhold, bl.a. hvert år før og efter sæsonen. hun
ved ikke, om sydbank på noget tidspunkt har fået kopi af samarbejdsaftalen om y. der
blev ikke udfærdiget referat af møderne. hun har intet haft at gøre med torben frandsens
salg af y i januar 2015 til tyskland. hun er bekendt med, at hendes ægtefælle på et
tidspunkt købte hesten tilbage. hun havde hverken noget med dette køb eller med
ægtefællens videresalg af hesten at gøre. y har haft stor betydning for bedækning i
danmark, og hesten har haft en meget længere karriere end andre heste. hun kender
samarbejdsaftalen af 1. september 2010 med torben frandsen om y. det er ikke hende,
der har udformet aftalen, men hun har skrevet under på den. hun er sikker på, at sydbank
var bekendt med aftalen, idet den blev omtalt på møder med sydbank. de havde møder
med sydbank i …, hvor keld nielsen og thomas christiansen fra banken deltog. hun har
også haft et møde med banken i aabenraa, hvor bankrådgiver bjarne poulsen deltog. det
er en af de tre, som hun har orienteret om samarbejdsaftalen med torben frandsen, men
hun husker ikke konkret, hvad der blev sagt.
procedure
tørring ridecenter ved torben frandsen har til støtte for sin påstand særligt anført, at der
er sket en udskillelse af hesten y af besætningen ifølge en regelmæssig drift, da hesten
blev flyttet til tørring ridecenter. formålet med aftalen med torben frandsen var netop,
at hesten skulle sælges. det må lægges til grund, at sydbank også forud for konkursen
havde kendskab til samarbejdsaftalen af 1. september 2010 mellem x ved a og torben
frandsen, og at denne blev indgået med sydbanks accept og viden. det gøres i øvrigt
gældende, at tilbageholdsretten hviler på almindelige obligations- og tingsretlige
                                                 -3-
betragtninger, såfremt landsretten ikke finder, at tilbageholdsretten er gældende allerede
efter samarbejdsaftalen.
x ved a under konkurs har heroverfor fastholdt, at der ikke er sket en udskillelse af hesten
y ifølge en regelmæssig drift, at sydbank ikke havde kendskab til samarbejdsaftalen forud
for konkursen, og at almindelige obligations- og tingsretlige betragtninger heller ikke kan
føre til, at torben frandsen kan udøve tilbageholdsret i hesten.
parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
torben frandsen her heller ikke efter bevisførelsen for landsretten godtgjort, at sydbank
forud for konkursen havde kendskab til samarbejdsaftalen af 1. september 2010 om hesten
y.
der er ikke anført noget i samarbejdsaftalen om, at hesten blev flyttet til tørring
ridecenter med henblik på, at torben frandsen skulle sælge hesten. der er endvidere ikke
sket et salg af hesten forud for konkursen. under disse omstændigheder, og da
bevisførelsen for landsretten heller ikke i denne henseende kan føre til et andet resultat,
tiltræder landsretten, at det er lagt til grund, at der ikke er sket en udskillelse af hesten af
besætningen ifølge en regelmæssig drift. det kan heller ikke for landsretten lægges til
grund, at sydbank ved passivitet har fortabt retten til at anfægte en uberettiget udskillelse.
som anført af højesteret i dom af 12. februar 2014, gengivet i ufr.2014.1458h, skal
tilbageholdsretten, der hviler på et ulovreguleret grundlag, som udgangspunkt respektere
ældre rettigheder, men kan bl.a. afhængig af karakteren af det krav, som der udøves
tilbageholdsret for, i visse tilfælde gå forud for allerede bestående rettigheder.
efter det oplyste om de vurderinger, der gennem årene er foretaget af hesten y,
sammenholdt med den salgssum på 60.000 euro, som torben frandsen i januar 2015 solgte
hesten for, kan det ikke lægges til grund, at hesten under opholdet hos torben frandsen har
bevaret eller forøget sin værdi. landsretten finder heller ikke, at den samarbejdsaftale, der
blev indgået den 1. september 2010, på andet grundlag er udtryk for en rimelig,
                                              -4-
forretningsmæssig begrundet ordning, der kan føre til, at konkursboet skal respektere
tilbageholdsretten forud for sydbanks panteret.
landsretten tiltræder herefter, at x ved a under konkurs’ påstand er taget til følge som
sket, og landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal tørring ridecenter ved
torben frandsen betale sagsomkostninger for landsretten til x ved a under konkurs ved
kurator, advokat jens jepsen, med 50.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens
omfang, herunder hovedforhandlingens varighed.
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tørring ridecenter ved torben frandsen skal betale sagens omkostninger for landsretten
til x ved a under konkurs ved kurator, advokat jens jepsen, med 50.000 kr.
de idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14
dage.
 publiceret til portalen d. 26-04-2018 kl. 12:45
modtagere: advokat sophus bøgeskov christensen, advokat jens jepsen,
indstævnte x                  v/a, appellant
tørring ridecenter