text:
                                               dom
afsagt den 7. december 2016 af østre landsrets 24. afdeling
(landsdommerne peter thønnings, ole dybdahl og lise leth-nissen (kst.) med domsmænd).
24. afd. nr. s-3425-15:
anklagemyndigheden
mod
t1
(cpr.nr. …)
(advokat kristian braad jensen, besk.)
t2
(cpr.nr. …)
(advokat anders rohde, besk.)
t3
(cpr.nr. …)
(advokat thomas smed, besk.)
påstande
hillerød rets dom af 14. december 2015 (9-3441/2015) er anket af t1, t2 og t3.
t1 har erkendt sig delvist skyldig i bedragerier og databedragerier omfattet af tiltalen i sagens
forhold 2, men har i øvrigt påstået frifindelse. for så vidt angår sanktionen har tiltalte påstået
formildelse og frifindelse for påstanden om udvisning.
t2 har som for byretten nedlagt påstand om frifindelse. for så vidt angår sanktionen har
tiltalte påstået formildelse og frifindelse for påstanden om udvisning.
t3 har som for byretten nedlagt påstand om frifindelse. for så vidt angår sanktionen har
tiltalte påstået formildelse og frifindelse for påstanden om udvisning. tiltalte har endelig
påstået frifindelse for påstanden om konfiskation bortset fra konfiskationspåstanden
vedrørende en iphone 6.
                                                - 2 -
anklagemyndigheden har for så vidt angår alle tre tiltalte påstået domfældelse i
overensstemmelse med byrettens bevisresultat, dog at det samlede beløb vedrørende b i
forhold 2 for så vidt angår pama leasing nedsættes til 31.986 kr., således at det samlede beløb
omfattet af tiltalen i forhold 2 vedrørende b udgør 96.589,09 kr. anklagemyndigheden har
herudover påstået skærpelse af de idømte straffe samt stadfæstelse af de skete udvisninger og
afgørelsen om konfiskation for så vidt angår t3.
a og c har gentaget deres påstande om erstatning for byretten og a har herunder gentaget den
for byretten nedlagte påstand om godtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1 og 3.
de tiltalte har påstået frifindelse over for disse påstande.
sagen har været hovedforhandlet den 5., 6., 15., 16., 27., 29. september 2016, 10., 11., 12.
oktober 2016 samt 4., 7., 11., 14., 15., 17., 21. og 22. november 2016.
sagen udspringer af en omfattende efterforskning, hvor der den 25. februar 2015 blev
foretaget arrestationer af et betydeligt antal personer, navnlig rumænere på forskellige
adresser på sjælland, herunder i hillerød. under efterforskningen har der været et samarbejde
med rumænsk politi. sagen er delt op i ”celler” og er derfor blevet kaldt ”hvepsebosagen”.
sagerne er efter det oplyste nu alle blevet pådømt i byretten og er alle under anke til
landsretten. de to øvrige sager er pådømt ved retten i lyngby, der afsagde dom den 14. marts
2016, og ved retten i glostrup, der afsagde dom den 12. juli 2016. den foreliggende sag har
også udløbere til rumænien, idet det er oplyst, at tre herboende rumænere fra de tiltaltes
familie er begæret udleveret til rumænien med henblik på strafforfølgning. denne sag
verserer efter det oplyste ved højesteret.
i anklageskriftets forhold 2 og 3 er der henvist til anklageskriftets bilag 1. dette er indsat som
bilag til denne dom.
forklaringer
der er i landsretten afgivet forklaring af de tiltalte og vidnerne a, c, d, e, f, g, ...-f, j.
gottlieb, filialdirektør m. kølben, kriminalassistent henrik holm sørensen, politiassistent
benjamin touré, h, i, j, k, l, og m.
                                                   - 3 -
de i byretten af vidnerne … m.fl. afgivne forklaringer er dokumenteret i medfør af
retsplejelovens § 923.
tiltalte t1 har afgivet forklaring i retsmøder den 5., 6. og 16. september, 10. oktober samt 15.
og 17. november 2016 og forklaret blandt andet følgende:
       ”anklageren dokumenterede tiltalte t1s forklaringer i grundlovsforhøret (ekstrakt
       2, side 41-45) og gengivet i byrettens retsbog (ekstrakt 0, side 33-41). t1 oplyste,
       at det oplæste kan vedstås. han forklarede supplerende/berigtigende til side 36, at
       han kender c og .... side 38, skal stå, at ... var med som tolk i banken for …- b
       (side 38). side 39 skal stå, at mennesker fra landsbyen havde besøgt hans adresse,
       og side 40, at han fik overdraget en registreringsattest til en citroen og ikke til en
       mercedes.
       …-b, der boede hos tiltaltes svigerinde, ..., vidste, at e købte nemid. denne
       viden har rumænere i danmark. ...-b solgte på eget initiativ sin nemid til e, og
       tiltalte fik 2.000 kr. for at køre ...-b til københavn, idet ”ingen gør noget gratis.”
       tiltalte var til stede, da ...-b solgte sin nemid til e. det skete nede ved bilen. e
       havde fortalt, at ...-b ville få 12.000 kr. på sin konto – for at få fat i hans nemid.
       der blev imidlertid overført 200.000 kr. på ...-bs konto. tiltalte fandt ud af det, da
       der kom et brev fra banken, som ...-b viste ham. der stod mange gange 5.000
       euro på kontoen. tiltalte ved ikke, hvor pengene kom fra. tiltalte tog med ...-b i
       banken i den anledning. ...-b tog på et tidspunkt til danmark med turistbus og
       hævede 50.000 kr. i banken. tiltalte var ikke med til det. efterfølgende var ...-b
       til en samtale i banken med tiltaltes søster. e havde instrueret ham i at sige, at han
       havde solgt to audi-biler, og at pengene stammede herfra. tiltalte var nødt til at
       intervenere, fordi e havde løjet over for en fra tiltaltes landsby. tiltalte var
       indstillet på at gå til politiet. e foreslog, at de skulle lave en fidus, men det ville
       tiltale ikke, medmindre ...-b var med på det. fidusen var, at ...-b skulle tage
       pengene ud fra kontoen, og at tiltalte skulle have noget. telefonsamtalen mellem
       e og tiltalte den 9. januar 2015 er ikke udtryk for, at tiltalte var bange for, at e
       skulle stryge kassen selv (ekstrakt 9, side 127-128). tiltalte var optaget af, at der
       skulle ske noget uærligt overfor en beboer fra hans landsby i rumænien. pengene
       på kontoen var kommet fra e.
       tiltalte har ikke haft noget med oprettelse af et firma at gøre og ved ikke, om e
       har oprettet firmaer i andre personers navne. tiltalte har heller ikke foreslået
       nogen fra landsbyen eller andre fra sagen, at de skulle oprette firmaer. det er
       ukorrekt, når ... har sagt det modsatte (ekstrakt 0, side 87 midt).
       han har været i ikea med ...-bs bror, b, som det fremgår af fotografier i ekstrakt
       6, side 319. b ønskede at optage et lån, men han blev afvist. han husker ikke
       præcis hvem der ellers har været i ikea. tiltalte har ikke været i ikea med a.
       han har mødt en araber fra københavn, men han har ikke nævnt navnet ... eller ...,
       og kender ikke en person med dette navn. hans bror skyldte en araber fra
                                          - 4 -
københavn 7.000 kr. det anførte i grundlovsforhøret er ukorrekt (ekstrakt 2, side
42 nederst).
a kom til danmark med h, som var fra tiltaltes landsby, og ... og tiltaltes bror i
broderens bil, en fiat stilo. de kom hjem til tiltalte. a havde de mødt i
forbindelse med nedbrud af broderens bil. han var i øvrigt en, der opkrævede
vejafgifter. tiltalte ved ikke, om broderen havde lovet a noget. de andre havde
sagt, at han kunne tage to eller tre telefoner ud. a boede en periode på tiltaltes
adresse. det er normalt i tiltaltes miljø, at man sørger for bopæl til personer, der
står uden bopæl. der var ikke nogen regler. a havde noget med alkohol. a
flyttede fra tiltalte, hvor han boede kortvarigt, til pensionatet i fredensborg, hvor
han herefter boede. tiltalte havde ikke noget med pensionatet at gøre. svigerinden
... tog ham med til sit værelse på pensionatet. tiltalte har ikke truet ham, men har
sagt, at han ikke skulle slå svigerinden. tiltalte har ikke selv set sin bror slå a,
men han hørte, at de havde været oppe at skændes. det er forkert, når a siger, at
han skulle være blevet slået og sparket af tiltalte og hans bror (ekstrakt 0, side
155). han har ikke bedt a stjæle. as forklaring herom (ekstrakt 0, side 153
nederst) er usand. det er forkert, når a siger, at de har været i ikea sammen
(ekstrakt 0, side 157 nederst).
tiltalte har ikke været med søstrene i banken, men det har søstrene været for at
oversætte for b brødrene, hvilket han forklarede i grundlovsforhøret (ekstrakt 0,
side 43 nederst). e havde lovet ...-b løn som betaling for hans nemid, og tiltalte
var nervøs for det, der skulle ske, hvorfor han ringede til sin søster ....
e har lavet ulovlige papirer for op til 5.000 rumænere i danmark. det var noget,
som der blev snakket om på gaden. tiltalte har ikke som anført i retsbogen for
grundlovsforhøret (ekstrakt 0, side 44) talt om, at e lavede ”falske lønsedler”.
tiltalte regnede med, at hans egne lønsedler ikke var falske. han havde ikke
udført arbejde, som modsvarede lønnen på lønsedlerne, men han betalte e 5.000
kr. for lønsedlerne, så tiltalte kunne fremvise lønsedlerne på kommunen.
tiltalte har kendt c fra barnsben, og de har tilbragt meget tid sammen både i deres
barndom og ungdom i rumænien og senere som voksne i danmark. det er hans
hustrus eksmand, og tiltalte var jaloux på ham. c og hustruen havde mødtes i
danmark. alle fra tiltaltes landsby kendte c. tiltalte mødte ham i danmark, hvor
han kom ”for at tage mobiler ud.” tiltalte ved ikke, om nogen havde lovet ham
arbejde i danmark. c boede hos t3. tiltalte gav ham 400-500 kr., da han skulle
hjem til rumænien igen. så kunne c købe noget på færgen til sine mange børn.
det var generøsitet. sådan er rumænere.
d har han mødt hos sin bror under navnet cata. han har set ham i bil eller på et
diskotek. han boede hos tiltaltes bror. tiltalte ved ikke, hvorfor han kom til
danmark. han har ikke været hos e med ham. det er usandt, når d siger det
modsatte (ekstrakt 0, side 226).
han har nogle gange været i butikker med rumænere for at bistå dem, når de
skulle handle, herunder ”tage telefoner ud”. det var på de pågældendes initiativ.
alle kom for at ”tage telefoner ud”, det betyder at tage 3-4 mobiler ud af landet.
man kommer med sine papirer, betaler et startbeløb og opretter et abonnement, og
                                          - 5 -
betaler telefonerne afdragsvis. rumænerne fik penge for mobilerne. det rygtedes i
landsbyen, at alle kom hjem med mobiler. de solgte telefonerne i rumænien og
undlod at betale abonnementet og afdrag i danmark, tror tiltalte. det var noget, de
selv arrangerede. tiltalte har ikke hjulpet rumænere med at skaffe id og andre
papirer for at købe mobiltelefoner. han har hjulpet højest nogle få, men vidste
ikke, at de ikke ville betale. det er en afgørelse, som de selv træffer. tiltalte fik
nogle gange 500 kr. af dem, hvis de havde købt 2 – 3 mobiltelefoner. det var for
ikke at spilde sin tid, som kunne være f.eks. 40 minutter. de ønskede at betale
ham. der er ingen, der hjælper gratis. vidnerne lyver alle, når de siger, at de kom
under løfte om et job fra tiltalte, hans mor, hans bror eller søster.”
…
”t1 forklarede fortsat, at hans hustru var utryg ved a, hvorfor denne flyttede op
på pensionatet, hvor han boede i syv måneder indtil anholdelsen, og blandt andet
delte værelse med .... på pensionatet boede også mange andre fra tiltaltes landsby.
a delte bl.a. reklamer ud i danmark. han kunne være returneret til rumænien når
som helst. tiltalte truede ham ikke til at lave tyverier. politiet fandt seks cykler på
a’ værelse ved anholdelsen. tiltalte kan ikke forstå, hvorfor a er fremkommet
med beskyldninger mod ham.
i rumænien boede c i en lille landsby 15 minutter fra tiltaltes landsby, på den
anden side af en flod. tiltalte har som barn fisket og spillet fodbold med ham. for
17-18 år siden var c gift med tiltaltes hustru i rumænien. de havde en normal
relation til c og ikke fjendskab. c hørte fra de andre i landsbyen, at man kunne
tage mobiler ud. c, …, og ... boede i danmark hos tiltaltes søster, t3. … er fra
samme landsby som c. c er nevø i 2. eller 3. grad til f. … kom fra tiltaltes egen
landsby.
d har han mødt i danmark. han har set ham sammen med sin bror i 2013, hvor de
drak øl sammen. d blev anholdt i t2s hus i rumænien.
en rumænsk politibetjent forklarede under byretssagen, at han havde ændret
vidneforklaringerne i politirapporterne. vidnerne havde talt sammen, og derfor
forklarer de ens.
tiltalte ved ikke, hvorfor a, c og d lyver.”
…
”anklageren afspillede telefonsamtale af 11. december 2014 (ekstrakt 9, side
74a), telefonsamtale af 9. januar 2015 (ekstrakt 9, side 127-131) og oplæste t1s
forklaringer gengivet i byrettens retsbog (ekstrakt 0, s. 58-59).
t1 forklarede fortsat, at han ikke personligt kendte araberne. han havde hørt, at ...
omgikkes nogle arabere, som man skulle have respekt for. samtalen handlede om,
at ...-b havde modtaget nogle breve fra banken. han havde ikke brevene fra
banken, da han talte med ..., men han havde set brevene forud for samtalen. ...
havde sat penge ind på ...-bs konto. ”sigøjneren”, de omtalte i samtalen, er ...-b.
...-b var i rumænien, da tiltalte havde samtalen med .... han havde tilfældigvis
                                            - 6 -
tidligere talt i telefon med ...-b, der havde oplyst, at han måske ville tage til
italien. tiltalte kunne under samtalen med ... nogenlunde huske saldoen på ...-bs
konto. han fortalte ...-b, at der var kommet 70.000 kr. ind på hans konto. ...-b
ville derfor gerne tilbage til danmark for at hæve pengene. tiltalte havde ikke
bedt ...-b om at komme tilbage til danmark. banken havde spærret kontoen og
bedt om at få en samtale med ...-b, der skulle forklare, hvor pengene stammede
fra. ...-b skulle fortælle en historie om, at pengene stammede fra salg af biler.
tiltalte tog sig af det, fordi han ville hjælpe ...-b. ...-b havde solgt sit nemid til
.... ... havde i den forbindelse lovet alene at overføre 12-13.000 kr. om måneden til
kontoen. dette gjorde ... for at tage penge ud af sit firma. navnet på
kontoindehaveren var ...-b transport. brevene fra banken var sendt til ...-b
personligt med posten. han havde hørt, at ... oprettede firmaer, hvilket var årsagen
til, at han havde sagt, at de ikke skulle oprette et firma i ...-bs navn. han antager,
at firmaet var solgt videre til araberne, men det er ikke noget han ved. han var
bange for araberne, fordi de er farlige personer.
anklageren afspillede telefonsamtale af 24. januar 2015 (ekstrakt 9, side 229-230
og oplæste t1s forklaring gengivet i byrettens retsbog (ekstrakt 0, s. 59).
t1 forklarede fortsat, at han ikke solgte nemid videre, det gjorde personen selv,
og det er alene sket en gang. det under samtalen omtalte nemid tilhørte b, og b
havde det i sin besiddelse. tiltalte husker ikke, hvorfor han under samtalen
omtaler problemer med pinkode og afvisning. tiltalte stod ikke for kontakten til
.... folk kendte til ..., inden de tog fra rumænien. med formuleringen ”tage ud”
mente de mobiltelefoner, lån m.v. alt hvad personerne selv ønskede at tage ud
herunder ting, der kunne sælges videre. måske angik samtalen også det forhold, at
... for ...-b havde bestilt et hævekort, som der var kommet en pinkode til. tiltalte
har ikke brugt ...-bs hævekort, men har holdt det for ...-b, efter ...-b forlod
danmark.
anklageren afspillede telefonsamtale af 22. januar 2015 (ekstrakt 9, side 192-
193).
t1 forklarede fortsat, at alt – herunder hævninger i banken – skete efter ...-bs eget
ønske. der var tre besøg i banken. ...-b havde først hævet 5.000 kr. i banken.
tiltalte og tiltaltes søster, natasha, deltog ved denne lejlighed. natasha var tolk.
dernæst hævede ...-b 25.000 kr. i banken. ved den tredje henvendelse kunne han
ikke hæve penge. banken havde spærret kontoen – vist på grund af en stor
overførsel til kontoen. ...-b var blevet kontaktet af personalet, der havde indkaldt
ham til en samtale næste torsdag kl. 12.00. ...-b ville ikke tage til mødet i banken.
han frygtede at blive spurgt om, hvor pengene stammede fra. ...-b skulle forklare
om salget af de to biler. efterfølgende tog ...-b hjem til rumænien.
anklageren afspillede telefonsamtale af 22. januar 2015 (ekstrakt 9, side 184-
185).
t1 forklarede fortsat, at han var sammen med ...-b i banken. ...-b var blevet afvist
ved nordea i helsingør, da han ville hæve 10.000 kr. banken i hillerød havde
spærret kontoen, hvilket gav dem problemer med at hæve pengene. pengene stod
på ...-bs konto, og tiltalte ville bare hjælpe ...-b. … deltog ved et eller flere af ...-
                                          - 7 -
bs besøg i banken, men det var ...-b, der fik pengene udbetalt. tiltalte har været
med ...-b i banken en gang, hvor det også var ...-b, der fik pengene udbetalt. han
og ... har ikke hævet penge. det var blot noget, som han sagde i telefonen.
anklageren afspillede telefonsamtale af 28. januar 2015 (ekstrakt 9, side 246-247)
og oplæste t1s forklaring gengivet i byrettens retsbog (ekstrakt 0, s. 59).
t1 forklarede fortsat, at de fire sidste cifre, der bliver talt om under samtalen,
skulle bruges til et cpr-nummer til den pige, der skulle hentes til danmark. det var
...s niece. det var ikke ham, der skulle hente pigen. det var blot en slags praleri,
når han sagde dette til .... man kan oprette en lønkonto i banken, hvis man har
sygesikringsbevis, en folkeregisteradresse og en arbejdskontrakt eller en
lønseddel. tiltalte kender ikke til udtrykket en ”rumænerpakke”. hans bror havde
hørt folk fra landsbyen fortælle om, hvad de havde foretaget sig i danmark, når de
kom tilbage til landsbyen. det var på den måde, at folkene i landsbyen fik
kendskab til, hvad der foregik i danmark.
anklageren dokumenterede tiltalte t1s forklaring gengivet i byrettens retsbog
(ekstrakt 0, side 59-63.) t1 vedstod det oplæste og tilføjede/berigtigede, herunder
side 62 øverste afsnit, hvor der skal stå ”januar 2015” i stedet for ”februar 2015”
og side 63, 2. afsnit hvor ”måske” skal slettes.
t1 forklarede fortsat, at a boede på ...s lejede værelse på pensionatet i
fredensborg. ... boede ikke på værelset, fordi hun havde fået et barn. i en periode
boede a sammen med ... på værelset. tiltalte var på værelset for at hente post og
kontrollere værelsets tilstand, da ... var ansvarlig for værelset. da han var på
værelset, så han et stort fladskærmsfjernsyn samt to computere i original
indpakning. da han spurgte, hvor a havde disse effekter fra, svarede han, at det
stammede fra storskrald. a klagede over smerter i hovedet og opførte sig
mærkeligt, hvilket var årsagen til, at tiltaltes kone ikke ville have ham boende hos
dem. a boede højest en uge hos dem. a var konstant fuld, mens han boede på
pensionatet. han skændtes tit med sin kone over telefonen. a var ikke sund og
rask, hvilket han havde fortalt tiltalte. a tog stoffer og havde været indlagt på
psykiatrisk hospital i rumænien.
tiltaltes landsby burca er delt i burca 1 og burca 2. han bor i burca 2, der ligger
tæt på clipicesti, hvor c bor. man kan gå mellem de to landsbyer ad en sti, hvor
man skal krydse floden. vandstanden i floden er som regel 20-30 cm, og man kan
derfor nemt gå eller ride den vej til clipicesti. det var i området ved floden, at de
mødtes som børn og legede. c var en bekendt.”
…
”tiltalte t1 ønskede at afgive forklaring om de aflyttede telefonsamtaler. tiltalte
forklarede om samtalen af 13. januar 2015 (ekstrakt 9, side 143), at det handler
om ...-bs nemid; den som e netop har forklaret om. ...-b er slank – og slankere
end sin bror. tiltalte forklarede om samtalen af 16. januar 2015 (ekstrakt 9, side
149), at det handler om to mobiltelefoner, som b gerne ville sælge. taka er måske
en, der arbejder i en butik med brugte mobiltelefoner. han kender ikke .... i den
periode havde han kun forbindelse til b og ...-b. tiltalte forklarede om samtalen
af 16. januar 2015 (ekstrakt 9, side 151), at det handler om, at nogle unge
                                         - 8 -
mennesker på stoffer ønskede at tage t3s vw passat. han ved ikke, hvorfor e
nævner bandidos. tiltalte forklarede om samtalen af 5. februar 2015 (ekstrakt 9,
side 285), at det handler om b, der - som sin bror - ville give tiltalte sin nemid.
tiltalte talte med e om det. samtale af 17. januar 2015 (ekstrakt 9, side 153)
vedrører bs to mobiler, som var forsøgt solgt brugt. samtale af 14. februar 2015
(ekstrakt 9, side 306) vedrører b, der, før han skulle hjem, havde solgt sit nemid
til .... ... havde kortet, men manglede koden, der skulle komme med posten til ...s
adresse, hvor b havde haft adresse. ... skulle hente koden hos livia. hun kom med
post til b, når hun havde tid. efter b rejste, blev posten afleveret til .... han ved
ikke, om araberen omtales i telefonsamtalen. samtale af 14. februar 2015 ca. 10
minutter senere (ekstrakt 9, side 309) vedrører samme problem – om pinkoden.
tiltalte og b var begge i rumænien på dette tidspunkt. når der tales om
hestevogn, menes nok firma. samtale af 27. oktober 2014 (ekstrakt 9, side 37)
vedrører bs ankomst til danmark. tiltalte var nok sammen med ...-b i bilen under
samtalen. samtale af 17. januar 2015 (ekstrakt 9, side 155) drejer sig om, at ...-b
skal hæve penge i banken. han kom af egen fri vilje. det er e, der foreslår, at de
skal lave noget uden om ...-b. tiltalte accepterede det ikke. selvfølgelig var
tiltalte bange, for det var ikke hans penge. samtale af 18. januar 2015 (ekstrakt 9,
side 161) vedrører det samme. han fik bankkort på ...-b, hvilket ...-b var bekendt
med. tiltalte havde ikke forsøgt at få et nemid til ...-b. anklageren fortsatte med
at dokumentere aflyttede telefonsamtaler (ekstrakt 9, side 192, 209, 229). tiltalte
ønskede ikke at svare på yderligere spørgsmål om dette emne. samtale af 17.
januar 2015 (ekstrakt 9, side 216) vedrører 30.000 kr., hvoraf de – ...-b, e og
tiltalte - hver fik 10.000 kr. også et eventuelt yderligere beløb ville skulle deles.”
…
”anklageren afspillede telefonsamtaler optaget ved aflytning af flere telefoner i
henhold til særskilte retskendelser samt dokumenterede sms-beskeder fra disse
telefoner for perioden fra den 19. december 2014 til den 30. januar 2015 (ekstrakt
9, siderne 94, 96, 98-100, 108-110, 113-115, 117-118,120, 137-138, 142, 144-
148, 159, 174, 176- 181, 183, 196, 203-204, 206-208, 213, 215, 220, 226, 236-
245, 248-256).
t1 forklarede til samtalen af 22. december 2014 (ekstrakt 9, side 100), at samtalen
handlede om deres onkel, som plejede at gå med aviser i allerød. til samtale af 5.
januar 2015 (ekstrakt 9, side 114) forklarede t1, at det var en samtale om
familien. samtalen den 7. januar 2015 (ekstrakt 9, side 117) drejede sig om den
ældre mand, der spillede harmonika. han boede til leje hos ..., hvor han skulle
betale 1.500 kr. i husleje om måneden. samtalen af 11. januar 2015 (ekstrakt 9,
side 138) var med b. ved samtalen af 13. januar 2015 (ekstrakt 9, side 142) talte
han med sin mor. de talte om .... hun var blevet gift med en mand i rumænien,
men de ville gerne have hende hjem til danmark. ved samtale af 16. januar 2015
(ekstrakt 9, side 148) talte ham med b om forsikringen til en mercedes. samtalen
den 20. januar 2015 (ekstrakt 9, side 174) handlede om, at b ikke gad gå ud til
bilen på parkeringspladsen. b boede lige overfor politistationen, hvilket var
årsagen til, at de talte om at møde politiet. ved samtalen den 21. januar 2015
(ekstrakt 9, side 179-180) blev han ringet op af en person, der havde bedt ham om
at sætte et stykke papir på en postkasse i naboopgangen. de var ikke en rumæner,
han talte med.
                                         - 9 -
ved samtalen af 23. januar 2015 (ekstrakt 9, side 226) talte han og t2 om b, der
havde leaset en mercedes. samtalen den 27. januar 2015 (ekstrakt 9, side 236)
handlede om, at han skulle hente en kuvert for b hos .... b var ved banken for at
oprette en konto, og der opstod nogle problemer. han talte med ... om dette under
samtalen den 27. januar 2015 (ekstrakt 9, side 237). ved samtalen af 27. januar
2015 (ekstrakt 9, side 239-242) talte han med b om, at b var sur over, at han ikke
kunne få oprettet en konto i banken. de talte endvidere om, at b gerne ville hjem,
fordi han savnede sin søn i rumænien. de aftalte, at b kunne køre med ham
tilbage til rumænien. i samtalen af 28. januar 2015 (ekstrakt 9, side 248) spurgte
en mand efter benzinkort, hvilket tiltalte først kunne skaffe efter 6-7 dage. han
ville helst ikke tale om benzinkortene over telefonen. manden havde også to
mercedes biler til salg.
sms’en af 28. januar 2015 til ... (ekstrakt 9, side 249) handlede om, at han skulle
bruge en ansættelseskontrakt til b, så han kunne få oprettet en bankkonto. han har
ikke selv lavet ansættelseskontrakten, så han ved ikke, om den var falsk.
samtalen af 29. januar 2015 (ekstrakt 9, side 250) handlede om, at han havde
anskaffet en ansættelseskontrakt til b, og at de kunne gå i banken og oprette en
konto. samtalen af 29. januar 2015 (ekstrakt 9, side 251) handlede om, at hans
svigerinde skulle have besøg af en sygeplejerske. han rådede hende til at sende
dem, som hun havde boende, ud at gå en tur, imens sygeplejersken var på besøg.
samtalen af 29. januar 2015 (ekstrakt 9, side 252) var med hans hustru, .... han
bad hende om at kontrollere, om posten var kommet. samtalen af 29. januar 2015
(ekstrakt 9, side 253) handlede om registreringsattester til lovlige biler. de skulle
sendes til ham, fordi en af bilerne var registreret til b. han kan ikke svare på,
hvorfor bilerne skulle registreres i bs navn. han husker ikke, hvad personen, han
talte i telefon med, hed. han boede i nærheden af københavn. samtalen af 30.
januar 2015 (ekstrakt 9, side 254) var med b, der fortalte ham, at der var kommet
to breve til ...-b. han bad b om at tage brevene med, da de var på dansk. han
skulle hjælpe b med at oversætte indholdet af brevene. ud over hjælp til
oversættelse kunne både b og ...-b klare det hele selv i danmark. samtalen af 30.
januar 2015 (ekstrakt 9, side 255) handlede om bs nemid.
…
anklageren afspillede herefter telefonsamtaler optaget ved aflytning af flere
telefoner i henhold til særskilte retskendelser samt dokumenterede sms-beskeder
fra disse telefoner for perioden fra 23. januar 2015 til 26. februar 2015 (ekstrakt 9,
siderne 261, 261a1-261a7, 270-277, 279, 282, 288-291, 293-295, 297-303, 313-
326, 328-330, 332-333).
t1 forklarede videre til samtalen af 2. februar 2015 (ekstrakt 9, side 261a1-
261a7), at han talte med t3 om c og .... han havde hørt, at ... havde mødtes med
c, og at det var ..., der havde etableret kontakten mellem dem. det gjorde ham
jaloux, da ... havde dannet par med c for 15 år siden. ved samtalen af 6. februar
2015 (ekstrakt 9, side 298) talte han med t3. under samtalen sad b i bilen
sammen med ham. de var på vej til rumænien. b havde sagt, at de skulle passe
på, at ... ikke gjorde det samme med hans nemid, som med ...-bs nemid. da
                                            - 10 -
han under samtalen den 11. februar 2016 (ekstrakt 9, side 299) omtalte en
sigøjner, var der tale om .... han var rejst til rumænien på det tidspunkt. personen
omtalt som … under samtalen den 17. februar 2016 (ekstrakt 9, side 313) er …
ved samtalen den 19. februar 2015 (ekstrakt 9, side 321) talte han med t3. han
kom under samtalen til at sige t3 i stedet for … personen de taler om under
samtalen af 22. februar 2015 (ekstrakt 9, side 323-326) er c. han ville have en
mand i rumænien til at brække cs ben, fordi c var kommet til danmark for at
tage ... fra ham.
anklageren dokumenterede t1s pengeoverførsler 2012-2015 via western union
til rumænien, ekstrakt 10, side 71-75. t1 forklarede, at der blandt andet er
overført penge med western union fra danmark til ..., der er mor til b ..., til ...,
der havde sat vinduer i hans hus, og til ..., der er ...s mor.”
…
”anklageren afspillede telefonsamtaler optaget ved aflytning af telefoner i
henhold til særskilte retskendelser, og advokat kristian braad jensen
dokumenterede udskrifter af disse samtaler for perioden fra den 2. februar til den
5. februar 2015 (tillægsekstrakten side 23-30). tolken havde lejlighed til at
kommentere oversættelserne og kom med præciserende oversættelser, navnlig
vedrørende samtalen den 3. februar 2015 mellem tiltalte t1 og ....
t1 forklarede hertil om samtalen den 2. februar 2015, at han taler med ... c, cs
hustru. c var natten mellem den 1. og 2. februar 2015 kommet til rumænien. de
taler blandt andet om tiltaltes hustru, om t3, som skal være gudmor, og om noget
børnetøj. ... siger under samtalen, at hun ikke vil sige noget videre til c, da tiltalte
og han ikke er venner længere. under samtalen den 3. februar 2015 taler han med
... om sit forhold til hustruen .... ... taler om, hvorfor c var taget til danmark, og
hun siger intet om, at han skulle være taget til danmark for at arbejde. hun taler
om noget med en kort periode og ekstra penge. hun taler om, at c og hun har
egne fiduser, måske i spanien. i telefonsamtalen med c senere samme dag siger c
undskyld. tiltalte er på dette tidspunkt i danmark. den 5. februar 2015 taler han
videre med c, som bekræfter at han har mødtes med ..., hvilket han undskylder. c
refererer i telefonsamtalen til, at ... har sagt til ham, at tiltalte har været hende utro
med hendes søster .... der tales ikke om, at tiltalte skulle have lavet kriminalitet.
på forsvarerens spørgsmål forklarede t1 supplerende, at han har hjulpet en række
af sagens personer med at begå bedragerier. dette gælder således a, ..., c, g, …,
…, b, ..., j, …, ...-b, ..., …, ..., ..., b ... og .... det har han også tidligere erkendt,
men blot ikke med angivelse af navne. han ved ikke, hvorfor andre personer er
nævnt i anklageskriftet. han har taget med en række af de ”erkendte” personer til
forretninger og har bestilt kontokort med kreditmuligheder til dem via internettet.
han har hjulpet med at oprette benzinkort. alle de nævnte personer var klar over,
hvad der skete, fordi de skulle med i butikkerne for at skrive under. de, der kom
fra burca og nabolandsbyerne, fortalte, når de kom hjem, hvad de havde gjort.
der kom så flere landsbybeboere til danmark – ”som perler på en snor”. alt det,
der kunne give penge, var kendt i burca og nabolandsbyerne. det er foregået
siden 2012. tiltalte forklarede i øvrigt om trafikken fra burca til danmark i alt
væsentligt i overensstemmelse med det, som han har forklaret for byretten
(ekstrakt 0, side 37-38). de kom blandt andet for at få penge i form af kontanter
                                                 - 11 -
       eller ved at oprette kontokort med kreditmuligheder i benzinselskaber. flere af
       dem har da også haft behov for benzin, idet de skulle køres til jylland. de fik også
       telefoner fra mobiltelefonselskaberne og solgte dem videre i københavn. tiltalte
       fik i den forbindelse noget fra dem. der blev sendt penge via western union til
       flere af naboerne m.v. fra burca m.v., således som det fremgår af oversigten fra
       western union (ekstrakt 10, side 73-77). tiltalte kan ikke huske, om han har
       været med til a samlede bedragerier for 73.915,59 kr., men andre rumænere har
       nok bistået a. den samlede størrelse af ...s bedragerier kan han ikke huske. c har
       selv forklaret om sin bedrager her for landsretten. tiltalte ved ikke, om han har
       været med til alle cs bedragerier til 17.559,90 kr. dette med, at han ikke husker
       den samlede størrelse af bedragerierne for hver enkelt person, gælder generelt. c,
       a og d er ikke blevet ”menneskehandlet”, men har gået frit kunne færdes
       omkring i danmark i et år. deres forklaringer til det rumænske politi er fordrejet
       af vicepolitikommissær florian cosma. han kender ikke til det ”brev”, som blev
       fremlagt i landsretten i forbindelse med ds forklaring for landsretten den 14.
       november 2016 (tillægsekstrakten side 10).”
tiltalte t2 har afgivet forklaring i retsmøder den 6. september og 17. november 2016 og
forklaret blandt andet følgende:
       ”anklageren dokumenterede tiltalte t2s forklarings i grundlovsforhøret (ekstrakt
       2, side 59-62) og i byrettens retsbog (ekstrakt 0, side 42-49, 69 og 234). t2
       oplyste, at det oplæste kan vedstås.
       han forklarede supplerende, at han som også forklaret under grundlovsforhøret
       ikke kender .../”araberen”. ds forklaring herom (ekstrakt 0, side 227, 2. afsnit) er
       usand. han har således heller ikke skyldt ”araberen” penge. tiltalte t1s
       forklaring herom under grundlovsforhøret er usand (ekstrakt 2, side 42).
       om mødet med a forklarede tiltalte, at de var flere i bilen på vej til danmark,
       herunder h og i. a hjalp dem med at finde en lokal mekaniker ved grænsen, da
       deres bil var brudt sammen. mekanikeren foreslog, at de skulle tage adrian a
       med til danmark. tiltalte tilbød ikke på noget tidspunkt a et job, og dennes
       forklaring herom for byretten er usand (ekstrakt 0, side 149). et arbejde kræver en
       ren straffeattest og nogle gange en psykologerklæring – og a var ikke normal. t1
       bad ikke på noget tidspunkt a om at stjæle. tiltale besøgte nogle gange venner på
       pensionatet i fredensborg. tiltalte og t1 har ikke slået a på pensionatet – en
       sådan episode (ekstrakt 0, side 155) findes kun i hans fantasi. pensionatets
       indehavere ville have tilkaldt politiet, hvis en sådan episode havde fundet sted.
       tiltalte fandt undervejs ud af, at a var unormal, og han sagde til tiltalte, at han
       havde været indlagt på psykiatrisk afdeling. a er sindssyg, og hans usande
       forklaringer kan bero herpå. tiltalte var med a ude på ærinder, herunder i bank og
       mobiltelefonforretninger, som a vidste hvor lå. dette skete alt sammen på a eget
       initiativ. det er forkert, når det i retsbogen for byretten er anført, at tiltalte fik den
       ene telefon, hvis a fik to (ekstrakt 0, side 44). det ville han kun få, hvis den
       pågældende skyldte ham f.eks. 2.000 eller 2.500 kr.
                                         - 12 -
han har ikke kørt ... til danmark. ...s forklaring om at være blevet kørt herop af
tiltalte er usand (ekstrakt 2, side 36 øverst). tiltalte tilbød at være ... behjælpelig,
hvis han kom til landet. det er usandt, når ... siger, at han ikke har lånt 4.000 kr.
(ekstrakt 2, side 36 nederst). ... havde i fjernsynet set en reklame for lån hos
vivus. ... har omfattende skolegang og har været leder i 30 år.
c kom kun til danmark, fordi han var interesseret i ..., hans brors ægtefælle, og
hendes løn. cs forklaring om, at han kom efter opfordring fra t3 ændrer ikke
herved (ekstrakt 0, side 93 midt og 96 nederst). c har arbejdet hos tiltalte, der
betalte ham 100 kr. i timen. det er usandt, når c siger, at han ikke fik løn for
rengøring (ekstrakt 0, side 94). c er sur på tiltaltes familie, fordi han ikke kunne få
fat i ... og hendes penge. han har forsøgt at få indledt en straffesag mod dem i
rumænien.
han og hans bror har ikke truet d. vidnet ved ikke, hvordan d er blevet bekendt
med, at han er indkaldt som vidne til et retsmøde i denne sag i østre landsret. når
d har ændret sin forklaring må det være fordi, d har haft et godt liv i danmark
med tiltalte og tiltaltes familie. fotografierne af d stammer vist nok fra facebook
(ekstrakt 2, side 124a1 ff). tiltalte har ikke givet dem til sin forsvarer.
han har ikke kendskab til en organisation, som transporterer rumænere til
danmark. beboerne fra tiltaltes hjemby kom her af egen drift for at arbejde, men
de tog hurtigt hjem til rumænien igen, når de fik penge mellem hænderne fra salg
af mobiltelefoner. han har ikke lovet nogen rumænere arbejde. beboerne fra
landsbyen kom på skift to eller tre ad gangen. det var t1, som tog mod dem i
danmark, hvilket tiltalte bebrejdede ham. t1 arrangerede ikke de pågældendes
rejser til danmark. han vidste ikke, om de havde til hensigt til at overholde
afdragsaftaler vedrørende købte mobiltelefoner. på deres forespørgsel lånte tiltalte
penge ud til dem, fordi han havde medlidenhed med dem. han har kun fået penge
fra dem som tilbagebetaling af ydede lån. han har ikke tjent på lånene. han fik
ikke betaling for sin hjælp, men er efterfølgende blevet straffet af staten og blevet
spyttet på efterfølgende. han har været naiv og dum i sin pengeudlåning. nogle
har undslået sig fra at betale, og det har han ikke kunnet gøre noget ved. ved ikke
at betale gælden tilbage til ham har de gjort en god forretning. han har kun gjort
noget på anmodning fra personer, som han senere erfarede var kriminelle. han har
hverken haft til hensigt at begå bedragerier eller medvirke til menneskehandel.
han er en god mand. man tager de gode gerninger med sig videre.
han havde officielt adresse på …54, men reelt boede i hele perioden hos sin mor i
en lejlighed på … 79 i hillerød. t1 boede i en lejlighed på … 129. søsteren boede
i en lejlighed på …, ... boede på østergade …. han kender ikke nogen på … 111.
de rumænere, der havde registreret adresse hos tiltaltes familie, boede også hos
familien. alle boede på den adresse, de var registreret til. det gælder dog ikke ...,
der led af epilepsi og derfor måtte bo hos tiltalte, uagtet at han havde en anden
registreret adresse. det er korrekt, at hillerød kommune på et tidspunkt skrev til
tiltalte, at han ikke måtte komme på rådhuset.
de rumænere, der kom til danmark, kunne ikke selv lave annoncer i den blå
avis eller på facebook, men så spurgte de ham om hjælp. han hjalp dem med
sådanne ting. nogle gange blev tiltaltes telefonnummer benyttet i sådanne
                                               - 13 -
       annoncer. de pågældende rumænere åbnede selv deres post og tog
       kreditkort/benzinkort ud til eget brug. fotografiet i ekstrakt 10, side 16a7, viser en
       mobiltelefon med et baggrundsbillede af t3. det var ikke sådan, at de tre tiltalte
       indtastede låneoplysninger m.v., uden at låntagerne var til stede. der er nogen af
       låntagerne, der er farlige, herunder ..., der er midt i 50’erne, og har mange nevøer.
       tiltalte kendte ikke e personligt og kan ikke sige, at han var bange for e. tiltalte
       havde kun et meget begrænset kendskab til e.
       tiltalte og hans bror, men ikke t3, har været i rumænien siden løsladelsen i
       februar 2016. den rumænske efterretningstjeneste har holdt øje med dem.
       umiddelbart efter hans returnering til landsbyen ønskede 20 personer med økser
       og andre redskaber at tvinge ham til at afgive en bestemt forklaring til politiet.
       tiltalte har sat hegn op omkring sin ejendom af sikkerhedsgrunde.
       det er forkert, når det i grundlovsforhøret er anført, at han og hans bror hver især
       skulle tjene nok til at bygge et hus om måneden i rumænien (ekstrakt 2, side 59).
       han har sideløbende haft flere jobs i danmark og tjent penge ved det, herunder
       har han solgt hus forbi. han har arbejdet for … i frederikssund, kørt som
       chauffør i et transportfirma og arbejdet i et murerfirma. han har også samlet og
       solgt gammelt metal og gået med aviser. noget af det har været sort. han har
       sparet op og har haft mulighed for at løbende at udlåne mindre beløb til sine
       landsmænd i danmark. der har også været tid til at gå på kommunen med
       landsmænd, som har haft brug for det.”
       …
       ”t2 forklarede uddybende til sin forklaring for byretten (ekstrakt 0, side 209), at
       den er afgivet efter seks hårde måneder i vestre fængsel. folk fra cucuieti er
       skyld i denne sag. han er glad for, at hans bror har sagt sandheden. tiltalte og
       hans søskende har bistået t1, der ikke taler dansk. meget af det, tiltalte har gjort,
       har han gjort efter anmodning fra sin bror. han er ikke blevet instrueret, men har
       ikke selv fundet på de her ting. tiltalte har ikke kunnet sige nej, når han af nogen
       er blevet spurgt om hjælp. han var ikke klar over, at der var tale om forbrydelser,
       da tingene skete. han har arbejdet med distribution og i byggebranchen og har
       også arbejdet for private i weekenden som håndværker. han har også solgt hus
       forbi. i 2011 købte han eget hus. heller ikke han kender til det ”brev”, som blev
       fremlagt i landsretten i forbindelse med ds forklaring for landsretten den 14.
       november 2016 (tillægsekstrakten side 10).
tiltalte t3 har afgivet forklaring i retsmøder den 15. og 16. september 2016 og forklaret
blandt andet følgende:
       ”anklageren dokumenterede tiltalte t3s forklaringer i grundlovsforhøret (ekstrakt
       2, side 45-47) og under hovedforhandlingen i byretten, gengivet i byrettens
       retsbog (ekstrakt 0, side 50-56 og side 210-212). t3 oplyste, at det oplæste kan
       vedstås. hun forklarede supplerende/berigtigede til ekstrakt 2, side 45, 3. sidste
       afsnit, at hun modtog su og ikke kontanthjælp, og at hun havde 3.000-4.000 kr.
       om måneden, når hendes faste udgifter var betalt. de var tre om at dele udgifterne
                                           - 14 -
til husleje og bil. byretsdommeren må under grundlovsforhøret have fejlnoteret
hendes forklaring. side 46, 4. afsnit, skal stå, at hun kun havde været med én
rumæner på kommunen. på side 47, skal stå, at hun havde fået mobiltelefonen i
julegave af ..., og at det månedlige afdrag på bilen rettelig var 3.800 kr. ekstrakt 0,
side 52, skal stå, at hun kendte hele ... familien fra hendes landsby i rumænien.
de var kommet til danmark en efter en. på side 54, skal stå, at sengen i
lejligheden var hendes, men at de var flere om at bruge sengen. det var ..., der
havde placeret pengene under tæppet for at sikre sig, at pengene var der til
betaling af huslejen. side 55, 2. sidste afsnit, linje 4, skal stå ... og ikke .... side
55, 4. afsnit, skal stå, at ... havde forladt lejligheden 3 uger før politiets ankomst.
i 2014 gik hun i skole og modtog su. samtidig havde hun optaget et studielån, så
hun fik udbetalt 8.000 kr. om måneden. ud af de 10.800 kr., der blev fundet under
gulvtæppet, var 8.000 kr. fra hendes su, som hun havde hævet få dage forinden.
... besøgte hende i flere dage, hvor han overnattede hos hende, men han havde
ikke adresse hos hende. hun har aldrig været med ... på kommunen, men har
ringet til kommunen for ham. hun var på kommunen med c to gange. første gang
havde de et dokument med fra cs udlejer. nogle dage senere var hun igen på
kommunen med c, idet han ikke var blevet registreret på den oplyste adresse. hun
tolkede for ham, og de fik oplyst, at der skulle gå tre måneder, før c kunne
registreres på adressen. for at hjælpe c tog hun nogle af papirerne fra hans
mappe, som hun foreviste for kvinden på kommunen. hun så ikke, hvad der stod i
papirerne. hun blev af kvinden på kommunen bedt om at oplyse sit navn og
personnummer.
hun havde mødt a en gang på pensionatet i fredensborg. når hun i
grundlovsforhøret sagde, at hun ikke vidste, hvem han var, skyldes det, at hun
ikke genkendte hans navn og ikke fik forevist et billede under afhøringen.
hun lod ... og ... benytte sin telefon. de, der opholdt sig i hendes lejlighed, brugte
hendes telefon. de deltes således om den. dette er almindeligt i hendes kultur.
c kom til danmark på grund af interesse for hendes svigerinde, ..., og for at ”tage
mobiler ud”. hun har ikke tidligere i sagen forklaret om cs interesse for ..., fordi
hun var syg og forvirret, da hun afgav sin forklaring. hun havde ikke kontaktet c
i rumænien og tilbudt ham et arbejde i danmark. han havde aldrig haft et
arbejde. hun kendte ikke til hans familiære forhold. det fik hun først oplysninger
om, da han var kommet til danmark.
hun har ikke besøgt rådhuset i hillerød eller andre offentlige myndigheder med
d. hvis han har forklaret anderledes om dette, er hans forklaring ikke korrekt.
hun kender e/... af omtale, men første gang hun så ham var i retten i hillerød.
hun har været til barnedåb hos t1, hvor der var rigtig mange rumænere til stede,
som hun ikke kendte. hun ved ikke, om ... var med til festen eller om han kender
hende. ... kunne ”skaffe alt”. det har hun hørt fra flere rumænere i danmark –
herunder nogle gademusikanter i hillerød. hun har ikke overhørt en
telefonsamtale mellem t1 og ... om, at ...-b skulle hentes til danmark. hun har
nok hørt t1 tale i telefon om ...-b, men hun ved ikke, hvem t1 talte med, eller
præcis hvad der blev talt om. hun har til politiet alene nævnt noget om, at hun
                                          - 15 -
hørte nogle brudstykker fra en samtale. hun har ikke forklaret til politiet, at sonia
skulle være blevet tvunget til at tage med ...-b i banken. hun har hørt nogle
samtaler mellem t1 og en person, hvor der blev talt om penge og rejse til
danmark, men hun har ikke sagt, at hun var sikker på, at t1 i den forbindelse talte
med ....
hun har intet kendskab til en person ved navn ..., og hun ved ikke, om de
medtiltalte kender ham. hun har aldrig overhørt de medtiltalte føre
telefonsamtaler, hvor ... er blevet nævnt. d har ikke ret i, at ... er en ”god bekendt
af familien t2”. det anførte i byrettens retsbog (ekstrakt 0, side 52), om at hun har
hørt t1 omtale ”...” under samtaler med ..., passer ikke.
hun har i danmark set t1 i selskab med en masse personer fra deres landsby i
rumænien. det er de 14 personer, der er nævnt i denne sag. de var alle klar over,
at de skulle til danmark for at ”købe mobiler”. de kom frivilligt, og efterfølgende
sendte de deres familiemedlemmer til danmark. t1 hyggede sig sammen med
disse mennesker. de drak og grillede sammen. hun har set t1 hjælpe en person
med at optage lån hos vivus. personen ville selv optage lånet, og den pågældende
havde sine egne papirer. hun har kun nævnt låntagning hos vivus til politiet. de
øvrige firmaer var nogle, som politiet nævnte i forbindelse med afhøringen. hun
har alene forklaret til politiet, at hun har set t1 udfylde låneansøgninger med én
person ad gangen, men han har nok hjulpet flere personer med at ansøge om lån.
hvis hun tilfældigvis samtidig var hos t1, blev hun spurgt, om hun ville hjælpe
ham ved at læse låneansøgningen igennem. hun fik ingen betaling for at hjælpe.
hun har hjulpet måske 2-3 gange. til politiet har hun i forbindelse med
låneansøgningerne nævnt de navne, som hun lige kunne komme i tanke om. det
var luigi, h, viorel, dorel og b.
hun har aldrig haft kontakt til e/.... hun har alene hørt fra andre, at det var e, der
stod for oprettelse af selskaber. hun ved ikke, om t1 har fået oprettet selskaber.
hun kender ikke til, at der skulle være oprettet selskaber inden for rengøring,
byggebranchen eller transport. det har hun aldrig forklaret om til politiet.
de 10.800 kr., der blev fundet af politiet i lejligheden, havde på det tidspunkt
ligget under gulvtæppet i et par dage. ... havde 2 dage før ransagningen taget dem
fra hendes jakke og lagt dem under gulvtæppet, fordi han ville være sikker på, at
pengene ikke forsvandt. hun var lige vågnet, da politiet kom til lejligheden og
foretog ransagning. det var hendes telefon, som politiet fandt i lejligheden, men
hun delte den som forklaret med ... og .... det var hendes e-mail-adresse, der var
blevet brugt til oprettelse af facebook og icloud, fordi det var hende, der havde
opstartet telefonen og i den forbindelse downloadet disse programmer. der var to
værelser i lejligheden ud over entre, køkken og toilet. ud over hende selv brugte
c og ... også hendes seng i lejligheden. hun smed dem således ikke ud af sengen,
hvis hun kom hjem om aftenen, og de havde lagt sig til at sove i sengen. hendes
kæreste ... opholdt sig og sov kun sjældent i hendes lejlighed i den periode, hvor c
boede i lejligheden. cs forklaring om, at hun altid sov i det samme værelse bygger
på en misforståelse.
hun mødte d i 2014. han var i selskab med hendes bror. hun brød sig ikke om d.
hun har ikke besøgt d, men hun har besøgt sin bror t2, imens han havde d
                                          - 16 -
boende. hun har aldrig været med d på hillerød kommune eller i
mobiltelefonforretninger. hun har aldrig truet d.
hun havde kun haft tre personer boende i sin lejlighed. det var c, ... og .... hun
har ofte haft besøg af sin familie, der er meget stor – herunder hendes 9 fætre, der
ofte besøgte hende på samme tid. dette kan have forskrækket udlejeren. i 2010
lejede hun lejligheden sammen med sin søster ... og kæresten .... ... flyttede i 2013.
t1 flyttede senere sin adresse til lejligheden, men han har aldrig boet i
lejligheden. ... har været gift med tiltaltes far. ... har boet i lejligheden i 2011 i en
periode. da boede de alle fire sammen. ... har ikke boet i lejligheden. han har
alene været på et længerevarende besøg hos hende, men har også besøgt hendes
søstre. ... sov i stuen sammen med ... og .... efterfølgende fik han adresse hos
hendes søstre. han boede rent faktisk hos søstrene, da han havde adresse der. da
... flyttede ind i hendes lejlighed, var de blevet kærester. hun var ikke længere
kæreste med .... han var flyttet ind hos sin egen familie. ... flyttede ud af
lejligheden i sommeren 2014 – 6-8 måneder før han rejste til italien. i en periode
boede ..., c, ..., ... og hun sammen i lejligheden. hun og ... sov i soveværelset. de
tre andre sov sammen i stuen. en måned før hun blev anholdt, var ... taget på
besøg hos sin familie. det var aftalt, at c kunne bo hos hende, indtil hendes bror
havde fundet et sted, hvor han kunne bo. det er nok sådan, at mange af de omtalte
personer boede, hvor de kunne eller ønskede, men ikke nødvendigvis der, hvor de
havde deres folkeregisteradresse.
hun har ikke haft kontakt med b, og hun har ikke i august 2015 truet med at sætte
ild til bs hus. han er god til at digte historier. han vidste godt, at det ville være
svært for ham at komme til danmark og afgive forklaring omkring forholdene i
danmark, når hans forældre havde været i danmark forud for ham, og han derfor
kendte til, hvad der foregik i danmark, da han rejste hertil.
hun har ikke kontaktet personer fra landsbyen clipicesti med henblik på at få dem
til danmark. hun har heller ikke lovet at skaffe dem arbejde i danmark. c kom
fra clipicesti. cs forklaring om, at hun skulle have tilbudt ham arbejde i danmark,
er ikke sand. det var en opdigtet historie, som skulle sikre, at t1 ikke blev urolig
for, om c var kommet til danmark for at opsøge t1s kone, .... hun har ikke hentet
… til danmark. t1 var sur på ..., fordi ... havde hjulpet c med at mødes med .... c
ønskede at tage ... med til italien. ... kom også fra clipicesti. både han og c var
kommet til danmark af egen fri vilje. hun har ikke skabt forbindelse til eller
hentet dem til danmark fra clipicesti. de var bekendte, som kom til at bo hos
hende, imens de var i danmark. hun kan ikke forklare, hvorfor t1 ved
telefonsamtalen den 2. februar 2015 talte om, at hun ikke skulle hente flere
personer i clipicesti, eller hvorfor han talte om 6 personer, som han havde papirer
på. han taler som en desperat person. hun havde ikke brugt papirer i forbindelse
med oprettelse af lånedokumenter. det må være dokumenter, der er overgivet på
frivillig basis.
når hun til politiet forklarede (ekstrakt 2, side 129), at t1 ”arbejdede” med c og
..., mente hun, at t1 hjalp dem med at finde arbejde. det var formentlig ”sort
arbejde”, da det var for en dag ad gangen hos nogle af t1s venner. hun hjalp dem
med ”det praktiske” ved at tage med dem på kommunen og i banken. hun hjalp
flere personer med det, som de og t1 bad hende om. når hun har fortalt til
                                              - 17 -
     politiet, at hun hjalp, for at t1 ”kunne holde sig lidt i baggrunden”, var det nok
     fordi, at han ikke talte godt dansk. det var personerne selv, der skulle bruge
     papirerne. der var tale om personer fra hendes landsby, som hun respekterede.
     hun og t1 udnyttede dem ikke. hun kender intet til papirerne fundet under
     ransagningen i hendes lejlighed vedrørende firmaet shho. hun har kun lavet
     lovlige ting for t1. hun har alene henvendt sig i banker og på kommunen, hvor
     hun har talt med folk. hun har ikke foretaget sig noget, som skulle være svært at
     tale med t1 om, og hun er derfor ikke bange for at udtale sig om det, der er sket,
     ligesom hun ikke er bange for personer, der har tilknytning til sagen.”
     …
     ”t3 forklarede fortsat, at hun ikke vidste, om t1 videregav oplysninger til .... det
     var blot noget, hun havde hørt via rygter. hendes hjælp med låneansøgninger
     bestod i at kontrollere, om oplysningerne i låneansøgningen var stavet korrekt.
     når hun var med i banken, var det kun for at fungere som tolk. ...s og ...s venner
     og familie kom på besøg i deres lejlighed, hvor de drak kaffe sammen og spillede
     skak. både ... og ... talte og skrev dansk. hun oplyste ikke under ransagningen, at
     det var hendes telefon, der lå på gulvet i soveværelset. hun havde oplyst, at
     ipaden var hendes. hun havde tillige oplyst koden til både mobiltelefonen og
     ipaden.”
vidnet a har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i dommen (ekstrakt 0, side 148-159)
     med den bemærkning, turen til københavn fandt sted sammen med t1 og h, idet
     det er en fejl i retsbogen, når h og h står anført som to personer (ekstrakt 0, side
     150, 2. afsnit).
     a forklarede supplerende, at beskeden til ham var, da han hjalp t2 med en
     mekaniker på vej til danmark, at han skulle skynde sig og tage med i bilen. t2
     sagde, at han kunne skaffe vidnet arbejde til en månedlig løn på 1.000 euro i
     danmark. han nåede ikke at ringe til nogen i rumænien, før de kørte af sted. det
     var ultimo november 2013. t2 kendte nok de andre i bilen i forvejen. h var den
     ældste i bilen til danmark og havde vist nok været i danmark tidligere. han sagde
     i hvert fald noget om, at der var godt i danmark, at der var arbejde, og at man
     tjente godt. t2 havde vist nok travlt med mekanikeren, imens h fortalte vidnet
     nærmere om forholdene i danmark. der blev ikke talt om mobiltelefoner i bilen.
     der blev således ikke talt om at tage telefoner ud af danmark. der blev ikke talt
     om ”fiduser” og tyverier. der blev talt om, at han kunne få arbejde i bygge- eller
     rengøringsbranchen i danmark, når hans papirer var kommet i orden. der blev
     ikke omtalt en konkret arbejdsgiver. indtil han fik arbejde, ville han få kost, logi
     og cigaretter, så han skulle ikke bekymre sig. han undrede sig over, at man kunne
     få så gode forhold i danmark, men tænkte ikke, at ordningen kunne være
     forbundet med kriminalitet.
     han husker ikke, hvornår han ansøgte om pas, men det var ikke meget længe
     efter, han kom til danmark. han var sammen med t1. vidnet har givetvis selv talt
     med personalet på den rumænske ambassade i københavn. han ved ikke, hvorfor
                                         - 18 -
en medarbejder på ambassaden spurgte, om vidnet ”vidste, hvad han var i gang
med at rode sig ind i” (afhøringsrapport af 17. juni 2015, side 6). vidnet spurgte
ambassademedarbejderen ind til dette, men fik ikke svar. måske kendte
medarbejderen t1 fra tidligere tilsvarende besøg.
det var t1, der fastsatte reglerne for opholdet i lejligheden på .... vidnet var ikke
bange for t1. det var t1 eller hans hustru ..., der låste lejligheden af. han ved
ikke af, at ... skulle have været bange for ham, men kan ikke angive nogen grund
hertil. han boede i lejligheden på ... både før, under og efter julen 2013. han
boede i danmark i seks måneder, størstedelen af tiden på ... hos t1. han flyttede
ikke fra t1s lejlighed, fordi t1s kone, ..., var utryg ved ham. ... er søster til ... og
boede hos t1, ikke på pensionatet i fredensborg. det værelse, som vidnet flyttede
til på pensionatet, har måske været ...s. han har ikke boet på andre adresser,
herunder ikke på en adresse, som han har været registeret på i hvidovre. også h
boede hos t1 – og blev der.
det var t1, og ikke ..., der kørte ham til pensionatet i fredensborg. t1 kom meget
hyppigt på besøg i pensionatet, nogle gange hver dag, nogle gange hver anden.
vidnet opbevarede ...’ stjålne cykler på sit værelse. ... var i ledtog med t1, og ...
tvang vidnet til at deltage i indbrudskriminalitet. vidnet har ikke stjålet ting på
egen hånd – det var med t1 eller .... det er dog rigtigt, at han stjal madvarer, men
det var af nød. han husker ikke, om han havde andre ting på værelset. han er ikke
enig t1s oplysninger om andre effekter på værelset (ekstrakt 0, side 62-63).
hans forklaring om indbrud afgivet i forbindelse med § 747-forhør den 18. juni
2015 er korrekt (ekstrakt 2, side 6, 3. afsnit). han er således blevet presset til
kriminalitet af både ... og t1. han husker ikke, i hvor lang en periode han lavede
tyverier. der blev stjålet en del. han husker ikke, om det skete, mens han boede
hos t1. han har ikke stjålet af egen fri vilje, og protokollatet fra § 747-forhøret
den 18. juni 2015 er på dette punkt forkert (ekstrakt 2, side 8).
han har set t3 på pensionatet, hvor hun havde nogle ”folk” boende. hun kom
mere end en gang. han ved ikke, om de andre på pensionatet var ”ofre”. han
kender ikke til, hvilke aftaler der må være indgået med de andre personer på
pensionatet. der var ikke et stort socialt samvær med de andre rumænere på
pensionatet, men de talte da sammen. vidnet talte nok mest med ..., som vidnet
delte værelse med. han talte også lidt med i, som havde været med vidnet under
køreturen til danmark. det var andre rumænere på pensionatet, der lige som ham
klagede over oprettelse af firmaer, herunder i. også en person ved navn …, som
han efterfølgende mener at have fået at vide hedder … vidnet vidste fra i og ..., at
dette med at oprette firmaer ikke var lovligt. dan sagde, at t3 nok skulle give dan
et arbejde. t3 og t2 var ”rodet ind” i dette med at oprette firmaer. t1 lavede ikke
firmaer. han har ikke set t3 oprette et firma, det var noget, han hørte omtalt. ...
fortalte om, at han skulle til jylland og vente på at modtage mobiler, der skulle
komme med posten, og noget med 10.000 euro. ... pralede med det. t1 omtalte
også dette med de 10.000 euro. han husker ikke yderligere snak med pensionærer
om mobiltelefoner, besøg i ikea, oprettelse af benzinkort eller andet. han husker
ikke, om t2 kom på pensionatet, bortset fra en gang, hvor der blev talt om
oprettelse af et firma, og hvor det blev ubehageligt for vidnet.
                                           - 19 -
t2 og t3 etablerede firmaer. han har hørt tale om bl.a., at t3 oprettede firmaer,
men har ikke set det. t1 lavede ikke firmaer. t1 sagde, at han ikke ville oprette et
firma til h.
han har ikke taget og tager ikke euforiserende stoffer. han er ikke utilregnelig og
sindssyg som forklaret af f og g (ekstrakt 0, side 241 og 245). han havde ikke
haft psykiske nedbrud forud for sit ophold i danmark. han har ikke modtaget
psykologbehandling 2-3 gange ugentligt igennem 5 år i rumænien forud for 2013,
således som dette skulle fremgå af en dansk journaltilførsel (ekstrakt 10, side
122a24). han har ikke haft et sådant enormt alkoholforbrug som forklaret af andre
under sagen. han havde måske drukket 2-3 øl en gang, hvor han kontaktede
politiet.
han ved ikke, om andre så voldsepisoden, hvor han blev slået (ekstrakt 0, side
155, 1. afsnit). det skete i gården og gik meget hurtigt. han ved ikke, om ejeren af
pensionatet overværede episoden. det skyldes fejl i tolkningen i forbindelse med
§ 747-forhøret den 18. juni 2015, at t1 ikke er nævnt i forbindelse med
voldsepisoden, og at der kun nævnes et slag (ekstrakt 2, side 7, 2. afsnit). t1 var
med ved voldsudøvelsen på pensionatet.
han havde ønske om at fortælle politiet om alt det, der var overgået ham, og søgte
derfor at vække politiets interesse på forskellig måde, både ved pensionatet og en
gang i rema1000. ... forpurrede dette ved en lejlighed, idet han over for politiet
angav, at vidnet var sindssyg. ... kommunikerede med politiet på engelsk. selv om
vidnet kun taler og forstår ganske lidt på engelsk, kunne han godt regne ud, hvad
... sagde (afhøringsrapport af vidnet af 17. juni 2014, side 11), idet politiet straks
efter ... forklaring var på vej til at forlade stedet. ... sagde ikke noget om hash,
således som dette fremgår af politirapporten. ... sagde vist noget om, at vidnet var
”crazy” og ordene ”alkohol” og ”problems” blev vist også nævnt. herefter forlod
politiet stedet. vidnet forsøgte ad flere gange at komme hjem til rumænien,
herunder en gang hvor han blev sat af toget i rødby, og en gang hvor han ikke
kunne finde turistbussen til rumænien i københavn. han var på turen hjem fra
rødby i stand til på egen hånd at finde toget mod københavn og senere toget mod
hillerød. endestationerne var angivet ved skiltning. han havde ikke noget
alternativ til at vende tilbage til t1 i hillerød. politiet ville jo ikke hjælpe ham.
han kunne ikke finde eller spørge om vej til den rumænske ambassade i
københavn, hvor han kun havde været en gang tidligere med t1. han har på et
andet tidspunkt forgæves søgt at finde frem til den rumænske ambassade. det var
på et tidspunkt efter, at han havde været på ambassaden med t1 for at lave pas, at
han forsøgte at komme tilbage. han har ringet til sin ekskæreste, mens han var i
danmark. det skete, mens han var alene.
da han begyndte at ”lave telefoner”, var han ikke blevet udsat for vold af t1 og
t2. han har set sit danske sygesikringsbevis. han læser og skriver ikke dansk.
han har skrevet under på dokumenter i bl.a. ikea. han var klar over, at det ikke
var i orden, for hvordan kunne det være i orden, at t1 tog ”telefonerne ud?” efter
at have fået nemid hævede han med ... 7.500 kr. i nordea bank. hun bad ham
om at overdrage pengene til sig efterfølgende i bilen. det var t1, der havde bedt
ham om at tage i banken. det er urigtigt, når t2 for landsretten forklarer om
banker og mobiltelefonforretninger, som de skulle have opsøgt på vidnets
                                              - 20 -
     initiativ. han var tvunget til det, og det var sammen med t1. han har også været
     ude at køre med t2. det var i forbindelse med at vidnet skulle have lavet id-
     papirer. han skrev under på de dokumenter, han blev præsenteret for. han gjorde
     ikke det med mobiler og computere frivilligt. han havde ikke andre muligheder.
     det er hans underskrift på lånekontrakten den 8. marts 2014 med ikano bank
     (ekstrakt 5, side 189). han har som forklaret aldrig boet på … 248.
     han har også skrevet under på noget på et værksted som forklaret for byretten
     (ekstrakt 0, side 155, 3. afsnit). t1 kørte ham til værkstedet og satte ham af.
     senere blev han hentet af t1 igen. han kender ikke noget til en sort citroen, som
     han skulle stå som ejer af (ekstrakt 5, side 138). han kunne ikke køre bil, og han
     havde ikke kørekort. han er først blevet gjort bekendt med bilen under en
     afhøring hos politiet. han kender ikke en iraker ved navn ..., der skulle være
     blevet standset i bilen. han har hørt om en haider, men om det er ham, der er set
     ved bilen i forbindelse med et benzintyveri, ved han ikke. han har måske set en
     person med navnet haider en gang ved t1s adresse i hillerød.
     dansk politi har hjulpet ham til landet med henblik på at vidne i landsretten i dag.
     kontakten er etableret via rumænsk politi i en by ved navn arad. han er kommet
     med fly fra madrid i spanien, hvorfra han er blevet ledsaget af dansk politi.
     denne ordning er blevet etableret efter hans ønske af hensyn til hans sikkerhed.
     politiet har fulgt ham til hotellet og til retten her i dag.
     han fik ikke løn af nogen under sit ophold i danmark. han har været indlagt på
     hospital i danmark, har efterfølgende været indlagt på hospital i rumænien, og
     har herudover været i psykologbehandling i syv måneder i rumænien. han får
     medicin – en behandling svarende til den, der blev iværksat i danmark.”
vidnet c har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 93-99). c
     forklarede supplerende, at han er født i sine forældres hus i clipicesti, hvor han
     også bor nu. hans far døde, da han var tre år. han kender ikke navnene f, ...-f og
     c. fs og cs forklaringer for landsretten om, at han i en årrække i sin barndom og
     ungdom skulle have boet med sin far i burca er usand. som sagt døde vidnets far,
     da vidnet var tre år gammel. han har ikke i sin barndom mødt t1 i flodlejet
     mellem burca og clipicesti, og de har ikke leget sammen som børn. han mødte
     t1 første gang som ung mand på diskotek i landsbyen serbesti, som ligger i
     lokalområdet. t1 kommer fra landsbyen cucuieti i nærheden af clipicesti og
     burca. cucuieti ligger tæt ved burca og er beboet af sigøjnere, som blev flyttet
     dertil af styret i ceausescus tid. rumænerne, herunder beboerne i clipicesti, har
     ikke lyst til at komme der. mange i rumænien omtaler sigøjnerne som forbrydere.
     de tre tiltalte stammer fra og bor eller har boet i cucuieti. der gik måneder
     mellem at vidnet som ung mand så t1 på diskotek i serbesti. de hilste på
     hinanden og talte kort og overfladisk sammen. han har haft den samme relation til
     t2. vidnet ophørte med at gå på bar for 15-20 år siden. han har arbejdet i
     udlandet og har stiftet familie og har 5 børn. som ung mand på 19-20 år var han
     dørmand i clipicesti. han har ikke været dørmand i burca. trafikken går
                                        - 21 -
almindeligvis fra clipicesti til området ved burca, hvor man kan hente brænde.
man kan passere over flodlejet, hvis man er til fods eller rider på hest. gåturen
varer cirka 45 minutter. ellers må man køre udenom over en bro lidt længere væk.
han har nogle gange været med hestevogn i burca – når han har skullet hente
brænde i skovene om efteråret. det er i den forbindelse sket en sjælden gang, at
han er standset i burca for at få en øl eller for at købe cigaretter eller brød. han
har ikke i den forbindelse talt med beboere i burca om, at nogle beboere fra burca
var i danmark for at hente penge. han kender en stor del af beboerne i burca af
udseende, men kender kun få ved navn. han har aldrig fast været på bar i burca
hver weekend. det er vel 15-20 år siden han sidst kom på baren i burca. han har
en bror, som er gift med en pige, der bor lidt uden for burca. han taler dog ikke
med dem for tiden. han har arbejdet i alt 13-14 år uden for rumænien for at
forsørge sin familie. han har undervejs sendt penge hjem. de sidste 5 år har han
overvejende opholdt sig i rumænien. t2-søstrene er meget yngre end ham, og
dem har han ikke set i rumænien.
han kom til danmark for at arbejde. han var for mange år siden kæreste med ... i
en periode på under et år. han kom ikke til danmark i 2014 for at blive kæreste
med hende igen. de tiltaltes forklaring herom for landsretten er usand. han genså
hende først i byretten. han kendte ikke t3, da han mødte hende i clipicesti i
rumænien, men så forklarede hun, hvor hun kom fra og hvem hendes far og
øvrige familie var. hun fik kopi af hans rumænske id-kort. selvom t3 sagde, at
hun kom fra sigøjnerlandsbyen cucuieti tænkte han ikke, at hendes forslag om at
rejse til danmark indebar kriminelle aktiviteter. det er vidnet, der tales om under
en aflyttet telefonsamtale af 2. februar 2015 mellem t1 og t3 (ekstrakt 9, side
261a5). ”den gamle mand”, der tales om under samtalen, er vidnets nabo, .... det
er også vidnet, der tales om under en aflyttet telefonsamtale den 4. februar 2015
mellem t1 og en ukendt (ekstrakt 9, side 277). han havde ikke før sin afrejse til
danmark hørt om, at man kunne tage mobiltelefoner ud af danmark, og han har
ikke talt med c om dette. vidnet havde ikke hørt, at man rejste til danmark for at
lave fiduser med betalingskort.
naboen ... tog til danmark for at tjene penge. som forklaret for byretten sagde ...
under deres samtidige ophold i danmark, at han havde taget en telefon ud. at tage
en telefon ud betyder at købe en telefon gennem et abonnement. man opretter et
abonnement og får så udleveret mobiltelefonen. man skal betale sine afdrag.
sådan foregår det også i rumænien. han kender ikke til de nærmere
omstændigheder i forbindelse med ...s køb af telefonen.
i danmark boede han kun hos t3. han har ikke hentet post på nogen anden
adresse.
han fik at vide, at han skulle have papirer, før han kunne arbejde. han har været
hos kommunen med t3 2-3 gange, herunder med uforrettet sag. han ved ikke,
hvilken adresse han var tilmeldt i danmark. adressen … i hillerød siger ham ikke
noget. han kender en ”…” eller ”…”, som boede i t3s lejlighed på …. t3
lukkede døren til sit værelse, når hun tog af sted fra lejligheden. han kender ikke
til den i t3s soveværelse fundne lædermappe med papirer relateret til ham
(ekstrakt 9, side 132). han kom kun ind i soveværelset i forbindelse med, at han
blev sat til at male væggene i lejligheden. han husker ikke nærmere om t3s
                                         - 22 -
mobiltelefon, men den var vist sort. hun talte i den dagen lang. han ved ikke, om
andre benyttede hendes telefon. han har ringet to gange til rumænien fra t3s
telefon. første gang for at orientere sin kone da han lige var kommet til danmark.
t3 tastede telefonnummeret og overgav ham telefonen. han er bekendt med, at t3
har taget et billede af ham, som hun har lagt på facebook. billedet er taget i t3s
lejlighed i danmark 2-3 timer før, han skulle tilbage til rumænien i januar 2015.
han har ikke selv en facebookkonto, men har hørt om dette fra børnene. forevist
facebook-konto i vidnets navn med profilbillede fra 28. januar 2015 forklarede
vidnet, at han ikke kender til den pågældende konto, men at billedet viser ham i
t3s lejlighed. det er det foto t3 tog få timer før han rejste fra danmark til
rumænien. da han rejste fik han at vide, at han kunne komme tilbage til
danmark, når papirerne var bragt i orden. det blev imidlertid aldrig til noget. han
havde på daværende tidspunkt ikke modtaget breve på adressen … og efterlod
ikke dokumenter, pakker, emballage eller uåbnede breve hos t3. han har ikke set
et dansk id-kort eller kørekort udstedt til ham. han har ikke med t3 på computer
foretaget bestillinger af benzinkort eller varer. han har ikke en e-mailkonto
”…@hotmail.com”. han har således ikke den 28. januar 2015 bestilt en iphone 6.
han har ikke haft de fornødne kort m.v. til brug herfor (ekstrakt 6, side 137). han
har heller ikke bestilt en telefon fra callme. han har ikke haft en telefonæske fra
et sådant køb på t3s værelse (ekstrakt 6, side 143). han har heller ikke bestilt et
benzinkort fra ok, som er fundet i t3s soveværelse. han forstår ikke, at de tiltalte
kunnet begå kriminalitet i hans navn, uden han var til stede.
det er korrekt, når det i rumænsk politirapport af 4. september 2015 er anført, at
han ikke har haft med t1 og t2 at gøre under sit ophold i danmark, men at de
også var dér i den periode, og han havde mødt dem nogle gange (ekstrakt 2, side
173a4). han har ikke talt med t1 i telefon under sit ophold i danmark. han, der
er set på overvågning ved hillerød kommune den 21. januar 2015 (ekstrakt 6,
side 132-133), husker ikke nærmere, hvornår han vendte tilbage til rumænien,
men det var i slutningen af januar 2015.
under sit ophold i danmark arbejdede han 3-4 dage for t2. han fik ikke betaling.
han har fået 400 euro fra t3, da han rejste hjem. t3s ven … sendte 50 euro til
rumænien under hans ophold i danmark i forbindelse med, at hans søn var syg.
han har selv klunset tøj m.v. under sit ophold i danmark. t3 gav ham slik og kiks
med hjem. han er gået glip af en del offentlige ydelser i rumænien som følge af
hans ophold i danmark.
han kender k. k og t2 er fra samme landsby; k bor også i cucuieti. han sælger
koste i landsbyerne i lokalområdet, og kommer meget rundt. vidnet mødte ham et
par gange for 11 år siden i italien. de arbejdede ikke sammen, men sås i
weekenderne med andre rumænere, som arbejde i samme område. k er lidt skør.
vidnet har mødt ham en gang i danmark en dag, hvor han gjorde rent for t2. k
sagde, at han arbejdede for t2 – k sagde ikke noget om, at han skulle tage
mobiltelefoner ud.
vidnet blev kontaktet af politiet i rumænien i efteråret 2015. han blev afhørt af
vicepolitikommissær florian cosma. cosma fortalte, at de tiltalte havde lavet
kriminalitet i danmark. forud herfor vidste han ikke, at firmaer var blevet snydt i
danmark. det er strafbart at lyve over for politiet i rumænien. vidnet kan risikere
                                               - 23 -
      at blive straffet, hvis han forklarer andet her i retten end forklaret over for politiet
      i rumænien. de tiltalte burde afgive forklaring under anvendelse af en
      løgnedetektor. cosma har kontaktet vidnets kone for at få vidnet frem til
      retsmødet her i dag. han er kommet fra spanien til rumænien og derfra til
      danmark. han er blevet ledsaget af dansk politi og vil også blive ledsaget tilbage.
      han er ikke blevet kontaktet af de tiltale efter retsmødet i byretten.”
vidnet d har under hovedforhandlingen den 14. november 2016 supplerende forklaret blandt
andet:
      ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i dommen (ekstrakt 0, side 224-332)
      med den bemærkning, at han under sin forklaring hos politiet fik en allerede
      forberedt forklaring, som han skulle skrive under på. da han afgav forklaring i
      byretten, forklarede han det, som han havde fået besked på af politiet. som
      modydelse herfor fik han afkortet afsoningen af sin fængselsstraf fra 4 år til 2 år
      og 8 måneder.
      anklageren dokumenterede erklæring afgivet af d den 26. august 2016 for notar i
      rumænien.
      d forklarede supplerende, at han er vokset op på et børnehjem i byen .... han lærte
      t2 at kende for ca. 5 år siden gennem sin kæreste, der kommer fra burca. han
      flyttede sammen med kæresten i burca i 2012. de boede 2-3 km fra t2s hus. de
      hang ud på barerne i burca og talte godt sammen.
      han blev løsladt fra fængslet i rumænien den 16. august 2016. da han blev
      løsladt, tog han til focsani, hvor han boede sammen med sin kæreste. han har
      ikke haft kontakt med de tiltalte efter sin løsladelse. han afgav erklæringen hos
      notaren den 26. august 2016. han følte, at han straks efter løsladelsen fra
      afsoningen af sin dom, var nødt til at fortælle sandheden om denne sag. det kunne
      bedst ske ved, at han afgav en erklæring for en notar i rumænien. han kunne ikke
      fortælle om sagens rette sammenhæng under sin forklaring ved sagens behandling
      i byretten. årsagen til dette er, at der var fem fængselsbetjente til stede i lokalet i
      fængslet, hvor han via skype-forbindelse afgav sin vidneforklaring. han
      manglede på daværende tidspunkt fortsat 8 måneder af sin afsoning, og frygtede
      for repressalier, hvis han fortalte andet end det, der fremgik af politirapporten.
      han oplyste hos notaren, at han boede i burca. det er korrekt, at han fik udstedt et
      nyt id-kort den 26. august 2016 i burca, da hans gamle id-kort var udløbet, og at
      det i id-kortet er anført, at han har bopæl i burca. han sendte notarerklæringen til
      landsretten med brev og via e-mail. han fik mailadressen fra en rumænsk advokat,
      advokat grosu silviu crin i focsani. det var helt tilfældigt, at erklæringen kom
      frem på dagen for hovedforhandlingens start i landsretten.
      første gang han blev afhørt af politiet, var han ledsaget af fængselsbetjente, der
      stod lige bag ham under afhøringen. der var ikke en advokat til stede. i byretten
      blev han irettesat af en fængselsbetjent under sin forklaring, da han svarede
      ”forkert” på et spørgsmål. han forklarede, som han blev bedt om af betjentene
      både til politiafhøringen og et halvt år senere i retten. fængselsbetjentene
                                         - 24 -
gestikulerede under hans forklaring over skype. det kunne man muligvis ikke se
på billedet. han havde papirerne fra politiet med sig i fængslet, så han kunne læse
på dem, inden han skulle afgive forklaring over skype.
han fik forevist fotos af ... under politiafhøringen den 25. februar 2015. han fik
alle oplysningerne om ..., dennes køb af telefoner og priserne på de oprettede
firmaer af politiet (ekstrakt 0, side 227, 2. og sidste afsnit). det er således ikke
oplysninger, han har afgivet. han kendte til, at man kunne oprette firmaer og
sælge dem. det har han selv gjort i rumænien. han vidste godt, hvad han foretog
sig i danmark (ekstrakt 0, side 227, sidste afsnit). han købte selv en nokia lumia
820 telefon. han har taget fire telefoner ud. en solgte han, en beholdt han, og to
telefoner tog han med tilbage til rumænien. han har ikke kendskab til, at ... skulle
have købt telefoner af de tiltalte (ekstrakt 0, side 231, sidste afsnit). han er ikke af
de tiltalte blevet instrueret i, hvad han nu forklarer om .... han tror, at han har
oprettet et benzinkort i danmark, da han plejede at købe cigaretter på
tankstationen.
han rejste til danmark første gang, fordi han havde hørt i landsbyen, at man
kunne oprette abonnementer i danmark. det var en hurtig måde at tjene penge på.
der blev talt om dette både i burca og focsani. han vidste, at hans gode ven, t2,
boede i danmark, og det ville derfor ikke blive et problem at finde et sted at bo
når han kom til danmark. t2 og han var allerede da gode venner. endvidere taler
han engelsk, så han ville kunne klare sig på egen hånd i danmark. han rejste til
danmark med turistbus. da han ankom, ringede han til t2, der kom og hentede
ham. han var i danmark i et år. han boede det meste af tiden hos t2 på … t2
åbnede sin dør. de talte ikke om, hvor længe vidnet kunne blive boende. t2 hjalp
ham med at blive registreret på adressen. han skulle registres på en adresse for at
kunne tage mobiler ud. han boede også i 1½-2 måneder på adressen x-vej 19, st.
tv (ekstrakt 8, side 423). det var ham selv, der tilmeldte sig denne nye adresse.
han har endvidere boet ca. 2 måneder på x-vej 5, 1. th., hos en serbisk kvinde.
han tilmeldte sig ligeledes denne adresse på egen hånd. han kom op og skændes
med kvinden, og hun afmeldte ham adressen. han har også været tilmeldt en
adresse i københavn. han betalte ikke husleje under sit ophold i danmark. han
hjalp i stedet til i huset med blandt andet rengøring og indkøb.
han har taget fire mobiler ud. han gjorde det på egen hånd. købekontrakterne var
også på engelsk, så han var klar over, hvad han skrev under på. han foreviste
sygesikringskort i forretningen og fortalte, hvilken mobiltelefon han ville have.
han betalte et beløb på ca. 700 kr. som udbetaling. herefter fik han mobilen
udleveret. pengene til udbetalingen havde han tjent på at samle flasker. han har
taget både iphone, samsung og nokia mobiler ud. han husker ikke hvorfra eller i
hvilken rækkefølge. han forsøgte at begå butikstyveri i bilka, hvor han ville
stjæle en mobiltelefon. han blev anholdt og tilbageholdt i 72 timer. efterfølgende
tog han i bilka og købte den pågældende telefon på afbetaling (ekstrakt 0, side
230, sidste afsnit).
han har i danmark været hjemme hos alle fra t2-familien, og det er derfor, han
kan beskrive deres boliger detaljeret. han havde altid sine papirer på sig i
danmark, og det er ikke korrekt, som angivet i byrettens referat, at t2 tog hans
pas (ekstrakt 0, s. 225, 3. afsnit). t2 talte meget bestemt, men han har aldrig truet
                                         - 25 -
vidnet. det var noget pjat og bare for sjov, da t2 sagde, at han ville slå vidnet, så
han ville ryge ud af vinduet. t2 har aldrig truet med at slå ham (ekstrakt 0, side
226, sidste afsnit).
han er ikke bange for t2-familien. han blev af politiet instrueret i at forklare, at
han frygtede dem, og at t2 truede med, at han ville blive slået og ryge ud af
vinduet (ekstrakt 0, side 226 nederst). vidnet har ikke spurgt t2, hvad det var
med alle de der lån. han kunne have rejst hjem, når han ville. han fik lov til at
rejse, da han gerne ville tilbage til rumænien. t2 kørte ham hjem. da han kom
hjem fra danmark, boede han i sin ven t2s hus, da dette var billigere end at bo i
kærestens hus. t2 afholdt således udgifterne til boligen. senere flyttede også hans
kæreste ind. han har også boet hos j. han er ikke sikker på, om han kender f, ...-f
og c. han kender kvinden l fra burca. det er t1s nabo. han hentede kartofler og
syltede grøntsager hos hende, da han boede i t2s hus. han har muligvis talt med
hende om, at han havde taget telefoner ud, ligesom hun må have set hans nye
telefon fra danmark.
han boede stadig i t2s hus, da han blev anholdt. først blev han spurgt til, hvordan
tingene var foregået i danmark. han forklarede i overensstemmelse med det, der
fremgår af notarerklæringen. efterfølgende kom politiet tilbage til fængslet. de
viste ham fotografier af medlemmer af t2-familien. de sagde, at han skulle
forklare, at han ikke havde et godt forhold til t2, og at han skulle afsone alle fire
år, hvis han ikke samarbejdede med politiet om dette. politiet omtalte ikke noget
med menneskehandel og tvang. politiet fik ham til at underskrive en forklaring,
som han ikke læste igennem. senere fik han i fængslet udleveret en kopi af den
underskrevne forklaring. betjenten, der havde skrevet denne forklaring, var med,
da han afgav forklaring via skype under byretssagen. der var endvidere to
fængselsbetjente til stede. politibetjenten kom og gik under hans forklaring i
byretten (ex. 0, side 224, nederst). han forklarede hele tiden frem til sin
løsladelse, som politiet havde instrueret ham. hvis han ikke gjorde dette, truede
de med, at han ville komme til at afsone hele sin fængselsstraf. dommen, han
afsonede i rumænien, var for tyverier begået i rumænien i 2009. da han blev
prøveløsladt, havde han meldepligt. han fortalte myndighederne i rumænien, at
han ville rejse til danmark.
... (ekstrakt 2, side 177) er en ven fra .... han sagde til ..., at han ville tage til
danmark for at arbejde i byggebranchen, fordi han ikke ville fortælle sin ven om,
at han skulle tage mobiler ud. han kunne kontakte enten ... eller t2, når han
ankom til danmark. han betalte selv for busrejsen til danmark. det kostede 130
euro. (ekstrakt 2, side 177).
han kom til danmark for 5 dage siden. han valgte at tage til danmark nu, da han
først ville nyde friheden efter sin løsladelse. han er kommet, fordi hans bror
ringede til ham og fortalte, at politiet blev ved med at søge efter ham på en
adresse i ..., tæt ved broderens hus. han bor hos en ven i københavn. han kender
ikke adressen i københavn, men han kan udpege adressen for politiet. det var
tilfældigt, at han mødte op ved landsretten netop i fredags. det var advokat grosu
silviu crin fra focsani, der havde oplyst ham om, at han ikke skulle møde ved
landsrettens hovedbygning i bredgade 59 i københavn, men på 2. sal i
landsrettens bygning i bredgade 42, københavn. han har ikke haft kontakt til de
                                              - 26 -
     tiltalte, efter han kom til danmark. han vidste, at han kunne skade sin ven t2,
     hvis han tog kontakt til ham. han har ikke mødt t2 eller t1, mens han opholdt sig
     i burca efter sin løsladelse i august 2016. han bor ca. 2½ km fra t2-brødrenes
     huse i burca. hertil kommer, at han noget af tiden har opholdt sig andre steder i
     rumænien, herunder ved byen iasi, hvor han kan være i fred.”
vidnet e har supplerende forklaret blandt andet:
     ”anklageren oplæste vidnets forklaring i byretten (ekstrakt 0, side 219-221).
     vidnet vedstod forklaringen som gengivet i dommen.
     vidnet forklarede indledningsvis, at han med urette er dømt for menneskehandel.
     de ”forurettede” har selv fået mobilerne med efter at have købt dem og er således
     ikke blevet udnyttet af ham. 12 personer har for retten forklaret, at de var blevet
     udnyttet – i strid med, hvad de havde forklaret til politiet tidligere. han har
     herudover været på den rumænske ambassade med 18 personer. de pågældende
     talte selv med personalet på ambassaden og sagde ikke på dette tidspunkt, at de
     skulle være blevet udnyttet. de ”forurettede” har også fået penge fra center mod
     menneskehandel og har derfor haft et incitament til at forklare, som de gjorde.
     han har talt meget i telefon med t1 fra juni 2014 til anholdelsen i februar 2015.
     det kan godt passe, at de har kommunikeret med telefon eller sms svarende til
     hver anden dag. t1 har kun talt om personer fra sin egen familie og fra landsbyen
     burca eller vidra kommune.
     når vidnet for byretten forklarede, at ”der var en hel landsby fra rumænien, der
     fik danske cpr.numre” (ekstrakt 0, side 220) talte han ikke om beboere fra
     landsbyen burca, men beboere fra en anden landsby. det var beboere fra
     landsbyen margininu.
     et møde på gaden i københavn mellem vidnet og t1s søster ... som beskrevet af
     ... siger ham ikke noget (ekstrakt 0, side 77). vidnet taler ikke dansk. t1 er ikke
     kommet med nogen af de måske 400-500 personer, som vidnet har lavet ulovlige
     papirer til (ekstrakt 0, side 220, 4. afsnit). han husker møder på tomsgårdsvej
     med t1, der var sammen med to brødre. den første bror tog mobiltelefoner ud.
     vidnet har været hos skat med personer, der boede hos ham, men ikke med ....
     det er således ukorrekt, hvad ... har forklaret herom (ekstrakt 0, side 85, sidste
     afsnit). måske har vidnet tilfældigt mødt t1 hos skat. navnet ... siger ham i
     øvrigt ikke noget. a lyver, når han forklarer om et møde med vidnet (ekstrakt 0,
     side 150, 3. afsnit). d har måske været hos vidnet for at underskive
     ansættelsespapirer (ekstrakt 0, side 226, 2. afsnit). vidnet har ikke haft med t1 og
     mobiltelefoner at gøre – ud over, at vidnet har fået betaling for at udstede falske
     lønsedler. vidnet vil ikke udtale sig om, hvorvidt han har haft et løbende
     samarbejde med t1, og ønsker ikke at udtale sig om eller blande sig i t1s familie
     eller forretninger.
     vidnet blev forholdt en række aflyttede telefonsamtaler med t1. om samtaler den
     8., 9. og 10. september 2014 (ekstrakt 9, side 20, 21 og 22) forklarede vidnet, at
                                             - 27 -
     t1 spurgte om, hvorvidt han skulle tage til skat eller til kommunen. vidnet blev
     spurgt, fordi han lavede t1s lønsedler. t1 betalte for dokumenterne. de ”deltes”
     ikke om c. han husker ikke, hvorfor der skulle bruges et password ”t326”. om
     samtale den 12. september 2014 (ekstrakt 9, side 23) forklarede han, at det er for
     sjov, når der tales om at ”sælge” en kvinde. det er korrekt at t2 havde vidnets
     telefonnummer. om samtale den 5. oktober 2014 (ekstrakt 9, side 26) forklarede
     han, at t1 havde oplyst at kunne leje et hus i jylland for 7.000 kr., som skulle
     bruges i forbindelse med bedragerier. nogle rumænere skulle bruge en adresse,
     når de skulle købe mobiltelefoner for at ”tage dem ud”. de pågældende skulle
     være i huset for at tage imod mobiltelefonerne, når de blev sendt dertil. vidnet
     havde ikke med bedragerierne at gøre og sagde under samtalen nej til at have med
     lejemålet at gøre. om samtale den 8. november 2014 (ekstrakt 9, side 45)
     forklarede han, han ikke selv ”tog mobiltelefoner ud”. t1 ville vente med at ”tage
     telefoner ud” til senere i november, hvor telefoner ville komme på tilbud. ”vores
     folk” dækker ikke over, at vidnet og t1 samarbejdede om at udnytte nogle
     rumænere. om samtale den 9. november 2014 (ekstrakt 9, side 48) forklarede han,
     at han havde et hus i rødby, muligvis på stationsvej. om samtale den 14.
     november 2014 (ekstrakt 9, side 50) forklarede han, at han fik at vide af t1, at han
     havde et hus i brønderslev. t1 sagde i samtalen, at de skulle ”tage telefoner ud”.
     om samtale den 19. november 2014 (ekstrakt 9, side 54) forklarede han, at han
     ikke har handlet nemid sammen med t1. en af t1s personer havde solgt sit
     nemid til ham for ca. 3.000 kr. han hedder b og kom på egen hånd uden om t1,
     som ikke måtte få noget at vide. vidnet havde tidligere solgt lønsedler til b,
     hvorfor han kendte vidnets adresse. han var almindelig/slank og havde vist nok
     en bror. vidnet videresolgte bs nemid og kopi af pas til en pakistaner. om
     samtale den 30. november 2014 (ekstrakt 9, side 62) forklarede han, at t1 ville
     sælge et benzinkort, som han havde fra en af sine logerende familiemedlemmer
     fra sin landsby. der var tale om flere sådanne tilfælde. vidnet kunne ikke vejlede
     om internetlån. om samtale den 2. december 2014 (ekstrakt 9, side 66) forklarede
     han, at det var godt at blive medlem af 3f, fordi man samtidig fik et lo-guldkort,
     som gav adgang til en kredit på 10.000 – 20.000 kr. t1 spurgte nærmere til det.
     t1 havde adgang til en anden persons konto. de rumænere, der kom til danmark,
     kendte kun til mobiler og benzinkort. vidnet fik ikke del i t1s provenu, men hjalp
     ham bare som den fattige avissælger, t1 var. om samtale den 16. december 2014
     (ekstrakt 9, side 76) forklarede han, at han ikke udvekslede nemid’er med t1.
     det har noget med en ... at gøre, som t1 ikke kommunikerede direkte med. ...
     havde ansvar for køb på internettet, og t1 spurgte vidnet om dette.”
vidnet f har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 238-243).
     f forklarede supplerende, at han ikke kender d særligt godt, men dog husker, at d
     havde været i burca sammen med en kvinde for ca. 3 år siden i en periode på 3-4
     måneder. d havde ikke et hus og boede forskellige steder. i burca boede han i en
     periode i et hus, der ligger nogle få hundrede meter fra vidnets hus. om foråret –
     efter han havde været i landsbyen i 3-4 måneder – blev d taget med af politiet.
     dette skete før, vidnet rejste til danmark. når han i byretten forklarede, at han
                                         - 28 -
ikke kendte d, var det fordi, han ikke kender ham særlig godt og i øvrigt ikke
kender hans fulde navn. han var lidt stresset under byretssagen, hvilket også kan
være årsag til, at han ikke genkendte d på det billede, han fik forevist i byretten.
d er slank og lidt mørk. nu forevist et ”anonymiseret” billedet af d og forespurgt
til sit kendskab til personen på billedet forklarede vidnet, at den pågældende
person ikke kommer fra vidnets landsby, og at vidnet ikke kender den
pågældende. adspurgt, om personen på billedet kan være d forklarede vidnet, at
han ikke er sikker på, om dette er tilfældet, idet han alene har set d nogle få gange
på afstand, og dette sidst var for mere end 2 år siden. han ved ikke, om d har
været i danmark. han har aldrig talt med d.
c har sammen med sin far boet på vidnets forældres gård i 25-30 år. han har ikke
talt med c, men han kender ham godt. man skal gå 25-30 minutter og passere en
flod for at komme til landsbyen clipicesti, hvor c også har boet. vandet i floden
går højest til knæene. de fleste fra landsbyen tager denne vej over floden til
clipicesti. der er en anden asfalteret vej til clipicesti, men den vej er længere.
vidnet har hørt, at c har været i danmark. det var før, vidnet kom til danmark.
det er noget, som han har hørt. før i tiden var c i burca hver weekend. han var
da ugift og hyggede sig med at gå på bar, hvor han talte med mange forskellige
mennesker. vidnet går ikke selv på bar og ved ikke præcis, hvem c talte med i
baren. c kendte alle i vidnets landsby. han har intet kendskab til cs
familieforhold, men han har fået oplyst af politibetjenten cosma, at c er gift og
har to børn. c er rejst til italien med familien for at arbejde.
a kommer fra byen arad. a boede på pensionatet i fredensborg samtidig med
vidnet. a drak meget og var tit fuld. om morgenen, når a var ædru, kunne vidnet
tale med ham. a fortalte, at han havde et barn og var blevet skilt fra sin kone. han
var taget til danmark for at tjene penge, som han kunne sende hjem til familien. a
var klar over, hvad han foretog sig i danmark. han var i danmark for at tjene
1.000 euro ved at tage mobiler ud. a var glad for at være i danmark. han havde
været i danmark længe inden, vidnet ankom, og han var der fortsat, da vidnet
rejste tilbage til rumænien. han har fået fortalt om en episode, hvor politiet blev
tilkaldt, fordi a havde gjort mærkelige ting herunder afklædt sig. a havde et
mærkeligt blik, der bar præg af, at han tog stoffer. han virkede unormal og
spillede høj musik på sit værelse. han har ikke set a tage stoffer, men han opførte
sig som om, at han var påvirket af stoffer. det kan godt passe, at udlejeren ikke
har set a drikke eller være fuld, da a gemte sig på sit værelse for udlejeren. han
ved ikke, hvad a foretog sig, når han ikke var på pensionatet.
... var i danmark sammen med sin far. de kom fra buzau i rumænien. de boede
på pensionatet, men han ved ikke, hvad de lavede i danmark. ... var en stille og
tilbagetrukket person. han ved ikke, om ... havde kontakt til a.
... var den eneste person fra landsbyen, som han mødte under sit ophold i
danmark. vidnet var i danmark i ca. 5 uger. en af ugerne var han på pensionatet i
fredensborg, og de resterende cirka 4 uger tilbragte han i et hus ved ålborg
sammen med .... vidnets kone kom til jylland ca. 1 uge efter vidnet. det var t1,
som kørte dem til pensionatet og siden til adressen i jylland. her sad de blot og
ventede i lejligheden. der var ingen forretninger i det område, hvor de boede. de
fordrev tiden med at gå nogle ture i landsbyen. han fik 1.000 euro af t1, da han
                                             - 29 -
     rejste tilbage til rumænien. han fik pengene, fordi han havde taget tre mobiler ud.
     det var det, som de foretog sig i jylland. t1 har efterfølgende sendt ca. 100 euro
     til vidnets datters 18 års fødselsdag. t1 har hjulpet ham meget. han har ikke talt
     med de tiltalte efter byretssagen. han har set dem i landsbyen i rumænien efter
     byretssagen, men han har ikke talt med dem.”
vidnet g har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 243-246).
     i forbindelse med oplæsningen af vidnets forklaring blev der foretaget afspilning
     af tre videosekvenser optaget med vidnets mobiltelefon.
     g forklarede supplerende, at videooptagelserne blev optaget med hendes
     mobiltelefon under vidnets ophold i danmark. hun kender d. han har været i
     deres landsby i rumænien. forevist et billede af d forklarede vidnet, at dette er
     ”…”, hvilket er d kaldenavn. d har boet i landsbyen i 3-4 måneder. der var i
     2013 eller 2014. d boede hos t2, da han var i landsbyen. hun hilste på d, hvis
     hun mødte ham i forretningen. hun så, at han havde penge med og kunne betale
     for det, han købte. hun talte med d efter han havde været i danmark. han havde
     fortalt, at alt havde været perfekt i danmark, og at han havde fået penge. han var
     lykkelig, da han vendte hjem fra danmark. mændene i landsbyen mødes på
     caféen efter arbejde eller om søndagen, hvor de drikker og taler sammen. d havde
     på caféen fortalt mændene fra landsbyen alt om, hvordan han havde taget
     mobiltelefoner ud af danmark. d blev på et tidspunkt anholdt, og hun har ikke set
     ham siden. det var ved nærmere eftertanke ikke hende selv, men derimod hendes
     mand, f, som talte med ds i landsbyen. ion har så fortalt hende det, han har hørt.
     hun fortalte ikke om sin viden om ds i byretten, fordi hun ikke kendte ds fulde
     navn. hun har ikke talt med de tiltalte om sagen, efter den har været behandlet i
     byretten. man kommer til clipicesti ved at gå over floden. det er den vej, som
     man oftest bruger. hvis man er i bil, skal man benytte en anden vej. både burca
     og clipicesti er små landsbyer. indbyggerne fra clipicesti skal igennem burca for
     at komme til byen focsani, der er en større by.
     vidnet kender c. hun kan kende ham, hvis hun ser ham. forevist ”anonymiseret”
     billede af c bekræfter vidnet, at det er c, som bliver kaldt ”...”. c har for år
     tilbage boet sammen med sin far hos vidnets svigerfar i burca i ca. 20 år. det var,
     fra han var spæd, til han blev 20 år. efterfølgende flyttede c lidt rundt og boede
     blandt andet i clipicesti. c har været i danmark. hun har personligt talt med ham
     i burca, og han var klar over, at han skulle til danmark for at tage mobiler ud.
     ingen havde tvunget ham til noget. hun har ikke talt med ham efterfølgende, men
     det har andre fra landsbyen, og han sagde, at han var glad for at have været i
     danmark. han havde penge med hjem fra danmark. c lyver, når han forklarer, at
     han troede, at han skulle til danmark for at arbejde.
     vidnet forklarede videre, at a boede på pensionatet i danmark sammen med
     vidnet og hendes mand. hun boede på pensionatet i 2 uger. hun lavede mad til sin
     mand og sig selv, og nogle gange tilbød de, at a kunne spise med dem. hun talte
                                             - 30 -
     så med a om, hvorfor de var i danmark, og hvad de skulle bruge pengene på, når
     de kom hjem. a var vist i danmark for at tjene penge ved at stjæle og for at tage
     stoffer. han var misbruger. han var derfor ikke i stand til at få et arbejde. hun
     sagde til ham, at han skulle tage det roligt. hun har ikke set ham tage stoffer, men
     han havde røde øjne og var forvirret. han lignede en, der tog stoffer. han kunne
     finde på pludseligt at opføre sig mærkeligt. der blev på pensionatet omtalt en
     episode, hvor a havde ringet til politiet, for at folk skulle lægge mærke til ham.
     han drak alkohol hver dag under opholdet på pensionatet. hun har set han drikke,
     og han var ofte fuld. hun så, at a en dag faldt om uden for pensionatet. a boede
     sammen med ... på pensionatet. hun ved ikke, om de drak sammen. hun har ikke
     kommentarer til, hvad ... har forklaret eller ikke forklaret om a forhold på
     pensionatet. hun har ikke hørt a tale om at tage mobiler ud, men det må have
     været årsagen til, at han var i danmark.
     hun var ikke bekendt med d og cs fulde navne under byretssagen, og dette var
     årsagen til, at hun i byretten forklarede, at hun ikke kendte dem. hun fik 1.000
     euro af t1, da hun rejste tilbage til rumænien. hun har efter byretssagen mødt t1
     og t2 i burca, men hun har alene hilst på dem.
     hun har ikke talt med d. alt hvad hun ved om ham, har hun hørt fra andre. men
     hun har selv talt med både c og a.
     hun tog til danmark for at tage mobiler ud. hun og t1 tog hen til en forretning og
     udfyldte nogle formularer, som hun skrev under på med sit navn. formålet var på
     afbetaling at købe en mobiltelefon, som hun så kunne sælge til folk i rumænien. i
     forretningen valgte hun selv telefonen, og t1 oversatte for hende og hjalp med at
     udfylde papirerne. hun fik imidlertid ikke udleveret en mobiltelefon, da hun ikke
     blev godkendt. hun havde ikke penge til at betale afdrag på mobiltelefonen. det
     var hendes egen ide at tage til danmark for at tage mobiler ud. hun kontaktede
     t1, fordi han var i danmark, og alle sagde, at t1 opførte sig pænt. t1 betalte for
     deres transport og ophold i danmark og har betalt dem 1.000 euro, da de rejste
     hjem. t1 fik ikke noget for at hjælpe dem på denne måde. han er en meget flink
     mand. hun havde i danmark brug for lommepenge, og t1 hjalp hende med at
     bestille et ok-benzinkort over nettet, da hun ikke selv kunne betjene en computer.
     hun modtog kortet med posten, mens hun boede i ålborg. hun brugte
     benzinkortet til indkøb af tøj, mad og cigaretter. det er hende, der har foretaget
     købene med benzinkortet. hun købte disse varer i butikker med lave priser.
     foreholdt udskrift fra konto i vidnets navn med ok-benzin forklarede vidnet, at
     hun ikke har foretaget køb af benzin eller diesel med ok-benzinkortet. hun har
     over internettet foretaget indkøb af 6 iphone mobiltelefoner og oprettet et lån hos
     vivus. hun var ligeglad – hun gjorde det bare. hun fik hjælp ved computeren, da
     hun ikke kunne finde ud af det selv. hun skrev et password ned på et stykke papir,
     som hun opbevarede, men det gav hun til personerne, når de hjalp hende. hun har
     ikke givet et password ”…” til en person ved navn …. hun husker ikke, om hun
     har oprettet et password. e-mailadressen ”…@hotmail.com” har hun intet
     kendskab til. hun har ikke oprettet en e-mailkonto og har ikke set mails til denne
     konto.”
vidnet ...-f har supplerende forklaret blandt andet:
                                             - 31 -
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 246-250).
     ...-f forklarede supplerende, at han fortsat ikke er på talefod med familien t2.
     han kender ikke d, men han kender ”...”. ... har boet i vidnets landsby, burca, i 3-
     4 måneder. forevist et billede af d bekræftede vidnet, at dette er ”...”. d boede et
     par måneder hos t2, og derefter boede han et par måneder hos j – kaldet tyrkeren.
     han udførte skovarbejde, samlede brænde og hjalp rundt på vingårdene i området.
     en dag kom politiet og anholdt d. det var i foråret 2015. vidnet har ikke set ham
     siden. han har hørt fra j, at d har været i danmark. vidnet har ikke talt med eller
     haft noget at gøre med d. han ved ikke om d er mødtes med og har talt med
     andre mænd i burca.
     c boede ca. 2 kilometer fra vidnet i nabolandsbyen. han har set c i burca af og
     til, inden c rejste til danmark. han har ikke talt med c, men han har hørt, at c
     havde været i danmark. c havde venner i burca, da han tidligere har boet i burca
     sammen med sin far. c kom af og til på baren i burca. han kender ikke navnene
     på cs venner i burca. han ved ikke, hvor ofte c var i burca. c boede vist hos sin
     svigermor, da begge hans forældre er døde. c er gift og har børn.
     han kender ikke a. forevist et billede af a forklarede vidnet, at han ikke
     genkender personen.”
vidnet j. gottlieb har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 169-172)
     og afgav supplerende forklaring. vidnet forklarede blandt andet, at skattesystemet
     grundlæggende er baseret på tillid. normalt indberetter arbejdsgiveren månedligt
     oplysninger om løn og indeholdte a-skatter. det sker senest den 10. i den
     efterfølgende måned. det kan ske, at fristen overskrides. dette er gebyrbelagt.
     virksomhederne skal indeholde og afregne de indberettede a-skattebeløb.
     normalt vil en lønmodtager reagere, hvis arbejdsgiveren indeholder for store
     beløb i a-skat. man kan sige, at lønmodtageren normalt på skat’s vegne vil
     påse, at der ikke indeholdes for store beløb i a-skat. hvis en arbejdsgiver
     foretager for store a-skattetræk, vil det normalt indebære, at der ved
     årsopgørelsen udbetales overskydende skat til lønmodtageren. dette bygger på
     den tillidsbaserede forudsætning, at arbejdsgiveren har indeholdt det pågældende
     beløb og afregnet dette til skat. en arbejdsgiver og lønmodtager kan sammen
     ”snyde” systemet, hvis arbejdsgiveren i perioden lige op til tilbagebetalingen af
     overskydende skat indberetter for høje a-skattetræk – måske således at der
     indberettes for flere lønperioder under en samlet og for sen indberetning – som
     imidlertid ikke bliver afregnet af virksomheden til skat, og hvis lønmodtageren
     efterfølgende undlader at tilbagebetale den for meget udbetalte overskydende skat.
     det kræver altså et samvirke mellem virksomhed og lønmodtager – eller at der er
     en bagmand som både styrer virksomheden og har adgang til lønmodtagerens
     nemkonto. i nogle ”varianter” er det set, at virksomhedens bagmænd
     efterfølgende korrigerer virksomhedens indberetning som fejlagtig. det sker for at
     søge at undgå, at skat forfølger virksomheden. i andre tilfælde lader
                                               - 32 -
     bagmændene bare virksomheden opløse. skat vil ved mistanke om bedrageri
     foretage en række undersøgelser, før man tager stilling til, om der skal ske
     politianmeldelse. i den foreliggende sammenhæng har virksomhederne …
     service.dk, … service indgået i et kompleks af virksomheder, som skat har
     mistanke mod. mistanken bygger på en række faktorer. man har blandt andet set
     på, om lønindberetningerne har haft en normal kadence eller om virksomheden
     har foretaget en samlet og for sen indberetning af løn for flere måneder, om ejeren
     af virksomheden har bopæl i danmark, om virksomheden de facto ikke har drevet
     virksomhed fra sin registrerede adresse, om arbejdsgivererklæringerne til de
     udenlandske arbejdstagere har været udstedt af en anden arbejdsgiver end den, der
     står som udbetaler af lønnen, om der har været hyppige skift i virksomhedens
     ledelse eller revision, og om virksomheden sletter de indberettede oplysninger
     igen. der kan være en god forklaring på, at arbejdsgiveren sletter de indberettede
     oplysninger, men det er ikke altid tilfældet. skat skrider ind overfor
     virksomheder, der i misbrugshensigt sletter indberettede oplysninger.
     … service.dk, cvr-nummer …, med adressen …, 3400 hillerød (ekstrakt 10,
     side 70c41) må ikke forveksles med … service .dk /…, cvr-nummer …, med
     adressen …, 10 tv, 2200 københavn n (ekstrakt 10, side 70c43). der er dog et
     påfaldende navnesammenfald. ved enkeltmandsvirksomheder følger cvr-
     nummeret altid personen.
     skats krav vedrørende ... dokumenteredes fra ekstrakt 5, side 388 ff. vidnet
     oplyste, at det angivne beløb ikke ses at være udbetalt, og er et forsøg. der skete
     tillige dokumentation fra ekstrakt 6, side 349 ff vedrørende b. vidnet oplyste også
     vedrørende denne, at det angivne beløb ikke ses at være udbetalt. endelig skete
     dokumentation vedrørende …, ekstakt 8, side 341 ff. vidnet oplyste, at den
     overskydende skat er blevet overført til en nemkonto i ...s navn.”
vidnet filialdirektør m. kølben har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 178-180)
     og afgav supplerende forklaring. hun forklarede blandt andet, at det ikke er
     underligt, at udlændinge har en ven med i banken for at tolke, og at den samme
     person kommer flere gange i den funktion. de personer, som t1 kom med i
     banken, skulle have oprettet almindelige lønkonti. man oprettede så en
     grundkonto med tilknyttet nemkonto. en person, som fungerer som tolk viser
     normalt id med glæde, men det ville t1 ikke. ...-bs konto var også en almindelig
     lønkonto – ikke en firmakonto. det var efter hendes erindring ikke oplyst ved
     kontoens oprettelse, at banken kunne forvente større indbetalinger fra udlandet,
     hvilket der imidlertid skete. hovedkontoret blev opmærksom på dette, da man
     havde fået oplyst fra indbetalerne i udlandet, at betalingerne beroede på svig.
     hovedkontoret orienterede dem i hillerød-filialen om forholdet, og de begyndte at
     undersøge det nærmere. der var tale om flere betalinger fra udlandet. i filialen
     indkaldte man ...-b til et møde i den anledning, måske via e-mail. det blev oplyst,
     at der var tale om indtægter ved bilsalg, og man bad om dokumentation for dette.
     ...-b svarede stort set ikke på spørgsmål til mødet, men sad bare og nikkede. det
     var tolken, ..., som førte ordet i ...-b sted. de fik modstridende oplysninger og
                                            - 33 -
     ville ikke slette spærringen af kontoen, hvor der var et større indestående. man
     kunne ikke under mødet gennemskue, om tolken tolkede korrekt. den kvindelige
     tolk havde efter vidnets erindring en eller anden relation til t1, men hun husker
     ikke nærmere om dette. efter den pågældende sag blev der ikke i hillerød-filialen
     oprettet yderligere bankkonti for rumænere, som anvendte t1 som tolk. ”
vidnet kriminalassistent henrik holm sørensen har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 182-185)
     og afgav supplerende forklaring. han forklarede blandt andet, at han har afhørt
     mange rumænere i denne sag. a fremstod åbenhjertig og psykisk mærket, men det
     er ikke vidnets indtryk, at a opdigtede eller fandt på de ting, han forklarede om. a
     var ikke psykisk ustabil ved afhøringen, men var grådlabil. a følte sig også
     presset af, at han havde en oplevelse af, at politiet ikke havde villet tage ham
     alvorligt tidligere. modus i hvepsebosagen med udnyttelse af udlændinge, der er
     blevet bragt til danmark, er set i andre sager hos nordsjællands politi efter denne.
     han har ikke undersøgt, om a er blevet behandlet på psykiatrisk hospital i
     danmark.”
vidnet politiassistent benjamin touré har supplerende forklaret blandt andet:
     ”vidnet vedstod forklaringen som gengivet i retsbogen (ekstrakt 0, side 185-187)
     og afgav supplerende forklaring. han forklarede blandt andet, at han var med nede
     i kælderen på ..., hvor blandt andre t3 boede. han mener at huske, at der var låst.
     t3 var nok ikke i soveværelset, da de ransagede der. hun overværede
     ransagningen i lejligheden. det er normal fremgangsmåde ved ransagninger, at
     man konfronterer beboeren med, om fundne effekter tilhører den pågældende.
     han husker ikke, om t3 sagde, at der var andre, der brugte den iphone, som lå til
     opladning under sengen i hendes soveværelse. han mener ikke, at hans
     erindringer om den fundne ipad og den fundne iphone kan være ”smeltet
     sammen”, blandt andet henset til at effekterne blev fundet forskellige steder. det
     var meget usædvanligt med fundene af kontanter, dokumenter og diverse kort
     gemt i sengestellet og under gulvtæppet. de gik meget grundigt til værks under
     ransagningen. et ”sæt” bestående af nemid, sygesikringsbevis og kørekort blev
     fundet under sengen. ”
vidnet h har forklaret blandt andet:
     ”… at han i november 2013 kørte fra vidra i rumænien til danmark sammen med
     t2 og i. han havde selv spurgt t2, om han måtte komme med til danmark for at
     tjene penge. t2 havde ikke lovet vidnet arbejde i danmark. han betalte ikke for
     turen til danmark. ved grænsen fik de problemer med bilen. de kom i kontakt
     med en ung mand, der solgte vejafgiftsbilletter. forevist et billede af a
     bekræftede vidnet, at den unge mand ved grænsen var a. a satte dem i kontakt
     med en mekaniker, som kunne reparere bilen. a spurgte, om han måtte komme
                                              - 34 -
     med til danmark. vidnet selv var for gammel til at få et regulært arbejde i
     danmark, men han regnede med at kunne tjene penge ved at sælge aviser og
     samle pantflasker. vidnet havde ikke været i danmark før, men han havde hørt fra
     andre, at det skulle være godt at komme til danmark for at tjene penge. a ville
     gerne med til danmark og tjene penge til sin familie. han fortalte, at han og
     konen var skilt, og at hun var rejst til england. a spurgte ikke nærmere til, hvilket
     arbejde man kunne få i danmark. a sagde selv uden opfordring, at han havde
     hørt, at man kunne tage mobiler ud af danmark, hvis man blev godkendt i
     forretningen. det var inden de steg ind i bilen og kørte videre mod danmark. a
     forklarede ikke nærmere herom og talte ikke om andre måder at tjene penge på i
     danmark. denne samtale foregik, mens bilen blev repareret. t2 overhørte ikke
     samtalen, da han var sammen med mekanikeren. det var a, der uopfordret
     spurgte dem, om han måtte komme med til danmark (ekstrakt 0, side 149, 1.
     afsnit). vidnet sagde til a, at det var svært at finde arbejde i danmark. a spillede
     lidt smart, men gjorde ellers et godt indtryk under samtalen og sagde, at han nok
     selv skulle klare sig, når han var kommet frem.
     da de kom til danmark, blev vidnet og a indlogeret hos t1. han betalte ikke for
     opholdet hos t1. den første uge gik det godt, men efterfølgende begyndte a at
     drikke og kom fuld hjem og talte højt. vidnet har ikke set a tage stoffer. t1s kone
     bad a om at flytte, da hun ikke ville have ham boende sammen med sine børn. a
     flyttede efterfølgende til et pensionat. vidnet nåede at bo sammen med a i 9 dage
     hos t1. herefter har vidnet ikke set a.
     vidnet har ikke købt mobiltelefoner i danmark. han var derimod i en
     mobiltelefonforretning med t1, hvor der blev taget to mobiler ud. han var i
     forretningen med t1, da vidnet ikke kan tale dansk. det var vidnet, som bad t1
     om hjælp. han tog selv imod mobilerne i forretningen og gav dem til t1, der
     solgte dem for ham. han fik ikke pengene for mobilerne. da han rejste hjem, fik
     han betalt busbilletten og fik 6-700 euro i kontanter. han har i danmark haft en
     mercedes registreret i sit navn. han fik at vide, at han kunne købe bilen, hvis han
     tjente penge nok. han har også haft en mazda 626 og en peugeot indregistreret i
     sit navn. t1 havde foreslået, at han skulle købe en bil, men han havde ikke råd til
     det. han ved ikke, hvorfor tre biler skulle indregistreres i hans navn (ekstrakt 5,
     side 141). t1 sørgede også for, at han fik en mailadresse, og vidnet fik ikke penge
     for dette.
     han kender ikke c. forevist et billede af c bekræftede vidnet, at han ikke kender
     ham. han er ikke blevet kontaktet af t1 eller t2, inden han tog til danmark i dag.
     han er ikke blevet instrueret i, hvad han skulle forklare.”
vidnet i har under hovedforhandlingen den 11. november 2016 forklaret blandt andet:
     ”… at t1 for to dage siden i rumænien stoppede hans kone og datter, der var på
     vej til børnehaven. hans kone fik besked på, at hun skulle sige til vidnet, at han
     ikke skulle afgive forklaring i retten i dag. vidnet har ingen kontakt haft med de
     tiltalte, efter han kom hjem fra danmark. men for en uge siden begyndte t1 at
     forsøge at komme i kontakt med ham over telefonen, hvilket vidnet undgik.
     vidnet ønsker derfor, at de tiltalte ikke skal være til stede, når han afgiver
                                        - 35 -
forklaring, hvis han skal kunne afgive en uforbeholden forklaring. begæringen
gælder også t3, som for cirka et år siden har kontaktet vidnet over telefonen. han
fik et brev fra t1 på vejen til danmark i forbindelse med at han skulle møde i
landsretten for at afgive forklaring. han har udleveret dette brev til politiet.
i forklarede videre, at han i november 2013 kørte til danmark sammen med t2 og
h. ved grænsen mødte de a, der solgte vejafgiftsbilletter. en af vidnets venner ...,
der kørte bilen sammen med t2, foreslog a, at han kunne tage med til danmark.
a var en sølle person. ... havde været i danmark før og fortalte a om, at de tog
mobiler ud af danmark. a sagde, at han ikke havde noget tøj at tage med. t2
sagde, at han nok skulle hjælpe med at skaffe tøj. a virkede lidt usikker, men
valgte at tage med dem. vidnet husker, at t2 i bilen sagde, at a ville få 1.000
euro af t1 for at hjælpe med at tage mobiler ud. vidnet var selv blevet lovet det
samme. vidnet skulle modtage betaling fra t2, og a skulle have betaling af t1.
at ”tage mobiler ud” betyder, at man køber en mobiltelefon i en forretning på
afbetaling. det var en slags fidus, hvor man ikke betalte afdragene. a var med på
ideen, og han sagde ikke fra eller bad om at blive sat af bilen. a blev i danmark
sat af hos t1. vidnet boede hos t2. t1 havde problemer med at have a boende,
så a blev i stedet indlogeret på et pensionat. vidnet var i danmark i 2 måneder. i
denne periode boede vidnet hos t2 og kortvarigt på pensionatet. a boede da på
pensionatet. a virkede som en almindelig person, men han drak dog for meget
alkohol. han har ikke set a tage stoffer eller opføre sig underligt. forevist et
billede af a bekræftede vidnet, at det er a. vidnet har ikke haft kontakt til t2,
efter han kom tilbage til rumænien. for mere end et år siden kom t2 på besøg
hos vidnet til en kop kaffe. i danmark var vidnet med i forretninger og på
posthuset, hvor han skrev under på modtagelsen af mobiltelefoner. t2 bestilte
telefonerne på internettet. aftalen om, at vidnet skulle have 1.000 euro af t2 for
at tage mobiler ud var på plads, inden han rejste til danmark, og aftalen blev
overholdt af t2. t2 stod for transport, indlogering og kost. vidnets ”arbejde”
bestod i at skrive under i forretningerne og på posthuset. i danmark havde han
også arbejdet som daglejer hos en mand ved navn …, der har en køreskole tæt på
hillerød. dette arbejde modtog han selv betaling for.
han fik et brev af h i går, da de ventede på at skulle til danmark. det er det brev,
som retten har fået en kopi af i dag. brevet er fra t1. vidnet tror, at t1 har
dikteret brevet til sin kone, der må have givet brevet til h, fordi t1 ikke kunne
komme i kontakt med ham i rumænien. h sagde, at vidnet skulle rive brevet i
stykker, når han havde læst det. da de senere ventede i lufthavnen i går i
rumænien, spurgte h, om han havde læst og revet brevet i stykker, hvilket vidnet
bekræftede. h sagde, at t1 havde sagt, at vidnet og h skulle tale sammen, så de
kunne forklare det samme i landsretten. brevet har påvirket ham, idet han er
bekymret for sin families sikkerhed. formuleringen ”vi er landsbyboer og har alle
børn og familie” gør ham bange. han opfatter det som en trussel på samme måde,
som da hans kone blev stoppet på vej til børnehaven. det er også påfaldende, at
t1 pludselig vil i kontakt med ham en uge før retsmødet i dag, når de ellers ikke i
lang tid har haft kontakt. han ved ikke, om de andre vidner har modtaget breve
eller er blevet tilbudt penge. t3 har kontaktet ham for over et år siden og sagt, at
han ikke måtte komme i en forhave på en ejendom i burca i rumænien, ellers
ville hun kontakte politiet. han passerede bare gennem haven i forbindelse med
                                                - 36 -
     besøg i t2s ejendom. vidnet modtog dette opkald efter, at han havde været i
     danmark. han har holdt sig væk fra forhaven siden da.
     han kender ikke c. forevist et billede af c bekræfter vidnet, at han ikke kender
     personen. han kender d og bekræftede dette forevist et billede af ham. d har
     været i danmark. han har talt med d i rumænien, efter d havde været i
     danmark. d boede da i burca hos t2. d fortalte, at han havde taget mobiler ud.
     vidnet hørte dette cirka en uge før, vidnet selv tog til danmark.
     han kender ikke ... eller .... han har set ... en gang på et kontor i københavn. han
     var på kontoret med t2, hvor t2 talte med ... på dansk. han afleverede sit gule id-
     kort til t2, der gav kortet til .... en eller to uger senere tog de til en notar, hvor han
     skrev under på et dokument, som han ikke vidste, hvad vedrørte. en uge senere
     tog han hjem til rumænien. t2 købte kort tid efter en flybillet til ham, så han
     kunne komme tilbage til danmark og skrive under på et dokument. t2 ville betale
     ham 500 euro for at komme, men han ville ikke længere deltage, da han var blevet
     opmærksom på omfanget af det hele. hertil kommer, at t2 kun havde købt en
     enkelt billet, men ikke rejsen retur til rumænien.
     vidnet er to gange blevet opsøgt af t1s hustru, .... hun ville have ham til at
     kontakte t1, hvilket han ikke ville. den sidste gang kom ... med en telefon, hvor
     der var forbindelse til t1. t1 fortalte ham i telefonen, hvad han skulle forklare i
     retten. vidnet har optaget denne samtale på sin telefon. det, han har forklaret i
     retten i dag, er, hvad der virkelig foregik, og ikke t1s instruktioner i telefonen
     eller brevet. han har opfattet de mange henvendelser fra t2-familien som trusler
     mod ham og hans familie. ”
vidnet j har forklaret blandt andet:
     ”… at hans kaldenavn er ”tyrkeren”. han kender ikke a. forevist et billede af a
     bekræftede vidnet, at han ikke kender personen. han har hørt om en person ved
     navn c – også kaldet ”...”. inden c tog til danmark talte c i telefon med vidnets
     tidligere svigerfar, ..., om at tage til danmark. ... og c er fra den samme landsby.
     ... havde været i danmark. c ville gerne til danmark for at tage mobiler ud.
     vidnet ved ikke, om c kom til danmark. vidnet har ikke selv talt med c. ... har
     fortalt ham om sin telefonsamtale med c.
     han ved ikke, om han kender en person ved navn d. forevist et fotografi af d
     bekræfter vidnet, at han kender d. d har boet til leje hos t2 i rumænien.
     efterfølgende boede d en måned hos vidnet. d blev hentet af politiet og sat i
     fængsel. han havde hørt, at d havde været i danmark, men ved ikke hvad d
     foretog sig i danmark.
     i burca blev der talt om at rejse til danmark og tage mobiler ud. vidnet har selv
     været i danmark i 5 måneder i 2014. han tog til danmark for at tjene penge på
     tage mobiler ud. han kom til danmark med turistbus. t2 betalte for rejsen. i
     danmark boede han hos t2. han betalte ikke for opholdet. han tog mobiler ud.
     han bestilte også tøj og benzinkort på internettet. t2 hjalp ham med at tage i
                                            - 37 -
     forretningerne, da han ikke kunne gøre dette alene. t2 talte med personerne i
     forretningerne, men vidnet skrev under på papirerne, så de kunne få
     mobiltelefonerne udleveret. de skulle have betalt for mobilerne, hvilket de ikke
     gjorde. vidnet tænkte, at det ikke var ulovligt, men han burde nok have betalt.
     han har været flere forskellige steder for at oprette dokumenter, så de kunne tage
     telefoner ud. han ved ikke, om han har været på et offentligt kontor med t2. han
     ved heller ikke, om han har været sammen med en araber ved navn ... eller en
     rumæner kaldet e eller ….
     han blev kørt til brønderslev af t2. t2 sagde, at han skulle bo der. han opholdt
     sig i brønderslev i ca. 1 måned. det var der, man tog mobiler ud. han fik 1.000
     euro, to mobiler og noget tøj til børnene med hjem fra danmark. tøjet var købt
     over internettet og kom med posten. han fik hjælp af t2 til at bestille tøjet på
     nettet. han havde også oprettet 3 benzinkort i danmark. han er blevet hjulpet
     med at bestille kortene på nettet. t2 hjalp ham med at bruge benzinkortene til
     indkøb af cigaretter og mad. vidnet har ikke betalt husleje eller afholdt udgifter til
     busrejsen ud og hjem, ligesom han ikke på anden vis har betalt noget til t2 for
     den hjælp, han har fået. t2 fik måske en af de mobiler, som vidnet tog ud, men
     det var i orden.
     han kender f og c, som bor nogle hundrede meter fra ham i burca. han har ikke
     talt med dem om sagen. alle fra burca er klar over, hvorfor de tog til danmark.
     han er ikke blevet kontaktet af nogen af de tiltalte forud for retsmødet i dag. han
     er ikke blevet lovet penge for at komme her i dag.”
vidnet k har forklaret blandt andet:
     ”… at han ikke kender a. forevist et billede af a bekræftede vidnet, at han ikke
     kender ham. vidnet erklærede, at alle kom til danmark helt frivilligt og alle
     vidste, hvad der skulle ske. vidnet kender c, som han har kendt, siden de var
     børn. c kommer fra clipicesti, som man kan komme til fra burca ved at gå over
     floden. forevist et fotografi af c bekræftede vidnet, at det er ham. de har arbejdet
     sammen i italien. i august 2014 mødte han c i clipicesti. vidnet foreslog, at de
     skulle tage til italien og arbejde sammen, men det ville c ikke. c fortalte, at han
     havde en ven i landsbyen, der kunne hjælpe dem med at tage til danmark for at
     tage mobiler ud. mobilerne kunne de sælge for 4-500 euro stykket. to måneder
     senere tog vidnet selv til danmark – det var i november 2014, hvor han mødte c.
     c var kommet til danmark for at tage værdier ud, men c sagde til vidnet, at han
     var sur over, at han ikke kunne finde den adresse i danmark, hvor hans
     dokumenter blev sendt til. i danmark boede vidnet hos t2. han mistede sit
     rumænske id-kort i danmark, og han måtte derfor tage tilbage til rumænien efter
     et kort ophold i danmark. c rejste tilbage til rumænien en uges tid senere, men
     vidnet har ikke mødt c, siden de talte sammen i danmark. foreholdt cs forklaring
     om, at de ikke arbejdede sammen i italien, men blot opholdt sig i det samme
     område og sås i weekenden, forklarede vidnet, at dette ikke er korrekt. de
     arbejdede sammen, men c stak af og efterlod en masse rumænere uden løn. han
     kender ikke d. forevist et billede af d bekræfter vidnet, at han ikke kender ham.”
                                             - 38 -
vidnet l har forklaret blandt andet:
     ”… at hun ikke kender a. forevist et billede af a bekræftede vidnet, at hun ikke
     kender ham. hun kender c, som bor i clipicesti. han har for år tilbage været gift
     med ..., men de blev skilt. vidnet udtalte, at man kan gå fra clipicesti til burca
     ved at krydse over floden. der er ikke særlig langt mellem de to landsbyer. c
     besøgte tit burca, da han var yngre. han kom på diskotek, i barerne og på
     markedspladsen. hun så ham et par gange om måneden i burca i perioden 2013-
     2014. hun så ham sidst en gang i 2013 eller 2014 på en bar i burca, hvor han var
     sammen med ..., … og …. de fire mænd stod på terrassen foran baren. hun har
     hørt fra folk i burca, at c har været i danmark. c skulle til danmark for at tjene
     penge ved at tage mobiler ud. alle fra landsbyen taler sammen og var klar over, at
     de skulle til danmark for at tage telefoner ud. hun har aldrig selv talt med c. alle
     der kom hjem fra danmark til landsbyen pralede med, at de havde taget mobiler
     ud, så det har c sikkert også gjort. hun kender ikke nærmere til cs familieforhold.
     en af cs naboer er gift med vidnets niece.
     hun kender d. forevist et billede af d bekræfter hun, at hun kender ham. han
     dukkede pludselig op i landsbyen sammen med t2. de kom fra danmark. t2
     rejste efter kort tid tilbage til danmark, men d blev boende i landsbyen i t2s hus.
     d havde været i danmark for at tage mobiler ud. han var begejstret for sin tid i
     danmark, og han fortalte, at han havde haft det godt og alle kunne enes fint. d
     havde penge med tilbage til rumænien. d købte en gris og noget brænde til
     vinteren. hun fik besøg af d og hans kone, som skulle låne ris mv. hendes hus
     ligger nogle hundrede meter fra det hus i landsbyen, hvor d boede.
     politiet fra vidra har indkaldt hende til retsmødet i dag. hun har ikke talt med de
     tiltalte forud for retsmødet. hun har ikke med t1 aftalt, hvad hun skal forklare i
     retten. vidnet er heller ikke blevet kontaktet af ... i anledning af, at vidnet skulle
     til danmark for at afgive forklaring i straffesagen mod t1. hun er nabo til t1 i
     burca. hun er glad for, at t1 er kommet ud af fængslet og hjem til burca. da han
     efter sin løsladelse kom hjem til burca, talte hun med t1 om, at de fleste fra
     landsbyen var kommet glade hjem fra danmark, men til politiet ændrede deres
     forklaring om, hvad der var sket – alt til skade for de tiltalte. t1 forklarede hende,
     hvordan han så på dette. t1 og t2 er nogle stakkels fyre, og t1 er en god nabo.
     alle i landsbyen er glade for ham. hun har gået i skoleklasse med t1s mor, ..., og
     deres børn har leget sammen. hun kender f, c og ...-f, men hun har ikke talt med
     dem om denne sag.”
vidnet m har under hovedforhandlingen den 21. november 2016 forklaret blandt andet:
     ”… at han bor i jareste i rumænien. han kender ikke a. han talte med c, som
     han ikke kendte i forvejen, i oktober 2014 i clipicesti, hvor han sammen med sine
     forældre var hos en fårehyrde for blandt andet at købe ost. c oplyste, at han skulle
     til danmark i en måned for at tage telefoner ud, ikke for at arbejde. vidnet har
     ikke talt med ham efterfølgende men ved, at han tog til danmark. vidnets
     forældre bor i burca, som ligger ca. ½ times gang fra clipicesti. han ved ikke, om
                                              - 39 -
        de kender c. han kender d, som han har mødt i danmark nok i 2013, og som
        fortalte, at også han var kommet for at tage mobiltelefoner ud. ”
personlige oplysninger
t1
t1 har om sine personlige forhold forklaret blandt andet, at han fortsat er sammen med ..., der
er anholdt i rumænien som følge af denne sag. den mindste datter bor hos hende, mens den
store datter går i 4. klasse i en skole i danmark, hvilket hun altid har gjort. ... bor i et arvet hus
i rumænien, og det er familiens eneste hus. det er blevet beslaglagt som følge af
sagsomkostninger fra byretssagen. anklageren bekræftede, at huset er beslaglagt, og oplyste,
at ... er anholdt på den måde, at hun ikke må forlade rumænien.
t1 har været fortsat frihedsberøvet under ankesagens behandling frem til den 9. februar 2016,
hvor han blev løsladt.
t2
af oplysninger fra det rumænske strafferegister fremgår, at t2 i 2005 og 2007 er blevet idømt
bødestraffe for overtrædelse af rumænske straffelovs § 180 (vold).
t2 har om sine personlige forhold forklaret blandt andet, at han læser, skriver og taler dansk.
efter løsladelsen tog han - efter at have besøgt ... og datteren samt sin mor i hillerød - til
rumænien. herefter vendte han tilbage til danmark i september 2016. bortset fra ... og t1s
ene datter er hele familien i danmark. hans afdøde far har tre brødre, der bor i jugoslavien.
han bor sammen med ... og datteren på adressen … i hillerød. han har en ven i danmark.
han arbejder pt. på et hus i sorø. ... arbejder ikke for tiden. hun mistede sit arbejde, fordi hun
var eftersøgt af rumænsk politi for trusler mod politiet. han ønsker ikke længere at komme
tilbage til rumænien, idet han ønsker en fremtid i danmark.
t2 har været fortsat frihedsberøvet under ankesagens behandling frem til den 9. februar 2016,
hvor han blev løsladt.
t3
t3 har om sine personlige forhold forklaret blandt andet, at hun har det uændret psykisk. hun
er ikke i behandling, men kan tage medicin, hvis det er påkrævet. der er intet sted i
                                              - 40 -
rumænien, hvor hun kan bo. hun bor …, 1. th. i hillerød med to søstre. hun ønsker at blive
tandtekniker i danmark. hun har tidligere været på højskole, taget 9. og 10. klasse på vuc
og gået på hf. hun har ikke familie og venner i rumænien, men i danmark.
retsgrundlaget vedrørende straffelovens § 262 a om menneskehandel
straffelovens § 262 a, stk. 1, om menneskehandel har følgende ordlyd:
      ”for menneskehandel straffes med fængsel indtil 10 år den, der rekrutterer,
      transporterer, overfører, huser eller efterfølgende modtager en person, hvor der
      anvendes eller har været anvendt
      1) ulovlig tvang efter § 260,
      2) frihedsberøvelse efter § 261,
      3) trusler efter § 266,
      4) retsstridig fremkaldelse, bestyrkelse eller udnyttelse af en vildfarelse eller
      5) anden utilbørlig fremgangsmåde
      med henblik på udnyttelse af den pågældende ved prostitution, optagelse af
      pornografiske fotografier eller film, forestilling med pornografisk optræden,
      tvangsarbejde, slaveri eller slaverilignende forhold, strafbare handlinger eller
      fjernelse af organer.”
bestemmelsen, der senest er ændret ved lov nr. 1028 af 22. august 2013, blev indsat i
straffeloven ved lov nr. 380 af 6. juni 2002. forud herfor var menneskehandel anset for
omfattet af andre gældende bestemmelser i straffeloven. af forarbejderne, lovforslag
nr.118 af 26. februar 2002, om ændring af straffeloven, retsplejeloven og færdselsloven,
fremgår blandt andet:
      ”endvidere foreslås det at styrke det strafferetlige værn mod handel med
      mennesker med henblik på seksuel og anden udnyttelse. lovforslaget vil dermed
      gøre det muligt for danmark at deltage i vedtagelsen af en eu-rammeafgørelse
      om bekæmpelse af handel med mennesker. med lovforslaget tydeliggøres det
      tillige, at danmark lever op til palermo-konventionens protokol om
      menneskehandel, der blev undertegnet den 12. december 2000.
      …
      7.2. protokol til fn´s konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende
      kriminalitet (palermo-konventionen) vedrørende bekæmpelse af handel med
      mennesker, herunder særligt kvinder og børn
      …
                                          - 41 -
efter artikel 3, litra a, er der tale om menneskehandel, når en person rekrutteres,
transporteres, overføres, skjules eller modtages ved hjælp af trusler, tvang,
bortførelse, bedrageri, magtmisbrug, udnyttelse af en sårbar stilling eller ved, at
der ydes eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person,
der har myndighed over en anden person, og det sker med det formål at udnytte
vedkommende. udnyttelse defineres således, at det i hvert fald skal omfatte
udnyttelse af en andens prostitution eller andre former for seksuel udnyttelse,
tvangsarbejde, slaveri eller slaverilignende former for udnyttelse af arbejdskraft
eller fjernelse af organer.
…
7.3. eu-rammeafgørelse om menneskehandel
…
artikel 1 forpligter … endvidere er det en betingelse, at formålet hermed er at
udnytte den pågældendes arbejde i form af slaveri eller tvangsarbejde eller til
prostitution eller anden seksuel udnyttelse, herunder i forbindelse med pornografi.
…
…
7.5. justitsministeriets overvejelser
…
… det er imidlertid justitsministeriets opfattelse, at en særlig bestemmelse om
menneskehandel vil kunne bidrag til at styrke det strafferetlige værn mod de
alvorlige krænkelser af de forurettedes personlige frihed, som menneskehandel
udgør. …
…
det foreslås, at bestemmelsen om menneskehandel indsættes i 26. kapitel i
straffeloven om forbrydelser mod den personlige frihed (som § 262 a), idet det er
et afgørende og fælles element ved denne form for handel, at der på forskellig vis
gøres indgreb i forurettedes frihed til at handle og opholde sig, hvor den
pågældende ønsker det.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
...
til nr. 11 (straffelovens § 262 a)
det foreslås at indsætte en ny bestemmelse i straffeloven om menneskehandel og
at definere dette begreb i overensstemmelse med protokollen til fns konvention
om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet (palermo-konventionen)
vedrørende bekæmpelse af handel med mennesker, herunder særlig kvinder og
børn, og eu-rammeafgørelsen om menneskehandel for at sikre en korrekt
opfyldelse af danmarks forpligtelser efter disse retsakter.
                                               - 42 -
       bestemmelsen omfatter samtlige led af handel med mennesker. formuleringen
       »rekrutterer, transporterer, overfører, huser eller efterfølgende modtager en
       person,«, er derfor foretrukket, jf. herved også artikel 3 i fn-protokollen og
       artikel 1 i eu-rammeafgørelsen. herefter vil personer, der efter de gældende
       bestemmelser i f.eks. straffelovens § 260 eller 261 straffes for medvirken, kunne
       straffes direkte for overtrædelsen af den nye bestemmelse.
       de »tvangsmidler«, der opregnes i den foreslåede bestemmelses første stykke,
       skal med formuleringen »anden utilbørlig fremgangsmåde« anses som en
       udtømmende opregning. der kan efter bestemmelsens udformning ikke længere
       straffes i sammenstød med §§ 260-261 og § 266, da strafansvaret for disse
       overtrædelser absorberes af ansvaret for overtrædelse af den foreslåede § 262 a.
       …
       for så vidt angår stk. 1, nr. 4, forudsættes her en uoverensstemmelse mellem
       gerningsmandens og forurettedes opfattelse af den sammenhæng, der er
       grundlaget for forurettedes disposition. denne uoverensstemmelse skal være
       fremkaldt, bestyrket eller udnyttet af gerningsmanden.
       det følger af stk. 1, nr. 5, at menneskehandel også omfattes af bestemmelsen, hvor
       der anvendes eller har været anvendt »anden utilbørlig fremgangsmåde«. det vil
       være en konkret vurdering, hvorvidt dette er tilfældet, men det forudsættes, at der
       er handlet i strid med redelig handlemåde.
       anvendelse af § 262 a forudsætter, at handlen finder sted med henblik på
       udnyttelse af den pågældende på nærmere opregnet vis. det betyder, at
       menneskehandlen skal være foretaget med henblik på, at gerningsmanden opnår
       økonomisk vinding, eller med henblik på gerningsmandens egen udnyttelse af den
       pågældende.”
ved lov nr. 275 af 27. marts 2012 blev definitionen af menneskehandel udvidet, idet
”strafbare handlinger” blev indsat i bestemmelsen efter ”slaveri eller slaverilignende forhold”.
i forarbejderne til denne udvidelse af bestemmelsen hedder det i lovforslag nr. 57 af 14.
december 2011 om ændring af straffeloven (udvidet definition af menneskehandel mv.)
blandt andet:
       ”1. indledning
       …
       lovforslaget indebærer, at det element af udnyttelse, som indgår i straffelovens
       definition af menneskehandel, udvides således, at også udnyttelse af strafbare
                                        - 43 -
handlinger fremover kan straffes som menneskehandel, hvis betingelserne i øvrigt
er opfyldt.
desuden indeholder lovforslaget et forslag om at forhøje strafferammen for
menneskehandel fra 8 år til 10 år. forhøjelsen vil sikre, at der ved
strafudmålingen til stadighed er et væsentligt råderum i forhold til selv helt
ekstraordinært grove eller omfangsrige former for menneskehandel, men det er
ikke hensigten, at den forhøjede strafferamme skal føre til ændringer af
udmålingspraksis i de typer af sager om menneskehandel, som vi kender i dag.
…
2. direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel mv.
2.1. hjemmelsgrundlag og danmarks stilling
direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, som erstatter
rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af menneskehandel (2002/629/ria), er
vedtaget med hjemmel i traktaten om den europæiske unions funktionsmåde, 3.
del, afsnit v. …
danmark er således fortsat alene bundet af ovennævnte rammeafgørelse, men kan
vælge at bringe dansk ret i overensstemmelse med de videregående bestemmelser
i direktivet.
2.2. strafbare handlinger og sanktioner
efter artikel 2 i direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel
mv. skal hver medlemsstat træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at
menneskehandel, medvirken til menneskehandel og forsøg på menneskehandel er
strafbart.
menneskehandel defineres i den forbindelse som rekruttering, transport,
overførelse, ydelse af husly til eller modtagelse af en person, herunder udveksling
eller overdragelse af kontrol over de pågældende, ved trusler eller ved brug af
magt eller andre former for tvang, ved bortførelse, ved bedrag, ved svig, ved
misbrug af magt eller udnyttelse af en sårbar position eller ved, at der ydes eller
modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol
over en anden person, med henblik på udnyttelse.
udnyttelse skal ifølge direktivet mindst omfatte »udnyttelse af andres prostitution
og andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde eller tvangstjenester,
herunder tiggeri, slaveri og slaverilignende forhold, trældom samt udnyttelse af
strafbare handlinger og fjernelse af organer«.
…
4. lovforslagets udformning
…
                                          - 44 -
4.1. definitionen af menneskehandel
direktivet indeholder i forhold til straffelovens § 262 a en udvidet definition af
menneskehandel. det element af udnyttelse, som indgår i menneskehandel, jf.
nærmere herom pkt. 3.1 ovenfor, kan således efter direktivet - ud over seksuel
udnyttelse, tvangsarbejde mv. - omfatte udnyttelse af strafbare handlinger.
for at bringe definitionen af menneskehandel i straffelovens § 262 a i
overensstemmelse med direktivets definition foreslås det, at udnyttelse af
strafbare handlinger bliver føjet til de former for udnyttelse, som indgår i
straffelovens § 262 a.
ved udnyttelse af »strafbare handlinger« forstås udnyttelse af egentlige kriminelle
aktiviteter, såsom butikstyveri, lommetyveri, indbrudstyveri, handel med
narkotika og andre lignende handlinger, og bestemmelsen tager dermed bl.a. sigte
på berigelseskriminalitet. bestemmelsen omfatter således bl.a. tilfælde, hvor
handlede personer systematisk tvinges til butiks- og lommetyveri, hvor udbyttet
afleveres til en bagmand.
…
4.2. strafferammen for menneskehandel
som anført under pkt. 2.2 ovenfor følger det af direktivets artikel 2, at de
medlemsstater, der er bundet af direktivet, skal sikre, at strafmaksimum for
menneskehandel i de groveste tilfælde er på mindst 10 års fængsel.
det foreslås, at danmark på linje med direktivet hæver strafferammen for
menneskehandel, som i dag er fængsel indtil 8 år, til fængsel indtil 10 år. det er
justitsministeriets opfattelse, at en sådan forhøjelse af strafferammen vil kunne
bidrage til at styrke det strafferetlige værn mod de alvorlige krænkelser af de
forurettedes personlige frihed, som menneskehandel udgør. forhøjelsen vil
således sikre, at der til stadighed er et væsentligt råderum i forhold til sjældent
forekommende eller endnu ikke sete gerningsformer af helt ekstraordinær grovhed
eller omfang. det er derimod ikke hensigten, at den forhøjede strafferamme skal
føre til ændringer i domstolenes strafudmåling i de typer af sager om
menneskehandel, som vi kender i dag.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
til § 1
…
til nr. 2 (straffelovens § 262 a, stk. 1)
det foreslås at forhøje strafferammen i straffelovens § 262 a om menneskehandel
fra de nuværende 8 år til fængsel indtil 10 år, således at dansk ret bringes i
                                               - 45 -
      overensstemmelse med direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af
      menneskehandel mv., hvorved der sikres normharmoni på et område, som har
      betydelige internationale og grænseoverskridende elementer.
      formålet med den foreslåede forhøjelse er at styrke det strafferetlige værn mod de
      alvorlige krænkelser af de forurettedes personlige frihed, som menneskehandel
      udgør. der tages derved højde for, at sjældent forekommende eller endnu ikke
      sete gerningsformer af en særlig grovhed kan rummes i bestemmelsen. det er
      derimod ikke hensigten, at den forhøjede strafferamme skal føre til ændringer i
      domstolenes strafudmåling i de typer af sager om menneskehandel, som vi kender
      i dag.
      …
      til nr. 3 (straffelovens § 262 a, stk. 1 og 2)
      det foreslås, at definitionen af menneskehandel i straffelovens § 262 a udvides til
      også at omfatte tilfælde, hvor en person handles med henblik på udnyttelse af den
      pågældende ved strafbare handlinger.
      ændringen sker på baggrund af direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af
      menneskehandel mv. og har til formål at sikre normharmoni på et område, som
      har betydelige internationale og grænseoverskridende elementer, ligesom den har
      til formål at sidestille menneskehandel, der sigter mod organiseret
      berigelseskriminalitet, med menneskehandel, der sigter mod andre former for
      udnyttelse, herunder prostitution.
      ved »strafbare handlinger« forstås egentlige kriminelle aktiviteter, såsom
      butikstyveri, lommetyveri, indbrudstyveri, handel med narkotika og andre
      lignende handlinger, og bestemmelsen tager dermed bl.a. sigte på
      berigelseskriminalitet. anvendelse af § 262 a forudsætter, at handlen finder sted
      med henblik på udnyttelse af den pågældende på nærmere opregnet vis. det
      betyder, at menneskehandlen skal være foretaget med henblik på, at
      gerningsmanden opnår økonomisk vinding, eller med henblik på
      gerningsmandens egen udnyttelse af den pågældende. bestemmelsen omfatter
      således ikke alene ulovlige handlinger, som indebærer en økonomisk vinding.
      der henvises i øvrigt til pkt. 4 i lovforslagets almindelige bemærkninger.”
landsrettens begrundelse og resultat
om bedrageri og databedrageri – sagens forhold 2.
landsretten kan i vidt omfang tiltræde den beskrivelse og de vurderinger, der fremgår af
byrettens dom vedrørende bedragerier og databedragerier, herunder dommens vurderinger af
de enkelte tiltaltes rolle (dommen side 19-22).
                                               - 46 -
bevisførelsen for landsretten giver dog anledning til følgende bemærkninger:
t1 har for landsretten tilstået at have hjulpet en række af sagens personer med at begå
bedragerier og databedragerier. dette gælder således a, ..., c, g, …, …, b, ..., j, …, ...-b, ...,
…, ..., ..., b ... og ....
for landsretten har der på forsvarernes foranledning været ført en række vidner fra landsbyen
burca i rumænien, hvorfra de tiltalte stammer. forklaringerne fra disse vidner er ikke blevet
tillagt stor betydning ved landsrettens bevisvurderinger, idet forklaringerne har efterladt det
indtryk hos rettens medlemmer, at vidnerne på forhånd af t1 og eventuelt de øvrige tiltalte er
blevet instrueret i, hvad de skulle forklare for landsretten. blandt andet har flere af disse
vidner på eget initiativ eller uden at være direkte adspurgt påbegyndt forklaringer om en
række detaljer – herunder geografiske forhold, relationer til andre personer i sagen og
specifikke forhold vedrørende sådanne personer – som for vidnerne ikke umiddelbart kunne
fremstå som vigtige. bedømmelsen understøttes tillige af vidnet is forklaring under
hovedforhandlingen i landsretten, herunder om et ”brev” modtaget umiddelbart inden han
skulle afgive forklaring for landsretten med nærmere anvisninger af, hvad der skal forklares,
hvilket brev er blevet fremlagt i landsretten.
denne vurdering understøttes tillige af det særegne hændelsesforløb under ankebehandlingen
for så vidt angår vidnet d, der under sagens behandling for byretten havde afgivet en for de
tiltalte belastende forklaring. vidnet fik umiddelbart efter løsladelse fra årelang afsoning af
fængselsstraf i rumænien i august 2016 udstedt et rumænsk id-kort med angivelse af en
adresse i burca og gik til en notar i rumænien og afgav en erklæring om, at det vidnet havde
forklaret for byretten var usandt. erklæringen blev oversat til engelsk og fremsendt til østre
landsret, hvor den fremkom på hovedforhandlingens første dag. vidnet kunne under sagens
fortsatte hovedforhandling ikke træffes med henblik på forkyndelse af en vidneindkaldelse,
men mødte desuagtet op ved retslokalet på 2. etage i landsrettens lokaler i bredgade 42, om
morgenen den 11. november 2016, hvor bevisførelsen var ved at blive afsluttet, med henblik
på at afgive forklaring. i forbindelse med afgivelse af forklaringen i landsretten oplyste vidnet
blandt andet, at han ikke havde haft kontakt til t1 og t2 i burca efter sin løsladelse, at han på
eget initiativ og for egen regning var rejst til københavn, og at det var tilfældigt, at han mødte
                                                  - 47 -
op i landsretten netop en morgen, hvor der skulle afholdes retsmøde i sagen. dette
hændelsesforløb er så påfaldende, at det alene kan forklares ved, at en eller flere af de tiltalte
har styret vidnets aktiviteter med henblik på, at der for landsretten skulle fremkomme en
vidneforklaring med et for de tiltalte fordelagtigt indhold.
landsretten finder det efter den øvrige bevisførelse, herunder navnlig forklaringerne fra de
tilrejsende rumænere, der har afgivet forklaringer for byretten og landsretten, men også
forklaringerne fra politiassistent søren arildsen og vicepolitikommissær florian cosma om
blandt andet forholdene og levestandarten i burca godtgjort, at de tiltalte, der er søskende, i
perioden fra den 1. juli 2012 frem til de første anholdelser den 25. februar 2015 har haft en
”forretningsmodel”, hvorefter fattige rumænere, typisk med en beskeden skolegang og
uddannelse, fra små landsbyer på landet i rumænien er blevet rekrutteret og kørt til danmark
for at blive huset i danmark med henblik på at udnytte dem og deres identitet til at begå
bedragerier og databedragerier over for erhvervsdrivende og skat.
rekrutteringen er sket af en af de tre tiltalte eller af deres familiemedlemmer. de pågældende
tilrejsende rumænere har typisk oplyst, at de, der var daglejere eller uden beskæftigelse, var
blevet lovet arbejde i danmark af de tiltalte eller de tiltaltes familiemedlemmer, og at dette
havde fået dem til at komme til danmark. de var blevet transporteret herop enten i turistbus
eller af en af de tiltalte, og rejsen blev betalt af de tiltalte eller deres familie.
i danmark boede de pågældende typisk i nogle måneder hos de tiltalte i deres hjem eller på
andre adresser i navnlig hillerød, men også på et pensionat i fredensborg og adresser i
brønderslev i nordjylland. de har næsten alle boet et andet sted end det, hvor de var tilmeldt
folkeregisteret. det må lægges til grund, at blandt andet værelserne på pensionatet i
fredensborg og lejemålene i nordjylland har været betalt af de tiltalte eller de tiltaltes
familiemedlemmer.
de enkelte tilrejsende rumænere må efter bevisførelsen anses for hver især at have været
primært knyttet til én af de tre tiltalte, jf. flere aflyttede telefonsamtaler, hvor der blandt andet
tales om ”deres” folk og personer, og herunder den aflyttede telefonsamtale mellem t1 og t3
den 2. februar 2015, kl. 19.33, hvor der tales om, at t1 har papirer på seks personer fra en
angiven rumænsk landsby, og at t3 kan få en af disse til erstatning for c.
                                              - 48 -
rumænerne blev af de tiltalte taget med til offentlige myndigheder for at blive registreret og
modtog efter nogen tid cpr.nr., sygesikringsbevis og nemid, som de i vidt omfang overlod til
de tiltalte. de blev efterfølgende taget med i banker – primært nordeas filial i hillerød – og
butikker, hvor de tiltalte eller familiemedlemmer talte på deres vegne. det anses for bevist, at
rumænerne i vidt omfang ikke havde forståelsen af, hvad der foregik, idet de ikke kunne tale
dansk, og idet de tiltalte undlod at informere dem om, hvad der foregik, eller gav indtryk af, at
formålet var at søge arbejde eller andet, og at det i øvrigt var uden konsekvenser for
rumænerne, når de skrev under på dokumenter. de pågældende rumænere må dog naturligt
have forstået dele af det, der skete i butikkerne, herunder i situationer, hvor de sammen med
de tiltalte forlod butikker med blandt andet iphones og andre smartphones.
det må efter forklaringerne endvidere lægges til grund, at de pågældende ikke havde nogen
eller kun yderst begrænset viden om, at der i deres navne blev foretaget en række
transaktioner på internettet. for de enkelte rumænere er der, ofte i løbet af meget kort tid,
synkront blevet bestilt kort med kreditmulighed, optaget lån eller foretaget køb med
anvendelse af deres identitetsoplysninger – gennemgående hos den samme kreds af
benzinselskaber, kreditinstitutter, teleselskaber m.v. på baggrund af bevisførelsen vedrørende
disse transaktioner, herunder rumænernes forklaringer om blandt andet ukendskab til e-
mailkonti, de benyttede e-mailkontis relativt ensartede opsætning, benyttelsen af telefoner
associeret til de tiltalte, de omfattende kontoudskrifter fra kort med kreditmuligheder fra
blandt andet benzinselskaber – som i vidt omfang er benyttet til betydelige køb inden for en
kortere periode af motorbrændstof ved tankstationer i hillerød-området – og kvitteringer for
lån og afbetalingskøb, må det lægges til grund, at ”fortjenesten” fra alle disse forhold kun i
meget begrænset omfang er kommet de rumænske tilrejsende til gode.
videresalg af kort med kreditmuligheder og identiteter har også fundet sted, jf. eksempelvis
es forklaring for landsretten og aflytning af telefonsamtale mellem t1 og en ukendt person
om salg af benzinkort. af aflytninger i sagen samt fund ved ransagninger fremgår det, at de
tiltalte har samlet og opbevaret ”pakker” med identitetsoplysninger, herunder nemid, for hver
af de tilrejsende rumænere, og at sådanne ”pakker” har været genstand for overdragelse til
andre kriminelle. der synes således at have været et udstrakt samarbejde med personer uden
for familiens kreds, herunder centrale personer i andre ”celler” i ”hvepsebo-sagen”, jf. igen
                                                - 49 -
es forklaring for landsretten. dette underbygges af aflyttede telefonsamtaler mellem t1 og e,
herunder samtaler den 8., 14. og 20. november 2014.
enkelte af de tilrejsende rumænere fik kortvarige arbejdsopgaver anvist af de tiltalte eller
arbejdede for de tiltalte for ingen eller en meget beskeden betaling.
rumænerne havde typisk ikke selv råd til at betale rejsen hjem, men kunne efter længere
ventetid i danmark – på modtagelse af cpr.nr., nemid og etablering af bankkonto – vende
tilbage til rumænien, idet de tiltalte betalte rejsen og ofte et beskedent beløb eller overgav
diverse effekter til de pågældende, som f.eks. tøj, slik og kiks eller sendte mad eller relativt
beskedne pengebeløb til de pågældendes familier i rumænien.
landsretten finder det som byretten bevist, at hverken de tiltalte eller de enkelte rumænske
tilrejsende havde vilje eller evne til at betale den stiftede gæld m.v. tilbage, og tiltræder, at der
i alle forholdene omfattet af sagens forhold 2 i overensstemmelse med byrettens bevisresultat
er tale om bedrageri eller databedrageri, jf. tiltalens formulering og opregningen i
anklageskriftets bilag 1. for så vidt angår bedrageriet begået overfor pama leasing a/s ved
anvendelse af bs identitet nedsættes kravet til 31.986 kr.
landsretten er endvidere enig med byretten i, at da udbyttet i alt væsentligt er kommet de
tiltalte eller andre personer til gode, foreligger der en udnyttelse af de 31 rumænere.
bevisførelsen har vist, at den beskrevne ”forretningsmodel” har været baseret på et udstrakt
og omfattende samarbejde mellem de tiltalte og øvrige medlemmer af deres familie, og
landsretten finder det som byretten bevist, at de tre tiltalte i vidt omfang løbende har løst
opgaver og bistået hinanden samt har forberedt og begået bedragerierne og databedragerierne
efter fælles aftale og forståelse, hvorfor alle tre tiltalte i det hele kan dømmes i dette forhold i
overensstemmelse med byrettens bevisresultat (byrettens dom side 20-21).
landsretten er også enig med byretten i, at der har været den rollefordeling mellem de tre
tiltalte, som er beskrevet i dommen på side 20 nederst.
                                                - 50 -
forholdene henføres som nærmere begrundet af byretten under straffelovens § 279 og § 279
a, jf. § 286, stk. 2, jf. til dels § 21.
om menneskehandel – sagens forhold 1a og 1b
ved anklageskriftet er der rejst tiltale for menneskehandel blandt andet ”med henblik på at
udnytte de pågældende [nærmere angivne tilrejsende rumænere] og deres identiteter til
bedrageri og databedrageri …”.
landsretten finder, at også udnyttelse af personers identitet må anses for omfattet af
straffelovens § 262 a, stk.1, således at der kan dømmes for menneskehandel, selv om den
udnyttede person ikke fysisk har deltaget i udførelsen af de strafbare handlinger eller ikke har
vidst, at den fandt sted, hvis de øvrige betingelser i denne bestemmelse er opfyldt.
forarbejderne til bestemmelsen ses ikke at føre til et andet resultat.
landsretten er enig med byretten i, at de tiltalte skal dømmes for menneskehandel efter
straffelovens § 262 a, stk. 1, nr. 4, i sagens forhold 1a for så vidt angår c, d og a.
landsretten er også enig med byretten i, at t1 og t2 skal dømmes for menneskehandel efter
straffelovens § 262 a, stk. 1, nr. 3, for så vidt angår a og d samt vold efter straffelovens § 244
over for a i sagens forhold 1b. landsretten er også enig med byretten i begrundelserne for
domfældelserne, herunder at de tiltalte i det omfang de er fundet skyldige også i disse forhold
har handlet i forening og efter fælles aftale og forståelse (byretsdommen side 19).
landsretten henviser vedrørende forklaringer for landsretten af en række vidner fra burca til
det ovenfor anførte under forhold 2 om troværdigheden af disse vidner.
landsretten finder som byretten, at forklaringerne fra c og a er troværdige. det bemærkes, at
oplysningerne om a’ personlige og helbredsmæssige forhold, herunder oplysningerne om a
opførsel under sit ophold i danmark, ikke kan føre til et andet resultat.
særligt for så vidt angår c bemærkes, at den omstændighed, at han bor i landsbyen clipicesti,
som ligger i landsbyen burcas nærområde, og at c kender borgere i burca, ikke fører til, at
der skal frifindelse af de tiltalte for menneskehandel af ham på samme måde, som det i
byretten skete for så vidt angår de tilrejsende rumænere, der kom fra burca. byretten frifandt,
                                                 - 51 -
idet det ikke kunne udelukkes, at de tilrejsende fra burca vidste, at de skulle ”tage telefoner
ud”. landsretten finder efter cs forklaring og bevisførelsen i øvrigt ikke grundlag for at
antage, at han har haft en sådan viden; tværtimod synes tidspunktet for internetbedragerierne
begået med hans identitet blandt andet vedrørende mobiltelefoner, der skulle sendes til en
adresse i hillerød – den 28. januar 2015 – at pege i modsat retning, idet det efter bevisførelsen
må lægges til grund, at han på dette tidspunkt var på vej tilbage til rumænien. det for
landsretten oplyste om, at c for cirka 15 år siden havde en kæresterelation til t1s nuværende
ægtefælle, og det oplyste om mulige kontakter mellem de to i hillerød under cs ophold i
danmark, samt indholdet af t1s aflyttede telefonsamtaler med cs ægtefælle og c om dette,
kan ikke føre til et andet resultat.
særligt for så vidt angår d bemærkes, at landsretten finder dennes forklaring for byretten,
som i vidt omfang svarer overens med hans forklaring afgivet til rumænsk politi den 25.
februar 2015 – samme dag som dansk politi iværksatte anholdelser og ransagninger i
”hvepsebo-sagen” i danmark – for troværdig. om bevisværdien af ds erklæring over for
notar og hans ændrede forklaring for landsretten henvises til det, der er anført ovenfor under
forhold 2.
det indgår også i landsrettens bevisvurdering vedrørende tiltalen for menneskehandel og de
tiltaltes adfærd i denne sammenhæng, at t1 og t3 har gjort sig skyldig i trusler mod vidner i
denne sag, jf. om sagens forhold 4, 5 og 7-10 nedenfor. det indgår også, at hillerød
kommune over for t2 har anmodet denne om at udvise en almindelig adfærd efter at denne i
forbindelse med behandling af hans flyttesag i 2013 angiveligt havde truet en af de ansatte på
livet, og at filialdirektør m. kølben om t1 har forklaret, at medarbejderne i hendes afdeling i
nordea i hillerød var utrygge ved ham, hvorfor hun flere gange var blevet tilkaldt i
forbindelse med ekspeditioner.
landsretten finder det ikke bevist, at der i forhold til de tre forurettede har været anvendt
”anden utilbørlig fremgangsmåde”, jf. straffelovens § 262 a, stk. 1, nr. 5, og frifinder derfor
de tre tiltalte for denne del af tiltalen i forhold 1a. særskilt om domfældelsen vedrørende a
bemærkes, at de tyverier, som han har erkendt, ikke er en del af den rejste tiltale for
udnyttelse til strafbare handlinger.
                                                - 52 -
om urigtige indberetninger til skat og uberettiget vinding ved dette – sagens forhold 3:
tiltalen angår unddragelse af skat og derved opnåelse af uberettiget vinding ved angivelse
eller indberetning af urigtige oplysninger til skat’s indkomstregister ved under anvendelse
af tre angivne personers identiteter retsstridigt elektronisk at have indberettet fiktiv løn og for
højt fastsat indeholdt a-skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvorved der til de tre personer opstod
krav på overskydende skat på ikke under 31.549 kr., alt hvorved skat led eller risikerede at
lide et tilsvarende formuetab.
efter bevisførelsen, herunder bevisresultatet vedrørende forhold 2, lægges det til grund, at de
tiltalte har haft rådighed over identitetspapirer og bankkonti tilhørende de tre personer, ..., b
og ....
om selve fremgangsmåden bemærkes, at det efter de dokumenterede oplysninger fra skat
lægges til grund, at der til skat’s indkomstregister er indberettet løn og for høj indeholdt a-
skat for hver af de tre personer.
for ... og bs vedkommende er løn for perioden december 2014 henholdsvis november og
december 2014 indberettet den 6. januar 2015 henholdsvis den 4. februar 2015 af
virksomheden cvr nr. …, ”… service.dk”, …, københavn n. denne virksomhed var
registeret med mailadressen ”…@live.dk”. ved gennemgang af den iphone, der ved
ransagning af lejligheden … i hillerød blev fundet under opladning ved t3s seng, fremgår
det, at telefonen har været anvendt ved korrespondance pr. e-mail mellem den anførte
mailadresse og revisor erik nielsen, bjerringbro. af denne korrespondance gennemført i
perioden primo januar til ultimo februar 2015 fremgår det blandt andet, at der er bestilt
lønsedler omfattende månederne november og december 2014 og januar og februar 2015 til
flere personer - ..., b og c - og at disse af revisoren skulle sendes til mailadressen
”…@live.dk”. af skat’s registrerede oplysninger for …service.dk fremgår det blandt andet,
at der ikke har været transaktioner over selskabets indehavers bankkonti i 2014 eller 2015 -
bortset fra en enkelt indbetaling på 10.000 kr. der ses således ikke fra virksomheden at være
sket udbetalinger, som modsvarer den til skat indberettede løn. det bemærkes endvidere, at
der på adressen … i hillerød, med virkning fra den 19. januar 2015 blev registreret
virksomheden ”… service.dk” med ... som ansvarlig deltager under cvr-nummer …
                                                - 53 -
for ...s vedkommende bemærkes indledningsvis, at det af cpr-registeret fremgår, at han er
registreret med adresse på et pensionat i fredensborg gældende fra den 8. april 2013. løn til
... er for månederne februar, marts og april 2013 indberettet den 23. maj 2013 af
virksomheden ”… aps”, cvr nr. …. det er oplyst, at dette selskab har drevet en kiosk på
…, frederiksberg, hvor t1 er truffet ved en politiforretning den 7. juni 2013. det er for
landsretten oplyst, at selskabet gik konkurs den 24. januar 2014. ... er blandt andet registreret
med en bankkonto i nordea hillerød.
det fremgår af de dokumenterede oplysninger, at hverken … service.dk eller … aps har
afregnet indeholdt a-skat til skat for den indberettede løn til de tre personer, ligesom der
ikke til de tre personer ses overført løn.
de til indkomstregisteret elektronisk indberettede oplysninger om løn og for høj indeholdt a-
skat for de tre personer førte til, at skat’s elektroniske sagsbehandlingssystemer beregnede
et krav på overskydende skat for hver af de tre personer, alt svarende til de i tiltalen opgjorte
beløb. kun beløbet på 2.717 kr. kan anses for udbetalt, da de to andre beløb blev tilbageholdt
af skat inden udbetaling.
landsretten finder det på denne baggrund bevist, at der til indkomstregisteret retsstridigt blev
tilføjet oplysninger i form af den elektronisk indberettede fiktive løn og den fiktivt indeholdte
for høje a-skat for de pågældende tre personer, at løn ikke blev udbetalt til de pågældende
personer, ligesom a-skattebeløbene ikke blev indbetalt til skat, at de tiltalte havde rådighed
over de pågældende tre personers bankkonti og personlige data, at de tiltalte enten havde
rådighed over det selskab, som foretog indberetningerne til indkomstregisteret eller kan
associeres til de personer, der havde en sådan rådighed, at de retsstridige dispositioner havde
til formål at opnå en uberettiget vinding i form af udbetaling af – et fiktivt funderet – krav på
overskydende skat til de pågældende tre personers bankkonti (nemkonto), og at skat led
eller risikerede at lide et til udbetalingerne svarende formuetab. efter transaktionernes relativt
komplekse karakter har de tiltalte haft direkte forsæt.
landsretten finder på denne baggrund, at de tiltalte forsætligt har handlet i strid med
opkrævningslovens § 17, stk. 1, nr. 2, ved afgivelse af urigtige oplysninger til
indkomstregisteret. de omhandlede retsstridige indberetninger angik i det hele dispositioner,
                                                  - 54 -
som savnede realitet. indberetningerne kan derfor ikke anses for begået med forsæt til at
”unddrage statskassen skatter”, jf. opkrævningslovens § 17, stk. 2, men må anses begået med
forsæt til at opnå uberettigede og tabsgivende udbetalinger fra skat. landsretten finder på
denne baggrund, at det er rigtigst i det hele og udelukkende at anse de retsstridige elektroniske
indberetninger, der skete med forsæt til at skaffe de tiltalte uberettiget vinding, som
fuldbyrdede overtrædelser af straffelovens § 279a.
efter beskaffenheden af forhold 3, herunder navnlig den samlede størrelse af den tilsigtede
uberettigede vinding, finder landsretten, at forholdet ikke kan henføres under straffelovens §
286, stk. 2, men at straffen må fastsættes i medfør af straffelovens § 285, stk. 1.
det bemærkes, at det er landsrettens vurdering, at dispositionerne omfattet af dette forhold må
anses som en overbygning på de tre tiltaltes fælles ”forretningsmodel” primært baseret på
bedragerier og databedragerier ved udnyttelse af de tilrejsende rumæneres identitet. efter
bevisførelsen er der grundlag for at antage, at inspirationen til dette forhold kommer fra de
tiltaltes samarbejde med tiltalte i andre celler i ”hvepsebo-komplekset”.
om trusler fremsat af t3 – sagens forhold 4
landsretten bemærker indledningsvist, at gerningsbeskrivelsen vedrørende dette forhold alene
angiver ”trusler af den i straffelovens § 266 angivne karakter” og således ikke specificerer,
hvilke trusler der skulle være fremsat. b, over for hvem truslerne skulle være fremsat, har for
byretten forklaret, at t3 ved en bestemt lejlighed sammen med en søster skulle have sagt, at
han skulle passe på, for han boede tre huse fra dem, og han ville have problemer resten af sit
liv, og at t3 ved den pågældende lejlighed skulle have truet med at sætte ild til hans hus
(ekstrakt 0, side 124 og 130-131). vicepolitikommissær florian cosma har på linje hermed
for byretten forklaret, at b til ham i forbindelse med vidneindkaldelse til hovedforhandlingen
for byretten skulle have oplyst, at t3 havde sagt noget om, at hun ville sætte ild på huset
(ekstrakt 0, side 166 og 168). ved byretten er t3 blevet dømt for at have truet med at sætte ild
på bs hus.
henset hertil, til at tiltalen i dette forhold i øvrigt indeholder de oplysninger, som kræves efter
retsplejelovens § 834, stk. 1, nr. 3, og stk. 2, og til at tiltalte og hendes forsvarer ikke for
byretten og landsretten har gjort gældende, at tiltalte skulle have været afskåret fra
                                                 - 55 -
tilstrækkelig varetagelse af sit forsvar, er der ikke grundlag for at frifinde t3 i dette forhold
som følge af en utilstrækkelig angivelse af udførelsesmåden.
landsretten tiltræder af de af byretten anførte grunde, at t3 er dømt i dette forhold.
om trusler og vidnetrusler fremsat af t1 – sagens forhold 5 samt 7-10
landsretten finder, at de citerede passager fra brevene omfattet af sagens forhold 8-10
indeholder trusler rettet mod brødrene b og ...-b omfattet af straffelovens § 123. også brevet
omfattet af sagens forhold 5 må anses for at indeholde trusler omfattet af straffelovens § 123,
idet landsretten herved navnlig lægger vægt på, at brevet er stilet til blandt andet b og afsendt
kortere tid efter de øvrige truende breve, og at brevet omtaler ”et hul”, som adressaterne ”har
gravet for jer selv”.
herefter og af de af byretten i øvrigt anførte grunde tiltræder landsretten, at t1 er dømt i disse
fire forhold samt sagens forhold 7.
straf
straffen for t1 forhøjes til fængsel i 3 år og 6 måneder. straffen fastsættes efter straffelovens
§ 123, § 244, § 262 a, stk. 1, nr. 3 og 4, § 266, § 285, stk. 1, jf. § 279a og § 286, stk. 2, jf. §
279 og § 279a, jf. til dels § 21.
staffen for t2 forhøjes til fængsel i 3 år. straffen fastsættes efter straffelovens § 244, § 262 a,
stk. 1, nr. 3 og 4, § 285 stk. 1, jf. § 279a og § 286, stk. 2, jf. § 279 og § 279a, jf. til dels § 21.
straffen for t3 forhøjes til fængsel i 3 år. straffen fastsættes efter straffelovens *§123, § 262
a, stk. 1, nr. 4, § 285 stk. 1, jf. § 279a og § 286, stk. 2, jf. § 279 og § 279a, jf. til dels § 21.
landsretten lægger ved strafudmålingen vægt på de hensyn, som fremgår af byrettens dom.
der er tillige lagt vægt på den tidsmæssige udstrækning af de kriminelle aktiviteter omfattet af
forhold 1a, 1b, 2 og 3, og at der er tale om grænseoverskridende kriminalitet, hvor et meget
stort antal personer er blevet bragt her til landet alene med henblik på, at de tiltalte ved
udnyttelse af dem og deres identitetsoplysninger kunne opnå økonomisk udbytte ved
                                              - 56 -
bedragerier og databedragerier. endelig er der lagt vægt på, at de udnyttede rumænere,
navnlig a, har været i en sårbar situation.
ved fastsættelsen af straffen for t2 er det tillige indgået, at han i 2005 og 2007 er straffet for
vold i rumænien.
udvisning
landsretten tiltræder af de af byretten anførte grunde, at de tiltalte er udvist med
indrejseforbud for bestandig, dog at der vedrørende t2 ikke citeres udlændingelovens § 32,
stk. 2, nr. 4, men § 32, stk. 2, nr. 5.
konfiskation
landsretten tiltræder, at der er sket konfiskation af de effekter og penge, der er fundet hos t3,
jf. straffelovens § 75, stk. 2. spørgsmålet om konfiskation er ikke i øvrigt til prøvelse for
landsretten.
erstatning
landsrettens juridiske dommere er – med de nedenfor anførte modifikationer – enige med
byretten i begrundelsen for og bestemmelserne om de rejste erstatningskrav, herunder at der
ikke er grundlag for at tilkende a godtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1 og 3.
det bemærkes yderligere, at der herved er henset til, at den behandling, som a blev udsat for i
relation til forhold 1a og 1b efter en samlet vurdering ikke har indebåret en sådan kvalificeret
krænkelse af a’ frihed eller person, som kræves efter de anførte bestemmelser.
efter baggrundsoplysningerne i de fremlagte journaltilførsler fra sygehusindlæggelsen den 24.
juni 2014, findes dog også a’ krav om godtgørelse for svie og smerte at burde henvises til
behandling ved erstatningsnævnet eller civilt søgsmål.
pama leasing a/s’ krav nedsættes i overensstemmelse med den for landsretten nedlagte
påstand til 31.986 kr.
                                    thi kendes for ret:
                                                     - 57 -
         byrettens dom i sagen mod t1, t2 og t3 stadfæstes, idet dog t1 straffes med fængsel i 3 år
         og 6 måneder, t2 med fængsel i 3 år og t3 med fængsel i 3 år.
         a’ påstand om godtgørelse for svie og smerte på 1.900 kr. henvises til behandling ved
         erstatningsnævnet eller civilt søgsmål, og pama leasing a/s’ krav nedsættes til 31.986 kr.
         de tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten, herunder hver især salær til deres
         beskikkede forsvarer, dog at 4.000 kr. + moms af salæret til hver forsvarer betales af
         statskassen.
         bilag 1:
identitet     bestemmelse            forretning/selskab/myndighed gerningssted gerningstidspunkt tab
på
udnyttet:
…
pnr:
person 1
forhold       § 279 a                trustbuddy                         via             14.08.2014       5.000,00
1.2.a                                                                   internettet
forhold       § 279 a                vivus                              via             12.08.2014       4.000,00
1.2.b                                                                   internettet
forhold       opkrævningslovens skat                                    via             24.02.2015 –     4.801,00
1.3.a         § 17                                                      internettet     03.07.2015
samlet                                                                                9.000,00
tab (ex.
skat)
                                 - 58 -
…
pnr:
person 2
forhold  § 279 a ekspress bank         via         15.03.2014 20.000,0
2.2.a                                  internettet            kr.
forhold  § 279 a ok benzin             via         15.03.2014 6.981,35
2.2.b                                  internettet
forhold  § 279 a vivus                 via         16.03.2014 2.000,00
2.2.c                                  internettet
forhold  § 279 a trustbuddy            via         17.03.2014 5.000,00
2.2.d                                  internettet
samlet                                                        33.981,3
tab                                                           kr.
…
pnr:
person 3
forhold  § 279 a vivus                 via         31.10.2013 4.000,00
3.2.a                                  internettet
forhold  § 279 a ok benzin             via         01.02.2014 1.932,78
3.2.b                                  internettet
forhold  § 279 a trustbuddy            via         05.02.2014 5.000,00
3.2.c                                  internettet
forhold  § 279 a uno x                 via         20.02.2014 4.000,00
3.2.d                                  internettet
forhold  § 279 a statoil               via         28.02.2014 5.438,90
3.2.e                                  internettet
forhold  § 279   ikano bank / ikea     via         21.02.2014 14.878,0
3.2.f                                  internettet            kr.
forhold  § 279 a shell                 via         01.02.2014 7.979,72
3.2.g                                  internettet
samlet                                                        43.229,4
tab                                                           kr.
a
                                 - 59 -
pnr:
person 4
forhold  § 279 a vivus                 via         25.02.2014 4.000,00
4.2.a                                  internettet
forhold  § 279 a trustbuddy            via         26.02.2014 5.000,00
4.2.b                                  internettet
forhold  § 279 a statoil               via         04.03.14   5.225,85
4.2.c                                  internettet
forhold  § 279 a ekspress bank         via         17.03.2014 4.800,00
4.2.d                                  internettet
forhold  § 279   ikano bank            via         08.03.2014 19.999 k
4.2.e                                  internettet
forhold  § 279 a resurs bank / ellos   via         23.02.2014 3.048,00
4.2.f                                  internettet
forhold  § 279 a ressurs bank / hi fi  via         13.03.2014 14.489,0
4.2.g                                  internettet            kr.
forhold  § 279 a ok benzin             via         22.02.2014 8.606,13
4.2.h                                  internettet
forhold  § 279 a shell                 via         20.03.2014 8.747,61
4.2.i                                  internettet
samlet                                                        73.915,5
tab                                                           kr.
...
pnr:
person 5
forhold  § 279 a vivus                 via         18.12.2014 4.000,00
5.2.a                                  internettet
forhold  § 279 a trustbuddy            via         19.12.2014 2.500,00
5.2.b                                  internettet
forhold  § 279 a telia                 telia       18.12.2014 5.978,00
5.2.c                                  helsingør
forhold  § 279 a ekspress bank / bilka via         08.01.2015 20.000,0
5.2.d                                  internettet            kr.
                                         - 60 -
forhold    § 279 a           shell             via          18.12.2014 2.869,17
5.2.e                                          internettet
samlet                                                                 35.347,1
tab                                                                    kr.
…
pnr:
person 6
forhold    § 279             telia             telia        18.12.2014 5.378,00
6.2.a                                          forretning i
                                               helsingør
forhold    § 279 a           vivus             via          22.12.2014 4.000,00
6.2.b                                          internettet
forhold    § 279 a           trustbuddy        via          23.12.2014 2.500,00
6.2.c                                          internettet
forhold    opkrævningslovens skat              via          04.07.2013 22.422,0
6.3.b      § 17                                internettet             kr.
samlet                                                                 11.878,0
tab   (ex.                                                             kr.
skat)
…
pnr:
person 7
forhold    § 279 a          vivus              via          27.01.15   4.000,00
7.2.a                                          internettet
forhold    § 279            cdon.com           via          15.02.2015 3.819,00
7.2.b                                          internettet
samlet                                                                 7.819,00
tab
…
pnr:
person 8
forhold    § 279 a          vivus              via          23.05.13   4.000,00
8.1.a                                          internettet
                                           - 61 -
samlet                                                                  4.000,00
tab
…
pnr:
person 9
forhold   § 279 a          vivus                 via         05.04.2013 3.000,00
9.2.a                                            internettet
forhold   § 279 a          ekspress bank         via         18.06.2013 20.000,0
9.2.b                                            internettet            kr.
samlet                                                                  23.000,0
tab                                                                     kr.
...
pnr:
person 10
forhold   § 279 a           statoil              via         17.11.2014 5.806,43
10.2.a                                           internettet
forhold   § 279 a           ok benzin            via         16.11.2014 5.227,02
10.2.b                                           internettet
forhold   § 279 a           vivus                via         08.12.2014 4.000,00
10.2.c                                           internettet
forhold   § 279 a           telenor              via         11.12.2014 4.920,00
10.2.d                                           internettet
forhold   § 279 a           shell                via         11.12.2014 7.961,73
10.2.e                                           internettet
forhold   § 279             ikano bank / magasin via         12.12.2014 19.952,4
10. 2.f                                          internettet            kr.
forhold   § 279 a           telenor              via         15.12.2014 4.680,00
10.2.g                                           internettet
forhold   § 279 a           telenor              via         26.12.2014 3.960,00
10.2.h                                           internettet
forhold   opkrævningslovens skat                 via         04.03.2015 3.937,00
10.3.c    § 17, jf. § 21                         internettet
samlet                                                                  56.507,5
                                  - 62 -
tab (ex.                                                       kr.
skat)
c
pnr:
person 11
forhold   § 279 a ok benzin             via         03.06.2014 4.699,97
11.2.a                                  internettet
forhold   § 279 a tdc                   pr. telefon 04.06.2014 12.000,0
11.2.b                                                         kr.
forhold   § 279 a vivus                 via         12.06.2014 4.000,00
11.2.c                                  internettet
forhold   § 279 a tdc                   pr. telefon 13.06.2014 12.000,0
11.2.d                                                         kr.
forhold   § 279 a tdc                   pr. telefon 13.06.2014 12.000,0
11.2.e                                                         kr.
samlet                                                         44.699,9
tab                                                            kr.
…
pnr:
person 12
forhold   § 279 a uno x                 via         25.03.2014 2.593,91
12.2.a                                  internettet
forhold   § 279 a shell                 via         25.03.2014 8.105,41
12.2.b                                  internettet
forhold   § 279 a vivus                 via         25.03.2014 4.000,00
12.2.c                                  internettet
forhold   § 279   tdc                   via         31.03.2014 11.040,0
12.2.d                                  internettet            kr.
forhold   § 279 a resurs bank / hi fi   via         28.04.2014 14.977,0
12.2.e                                  internettet            kr.
forhold   § 279 a santander             via         15.05.2014 187.598,
12.2.f                                  internettet            kr.
forhold   § 279   resurs bank           synoptik    19.05.2014 9.839,00
                                  - 63 -
12.2.g                                  hillerød
samlet                                                         238.153,
tab                                                            kr.
…
pnr:
person 13
forhold   § 279 a shell                 via         19.06.2014 3.989,65
13.2.a                                  internettet
forhold   § 279 a ok benzin             via         18.06.2014 1.629,57
13.2.b                                  internettet
forhold   § 279 a vivus                 via         20.06.2014 4.000,00
13.2.c                                  internettet
forhold   § 279 a dan aktiv / humac     via         08.07.2014 8.399,00
13.2.d                                  internettet
samlet                                                         18.018,2
tab
c
pnr:
person 14
forhold   § 279 a call me               via         28.01.2015 5.615,00
14.2.a                                  internettet
forhold   § 279 a vivus                 via         28.01.2015 4.000,00
14.2.b                                  internettet
forhold   § 279 a resurs bank / ellos   via         28.01.2015 3.648,90
14.2.c                                  internettet
forhold   § 279 a telenor               via         28.01.2015 4.296,00
14.2.d                                  internettet
samlet                                                         17.559,9
tab                                                            kr.
…
pnr:
person 15
forhold   § 279 a statoil               via         30.06.2014 2.102,00
                                 - 64 -
15.2.a                                 internettet
forhold   § 279 a ok benzin            via         19.06.2014 2.892,82
15.2.b                                 internettet
forhold   § 279 a vivus                via         03.07.2014 4.000,00
15.2.c                                 internettet
samlet                                                        8.994,82
tab
…
pnr:
person 16
forhold   279 a   statoil              via         04.06.2014 2.735,97
16.2.a                                 internettet
forhold   279 a   ok benzin            via         04.06.2014 4.338,46
16.2.b                                 internettet
forhold   279 a   telenor              via         12.06.2014 5.520,00
16.2.c                                 internettet
forhold   279 a   telenor              via         12.06.2014 5.520,00
16.2.d                                 internettet
forhold   279 a   ekspress bank        elgiganten  21.06.2014 9.600,00
16.2.e                                 slagelse
forhold   279 a   vivus                via         24.06.2014 4.000,00
16.2.f                                 internettet
samlet                                                        31.714,4
tab                                                           kr.
b
pnr:
person 17
forhold   § 279 a statoil              via         23.12.2014 7.555,98
17.2.a                                 internettet
forhold   § 279 a telenor              hillerød    16.01.2015 8.640,00
17.2.b
forhold   § 279 a 3g                   hillerød    22.01.2015 6.720,00
17.2.c
                                            - 65 -
forhold   § 279 a           telia                 hillerød      22.01.2015 7.638,00
17.2.d
forhold   § 279 a           callme                hillerød      31.01.2015 6.049,11
17.2.e
forhold   § 279 a           ikano (forsøg)        ikea          31.01.2015 25.000,0
17.2.f                                            tåstrup
forhold   § 279 a           vivus                 via           02.02.2015 4.000,00
17.2.g                                            internettet
forhold   § 279 a           shell                 via           02.02.2015 0,00 kr.
17.2.h                                            internettet
forhold   § 279 a           ok benzin             via           02.02.2015 0,00 kr.
17.2.i                                            internettet
forhold   § 279 a           pama leasing          horsens       03.02.2015 42.500 k
17.2.j
forhold   opkrævningslovens skat                  via           25.03.2015 24.895 k
17.3.d    § 17, jf. § 21                          internettet
samlet                                                                     108.103,
tab (ex                                                                    kr.
skat)
...
pnr:
person 18
forhold   § 279 a           ok benzin             via           06.06.2014 4.243,16
18.2.a                                            internettet
forhold   § 279 a           telenor               hillerød      14.06.2014 6.240,00
18.2.b
forhold   § 279             ekspres bank          elgiganten    21.06.2014 9.600,00
18.2.c                                            slagelse
forhold   § 279 a           vivus                 via           30.06.2014 4.000,00
18.2.d                                            internettet
forhold   § 279             dan-aktiv a/s         humac i       09.07.2014 8.799,00
18.2. e                                           lyngby
forhold   § 279             3g                    3g i hillerød 12.08.2014 1.299,00
                                        - 66 -
18.2. f
samlet                                                               34.181,1
tab                                                                  kr.
…
pnr:
person 19
forhold   § 279             ikano bank        ikea        09.06.2013 34.541,3
19.2.a                                        gentofte
samlet                                                               34.541,3
tab                                                                  kr.
…
pnr:
person 20
forhold   § 279 a           vivus             via         17.12.2013 4.000,00
20.2.a                                        internettet
forhold   § 279 a           ok benzin         via         20.11.2013 4.961,95
20.2.b                                        internettet
samlet                                                               8.961,95
tab
...-ff
pnr:
person 21
forhold   § 279 a           vivus             via         18.02.2013 2.500,00
21.2.a                                        internettet
forhold   § 279 a           q8 benzin         via         15.03.2013 4.270,77
21.2.b                                        internettet
forhold   § 279             ikano bank        bauhaus     18.03.2013 2.433,56
21.2.c                                        butik nr.
                                              11800015
forhold   opkrævningslovens skat              via         26.07.2012 12.242,0
21.3.e    § 17                                internettet            kr.
samlet                                                               9.204,33
tab (ex.
                                - 67 -
skat)
...
pnr:
person 22
forhold   § 279 a ok benzin           via         19.06.2014 2.791,31
22.2.a                                internettet
forhold   § 279 a vivus               via         10.07.2014 4.000,00
22.2.b                                internettet
samlet                                                       6.791,31
tab
j
pnr:
person 23
forhold   § 279 a ok benzin           via         04.06.2014 4.663,17
23.2.a                                internettet
forhold   § 279 a tdc                 via         16.06.2014 5.280,00
23.2.b                                internettet
forhold   § 279 a ekspres bank        elgiganten  21.06.2014 9.600,00
23.2.c                                slagelse
forhold   § 279 a vivus               via         24.06.2014 4.000,00
23.2.d                                internettet
samlet                                                       23.543,1
tab                                                          kr.
…
pnr:
person 24
forhold   § 279 a statoil             via         10.04.2014 3.259,20
24.2.a                                internettet
forhold   § 279 a ok benzin           via         14.04.2014 4.721,49
24.2.b                                internettet
forhold   § 279 a vivus               via         24.04.2014 4.000,00
24.2.c                                internettet
forhold   § 279 a shell               via         26.04.2014 8.098,59
                                             - 68 -
24.2.d                                                     internettet
forhold   opkrævningslovens skat                           via         12.05.2014       62.987,0
24.3.f    § 17, jf. 21                                     internettet                  kr.
samlet                                                                                20.079,2
tab (ex.                                                                                kr.
skat)
…
pnr:
person 25
forhold   § 279 a           shell                          via         27.03.2014       9.285,66
25.2.a                                                     internettet
forhold   § 279 a           vivus                          via         14.03.2014       4.000,00
25.2.b                                                     internettet
samlet                                                                                13.285,6
tab                                                                                kr.
...-b
pnr:
person 26
forhold   § 279 a           statoil                        via         19.11.2014       5.104,51
26.2.a                                                     internettet
forhold   § 279 a           ok benzin                      via         20.11.2014       5.383,50
26.2.b                                                     internettet
forhold   § 279 a           trustbuddy                     via         25.11.2014       5.000,00
26.2. c                                                    internettet
forhold   § 279 a           vivus                          via         25.11.2014       4.000,00
26.2.d                                                     internettet
forhold   § 279 a           shell                          via         26.11.2014       6.979,63
26.2.e                                                     internettet
forhold   § 279             forskellige tyske statsborgere via         12.12-17.12.2014 174.529,
26.2.f                      (privatsalg)                   internettet                  kr.
                           - 69 -
samlet                                                  200.997,
tab                                                     kr.
…
pnr:
person 27
forhold   § 279 a statoil        via         30.11.2012 5.471 kr.
27.2.a                           internettet
samlet                                                  5.471,00
tab
…
pnr:
person 28
forhold   § 279 a statoil        via         17.08.2012 5.002,82
28.2.a                           internettet
samlet                                                  5.002,82
tab
…
pnr:
person 29
forhold   § 279 a statoil        via         27.01.2014 6.469,29
29.2.a                           internettet
samlet                                                  6.469,29
tab
…
pnr:
person 30
forhold   § 279 a statoil        via         25.04.2012 3.552,37
30.2.a                           internettet
samlet                                                  3.552,37
tab
b
pnr:
person 31
                                            - 70 -
forhold   § 279 a           vivus                 via         28.08.2013 4.000,00
31.2.a                                            internettet
forhold   § 279 a           trustbuddy            via         09.06.2014 5.000,00
31.2.b                                            internettet
forhold   § 279 a           statoil               via         19.08.2013 6.510,68
31.2.c                                            internettet
samlet                                                                   15.510,6
tab                                                                      kr.
...
pnr:
person 32
forhold   § 279             ikano bank            ikea        25.05.2013 22.687,9
32.2.a                                            gentofte               kr.
forhold   § 279 a           trustbuddy            via         28.06.2013 5.000,00
32.2.b                                            internettet
forhold   § 279 a           ok benzin             via         08.05.2013 3.862,88
32.2.c                                            internettet
forhold   opkrævningslovens skat                  via         23.05.2013 2.717,00
32.2.g    § 17, jf. 21                            internettet
samlet                                                                   31.550,8
tab (ex.                                                                 kr.
skat)
…
pnr:
person 33
forhold   § 279 a           uno x                 via         18.09.2013 3.985,00
33.2.a                                            internettet
forhold   § 279 a           vivus                 via         26.09.2013 4.000,00
33.2.b                                            internettet
forhold   § 279             ikano bank            bauhaus     10.10.2013 14.977,9
33.2.c                                            hillerød               kr.
forhold   § 279 a           resurs bank / hi fi   hørsholm    14.10.2013 14.998,0
33.2.d                                                                   kr.
                                                  - 71 -
forhold    § 279 a               trustbuddy                        via          31.10.2013 5.000,00
33.2.e                                                             internettet
forhold    § 279 a               santander                         jørs biler / 02.11.2013 39.330,0
33.2.f                                                             næstved                 kr.
samlet                                                                                82.290,9
tab                                                                                kr.
d
pnr:
person 34
forhold    § 279 a               telenor                           via          29.05.2013 4.820,00
34.2. a                                                            internettet
forhold    § 279 a               telia                             via          10.06.2013 8.118,00
34.2. b                                                            internettet
samlet                                                                                12.938,0
tab                                                                                kr.
        *berigtiges i medfør af retsplejelovens § 221, den 25. januar 2017.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark