text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 19. januar 2011
sag 526/2007
(1. afdeling)
skandia link livsforsikring a/s
(advokat michael grønbech)
mod
a
(advokat birgitte pedersen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 2. afdeling den 10. december 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, niels grubbe, poul dahl jensen, jens
peter christensen og hanne schmidt.
påstande
appellanten, skandia link livsforsikring a/s, har påstået frifindelse.
indstævnte, a, har påstået stadfæstelse.
anbringender
skandia link livsforsikring har yderligere anført, at a kun kar krav på de løbende forsik-
ringsydelser samt præmiefritagelse, såfremt han fører bevis for, at han har mistet 50 % af sin
generelle erhvervsevne, og for, at der kan konstateres objektive sygdomstegn. a har ikke løf-
tet denne bevisbyrde.
i øvrigt har retslægerådet i de udtalelser, der er tilvejebragt til brug for højesteret, fastslået,
at der ikke er tegn på hjerneskade. der er således ikke støtte for en sådan antagelse, heller
ikke i de neuropsykologiske undersøgelser, der i øvrigt ikke – hverken alene eller sammen
med de øvrige foreliggende oplysninger – kan anses for tilstrækkelig dokumentation for, at
                                               - 2 -
erhvervsevnen er nedsat med mindst 50 %. alle udtalelser og erklæringer om as erhvervs-
evne bygger på hans egne oplysninger.
retslægerådets udtalelser viser, at der ikke foreligger objektive fund. det følger derfor af kra-
vet i bestemmelsen i forsikringsvilkårene herom, at a ikke har krav på udbetaling af forsik-
ringen.
a har yderligere anført, at en ændring af landsrettens vurdering af erhvervsevnetabet forud-
sætter tilsidesættelse både af erklæringerne fra mette stylsvig, kommunens vurdering af hans
arbejdsevne og arbejdsskadestyrelsens vurdering af erhvervsevnetabets størrelse. skandia har
ikke fremlagt dokumentation for, at der er grundlag for en sådan tilsidesættelse.
ansvarsbegrænsningen i forsikringsvilkårene kan af de grunde, der er anført af landsretten,
ikke finde anvendelse. nu foreligger tillige støtte herfor i erklæringen fra retslægerådet, der
har udtalt, at han lider af kronisk smertesyndrom. rådet har i den forbindelse også peget på, at
der foreligger objektive holdepunkter herfor i form af opmærksomhedsproblemer.
supplerende sagsfremstilling
i erklæringen af 6. april 2001 fra speciallæge i neurokirurgi leif christensen hedder det yder-
ligere bl.a.:
       ”objektivt:
       …
       ryg, lænd og nakke:
       der er ømhed af nakkemuskulaturen og nakkefæsterne i begge sider...”
det hedder i en udtalelse af 2. juli 2001 fra direktør b, c i/s, hvor a var partner og arbejdede
som forsikringsmægler, bl.a.:
       ”udtalelse om sygeforløbet for a …
       hermed skal jeg fremkomme med min vurdering af de konsekvenser, som whiplash
       skaden i februar 2000, har betydet for as arbejdsindsats og evner til at klare de arbejds-
       opgaver, der er behov for at udføre i et job som rådgiver af komplekse forsikringsfor-
       hold.
                                                - 3 -
      de første par måneder efter ulykken beklagede a sig over smerter i nakken med kon-
      centrationsbesvær til følge, men derudover bemærkede jeg ikke nogen ændring i ar-
      bejdsindsatsen.
      i efteråret 2000 konstaterede jeg, at a var begyndt at arbejde med gardinerne trukket for
      vinduerne i sit kontor og med meget begrænset elektrisk lys, idet lyset tilsyneladende
      generede ham meget.
      samtidig var det åbenlyst for øvrige medarbejdere og partnere i c, at a havde meget
      svært ved at koncentrere sig, led af hukommelsessvigt og efter blot en time på kontoret
      var ude af stand til at sætte sig ind i selv mindre komplicerede opgaver.
      dette medførte, at jeg i slutningen af maj måned 2001 pressede på for at få a til at lade
      sig sygemelde, idet han igennem lang tid ikke havde været i stand til at udføre de få ar-
      bejdsopgaver han havde tilbage på forsvarlig vis. desuden var det min opfattelse at en
      sygemelding helt klart måtte være det bedste for ham.
      indtil sin sygemelding har a tilbragt 8-10 timer om dagen på arbejdspladsen, men siden
      efteråret 2000 har det været med en yderst begrænset arbejdsindsats, og i løbet af efter-
      året 2000 havde vi overført størstedelen af hans portefølje til andre medarbejdere, hvor-
      for a efterhånden kun sad tilbage med nogle få kundeforhold.”
i en e-mail af 24. oktober 2002 fra socialrådgiver karin schmidt, ry kommune, til skandia
link livsforsikring hedder det bl.a.:
      ”m.h.t. spørgsmålet om udelukkende at tage udgangspunkt i [a]’s egen vurdering af ar-
      bejdsprøvningen vil jeg sige, at vi som udgangspunkt og som regel altid har arbejdsgi-
      veren med til opfølgningsmøderne. på den anden side synes jeg heller ikke der er nogen
      grund til at problematisere tingene – da det i den sidste ende, er den der er under af-
      prøvning, som bedst kan give udtryk for hvordan tingene fungerer arbejds- og hel-
      bredsmæssigt. jeg ville derimod synes det var problematisk at inddrage kollegaer i
      denne forbindelse, medmindre det var aftalt på forhånd.”
det fremgår af arbejdsskadestyrelsens udtalelse af 21. november 2003, hvorved styrelsen
skønsmæssigt vurderede as erhvervsevnetab efter erstatningsansvarslovens § 5 til 85 %, at
udtalelsen er afgivet, efter at sagen har været forelagt på styrelsens samlede interne neurologi-
ske speciallægemøde.
retslægerådet har i en erklæring af 14. oktober 2008 udtalt følgende:
      ”spørgsmål 1:
      retslægerådet bedes beskrive de samlede objektive fund vedrørende følgerne efter as
      ulykkestilfælde den 10. februar 2000.
                                              - 4 -
      der er foretaget objektiv undersøgelse af a i forbindelse med udfærdigelse af special-
      lægeerklæring ved speciallæge i neurokirurgi leif christensen 02.04.01, ca. 14 måneder
      efter ulykkestilfældet. af denne udtalelse fremgår, at den objektive undersøgelse er helt
      normal, men at a angiver ømhed i nakkemuskulaturen og nakkefæsterne i begge sider.
      der er også foretaget undersøgelse ved øjenlæge jens laursen 04.05.01, hvor der er på-
      vist kraftig nærsynethed og lille bygningsfejl, men ingen objektive fund, som kan relate-
      res til ulykkestilfældet 10.02.00. med hensyn til de kognitive funktioner henvises til be-
      svarelsen af spørgsmål 2.
      spørgsmål 2:
      retslægerådet bedes beskrive, hvilke objektive fund vedrørende følgerne efter as ulyk-
      kestilfælde den 10. februar 2000, der understøtter as kognitive klager.
      der er ved to neuropsykologiske undersøgelser (14.12.01 og 06.09.02) fundet opmærk-
      somhedsproblemer, som er uspecifikke fund, der kan have mange årsager som blandt
      andet smerter, bekymringer m.m.
      spørgsmål 3:
      retslægerådet bedes beskrive, om der er fundet objektive tegn på hjerneskade hos a ef-
      ter hans ulykkestilfælde den 10. februar 2000.
      nej.
      spørgsmål 4:
      retslægerådet bedes beskrive, hvilken diagnose der kan stilles på grundlag af de objek-
      tive fund efter as ulykkestilfælde den 10. februar 2000.
      det er retslægerådets vurdering, at a har udviklet et kronisk smertesyndrom, antagelig
      i tidsmæssig relation til ulykkestilfældet 10.02.00. det kroniske smertesyndrom omfat-
      ter en række subjektive gener (hovedpine, nakkesmerter, ukarakteristiske synsforstyrrel-
      ser, svimmelhed, hukommelsesbesvær og koncentrationsbesvær) og er karakteriseret
      ved manglende objektive fund.
      spørgsmål 5:
      retslægerådet bedes beskrive, hvilke objektive fund efter as ulykkestilfælde den 10. fe-
      bruar 2000, der understøtter den stillede whiplash diagnose.
      et whiplash syndrom er som regel karakteriseret ved manglende objektive fund. et kro-
      nisk smertesyndrom kan opstå som følge af en række forskellige fysiske og psykiske
      faktorer og også uden kendt årsag. i den aktuelle sag foreligger første lægelige vurde-
      ring 14 måneder efter ulykkestilfældet. retslægerådet kan ikke på de foreliggende læge-
      faglige akter nærmere vurdere, i hvilket omfang ulykkestilfældet 10.02.00 har bidraget
      til udviklingen af det kroniske smertesyndrom. det bemærkes, at der ikke medfølger
      journalnotater fra egen læge og heller ikke fra skadestuen på århus kommunehospital i
      sagens akter.”
parterne har for højesteret fremlagt en udtalelse fra retslægerådet af 16. november 2010, der
vedrører en anden sag. i denne sag udtalte retslægerådet i svaret på spørgsmål 1, at man ud
fra en samlet vurdering af de lægelige oplysninger fandt, at der forelå en kronisk smertetil-
                                               - 5 -
stand i et tilfælde, hvor der var smerter i patientens højre lår, og hvor det hverken ved kliniske
eller parakliniske undersøgelser havde været muligt med sikkerhed at belyse nogen bagved-
liggende eller på anden måde forklarende anatomisk eller fysiologisk abnormitet. rådet op-
lyste endvidere i svaret på spørgsmål 3 om, hvorvidt der var god overensstemmelse mellem
patientens klager og de objektive fund, bl.a., at de lægelige akter indeholdt oplysninger om
ømhed og smertereaktion ved klinisk undersøgelse, og udtalte herefter:
       ”det ligger i den medicinske tradition at henregne konstatering af ømhed og analoge
       sansekvaliteter under objektive data. dette er imidlertid ikke i enhver henseende se-
       mantisk korrekt, fordi der indgår et afgørende element af subjektivitet; det på denne
       måde objektivt konstaterede består i at undersøgtes selvrapporterede angivelser tages ad
       notam. i den foreliggende sag er der ikke gjort andre objektive iagttagelser end sådanne
       som just beskrevet. i fravær af mere substantielle objektive fund findes det vanskeligt at
       tale om overensstemmelse.”
højesterets begrundelse og resultat
fire dommere – børge dahl, niels grubbe, jens peter christensen og hanne schmidt – udta-
ler:
der er under den forsikring, som a har tegnet hos skandia link livsforsikring a/s, dækning
for invaliditet, ”hvis forsikrede mister sin erhvervsevne som følge af sygdom eller ulykkestil-
fælde”.
det er for højesteret – ligesom for landsretten – ubestridt, at as erhvervsevne er varigt nedsat
på grund af invaliditet som følge af tilskadekomst ved et trafikuheld den 10. februar 2000,
hvor a pådrog sig en whiplash læsion.
forsikringsvilkårene beskriver det dækkede erhvervsevnetab som tab af evnen til at tjene
mere end 50 % af, ”hvad der i samme egn er almindeligt for fuldt arbejdsdygtige personer
med tilsvarende uddannelse og alder”. parterne er også for højesteret enige om, at det efter
denne beskrivelse er as såkaldt generelle erhvervsevne, som skal bedømmes.
landsretten har efter en samlet vurdering lagt til grund, at a har dokumenteret, at hans gene-
relle erhvervsevne er nedsat med mindst 50 procent. vi tiltræder denne bedømmelse, som er
baseret på oplysningerne fra læge og psykolog samt ry kommune, herunder sagsbehandle-
rens og lægekonsulentens vurderinger og resultatet af arbejdsprøvningen, og som understøttes
                                               - 6 -
af arbejdsskadestyrelsens vurdering efter forelæggelse på styrelsens samlede interne neurolo-
giske speciallægemøde og udtalelsen fra c. det fremgår af retslægerådets udtalelse, at a har
udviklet et kronisk smertesyndrom. det må endvidere anses for godtgjort, at han som følge
heraf højst kan arbejde i et antal timer svarende til halvdelen af en normal arbejdsuge og ikke
kan udføre mentalt eller fysisk krævende arbejde i længere tid ad gangen. han vil derfor ikke
kunne tjene mere end højst halvdelen af, hvad der er almindeligt for fuldt arbejdsdygtige i den
relevante erhvervsgruppe.
spørgsmålet er herefter, om dækning er afskåret i medfør af vilkåret i forsikringen, hvorefter
der ikke er dækning, ”hvis invaliditeten skyldes … legemlige sygdomstilstande uden objek-
tive sygdomstegn, medmindre tilstanden har medført hospitalsindlæggelse”.
efter forsikringens opbygning og vilkårets formulering må dette forstås som en undtagelse fra
tilsagnet om dækning af mistet erhvervsevne som følge af sygdom eller ulykke. det er således
forsikringsselskabet, som i givet fald skal bevise, at der foreligger et forhold, som efter vilkå-
ret er undtaget fra dækning.
vilkåret må antages at have til formål at undtage tilfælde, hvor der ikke er sikkert grundlag
for at fastslå en sygdomstilstand. denne problemstilling er aktuel også i tilfælde, hvor tilstan-
den er forårsaget af et ulykkestilfælde. på denne baggrund, og da der er tale om en undtagelse
fra tilsagnet om dækning af mistet erhvervsevne – ”invaliditet” – som følge af sygdom eller
ulykke, finder vi, at undtagelsen også omfatter tilfælde, hvor sygdomstilstanden er følge af et
ulykkestilfælde.
det må efter de lægelige erklæringer lægges til grund, at a lider af et kronisk smertesyndrom.
selv om kronisk smertesyndrom er karakteriseret ved manglende objektive fund, er der tale
om en diagnose, som stilles efter undersøgelse på et lægefagligt anerkendt grundlag og i over-
ensstemmelse med den lægefaglige tradition, hvorefter konstatering af ømhed mv. henregnes
under objektive data.
det forekommer umiddelbart nærliggende at forstå vilkårets krav om objektive sygdomstegn i
overensstemmelse med den lægefaglige tradition, og denne forståelse understøttes af, at for-
målet med vilkåret må antages at være ikke at skulle dække i tilfælde, hvor der ikke er fornø-
dent lægefagligt belæg for at anse vedkommende for syg.
                                                - 7 -
retslægerådet har som nævnt på baggrund af oplysningerne i sagen udtalt, at det er rådets
vurdering, at a har udviklet et kronisk smertesyndrom antagelig i tidsmæssig relation til
ulykkestilfældet. det kroniske smertesyndrom omfatter en række subjektive gener og er ka-
rakteriseret ved manglende objektive fund. as oplysninger om sine symptomer er som anført
af landsretten endvidere bekræftet ved erklæringerne og vidneforklaringen afgivet af mette
stylsvig. vi finder herefter, at der er påvist sådanne ”objektive sygdomstegn”, at as invalidi-
tet ikke kan anses for omfattet af den nævnte undtagelse i forsikringsvilkårene.
vi stemmer herefter for at stadfæste landsrettens dom.
dommer poul dahl jensen udtaler:
det er ubestridt, at a ved trafikuheldet den 10. februar 2000 pådrog sig en whiplash læsion,
og at han som følge heraf har udviklet et kronisk smertesyndrom. efter retslægerådets svar
på spørgsmål 4 omfatter det kroniske smertesyndrom en række subjektive gener (hovedpine,
nakkesmerter, ukarakteristiske synsforstyrrelser, svimmelhed, hukommelsesbesvær og kon-
centrationsbesvær) og er karakteriseret ved manglende objektive fund.
i de fremlagte oplysninger fra læge, psykolog og ry kommune, herunder afgørelsen om
støtte til fleksjobansættelse, bygger vurderingen af lidelsens indvirkning på as erhvervsevne
på oplysninger om hans indtjening ved at arbejde som daglig leder i ægtefællens virksomhed,
d aps, der blev etableret i juni 2001, og i den forbindelse på oplysninger fra ham selv om, at
han under arbejdsprøvningen kun var i stand til at arbejde 18-19 timer om ugen i
virksomheden.
efter min opfattelse har a ikke ved disse oplysninger ført det fornødne bevis for, at hans er-
hvervsevne er nedsat med 50 % som følge af det kroniske smertesyndrom, han lider af.
jeg stemmer derfor for at frifinde skandia link livsforsikring a/s.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                               - 8 -
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal skandia link livsforsikring a/s betale 250.000 kr. til
a.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 mae
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 30. april 2015.
b-106-14
s aps under konkurs
(advokat boris k. frederiksen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet blev taget under konkursbehandling den … 2014, og advokat boris frede-
riksen blev samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervs-
styrelsen siden den 8. november 2012 og frem til den 18. december 2012 været registreret
som direktør i selskabet. den 18. juli 2013 modtog sø- og handelsrettens skifteret konkurs-
begæring mod selskabet fra skat, og den 26. august 2013 traf erhvervsstyrelsen beslutning
om tvangsopløsning af selskabet. beslutningen om tvangsopløsning resulterede den 13. no-
                                                          -2-
vember 2013 i, at selskabet af skifteretten blev taget under likvidation med advokat boris
frederiksen som likvidator.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 26. november 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x ved modtagelsesbevis, bekræftet den 22. december 2014,
hvor han samtidig bekræftede at have modtaget rettens brev af 17. december 2014 med bilag.
brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har ikke svaret på rettens hen-
vendelser og har således hverken nedlagt en påstand eller anmodet om mundtlig behand-
ling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift bl.a.:
       ”…denne sag handler om, hvorvidt tidligere direktør i s aps, x, skal pålægges konkurskarantæne i med-
       før af konkurslovens § 157.
       nærværende processkrift indgives i medfør af konkurslovens § 161.
       sø- og handelsrettens skifteafdeling besluttede den 26. november 2014 på baggrund af kurators begrun-
       dede indstilling at indlede konkurskarantænesag mod x, jf. retsbog af den 26. november 2014 ....
       1.   baggrund om s aps
       1.1 stiftelse og ledelse
       s aps blev stiftet den 4. oktober 2011 af p1, der ligeledes var registreret direktør i selskabet frem til den
       8. august 2012, hvor p2 indtrådte som direktør. selskabet har efterfølgende skiftet direktør adskillige gan-
       ge, jf. nedenfor. på tidspunktet for konkursens indtræden var p3 direktør i selskabet. han indtrådte den
       18. december 2012 og var således direktør frem til, at selskabet trådte i likvidation den 13. november
       2013. forud for p3 var x i perioden fra den 8. november 2012 til den 18. december 2012 registreret direk-
       tør, jf. fuldstændig udskrift fra erhvervsstyrelsen ...
       kurator har undervejs i bobehandlingen imidlertid konstateret, at p4, der aldrig har været registreret di-
       rektør i selskabet, reelt har varetaget den daglige ledelse i selskabet, jf. nærmere nedenfor under punkt 2.
       selskabet blev stiftet under navnet selskab1 aps, og selskabet blev registreret under branchekoden “en-
       groshandel med elektronisk udstyr”. ifølge selskabets vedtægter var selskabets formål at drive engroshan-
       del med elektronik, telekommunikation og it-udstyr.
                                                  -3-
den 1. september 2012 skiftede selskabet navn til selskab2 aps, hvilket selskabet hed frem til den 12. sep-
tember 2012, hvor selskabet skiftede navn til selskab3 aps. efterfølgende skiftede selskabet navn tilbage
til selskab2 aps (pr. den 25. september 2012), og derefter til selskab4 aps (pr. den 11. oktober 2012), til
selskab5 aps (pr. den 26. oktober 2012), til selskab6 aps (pr. den 28. oktober 2012), til selskab7 aps
(pr. den 9. november 2012) og endelig til s aps den 18. december 2012. selskabet har således haft 8 for-
skellige navne i løbet af en periode på 4 måneder.
selskabet har endvidere skiftet registreret adresse adskillige gange. da selskabet blev stiftet den 4. oktober
2011, blev det registreret på adressen … roskilde. den 20. august 2012 ændrede selskabet adresse til …
herlev, mens adressen blev ændret igen den 10. september 2012 til … ishøj. den 12. september 2012 æn-
dredes adresse tilbage til … herlev, hvilket igen blev ændret den 25. september 2012 til … københavn v.
den 18. marts 2013 fik selskabet adresse på … vanløse, hvilket var selskabets adresse frem til tvangsop-
løsningen den 13. november 2013.
selskabet har foruden en række forskellige direktører ligeledes haft en række forskellige ejere, idet selskabet
ifølge kurators oplysninger blev solgt flere gange. det er ikke alle ejere, der opstartede en drift i selskabet,
hvorfor der ifølge kurators oplysninger formentlig ikke har været reel drift i selskabet forud for den 12. de-
cember 2012.
selskabet blev fra den 1. januar 2012 registreret for a-skatter, arbejdsmarkedsbidrag, moms og selskabs-
skat, idet selskabet den 27. februar 2013 anmodede om at blive registreret for a-skat og arbejdsmarkedsbi-
drag med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2012.
1.2 konkursens indtræden
selskabet opbyggede i perioden fra januar 2012 til juni 2013 en restance til skat for a-skatter, arbejds-
markedsbidrag og moms på i alt ca. kr. 16 mio.
som følge af et forgæves inddrivelsesforløb indgav skat konkursbegæring mod selskabet den 18. juli
2013.
inden berammelse af møde til behandling af konkursbegæring anmodede erhvervsstyrelsen med brev af
den 26. august 2013 sø- og handelsrettens skifteafdeling om at tage selskabet under tvangsopløsning, da
selskabet ikke rettidigt havde indgivet årsrapport for selskabets første regnskabsår for perioden den 4. ok-
tober 2011 til den 31. december 2012.
skifteretten besluttede den 13. november 2013, at selskabet skulle tages under tvangsopløsning [likvida-
tion], og som likvidator blev udpeget undertegnede, advokat boris frederiksen, jf. udskrift af retsbog af
den 13. november 2013... da der ikke var midler i selskabet til at dække omkostningerne forbundet med
tvangsopløsningen, indgav likvidator den 19. december 2013 konkursbegæring på vegne af selskabet,
hvorefter selskabet ved dekret af den … 2014 blev taget under konkursbehandling, jf. udskrift af retsbog af
den … 2014...
1.3 regnskabsforhold
selskabet blev som nævnt stiftet den 4. oktober 2011, men selskabet indleverede ikke årsrapport inden
konkursen, hvorfor kurator ikke har kunnet rekvirere nogen offentliggjorte årsrapporter.
kurator er endvidere ikke blevet sat i besiddelse af noget bogføringsmateriale fra selskabet, der nærmere
har kunnet anskueliggøre for kurator, hvordan selskabets økonomiske forhold har været.
                                                    -4-
1.4 aktiver og passiver i konkursboet
konkursboet er ikke i besiddelse af aktiver fra selskabet, og det har ikke været muligt for kurator at opnå
kontakt med hverken p3, der var direktør på konkurstidspunktet, eller tidligere direktør, x, for at få op-
lysninger om, hvorvidt selskabet var i besiddelse af aktiver på konkurstidspunktet.
der er i konkursboet anmeldt krav fra 5 kreditorer for i alt kr. 179.847,30, hvoraf kr. 31.800,- er sekundæ-
re massekrav anmeldt i medfør af konkurslovens § 94. hovedparten af kravene udgøres således af simple
krav anmeldt i medfør af konkurslovens § 97.
skat anmeldte oprindeligt de ca. kr. 16 mio., som konkursfordringen bestod af, men har efterfølgende
tilbagekaldt anmeldelsen. skat har varslet, at skat har et betydeligt millionkrav mod selskabet (nu
konkursboet), som dog på nuværende tidspunkt ikke er endelig opgjort og derfor heller ikke registreret i
gældbogen.
1.5 eventuelle strafbare forhold
den tidligere ledelse har ikke udleveret noget bogføringsmateriale til kurator, og det må anses for tvivl-
somt, om der er foretaget løbende bogføring i selskabet. der er endvidere ikke indleveret årsrapport til er-
hvervsstyrelsen, og selskabet har ikke indsendt momsangivelse for 1. kvartal 2013. det er derfor sket over-
trædelser af strafbelagte bestemmelser i bl.a. bogføringsloven.
kurator har endvidere gennem sine undersøgelser konstateret, at selskabet har benyttet sig af en strå-
mandskonstruktion, hvor de registrerede direktører ikke reelt har udgjort selskabets ledelse, jf. nedenfor.
kurator agter at anmode om politimæssig efterforskning af en række mulige strafbare forhold i medfør af
konkurslovens § 110, stk. 4.
1.6 selskabets drift
kurator er som nævnt ikke blevet sat i besiddelse af selskabets bogføringsmateriale. til trods for, at kura-
tor har forsøgt at komme i kontakt med alle de registrerede direktører, har det kun været muligt for kura-
tor at komme i kontakt med p1 (ved dennes advokat) og p2.
p1 har oplyst, at selskabet blev stiftet på hans foranledning, og at han i efteråret 2012 solgte selskabet til
p2, da p1 alligevel ikke “havde brug for selskabet”. det er ikke oplyst over for kurator, hvorfor p1 oprin-
deligt havde stiftet selskabet med det registrerede formål at drive engroshandel med elektronisk udstyr. p1
har oplyst, at der ikke forud for overdragelsen til p2 var drift i selskabet, herunder at der ikke var indgået
aftaler, ligesom selskabet ikke havde tilknyttet en bankkonto. p2 har oplyst til kurator, at han i august
2012 købte selskabet af p1. selskabet var på daværende tidspunkt tomt. en måned efter erhvervelsen af
selskabet solgte p2 selskabet videre til p5, som påtænkte at drive vagtvirksomhed. ifølge p2 blev handlen
ophævet, da p5 ikke kunne opnå de nødvendige tilladelser til vagtvirksomheden. endelig har p2 oplyst, at
han kort herefter solgte selskabet tit p6. forinden havde der ikke været drift i selskabet. p2 var angiveligt
ikke bekendt med, hvad p6s formål med køb af selskabet var.
ifølge kurators oplysninger oprettede selskabet først en bankkonto den 12. december 2012, hvilket bekræf-
ter, at der ikke var reel drift i selskabet før den 12. december 2012. bankkontoen blev oprettet af x, som
var eneste fuldmagtshaver til kontoen, jf. e-mail af den 22. november 2013 fra jyske bank (bilag 5).
1.7 selskabets skatte- og momsforhold
                                                 -5-
1.7.1 moms
selskabet angav et momstilsvar for 4. kvartal 2012 på kr. 122.675,-, men angav ikke momstilsvar for 1.
kvartal 2013.
det fremgår imidlertid af kontoudtog fra selskabet konto i jyske bank …, at der i perioden fra den 12. de-
cember 2012 til den 9. april 2013 er foretaget indbetalinger i størrelsesordenen kr. 40 mio., og udbetalin-
ger i størrelsesordenen kr. 37 mio. overførslerne er hovedsageligt sket til selskaber, som beskæftiger sig
med køb og salg af telefoner og telefonudstyr. kurator har forsøgt at komme i kontakt med beløbsmodta-
gerne, men dette har ikke været muligt. der foreligger ikke dokumentation for, hvad overførslerne vedrø-
rer, hvorfor kurator ikke har kunnet vurdere, hvorvidt overførslerne er udtryk for reelle handler.
en række af indbetalingerne er foretaget af et dansk telefonselskab, som har oplyst at have købt en stor
mængde telefonudstyr af selskabet. kurator har ikke modtaget dokumentation herfor.
aktiviteten på bankkontoen tyder således på, at der enten har været drift i selskabet, som der ikke er sket
momsindberetninger af, eller at selskabets konto er blevet anvendt af tredjemand formentlig i et forsøg på
at undgå skatte- og momspligten.
1.7.2 momstilsvar
som led i kontrol af selskabet anmodede skat den 21. januar 2013 selskabet om at fremsende en kopi af
selskabets regnskabsmateriale med henblik på kontrol af selskabets momstilsvar for perioden fra den 4. no-
vember 2011 til den 31. december 2012. selskabet reagerede ikke på skats henvendelse.
skat traf herefter den 18. juni 2013 afgørelse, hvor skat som følge af de konstaterede ind- og udbeta-
linger på selskabets bankkonto forhøjede selskabets momstilsvar for perioden den i. oktober 2012 til den
31. marts 2013 med kr. 7.229.961.
1.7.3 a-skat og arbejdsmarkedsbidrag
den 27. februar 2013 anmodede selskabet om at blive registreret for a-skat med tilbagevirkende kraft fra
den 1. januar 2012. selskabet indberettede herefter indeholdt a-skat og arbejdsmarkedsbidrag for ind-
komståret 2012 med i alt kr. 8.541.4 17, hvilket svarede til en gennemsnitlig indeholdelsesprocent på 65
%.
ved agterskrivelse af den 3. april 2014 foreslog skat at nedsætte selskabets angivelser af bidragspligtig
a-indkomst, indeholdt a-skat og indeholdt arbejdsmarkedsbidrag til i alt kr. 0, idet det var skats opfat-
telse, at der ikke havde været økonomisk realitet bag indberetningerne, da selskabet ikke reelt havde haft
nogle ansatte.
skat traf endelig afgørelse i sagen den 22. maj 2014 .... af afgørelsen fremgår bl.a.:
        “2.1.3. arbejdsgiverkontrol
        selskabet har den 27.02.2013 ved p7 anmodet om at blive registreret for a-skat med tilbagevirken-
        de kraft fra den 1. januar 2012. [...]
        selskabet har indeholdt a-skat og am-bidrag med i alt 8.541.417 kr., hvilke svarer til en gennem-
        snitlig indeholdelsesprocent på 65 %. denne gennemsnitlige trækprocent er beregnet under forud-
        sætning af at ingen af lønmodtagerne har haft et skattefradrag.
                                           -6-
selskabet har ikke indberettet nogle lønoplysninger for 2012 for den 11. marts 2013. alle selska-
bets indberetninger af løn og a-skat mv. for 2012 er efterangivet i perioden 14.03.2012 —
08.07.2013. de indberettede beløb vedrører 34 personer.
2.2.1. indhentning af dokumentation for ansættelse
i henhold tit kildeskattelovens § 86, stk. 5, har skat udsendt brev til selskabets ansatte, som er
omfattet af de arbejdsgiveroplysninger, som s aps har efterangivet for vedrørende perioden 1. ja-
nuar 2012 — 31. december 2012. [...]
ud af de 34 personer har 7 personer reageret på skrivelserne [...]
af de 7 personer er det kun [udeladt 1j og [udeladt 2] som har tilkendegivet at de har arbejdet for s
aps.
5 ud af de 7 personer har således oplyst, at de ikke kender til selskabet samt, at de ikke ved hvordan
selskabet er kommet i besiddelse af deres cpr-nummer. [...]
2.2.2. skats gennemgang af lønmodtagere
da a-skat mv. er indeholdt med en betydelig højere trækprocent end skattekortet tilsiger, udviser
størstedelen af lønmodtagernes årsopgørelser for indkomståret 2012 en overskydende skat mv. til
udbetaling i 2013. [...]
4. skats begrundelse og ændring
4.1. begrundelse
skat ændrer s aps’ indberetning af a-indkomst, a-skat og am-bidrag for indkomståret 2012 til
0,- kr. skat har i sin begrundelse lagt vægt på følgende argumenter:
       selskabet har ikke indberettet lønoplysninger til e-indkomst månedligt. der er i stedet ude-
        lukkende indsendt efterangivelser efter indkomstårets udløb.
       det har ikke været muligt for skat at få dokumentation for, at lønningerne er udbetalt, og
        at skat og am-bidrag er indeholdt som efterangivet i 2012. [...]
       selskabet har ikke overholdt fristen for indsendelse af arbejdsgiveroplysninger for ind-
        komståret 2012, idet selskabet udelukkende har indsendt efterangivelser i perioden
        14.03.2013 — 08.07.2013
       skat har gennemgået konto udskrifterne fra jyske bank. det fremgår af udskrifterne, at
        der ikke har været bevægelser, hvor man af posteringsteksten kan udlede, at der er udbetalt
        løn til ansatte
       skat har i breve bedt de enkelte lønmodtagere om at dokumentere, at
             o de har været ansat i selskabet i perioden
             o de har modtaget løn fra selskabet i form af lønsedler, kontoudtog mv.
       ud af de 34 lønmodtagere, som skat skrev til har kun en reageret på brevet ved at indsen-
        de dokumentation. det dokumentationsmateriale, som denne ene lønmodtager har sendt til
        skat har ikke givet anledning til, at skat kan godkende selskabets efterangivelser vedrø-
        rende løn, a-skat am-bidrag mv. for indkomståret 2012, idet han bl.a. ikke kunne doku-
        mentere udbetalingerne i form af kontoudtog fra pengeinstitut. dette skal endvidere sam-
        menholdes med at hans løn og a-skat mv. ifølge lønsedlerne ikke stemmer overens med de af
        selskabet indberettede lønoplysninger.
       i øvrigt er der en række forhold vedrørende lønmodtagerne, som ifølge skats opfattelse,
        stiller spørgsmålstegn ved, om de reelt har været ansat i selskabet og modtaget løn herfra.
        fx
             o har flere lønmodtagere haft fuldtidsjob andet sted
             o har flere lønmodtagere modtaget dagpenge i perioden
                                                  -7-
                    o skulle en lang række lønmodtagere, der ikke har reageret på skats brev, ifølge det
                       oplyste, have udbetalt meget store skatter for 2012. det forekommer usædvanligt, at
                       borgere, der har så store beløb til gode hos skat ikke kontakter skat med henblik
                       på at få overskydende skat udbetalt. [...]
        4.3. skats endelige afgørelse
        skat har ikke modtaget indsigelser eller bemærkninger til forslag til ændring af selskabets ind-
        komst mv. for 2012, hvorfor der hermed træffes afgørelse i overensstemmelse med forslaget.
        det har ikke været muligt at få dokumenteret s aps’ lønningsregnskab for indkomståret 2012
        herunder de arbejdsgiveroplysninger, som selskabet har efterangivet i 2013. endvidere har de an-
        satte i selskabet ikke dokumenteret, at de har været ansat og fået løn af selskabet i indkomståret
        2012.
        på baggrund af foranstående sagsfremstilling og begrundelse, er det skats opfattelse, at selska-
        bets indberetning for alle 34 skatteydere i 2012 fremstår uden sammenhæng. skat finder det så-
        ledes ikke dokumenteret, at selskabet skulle have akkumuleret løn i et sådant omfang, som fremgår
        ifølge indberetningerne. samlet set finder skat det ikke dokumenteret, at der er økonomiske reali-
        tet bag indberetningerne.”
det er på baggrund af skats afgørelse kurators antagelse, at der ikke er realitet bag selskabets indberet-
ninger af bidragspligtig a-indkomst, indeholdt a-skat og indeholdt arbejdsmarkedsbidrag for 2012, samt
at disse indberetninger udelukkende er foretaget med henblik på at opnå uberettiget udbetaling af over-
skydende skat til de personer, som angiveligt skulle have været ansat i selskabet. dette er en overtrædelse
af straffelovens § 289 om groft skattesvig.
1.7.4 udkørende fogedforretning
skat har desuden oplyst til kurator, at skat den 1. maj 2013 foretog en udkørende fogedforretning til
selskabets registrerede adresse på … vanløse. skat konstaterede, at adressen dækkede over et lejet lokale,
og at der udenfor var opsat adskillige brevkasser med diverse selskabsnavne. overboen til det pågældende
lokale havde oplyst til medarbejderen fra skat, at der sjældent var aktivitet i lokalet, og at der blot syntes
at være sat brevkasser op uden, at disse reelt var i brug af selskaberne. dette bekræfter ligeledes kurators
antagelse om, at der er tale om en stråmandsvirksomhed uden reel aktivitet.
2. kurators undersøgelser
der er i forbindelse med konkursbehandlingen foretaget undersøgelse af, om ledelsen i selskabet har gjort
sig skyldig i groft uforsvarlig forretningsførelse, og hvorvidt der er grundlag for at indlede sag om kon-
kurskarantæne, jf. konkurslovens § 125, stk. 3, og § 157.
undersøgelserne har, i tilknytning til det ovenfor nævnte om de væsentligste årsager til konkursen, bl.a.
omfattet en gennemgang af selskabets økonomiske forhold, herunder bankkontoudskrifter og selskabets
angivelser af moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
ledelsen i perioden fra et år før fristdagen, dvs. fra den 18. juli 2012 og frem til erhvervsstyrelsens an-
modning til skifteretten om at tage selskabet under tvangsopløsning den 26. august 2013, bestod af:
               direktør p3 (den 18. december 2012 til den 26. august 2013)
               direktør x (den 8. november 2012 til den 18. december 2012)
               direktør p8 (den 28. oktober 2012 til den 8. november 2012)
               direktør p6 (den 15. september 2012 til den 28. oktober 2012)
               direktør p2 (den 8. august 2012 til den 1. september 2012 og den 10. september 2012 til
                den 15. september 2012)
                                                   -8-
               direktør p5 (den 1. september2012 til den 10. september 2012)
               direktør p1 (den 4. oktober 2011 til den 8. august 2012)
foruden de registrerede direktører er det konstateret, at p4 reelt har varetaget den daglige ledelse i selska-
bet. p4 blev ved københavns byrets dom af den 18. november 2013 … idømt 4 år og 6 måneders fængsel
for i perioden fra den 1. oktober 2012 til den 31. marts 2013, som den reelt ansvarlige for ledelsen af sel-
skabet at have overtrådt en række strafbelagte lovbestemmelser. de strafbare handlinger har således fun-
det sted senere et år før fristdagen.
det fremgår bl.a. af københavns byrets dom …, at p4 var tiltalt for overtrædelse af:
        “straffelovens § 289, jf. momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1 ved for perioden fra den 1. oktober
        2012 til den 31. december 2012, som den reelt ansvarlige for den momsregistreringspligtige virk-
        somhed s aps, cvr-nr. …, … vanløse, med forsæt til at unddrage statskassen afgift, at have væ-
        ret ansvarlig for, at s aps afgav urigtige oplysninger til brug for afgiftskontrollen, idet det angiv-
        ne momstilsvar var på 122.675 kr., selv om momstilsvaret rettelig var 1.157.103 kr., hvorved
        statskassen blev unddraget moms for 1.031.428 kr.
        *…+
        straffelovens § 289, jf. momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 2, jf. § 57 stk. 1, 1. pkt. ved for perio-
        den fra den 1. januar 2013 til den 31. marts 2013, som den reelt ansvarlige for den momsregistre-
        ringspligtige virksomhed s aps, cvr-nr. …, … vanløse, med forsæt til at unddrage statskassen
        afgift, at have undladt at angive størrelsen af virksomhedens udgående og indgående afgift, hvor-
        ved statskassen blev unddraget kr. 6.195.533.” (mine understregninger)
p4 blev således samlet fundet skyldige i overtrædelse af grov momssvindel for i alt kr. 7.229.961,- alene i
regi af s aps. derudover blev han fundet skyldig i en lang række øvrige forhold omfattende økonomisk
kriminalitet. københavns byret fandt, at p4 samlet havde unddraget skat kr. 45.609.708, hvortil kom
skatte- eller momsunddragelse over for de tyske skattemyndigheder for et større beløb.
p4 blev indtil videre frakendt retten til at deltage i ledelsen af erhvervsvirksomhed her i landet eller i ud-
landet uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser.
foruden det forhold, at p4 havde udgjort den reelle ledelse af selskabet i en periode, har kurator konstate-
ret, at der på selskabets konto i jyske bank skete en række ind- og udbetalinger på selskabets konto i jyske
bank, som der ikke foreligger bogføringsmateriale til dokumentation for. københavns byrets dom, hvor
p4 idømmes en længerevarende fængselsstraf for skatte- og momssvindel, tyder på, at det reelt var p4, der
anvendte selskabets bankkonto med det formål at unddrage skatter og moms.
det er kurators opfattelse, at selskabet har benyttet sig af en stråmandskonstruktion, hvor de registrerede
direktører ikke reelt har udgjort selskabets ledelse, og at konstruktionen har været anvendt med bl.a. det
formål at unddrage moms.
2.1 baggrunden for at indlede sag om konkurskarantæne mod x
x har været registreret som direktør i selskabet i perioden fra den 8. november 2012 til den 18. december
2012. kurator har imidlertid konstateret, at x også i perioden herefter har disponeret som direktør, her-
under at x i hvert fald indtil den 25. marts 2013 korrespondererede på vegne af selskabet under angivelse
af at være direktør.
det var endvidere x, der oprettede selskabets bankkonto i jyske bank, og han var eneste kontohaver til
kontoen.
                                                         -9-
     de urigtige oplysninger til skat, som er beskrevet ovenfor, blev foretaget i perioden fra den 14. marts
     2013 til den 8. juli 2013, og det er i hvert fald for en dels vedkommende således sket, mens x agerede som
     direktør i selskabet. det må derfor antages, at x var eller burde have været bekendt med indberetningerne.
     hertil kommer, at der ikke foreligger bogføringsmateriale fra den periode, hvor x var registreret som di-
     rektør, samt at der er foretaget urigtige momsindberetninger for det 4. kvartal 2012.
     det har ikke været muligt for kurator at komme i kontakt med x, idet kurators henvendelser til hans fol-
     keregisteradresse fortsat er ubesvarede.
     på baggrund af de foreliggende oplysninger må det antages, at x ved at lade sig registrere som selskabets
     formelle direktør enten har medvirket til de ovenfor beskrevne indberetninger af urigtige oplysninger til
     skat med henblik på uberettiget udbetaling af overskydende skat, eller at x — på trods af at han vidste
     eller burde vide, at der foregik ulovlig aktivitet i selskabet — ikke har reageret herpå.
     hertil kommer, at x ligeledes må have været medvirkende til eller burde have haft viden om de manglende
     momsangivelser og betaling af momstilsvar til skat i et sådant omfang, at det kan karakteriseres som
     grov moms- og skattesvig.
     endelig må det antages, at x enten ikke har iagttaget sin pligt til som direktør at sikre, at der foretages lø-
     bende bogføring, eller at x inden konkursens indtræden har ladet bogføringsmaterialet bortskaffe…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”… konkursboet gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingelserne for at på-
     lægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, er opfyldt.
     den tidsmæssige betingelse
     fristdagen i konkursboet er i henhold til konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 1, den 18. juli 2013, hvilket er da-
     toen for skifterettens modtagelse af skats konkursbegæring.
     konkursboet gør i den forbindelse for det første gældende, at x været registreret direktør i s aps senere
     end et år før fristdagen den 18. juli 2013, idet han var direktør i selskabet fra den 8. november 2012 til
     den 18. december 2012. den tidsmæssige betingelse er dermed opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1.
     pkt., 2. led.
     groft uforsvarlig forretningsforretningsførelse
     konkursboet gør for det andet gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til
     at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
     konkursboet gør i den forbindelse overordnet gældende,
                                                  - 10 -
at      konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, idet der ingen aktiver har kunnet konstateres
        i selskabet på konkurstidspunktet, og skat har oplyst at have et større millionkrav mod selskabet
        som følge af den udviste moms- og skattesvig, samt
at       konkursen skyldes moms- og skattesvig.
konkursen kan dermed ikke henføres til ydre omstændigheder, men skyldes alene den af s aps udviste
adfærd, herunder den begåede svig. det må anses for groft uforsvarligt, at x har deltaget i ledelsen i et
selskab, der blev anvendt til unddragelse af skatter og moms i et sådant omfang, at det kan karakteriseres
som grov skatte- og afgiftssvindel. det gøres principalt gældende, at x var medvirkende til de strafbare
handlinger, idet han oprettede selskabets konto, og han må som eneste fuldmagtshaver til kontoen have fo-
restået — eller i det mindste været vidende om — de store ind- og udbetalinger, der blev foretaget på kon-
toen, samt at der ikke blev foretaget momsindberetninger heraf.
subsidiært gøres det gældende, at x har deltaget i en stråmandskonstruktion, idet p4 reelt udgjorde ledel-
sen i selskabet.
følgende fremgår af “konkursrådets overvejelser om groft uforsvarlig forretningsførelse som betingelse
for konkurskarantæne” (punkt 4.1.2.) i de almindelige bemærkninger til konkurskarantænereglerne i
lovforslag nr. 131 af den 30. januar 2013:
        “endelig fremhæver rådet, at der foreligger en særlig situation i tilfælde af stråmandskonstruktio-
        ner og lignende. hvis f.eks. den registrerede direktør reelt slet ikke udøver ledelsesbeføjelser, idet en
        daglige ledelse reelt udelukkende udøves af en anden person i den registrerede direktørs navn, fin-
        der rådet, at den registrerede direktør som udgangspunkt vil kunne anses for at have handlet groft
        uforsvarligt ved at overlade den daglige ledelse til en anden person.” *min understregning+
hertil kommer, at anvendelsen af stråmænd er egnet til at undergrave selve formålet med konkurskaran-
tæneinstituttet.
det gøres på den baggrund gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at
deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, hvis han har overladt ledelse til en anden, der har disponeret
over selskabets bankkonto.
det gøres videre gældende, at x, uanset om han har været medvirkende eller har ageret som stråmænd,
enten har været eller burde have været bekendt med de strafbare handlinger, hvorfor han har været med-
virkende til overtrædelse af straffelovens bestemmelser om berigelseskriminalitet, herunder om de svigag-
tige oplysninger om indeholdelse af a-skat og arbejdsmarkedsbidrag for 34 ansatte samt manglende
momsangivelser. der var tale om en besvigelse af skat for et større millionbeløb, hvorfor både omfanget
og den anvendte fremgangsmåde må anses for at være groft uforsvarlig.
det må endvidere anses for groft uforsvarligt, at han enten ikke iagttog sin pligt til som direktør at sikre,
at der foretages løbende bogføring, eller at han inden konkursens indtræden har ladet bogføringsmateria-
let bortskaffe. han var således ansvarlig for den manglende overholdelse af strafbelagte bestemmelser i
bogføringsloven.
der henvises til sø- og handelsrettens dom i sagen b-0010-14 afsagt den 30. oktober 2014, hvor skifteret-
ten lagde til grund, at en direktør havde undladt at varetage sine forpligtelser i henhold til såvel selskabs-
som bogføringsloven og havde undladt at foretage korrekt indberetning af a-skat og moms, hvorved han
havde påført kreditorerne tab. skifteretten fandt, at direktøren derved havde gjort sig skyldig i uforsvarlig
forretningsførelse og pålagde direktøren konkurskarantæne.
                                                        - 11 -
      endvidere kan henvises til sø- og handelsrettens dom i sagen b-0015-14 afsagt den 3. oktober 2014, hvor
      skifteretten idømte en direktør konkurskarantæne i 3 år, idet direktøren havde undladt at standse transak-
      tioner, der medførte tab for selskabet og dets kreditorer, herunder skat, der havde lidt et tab på kr. 1,1
      mio. skifteretten lagde vægt på den beløbsmæssige størrelse af skats tab og sammenholdt det med, at di-
      rektøren havde undladt at sikre dokumentation for selskabets virksomhed, ikke havde overholdt god bogfø-
      ringsskik og havde undladt at angive og afregne a-skatter og moms og dermed havde undladt at varetage
      sine forpligtelser i selskabet.
      det gøres på den baggrund gældende, at det vil være i overensstemmelse med praksis på konkurskaran-
      tæneområdet at pålægge x konkurskarantæne, da de samme konkrete omstændigheder er til stede i nær-
      værende sag. det må i den forbindelse tillægges særligt vægt, at skat har lidt et tab på et større million-
      beløb.
      samtlige ovennævnte forhold taler således for at pålægge x konkurskarantæne, jf. lovforslag nr. 131 af
      den 30. januar 2013 og de særlige bemærkninger til § 157, idet de anførte forhold er af en sådan karakter,
      at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse må anses for uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
      hvervsvirksomhed.
      rimelighedsbetingelsen
      konkursboet gør med henvisning til ovenstående for det tredje gældende, at det under hensyn til x hand-
      lemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslovens §
      157, stk. 2.
      det må ved vurderingen af, om det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, betragtes som en skær-
      pende omstændighed, at han har været eneste fuldmagtshaver til selskabets konto, der er anvendt til den
      omfattende momsunddragelse.
      karantæneperioden
      endeligt gør konkursboet gældende, at x skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurslovens § 158,
      stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x konkurskarantæne i en kortere periode end tre år.
      det bemærkes, at kurator allerede i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, af den 5. maj
      2014, fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten om, at der efter kurators opfattelse burde ind-
      ledes konkurskarantænesag mod x. der ses således ikke at være grundlag for at nedsætte karantæneperio-
      den under henvisning til boets sagsbehandlingstid…”
sø- og handelsrettens afgørelse
skifteretten lægger som ubestridt til grund, at x ud over den periode, hvor han har været re-
gistreret som direktør i selskabet, som påstået af kurator, tillige har disponeret som direktør i
en periode i hvert fald frem til 25. marts 2013. x har således været registreret og har fungeret
som direktør i et tidsrum senere end et år før fristdagen den 18. juli 2013, hvorved den tids-
mæssige betingelse for afsigelse af kendelse af konkurskarantæne er opfyldt, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 1, 1. pkt. 2. led.
                                               - 12 -
selskabets daglige leder, p4, blev den 18. november 2013 idømt en fængselsstraf på 4 år og 6
måneders fængsel for blandt momsunddragelse i selskabets regi i perioden den 1. oktober
2012 til den 31. december 2012 på 1.034.428 kr. og for afgiftsunddragelser i perioden den 1.
januar 2013 til den 31. marts 2013 på 6.195.533 kr. skifteretten finder det efter de foreliggende
oplysninger sandsynliggjort, at x i perioderne enten har medvirket til de kriminelle forhold
eller i hvert fald har været bekendt med disse og har fungeret som stråmand for at sikre, at
unddragelserne kunne finde sted. det tillægges i denne forbindelse betydning, at x også stod
for oprettelsen af selskabets konto, som han var eneste fuldmagthaver til.
skifteretten lægger videre til grund, at bogføringsmateriale og løbende bogføring, som x i
den periode, hvor han var registreret som direktør, var ansvarlig for, ikke forefindes, og at
konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, herunder skat.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 12.500 kr.
den pålagte konkurskarantæne løber i tre år regnet fra det tidspunkt, hvor kendelsen er en-
delig. i det tilfælde en tidligere pålagt konkurskarantæne endnu ikke er udløbet, løber kon-
                                               - 13 -
kurskarantænen fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne og udløber senest 10 år
efter den oprindelige afgørelse.
x må ikke deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed med personlig og ubegrænset hæftel-
se for virksomhedens forpligtelser med virkning fra det tidspunkt, hvor denne kendelse er
endelig og indtil udløbet af den pålagte konkurskarantæne.
                                       jeanette melchior
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                          dom
afsagt den 23. februar 2017 af østre landsrets 20. afdeling
(landsdommerne tine vuust, malou kragh halling og per kiel lauritsen (kst.)).
20. afd. nr. b-2462-15:
dansk folkeparti landsorganisationen
(advokat martin gräs lind)
mod
1) aladdin bouhania
2) andres felipe valderrama pineda
3) dounia righi
4) helin al-hasnawi
5) jason lorje
6) javid aslami
7) mohammed shaker
8) seyed mohsen nourbakhsh soltani
9) seyyit sahin
10) sherin a. mahamad
11) tina pia peirano
12) zakaria abdul rahim
13) zhanna tairova
14) hakan mert
15) zoraya nieto florez
(alle ved advokat martin cumberland v/advokat poul hauch fenger)
københavns byrets dom af 23. oktober 2015 (bs 12a-3838/2013) er anket af dansk
folkeparti landsorganisationen med påstand om frifindelse.
                                              - 2 -
de indstævnte, aladdin bouhania, andres felipe valderrama pineda, dounia righi, helin
al-hasnawi, jason lorje, javid aslami, mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh
soltani, seyyit sahin, sherin a. mahamad, tina pia peirano, zakaria abdul rahim, zhanna
tairova, hakan mert og zoraya nieto florez, har påstået stadfæstelse.
det er oplyst i byrettens dom, at andres felipe valderrama pineda, jason lorje, seyyit sahin,
zakaria abdul rahim og zhanne tairova har retshjælpsdækning. de øvrige indstævnte har
haft fri proces for landsretten.
supplerende sagsfremstilling
der er under hovedforhandlingen i landsretten afspillet de første cirka 20 minutter af 1.
behandlingen i folketinget den 25. april 2013 af lovforslag nr. l211 om indfødsrets
meddelelse. de centrale udtalelser herfra er gengivet i byrettens dom.
dansk folkeparti landsorganisationen (herefter dansk folkeparti) har oplyst, at den
omstridte annonce ikke længere fremgår af partiets hjemmeside, hvilket de indstævnte har
erklæret sig enig i, og ved google-søgninger på navnene af en række af de indstævnte,
foretaget den 4. februar 2016, ses der ikke at fremkomme links direkte til dansk folkepartis
avisannonce.
af en artikel på netavisen ”frihedsposten”, offentliggjort den 29. maj 2013, fremgår navnene
på de 685 ansøgere af statsborgerskab i en artikel med overskriften: ”mindst én af disse er
terrorist.” navnene fremgår endvidere af et indlæg på blogs.bt.dk den 2. juni 2013 af peter
brüchmann med overskriften: ”en på listen her vil en dag redde danmark.”
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af søren espersen, helin al-hasnawi,
andres felipe valderrama pineda, tina pia peirano, zhanna tairova, zoraya nieto florez og
sarah juul. der er endvidere afgivet forklaringer af søren søndergaard og christian
langballe.
søren espersen har forklaret blandt andet, at der skal meget til, før politiets efterretnings-
tjeneste advarer folketinget om en person på indfødsretslisten. det var kun den ene person,
                                               - 3 -
som politiets efterretningstjeneste havde under mistanke, der efter dansk folkepartis
opfattelse var problematisk. han var den ene af tre partimedlemmer, der godkendte annoncen.
de drøftede den på deres gruppemøde, og i den forbindelse overvejede han slet ikke, at
annoncen kunne opfattes som problematisk af de 684 øvrige personer på listen. de har
tidligere bragt tilsvarende annoncer og fik i 2000 medhold ved datatilsynet vedrørende
indholdet af en sådan annonce. han ved ikke hvor mange aviser, der blev kontaktet i forbin-
delse med indrykning af annoncen, da det er pressechefens beslutning. han ved derfor heller
ikke, om der var nogle aviser, der sagde nej til at trykke annoncen. terrorsagen i london, der
fandt sted ugen inden, annoncen blev bragt, spillede også en rolle i forhold til deres beslutning
om at bringe annoncen. de bragte annoncen efter lovforslagets 1. behandling og tæt på 2.
behandlingen, hvilket var helt bevidst. de ønskede at påvirke blandt andre venstre. det er
deres indtryk, at annoncen virkede efter hensigten. blandt andet rejste integrationsministeren
spørgsmålet i europæisk regi om en konventionsændring. han mener, at annoncen hurtigt blev
taget af dansk folkepartis hjemmeside. han fortryder ikke, at annoncen blev bragt, da den
satte en politisk debat i gang, men de havde måske gjort det på en anden måde, hvis de havde
forudset reaktionen fra de indstævnte. dansk folkeparti har ikke til hensigt at hænge nogen
ud i deres annoncer. han er ikke bekendt med, at politiets efterretningstjeneste har frafaldet
sin mistanke mod den pågældende, men det ændrer intet ved debatten om statsløses
rettigheder. det er hans opfattelse, at der er overensstemmelse mellem annoncens indhold og
den forudgående debat i folketinget.
helin al-hasnawi har forklaret blandt andet, at hun er fra irak, er muslim og tidligere har
båret tørklæde. alene af den grund er der risiko for, at hun af nogle vil blive anset for at være
til fare for statens sikkerhed. hun har desuden en angstdiagnose, som gør, at annoncen har
påvirket hende yderligere. hun har et specielt navn, og når man søger på det på google,
kommer frihedspostens annonce frem. hun har ikke givet dansk folkeparti lov til at bruge
hendes navn. debatten i folketinget er ikke sammenlignelig med at bringe en annonce i
avisen, og desuden blev de enkelte navne ikke nævnt i folketingssalen. hun har følt sig som
gidsel i en politisk debat. hun fortæller ikke nogen om, at hun har været en del af annoncen,
og desuden anvender hun alene sit mellemnavn på de sociale medier for at undgå at blive
genkendt. hun har ikke forsøgt at rejse i mellemøsten eller usa, men er bekymret for, om
det kan lade sig gøre på grund af annoncen.
                                                - 4 -
andres felipe valderrama pineda har forklaret blandt andet, at denne sag er principiel for
ham. han har haft nogle ubehagelige oplevelser som følge af annoncen. i november 2015
brød hans datter sammen, fordi nogle drenge i hendes klasse diskuterede, om hendes far var
terrorist. to af hans udenlandske studerende fortalte, at de havde læst alt om ham på internet-
tet, hvilket fik ham til at frygte, at de havde set annoncen. når han googler sit navn, kommer
linket til frihedsposten frem. annoncen i frihedsposten er en smule værre end dansk
folkepartis annonce. han mener ikke, at der er forskel på at nævne ham specifikt som
terrorist eller nævne ham blandt 684 andre. han har endnu ikke oplevet at blive stoppet, når
han rejser i udlandet, men han frygter det hver gang. han skrev et debatindlæg vedrørende
denne sags principielle indhold, som blev trykt i politiken. han ved ikke, hvorfor det netop
var ham, der blev kontaktet af en journalist fra en nyhedsstation.
tina pia peirano har forklaret blandt andet, at hun gik ind i sagen, da kristian thulesen dahl
til pressen udtalte, at annoncen skulle opfattes kønsneutralt og dermed også omfattede kvin-
der. hun er historiker af baggrund og ved derfor, at man altid kan gå tilbage til kilden og finde
artiklen, uanset at den ikke længere er offentliggjort på internettet. den kan fortsat være gemt
i hard-copy. hun har ikke forsøgt at få visum til usa, men er bekymret for fremtidige rejser.
hun oplevede ikke problemer i bolivia. hun har søgt mange jobs, men er fortsat ledig. hun
ved ikke, om det skyldes annoncen, da en sådan begrundelse i givet fald aldrig vil fremgå af
et afslag. hun bringer ikke længere selv emnet op i jobsamtaler.
zhanna tairova har forklaret blandt andet, at hun har modtaget en dødstrussel, som har direk-
te sammenhæng med annoncen. der blev leveret et brev til hendes adresse en uge efter
byrettens afgørelse, hvoraf fremgik, at hun ”desværre var blevet dansk statsborger så længe
det varede og dermed kunne få begravelseshjælp”. der var desuden et billede af en pistol og
en henvisning til den russiske mafia samt et kort over hendes bopæl. efterfølgende blev der
leveret flere pakker til hendes adresse, som hun ikke havde bestilt. hun har anmeldt det til
politiet i roskilde, som har oprettet en sag og rådet hende til at flytte. annoncen blev desuden
nævnt i forlængelse af en jobsamtale, hun var til i oslo. hun har søgt flere stillinger som
associeret professor, som hun ikke har fået. hun ved ikke, om det skyldes annoncen, men tror,
at den kan have haft en indflydelse. hendes familie i kazakhstan er bekymrede. det er efter
hendes opfattelse ikke afgørende, at der står ”han” i annoncen, og hun tvivler på, at de
personer, der måtte foretage et baggrundstjek, vil hæfte sig ved grammatikken.
                                                - 5 -
zoraya nieto florez har forklaret blandt andet, at hun ikke længere er ansat i dong. i
colombia er det meget farligt at blive opfattet som terrorist, så hun er fortsat meget bange, når
hun besøger colombia. hun er blevet stemplet som narkohandler og terrorist af kolleger og
venner. når man googler hendes navn, fremkommer linket til frihedsposten. en person, der
ikke kan læse dansk, vil ikke tillægge det betydning, at der står ”han” i annoncen. det
afgørende er, at hendes navn fremtræder i annoncen sammen med ordet ”terrorist”. hun
synes, at der er stor forskel på debatten i folketinget og den omhandlede annonce. hun har
ikke haft nogen konkrete oplevelser relateret til annoncen udover sin egen frygt.
søren søndergaard har forklaret blandt andet, at han er uddannet journalist og ansat som
pressechef for dansk folkeparti, hvilket han også var på tidspunktet for udarbejdelsen af
annoncen. som pressechef er han også ansvarlig for markedsføring. god markedsføring
indebærer, at der både er aktualitet og en såkaldt ”hey you”-faktor. idéen til annoncen kom
på et gruppemøde i dansk folkeparti, hvor indfødsretsordføreren var berørt af, at andre
partier ikke ville forholde sig til advarslen fra politiets efterretningstjeneste. derfor besluttede
de, at emnet skulle bringes til yderligere debat, inden lovforslaget kom til 3. behandling. de
ønskede at sætte fokus på, at en række partier, som normalt taler for rigets sikkerhed og en
stram udlændingepolitik, ville stemme for lovforslaget. tidspunktet for annoncen var nøje
planlagt, da det var sidste chance for at få de øvrige partier til at ændre holdning. der havde
allerede været debat om lovforslaget i medierne og folketinget. ekstra bladets artikel, der
blev bragt dagen før annoncen, var formentlig et led i denne debat, men han kan ikke afvise,
at ekstra bladet var inspireret af deres annonceoplæg. debatten under 1. behandlingen af
lovforslaget havde været livlig, og der var blevet sagt nogle sandheder, som inspirerede dem
ved udformningen af annoncen. annoncen er komponeret, så den har dækning i de
pågældende forhandlinger. sætningen ”er til fare for danmarks sikkerhed” blev efter hans
opfattelse også brugt i folketingsdebatten, hvilket var årsagen til, at han anvendte sætningen i
annoncen. det var ham, der lagde strategien for selve annoncens udformning, herunder
typografi og farver. navnene, der allerede var offentliggjorte, var ikke vigtige for annoncens
budskab, men fungerede alene som et grafisk blikfang. derfor er de skrevet med mindre typer
end resten af annoncen. dansk folkeparti havde tidligere indrykket lignende annoncer
vedrørende samme emne, men med andre budskaber. han var bekendt med afgørelsen fra
datatilsynet og lagde derfor til grund, at eftersom navnelisten var kopieret fra lovforslaget,
                                                - 6 -
var der ingen problemer. der var aviser, der ikke ønskede at bringe annoncen. han kan ikke
sige, hvor hans grænse for ytringsfrihed går, da det er en konkret vurdering fra gang til gang.
christian langballe har forklaret blandt andet, at han er integrationsordfører for dansk
folkeparti og formand for indfødsretsudvalget. alle partier er medlem af udvalget, som også
behandler dispensationssager. udtalelser i folketingsdebatten om, at en person på listen var til
fare for statens sikkerhed og en potentiel terrorist, byggede på politiets efterretningstjenestes
meddelelse til indfødsretsudvalget om, at der var én af ansøgerne, der var under mistanke for
at være til fare for rigets sikkerhed. det fremgik ikke af meddelelsen fra politiets
efterretningstjeneste, hvem personen var. han var med til at beslutte, at annoncen skulle
bringes. han mener, at der var dækning for annoncens indhold i folketingsdebatten, og at det
var i orden i annoncen at nævne navnene på alle ansøgerne til statsborgerskab, da regeringen
havde overhørt advarslen fra politiets efterretningstjeneste. der skal være åbenhed om alle de
personer, der får statsborgerskab, og det har været kutyme, at alle forhold vedrørende
indfødsretsbehandlingen skal kunne debatteres i folketingssalen. det er i orden at kalde en
person for en terrorist, så længe det blot sker i forbindelse med en debat. han mener ikke, at
dansk folkeparti med annoncen har beskyldt bestemte personer for at være terrorister.
sarah juul har forklaret blandt andet, at de er syv ansatte i hendes virksomhed, der især be-
skæftiger sig med rekruttering af specialister til it- og højteknologiske virksomheder. et
”search” fremkommer ved at spørge grundigt ind til referencer, google vedkommendes navn
og undersøge de sociale medier. hun foretager også referencetjek og undersøger, om
vedkommende har en ren straffeattest. jo mere betroet en stilling er, desto grundigere research
foretages der. hvis en ansøgers navn blev nævnt i i forbindelse med ordet ”terrorist”, ville
hun undre sig og tøve med at præsentere kandidaten for en klient. hun ville derfor undersøge
sagen grundigt og eventuelt kontakte vedkommende, før hun gik videre med personen som
potentiel kandidat. hun ville nok have svært ved at ”ryste det af sig” igen. hun kan ikke svare
entydigt på, om hun ville gå videre med kandidaten, hvis vedkommende benægtede at være
terrorist, da det måtte komme an på den konkrete situation. på det tidspunkt, hvor annoncen
kom frem, ville hun have været varsom med at præsentere en af de personer, der stod på
listen, for en klient. hvis der kom et link til en indfødsretsliste frem, når hun søgte på en
kandidat, ville hun tjekke linket. tilsvarende for så vidt angår et link til en artikel med
overskriften, ”en på listen her vil en dag redde danmark”.
                                               - 7 -
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten tiltræder af de grunde, der er anført af byretten, at annonceteksten med tilhørende
angivelse af navnene på de 685 personer, der var omfattet af lovforslaget om indfødsret, er
udtryk for en beskyldning over for hver enkelt af de indstævnte om at være til fare for
danmarks sikkerhed og at være en potentiel terrorist, og at der herved er tale om fremsættelse
af ærekrænkende sigtelser i form af den udtrykte mistanke om strafbare forhold over for dem
hver især.
det forhold, at debatten om tildeling af statsborgerskab til enkelte personer er forudsat at
foregå i folketinget i medfør af grundlovens § 44, og at der under folketingsdebatten ikke
blev grebet ind over for ytringer fra medlemmer af dansk folkeparti, som svarer til annonce-
teksten, gør ikke i sig selv fremsættelsen af sådanne sigtelser i en efterfølgende annonce
straffri, idet annoncens tekst om, at ”én på listen er til fare for danmarks sikkerhed” fremstår
som et faktum og ikke som et referat af forhandlingerne i folketinget.
det fremgår af forhandlingerne fra lovforslagets 1. behandling i folketinget, at politiets
efterretningstjeneste havde oplyst til indfødsretsudvalget, at en person nævnt i lovforslaget
”kan være til fare for rigets sikkerhed”, og at den politiske debat blandt andet drejede sig om,
hvorvidt den pågældende, som ikke var nævnt ved navn, skulle meddeles statsborgerskab som
følge af, at han var beskyttet af statsløsekonventionen. der er i de foreliggende oplysninger,
herunder forklaringen fra christian langballe, ikke grundlag for at antage, at
indfødsretsudvalget var i besiddelse af yderligere oplysninger, herunder om at den pågæl-
dende konkret var til en sådan fare eller kunne knyttes til terrorisme. sigtelsen mod de ind-
stævnte findes derfor fremsat mod bedre vidende og er allerede af den grund ikke straffri i
medfør af straffelovens § 269, stk. 1, 1. led.
landsretten er af de af byretten herom anførte grunde enig i, at en afvejning af på den ene side
hensynet til dansk folkepartis ytringsfrihed efter menneskerettighedskonventionens artikel 10
                                                 - 8 -
og på den anden side hensynet til beskyttelsen af de indstævntes omdømme efter
konventionens artikel 8 efter en samlet vurdering fører til, at dansk folkeparti har pådraget
sig strafansvar efter straffelovens § 267, jf. § 269, stk. 1, og straffen findes passende udmålt.
det tiltrædes endvidere, at de indstævnte har ret til mortifikation og tortgodtgørelse som
fastsat i dommen. efter parternes samstemmende oplysninger om, at annoncen er fjernet fra
dansk folkepartis hjemmeside, tages påstanden herom ikke til følge.
med denne ændring stadfæster landsretten dommen.
under hensyn til sagens udfald, karakter og omfang skal dansk folkeparti betale 60.000 kr. i
sagsomkostninger til statskassen og 6.000 kr. til hver af de indstævnte, andres felipe
valderrama pineda, jason lorje, seyyit sahin, zakaria abdul rahim og zhanne tairova, til
dækning af passende udgifter til advokatbistand inkl. moms.
                                     t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes med den ændring, at dansk folkeparti landsorganisationen
frifindes for påstanden om at fjerne gengivelsen af annoncen på deres hjemmeside.
i sagsomkostninger for landsretten skal dansk folkeparti landsorganisationen betale 60.000
kr. til statskassen og 6.000 kr. til hver af de indstævnte, andres felipe valderrama pineda,
jason lorje, seyyit sahin, zakaria abdul rahim og zhanne tairova.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                      højesterets kendelse
                            afsagt torsdag den 14. juli 2016
sag 66/2016
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat peter giersing)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten på frederiksberg den 6. februar 2016 og af
østre landsrets 11. afdeling den 9. februar 2016.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jytte scharling, marianne højgaard pedersen og
hanne schmidt.
påstande
t har nedlagt påstand om, at anklagemyndighedens påstand om varetægtsfængsling efter ud-
lændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1, ikke burde være taget til følge som sket ved byrettens ken-
delse af 6. februar 2016, der blev stadfæstet af landsretten den 9. februar 2016.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om stadfæstelse.
sagsfremstilling
t, der er svensk statsborger og bosiddende i sverige, blev den 5. februar 2016 anholdt i kø-
benhavns lufthavn og sigtet for forsøg på at smugle en kvinde ved navn a til dublin. under
afhøringen hos politiet forklarede han, at han bor i sverige på adressen … i x-by, og at begge
hans forældre, børn og anden familie også bor i sverige. han var samme dag ankommet til
københavns lufthavn fra hamburg.
                                              - 2 -
under grundlovsforhøret i retten på frederiksberg den 6. februar 2016 blev t sigtet for over-
trædelse af udlændingelovens § 59, stk. 8, nr. 4, ved i københavns lufthavn at have forsøgt at
smugle en kvinde til dublin.
i grundlovsforhøret forklarede han:
      ”sigtede nægtede sig skyldig. han forklarede – foreholdt, at han blev stoppet i lufthav-
      nen i går på vej til dublin sammen med en kvinde – at det korrekt, at han havde kvin-
      dens pas på sig. han mødte kvinden via facebook. han har kun kommunikeret med
      hende via facebook. han mødte hende første gang i københavns lufthavn i går. sig-
      tede bor normalt i sverige og i tyskland. han har fire forretninger i sverige, og han har
      også et stort firma i tyskland. kvinden, han var sammen med, er fra sverige. de skulle
      til dublin, fordi han skulle have et nyt forhold – et nyt liv. de skulle blive der i 7-8
      dage. han har bestilt hotelværelse til dem begge. han havde ikke købt hendes billet til
      dublin. han havde hendes pas på sig, da de blev standset, fordi det er manden, som bæ-
      rer tasker og kufferter og hjælper. så han gjorde det af venlighed.
      foreholdt, at han havde tjekket to kufferter ind med henholdsvis herreting og kvindeting
      i, forklarede sigtede, at han kun havde småting i sin kuffert. kvinden stod der bare, og
      så tog han hendes kuffert. han tjekkede kufferterne ind i henholdsvis hans og hendes
      navn. men hvis det er sket under hans navn, kan han ikke se problemet i det i øvrigt.
      kvinden har ikke betalt ham for, at de sammen skulle rejse til dublin. de betalte begge
      to for sig selv.
      sigtede vidste ikke, at kvinden havde planer om at blive i london.
      adspurgt af forsvareren forklarede sigtede, at han oprindelig er fra irak. han er svensk
      statsborger. det har han været i 12 år. han har fire supermarkeder i sverige og et trans-
      portfirma i tyskland. han har i sverige fast ejendom – en villa. han sidder økonomisk
      godt i det. han tjener ca. 80.000 kr. om måneden.
      han fik kontakt med kvinden over facebook. han ville gerne indlede et forhold til
      hende. de skulle til dublin for at udvikle deres forhold. de blev nødt til at tage et sted
      hen af hensyn til hendes familie. det var hendes ønske. han fik via facebook at vide, at
      hun var i sverige. det var ren høflighed, at han vejede kufferterne ind og viste passene.
      sigtede forklarede – foreholdt, at han står registreret med ukendt adresse i sverige – at
      han bor på adressen … i x-by.”
byretten afsagde kendelse om varetægtsfængsling efter udlændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1.
det hedder i byrettens begrundelse:
                                                 - 3 -
       ”efter de foreliggende oplysninger er der begrundet mistanke om, at sigtede har gjort
       sig skyldig i overtrædelse af udlændingelovens § 59, stk. 8, nr. 4, idet det kan lægges til
       grund, at han mødte en kvinde, som kommer fra kuwait, første gang i går i københavns
       lufthavn i forbindelse med en forestående udrejse, og at kvinden rejste på et pas, der
       ikke tilhører hende. det er herved godtgjort, at sigtede har haft til hensigt at bistå kvin-
       den med at rejse ulovligt gennem danmark.
       sigtede har ikke nogen tilknytning til danmark. sigtede har selv forklaret, at han både
       opholder sig i sverige og i tyskland, og at han ville til irland, fordi han skulle have et
       nyt forhold – et nyt liv. i lyset af den straf, som forholdet efter sin karakter kan forven-
       tes at medføre, herunder at forholdet kan forventes at medføre udvisning, hvorved hen-
       vises til tfk 2002.628, er betingelserne for varetægtsfængsling efter udlændingelovens
       § 35, stk. 1, nr. 1, opfyldt, idet bemærkes, at varetægtsfængsling efter oplysningerne om
       sigtedes personlige forhold må antages at være nødvendig for at sikre sigtedes tilstede-
       værelse under sagen. der er efter karakteren af forseelsen ikke grundlag for at antage, at
       en eventuel udvisning vil være i strid med opholdsdirektivets artikel 27, og der er heller
       ikke i øvrigt forhold, der taler imod udvisning efter udlændingelovens § 26.
       herefter er betingelserne i udlændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1, opfyldt.”
t kærede byrettens kendelse til østre landsret, der den 9. februar 2016 stadfæstede byrettens
kendelse i henhold til grundene.
ved dom af 16. marts 2016 frifandt københavns byret t for overtrædelse af udlændinge-
lovens § 59, stk. 8, nr. 1 og 4.
der er for højesteret fremlagt kopi af personbevis fra det svenske skatteverket, hvoraf frem-
går, at ts registrerede bopælsadresse pr. 1. februar 2016 var ... i x-by der er endvidere
fremlagt kopi af kontrolluppgift, hvoraf fremgår, at ts adresse pr. 21. januar 2016 var … i y-
by. der er endeligt fremlagt kopi af et registreringsbevis for selskabet x ab, hvori t er
registreret bestyrelsesformand.
anbringender
t har anført bl.a., at der ikke var bestemte grunde til at anse varetægtsfængsling for nødven-
dig for at sikre hans tilstedeværelse under sagen. det var unødvendigt at varetægtsfængsle
ham, som ikke er tidligere straffet, er svensk statsborger og har fast bopæl i sverige, hvor han
har boet i 12 år. han ejer fast ejendom i sverige og driver forretning i både sverige og tysk-
land. hans livsførelse er i sverige, uanset at en mindre del af hans virksomhed er i tyskland.
                                              - 4 -
såfremt han var blevet fundet skyldig i den sigtelse, som dannede grundlag for varetægts-
fængslingen, måtte det forventes, at han ville være straffet med fængsel i 10 dage.
på baggrund af hans personlige forhold og den straf, der kunne forventes, var der ikke be-
stemte grunde til at anse varetægtsfængslingen for nødvendig for at sikre hans tilstedeværelse
under straffesagen.
hvis han udeblev fra hovedforhandlingen, kunne han være begæret udleveret i medfør af arti-
kel 2 i konventionen af 15. december 2005 om overgivelse for strafbare forhold mellem de
nordiske lande (den nordiske arrestordre).
landsrettens afgørelse er derfor ikke forenelig med højesterets kendelse af 12. juni 2015 i sag
57/2015 (u 2015.3263 h).
anklagemyndigheden har anført bl.a., at landsrettens afgørelse er i overensstemmelse med
forarbejderne til udlændingelovens § 35 og de kriterier for varetægtsfængsling, som blev
fastlagt ved højesterets kendelse af 12. juni 2015 (u 2015.3263 h).
det beror på en konkret vurdering af oplysningerne om den pågældende udlændings person-
lige forhold sammenholdt med oplysningerne om længden af den forventede straf, om det er
nødvendigt at varetægtsfængsle en udlænding.
afgørelsen af, om betingelserne for varetægtsfængsling var opfyldt, skal træffes på baggrund
af de oplysninger, som forelå på tidspunktet for byrettens og landsrettens kendelser. de op-
lysninger om ts bopælsforhold, som er fremlagt for højesteret, kan derfor ikke tillægges be-
tydning.
på tidspunktet for byrettens kendelse forelå der oplysninger om, at t havde ukendt adresse i
sverige, ligesom han selv havde forklaret, at han var på vej til irland for at begynde et nyt liv.
betingelsen i udlændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1, hvorefter varetægtsfængsling skal være
nødvendig for at sikre udlændingens tilstedeværelse under sagen, må navnlig finde anvendel-
se i en situation som den foreliggende, hvor t ikke havde tilknytning til danmark og efter de
                                                - 5 -
da foreliggende oplysninger ikke havde en kendt registreret adresse i sverige sammenholdt
med oplysningerne om, at han havde til hensigt at slå sig ned på en ikke nærmere oplyst
adresse i irland.
det måtte endvidere forventes, at t ville være straffet med fængsel i 30 dage, hvis han var
blevet fundet skyldig i sigtelsen.
der var derfor bestemte grunde til at anse varetægtsfængsling for nødvendig for at sikre ts
tilstedeværelse under sagen.
selv om betingelserne i artikel 2 i konventionen af 15. december 2005 om overgivelse for
strafbare forhold mellem de nordiske lande (den nordiske arrestordre) måtte være opfyldt,
ville det efter oplysningen om ts ukendte adresse have været praktisk umuligt at gennemføre
en udlevering af ham.
retsgrundlag
udlændingelovens § 35, stk. 1, er sålydende:
       ”en udlænding kan varetægtsfængsles, når der er bestemte grunde til at anse varetægts-
       fængsling for nødvendig for at sikre udlændingens tilstedeværelse under sagen og under
       eventuel appel, indtil en eventuel bestemmelse om udvisning kan fuldbyrdes, og når:
       1) udlændingen ikke har fast bopæl her i landet, og der er begrundet mistanke om, at
       udlændingen har begået en lovovertrædelse, der kan medføre udvisning efter §§ 22-24.
       2) udlændingen er indrejst i strid med et indrejseforbud.”
bestemmelsen er indføjet i loven efter forslag i betænkning nr. 968/1982 om udlændinge-
lovgivningen. i betænkningens lovudkast fandtes bestemmelsen i § 27. det hedder i betænk-
ningen bl.a. (side 64):
       ”udvalget foreslår endvidere, at der i udlændingeloven optages en særlig bestemmelse
       om varetægtsfængsling af udlændinge, der ikke har fast bopæl her i landet, jfr. lovud-
       kastets § 27. i betænkning nr. 728/1974 om anholdelse og varetægt, der ligger til grund
       for de nuværende regler om varetægtsfængsling i retsplejelovens kapitel 70, er der side
       24 redegjort for, at der uden for retsplejeloven kan være behov for en særlig fængslings-
       hjemmel i udlændingeloven for så vidt angår udlændinge, der sigtes for overtrædelse af
                                               - 6 -
      et tidligere meddelt udvisningstilhold, og som på grund af tvivl om tilholdets eksistens
      eller gyldighed ikke straks kan dømmes for den påsigtede lovovertrædelse.
      hvis udvalgets forslag om, at udvisning på grund af strafbart forhold fremtidig skal ske
      ved dom i forbindelse med straffesagens behandling, gennemføres, vil der desuden være
      behov for en særlig fængslingshjemmel til sikring af udlændingens tilstedeværelse un-
      der straffesagen og under eventuel appel, indtil dommens bestemmelse om udvisning
      kan fuldbyrdes. herved undgår man også, at udlændinge, der idømmes frihedsstraf for
      overtrædelse af et udvisningstilhold, blot ved at anke eller udbede sig betænkningstid
      med henblik på appel undgår fuldbyrdelse af straffedommen, idet de har måttet udsen-
      des straks. det er uforeneligt med bestemmelserne i grundlovens § 71 at anvende admi-
      nistrativ frihedsberøvelse i sådanne tilfælde. bestemmelserne i retsplejelovens § 762,
      stk. 1, tillader imidlertid kun varetægtsfængsling for lovovertrædelser, der efter loven
      kan medføre fængsel i 1 år og 6 måneder eller derover, og adgangen til udvisning på
      grund af strafbart forhold er hverken i flertallets eller mindretallets udkast til § 18 be-
      grænset til sådanne lovovertrædelser, når det drejer sig om udlændinge, der ikke har bo-
      pæl her i landet.
      udvalget finder derfor, at der bør tilvejebringes en særlig fængslingshjemmel i udlæn-
      dingeloven som supplement til retsplejelovens regler, for så vidt angår udlændinge, der
      kan forventes udvist ved dom, eller som kan dømmes for overtrædelse af et indrejse-
      forbud, og hvis tilstedeværelse det af hensyn hertil er nødvendigt at sikre. der henvises
      herved også til mindretalsudtalelsen i betænkning nr. 728/1974, side 29, 2. spalte.”
i bemærkningerne til udkastets § 27 anføres (side 189):
      ”bestemmelsen, der er ny, er en følge af udkastets forslag om, at udvisning på grund af
      strafbart forhold fremtidig skal ske ved dommen i straffesagen, jfr. bemærkningerne i
      kapitel 5.3. side 63 f om baggrunden for udkastet. reglen supplerer bestemmelserne om
      varetægtsfængsling i retsplejelovens kapitel 70. den kan kun anvendes over for udlæn-
      dinge, der ikke har fast bopæl her i landet. udlændinge, der har fast bopæl i landet, bør i
      henseende til varetægtsfængsling være ligestillet med danske statsborgere.
      varetægtsfængsling efter § 27 vil kunne finde sted i to situationer: når der er begrundet
      mistanke om, at udlændingen har begået lovovertrædelse, der kan medføre dom til ud-
      visning, og når udlændingen er indrejst i strid med et indrejseforbud. i begge tilfælde
      kræves, at der er bestemte grunde til at anse varetægtsfængsling for nødvendig for at
      sikre udlændingens tilstedeværelse under sagen og under eventuel appel, jfr. herved
      retsplejelovens § 762, stk. 1, nr. 1.”
lov nr. 226 af 8. juni 1983 om udlændinge byggede på lovudkastet i betænkning nr.
968/1982. bemærkningerne til § 35, der med redaktionelle ændringer svarede til lovudkastets
§ 27, indeholder alene en henvisning til bemærkningerne i betænkningen (folketingstidende
1982-83, tillæg a, sp. 2060).
                                                - 7 -
artikel 2 i konventionen af 15. december 2005 om overgivelse for strafbare forhold mellem
de nordiske lande (nordisk arrestordre) (bekendtgørelse nr. 4 af 4. februar 2014) er sålydende:
       ”artikel 2
       anvendelsesområde for den nordiske arrestordre
       1. en nordisk arrestordre kan udstedes for forhold, der efter det udstedende lands lov-
       givning kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning
       (strafforfølgning), eller når der er idømt en frihedsstraf eller pålagt en anden friheds-
       berøvende foranstaltning (straffuldbyrdelse).
       2. overgivelse til strafforfølgning eller straffuldbyrdelse for flere strafbare forhold kan
       finde sted, uanset at betingelserne i stk. 1 kun er opfyldt med hensyn til et af forholdene.
       3. lovovertrædelser som defineret i det udstedende lands lovgivning medfører fuldbyr-
       delse på grundlag af en nordisk arrestordre på de betingelser, der er fastsat i denne kon-
       vention, og uden kontrol af dobbelt strafbarhed.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om der i medfør af udlændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1, var grundlag for at
varetægtsfængsle t, der var sigtet for menneskesmugling efter udlændingelovens § 59, stk. 8,
nr. 4.
efter udlændingelovens § 35, stk. 1, nr. 1, kan en udlænding varetægtsfængsles, når der er
bestemte grunde til at anse varetægtsfængsling for nødvendig for at sikre udlændingens til-
stedeværelse under sagen og under eventuel appel, indtil en eventuel bestemmelse om udvis-
ning kan fuldbyrdes, og når udlændingen ikke har fast bopæl her i landet, og der er begrundet
mistanke om, at udlændingen har begået en lovovertrædelse, der kan medføre udvisning efter
§§ 22-24. afgørelsen af, om betingelserne for varetægtsfængsling var opfyldt, skal træffes på
baggrund af de oplysninger, som forelå på tidspunktet for afgørelsen om varetægtsfængsling.
højesteret tiltræder, at der på fængslingstidspunktet var begrundet mistanke om, at t, der ikke
havde fast bopæl her i landet, havde gjort sig skyldig i en lovovertrædelse, som kunne med-
føre udvisning efter udlændingelovens §§ 22-24. der var derfor hjemmel til varetægts-
fængsling af ham, hvis der var bestemte grunde til at anse varetægtsfængsling for nødvendig
for at sikre hans tilstedeværelse under sagen og under eventuel appel, indtil en eventuel be-
stemmelse om udvisning kunne fuldbyrdes.
                                              - 8 -
t er svensk statsborger, og det må lægges til grund, at han på fængslingstidspunktet var til-
meldt adressen … i x-by, og at han har forældre, børn og anden familie i sverige, ligesom
han efter det oplyste har arbejde der.
det må imidlertid samtidig lægges til grund, at t i grundlovsforhøret forklarede, at han nor-
malt bor i sverige og tyskland, og at han ville til irland, fordi han skulle ”have et nyt forhold
– et nyt liv”. endvidere var det i grundlovsforhøret oplyst, at t stod registreret med ukendt
adresse i sverige. om hans arbejdsmæssige forhold oplyste han, at han driver virksomhed i
både sverige og tyskland.
under disse omstændigheder tiltræder højesteret, at der var bestemte grunde til at anse vare-
tægtsfængsling for nødvendig for at sikre hans tilstedeværelse under sagen, indtil en eventuel
udvisning kunne fuldbyrdes.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse om fængsling af t.
under hensyn til straffesagens udfald skal statskassen betale omkostningerne ved kæremålet
til højesteret.
                                       thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
statskassen skal betale kæremålsomkostningerne for højesteret.