text:
                                         dom
afsagt den 29. november 2013 af østre landsrets 17. afdeling
(landsdommerne hans chr. thomsen, jon fridrik kjølbro og lone dahl frandsen).
17. afd. nr. b-1398-10:
gregers juel
(advokat karsten thomas henriksen)
mod
natur- og miljøklagenævnet
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
biintervenient nyborg kommune
(advokat henrik hoeck)
og
17. afd. nr. b-326-12:
gregers juel
(advokat karsten thomas henriksen)
mod
1) natur- og miljøklagenævnet
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
2) nyborg kommune
(advokat henrik hoeck)
                                              - 2 -
påstande
sagerne drejer sig om lovligheden af henholdsvis en beslutning om ekspropriation til brug for
opførelse af en støjvold (b-1398-10) og en miljøgodkendelse af arbejdet med at opføre
støjvolden (b-326-12).
ekspropriationssagen (b-1398-10) er anlagt ved retten i svendborg den 8. april 2010 og er
ved kendelse af 7. maj 2010 henvist til østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk.
1.
miljøsagen (b-326-12) er anlagt ved retten i svendborg den 20. juli 2012 og er ved be-
slutning af 23. januar 2012 henvist til østre landsret i medfør af retsplejelovens § 254, stk. 1
og 2, til behandling sammen med ekspropriationssagen.
i b-1398-10 har sagsøgeren, gregers juel, nedlagt påstand om, at natur- og miljøklage-
nævnet skal anerkende, at nævnets afgørelse af 16. december 2009 er ulovlig.
natur- og miljøklagenævnet har påstået frifindelse.
nyborg kommune har som biintervenient udtalt sig til støtte for natur- og miljøklagenævnets
påstand om frifindelse.
i b-326-12 har sagsøgeren, gregers juel, nedlagt følgende påstande:
1.   natur- og miljøklagenævnet skal anerkende, at nævnets afgørelse af 25. januar 2011 er
     ulovlig.
2.   nyborg kommune skal anerkende, at kommunens miljøgodkendelse af 15. marts 2011 er
     ulovlig.
for det tilfælde, at gregers juel ikke får medhold i ekspropriationssagen (b-1398-10), har
gregers juel endvidere nedlagt følgende påstande:
                                               - 3 -
3.   nyborg kommune skal anerkende, at gregers juel selv havde ret til at forestå virkelig-
     gørelse af lokalplan nr. 146 ved opførelse af den i lokalplanen anførte støjvold.
4.   nyborg kommune skal anerkende, at kommunen er erstatningsansvarlig for det økono-
     miske tab, som gregers juel har lidt ved, at han ikke har fået mulighed for at virkeliggøre
     lokalplanen.
natur- og miljøklagenævnet har påstået frifindelse.
nyborg kommune har nedlagt påstand om frifindelse for sagsøgers påstand 2.
nyborg kommune har over for påstand 3 og 4 nedlagt påstand om afvisning, subsidiært
frifindelse.
sagsfremstilling
sagerne udspringer af nyborg kommunes udvidelse af en støjvold nord for motorvej e20.
motorvej e20 går gennem nyborg kommune i øst/vestlig retning. nord for motorvejen ligger
boligområdet skovparken med 108 huse. i den østlige del af skovparken ligger egernvænget
nr. 1-45 nærmest motorvejen og nr. 2-42 nord herfor. i den vestlige del ligger egernvænget
nr. 111-153 nærmest motorvejen og nr. 112-158 nord herfor. i den østlige del af skovparken
og nord for egernvænget ligger endvidere 16 huse på harevænget.
syd for skovparken og nord for motorvejen er anlagt en støjvold. støjvolden følger motor-
vejens forløb og fortsætter i vestlig retning ind på gregers juels ejendom. den del af støj-
volden, der ligger syd for skovparken, ligger på jord, der tilhører nyborg kommune.
gregers juel ejer juelsberg gods, der efter det oplyste består af ca. 900 ha jord, hvoraf godt
820 ha er landbrugsjord.
                                              - 4 -
i 1996 blev der anlagt en støjvold langs motorvejen syd for skovparken, der fortsatte mod
vest ind på gregers juels ejendom. der blev også anlagt en sti langs støjvolden. anlæg af
støjvolden på gregers juels ejendom skete i henhold til en aftale fra 1994 med ejeren. støj-
volden blev anlagt i forbindelse med en udvidelse af motorvejen med et nødspor. den del af
den oprindelige støjvold, der lå på gregers juels ejendom, havde en volumen på 4.110 m3.
af kommuneplan 2001 af 17. december 2001 for nyborg kommune fremgår bl.a.:
      ”trafikstøj
      kommunen har kortlagt støjniveauet langs vejene og sat det i forhold til boligernes
      placering langs vejnettet. beregningen viser, at ca. 172 boliger har en støjbelastning på
      over 65 db(a) og ca. 1200 boliger har en støjbelastning på mellem 55 og 65 db(a),
      svarende til henholdsvis 2 % og 14 % af alle boliger i kommunen. – 55 db(a) er
      regionplanens grænseværdi for trafikstøj ved boliger.
      …
      for motorvejen gennem nyborg har vejdirektoratet som et led i en samlet støjkort-
      lægning af statsvejnettet foretaget en kortlægning inklusive opgørelse af antal støj-
      belastede boliger. – efterfølgende har det vist sig, at trafikmængden er væsentligt øget
      efter åbningen af storebæltsbroen. i det fortsatte planarbejde vil der bliver fulgt op på
      de nye trafiktal.
      mulighederne for at begrænse støjgener knytter sig til reduktion af trafikmængde,
      ændring af køretøjssammensætningen samt nedsættelse af hastigheden.
      de øvrige handlingsmuligheder for at reducere trafikstøj er
      - valg af belægningstype
      - etablering af støjskærme
      …
      byrådet vil arbejde for at halvere antallet af boliger, der støjbelastes med mere end 65
      db(a) inden 2010, samt at der gennem planlægning sikres, at nyt boligbyggeri ikke
      påføres trafikstøj, der overstiger grænseværdierne.
      …
      mål
      det er byrådets overordnede trafikpolitiske mål at forbedre miljøet og trafiksikkerheden
      på og langs vejene …
      trafik og miljø
      prioritering, planlægning og udformning af vejanlæg skal koordineres med en mil-
      jømæssig prioritering, med henblik på at nedbringe energiforbruget, luftforurening og
      støjbelastning af boliger samt fjerne trafikale barrierer og forbedre det visuelle miljø.
                                                - 5 -
      antallet af boliger i nyborg kommune, der støjbelastes med mere end 65 db(a) på den
      udendørs facade skal reduceres med 50 % frem til år 2010.
      …
      generelle bestemmelser for hele kommunen
      …
      vejstøj:
      det skal tilstræbes, at støjfølsom bebyggelse placeres således, at støjbelastninger fra
      eksisterende eller planlagte veje ikke overstiger 55 db(a).
      …”
den 18. august 2003 skrev skovparkens grundejerforening et brev til politikerne i hen-
holdsvis fyns amt og nyborg kommune. i brevet redegør foreningen for problemer som
følge af støjgener og tiltag med henblik på at løse problemet. af brevet fremgår bl.a.:
      ”støjgener fra motorvejen
      gennem mange år har beboerne i nyborgs største boligudstykning skovparken – 721
      parceller, kæmpet for tålelige støjforhold fra den forbigående motorvej. men uden held!
      støjen er blevet værre og værre – ikke mindst efter storebæltsbroens etablering og
      stigende succes. med vedtagelsen af højere hastighedsgrænse bliver det kun endnu
      værre.
      …
      vi vil gerne bede om en tilbagemelding på, hvordan nyborg kommune og fyns amt
      forholder sig til sagen.”
ved brev af 2. september 2003 besvarede fyns amt henvendelsen fra grundejerforeningen.
af brevet fremgår bl.a.:
      ”…
      dette betyder, at området omkring skovparken - motorvejen ikke længere ligger i højst
      prioriterede grundvandsområde, hvorfor fyns amt vil være indstillet på at meddele
      tilladelse til anvendelse af lettere forurenet jord til udbygning af støjvolden. dette under
      forudsætning af accept fra nyborg kommune.
      for at kunne fremme sagen kan grundejerforeningen i samarbejde med nyborg
      kommune sende ansøgning om anvendelse af lettere forurenet jord til fyns amt.”
den 11. september 2003 skrev soilrem a/s til nyborg kommune og gav udtryk for, at
selskabet var interesseret i at udføre en udbygning af støjvolden langs motorvejen, herunder
levere overskudsjord/renset jord.
                                               - 6 -
på et møde den 25. november 2003 godkendte nyborg kommunes miljø- og myndigheds-
udvalg, at teknisk afdeling arbejdede videre med et forslag til udvidelse af støjvolden langs
motorvejen ud for skovparken. det fremgår af mødereferatet, at soilrem a/s havde tilbudt at
hæve støjvolden fra ca. 3 m til ca. 6 m med renset jord svarende til type 2 jord, og at et
projektforslag forventedes klar inden 1. december 2003.
på et møde den 11. maj 2004 behandlede miljø- og myndighedsudvalget et forslag til
kontrakt mellem dansk jordrens a/s (tidligere soilrem a/s) og nyborg kommune om
forhøjelse af den eksisterende jordvold mellem motorvejen og skovparken. det fremgår af
mødereferatet, at det drejede sig om udbygning af den eksisterende støjvold med type 2-jord
fra ca. 3 m til ca. 6-7 m. det fremgår endvidere, at der skulle foretages en udstykning af den
del af juelsbergs jord, hvor støjvolden kom til at ligge, idet arealet skulle kortlægges, og at
man ved at udstykke arealet kunne nøjes med at kortlægge det omhandlede areal.
henholdsvis den 3. maj 2004 og den 12. maj 2004 underskrev nyborg kommune og dansk
jordrens a/s en aftale om ”etablering af støjvold langs motorvejen – syd for skovparken/vest
for skaboeshusevej”. af aftalen fremgår bl.a., at dansk jordrens a/s ”leverer type 2-jorden
til projektet og udfører uddozning/indbygning.” det fremgår af aftalen, at ”der tages
forbehold for placering af jord på juelsberg gods.” aftalen vedrører en udbygning af den
eksisterende støjvold i både højde og bredde.
kommunen havde indledt drøftelser med gregers juel vedrørende den del af støjvolden, der
var placeret på gregers juels ejendom.
den 27. maj 2004 skrev gregers juel til nyborg kommune vedrørende den påtænkte ud-
bygning af jordvolden. af brevet fremgår, at gregers juel ikke ønsker en udbygning af
støjvolden med forurenet jord (type 2-jord). af brevet fremgår endvidere:
       ”jeg vil derfor foreslå, at jordvolden opbygges af enten ren jord eller at der foretages
       mageskifte med andet jordstykke som kan kompensere for den ændrede arrondering
       m.m.”
                                                - 7 -
den 6. september 2004 meddelte vejdirektoratet nyborg kommune tilladelse til at udvide
den eksisterende støjvold mellem skovparken og motorvejen på nærmere angivne vilkår.
det er oplyst, at gregers juel var af den opfattelse, at en bygherre ville modtage penge fra en
entreprenør for at modtage lettere forurenet jord i forbindelse med udvidelse af støjvolden, og
at han derfor var interesseret i selv at stå for udvidelsen af den del af støjvolden, der var
placeret på hans ejendom. ved brev af 16. november 2004 sendte fyns amt et udkast til
tilladelse til udvidelse af den eksisterende støjvold på gregers juels ejendom med lettere
forurenet jord. på et tidspunkt opgav gregers juel imidlertid ideen om selv at stå for en
udvidelse af den del af støjvolden, der var placeret på hans ejendom.
af en avisartikel af 18. april 2006 fremgår, at nyborg kommune og gregers juel ikke kunne
blive enige om en udvidelse af støjvolden, og at gregers juel ikke ønskede at modtage lettere
forurenet jord på sin ejendom.
det er oplyst, at nyborg kommune i 2006 udbyggede og forhøjede den del af støjvolden, der
lå på kommunens ejendom. nyborg kommune gik endvidere i gang med at lave udkast til
lokalplan for en udvidelse af den del af støjvolden, der lå på gregers juels ejendom.
i august 2006 udarbejdede rambøll en miljøvurdering for nyborg kommune vedrørende
”lokalplan for støjvold ved skovparken, nyborg”. det fremgår, at etablering af støjvolden
med lettere forurenet jord i området ikke vurderes at udgøre en risiko for grundvandsres-
sourcen eller storebælt, og at placeringen af støjvolden i området vurderes ikke at få negative
konsekvenser for udsigtsforholdene for nærliggende boliger. af sammenfatningen fremgår
bl.a.:
       ”formålet med lokalplanen og dermed støjvolden er at reducere støjbelastning fra
       motorvejen i boligområdet skovparken. etableringen af volden efter bestemmelserne i
       lokalplanen giver anledning til et væsentligt reduceret støjniveau for de nærmeste
       boliger i skovparken på ca. 5 db, hvilket svarer til den effekt, der kunne opnås ved at
       reducere trafikmængden på motorvejen med ca. 70 %. en lavere støjvold end det be-
       skrevne alternativ, vil give anledning til en mindre støjreduktion på 3 db for de nær-
       meste boliger, svarende til den effekt, der kunne opnås ved at halvere trafikken på
       motorvejen.”
                                                - 8 -
miljøvurderingen beskriver to alternativer. alternativ 1 er det forslag til placering af støj-
volden, der fremgår af lokalplanen (senere i sagen omtalt som alternativ 2). forslaget går ud
på at forhøje og udbygge den eksisterende ca. 170 m lange støjvold på gregers juels ejendom,
så den forhøjes fra 1,5-3,5 m til 7-10 m og afsluttes med en ca. 50 m lang nordgående 10 m
høj støjvold (også kaldet ”hælen”). det andet alternativ går ud på at forhøje og udbygge den
eksisterende ca. 170 m lange støjvold til 7 m og uden den foreslåede ”hæl”. af
miljøvurderingen fremgår bl.a.:
       ”i kommuneplan 2001 har kommunen sat som mål, at antallet af boliger, der belastes
       med mere end 65 db, skal halveres. boligerne i skovparken belastes med mindre end
       65 db. det fremgår imidlertid også af kommuneplanen, at kommunen vil arbejde for, at
       der etableres støjafskærmning, hvor støjkrav ved boliger ikke kan overholdes.
       etablering af støjvolden, som er beskrevet i lokalplanen, vil leve op til denne mål-
       sætning.
       … støjvolden skal være medvirkende til at reducere støjbelastningen fra motorvejen af
       boligerne i området til under 55 db(a).”
af miljøvurderingens afsnit om støj fremgår bl.a.:
       ”eksisterende forhold,
       boligområdet ved skovparken har gennem flere år været påvirket af støjen fra motorvej
       e20. især etableringen af storebæltsforbindelsen har betydet, at trafikken er steget
       markant gennem de senere år med en øget påvirkning af området til følge.
       …
       før forhøjelsen af den eksisterende vold var det meste af boligområdet belastet med et
       støjniveau på 50-55 db(a), en del af boligerne oplevede et støjniveau på 55-60 db(a),
       mens boligerne tættest ved motorvejen oplevede et niveau på op til 65 db(a).
       usikkerheden ved beregningerne betyder imidlertid at de angivne støjniveauer skal
       tages med et vist forbehold, og at det faktiske støjniveau kan variere såvel positivt som
       negativt fra de beregnede niveauer.
       …
       efter forhøjelsen af støjvolden til 7 meter relativt til motorvejen i den eksisterende volds
       længde, er støjniveauet for de fleste af boligernes vedkommende sænket til under 55
       db(a), … boligerne nærmest motorvejen oplever dog fortsat støjniveauer på mere end
       55 db(a), og en mindre del af boligerne i den østlige hhv. vestlige del af skovparken
       oplever fortsat støjniveauer på op til 65 db(a).
       den seneste forhøjelse af støjvolden til 7 meter har således betydet, at støjniveauet for
       boligerne tættest ved volden er sænket med op til 5 db(a), mens boligerne i den
       sydvestlige og sydøstlige del af området oplever en omtrent uændret støjbelastning fra
       motorvejen.
                                         - 9 -
…
alternativ 1
…
som det fremgår … vil den l-formede støjvold give anledning til en vis støjreduktion i
området sammenlignet med den hidtidige situation. i området umiddelbart bag ved
volden vil støjniveauet således falde med op til 10-15 db(a). i boligområdet vil
støjniveauet for de fleste boligers vedkommende falde. boligerne i den sydvestlige del
af området tættest ved den nye støjvold vil således opleve en væsentlig støjreduktion på
ca. 5 db(a), svarende til den effekt, der kunne opnås ved at reducere trafikmængden på
motorvejen med 70 %. i den vestlige del af boligområdet i øvrigt er forbedringen på 1-2
db(a), mens støjniveauet for boligerne i den østlige del af området ved skovparken
stort set ikke vil blive forandret ved etableringen af støjvolden.
alternativ 2
som det fremgår … vil den alternative udformning af støjvolden uden ”hæl” give
anledning til en ringere støjreducerende effekt end alternativ 1. …
rekreative og visuelle forhold
…
de fleste boliger i den yderste del af skovparken har udsigt over de pågældende
markområder over til juelsbergskoven mod øst.
…
konklusion
jord og grundvand
på baggrund af … er det konkluderet, at opfyldning af den planlagte støjvold ikke vil
udgøre nogen risiko i forhold til grundvandsressourcen eller i forhold til storebælt.
…
rekreative værdier
en l-formet støjvold efter princippet ved alternativ 1, har kun begrænsede konse-
kvenser for udsigten fra boligerne ved skovparken.
…
støj
…
ved sammenligning af den aktuelle situation med en ny vold efter princippet i alternativ
1 kan det konstateres, at der i bebyggelsens sydvestlige hjørne opnås en væsentlig
støjreduktion på ca. 5 db svarende til den effekt, der kunne opnås ved at reducere
trafikmængden på motorvejen med ca. 70 %. i den vestlige halvdel af området vil
forbedringen generelt være på 1-2 db og i den østlige del af området under 1 db.
…”
                                              - 10 -
det er oplyst, at rambølls beregninger af støjreduktionen indeholder fejl, idet der ved be-
regningen er byttet om på fordelingen mellem personbiler og lastbiler.
den 31. juli 2006 udarbejdede rambøll et notat om trafikstøjberegning for nyborg kom-
mune. beregningerne omfatter den ”oprindelige situation”, der er beskrevet som den op-
rindelige støjvold på ca. 670 m, hvoraf ca. 170 m lå på gregers juels jord, og som havde en
højde på ca. 3,5 m. beregningerne omfatter endvidere den ”aktuelle situation”, der beskrives
som den oprindelige vold, men med forhøjelsen til 7 m på de ca. 500 m af støjvolden, der lå
på kommunens jord. beregningerne omfatter endvidere ”alternativ 1”, der er støjvolden som
omfattet af lokalplanen (senere under sagen omtalt som alternativ 2). endelig omfatter be-
regningerne det tidligere omtalte ”alternativ 2”.
den 20. oktober 2006 sendte nyborg kommune et udkast til aftale om etablering af støjvold
til dansk jordrens a/s.
i november 2006 udarbejdede rambøll en opdateret miljøvurdering til brug for nyborg
kommune.
den 14. november 2006 skrev gregers juels advokat til nyborg kommune og gjorde ind-
sigelse mod forslag til kommuneplantillæg nr. 16 og lokalplanforslag nr. 146 vedrørende
etablering af støjvold ved skovparken. indsigelsen angik den påtænkte anvendelse af for-
urenet jord og de støjberegninger, der lå til grund for forslaget om støjvoldens placering og
omfang. i brevet henviser advokaten til et notat udarbejdet af det rådgivende ingeniørfirma
niras. i brevet omtales alternativ 3 og alternativ 4. alternativ 3 tager udgangspunkt i og har
samme størrelse som kommunens alternativ 2, men lader den gå nord/syd for enden af den del
af støjvolden, der ligger på kommunens jord. alternativ 4 er en mindre støjvold, der ligeledes
placeres nord/syd og med en højde på 4,5 m på de første 100 m og 3 m på de sidste 70 m og
med anvendelse af 3.000 m3 jord. brevet anbefaler kommunen at søge støjreduktionen
gennemført ved etablering af alternativ 4. af brevet fremgår:
       ”støjreduktionen vil endvidere kunne opnås ved anvendelse af en betydeligt mindre
       mængde jord, hvilket vil minimere merudgiften ved anvendelse af ren jord.
                                               - 11 -
       på den baggrund vil det heller ikke være nødvendigt at gennemføre et ekspropriativt
       indgreb i forhold til min klient af det i planforslagene afgrænsede areal.”
den 24. november 2006 udarbejdede rambøll et revideret notat om trafikstøjberegning til
nyborg kommune. beregningerne omfatter de samme støjvolde som omfattet af notatet af 31.
juli 2006.
den 27. november 2006 skrev gregers juels advokat til nyborg kommune og gjorde ind-
sigelse mod forslag til kommuneplantillæg og lokalplanforslag. brevet svarer til brevet af 14.
november 2006. det er uvist, om begge breve er sendt, eller om det første brev blot er et
udkast.
den 7. december 2006 udarbejdede rambøll et støjkort til brug for nyborg kommune.
beregningerne omfatter den ”aktuelle situation”, hvor støjvolden er forhøjet til 7 m over
vejens niveau på strækningen ud for skovparken. beregningerne omfatter endvidere ”al-
ternativ 2”, hvor støjvolden er forlænget med ca. 170 m i en højde stigende fra 7 til 10 m og
afsluttet med afrundet fod. endelig omfatter beregningerne ”alternativ 3”, hvor volden er ført
mod nord langs med boligbebyggelsen i en højde af 7 m i forhold til vejens niveau.
notatet indeholder et skema, der viser antallet af boliger med støjbelastning i visse intervaller
samt beregning af støjbelastningstal:
                        50-60 db(a)        60-65 db(a)        65-70 db(a)           sbt
  aktuel situation          15                   1                   0              1,87
    alternativ 2             8                   0                   0              0,88
    alternativ 3             7                   0                   0              0,77
notatet indeholder endvidere et skema med oplysning om antallet af boliger, der opnår en
forbedring:
                 over 6   5-6 db(a)   4-5 db(a)    3-4 db(a)  2-3 db(a)   1-2 db(a)  0-1 db(a)
                 db(a)
 alternativ        4           0          0            1          10          44         33
     2
 alternativ        4           1          2            0           2          14         69
                                                - 12 -
     3
af notatet fremgår endvidere:
       ”ved etablering af støjdæmpende belægning på motorvejsstrækningen kan der yder-
       ligere opnås reduktion af støjbelastningerne i boligområdet. størrelsen af denne re-
       duktion afhænger af belægningstypen, men kan typisk andrage ca. 3 db. reduktionen
       som følge af en ny støjsvag belægning skal adderes til forbedringen, som opnås ved
       etablering af støjvolde som alternativ 2 eller alternativ 3.
       herved stiger den samlede forbedring som følge af støjvolde og støjsvag belægning.
       dette betyder, at forbedringer ved etablering af støjvolde, som ikke i sig selv er hørbare,
       i kombination med støjsvag belægning bliver hørbare og væsentlige.”
den 18. december 2006 sendte rambøll en sammenfattende redegørelse til nyborg kommune
vedrørende lokalplanen og de indkomne bemærkninger. det fremgår, at rambøll har taget
højde for en af gregers juel påpeget beregningsfejl i støjberegningerne, og at der er
udarbejdet et revideret støjnotat. beregningerne omfatter ”aktuel situation” (inden gennem-
førelse af lokalplanen), ”alternativ 2” (lokalplanforslaget) og ”alternativ 3” (gregers juels
forslag til en placering nord/syd).
i redegørelsen er medtaget et skema, der viser antallet af boliger, der er belastet med støj i
forskellige intervaller:
                               55-60 db(a)             60-65 db(a)             65-70 db(a)
     aktuel situation              15                       1                       0
       alternativ 2                 8                       0                       0
       alternativ 3                 7                       0                       0
i redegørelsen er endvidere medtaget et skema, der viser antallet af boliger, der vil opnå en
forbedring:
               over 6 db   5-6 db       4-5 db     3-4 db       2-3 db     1-2 db       0-1 db
 alternativ         4         0            0          1           10         44           33
     2
 alternativ         4         1            2          0            2         14           69
     3
                                               - 13 -
af redegørelsen fremgår endvidere:
      ”ved sammenligning ses, at antallet af boliger, som får en stor forbedring på mere end 3
      db, er størst ved alternativ 3. det ses også, at der ved alternativ 2 er flere boliger, som
      får en mindre forbedring (1-3 db).
      ved alternativ 2, som er støjvolden, der er beskrevet i lokalplanen, vil 64 % af alle
      boligerne i den sydlige del af området opleve en støjreduktion på mere end 1 db, mens
      det tilsvarende antal boliger for det nye alternativ udgør 25 %.
      i indsigelsen fra gregers juel er det anført at den mindste støjdæmpning, der kan op-
      fattes er 2 db. af skema 1 ses det, at ved alternativ 2 opnår 15 boliger denne forbedring,
      mens 9 boliger opnår denne forbedring ved det nye alternativ 3.
      virkningen af alternativ 2 rækker således længere ind i området end alternativ 3.
      forklaringen på dette er, at alternativ 2 er en skærmning tæt på kilden, mens alternativ 3
      er en skærmning tæt på få af boligerne.
      ved begge alternativer opnår en række huse en støjreduktion på hhv. 0 – 1 db og 1 – 2
      db, på trods af disse boliger i mindre omfang vil kunne opfatte støjreduktionen, vil en
      kommende ændring af belægningen på motorvejen blive mere tydelig, da mængden af
      støjdæmpende effekter kan lægges sammen.
      det er ikke muligt på et objektivt grundlag at afgøre, hvilket af de 2 løsningsforslag der
      er mest attraktivt (skal de få have meget eller de mange lidt?).
      …
      i de indkomne bemærkninger er der foreslået en nord-sydgående støjvold langs bo-
      ligområdet. dette forslag er ikke indarbejdet i lokalplanen, idet kommunen på baggrund
      af beregninger gennemført af rambøll vurderer, at placeringen som er angivet i
      lokalplanforslaget, vurderes at være til gavn for flere.
      …
      placering af en nord-sydgående vold vil give anledning til gener, fordi volden vil hindre
      udsynet fra boliger i den vestlige kant af skovparken.
      …”
af et notat af 29. januar 2007 fra nyborg kommune fremgår, at kommunen havde drøftet
gregers juels indsigelse mod lokalplanforslaget med miljøstyrelsen. af notatet fremgår:
      ”efter samtale med miljøstyrelsen den 29. januar 2007 vurderes det, at indsigelsen fra
      gregers juel ikke er et realistisk alternativ til lyddæmpning af støj fra motorvejen.
      kommunens forslag medfører flere fordele for beboerne i skovparken.
      kommunens forslag medfører, at 64 % af boligerne i den sydlige del af skovparken vil
      få støjbelastningen reduceret fra 1 til 5 db. (44 boliger får en reduktion på 1 til 2 db).
                                               - 14 -
       i 2009 vil der blive pålagt en støjsvag belægning på motorvejen som vil reducere støjen
       i skovparken med 3 til 4 db. - for den enkelte ejendom kommer det til at betyde, at
       støjreduktionen fra støjvolden skal lægges oven i reduktionen fra belægningen.
       en støjreduktion på 1 til 2 db vil for mange være vanskeligt at høre men hvis den
       lægges sammen med reduktion fra belægningen vil det for mange ejendomme i
       skovparken komme til at betyde en væsentlig/hørlig reduktion af støj fra motorvejen.
       motorvejen syd for skovparken forløber i en cirkelbue oven på en dæmning. dette
       medfører, at når det er mørkt vil lys fra biler der kører i begge retninger på motorvejen
       sende lys ind over boligerne i skovparken.
       en samlet sluttet vold syd for skovparken fjerner dette lysindfald.”
den 27. februar 2007 vedtog nyborg kommune tillæg nr. 16 til kommuneplanen fra 2001 og
lokalplan nr. 146, begge vedrørende støjvold ved skovparken og offentliggjort den 13. marts
2007.
af tillæg nr. 16 til kommuneplanen fremgår:
       ”redegørelse
       en af målsætningerne i kommuneplan 2001 er at halvere antallet af boliger, der støj-
       belastes med mere end 65 db(a) inden 2010. blandt de støjbelastede områder peges på
       boligområderne langs motorvejen, hvor trafikken er steget markant efter åbningen af
       storebæltsbroen. en af måderne at sænke støjniveauet på er at etablere støjskærme.
       den eksisterende støjvold syd for skovparken har mindsket støjbelastningen væsentligt
       for de nærmeste boliger og den effekt ønskes udbredt til en større andel af boligerne.
       for at kunne etablere en forlængelse af den eksisterende støjvold skal der inddrages et
       stykke landbrugsjord fra det åbne land til formålet.
       for at ændre anvendelsen fra jordbrug til offentlige formål er det nødvendigt at udar-
       bejde dette kommuneplantillæg.
       med kommuneplantillæg nr. 16 ændres anvendelsen for det på kortudsnittet viste
       område fra jordbrugsformål til offentlige formål i område … til etablering af en støj-
       afskærmning.
       …
       bebyggelsesregulerende bestemmelser
       …
       støjvolden må etableres i en højde af max. 10,5 m, med en forventet færdig højde på 7 -
       10 m efter sætning af den tilkørte jord. højden er relativ i forhold til motorvejens
       kørebaneniveau.
                                              - 15 -
      voldens krone må etableres med en bredde på max. 4,0 m og en skrånings hældning på
      max. 1:2.
      …”
af lokalplan nr. 146 fremgår:
      ”lokalplanens baggrund
      lokalplanen omhandler en forhøjelse af støjvolden langs motorvejen ved skovparken.
      den eksisterende støjvold syd for skovparken er etableret i 7 m højde og forlængelsen
      af denne mod vest over til juelsbergskoven er anlagt fra 4,5 m til 1,5 m i højden,
      startende med samme højde som den allerede anlagte støjvold og stigende mod
      juelsbergskoven.
      arealet til støjvolden udgør ca. 8.000 m2. støjvolden skal anlægges af lettere forurenet
      jord (kategori 2 jord, svarende til rabatjord).
      …
      lokalplanens formål og indhold
      lokalplanområdets anvendelse fastlægges til offentlige formål i form af en støjvold,
      som skal tilpasses områdets grønne struktur.
      der gives med lokalplanen mulighed for en forøgelse af støjvoldens højde fra max. 4,5
      m til max. 10 m. højden er relativ, således at højden hele tiden forholder sig til
      motorvejens terrænniveau, fra 7 m ved den eksisterende vold stigende til 10 m længst
      over mod skoven.
      volden afsluttes med en vinkel op langs skovbrynet ved juelsbergskoven. volden skal
      kunne etableres i en lidt større højde (ca. 0,5 m) end den endelige højde på volden, da
      der sker en sætning af materialet, når det har ligget et stykke tid.
      …
      forurenet jord
      støjvolden skal opbygges af ca. 25-30.000 m3 lettere forurenet jord.
      …
      reduktion af trafikstøj
      effekten af støjvolden er beregnet. … beregningen er foretaget på en 7-10 m høj vold
      med en vinkelret ”hæl” på ca. 40-45 m.
      beregningerne viser en væsentlig støjreduktion for de boliger der er placeret tættest på
      støjvolden. beregningerne fremgår af miljøvurderingen.
      …
                                              - 16 -
       lokalplanens bestemmelser
       …
       lokalplanens formål
       lokalplanens formål er:
       at fastlægge områdets anvendelse til offentlige formål i form af en støjvold.
       at sikre at støjvolden udformes så det visuelt skæmmer området mindst muligt.
       område og zonestatus
       …
       områdets anvendelse
       lokalplanområdet må kun anvendes til offentlige formål til etablering af en støjaf-
       skærmning ved motorvejen i form af en jordvold.
       ud over støjvolden og beplantning af denne kan der etableres en stiforbindelse langs
       med støjvoldens nordvendte skråningsfod.
       …
       støjvoldens omfang og placering
       støjvolden kan etableres i en højde af max. 10,5 m, med en forventet færdig højde på 7
       - 10 m over motorvejen.
       bunden af støjvolden må ikke overstige en bredde af 40 m, den anlægges med en
       hældning på max. 1:2 med en 4 m bred krone.
       den eksisterende støjvold skal indbygges i den forøgede støjvold således som vist i
       tværsnit på side …”
lokalplanen indeholder tegning af støjvolden med tværsnit, højde, bredde og placering i
forhold til motorvejen. lokalplanen indeholder endvidere kortbilag, der viser det omhandlede
areal. størrelsen af arealet er ikke angivet på kortbilaget, men det markerede areal udgør
11.442 m2. lokalplanen indeholder endvidere et kortbilag, der viser voldens placering inden
for det omhandlede areal. på kortbilaget er indtegnet en 4 m bred ”krone” på støjvoldens
midte/top, ligesom støjvolden er angivet som afrundet på det sted, hvor støjvolden fortsætter
med ”hælen” i nordgående retning.
den 13. marts 2007 skrev nyborg kommune til gregers juels advokat og oplyste, at
kommunen den 27. februar 2007 havde besluttet at vedtage lokalplan nr. 146 og afvise
                                               - 17 -
gregers juels indsigelse. endvidere gav kommunen de oplysninger om baggrunden for valget,
som fremgår af referatet af samtalen med miljøstyrelsen den 29. januar 2007. kommunen
vejledte om muligheden for at klage over lokalplanen.
gregers juel klagede ikke over lokalplanen.
den 17. april 2007 udarbejdede det rådgivende ingeniørfirma niras et notat til gregers juel
med støjberegninger vedrørende henholdsvis lokalplanens støjvold og den af gregers juel
foreslåede mindre og nord/sydgående støjvold.
den 30. oktober 2007 meddelte nyborg kommune selskabet rgs 90 a/s (tidligere dansk
jordrens a/s) tilladelse efter miljøbeskyttelseslovens § 19 til et projekt med genanvendelse af
lettere forurenet jord til udvidelse af støjvolden nord for motorvejen og vest for skovparken.
tilladelsen vedrører den del af støjvolden, der lå på gregers juels ejendom, og tilladelsen
gælder indtil den 1. maj 2010. det fremgår, at støjvolden skal bestå af estimeret 40.000 m3
lettere forurenet jord, og at støjvolden skal placeres på et areal, der udgør 11.442 m2 og er
omfattet af lokalplan nr. 146. det fremgår, at nyborg kommune har indledt en
ekspropriationssag mod gregers juel. tilladelsen indeholder en række vilkår, herunder at
tilladelsen til genanvendelse af estimeret 40.000 m3 lettere forurenet jord alene gælder det
skitserede projekt på gregers juels jord, der er medtaget som et bilag til tilladelsen, og at
indbygningen af lettere forurenet jord i støjvolden skal afsluttes med 0,25 m ren jord på
kronen og de to sider. tilladelsen indeholder endvidere en redegørelse for sagen og en
beskrivelse af projektets udformning og formål. i tilladelsen er der foretaget en vvm-
screening af projektet.
gregers juels advokat klagede ved brev af 29. november 2007 over kommunens miljøtilla-
delse til natur og miljøklagenævnet (dengang miljøklagenævnet). i klagen gøres det bl.a.
gældende, at den planlagte støjvold er overdimensioneret, og at der derfor er tale om depo-
nering og ikke nyttiggørelse af forurenet jord. i klagen argumenteres imod den af kommunen
planlagte støjvold, idet der samtidig henvises til den af gregers juel foreslåede mindre og
nord/syd gående støjvold.
                                               - 18 -
den 16. maj 2008 traf natur- og miljøklagenævnet (dengang miljøklagenævnet) afgørelse
om, at klagen ikke blev tillagt opsættende virkning.
den 7. oktober 2008 traf nyborg kommunes byråd afgørelse om igangsættelse af ekspro-
priationssag vedrørende den del af gregers juels ejendom, der er omfattet af lokalplanen. det
fremgår af en sagsfremstilling til brug for byrådets behandling af det pågældende punkt på
dagsordenen, at byrådet i 2004/2005 havde truffet beslutning om opførelse af støjvold syd for
skovparken langs motorvejen på juelsbergs jord. støjvolden var en mindre forlængelse og
forhøjelse af den eksisterende støjvold på samme sted. det fremgår endvidere, at det ikke
havde været muligt at indgå aftale med gregers juel om erhvervelse af areal til den forhøjede
og forlængede jordvold, og at det derfor i 2005 blev besluttet at ekspropriere det nødvendige
areal.
den 23. oktober 2008 skrev nyborg kommunes advokat til gregers juel og gav meddelelse
om byrådets beslutning om ekspropriation. af brevet fremgår bl.a.:
       ”nyborg byråd har den 7. oktober 2008 besluttet at ekspropriere et areal af deres
       ejendom … ekspropriationen sker med henblik på opførelse af en støjvold med tilhø-
       rende sti ved skovparken i overensstemmelse med lokalplan 146. …
       som det fremgår af ekspropriationsplanen, eksproprieres et areal på 11.442 m2. i øvrigt
       henvises til lokalplan nr. 146 samt det på åstedsforretning af 3. oktober 2007 passerede.
       ekspropriationen sker i henhold til planlovens § 47, jf. § 49 i lov om offentlige veje.
       ved ekspropriationen erhverver nyborg kommune ejendomsret til det eksproprierede
       areal, hvilket indebærer, at deres rettigheder over det eksproprierede bortfalder.
       ekspropriationen finder sted med virkning fra den 1. november 2008, som således er
       tidspunktet for nyborg kommunes overtagelse af arealet. den erstatning, som til-
       kommer dem i anledning af ekspropriationen, forrentes dog fra ekspropriationens
       beslutning, den 7. oktober d.a. og til betaling sker …”
gregers juels advokat klagede ved brev af 31. oktober 2008 over ekspropriationen til natur-
og miljøklagenævnet (dengang naturklagenævnet). i klagen anføres bl.a., at kommunen i
stedet burde have valgt den af gregers juel foreslåede mindre støjvold på 3.000 m3 med en
nord/syd gående placering, hvilket ville have gjort en ekspropriation unødvendig.
                                             - 19 -
den 9. januar 2009 udarbejdede rambøll et notat til nyborg kommune vedrørende støjvolden
ved skovparken. notatet indeholder en vurdering af to løsningsforslag, herunder med
beregninger af støjreducerende effekt. det ene løsningsforslag er lokalplanens støjvold omtalt
som ”alternativ 2”. det andet er den af gregers juel foreslåede mindre støjvold på 3.000 m3
med en nord/sydgående placering kaldet ”alternativ 4”. det fremgår, at det er kommunens
”overordnede målsætning, at støjvolden skal reducere trafikstøj for så mange boliger som
muligt i det berørte område.” af konklusionen i notatet fremgår:
      ”det er nyborg kommunes målsætning med en forlængelse af den eksisterende støj-
      vold, at så mange boliger som muligt får reduceret den støj de udsættes for.
      denne målsætning opfyldes bedst med alternativ 2 af følgende årsager:
      • alternativ 2 begrænser støjen for 93 boliger, mens alternativ 4 begrænser støjen for 17
        boliger.
      • ved begge alternativer opnår seks boliger en forbedring på 5 db eller mere.
      • alternativ 2 medfører en forbedring på 3 db eller mere for 19 boliger. for alternativ 4
        opnås en tilsvarende effekt for 9 boliger.
      • mindst 70 boliger opnår med alternativ 2 en dæmpning, der er mindst 1 db større end
        den dæmpning de opnår med alternativ 4.
      • alternativ 2 har også effekt i harevænget. det har alternativ 4 ikke.
      …
      det er dokumenteret, at også trafikstøj med niveauer ned til 45 db(a) giver anledning
      til gener. det er derfor velbegrundet at begrænse trafikstøj, også når den har niveauer
      under 55 db(a).
      begrænsning af trafikstøj med selv få decibel har en positiv effekt for de samlede gener,
      der opleves af beboerne. af samme årsag anvendes i stigende omfang støjreducerende
      asfalt, der dæmper støjen 2 – 3 db.
      for beboerne i skovparken vil kombinationen af støjvolden i lokalplan 146 med
      vejdirektoratets støjreducerende asfalt opnå en mærkbar forbedring af støjforholdene.”
den 15. september 2009 traf natur- og miljøklagenævnet (dengang naturklagenævnet)
afgørelse om, at der ikke var grundlag for at imødekomme nyborg kommunes anmodning
om at ophæve den opsættende virkning af gregers juels klage over ekspropriationsbeslut-
ningen.
                                              - 20 -
den 29. september 2009 udarbejdede niras et notat til gregers juel med sammenligning af og
beregninger af den støjdæmpende effekt af henholdsvis lokalplanens støjvold (alternativ 2) og
den af gregers juel foreslåede støjvold (alternativ 4), idet der samtidig blev fremsat
indsigelser mod beregninger i rambølls støjrapport af 9. januar 2009.
den 16. december 2009 traf natur- og miljøklagenævnet (dengang naturklagenævnet)
afgørelse i klagen vedrørende nyborg kommunes ekspropriationsbeslutning.
      ”nyborg byråd har den 7. oktober 2008 truffet beslutning om ekspropriation i
      medfør af planlovens § 47, stk. l, af et areal på 11.442 m2 af ejendommen, matr.nr.
      4b og 6a juelsberg hovedgård, aunslev, med henblik på etablering af en støjvold
      med tilhørende sti ved skovparken. advokat karsten t. henriksen har for ejeren,
      gregers juel, påklaget afgørelsen til naturklagenævnet
      sagens baggrund
      …
      kommunens afgørelse
      nyborg byråd besluttede på møde den 7. oktober 2008 at erhverve arealet ved
      ekspropriation. beslutningen blev meddelt den 23. oktober 2008.
      klagen til naturklagenævnet
      …
      naturklagenævnets afgørelse
      i sagens behandling har deltaget naturklagenævnets 10 medlemmer: lars busck
      (formand), ole pilgaard andersen, martin glerup, leif hermann, mogens
      mikkelsen, marion pedersen, anders stenild, poul søgaard, jens vibjerg og
      henrik waaben.
      efter planlovens § 47, stk. l, kan kommunalbestyrelsen ekspropriere fast ejendom,
      der tilhører private, når ekspropriationen vil være af væsentlig betydning for
      virkeliggørelsen af en lokalplan.
      afgørelser efter planlovens § 47, stk. l, kan påklages til naturklagenævnet til fuld
      prøvelse af såvel retlige som skønsmæssige spørgsmål.
      naturklagenævnet er enigt i de bemærkninger, som kommunens advokat har
      fremsat til klagers påstand om, at ekspropriationsbeslutningen er ugyldig, fordi det
      af meddelelsen fremgår, at afgørelsen har virkning inden klagefristens udløb.
      planlovens hjemmel til ekspropriation skal administreres med hensyntagen til
      grundlovens § 73 om den private ejendomsrets ukrænkelighed. på grundlag af
      praksis efter denne bestemmelse gælder en række almindelige betingelser, der
      skal være opfyldt ved en ekspropriation. heraf følger navnlig, at ekspropriationen
                                          - 21 -
skal være lovlig, nødvendig og tidsmæssigt aktuel for realiseringen af eks-
propriationsformålet i den konkrete situation.
at ekspropriationen skal være lovlig betyder navnlig, at den til grund liggende
lokalplan skal være gyldig, endeligt vedtaget og offentligt bekendtgjort, og at
fornødne tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder skal være meddelt,
inden ekspropriationen gennemføres.
formålet skal desuden være lovligt i forhold til planloven. den del af ejen-
dommen, der skal eksproprieres, er omfattet af den endeligt vedtagne og of-
fentliggjorte lokalplan nr. 146, der udlægger arealet til offentlige formål, støj-
vold. arealafståelsen skal ske for at gennemføre etablering af en støjafskærmning
ved motorvejen i form af en jordvold. dette vil medvirke til, at støjbelastningen
for beboerne i skovparken nedbringes.
om den tidsmæssige aktualitet fremgår det, at beboerne i skovparken såvel in-
dividuelt som gennem grundejerforeningen ved adskillige lejligheder har bedt
kommunen om at iværksætte støjbegrænsende foranstaltninger, fordi trafikstøjen
fra motorvejen i de senere år er steget drastisk. hertil kommer, at nyborg
kommune gennem flere år har samarbejdet med rgs 90 a/s om opførelse af
støjvoldsanlæg til afhjælpning af støjgenerne i boligkvartererne langs motorvejen.
kommunen har anført, at det er en forudsætning for fastholdelse af dette
samarbejde, at projektets gennemførelse, og dermed håndteringen af jorden, ikke
afbrydes. aktualitetskravet må således anses for opfyldt.
hvad angår kravet om, at eventuelle nødvendige tilladelser skal være meddelt
inden gennemførelsen af ekspropriationen, fremgår det, at der er meddelt tilla-
delse efter miljøbeskyttelseslovens § 19 til etablering af støjvolden med lettere
forurenet jord på gregers juels ejendom. tilladelsen er af gregers juel indbragt
for miljøklagenævnet, der endnu ikke har færdigbehandlet sagen, men som i en
delafgørelse har afvist at tillægge klagen opsættende virkning.
klager har gjort gældende- og ladet udarbejde materiale til støtte for -at der ek-
sisterer et brugbart alternativ til løsning af støjgenerne fra motorvejstrafikken.
der er foretaget beregninger af støjbelastningen for de l08 husstande i under-
søgelsesområdet, såvel ved etablering af støjvolden som forudsat i lokalplan nr.
146 som ved den af klager foreslåede mindre støjvold. kommunen fastholder på
baggrund af undersøgelserne, at den støjvold, der er lokalplanlagt for, vil
begrænse støjgener fra motorvejen for flest mulige beboere i området.
såvel de for klager som for kommunen foretagne støjberegninger er udført af
anerkendte rådgivningsvirksomheder. der er strid mellem parterne om den kor-
rekte beregningsmetode. hvilken beregningsmetode, der er mest korrekt og bedst
anvendelig, findes dog ikke at kunne tillægges afgørende betydning for
vurderingen af sagen.
i nødvendighedskravet ligger først og fremmest, at ekspropriationen skal være
nødvendig for virkeliggørelsen af lokalplanen. i dette tilfælde er der tale om en
projektlokalplan, hvis formål - etablering af en specifik støjvold - kun kan ge-
                                         - 22 -
nemføres, hvis det pågældende areal erhverves, enten ved frivillig erhvervelse-
hvilket har vist sig udelukket- eller ved ekspropriation. nødvendighedskravet må
således retligt set anses for opfyldt.
udover at efterprøve det retlige grundlag for ekspropriationen kan naturklage-
nævnet ifølge planlovens § 58, stk. l, nr. 2, også prøve det kommunale skøn, det
vil sige, om ekspropriationen er rimelig i den konkrete situation. tvangsmæssig
afståelse af en ejendom bør således ikke gennemføres, hvis det, der tilsigtes med
ekspropriationen, kan gennemføres på en for grundejeren mindre indgribende
måde.
hvis ejeren selv kan og vil realisere lokalplanprojektet - det vil her sige realisere
støjvolden langs motorvejen i overensstemmelse med lokalplanen - er det heller
ikke nødvendigt at ekspropriere. en sådan løsning må dog efter omstæn-
dighederne anses for udelukket.
ved afvejningen af, om ekspropriation er rimelig- og nødvendig for at realisere
det overordnede formål, støjbegrænsning - kan der lægges vægt på, om der,
således som klager påstår, findes realistiske alternativer til den valgte støj-
voldsudbygning.
nyborg kommune har understreget, at lokalplanens formål tjener almenvellet ved
etablering af en støjbeskyttelse for flere hundrede indbyggere i kvarteret, mens
klager på sin side finder, at projektet for langt de fleste husstande i un-
dersøgelsesområdet vil have en beskeden eller ingen effekt.
der er dog enighed mellem kommune og klager om, at en udbygning af den
eksisterende støjvold vil kunne afhjælpe støjgenerne og dermed være til gavn for
et antal beboere i skovparken.
et flertal på 5 af nævnets medlemmer, med formandens stemme som udslags-
givende, udtaler:
beslutningen om, at der skal etableres en støjvold af et omfang som fastlagt i
lokalplan nr. 146, er truffet, fordi kommunen dels på baggrund af planlæg-
ningsmæssige overvejelser dels på baggrund af resultaterne af de udførte støj-
målinger har vurderet, at der hermed opnås den bedst mulige støjbegrænsning for
flest mulige beboere.
den almene interesse, som er knyttet til støjvolden - hensynet til de beboere i
skovparken, som er væsentligt belastet af støj fra motorvejen - er efter flertallets
opfattelse så tungtvejende, at ejerens interesse i fortsat at kunne råde over arealet
bør vige herfor. det indgår endvidere i flertallets vurdering, at den reelle
betydning for ejeren af indgrebet i ejendommen synes at være begrænset. der er
tale om et mindre areal, som ligger ud til motorvejen, og afståelse af arealet vil
næppe være væsentlig for ejendommens drift. ud fra en samlet vurdering finder
flertallet, at betingelserne for at ekspropriere i medfør af planlovens § 47, stk. l, til
det angivne formål må anses for opfyldt, og der ses ikke i øvrigt at være grundlag
for at tilsidesætte kommunens ekspropriationsbeslutning.
                                               - 23 -
       mindretallet (ole pilgaard andersen, mogens mikkelsen, marion pedersen,
       anders stenild og jens vibjerg) anfægter ikke, at det retlige grundlag for eks-
       propriationen er til stede. mindretallet finder imidlertid ikke, at den almene in-
       teresse, som er knyttet til støjvolden, er så åbenbar, at der er tilstrækkelig an-
       ledning til at gennemføre anlægget tvangsmæssigt. det er således mindretal- lets
       opfattelse, at ekspropriationen ikke bør gennemføres.
       i overensstemmelse med flertallets stemmeafgivning går naturklagenævnets afgørelse
       ud på, at nyborg byråds ekspropriationsbeslutning af 7. oktober 2008 stadfæstes.”
den 9. februar 2010 klagede gregers juel til taksationskommissionen over den af nyborg
kommune tilbudte erstatning.
den 18. marts 2010 udarbejdede niras et notat med støjberegninger til gregers juel. notatet
indeholder en sammenligning af og beregninger vedrørende to forslag til støjvold. det ene
forslag er lokalplanens støjvold (omtalt som ”alternativ 2”). det andet forslag er et nyt forslag
fra gregers juel kaldet ”alternativ 5”. alternativ 5 er en vinkelret støjvold gående fra den
aktuelle støjvolds afslutning og op mellem beboelsesområde og mark i en længde på ca. 400
m. alternativ 5 er således placeret i nord/sydgående retning fra afslutningen af den aktuelle
støjvold på kommunens grund og op langs skellet mellem gregers juels ejendom og
skovparken. de første ca. 100 m af alternativ 5 har en højde på 7 m over terræn, og de
resterende ca. 300 m har en højde på ca. 6,5 m over terræn.
på et tidspunkt efter natur- og miljøklagenævnets afgørelse af 16. december 2009 vedrørende
ekspropriationens lovlighed påbegyndte nyborg kommune arbejdet med at forlænge og
udvide støjvolden.
den 5. maj 2010 gjorde gregers juels advokat nyborg kommune opmærksom på, at arbejdet
med støjvolden var iværksat, og at miljøtilladelsen af 30. oktober 2007 udløb den 1. maj 2010
og derfor ikke længere kunne anvendes som grundlag for arbejder forbundet med etablering
af støjvold på gregers juels ejendom.
den 31. august 2010 traf nyborg kommune endelig afgørelse om forlængelse af miljøtilla-
delsen af 30. oktober 2007 i henhold til miljøbeskyttelseslovens § 19. det fremgår, at afgørel-
sen om forlængelse af den tidligere miljøtilladelse blev meddelt på uændrede vilkår.
                                               - 24 -
denne afgørelse blev af gregers juels advokat ved brev af 23. september 2010 påklaget til
natur- og miljøklagenævnet (dengang miljøklagenævnet), der på det tidspunkt endnu ikke
havde truffet afgørelse vedrørende klagen over kommunens afgørelse af 30. oktober 2007.
den 3. november 2010 traf natur- og miljøklagenævnet (dengang miljøklagenævnet) af-
gørelse om at tillægge klagen vedrørende kommunens tilladelse af 31. august 2010 opsæt-
tende virkning.
den 25. januar 2011 traf natur- og miljøklagenævnet afgørelse vedrørende klagen over
kommunens miljøtilladelser af 30. oktober 2007 og 31. august 2010. det fremgår, at nævnet
ophævede kommunens tilladelser. det fremgår endvidere, at nævnet vurderede, at projektet
ikke var omfattet af miljøbeskyttelseslovens § 19, men derimod af § 33 som påstået af
gregers juel. det fremgår endvidere, at nævnet vurderer, at der er tale om nyttiggørelse og
ikke deponering som påstået af gregers juel. af afgørelsen fremgår bl.a.:
      ”natur- og miljøklagenævnets bemærkninger
      de påklagede afgørelser om tilladelse til genanvendelse af lettere forurenet jord i
      en projekteret støjvold er truffet med hjemmel i miljøbeskyttelseslovens § 19. i
      klagerne er det anført, at projektet i stedet skulle have været godkendt i henhold til
      lovens § 33, dels fordi der er tale om et anlæg, dels fordi der efter klagerens
      opfattelse anvendes mere jord end genanvendelses- formålet kræver, hvorfor der
      reelt er tale om deponering. efter klagerens opfattelse kunne man nemlig ved en
      af ham anvist alternativ placering af en mindre vold opnå den ønskede
      støjafskærmning.
      natur- og miljøklagenævnet bemærker indledningsvis, at nævnet skal tage stilling
      til de påklagede afgørelser på grundlag af det projekt, der er ansøgt om, og ud fra
      den placering, der er valgt af ansøgeren.
      i sine bemærkninger til nævnets afgørelsesudkast har nyborg kommunes advokat
      blandt andet fremhævet, at nyborg kommune ikke påtager sig nogen opgaver
      med henblik på opgravning og håndtering af jorden. disse opgaver varetages af
      leverandøren. de stillede vilkår, i hvert fald vilkårene om egenkontrol, er
      obligationsretlige vilkår i kommunens aftale med rgs 90, og de påhviler rgs 90
      som leverandør, ikke kommunen.
      nævnet bemærker hertil, at de påklagede afgørelser er meddelt af nyborg
      kommune som myndighed, og de retter sig til nyborg kommune som bygherre.
      rgs 90 skal som entreprenør udføre projektet for bygherren. det er kommunen
      som bygherre, der er ansvarlig over for kommunen som myndighed for, at de
      fastsatte vilkår i en afgørelse overholdes. de stillede vilkår, herunder
                                         - 25 -
kontrolvilkårene, må generelt anses for relevante for en myndighedsafgørelse, der
indeholder en miljøretlig regulering af et projekt som det foreliggende.
ifølge klagerens synspunkt, hvorefter projektet er godkendelsespligtigt, skulle det
pågældende listepunkt, jf. bilag 1 og 2 til godkendelsesbekendtgørelsen
(bekendtgørelse nr. 1640 af 13. december 2006), formentlig være pkt. k 105.
”deponeringsanlæg for ikke-farligt affald, som enten modtager mere end 10 tons
affald pr. dag, eller som har en samlet kapacitet på mere end 25.000 tons, med
undtagelse af anlæg for deponering af inert affald. (i)”
nævnet er enigt i, at projektet er godkendelsespligtigt efter lovens § 33. det li-
stepunkt, der efter nævnets opfattelse bør finde anvendelse på projektet i den
foreliggende sag, er imidlertid ikke pkt. k 105, men pkt. k 206. ”anlæg, der
nyttiggør ikke-farligt affald efter én af metoderne r1 - r11, som nævnt i bilag 6b
til affaldsbekendtgørelsen, bortset fra de under k 209 – k 215 nævnte anlæg.” i
den nugældende affaldsbekendtgørelse (bekendtgørelse nr. 1632 af
23. december 2011) er genanvendelse nævnt blandt de former og metoder for
nyttiggørelse, der er opregnet i bekendtgørelsens bilag 6b, se punkterne r3-r5,
navnlig pkt. r5. ordlyden er her ændret i forhold til tidligere.
nævnet bemærker, at når et projekt er omfattet af et punkt på godkendelsesbe-
kendtgørelsens lister, skal projektet godkendes efter de regler, der gælder for
godkendelsespligtige virksomheder, anlæg eller indretninger, jf. § 33. i sådanne
tilfælde kan myndighedens accept efter miljøbeskyttelsesloven ikke opnås i form
af en tilladelse efter lovens § 19. en tilladelse efter § 19 kan i øvrigt ikke være
generel, men skal være en konkret afgørelse om et givet oplag.
anvendelsen af listens pkt. k 206 forudsætter, at den tilførte jord er affald, at der
er tale om et anlæg, og at der sker nyttiggørelse snarere end deponering. efter
nævnets opfattelse er disse betingelser opfyldt:
den tilførte jord skal efter det oplyste være lettere forurenet jord, der er frem-
kommet som overskudsjord fra bygge- og anlægsarbejder. jorden kommer fra
ikke på forhånd kendte opgravningslokaliteter, enten via nogle af rgs 90’ anlæg
eller direkte. der ses ikke at være holdepunkter for, at jorden ikke er affald i
miljøbeskyttelseslovens og affaldsbekendtgørelsens forstand.
som projektet er beskrevet, og som den påklagede tilladelse er udformet, skal
projektet udføres over en periode på 2-3 år med et antal tilførsler af jordpartier,
der kan komme fra forskellige lokaliteter, som ikke alle er kendt på afgørelses-
tidspunktet. der skal ifølge de stillede vilkår løbende fremlægges dokumentation
for jordens forureningsindhold, føres egenkontrol hermed og føres driftsjournal
for hvert enkelt tilført jordparti. endelig er der stillet relevante vilkår – om
udlægning af signalnet, afslutning med ren jord samt beplantning – som efter
deres formål går videre end de hensyn, der kan varetages efter § 19 til fo-
rebyggelse af forurening af underliggende jord og grundvand. alle disse faktorer
trækker i retning af, at projektet ud fra en samlet vurdering må anses for et anlæg i
§ 33’s og k 206’ forstand.
                                               - 26 -
      projektet gennemføres i henhold til en vedtagen lokalplan som udbygning af en
      eksisterende støjvold, hvor der er et dokumenteret behov for forbedret støjaf-
      skærmning som følge af øget trafik fra motorvejen, og hvor der ved beregninger
      er påvist en støjdæmpende effekt af det ansøgte projekt. den lettere forurenede
      jord bliver ved tilførsel og indbygning i støjvolden genanvendt, og den erstatter
      rene materialer, der ellers skulle være anvendt. nævnet vil derfor anse det for
      korrekt at henføre projektet til listens pkt. k 206 som et anlæg for nyttiggørelse.
      der ses ikke at foreligge omstændigheder med hensyn til jordens forureningsgrad
      eller andre forhold, der bør føre til at betragte projektet som et deponeringsanlæg i
      listens forstand.
      på denne baggrund må natur- og miljøklagenævnet ophæve de påklagede af-
      gørelser om tilladelse efter lovens § 19.
      såfremt projektet ønskes gennemført som beskrevet, må der indgives fornyet
      ansøgning efter godkendelsesbekendtgørelsen til nyborg kommune, der i givet
      fald må gennemføre en godkendelsesbehandling af projektet med det udgangs-
      punkt, at det skal betragtes som et nyttiggørelsesanlæg i henhold til listens pkt. k
      206.
      natur- og miljøklagenævnets afgørelse
      nyborg kommunes tilladelser af 30. oktober 2007 og 31. august 2010 ophæves.”
den 15. marts 2011 traf nyborg kommune afgørelse om miljøgodkendelse i medfør af
miljøbeskyttelseslovens § 33 af støjvolden ved skovparken. det fremgår, at aktiviteten er
nyttiggørelse af lettere forurenet jord i kategori 2 til støjvold. endvidere fremgår, at det
relevante listepunkt er k 206 om anlæg, der nyttiggør ikke-farligt affald. af afgørelsen
fremgår bl.a.:
      ”miljøgodkendelse
      …
      afgørelse om vvm
      …
      anlæggets miljøpåvirkning er derfor blevet screenet af kommunen. … ifølge scree-
      ningen vil aktiviteten ikke give anledning til væsentlige påvirkninger på miljøet. der
      skal derfor ikke laves en egentlig vvm-redegørelse og kommuneplantillæg.
      …
      afgørelse om miljøgodkendelse
      nyborg kommune godkender hermed etablering af støjvold af lettere forurenet jord,
      kategori 2 og jordplan fyn, nov. 2006, på matr. nr. 6a og del af matr. nr. 4b, juelsberg
      hgd., aunslev.
                                               - 27 -
      støjvolden etableres med et affaldsprodukt og er dermed omfattet af listepunkt k 206 i
      godkendelsesbekendtgørelsen …
      vilkår
      miljøgodkendelsen gives efter miljøbeskyttelseslovens § 33 stk. 1 på følgende vilkår:
      miljøgodkendelsens afgrænsning
      1. miljøgodkendelsen til genanvendelse af estimeret 40.000 m3 lettere forurenet jord,
          svarende til maks. 75.000 tons, gælder alene det skitserede projekt på matrikel nr. 6a,
          juelsberg hgd., aunslev, langs den nordlige side af motorvejen i nyborg fra
          skovparken til juelsbergskoven. …
      …
      etablering af støjvold
      3. der må kun anvendes lettere forurenet jord. …
      …
      5. støjvolden skal opbygges i overensstemmelse med bestemmelserne i lokalplan 146
          ”støjvold ved skovparken”
      6. støjvolden skal afdækkes med mindst 0,5 meter ren jord/muld …
      …”
den 13. april 2011 skrev gregers juels advokat til natur- og miljøklagenævnet og nyborg
kommune. af brevet fremgår bl.a.:
      ”som advokat for gregers juel skal jeg herved meddele, at nyborg kommunes afgø-
      relse af den 15. marts 2011 ikke påklages til natur- og miljøklagenævnet. årsagen
      hertil er ikke, at gregers juel er enig i, at kommunens godkendelse er lovlig, men fordi
      gregers juel ikke forventer, at nævnet vil underkende kommunens godkendelse, når
      godkendelsen lægger sig op ad nævnets afgørelse af den 25. januar 2011. gregers juel
      vurderer derfor, at en påklage ikke vil kunne medføre nogen ændring.
      gregers juel gør nævnet og kommunen opmærksom på, at nævnets afgørelse af den 25.
      januar 2011 vil blive indbragt for domstolene. der vil blive nedlagt påstand om, at
      nævnets afgørelse af den 25. januar 2011 er ulovlig. hovedanbringendet til støtte herfor
      vil være, at indbygning af lettere forurenet jord i en støjvold, der er større end
      nødvendigt for at dæmpe støjen for de boliger, der har et støjniveau, der er over eller i
      nærheden af den vejledende støjgrænse på 55 db(a), ikke har karakter af nyttiggørelse
      men i stedet er deponi. derfor kan punkt 206 ikke anvendes. afgørelsen er derfor
      ulovlig.”
det er oplyst, at der i 2010 blev lagt en ny og støjreducerende belægning på motorvejen på
strækningen bl.a. ud for skovparken.
                                                - 28 -
det er oplyst, at den opførte støjvold på gregers juels ejendom ligger inden for det areal, der
er angivet i lokalplanen og er eksproprieret af kommunen. det er endvidere oplyst, at
støjvoldens hæl ikke er afrundet som vist på kortbilag til lokalplanen, men derimod er en ret
vinkel, idet volden følger motorvejens øst/vestlige forløb, indtil den fortsætter i et nord/sydligt
forløb. det betyder, at støjvolden er større end angivet på kortbilaget.
det er oplyst, at arbejdet med støjvolden på gregers juels ejendom blev afsluttet i januar
2013.
den 25. september 2013 har vejdirektoratet besvaret spørgsmål fra gregers juels advokat til
brug for retssagen. af brevet fremgår bl.a.:
      ”…
      spørgsmål 1:
      har en kommune en handlepligt til at sikre, at eksisterende boliger, der langs eksiste-
      rende veje har et støjniveau over den vejledende grænse, får sænket støjen ned mod den
      vejledende grænse?
      vejdirektoratets svar:
      der findes ingen hjemmel i dansk lovgivning til at gribe ind over for trafikstøjen fra
      veje. en vejmyndighed, herunder en kommune, har således ingen pligt til at sikre, at
      eksisterende boliger, der langs eksisterende veje har et støjniveau over den vejledende
      grænse, får sænket støjen ned mod den vejledende grænse.
      spørgsmål 2:
      direktoratet bedes oplyse prioriteringsgrundlaget for statsfinansierede støjafskærm-
      ningsprojekter for eksisterende boliger langs eksisterende veje, herunder om der er krav
      til, at en eller flere boliger skal være støjbelastede på et vist niveau, for at staten vil
      medvirke til at finansiere et støjafskærmningsprojekt.
      vejdirektoratets svar:
      vejdirektoratets kriterium for udpegning af mulige støjskærmsprojekter langs eksi-
      sterende statsveje, er at tilgodese de mest støjbelastede boligområder først (mindst én
      boliger er udsat for støj over lden 68 db), samt at projektet har den størst mulige om-
      kostningseffektivitet målt som reduceret støjgene pr. investeret kr.
      …”
der har til brug for sagernes behandling været foretaget syn og skøn ved skønsmand jens
elgaard laursen, der har afgivet erklæring af 26. august 2013 og tillægserklæring af 10.
oktober 2013.
                                                - 29 -
skønsmanden har besvaret spørgsmål vedrørende fire forskellige støjvolde, der er beskrevet
således:
       ”den aktuelle situation er den oprindelige vold (højde 3,5 m over motorvejen, længde
       ca. 670 m), men forhøjet til 7 m på en ca. 500 m lang strækning afgrænset af
       boligområdets østlige og vestlige afslutning … den vestlige del af volden ligger i
       måleområdet matr. nr. 1 a, juelsberg hdg., aunslev området og er 3,5 m høj og ca. 170
       m lang.
       støjvold nr. 2 (alternativ 2) er den af nyborg kommune udarbejdede støjvold, der er
       vedtaget i lokalplan 146 … den østlige del af volden er ca. 500 lang, 7 m høj og af-
       grænses af boligområdets østlige og vestlige afslutning. volden fortsætter mod vest med
       højden 7 meter, som gradvist øges til 10 m og afsluttes med et afrundet l-bøjning, der
       strækker sig 50 m mod nord. højderne er angivet i forhold til motorvejen. støjvold nr. 2
       har et volumen på 35.700 m3. …
       støjvold nr. 4 (alternativ 4) er det oprindelige støjvoldsforslag, som gregers juel
       fremsatte allerede i 2004. samme støjvoldsforslags støjreducerende effekt blev beregnet
       i forbindelse med klagesagen for naturklagenævnet … den østlige del af volden er ca.
       500 lang, 7 m høj og afgrænses af boligområdets østlige og vestlige afslutning. volden
       fortsætter i alt ca. 170 m mod nord langs boligområdets vestlige afslutning med en
       højde på 4,5 m de første 100 m og derefter højden 3,5 m på de næste 70 m mod nord.
       højderne er angivet i forhold til terræn. støjvold nr. 4 har en volumen på 4.913 m3. …
       støjvold nr. 5 (alternativ 5) er et forud for anlæg af denne retssag af gregers juel ud-
       arbejdet forslag … om endnu et alternativ til kommunens støjvold (nr. 2). den østlige
       del af volden er ca. 500 lang, 7 m høj og afgrænses af boligområdets østlige og vestlige
       afslutning. volden fortsætter i alt ca. 400 m mod nord langs boligområdets vestlige
       afslutning med en højde på 7 m de første 100 m og derefter højden 5,5 m på de næste
       300 m mod nord. højderne er angivet i forhold til terræn. støjvold nr. 5 har et volumen
       på 23.700 m3.”
skønsmanden har besvaret en række spørgsmål om støjbelastning og støjbelastningstal for de
108 boliger i skovparken i den aktuelle situation og de alternative støjvolde.
i den første erklæring har skønsmanden bl.a. besvaret spørgsmål om støjbelastningen i den
aktuelle situation (spørgsmål 4 a og 4 b), herunder med inddeling i grupperne a (55 db(a)
eller derover), b (52-55 db(a)), c (49-52 db(a)), d (46-49 db(a)) og e (43-46 db(a)).
skønsmanden har også besvaret spørgsmål om den støjreducerende effekt af støjvold 2, 4 og
5 i forhold til den aktuelle situation (spørgsmål 5). skønsmanden har også beregnet
støjbelastningstal for den aktuelle situation og de alternative støjvolde (spørgsmål 6).
skønsmanden har også besvaret spørgsmål om, at rambøll i sine beregninger har regnet med
3 huse for meget, idet rambøll har medtaget bygninger, som ikke er boliger (spørgsmål 10).
                                              - 30 -
i tillægserklæringen har skønsmanden bl.a. oplyst, at støjvold 2 er opmålt til 49.924,04 m3
(spørgsmål 13). i tillægserklæringen har skønsmanden endvidere svaret på spørgsmål om
støjbelastningstal, når undersøgelsen begrænses til boliger i gruppe a, b og c (spørgsmål 15).
skønsmanden har også svaret på spørgsmål om beregning af forskellen mellem alternativ 2 og
5 for så vidt angår grupperne a, b, c, d og e (spørgsmål 16), herunder når man alene
medtager gruppe a, b og c og endvidere alene ser på boliger med en forskelsværdi på over
0,5 db(a) (spørgsmål 17). skønsmanden har også svaret på spørgsmål om forskel i
støjbelastningstal for den aktuelle situation og alternativ 2 og 5, når man alene medtager
boliger i gruppe a, b og c og alene ser på boliger med en forskelsværdi på over 0,5 db(a)
(spørgsmål 18). skønsmanden har også svaret på spørgsmål om beregning af forskelsværdien
mellem alternativ 4 og 2 for boliger i gruppe a, b, c, d og e (spørgsmål 19), herunder når
beregningen begrænses til boliger i gruppe a, b og c og endvidere alene medtages boliger
med en forskelsværdi på over 0,5 db(a) (spørgsmål 20). skønsmanden har også svaret på
spørgsmål om støjbelastningstal for den aktuelle situation og alternativ 2 og 4, når man alene
medtager boliger i gruppe a, b og c og boliger med forskelsværdi på over 0,5 db(a)
(spørgsmål 21).
tillægserklæringen indeholder følgende skema med oplysning om støjbelastning (spørgsmål
2b):
                                          - 31 -
tillægserklæringen indeholder endvidere følgende skema med oplysning om støjbelast-
ningstal (spørgsmål 2c):
                                             - 32 -
forklaringer
under sagernes behandling er der afgivet forklaring af gregers juel, michael christiansen,
niels-jørgen hoffmann, michael andersen, arvid degn, tage juel jensen, jens arre nord,
karl jensen, lotte krog iversen og skønsmand jens elgaard laursen.
gregers juel har forklaret blandt andet, at han ved et generationsskifte har overtaget ejen-
dommen tilhørende juelsberg gods. hans overordnede opgave er at skabe en rentabel virk-
somhed, men samtidig bevare ejendommens kulturelle værdier. han forsøger derfor at for-
hindre ændringer, som vil føre til en kulturel erodering af ejendommen. forinden sagen havde
han ikke særligt kendskab til støjvolde, herunder støjberegninger. da han i sin tid besigtigede
den oprindelige støjvold ved skovparken sammen med advokat hoeck, havde han på
fornemmelsen, at der var ”mere på vej”, og at der ville blive opført flere støjvolde på
ejendommen. han kunne ikke se nogen saglig begrundelse herfor.
                                              - 33 -
under et møde hos nyborg kommune den 5. april 2004 foreslog han, at der blev opført en
lille støjvold på et areal på 1.500 m2. på dette møde deltog arvid degn og tage juel jensen
fra kommunen samt formanden for grundejerforeningen, niels-jørgen hoffmann. under
mødet blev han af kommunen præsenteret for støjproblemer i skovparken. de drøftede en
forhøjelse af den eksisterende støjvold, men ikke en forlængelse. det blev tilkendegivet, at
kommunen agtede at foretage ekspropriation, hvis han ikke var indforstået med den fo-
reslåede løsning. denne ”trussel” blev fremsat, før de begyndte at tale om anvendelse af
lettere forurenet jord. konklusionen på mødet var, at kommunen havde et forslag, og at det
var det pågældende forslag, der skulle gennemføres. der var ikke den store interesse for hans
forslag. fra april til slutningen af maj 2004 foretog han en række undersøgelser. han fandt ud
af, at lettere forurenet jord var en ”handelsvare”, hvilket kommunen ikke havde oplyst ham
om. på det tidspunkt begyndte han at få mistro til kommunen.
kommunen har eksproprieret et areal på ca. 11.000 m2. de alternative forslag, som han har
fremsat som henholdsvis forslag 4 og 5, indeholder støjvolde, som slet ikke er så høje, som
kommunens forslag. i hans forslag er det meningen, at den oprindelige støjvold skal gen-
anvendes, og han nåede frem til, at en støjvold med et volumen på ca. 5.000 m3 kunne opfylde
behovet. en sådan støjvold kunne opføres ved at flytte noget af den eksisterende rene jord fra
området.
han har ikke indgået en principaftale med kommunen i begyndelsen af maj 2004. han til-
kendegav tværtimod i brev af 27. maj 2004 til kommunen, at han ikke ønskede at påtage sig
nogen form for risiko i forbindelse med opmagasinering af forurenet jord. det var tillige hans
opfattelse, at der alene var behov for at opføre en mindre støjvold fra nord til syd. herudover
ønskede han ikke, at kommunen skulle opnå en gevinst ved at anvende lettere forurenet jord.
arvid degn tilkendegav, at den løsning, som han havde foreslået, ikke kunne lade sig gøre.
i foråret 2004 rettede han henvendelse til am biler vedrørende prisen for lettere forurenet
jord. han fik tilbudt en pris på 33 kr. pr. m³ jord, hvilket er angivet i brevet af 27. maj 2004.
han har senere fået tilbudt 50 kr. pr. m³ jord af marius pedersen.
gennem forløbet har kommunen ændret målsætningerne for støjvolden. han opfattede det
som usagligt og som udtryk for, at kommunen på forhånd havde besluttet sig for at ekspro-
                                                - 34 -
priere. kommunen ændrede således prioritering og målsætning helt frem til vedtagelsen af
lokalplanen, men lokalplanens ordlyd blev ikke ændret. han valgte ikke at påklage lokal-
planen. på det tidspunkt var han klar over, at der ville komme en ekspropriationssag, hvor han
ved klage kunne opnå en fuldstændig prøvelse heraf. i tingbogen står han fortsat registreret
som ejer af ejendommen.
han fremsatte alternativ 5 i forbindelse med, at kommunen foretog en markant ændring af sin
målsætning. kommunen burde selv have fremsat det pågældende forslag, men det skete ikke.
han tog derfor selv initiativ til en alternativ støjvold i nord/sydlig retning. alternativ 5 er ikke
”designet” til brug for retssagen, men blev fremsat, da kommunens målsætning blev reduceret
til 45 db(a).
i skellet mellem hans jord og skovparken er der et levende hegn, og der er kraftig bevoksning
i de haver, der ligger ud til skellet. der er derfor ikke særlig meget udsigt for de ejendomme,
der ligger ud til skellet. ejendommen egernvænget nr. 149 har udsigt, og under
skønsforretningen blev der også konstateret et andet hus, der havde lidt udsigt. herudover var
der ikke huse med udsigt. juelsbergs jordtilliggender har oval form, og der foreligger
modstridende interesser i forhold til skovparkens beboere. udsigt er imidlertid ikke noget,
som man ejer, og der er i realiteten kun 5 ejendomme, der kan blive berørt af de alternative
støjvolde, som han har foreslået.
han har ikke nærmere kendskab til lysindfald fra motorveje, og han har heller ikke set bilag
herom på sagen.
i forbindelse med bortkørsel af forurenet jord fra olietanke på nogle udlejede ejendomme har
han selv betalt 225 kr. pr. tons jord.
han bor på adressen strandskovvej nr. 8 i nyborg, der ligger omkring 7 km fra støjvolden,
som ikke er synlig fra boligen. støjvolden giver således ikke visuelle problemer for ham
personligt, men for ejendommen i sin helhed. ekspropriationen har ikke så stor driftsmæssig
betydning, men der er en risiko for, at kommunen opfører flere ”usaglige støjvolde”. han
ønsker at stoppe en ”kædereaktion”, og at ”ret skal være ret”, da han har stor fokus på de små
ændringer på ejendommen.
                                               - 35 -
siden 2004 har han som minimum brugt ca. 200 timer om året på sagen.
michael christiansen har forklaret blandt andet, at han i ca. et år har været ansat som
salgschef hos rgs 90, og at han i ca. 20 år har beskæftiget sig med lettere forurenet jord.
genanvendelsen af forurenet jord afhænger af det konkrete projekt. når jorden er renset til
lettere forurenet jord, kan prisen variere fra nul til 44 kr. det er ikke muligt at fastsætte en
generel pris, da det afhænger af, hvad der kan renses ud af jorden samt det enkelte projekt,
herunder de geografiske forhold.
for så vidt angår prislisten fra klintholm i/s er en pris på 175 kr. pr. tons jord nok i over-
kanten i forhold til rgs 90’s priser. i københavns nordhavn kan man komme af med lettere
forurenet jord for ca. 75 kr. pr. tons.
han har ikke nærmere kendskab til økonomien omkring støjvolde. rgs 90 har håndteret jord
i forbindelse med støjvolde på fyn, og ved sådanne projekter vil der i almindelighed være tale
om anvendelse af lettere forurenet jord. det er kommunerne og vejdirektoratet, der har den
type projekter. hvis man modtager slagger, der er restaffald ved afbrænding af
husholdningsaffald, modtager man et tilskud herfor. slagger kan f.eks. bygges ind i motorveje
eller parkeringspladser. indbygningsprisen afhænger af de geografiske forhold, men en pris på
19 kr. pr. m³ lyder ikke urealistisk. man kan ikke bygge oven på lettere forurenet jord.
han ved ikke, om rgs 90 har været involveret i opførelsen af en støjvold ved hillerød-
motorvejen.
niels-jørgen hoffmann har forklaret blandt andet, at han bor i skovparken på adressen
egernvænget nr. 41, som ligger midt i beboelseskvarteret. han har boet i skovparken siden
1973. han har været formand for grundejerforeningen i 32 år og ophørte hermed i 2011. den
første motorvej lå der allerede, da skovparken i sin tid blev udstykket. dengang var det
attraktivt at være nabo til motorvejen, da der kun var kørsel til og fra færgen. det var først i
1990’erne, at den første støjvold blev opført. da motorvejen blev udvidet med et nødspor,
blev den bortfjernede jord anvendt til udvidelse af den eksisterende støjvold. det var
grundejerforeningen, der kom med et ideoplæg hertil. da storebæltsbroen blev opført i 1998,
                                             - 36 -
steg trafikmængden eksplosivt, og der var pludselig konstant trafik døgnet rundt.
grundejerforeningen henvendte sig til kommunen og vejdirektoratet for at få støjen be-
grænset. vejdirektoratet ville imidlertid ikke foretage sig noget. nyborg kommune var enig i,
at der skulle foretages noget, men kommunen havde ingen penge.
han deltog i mange møder med kommunen, da beboerne i skovparken, der består af 721
boliger, var generet af støjen. i begyndelsen talte han med karl jensen og senere med arvid
degn. der var en positiv vilje fra kommunens side, men ingen penge. grundejerforeningen
rettede også henvendelse til kommunekemi med henblik på eventuelt at få noget jord derfra.
støjvolden skulle placeres så tæt på motorvejen som muligt, da det ville give den bedste
virkning. i 2006 fik kommunen udarbejdet en rapport fra cowi med henblik på at opnå en
løsning på støjproblemerne. når man kører på motorvejen i retning mod juelsbergs ejendom,
går det op ad bakke, og støjen gik derfor ind over den eksisterende støjvold.
gregers juel fik udarbejdet en rapport fra niras, som blev delt rundt i egernvænget. i
grundejerforeningen drøftedes de forskellige muligheder, herunder hvad der støj- og syns-
mæssigt ville virke bedst. de beboere, der boede mod vest, var ikke interesseret i at miste
udsynet ved opførelse af en støjvold tæt på huset.
grundejerforeningen var ikke involveret i lokalplanen eller i forhandlingerne med rgs 90.
han har hørt fra beboerne, at støjvolden har hjulpet, og at der opleves en forskel. de rap-
porter, der udarbejdes om støj, forudsætter altid, at der ikke er vind, og at vejbanen er tør, men
vejrforholdene medfører, at der er stor forskel på støjforholdene.
gangstien langs med støjvolden anvendes meget. i forbindelse med udstykningen af skov-
parken var der en sti til skoven, og denne sti er blot blevet flyttet i forbindelse med støjvol-
dens opførelse.
kommunen oplyste, at grundejerforeningen skulle bidrage til støjvolden, hvis der skulle laves
noget. der blev først nævnt et beløb 50.000 kr., og det endte med, at grundejerforeningen
betalte i alt 140.000 kr. til kommunen.
                                               - 37 -
i mange år kæmpede grundejerforeningen for at få støjdæmpende asfalt, men de fik ikke den
asfalt, som de gerne ville have haft. vejdirektoratet oplyste, at den rigtige støjdæmpende
asfalt ikke kunne få vandet til at løbe af, og asfaltbelægningen dæmpede ikke støjen så meget,
som de havde håbet på. støjskærmen er ikke opsat af hensyn til beboerne i skovparken, men
den har hjulpet på støjen. det kan godt passe, at det var i 2010, at der blev lagt støjdæmpende
asfalt på. vejdirektoratet oplyste, at støjdæmpende asfalt ikke i sig selv ville have en effekt,
som kunne registreres, men at det skulle virke sammen med noget andet.
under de indledende møder hos kommunen deltog gregers juel også en til tre gange. de
havde som oftest en god dialog. han kan huske, at det blev drøftet, at ekspropriation kunne
blive nødvendig.
støjvolden var færdig i 2011. han havde lovet grundejerforeningen, at han nok skulle fær-
diggøre arbejdet, og han gik derfor først af som formand, da støjvolden var opført.
det var hans opfattelse, at gregers juel havde mange ideer, og at gregers juel hele tiden kom
med nye ideer under de møder, hvor de begge deltog.
michael andersen har forklaret blandt andet, at han siden 1987 har boet i skovparken på
adressen egernvænget nr. 147, der ligger i første række ud til støjvolden i vestlig retning. han
har ikke været medlem af grundejerforeningen. da storebæltsbroen åbnede, blev der trafikstøj
det meste af døgnet, og støjen har været tiltagende gennem årene. støjen afhænger dog lidt af
vindretningen. i dag kan motorvejen kun høres i sydøstlig retning. der var udbredt stemning
blandt beboerne for at få en støjvold. han har ikke været involveret i forhandlingerne, men
talte tit med niels-jørgen herom. støjvolden har hjulpet, og der er i hvert fald en hørbar effekt
fra hans ejendom. når de har vinduerne lukket, kan de ikke høre motorvejen. han ved ikke,
om de øvrige beboere kan registrere en konkret effekt af støjvolden, men der er i bebyggelsen
generel tilfredshed med støjvolden.
han har også hørt om det forslag, som gregers juel fremsatte. der var tale om en støjvold, der
gik vinkelret, og som ville tage udsynet for beboelsen i første række ud til gregers juels jord.
                                              - 38 -
arvid degn har forklaret blandt andet, at han i 30 år har været ansat i nyborg kommune, og
at han i de sidste 11 år var teknik- og miljøchef. kommunen arbejdede efter retningslinjerne i
kommuneplan 2001, og det var hans opgave at belyse sagen så korrekt som muligt. han kan
ikke huske, hvornår kommunen første gang fik udarbejdet en støjrapport. der blev udarbejdet
flere rapporter undervejs. det kan godt passe, at der ikke forelå rapporter fra tiden før 2006.
som teknik- og miljøchef har han haft en del møder med gregers juel. kommunen ønskede at
forhøje den eksisterende støjvold, og der var derfor behov for at få tilført mere jord til
støjvolden. på et tidspunkt tilkendegav gregers juel, at han selv ønskede at stå for projektet,
da han mente, at der måtte være penge heri, men det blev ikke til noget. det er hans
opfattelse, at gregers juel ikke kunne få det til at hænge sammen økonomisk. herefter
overtog kommunen projektet igen. kommunen ønskede oprindeligt, at støjvolden skulle
fortsætte op til skovbrynet for at dæmpe støjen fra motorvejen. de var klar over, at en
nord/sydgående vold ville være den mest effektive, men kommunen ønskede at placere
støjvolden så tæt på kilden som overhovedet muligt. støjvolden og ”hælen” ligger helt op til
nødsporet på motorvejen.
han kan ikke huske, om der i foråret 2004 blev indgået en principaftale med gregers juel.
på det tidspunkt foretog kommunen et skøn over, hvor meget jord, der skulle bruges til
udbygning af støjvolden, da der endnu ikke forelå en støjrapport.
han kan ikke erindre kontraktforløbet med dansk jordrens a/s. på det tidspunkt var der tale
om en hastesag, men han kan ikke erindre årsagen hertil. det er hans opfattelse, at der var tale
om en bindende aftale.
der havde været adskillige møder med gregers juel med henblik på at opnå en frivillig
løsning. der var et udestående spørgsmål om udnyttelse af gregers juels jord.
kommunens politikere havde i flere år været under et stort pres for at lave en støjvold mod
syd. de støjdæmpende foranstaltninger blev foretaget i etapevis. da motorvejen stiger i
retning mod skoven, ønskede kommunen at videreføre støjvolden til skoven for at lukke af for
gennemstrømningen af trafikstøj. kommunen fik forholdsvis hurtigt etableret en støjvold syd
for skovparken.
                                               - 39 -
jens kronborg var rådgiver for gregers juel, og de kan godt have talt om at føre støjvolden
længere op langs motorvejen, så volden også kunne dæmpe støjen i forhold til juelsbergs
avlsbygninger.
han har ikke nærmere kendskab til støjbelastningstal. formålet med støjvolden var at komme
ned omkring 55 db(a), der var den vejledende støjgrænse. kommunen var ikke enig i niras’
beregningsmåde, og de fandt rambølls beregninger mere valide. det afgørende var, at
støjvolden blev placeret så tæt på støjkilden som muligt. det var også planen, at støjvolden
skulle dækkes til med rent jord og beplantes, hvilket tillige ville have en støjdæmpende effekt.
det var hele tiden en målsætning at dæmpe støjen for så mange som muligt.
han fungerede som sekretær for teknik- og miljøudvalget, og han skulle sikre, at udvalgets
beslutninger blev ført ud i livet. kommuneplanen viste vejen, og det var ikke forkert at
medtage så mange beboere i skovparken som muligt. formålet med lokalplanen var at få
reduceret støjen for de boliger, der lå tættest på motorvejen, da de var mest belastede, men
samtidig ville man gerne sikre sig, at flest mulige boliger fik effekt af støjvolden.
han kan ikke huske, om kommunen fik lavet undersøgelser af lysindfald fra motorvejen.
gregers juels forslag om en nord/sydgående støjvold ville nok ikke kunne forhindre lys-
indfald, da volden ikke var høj nok.
notatet af 26. juni 2007 om teknik- og miljøudvalgets beslutning angik et helt andet projekt
og har ikke noget med støjvolden at gøre. i det projekt var der spørgsmål, om man kunne få
lov til at placere jord i nogle lavninger, og det angik et byggeri på havnen. kommunen har
ikke modtaget betaling fra rgs 90 i forbindelse med opførelsen af støjvolden. der er heller
ikke andre kommuner på fyn, der har modtaget betaling for modtagelse af lettere forurenet
jord. der var forskel på den jord, der kom fra svaneparken og havnen, og den jord, der kom
fra rgs 90, da jorden fra rgs 90 var renset til lettere forurenet jord.
han ved ikke, hvorfor arealangivelsen i lokalplanen er mindre end i kortbilagene. areal-
angivelsen i kortbilagene er bindende, mens dette ikke gælder for lokalplanen. det burde
                                              - 40 -
efterfølgende have været rettet i lokalplanen, men det afgørende var, at støjvolden lå inden for
rammerne i kommuneplanen.
han går ud fra, at beregningen i miljøgodkendelsen af 15. marts 2011 tager det hele med,
herunder den eksisterende støjvold. det viste sig, at der var behov for at tilføre ekstra jord, da
der ved skellet mellem gregers juels jord og kommunens jord opstod en kæmpe trekant, hvor
man måtte påføre jord for at undgå, at de nærmest lodrette skrænter skred ned.
oprindeligt ønskede kommunen at opføre en støjvold langs med motorvejen op til skoven i
stedet for at opføre en ”hæl”. der var nogle specifikke prioriteringer, som man gerne ville
have opfyldt med støjvolden, men derudover ville kommunen gerne hjælpe så mange som
muligt. beboerne i skovparken ønskede ikke en støjvold beliggende lige mod vest, da det
ville tage udsynet.
tage juel har forklaret blandt andet, at han fra 2001 til 2009 var formand for teknik- og
miljøudvalget i nyborg kommune. i kommuneplan 2001 var formålet, at så få som muligt
skulle være generet af trafikstøj. der var lavet en række støjmålinger, da der var mange
personer i nyborg kommune, der var generet af vedvarende støj fra togtrafikken og mo-
torvejen.
han har deltaget i et møde hos kommunen, hvori arvid degn og gregers juel tillige deltog.
der var muligvis også en person fra grundejerforeningen til stede. på mødet nævnte gregers
juel, at kommunen måtte ”få en hel masse penge for at tage imod jord”. det blev
tilkendegivet over for gregers juel, at kommunen ikke modtog betaling herfor, og at gregers
juel gerne måtte overtage projektet vedrørende modtagelse af jord. efterfølgende meddelte
gregers juel imidlertid telefonisk, at han alligevel ikke ville modtage forurenet jord, men
alene ren jord.
for så vidt angår aftaleforholdet med dansk jordrens a/s kan han ikke huske, hvorfor der
blev taget forbehold vedrørende placering af jord på juelsberg gods. han kan heller ikke
huske, om der blev indgået en bindende aftale. aftalen må være underskrevet efter mødet hos
kommunen den 11. maj 2013.
                                               - 41 -
kommunen ønskede, at støjen blev dæmpet så meget som muligt, og at støjen blev dæmpet til
under 55 db(a). han kan ikke huske, om støjkort af 7. december 2006 fra rambøll gav
anledning til overvejelser hos kommunen, herunder om det i stedet var bedre at placere
støjvolden i nord/sydgående retning. i miljø- og teknikudvalget henholdt de sig til kom-
munens tekniske rådgivere og grundejerforeningen i skovparken.
i forbindelse med lokalplan 146 gik man ud fra en teori om, at jo tættere støjvolden blev
placeret ved støjkilden, jo mere støj ville støjvolden optage. kommunen ønskede at dæmpe
støjen så meget som muligt for de boliger, der lå tættest på motorvejen. han husker ikke
forholdene omkring arealangivelsen i lokalplanen, og han var ikke involveret i miljøtilla-
delsen.
kommunen havde ikke økonomi til at anvende ren jord. der var også en overordnet ide om, at
man burde aftage så meget forurenet jord som mulig i stedet for at køre det på lossepladsen.
jens arre nord har forklaret blandt andet, at han i 20 år har været ansat i rgs 90, hvor han
primært har beskæftiget sig med jord. han mener, at det var en notits om licitation i et
dagblad, som gav anledning til, at de kontaktede nyborg kommune. rgs 90 har ikke betalt
noget beløb til nyborg kommune for at få indbygget lettere forurenet jord i støjvolden.
han havde kontakt med gregers juel, da der var diskussion om, hvorvidt der var penge i at
modtage lettere forurenet jord. i den anledning blev det drøftet med kommunen, at rgs 90
ville droppe den del af aftalen med kommunen, hvis gregers juel kunne få penge ud af det.
han har ikke været involveret i betalinger for aflevering af lettere forurenet jord på fyn eller i
jylland. på sjælland har markedet imidlertid været anderledes, og rgs 90 har i enkelte
tilfælde måttet betale tilskud ved aflevering af lettere forurenet jord. der er tale om et
”skråplan”, da man i virkeligheden betaler for at gøre en god gerning i form af nyttiggørelse
eller genanvendelse.
firmaets forretningsområde er at håndtere jord, og rgs 90 har i sine priser indkalkuleret,
hvad det koster at komme af med jorden.
                                              - 42 -
rgs 90 har ikke været involveret i støjberegningerne og spørgsmålet om effekt af støjvolden.
miljøgodkendelsen var grundlaget for at lave projektet, og det var styrende for støjvoldens
opførelse. det er vanskeligt at lave et præcist estimat, og det passer stort set aldrig med de
faktiske forhold. det overrasker ham derfor ikke, at der er en betydelig divergens mellem
estimatet og det faktiske. i estimatet tages der bl.a. ikke hensyn til terrænregulering, og det
overrasker ham ikke, at der blev tilkørt 90.000 tons jord. der blev brugt den nødvendige
mængde jord, og estimatet har ikke afgørende miljømæssig betydning.
støjvolden er placeret en meter fra stien og 7 meter fra motorvejens nødspor. det var efter
aftale med kommunen, at de ”fyldte hælen ud”. det var karl jensen og lars ole kristensen,
der stod for projektet fra kommunens side. landinspektør hvenegaard havde afsat det
eksproprierede areal, og de holdt sig så tæt på skel som muligt. undervejs har de haft møder
med kommunen, og støjvolden er blevet besigtiget. støjvolden var færdig omkring ja-
nuar/februar 2013, og i april 2013 sendte de en afrapportering til kommunen. kommunen
havde ikke indsigelser mod den opførte støjvold.
karl jensen har forklaret blandt andet, at han fra 1980 til 2010 har været ansat i nyborg
kommune, hvor han har arbejdet med miljøsagsbehandling. han har behandlet sagen om
støjvolden. der blev holdt flere møder med grundejerforeningens formand og beboerne i
skovparken, der gennem flere år havde rykket for en støjvold. det viste sig, at den eksiste-
rende støjvold ikke tog særlig meget støj. rambøll foretog øjebliksmålinger for at få en ide
om, hvordan det så ud. han foretog også selv målinger, og der blev ikke udarbejdet en rapport
om disse målinger. borgerne henvendte sig både til politikerne og til forvaltningen, og
kommunen var forstående heroverfor.
han kontaktede rgs 90 for at finde ud af, om de var interesseret i at deltage i projektet.
dernæst rettede han henvendelse til rambøll, som udarbejdede en støjrapport. rambøll
vurderede, at den eksisterende støjvold, der var 3-4 meter høj, skulle forhøjes til i alt 7 meter.
beskyttelsesvirkningen af forhøjelsen var ganske betydelig. i begyndelsen var beboerne i
skovparken tilfredse med den første støjvold, men efterhånden steg trafikmængden, og der
indkom på ny klager.
                                                - 43 -
der blev indgået en aftale med rgs 90 om opførelse af støjvolden, og han deltog i møder
herom. aftalen indebar, at rgs 90 skulle stå for opførelsen af volden og de omkostninger,
der var forbundet hermed. det var oprindeligt meningen, at støjvolden skulle gå over
juelsbergs jord og hen til skoven. det var kommunen, der skrev forbeholdet ind i aftalen, da
de ville sikre sig, at aftalen med gregers juel kom på plads. de tog kontakt til gregers juel,
og det gik godt i starten, men lige pludselig kunne det ikke lade sig gøre at lave støjvolden på
gregers juels jord, da han ikke ville have forurenet jord på sin ejendom. gregers juel var
interesseret i at få nogle penge for at opføre støjvolden. senere oplyste gregers juel, at han
selv ønskede at stå for projektet, da han kunne tjene et millionbeløb herpå. de oplyste gregers
juel om de godkendelser, der skulle indhentes, og gregers juel kontaktede herefter amtet med
henblik på at få en miljøgodkendelse. efterfølgende meddelte gregers juel imidlertid, at det
ikke kunne lade sig gøre, da han ikke ønskede at få forurenet jord på sin ejendom. der blev
holdt en del møder med gregers juel, men der kom ikke noget ud af det.
kommunen var indstillet på at imødekomme beboernes ønske, da støjniveauet var så højt.
motorvejens stigning langs gregers juels mark førte til, at støjen blev ført ind over området
fra vestlig retning, og det viste sig, at en forhøjelse af den eksisterende sydlige støjvold til i alt
7 meter ikke var tilstrækkelig til at dæmpe støjproblemerne. det blev drøftet at føre
støjvolden op til skoven eller at fortsætte parallelt med motorvejen gennem skoven. de fandt
ud af, at man ved at dreje ”en hæl” rundt på gregers juels mark kunne opnå samme virkning,
som hvis støjvolden var ført op igennem skov. det ville medføre en støjreduktion på 5 db(a)
for de ejendomme, der lå tættest på motorvejen, hvilket svarer til en reduktion af
trafikmængden med 70 %. i den midterste del og den østlige del af bebyggelsen ville det
svare til en reduktion af trafikmængden med henholdsvis 40 % og 20 %. det var derfor det
forslag, som kommunen arbejdede videre med.
de undersøgte også gregers juels forslag, men det var fuldstændig urealistisk. det skyldes
dels, at støjvolden af tekniske grunde skulle placeres så tæt på motorvejen som mulig, og dels
at kommunen aldrig ville placere en stor jordvold lige foran parcelhuse, da det ville ødelægge
ejendommenes udsyn. politisk set var man indstillet på at beskytte boligområdet, og der var
tale om en samlet afvejning. rambøll undersøgte hele boligområdet. for de boliger, der lå
tættest på motorvejen, ville kommunens løsning svare til, at man fjernede 70 % af trafikstøjen
fra motorvejen, mens det i midten af bebyggelsen ville medføre en reduktion på 40 %. volden
                                               - 44 -
ville ikke være blevet opført, hvis der skulle have været anvendt ren jord, da det ville koste
mange millioner.
der gik nogen tid, hvor de havde møder med gregers juel, men det gik i hårdknude. udvalget
besluttede derfor at ekspropriere et areal til brug for støjvolden.
han mener ikke, at han havde drøftelser med gregers juel i forbindelse med lokalplanen, men
det kan medarbejdere fra planafdelingen muligvis have haft.
kommunen har fået betaling for modtagelse af jord fra dsb-grunden i forbindelse med
byggeri på havnen og i svaneparken, men det har ikke noget med støjvolden at gøre.
han kan ikke huske, om han var involveret i den konkrete miljøtilladelse. angivelserne i
kommuneplan 2001 må have været kommunens målsætning i forhold til støjdæmpningen, og
det overordnede mål var at komme under 55 db(a)
de undersøgte gregers juels alternativ 4, herunder effekten heraf. der var imidlertid et
betydeligt større antal boliger, der ville få glæde af støjvolden, hvis den blev placeret tæt på
motorvejen. der gælder en lovmæssig støjgrænse på 55 db(a) i forhold til nybyggeri, men
ikke i forhold til eksisterende boliger. kommunen ønskede at sænke støjniveauet mest muligt
i området. efter kommunen havde truffet beslutning herom, blev personalet for
planafdelingen involveret. da den første rapport fra rambøll forelå, havde planafdelingen
formentlig lavet et udkast til lokalplan, men det var ikke for sent at ændre noget i planlæg-
ningen i november 2006.
lotte krog iversen har forklaret blandt andet, at hun siden den 1. oktober 2012 har været
ansat i nyborg kommune som miljøsagsbehandler. støjvolden var næsten færdig, da hun
tiltrådte. hun fik overdraget sagen af sin gruppeleder anne g. petersen, og i midten af januar
2013 tog de ud og synede støjvolden. der deltog repræsentanter fra kommunen og rgs 90.
fra kommunens side blev det påtalt, at der var en overskridelse af mængderne i forhold til
miljøgodkendelsen. rgs 90 oplyste, at der var tale om et estimat, og at det vigtige var
støjvoldens ydre dimensioner. der måtte bruges omkring 40.000 m³ jord, men der blev
anvendt ca. 90.000 tons. de blev enige om at opmåle støjvolden med henblik på udarbejdelse
                                               - 45 -
af en dokumentationsrapport. ved denne opmåling kom de frem til på en forskel på 1.000 m³ i
forhold til ca. 47.000 m3 og 48.000 m3. i forhold til miljøgodkendelsen svarede det til en
overskridelse på ca. 8.000 m³. da de fik dokumentationsrapporten fra rgs 90, kunne det
konstateres, at der var en overskridelse i forhold til miljøgodkendelsen. der var også en
overskridelse i forhold til højden på støjvoldens l-form, hvor højden var 11,3 i forhold til de
tilladte 10,5 meter. derudover var der en lille overskridelse i bredden, der måtte være 40
meter, men blev opmålt til 46 meter. støjvolden var dog fortsat placeret inden for
ekspropriationsområdet og stisystemet. der blev først foretaget målinger i forhold til stien, og
derefter målte man op til støjvolden, herunder et afstandskrav på 7 meter til motorvejen og en
meter til stien. på daværende tidspunkt besluttede kommunen sig for ikke at foretage videre
på grund af retssagen.
målsætningen var at beskytte boligerne i skovparken. det er primært den vestlige del af
bebyggelsen i skovparken, der bliver beskyttet af støjvolden.
hun mener, at der var projekteret med 47.000 m³ jord, og man kan godt projektere med mere
end angivet i lokalplanen. der er givet miljøtilladelse til opførelse af en støjvold med en
udformning, som ligger inden for det eksproprierede areal. herudover er der nogle de-
signmæssige tal angivet i lokalplanen. der er ikke givet tilladelse til mere end 4 meter i
kronebredden, og denne grænse er ikke overskredet ifølge opmålingen af volden. på land-
inspektør hvenegaards tegning er støjvoldens krone dog angivet til mere end 4 meter.
det væsentlige var, at støjvolden var 10 meter høj og havde en hældning på 1 til 2. ved
afleveringsforretningen havde hun fokus på, om vilkårene i miljøgodkendelsen var overholdt.
de 4.110 m³ jord fra den oprindelige støjvold skulle anvendes som afdækningsjord, men hun
kontrollerede ikke, om man specifikt havde anvendt denne jord.
skønsmand jens elgaard laursen har vedstået de afgivne erklæringer og har forklaret blandt
andet, at støjbelastningstallet sbt er en dansk opfindelse, som kæder støjgene og støjtal
sammen. det er tale om et vægtet tal, der viser støjgener for et helt område, herunder
sammenhængen mellem trafikstøj og den oplevede gene for alle de berørte personer i
området. støjbelastningstallet tager højde for en meget lille og en meget høj belastning. de
enkelte huse har forskellig støjbelastning. man kan ikke måle støjbelastningen, men beregner
det i forhold til en vis afstand. jo større området bliver, jo tungere er beregningerne, og et
                                               - 46 -
acceptabelt måleområde er omkring 500 meter. hvis støjen stiger med 3 db(a), svarer det til
fordobling af trafikken på motorvejen, og hvis man reducerer med 3 db(a), svarer det til en
halvering af trafikken.
i skønserklæringen er boligerne i måleområdet inddelt i gruppe a-e med i alt 108 boliger,
hvor gruppe a indeholder boliger med støjniveauer på 55 db(a) eller derover, mens de øvrige
grupper vedrører støjintervaller under 55 db(a) og ned til 43 db(a). i skemaet til besvarelsen
af spørgsmål 16 om forskelsværdien mellem alternativ 2, der er kommunens støjvold, og
alternativ 5, der er gregers juels forslag til støjvold, angiver de røde tal intervaller, hvor
kommunens støjvold sænker støjen mere end gregers juels forslag til støjvold. de sorte tal
viser de intervaller, hvor gregers juels forslag til støjvold sænker støjen mere end
kommunens støjvold. i valget mellem kommunens støjvold og gregers juels støjvold er det
15 boliger, der oplever en forskel inden for et interval fra 0-1 db(a).
besvarelsen af spørgsmål 17 er en filtreret gennemgang af skemaet under spørgsmål 16, hvor
der alene er medtaget de boliger i gruppe a-c, hvor forskelsværdien er på over 0,5 db(a).
besvarelsen viser, at alternativ 5 er bedre end alternativ 2 i et interval mellem 1 og 8 db(a),
mens alternativ 2 er bedst i et interval mellem 0 og 1 db(a). for så vidt angår boliger i gruppe
a er begge alternativer reelt lige gode. for så vidt angår boliger i gruppe b er der tale om
meget små ændringer, men alternativ 5 er lidt bedre end alternativ 2. med hensyn til boliger i
gruppe c er alternativ 5 også bedre end alternativ 2, hvilket samlet set fører til, at alternativ 5
er bedre end kommunens støjvold.
for så vidt angår besvarelsen af spørgsmål 20 er der tale om en filtreret gennemgang af
skemaet under besvarelsen af spørgsmål 19, idet der alene er medtaget boliger i gruppe a-c,
hvor der er en forskelsværdi på 0,5 db(a) eller derover. med hensyn til de boliger i gruppe a,
der er medtaget, viser skemaet i intervallet 1-2 db(a), at alternativ 4 giver en forbedring på
næsten 2 db(a), mens alternativ 2 i intervallet 0,5-1 db(a) giver en forbedring på 0,6 db(a).
alternativ 4 har derfor større effekt end kommunens støjvold.
under besigtigelsen af støjvolden kunne han konstatere, at volden lavede et ”sjovt sving” med
et rimelig bredt plateau. det er et forhold, som har en vis forbedrende virkning på den
                                               - 47 -
effektive skærmhøjde, men han kan ikke vurdere, hvor meget. det er formentlig under 0,5
db(a) for hele virkningsområdet.
i forbindelse med besigtigelsen kunne det også konstateres, at de fleste boliger havde levende
hegn, og at der kun var ganske få boliger, som man kunne kigge ind til. de færreste boliger
havde udsigt på grund af beplantningen. hvis der ikke var bevoksning, ville der være frit
udsyn fra stien og ind til de pågældende huse.
en forudsætning for støjberegninger er trafiktal. beregningen er meget præcis, og der tages
også hensyn til afstand og terrænforhold. beregningerne dækker næsten en kilometer på hver
sin side af det vestlige skel, hvorfor man også har medtaget de mindre støjniveauer.
støjbelastningstallet er udtryk for, at de boliger, der er udsat for en høj støj, får en højere vægt
end de boliger, der er udsat for en lav støj.
ved besvarelsen af spørgsmål 15 er der alene medtaget 43 huse ud af det samlede antal på
108, og de resterende huse tæller ikke med i beregningen af støjbelastningstallet. der er tale
om et konsekvensområde på 500 meter, hvilket passer nogenlunde med, at harevænget også
er inddraget. der er tale om mellempopulation.
ved besvarelsen af spørgsmål 18 er støjbelastningstallet beregnet for de boliger i gruppe a-c,
hvor der er en forskelsværdi på over 0,5 db(a). de boliger, der har lav støj, er filtreret fra.
der er tale om en logaritmisk talskala med en procentangivelse, og der er ikke så meget fysisk
i det. støjbelastningstallet er et vanskeligt tal at forholde sig til, og det vil afhænge af
bebyggelsens størrelse og antallet af mennesker.
det menneskelige øre kan høre ned til 20 db(a). inden for andre områder opererer man med
lavere grænser end 55 db(a). for så vidt angår industristøj er grænsen 35 db(a).
procedure
gregers juel har til støtte for påstanden i ekspropriationssagen (b-1398-10) bl.a. gjort gæl-
dende, at ekspropriationen er ugyldig.
                                               - 48 -
ekspropriationen opfylder ikke kravet om lovlighed. ekspropriationen er sket for at gen-
nemføre lokalplanen, men lokalplanen er i strid med kommuneplanen og kommuneplan-
tillægget. kommunens prioritering af lidt støjsænkning for de mange i stedet for relevant
støjsænkning for de støjplagede husstande er i strid med kommuneplan og kommuneplan-
tillæg, hvor målet er at halvere antallet af boliger, der støjbelastes med mere end 65 db(a).
kommunens prioritering i lokalplanen er endvidere i strid med den vejledende støjgrænse på
55 db(a), der bør være bestemmende for kommunens prioritering og muligheden for at
ekspropriere. ved prioriteringen burde kommunen ikke have lagt vægt på mest mulig støj-
dæmpning for flest mulige boliger, men derimod bedst mulig støjdæmpning for de mest
udsatte boliger, det vil sige boliger, der har et støjniveau over grænseværdien. endvidere er
formålet ifølge lokalplanen at gennemføre en væsentlig støjreduktion, hvilket den valgte
løsning imidlertid ikke sikrer, idet den valgte løsning alene sikrer en uvæsentlig og ikke
hørbar støjreduktion for mange boliger. endvidere er det usagligt, når kommunen lægger vægt
på udsigt mod åbne marker og lysgener fra biler. hertil kommer, at projektet ikke er angivet
tilstrækkelig præcist i lokalplanen, idet den faktisk opførte støjvold afviger fra lokalplanen. på
tidspunktet for nævnets afgørelse var kommunens miljøtilladelse påklaget, og det blev
efterfølgende fastslået, at miljøtilladelsen og den efterfølgende forlængelse heraf var ugyldig.
det betyder, at de nødvendige tilladelser ikke forelå på tidspunktet for ekspropriationen, og at
ekspropriationen også af den grund er ulovlig.
ekspropriationen opfylder ikke kravet om nødvendighed. da ekspropriationen er sket til
fordel for en snæver kreds af private borgere, må der gælde et skærpet nødvendighedskrav.
det er uproportionalt at ekspropriere med henblik på støjsænkning for de mange i stedet for
relevant støjsænkning for de mest støjplagede husstande. lokalplanens støjvold gavner ikke
de mest støjplagede boliger. de foreslåede alternative støjvolde 4 og 5 sikrer bedre støj-
reduktion for de mest støjplagede boliger. de foreslåede alternative støjvolde er væsentlig
mindre end lokalplanens støjvold, hvilket betyder, at det med en væsentlig mindre støjvold er
muligt at opnå en væsentlig større støjreduktion for de mest støjplagede boliger. lokalplanens
støjvold sikrer alene en lille støjreduktion for mange boliger, og den kan derfor ikke anses for
påkrævet. når man ser bort fra boliger med støjbelastning under den vejledende støjgrænse på
55 db(a), er de foreslåede alternative støjvolde bedre end lokalplanens støjvold. endvidere er
ekspropriationen meget indgribende for gregers juel, både på grund af de aktuelle forhold og
                                              - 49 -
kulturelle værdier og på grund af risikoen for fremtidige ekspropriationer til lignende formål.
der foreligger ikke tilstrækkelig dokumentation og beregninger for behovet for og
virkningerne af lokalplanens støjvold. der kan ikke foretages ekspropriation, hvis der kan
opnås en tilfredsstillende løsning uden tvang. gregers juel har tilbudt at opføre støjvold nr. 4.
endvidere er gregers juel indstillet på at forhandle om en frivillig aftale med kommunen om
at stille de nødvendige arealer til rådighed for kommunens opførelse af en støjvold med ren
jord. gregers juel er endvidere indstillet på frivilligt at stille jord til rådighed for støjvold nr.
5. nyborg kommune har ikke foretaget reelle forhandlinger med gregers juel om at finde
frem til en frivillig løsning.
subsidiært gøres det gældende, at ekspropriationen er ulovlig, fordi der er givet meddelelse
om, at den finder sted med virkning fra den 1. november 2008. dette er i strid med vejlovens
§ 49, stk. 4, hvoraf fremgår, at foranstaltninger, der gennemføres ved ekspropriation, ikke må
iværksættes, før klagefristens udløb, medmindre dette er tiltrådt af de berørte ejere og brugere.
da ekspropriationen efter sit indhold har virkning forud for klagefristens udløb, er
beslutningen om ekspropriation ugyldig.
gregers juel har til støtte for påstanden i miljøsagen (b-326-12) bl.a. gjort gældende, at
nævnets og kommunens afgørelser er ugyldige.
natur- og miljøklagenævnet har forsømt at tage hensyn til støjvoldens støjdæmpende effekt
og således også forsømt at inddrage den vejledende støjgrænse på 55 db(a). den støjvold,
som kommunen har anlagt, er markant større end nødvendigt for at opnå den påregnede
støjdæmpende effekt for husstande, der har et støjniveau omkring eller over den vejledende
støjgrænse på 55 db(a). det har medført, at der er udstedt en miljøgodkendelse i henhold til
et forkert listepunkt, idet der er tale om deponering af lettere forurenet jord med ca. 30.000 m3
mere end nødvendigt. det gøres gældende, at en markant del af den opførte støjvold er udtryk
for deponi og ikke for nyttiggørelse. den anlagte støjvold burde være godkendt i henhold til
miljøbeskyttelseslovens § 33, listepunkt k 105, om deponering. der er kun tale om
nyttiggørelse, hvis anvendelse af den lettere forurenede jord erstatter anvendelse af andre
materialer. den opførte støjvold ville aldrig være blevet opført med ren jord. der er derfor
ikke tale om nyttiggørelse men om deponi. miljøbeskyttelsesloven skal fortolkes med
udgangspunkt i et miljømæssigt beskyttelses- og forsigtighedsprincip. det er i strid med disse
                                              - 50 -
principper at deponere lettere forurenet jord, idet der består en unødvendig risiko for
udvaskning af forurenende stoffer til nærliggende jordarealer.
nyborg kommunes miljøgodkendelse er ulovlig, idet den er udstedt på baggrund af en ulovlig
afgørelse fra natur- og miljøklagenævnet. såfremt nævnets afgørelse erklæres ulovlig,
bortfalder kommunens miljøgodkendelse. den opførte støjvold afviger fra og er større end
forudsat i lokalplanen, hvorfor miljøtilladelsen er ugyldig, idet der utvivlsomt er tale om
deponi og ikke nyttiggørelse.
til støtte for den anden og tredje anerkendelsespåstand over for nyborg kommune gøres det
gældende, at gregers juel er berettiget til at forestå virkeliggørelse af lokalplanen, såfremt han
ikke får medhold i ekspropriationssagen. nyborg kommune har ved at indgå en bindende
aftale med tredjemand om at bygge støjvolden på gregers juels jord forud for udarbejdelse af
lokalplanen tilsidesat gregers juels mulighed for at virkeliggøre lokalplanen. idet jordvolden
nu er opført, har nyborg kommune dermed frataget gregers juel muligheden for at opføre en
støjvold. kommunen er derfor erstatningsansvarlig for det tab, gregers juel har lidt ved, at
han ikke selv kunne have opført støjvolden som anført i lokalplanen.
natur- og miljøklagenævnet har til støtte for påstanden i ekspropriationssagen (b-1398-10)
bl.a. gjort gældende, at nævnets afgørelse er lovlig og gyldig.
det bestrides, at der er begået fejl ved iværksættelsen af ekspropriationen. i brevet af 23.
oktober 2008 blev det meddelt, at ekspropriationen ville finde sted med virkning fra den 1.
november 2008, og det fremgik af brevet, at ekspropriationsbeslutningen kunne påklages
inden 4 uger efter modtagelsen af brevet. det følger af vejlovens § 49, stk. 4, at foranstalt-
ninger, der gennemføres ved ekspropriation, ikke må iværksættes før klagefristens udløb. men
der blev heller ikke gennemført sådanne foranstaltninger inden klagefristens udløb.
ekspropriationen er lovlig. det er en betingelse for ekspropriation, at lokalplangrundlaget er
vedtaget og offentligt bekendtgjort på ekspropriationstidspunktet. de varige retsvirkninger af
lokalplanen indtrådte med den offentlige bekendtgørelse af den vedtagne lokalplan. nævnet
har ved afgørelsen lagt til grund, at lokalplanen er gyldig. nævnet har ikke foretaget og kunne
ikke i denne sag foretage en prøvelse af lokalplanen. nævnet har alene foretaget en prøvelse
                                              - 51 -
af nyborg kommunes beslutning om ekspropriation. med kravet om, at ekspropriationen skal
være lovlig, ligger endvidere et krav om, at ekspropriationen som hovedregel skal respektere
anden lovgivning. den 30. oktober 2007 gav nyborg kommune i medfør af
miljøbeskyttelseslovens § 19 tilladelse til anvendelse af lettere forurenet jord ved etablering af
den i lokalplanen forudsatte støjvold. denne tilladelse forelå således på tidspunktet for
ekspropriationsbeslutningen den 7. oktober 2008 og da nævnet traf afgørelse i sagen. det
forhold, at sagsøgers klage over tilladelsen efterfølgende den 3. november 2010 blev tillagt
opsættende virkning af nævnet, eller at nævnet i afgørelsen af 25. januar 2011 fandt, at
støjvolden med lettere forurenet jord krævede miljøgodkendelse efter miljøbeskyttelseslovens
§ 33, bevirker ikke, at afgørelsen om ekspropriation er ugyldig. miljøgodkendelse til
støjvolden er meddelt i marts 2011.
ekspropriationen er nødvendig for at virkeliggøre lokalplanen, jf. planlovens § 47, stk. 1.
lokalplanen udgør ekspropriationsgrundlaget, og den er tilvejebragt i overensstemmelse med
reglerne herom i planloven. til sagsøgers anbringende om, at støjvolden mindst ligeså godt
kan ligge på det af sagsøger anviste areal, bemærkes, at dette ikke kan tillægges nogen
betydning, allerede fordi lokaliseringsspørgsmålet er afgjort ved lokalplanens endelige
vedtagelse. nævnet har med rette lagt til grund, at den støjvold, der er omfattet af lokalplanen,
vil begrænse støjgener fra motorvejen for flest mulige beboere i boligområdet. nyborg
kommune havde inden ekspropriationsbeslutningen forgæves forsøgt at opnå en frivillig
aftale med sagsøger, og nødvendighedskravet går i så henseende ikke videre end, hvad der
med rimelighed kan kræves af en offentlig myndighed. sagen angår ekspropriation til et
offentligt formål, hvor ejerens selvrealisering kun undtagelsesvist vil være aktuel. selvrea-
lisering skal dog under alle omstændigheder opfylde ekspropriationsformålet, her den i
lokalplanen fastlagte jordvold, hvilket sagsøgers alternative forslag ikke gør. nævnet og
nyborg kommune har således med rette lagt til grund, at den af sagsøger fremlagte alter-
native støjvold nr. 4 ikke opfylder lokalplanen. sagsøgers støjvold nr. 5 er designet til brug
for retssagen, og den kan ikke tillægges betydning for prøvelsen af nævnets afgørelse. det
bemærkes, at sagen var tilstrækkelig oplyst, da nævnet traf afgørelse i sagen. hvad angår
sagsøgers synspunkter om de vejledende støjgrænsers betydning for, om ekspropriations-
anlægget går videre end påkrævet, bemærkes, at en offentlig foranstaltning (som f.eks. en
støjvold), der medfører en støjsænkning under de vejledende grænseværdier, ikke af den
grund er uproportional og i strid med nødvendighedskravet. det bestrides, at det skulle være
                                              - 52 -
ulovligt at ekspropriere til virkeliggørelse af en støjvold til støjdæmpning under
grænseværdierne. grænseværdierne er udtryk for et acceptabelt øvre støjniveau, men for-
anstaltninger, der nedbringer støjen under det acceptable øvre støjniveau, er ikke dermed
unødvendige eller uproportionale. beslutninger om udførelse af sådanne er udtryk for en i sig
selv lovlig politisk prioritering.
den konkrete afvejning af interesser er lovlig. nævnet har i afgørelsen af 16. december 2009
foretaget en konkret skønsmæssig afvejning af almenvellets interesse over for hensynet til
sagsøgers interesse i fortsat at kunne råde over arealet. nævnet har således foretaget en
afvejning af hensynet til sagsøgers interesse i at kunne råde over arealet over for hensynet til
de støjbelastede beboeres interesse i at opnå en dæmpning af støjen ved den i lokalplanen
planlagte støjvold. nævnet har i den forbindelse lagt vægt på, at nyborg kommunes
beslutning om etablering af støjvold er truffet dels på baggrund af planlægningsmæssige
overvejelser, dels på baggrund af vurderinger af, at der med den i lokalplanen fastlagte
støjvold opnås bedst mulig støjbegrænsning for flest mulige beboere. nævnet har i afvej-
ningen videre lagt vægt på, at den reelle betydning af ekspropriationen for sagsøger må være
begrænset, idet der er tale om et mindre areal, som ligger ud til motorvejen, og som næppe vil
være væsentligt for driften af sagsøgers ejendom. det gøres gældende, at nævnet herved alene
har inddraget lovlige hensyn, og at der ikke er grundlag for at tilsidesætte nævnets
skønsmæssige afvejning af de nævnte hensyn. sagsøger har heller ikke i øvrigt godtgjort, at
der foreligger mangler ved nævnets afgørelse, som medfører, at der er grundlag for at
tilsidesætte afgørelsen som ugyldig. det bemærkes, at skønsrapporten og tillægsrapporten
ikke forrykker billedet af, at lokalplanens støjvold 2 set i forhold til støjvold 4 sikrer den bedst
mulige støjbegrænsning for flest mulige beboere. støjvold 5, som ikke var foreslået, da
nævnet traf afgørelse i sagen, sikrer en bedre støjdæmpning end støjvold 4, men det er ikke
hermed godtgjort, at støjvold 2 skulle være i strid med proportionalitetsprincippet.
natur- og miljøklagenævnet har til støtte for påstanden i miljøsagen (b-326-12) bl.a. gjort
gældende, at nævnets afgørelse er lovlig og gyldig. nævnet har med rette fundet, at det
ansøgte projekt henhører under de former og metoder for nyttiggørelse, der er nævnt i af-
faldsbekendtgørelsens bilag 6b, og at projektet er omfattet af godkendelsesbekendtgørelsens
listepunkt k 206. støjvolden kan ikke anses for et deponeringsanlæg. det bestrides, at der
skulle være grundlag for at antage, at støjvolden som beskrevet i nævnets afgørelse er
                                                 - 53 -
overdimensioneret. der bemærkes, at støjvolden gennemføres på grundlag af lokalplan nr.
146, som står ved magt, at der er påvist et behov for forbedret støjafskærmning af skov-
parken, og at der af teknisk sagkyndige er påvist en støjdæmpende effekt af det planlagte
projekt for støjvolden. den lettere forurenede jord ved tilførsel og indbygning i støjvolden
bliver genanvendt og erstatter således rene materialer, der ellers skulle være anvendt. den
omstændighed, at den påregnede støjdæmpende effekt muligvis for nogle boliger medfører en
støjsænkning under den vejledende grænseværdi på 55 db(a), kan ikke føre til et andet
resultat. det kan ikke antages, at den vejledende støjgrænseværdi skulle være afgørende for,
om der er tale om nyttiggørelse eller deponering af lettere forurenet jord. det bestrides, at
nævnet med afgørelsen skulle have forsømt at tage hensyn til støjvoldens støjdæmpende
effekt, eller at nævnet med afgørelsen har begået fejl ved at forsømme at inddrage den
vejledende støjgrænse på 55 db(a) i afgørelsen. det bestrides også, at den anvendelse af
lettere forurenet jord, der sker ved projektet, har karakter af deponering, og at projektet derfor
skulle behandles efter godkendelsesbekendtgørelsens listepunkt k 105. nævnet har alene
taget stilling til de påklagede afgørelser fra nyborg kommune på grundlag af det ansøgte
projekt, herunder med den placering og jordmængde, der er angivet ved ansøgningen. nævnet
har ikke været forpligtet til at tage stilling til alternative placeringer med alternative
jordmængder. den senere udførte støjvold blev etableret i henhold til en godkendelse meddelt
af nyborg kommune i marts 2011. denne afgørelse blev ikke påklaget til nævnet. det
forhold, at den senere udførte støjvold ifølge skønsmandens tillægsrapport er opmålt til et
volumen på 49.924 m3, kan ikke føre til, at nævnets afgørelse er ugyldig. sagsøger har heller
ikke i øvrigt påvist mangler ved nævnets afgørelse, som hver for sig eller samlet medfører, at
den omtvistede del af afgørelsen skal tilsidesættes.
nyborg kommune har som biintervenient i ekspropriationssagen (b-1398-10) procederet til
støtte for natur- og miljøklagenævnet.
nyborg kommune har til støtte for påstanden i miljøsagen (b-326-12) bl.a. gjort gældende, at
den opførte støjvold har til formål og som resultat at beskytte et betydeligt antal ejendomme
og beboere. opførelse af støjvolden med forurenet jord indebærer en nyttiggørelse af jorden.
voldens placering og dimensionering står i forhold til dens formål og funktion. voldens
opførelse var af økonomiske årsager kun mulig ved anvendelse af lettere forurenet jord. der
er ikke tale om etablering af et deponi for forurenet jord. støjvoldens placering og
                                               - 54 -
dimensionering samt indbygning af forurenet jord er beskrevet i lokalplanen. sagsøger undlod
at påklage lokalplanen. sagsøger har først under retssagen påberåbt sig alternativ 5 som en
mulighed. sagsøger kan ikke kræve gennemførelse af en vold, som ligger helt uden for
lokalplanen. det bestrides, at sagsøger er berettiget til at kræve støjvolden placeret et andet
sted, uanset om dette alternativ også kan give en støjdæmpning. sagsøgers alternative vold
ville medføre ulemper for bebyggelsen, herunder tab af udsigt og afsondring fra det åbne
landskab vest for bebyggelsen. sagsøgers alternativ er ikke et realistisk alternativ til den
opførte støjvold. støjberegninger foretaget før lokalplanens vedtagelse viste, at en væsentlig
støjdæmpende effekt kunne opnås ved en udbygning af den daværende vold. en sådan
udbygning var ønsket af beboerne. den af sagsøger foreslåede alternative vold vil ikke
medføre en realisering af det lokalplanlagte projekt. den opførte vold giver bedre
støjdæmpning for flest mulige ejendomme end sagsøgers alternativ. støjdæmpning under den
vejledende støjgrænse på 55 db (a) er et lovligt og relevant formål. opførelsen af støjvolden
er et anlæg til nyttiggørelse af lettere forurenet jord og dermed godkendelsespligtigt i henhold
til miljøbeskyttelseslovens § 33, jfr. listepunkt k 206 i godkendelsesbekendtgørelsen.
nævnets afgørelse af afgørelse af 25. januar 2011, og dermed også kommunens afgørelse af
15. marts 2011, er derfor i overensstemmelse med lovgivningen.
over for sagsøgers påstand 3 og 4 gøres det gældende, at spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger
kunne og ville udføre projektet (støjvolden), indgår i ekspropriationssagen (b-1398-10) som
et element i bedømmelsen af, om betingelserne for ekspropriationen var opfyldt. såfremt
ekspropriationen findes lovlig, er sagsøger derfor ikke berettiget til selv at udføre projektet.
påstandene er indholdsmæssigt i modstrid med sagsøgers påstande i ekspropriationssagen, og
de bør derfor afvises.
såfremt påstand 3 og 4 ikke afvises, gøres det gældende, at den støjvold, som sagsøger
angiver at ville udføre, ikke svarer til den lokalplanlagte vold. klagenævnet for udbud har i en
afgørelse af 27. april 2011 afvist en klage fra sagsøger under henvisning til, at sagsøger ikke
havde sandsynliggjort, at han var potentiel tilbudsgiver. forud for lokalplanens gennemførelse
havde sagsøger meddelt, at han ikke ønskede at gennemføre projektet. sagsøger ønskede ikke
en vold med forurenet jord på sin ejendom. sagsøger har derfor givet afkald på selv at forestå
projektet. kommunen har under alle omstændigheder været berettiget til at gå ud fra, at
sagsøger var uinteresseret i at medvirke til projektets realisering. sagsøger har under sagen for
                                              - 55 -
nævnet kun henvist til et tilbud om at opføre en lille støjvold på ca. 3.000 m3. sagsøger havde
ikke inden opførelsen af støjvolden dokumenteret noget ønske eller nogen vilje til at bekoste
opførelse af en støjvold med de af kommunen ønskede egenskaber. sagsøger har ikke lidt
noget tab, som kan kræves erstattet af kommunen. en eventuel tilsidesættelse af nævnets
afgørelse medfører ikke nødvendigvis, at sagsøger skal have medhold i sine påstande over for
kommunen.
rettens begrundelse og resultat
b-1398-10 (ekspropriationssagen):
denne sag angår spørgsmål om lovligheden af natur- og miljøklagenævnets (dengang
naturklagenævnet) afgørelse af 16. december 2009, hvorved nævnet stadfæstede nyborg
kommunes beslutning af 7. oktober 2008 om at ekspropriere et areal på 11.442 m2 af gregers
juels ejendom matr. nr. 4b og 6a juelsberg hovedgård, aunslev.
efter planlovens § 47, stk. 1, kan kommunalbestyrelsen ekspropriere fast ejendom, der til-
hører private, når ekspropriationen vil være af væsentlig betydning for virkeliggørelsen af en
lokalplan.
bestemmelsen i planlovens § 47, stk. 1, skal administreres under hensyntagen til grundlovens
§ 73, der navnlig forudsætter, at ekspropriationen er lovlig, nødvendig og tidsmæssig aktuel
for realisering af ekspropriationsformålet i den konkrete situation.
det er ubestridt, at det var nødvendigt at opføre en støjvold eller udbygge den eksisterende
støjvold for at begrænse trafikstøjen for bebyggelsen i skovparken. det er endvidere ube-
stridt, at kravet om tidsmæssig aktualitet er opfyldt.
det afgørende spørgsmål er derfor, om ekspropriationen er lovlig og i givet fald også nød-
vendig.
                                               - 56 -
kravet om lovlighed indebærer bl.a., at der skal foreligge en gyldig, endelig vedtaget og
offentliggjort lokalplan, hvilket er opfyldt i nærværende sag. herudover skal lokalplanen have
hjemmel i planloven og opfylde saglige planlægningsmæssige formål.
planlovens § 1 angiver lovens formål, og der er i § 1, stk. 2, foretaget en nærmere opregning
af de formål, som loven særlig tilsigter at opfylde, og af § 1, stk. 2, nr. 4, fremgår, at
forebyggelse af støjulemper er omfattet heraf. herudover fremgår af planlovens § 15, stk. 2,
nr. 2, at der i lokalplaner kan optages bestemmelser om områdets anvendelse, herunder om at
nærmere angivne arealer forbeholdes til offentligt formål.
det forhold, at lokalplanen ikke er påklaget, udelukker ikke, at der ved klage over kommu-
nens ekspropriationsbeslutning kan tages stilling til de af gregers juel fremsatte indsigelser
vedrørende lokalplanens lovlighed, herunder indsigelser om, at lokalplanen er i strid med
kommuneplan 2001 og kommuneplantillægget, at den dagældende grænseværdi for støj på 55
db(a) er fraveget til fordel for støjsænkning for flest mulige husstande i skovparken, at
lokalplanen ikke er tilstrækkelig præciseret og indeholder usaglige planlægningsmæssige
hensyn, og at der forud for ekspropriationen skulle foreligge en endelig miljøtilladelse.
lokalplanens bestemmelser om forhøjelse af den eksisterende støjvold, herunder fastlæggelse
af det område, der skal anvendes til offentligt formål i form af en støjvold, har hjemmel i
planlovens § 1, stk. 2, nr. 4, og § 15, stk. 2, nr. 2, og lokalplanen varetager således saglige
planlægningsmæssige hensyn. det forhold, at det i kommuneplanen angives, at 55 db(a) er
regionplanens grænseværdi for trafikstøj ved boliger, og at byrådet ”vil arbejde for at halvere
antallet af boliger, der støjbelastes med mere end 65 db(a) inden 2010”, er ikke til hinder for,
at kommunen vælger en løsning, der ikke blot reducerer støjen for de mest støjbelastede
boliger, men reducerer støjen til under 55 db(a) og tilsigter støjreduktion for flest mulige
boliger.
lokalplanen må anses for at være tilstrækkelig præciseret, og den opførte støjvold er placeret
inden for lokalplanens område. det forhold, at den faktisk opførte støjvold efter det oplyste i
et vist omfang afviger fra det angivne i lokalplanen, kan ikke føre til, at lokalplanen er
ugyldig.
                                              - 57 -
med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der forelå de fornødne tilladelser, da nyborg
kommune den 7. oktober 2008 traf afgørelse om ekspropriation, lægges det til grund, at
nyborg kommune den 30. oktober 2007 meddelte tilladelse til rgs 90 a/s til genanvendelse
af lettere forurenet jord i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 19. tilladelsen forelå således på
tidspunktet for kommunens beslutning om ekspropriation. det forhold, at miljøtilladelsen blev
påklaget til natur- og miljøklagenævnet, der ved delafgørelse af 16. maj 2008 oprindeligt
afviste at tillægge klagen opsættende virkning og efterfølgende ved delafgørelse af 3.
november 2010 tillagde klagen opsættende virkning, og at natur- og miljøklagenævnet i
afgørelsen af 25. januar 2011 fandt, at anvendelsen af lettere forurenet jord krævede miljø-
godkendelse i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 33, medfører ikke i sig selv, at afgørelsen
om ekspropriation er ugyldig eller må anses for bortfaldet. det er herved tillige tillagt
betydning, at nyborg kommune den 15. marts 2011 meddelte miljøgodkendelse til rgs 90
a/s i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 33.
det fremgår af planlovens § 47, stk. 3, at bestemmelsen i lov om offentlige veje § 49 finder
anvendelse ved ekspropriationens gennemførelse. det følger af vejlovens § 49, stk. 4, at
foranstaltninger, der gennemføres ved ekspropriation, ikke må iværksættes før klagefristens
udløb, medmindre dette er tiltrådt af de berørte ejere og brugere.
det forhold, at det af nyborg kommunes brev af 23. oktober 2008 til gregers juel fremgår, at
ekspropriationen ville finde sted med virkning fra den 1. november 2008, kan ikke føre til
ugyldighed, og der blev ikke inden klagefristens udløb iværksat foranstaltninger, der
gennemføres ved ekspropriation.
den foretagne ekspropriation er sket i henhold til en lovlig og gyldig lokalplan, og der findes
ikke grundlag for at anse en ekspropriation til virkeliggørelse af en støjvold, som tilsigter
støjdæmpning under grænseværdien og reduktion af støj for flest mulige boliger, for ulovlig.
herefter og idet det for landsretten anførte ikke kan føre til et andet resultat, tiltrædes det, at
kravet om ekspropriationens lovlighed er opfyldt.
                                              - 58 -
det afgørende er herefter, om ekspropriation har været nødvendig, herunder navnlig om
ekspropriation er af væsentlig betydning for virkeliggørelsen af lokalplanen, og om eks-
propriation er krævet af hensyn til almenvellet eller varetagelsen af almene samfundshensyn.
en lovlig lokalplan, der har et sagligt planlægningsmæssigt formål, må som udgangspunkt
anses for at varetage almene samfundshensyn. ekspropriationen må tillige anses for at angå et
offentligt formål, idet der er tale om opførelse af en støjvold for at reducere trafikstøjen i et
større boligområde. der gælder således ikke et skærpet nødvendighedskrav.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at det var nødvendigt at ekspropriere det omhandlede
areal, hvis lokalplanens formål om opførelse af en specifik støjvold skulle gennemføres, og at
der ikke er eksproprieret et større areal end forudsat i lokalplanen. det er herved tillagt
betydning, at gregers juel ikke har vist vilje til frivilligt at afstå det omhandlede areal eller til
selv at opføre den af lokalplanen omfattede støjvold.
spørgsmålet er herefter, om der grundlag for at tilsidesætte det kommunale skøn, herunder
om ekspropriation var rimelig og forholdsmæssig, samt om der forelå realistiske alternativer
til den af kommunen valgte støjvoldsudbygning.
ved denne vurdering lægges det til grund, at det af gregers juel foreslåede alternativ 5 ikke
forelå, da kommunen traf afgørelse om ekspropriation. landsretten finder derfor ikke
grundlag for at tillægge alternativ 5 afgørende betydning for afgørelsen af nærværende sag.
spørgsmålet er derfor udelukkende, om det af gregers juel foreslåede alternativ 4 opfylder
lokalplanens formål.
efter bevisførelsen, herunder de af rambøll og niras afgivne rapporter og skønserklæringerne
samt skønsmandens forklaring, finder landsretten, at der ikke er grundlag for at fastslå, at
alternativ 4 opfylder lokalplanens formål eller udgør en bedre løsning end den af kommunen
valgte støjvold. der er således ikke grundlag for at tilsidesætte kommunens vurdering af, at
den valgte støjvold medførte bedst mulig støjbegrænsning for flest mulige beboere.
ved en samlet afvejning af den almene interesse, der er knyttet til opførelsen af støjvolden, og
hensynet til gregers juel, tiltræder landsretten, at den almene interesse er så tungtvejende, at
                                              - 59 -
gregers juels interesse i fortsat at kunne råde over det eksproprierede areal må vige herfor.
der er herved navnlig lagt vægt på, at der er et betydeligt antal beboere i skovparken, der er
væsentligt belastet af trafikstøj fra motorvejen, at der er tale om ekspropriation af et
forholdsvis lille afgrænset areal, som ligger ud til motorvejen og flere kilometer fra
ejendommens bygninger, og at arealet ifølge gregers juels forklaring ikke har betydning for
ejendommens drift.
herefter og idet det for landsretten fremkomne ikke kan føre til et andet resultat, tiltrædes det,
at betingelserne for at ekspropriere arealet i medfør af planlovens § 47, stk. 1, er opfyldt, samt
at der ikke er grundlag for at tilsidesætte kommunens beslutning om ekspropriation.
landsretten tager derfor natur- og miljøklagenævnets påstand om frifindelse til følge.
b-326-12 (miljøsagen):
denne sag angår navnlig spørgsmål om lovligheden af natur- og miljøklagenævnets afgørelse
af 25. januar 2011, hvorved nævnet ophævede nyborg kommunes tilladelser af 30. oktober
2007 og 31. august 2010 til rgs 90 a/s til i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 19 at
genanvende lettere forurenet jord i den omhandlede støjvold på gregers juels ejendom, idet
nævnet fandt, at projektet måtte anses for et anlæg omfattet af miljøbeskyttelseslovens § 33.
det lægges til grund, at nyborg kommune den 15. marts 2011 har meddelt miljøgodkendelse
til rgs 90 a/s i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 33, og at denne afgørelse ikke er
påklaget.
gregers juel har anført, at nævnets afgørelse er ulovlig, idet der ikke er taget hensyn til
støjvoldens støjdæmpende effekt, herunder den vejledende støjgrænse på 55 db(a), og at en
markant del af den opførte støjvold er udtryk for deponering og ikke nyttiggørelse af lettere
forurenet jord.
som fastslået i sagen b-1398-10 er støjvolden opført på grundlag af en lovlig lokalplan, og
det lægges til grund, at den forurenede jord erstatter den rene jord, der ellers skulle have været
anvendt hertil.
                                              - 60 -
efter bevisførelsen er der ikke grundlag for at fastslå, at det af rgs 90 a/s ansøgte projekt
går videre end forudsat i lokalplanen, eller at der er anvendt markant mere forurenet jord, end
det støjreducerende formål krævede.
herefter og idet det ikke kan tillægges betydning for afgørelsen af nærværende sag, at den
faktisk udførte støjvold efter det oplyste afviger fra det ansøgte projekt, finder landsretten
ikke grundlag for at tilsidesætte nævnets afgørelse om at anse opførelsen af støjvolden som et
anlæg til nyttiggørelse.
landsretten tager derfor natur- og miljøklagenævnets påstand om frifindelse til følge.
der findes således heller ikke grundlag for at anse nyborg kommunes miljøgodkendelse af
15. marts 2011 for ulovlig, og nyborg kommune frifindes derfor for den af gregers juel
nedlagte anerkendelsespåstand herom.
efter sagernes udfald frifindes nyborg kommune tillige for de af gregers juel nedlagte
anerkendelsespåstande om selvrealisering og erstatning.
sagsomkostninger:
efter sagernes udfald, karakter og forløb, herunder hovedforhandlingens varighed, skrift-
vekslingens omfang og gennemførelse af syn og skøn, skal gregers juel i sagsomkostninger
til natur- og miljøklagenævnet betale 150.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand
og i sagsomkostninger til nyborg kommune betale 100.000 kr. til dækning af udgifter til
vidnegodtgørelse 2.202 kr. og udgifter til advokatbistand. de tilkendte sagsomkostninger
indeholder moms.
herudover skal gregers juel endeligt afholde de betalte udgifter til skønsmanden.
                                   thi kendes for ret:
natur- og miljøklagenævnet frifindes i begge sager.
                                           - 61 -
nyborg kommune frifindes i sagen b-326-12.
i sagsomkostninger skal gregers juel inden 14 dage betale 150.000 kr. til natur- og miljø-
klagenævnet og 100.000 kr. til nyborg kommune.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark