text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 16. januar 2018
sag 3/2017
(1. afdeling)
a og b
(selv)
mod
c
(advokat anders stig vestergaard)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i aarhus den 1. december 2015 og af vestre
landsrets 11. afdeling den 7. oktober 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, vibeke rønne, jens peter
christensen, michael rekling og kristian korfits nielsen.
påstande
appellanterne, a og b, har påstået frifindelse.
indstævnte, c, har påstået stadfæstelse.
anbringender
a og b har supplerende anført bl.a., at de på tidspunktet for udskiftningen af tagbelægningen
var uvidende om, at glaserede tagsten kunne medføre genskinsgener. anvendelse af lovlige
og sædvanlige byggematerialer på lovligt opførte bygninger i overensstemmelse med
gældende offentligretlige og privatretlige forskrifter kan som udgangspunkt ikke indebære
krænkelse af den naboretlige tålegrænse. dette gælder i særdeleshed, når der er tale om
forhold, som kan reguleres offentligretligt eller privatretligt, og som faktisk undergives sådan
regulering, men hvor regulering er fravalgt for det pågældende konkrete område. den
                                               - 2 -
almindelige samfundsmæssige udvikling har medført en meget stor udbredelse af mange
former for reflekterende byggematerialer. når det gælder genskinsforhold, må det naboretlige
ansvar i lyset heraf begrænses til tilfælde, hvor de konkrete forhold indebærer helt
usædvanlige gener, der griber afgørende ind i den pågældende nabos naturlige og rimelige
anvendelse af sin ejendom. generne skal som følge heraf både have en høj intensitet og et
udbredt omfang. beboerne i området elleparken må derfor som klart udgangspunkt – i mod-
sætning til f.eks. beboere i byen elev, hvor en lokalplan forbyder visse reflekterende bygge-
materialer – tåle sædvanligt genskin fra reflekterende byggematerialer, herunder glaserede
tegl. c har ikke godtgjort, at de anvendte tegl indebærer genskin i et omfang, der er
usædvanligt for sådanne tegl, eller at der i øvrigt foreligger særlige konkrete forhold, herunder
særlige topografiske forhold, der indebærer usædvanligt intenst og generende genskin. de
påberåbte gener kan således ikke kvalificeres som hverken generelt eller konkret væsentlige.
den omstændighed, at der forløb mere end syv år, inden c valgte at påtale genskinsgenerne,
indikerer, at genskinnet ikke har haft nogen væsentlig betydning for hendes benyttelse af
ejendommen.
cs eventuelle krav på, at genskinsgenerne fjernes, er bortfaldet som følge af passivitet. et
krav om fjernelse af genskinsgener må som udgangspunkt bortfalde senest samtidig med den
formueretlige forældelse af et eventuelt erstatningskrav i anledning af generne. i hvert fald
hvis der udvises fuldstændig passivitet i forældelsesperioden. i modsat fald vil den
formueretlige forældelse blive illusorisk. under alle omstændigheder må cs passivitet
igennem mere end syv år føre til, at hun har fortabt sin eventuelle påtaleret.
cs påstand om fjernelse af genskinsgener er vidererækkende, end hvad der retligt kan
begrundes med henvisning til den naboretlige tålegrænse. der er alene pligt til at nedbringe
genskinsgener til et niveau under tålegrænsen, og der kan af denne grund ikke gives dom i
overensstemmelse med cs påstand.
c har heroverfor anført bl.a., at overholdelse af gældende lovgivning ikke udelukker et
naboretligt ansvar. fraværet af offentligretlige regler på området er ikke udtryk for en generel
tilladelse til uden begrænsninger at anvende sortglaserede tagsten med et højt glanstal.
naboretten udgør et ejendomsretligt værn, som i princippet ikke kan fortrænges uden særlig
lovhjemmel. at tagstenene ikke strider mod gældende lovgivning, kan således ikke føre til, at
                                               - 3 -
hun skal tåle de konkrete genskinsgener, som overskrider den naboretlige tålegrænse.
generne er til stede en stor del af året, og de er dokumenteret ved skønsmandens erklæring.
genskinsgenerne er ikke forventelige eller sædvanlige det pågældende sted. hun har boet i sin
ejendom i ca. 19 år fra 1972 indtil 1991, hvor a og b erhvervede naboejendommen. de
efterfølgende ca. 14 år var der heller ikke genskinsgener. de kom først, da a og b udskiftede
de eksisterende matte tagsten med sortglaserede tagsten med et højt glanstal. de
genskinsgener, som det sortglaserede tegltag har medført, har begrænset og ændret hendes
anvendelse af ejendommen såvel udendørs som indendørs.
hendes ret til at forlange, at a og b skal fjerne genskinsgenerne, er ikke bortfaldet som følge
af passivitet. der er ikke grundlag for at anse hendes påtaleret for at være bortfaldet samtidig
med en eventuel formueretlig forældelse af et erstatningskrav i anledning af generne. hun har
ikke givet a og b anledning til at antage, at hun havde opgivet at forfølge kravet.
der er ikke noget til hinder for, at der afsiges dom i overensstemmelse med den nedlagte på-
stand.
supplerende sagsfremstilling
skønsmand klaus rask petersen har i en mail af 27. april 2017 til b oplyst bl.a., at der næppe
længere findes tagteknikfirmaer, som tilbyder malebehandling med den garanti, som er
beskrevet i svaret på spørgsmål 3 i skønserklæringen.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om a og b har pligt til at fjerne genskinsgener fra den del af deres glaserede
tegltag, som vender mod cs ejendom, og i givet fald, om denne pligt er bortfaldet på grund af
passivitet.
efter almindelige naboretlige regler kan en ejer af en fast ejendom tilpligtes at fjerne varige
naboulemper, i det omfang ulemperne overstiger, hvad der med rimelighed må påregnes som
led i den samfundsmæssige udvikling på det ulempeforvoldende område. hvad en nabo må
tåle, beror på en konkret rimelighedsvurdering af ulempens karakter, væsentlighed og påreg-
nelighed sammenholdt med ejendommens karakter og beliggenhed og områdets karakter. ved
denne vurdering må der tillige tages hensyn til en eventuel offentligretlig regulering af den
                                               - 4 -
ulempeforvoldende virksomhed. der kan herved henvises til højesterets dom af 10. august
2009 (ufr 2009.2680).
der er ikke i offentligretlige forskrifter nogen regulering af anvendelsen af glaserede tagsten i
det område, hvor parternes huse er beliggende, og højesteret finder, at det ikke kan tillægges
betydning, at aarhus kommune (og andre kommuner) for andre boligområder har fastsat be-
grænsninger for anvendelsen af glaserede tagsten.
herefter og af de grunde, der er anført af byretten og tiltrådt af landsretten, finder højesteret,
at genskinsgenerne fra den del af a og bs glaserede tegltag, som vender mod cs ejendom,
efter en samlet vurdering må anses for at overskride den naboretlige tålegrænse.
højesteret tiltræder ligesom landsretten af de grunde, der er anført af byretten, at cs krav på
fjernelse af genskinsgener fra a og bs tag ikke er bortfaldet på grund af passivitet. det kan
ved vurderingen af passivitetsspørgsmålet ikke tillægges betydning, om det erstatningskrav,
som c tidligere gjorde gældende i anledning af generne, måtte være forældet.
højesteret finder på den anførte baggrund, at a og b har pligt til at fjerne de genskinsgener
fra deres glaserede tegltag, som går ud over, hvad c må tåle.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom, dog således at fristen på tre måneder til at
fjerne genskinsgenerne regnes fra denne højesteretsdoms afsigelse.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes. fristen på tre måneder regnes fra denne højesteretsdom.
i sagsomkostninger for højesteret skal a og b solidarisk betale i alt 30.000 kr. til c.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
h0001000 - lcp
                                       udskrift
                                            af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 2. april 2004 blev af retten i sagen
h-1-03
hermes kreditforsiking
(advokat annemarie kruse madsen)
  mod
ab traction finans
(advokat thomas højlund)
afsagt sålydende
                                         d o m:
indledning og påstande
denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøger, hermes kreditforsikring, kan gøre en
tidsbegrænset garanti gældende overfor sagsøgte, ab traction finans.
hermes kreditforsikring har nedlagt påstand om, at ab traction finans tilpligtes at
betale 788.072,60 kr. med tillæg af renter i henhold til renteloven af 216.064,95 kr.
fra den 1. maj 2000 og af 572.007,60 kr. fra den 12. maj 2000, subsidiært at ab
traction finans tilpligtes at betale et af retten fastsat beløb mindre end 788.072,60
kr. med tillæg af renter i et tidsrum og af en størrelse fastsat af retten.
                                                 - 2 -
ab traction finans har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse for
tiden.
sagens omstændigheder
selskabet kiss technology a/s (tidligere kiss nordic a/s) driver virksomhed med
salg af blandt andet dvd-afspillere.
en af selskabets samhandelspartnere var det i sverige hjemmehørende selskab med-
mera distribution ab.
med fakturadato den 31. marts 2000 foretog kiss technology a/s til medmera di-
stribution ab to faktureringer på i alt usd 26.388 og den 11. april 2000 yderligere
to faktureringer på i alt usd 69.600.
af fakturaerne af 31. marts 2000 fremgår, at ordredatoen er den 31. marts 2000, og at
forfaldsdatoen er den 30. april 2000. fakturaerne af 11. april 2000 angiver, at ordre-
datoen er den 11. april, og forfaldsdatoen er den 11. maj 2000. bortset fra en af fak-
turaerne af 31. marts 2000 er i rubrikken ”forsendelse” anført ”afhentes”.
betalingen for de omhandlede leverancer til medmera distribution ab havde kiss
technology a/s sikret gennem sagsøger, hermes kreditforsikring, der yder kredit-
forsikring.
forud for de omhandlede leverancer havde ab traction finans underskrevet 3 ga-
rantier. disse er bortset fra beløbet, underskrift og udløbsdato enslydende:
       ”refering sales to medmera distribution ab
       ab traction finans ab (org.no. 556113-6838) hereby guarantees and vouches as surety for
       any liabilities (with a limit of usd 150.000) which the company medmera distribution ab
       (org. no. 556462-0988) may incur towards kiss nordic a/s. this guarantee is valid until the
       31 of december 1999.
       any dispute concerning this statement shall be settled according to danish law at the copen-
       hagen maritime and commercial court.
                                                  - 3 -
      if the guarantee is limited in time, the credit granted by kiss nordic a/s shall expire on the
      same date as the guarantee.
      stockholm 11 november 1999
      ab traction finans
      bengt stillström
      managing director”
den første garanti er udstedt den 11. november 1999 med udløb den 31. december
1999, den anden garanti er udstedt den 16. februar 2000 med udløb den 31. marts
2000, og den tredje garanti er udstedt den 10. april 2000 med udløb den 31. maj
2000. den første garanti havde et maksimum på usd 150.000, mens beløbet i de
andre er usd 200.000.
efter at kiss technology a/s havde leveret dvd-afspillerne til medmera distribu-
tion ab, pågik der i en længere periode drøftelser om mangler ved leverancerne.
omkring oktober 2001 nåede kiss technology a/s og medmera distribution ab
øjensynligt til enighed om det beløb, som medmera distribution ab skyldte i anled-
ning af leverancerne.
den 10. december 2001 rettede advokat annemarie kruse madsen skriftlig henven-
delse til traction ab. af brevet fremgår blandt andet følgende:
      ”traction ab har i november 1999 og i februar og april 2000 afgivet garantierklæringer vedrø-
      rende medmera distribution ab’s forpligtelser over for kiss nordic a/s (nu kiss technolo-
      gy a/s).
      kopi af de pågældende garantierklæringer vedlægges til orientering.
      medmera aftog primo 2000 en række produkter fra kiss technology og fik i kraft af garantien
      kredit. efterfølgende har medmera undladt at betale en del af leverancerne, hvilket har resulte-
      ret i et udestående, der beløber sig til usd 95.008,00. medmera’s advokat, jesper ottergren,
      har meddelt, at firmaet er konkurstruet, og at kiss technology ikke skal regne med at få dæk-
      ket udeståendet.
      jeg skal derfor i kraft af garantien fremsætte et krav mod traction ab på usd 95.008,00. til
      dokumentation for kravet vedlægges kopi af de relevante fakturaer, hvoraf saldoen fremgår.
                                          - 4 -
      …”
traction afviste efterfølgende at honorere kravet, og der pågik på ny drøftelser om
honorering af det fremsatte krav. det var ikke muligt for parterne at nå et forhand-
lingsresultat.
sagsøger udtog stævning i denne sag den 3. januar 2003.
forklaringer
peter christensen har forklaret, at han er administrerende direktør i kiss techno-
logy a/s, og at han i hovedsagen beskæftiger sig med selskabet økonomiske og juri-
diske forhold.
selskabet har den politik, at der aldrig leveres varer, uden at der er sikkerhed for be-
talingen. dette sker typisk ved kreditforsikring.
i forbindelse med handlen med medmera distribution ab oplyste hermes kreditfor-
sikring, at der ikke kunne kreditforsikres, medmindre der blev udstedt en modersel-
skabsgaranti. kiss technology a/s sendte en dansk garanti til ab traction finans,
som imidlertid bad om at få den oversat til engelsk. garantien blev oversat til engelsk
gennem en autoriseret translatør, og den blev herefter på ny sendt til ab traction
finans. ab traction finans redigerede teksten og indsatte blandt andet tidsbegræns-
ningen. han kan se, at garantierklæringen er redigeret af andre end kiss technology
a/s, da der blandt andet er anvendt en anden font end den, kiss technology a/s
sædvanligvis anvender.
det var hans opfattelse, at ab traction finans var moderselskab for medmera distri-
bution ab, og at ab traction finans i øvrigt har været fuldt ud orienteret om sags-
forløbet mellem kiss technology a/s og medmera distribution ab.
det er helt sædvanligt, at garantidokumenter forsynes med en tidsbegrænsning, og
han opfattede tidsbegrænsningen således, at leverancer foretaget indenfor den angiv-
ne periode var omfattet af garantien. i modsat fald vil der i de konkrete tilfælde ikke
                                         - 5 -
være knyttet en nævneværdig realitet bag garantierne, idet disse ganske kort tid efter
leveringen ville være udløbet.
i begyndelsen af 2000 havde kiss technology a/s en del fejlbehæftede produkter,
og der verserede mangelssager i forhold til i hvert fald 5 aftagere af selskabets dvd-
afspillere. varerne blev importeret fra østen, og det eneste, kiss technology a/s i
realiteten foretog, var at påføre dvd-afspillerne et nyt mærke. man har senere ænd-
ret forretningsstrategi. også leverancerne til medmera distribution ab var i et ikke
uvæsentligt omfang fejlbehæftet, og der var derfor ikke noget underligt i, at betalin-
gen blev tilbageholdt. man gjorde, hvad man kunne for at afhjælpe manglerne over-
for medmera distribution ab, og der pågik forhandlinger herom helt frem til oktober
2001. det var på den ene side selskabets opfattelse, at der var problemer med leve-
rancerne, og at medmera distribution ab havde berettigede mangelsindsigelser, men
på den anden side følte kiss technology a/s, at medmera distribution ab udnytte-
de situationen til at opnå betalingsudsættelse. i oktober 2001 kunne der næppe læn-
gere være en berettiget mangelsindsigelse, og man blev enige om saldoen. han var
helt sikker på, at når der var enighed om saldoen, kunne der trækkes på garantien.
ab traction finans har aldrig påberåbt sig retsfortabende passivitet. ab traction
finans anførte alene, at garantien var udløbet, og at der i øvrigt var tale om en simpel
kaution, hvilket senere er frafaldet.
det er selskabets normale procedure, at faktureringen sker, når varerne afhentes, så-
ledes at fakturadatoen altid er sammenfaldende med leveringsdagen. kiss techno-
logy a/s har aldrig arbejdet med et andet faktureringssystem.
det sidste afsnit i garantierklæringerne skal forstås som en servicemeddelelse til
kunden om, at såfremt den underliggende garanti ikke dækker, kan der ikke længere
ydes kredit.
philip diab forklarede, at han var direktør i medmera distribution ab, da der blev
foretaget levering af de omhandlede dvd-afspillere. han er i dag er ansat i traction
ab.
indtil juli 2000 ejede ab traction holding 35 % af aktierne i medmera distribution
ab, mens han ejede 65 % af aktierne. han solgte samtlige aktier i medmera distribu-
                                          - 6 -
tion ab til gandalf i juli 2000. så vidt han ved, ejer ab traction holding selskabet
ab traction finans, idet han dog ikke ved, om ab traction holding ejer 100 % af
kapitalen i ab traction finans. ab traction finans har ikke ejet aktier i medmera
distribution ab.
han deltog selv i handler mellem kiss technology a/s og medmera distribution
ab. han kan ikke huske, hvornår og hvordan samarbejdet kom i gang. han kan hel-
ler ikke huske, om der forud for garantiudstedelserne var ydet medmera distribution
ab usikret kredit. han deltog ikke i drøftelserne omkring udformningen af garanti-
dokumenterne, men han drøftede spørgsmålet om garanti med ab traction finans.
han var således bekendt med, at der var stillet krav om garanti som betingelse for
levering. han er først i forbindelse med denne sag blevet bekendt med det nærmere
indhold af garantierne. han er ikke bekendt med, hvem der har indføjet tidsbegræns-
ningen. han kunne ikke huske, om han var bekendt med, at kiss technology a/s
var kreditforsikret.
de omhandlede leverancer fra kiss technology a/s var mangelfulde, og medmera
distribution ab nægtede af denne grund at betale. de havde en dialog med kiss
technology a/s om manglerne. de nåede først til enighed omkring oktober 2001.
han tror ikke, at traction var involveret i drøftelserne. det kan godt være rigtigt, at
ab traction finans først er blevet bekendt med kravet i december 2001 i forbindelse
med, at ab traction finans skriftligt blev bedt om at betale i henhold til garantierne.
han leverede ikke dokumenterne til den due diligence, som blev foretaget i forbin-
delse med gandalfs køb af medmera distribution ab. dokumenterne blev leveret af
en meddirektør i medmera distribution ab. så vidt han ved, er medmera distribution
ab i dag i likvidation.
helle pals har forklaret, at hun til brug for retssagen har oversat den i sagen fremlag-
te engelske garantierklæring til dansk. ”surety” har på amerikansk og engelsk både
en snæver og bred betydning, således at det for så vidt både kan dække begreberne
simpel kaution og selvskyldnerkaution.
efter amerikansk ret vil man ved selvskyldnerkaution typisk foretage underskrift på
hoveddokumentet, og efter amerikansk ret vil en fortolkning af garantidokumentet
                                           - 7 -
nok føre til, at der er tale om en simpel kaution. tilsvarende vil formentlig gælde i
engelsk ret.
procedure
hermes kreditforsikring har gjort gældende, at garantien er stillet løbende som led i
kreditforsikringen, og at periodeafgrænsningen vedrører kautionens indhold. faktu-
radatoerne er i alle tilfælde tidsmæssigt omfattet af garantierne, og det er fakturada-
toerne, der er de afgørende. efter garantiernes ordlyd er samtlige leverancer omfattet,
idet det i øvrigt må lægges til grund, at der er sket levering på faktureringstidspunk-
tet. det fremgår videre, at kravene er opstået indenfor tidsperioden. såfremt tidsbe-
grænsningen ikke måtte antages at vedrøre forpligtelsens indhold, ville garantierne i
realiteten stort set være indholdsløse.
det er ab traction finans, som har indføjet tidsbegrænsningen, og det har hele tiden
været hensigten, at alle leverancer skulle dækkes af garantien. det har været kiss
technology a/s’s sædvanlige praksis, at alle leverancer skulle være sikret, og denne
forudsætning har været kendelig for ab traction finans. en eventuel fortolknings-
tvivl eller uklarhed i garantidokumentet må komme koncipisten til skade.
det er i øvrigt det deklatoriske udgangspunkt, at en tidsbegrænsning vedrører for-
pligtelsens indhold, jf. u 91.95 h, u 92.390 h, u 94.228 h og u 2001.543 h.
kautionen er at betragte som en selvskyldnerkaution, hvilket kiss technology også
havde bedt om, og hvilket parterne har lagt til grund i forbindelse med sagens forbe-
redelse. der er derimod hverken tale om en anfordringsgaranti eller en simpel kauti-
on, hvilket i øvrigt først er gjort gældende under domsforhandlingen. det bestrides,
at ab traction finans har karakter af bankvirksomhed.
der foreligger ikke passivitet, idet der først var enighed om kravets størrelse i okto-
ber 2001. kravet er rejst overfor ab traction finans den 10. december 2001. der er
ikke tale om en anfordringsgaranti, og medmera distribution ab gjorde frem til ok-
tober 2001 mangler gældende, hvorfor der ikke kunne rejses noget krav mod ab
traction finans, før mangelsproblematikken var afklaret. sagsøgte har i øvrigt været
klar over, at der pågik drøftelser mellem kiss technology a/s og medmera distri-
                                           - 8 -
bution ab. ab traction finans har ikke med føje kunnet tro, at der ikke ville blive
gjort noget krav gældende i anledning af garantien. der eksisterer i øvrigt ikke nogen
pligt for fordringshaveren til at informere kautionisten om misligholdelse af hoved-
fordringen. passivitetsindsigelsen er dernæst først rejst ved det supplerende på-
standsdokument.
ab traction finans har gjort gældende, at tidsbegrænsningen ”this guarantee is valid
until…” må forstås således, at forpligtelsen skal være gjort gældende indenfor den
fastsatte tidsperiode, hvilket er i overensstemmelse med hovedreglen om tidsbegræn-
sede kautioner. dette er ikke sket, hvorfor der ikke nu kan rejses noget krav.
det bestrides ikke, at leverancerne vedrørende de ubetalte fakturaer med forfald hen-
holdsvis den 30. april 2000 og den 11. maj 2000 var dækket af garantien, men da
kravet ikke er gjort gældende før periodens udløb, kan der ikke på nuværende tids-
punkt gøres noget krav gældende under garantien, jf. u 1994.228 h.
ved udformningen af garantien har det været hensigten, at garantien skulle forstås i
overensstemmelse hermed. formålet med garantiudstedelsen har været at tilfredsstil-
le hermes kreditforsikring, og garantien må fortolkes indskrænkende i lyset heraf.
garantien må fortolkes efter minimumsreglen og koncipistreglen, og kiss techno-
logy a/s må i den forbindelse betragtes som hovedkoncipisten.
der er ikke noget gensidighedsforhold mellem ab traction finans og medmera di-
stribution ab, og ab traction finans er at sidestille med en bank. ab traction fi-
nans har haft en selvstændig interesse i, at garantien skulle gøres gældende inden
udløbet af den fastsatte tidsperiode, og garantien er givet på anfordringslignende vil-
kår.
såfremt retten måtte komme frem til, at der ikke kan stilles krav om, at garantien
skulle gøres gældende inden udløbet af den fastsatte tidsperiode, er kravet bortfaldet
ved passivitet. der er gået ca. 1½ år, førend kravet er gjort gældende overfor kautio-
nisten. garantien er ydet på anfordringslignende vilkår og kunne derfor straks have
været gjort gældende overfor ab traction finans. ab traction finans har med føje
måttet regne med, at kravet var opgivet.
                                           - 9 -
til støtte for den subsidiære påstand er det gjort gældende, at der er tale om en sim-
pel kaution, og at ab traction finans skal frifindes for tiden, idet det ikke er godt-
gjort, at betaling ikke kan opnås hos hovedmanden.
rettens begrundelse og resultat
det er ubestridt, at leverancerne vedrørende de ubetalte fakturaer var dækket af ga-
rantierne henholdsvis den 16. februar 2000 med udløb den 30. marts 2000 og den 10.
april 2000 med udløb den 31. maj 2000.
garantierne er udstedt til sikring af fremtidige løbende leverancer fra kiss techno-
logy a/s til medmera distribution ab. i mangel af klare holdepunkter for et andet
resultat finder retten, at tidsbegrænsningen kun er en begrænsning af forpligtelsens
indhold, og at garantien derfor dækker leverancer i tiden indtil den 31. maj 2000.
retten finder derfor ikke, at der kan stilles krav om, at garantien skal være gjort gæl-
dende inden den 31. maj 2000, hvorfor de i sagen omhandlede leverancer er omfattet
af garantien.
som garantien er udformet og efter formålet med den, finder retten, at garantien må
forstås som en selvskyldnerkaution.
fra leveringen af dvd-afspillerne og frem til oktober 2001 pågik der forhandlinger
mellem kiss technology a/s og medmera distribution ab om mangler ved afspil-
lerne. kravet er rejst skriftligt overfor ab traction finans 10. december 2001. under
disse omstændigheder foreligger der ikke retsfortabende passivitet.
som følge heraf tages hermes kreditforsikring principale påstand, der størrelses-
mæssigt ikke er bestridt, til følge.
                                    thi kendes for ret:
ab traction finans betaler inden 14 dage til hermes kreditforsikring 788.072,60 kr.
med tillæg af renter i henhold til renteloven af 216.064,95 kr. fra den 1. maj 2000 og
af 572.007,60 kr. fra den 12. maj 2000, alt til betaling sker.
                                       - 10 -
ab traction finans betaler inden samme frist 45.000 kr. i sagsomkostninger til
hermes kreditforsikring.
jens fehrn-christensen             mette christensen           hans jørgen nielsen
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                       højesterets kendelse
                        afsagt torsdag den 6. december 2012
sag 27/2012
ital-engros aps
(advokat finn roger nielsen)
mod
veko a.m.b.a. (tidligere veko finans a/s)
(advokat henrik rosenvinge skov)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af fogedretten på frederiksberg den 16. maj 2011 og af
østre landsrets 10. afdeling den 7. oktober 2011.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm og hanne
schmidt.
påstande
kærende, ital-engros aps, har nedlagt påstand om stadfæstelse af fogedrettens kendelse.
indkærede, veko a.m.b.a. (tidligere veko finans a/s), har nedlagt påstand om stad-
fæstelse af landsrettens kendelse.
højesterets begrundelse og resultat
det følger af fast praksis, at en fordringshaver, som har foretaget udlæg for en fordring, også
har sikkerhed i det udlagte for fordringens renter, jf. bl.a. ufr 1974.38h og ufr 2000.1883ø
vedrørende fast ejendom. i relation til fast ejendom følger det samtidig af tinglysningslovens
§ 40, stk. 4, at fordringshaveren ikke kan tillægges fortrinsret i forhold til efterstående pantha-
vere så vidt angår renter, som har været forfaldne i mere end et år.
                                               - 2 -
en regel svarende til tinglysningslovens § 40, stk. 4, gælder ikke ved underpant eller udlæg i
løsøre, selv om reale grunde for så vidt kunne tale herfor, idet tinglysningslovens § 40, stk. 4,
må ses som et supplement til kravet i lovens § 10, stk. 3, om fiksering eller maksimering af
pantekravet.
tinglysningslovens kapitel 6 b om tinglysning i andelsboligbogen står i lovens afdeling ii om
tinglysning vedrørende løsøre og formue i almindelighed. det fremgår samtidig af forarbej-
derne til bestemmelserne, at spørgsmålet om oprykningsret ved sekundær pantsætning af en
andel i en andelsbolig skal løses efter de almindelige ulovbestemte regler, der gælder ved pant
i fordringer og løsøre, samt at der ikke er fundet at være noget praktisk behov for en særlig
lovregulering af spørgsmålet om oprykningsret ved sekundær pantsætning af andele i en an-
delsboligforening svarende til reglerne i tinglysningslovens § 40.
højesteret finder på denne baggrund ikke anledning til at overveje, hvorvidt reale grunde
eventuelt kunne tale for at anvende reglen i tinglysningslovens § 40, stk. 4, analogt.
højesteret tiltræder herefter, at veko a.m.b.a. har krav på, at selskabets fordring skal opgø-
res med tillæg af uforældede renter, og stadfæster derfor landsrettens kendelse.
                                       thi bestemmes:
østre landsrets kendelse stadfæstes.


text:
                       højesterets kendelse
                        afsagt onsdag den 2. december 2015
sag 219/2015
a
(advokat bjørn dilou jacobsen)
mod
udlændingenævnet
(kammeradvokaten ved advokat jacob pinborg)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 14. afdeling den 28. august 2015.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: marianne højgaard pedersen, vibeke rønne og jens
peter christensen.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at hendes søgsmål mod udlændingenævnet skal tillæg-
ges opsættende virkning under sagens behandling ved østre landsret
indkærede, udlændingenævnet, har nedlagt påstand om, at as anmodning om opsættende
virkning ikke tages til følge.
anbringender
til støtte for sin påstand har a bl.a. henvist til, at hun ikke vil have mulighed for at bevare
forholdet til sin datter, såfremt hun ikke kan få ret til at opholde sig her i landet under sagens
behandling ved landsretten, og at det må lægges til grund, at hendes familieliv med datteren
alene kan sikres på tilstrækkelig vis ved hendes fortsatte ophold i danmark.
til støtte for sin påstand har udlændingenævnet bl.a. anført, at a ikke har udsigt til at få
medhold i sin påstand, og at as tilstedeværelse ikke er påkrævet under sagen. as interesse i at
                                             - 2 -
kunne opholde sig i danmark overstiger derfor ikke det offentliges klare interesse i, at udlæn-
dingeloven og afgørelser truffet på baggrund af loven håndhæves. hensynet til datteren skal
ikke iagttages ved denne vurdering.
sagsfremstilling
a er marokkansk statsborger. den 15. januar 2008 indgik hun i marokko ægteskab med den
dansk/marokkanske statsborger b. på tidspunktet for ægteskabets indgåelse havde b bopæl i
spanien, og a opnåede opholdstilladelse i spanien som følge heraf.
i 2010 opholdt ægteparret sig i danmark, og a fødte parrets datter i danmark i februar 2011. i
forbindelse med dette ophold ansøgte a ikke om opholdstilladelse.
i april 2012 tog a til marokko med datteren, angiveligt for at holde ferie. b indledte i juni
2012 en børnebortførelsessag mod a. statsforvaltningen meddelte ved afgørelse af 26. juni
2012 b midlertidig forældremyndighed over datteren, og ved udeblivelsesdom af 23. oktober
2012 tilkendtes b den fulde forældremyndighed.
a blev ved østre landsrets ankedom af 1. marts 2013 idømt seks måneders fængsel for bort-
førelse af datteren.
den 27. marts 2013 ansøgte a udlændingestyrelsen om familiesammenføring med datteren,
og den 11. oktober 2013 meddelte udlændingestyrelsen med henvisning til udlændingelovens
§ 9 c, stk. 1, a afslag på familiesammenføring. den 22. oktober 2013 påklagede a udlæn-
dingestyrelsens afgørelse om familiesammenføring til udlændingenævnet, der den 18. juni
2014 stadfæstede udlændingestyrelsens afgørelse.
a og b blev separeret ved dom af 31. maj 2013 og skilt den 27. juni 2014.
den 8. januar 2015 indbragte a udlændingenævnets afgørelse for københavns byret, der den
24. april 2015 henviste sagen til østre landsret. den 31. juli 2015 besluttede østre landsret,
at sagen skal behandles af landsretten som 1. instans, jf. retsplejelovens § 226, stk. 5.
                                                - 3 -
den 28. august 2015 afsagde landsretten kendelse, hvorefter søgsmålet ikke tillægges opsæt-
tende virkning.
den 15. september 2015 besluttede københavns byret ved dom, at a skal have del i for-
ældremyndigheden over datteren. denne dom blev den 21. september 2015 anket til østre
landsret af b.
a har indgivet en ny anmodning om opholdstilladelse på baggrund af byrettens dom af 15.
september 2015.
a har ret til overvåget samvær med sin datter i 1½ time hver 14. dag.
det er oplyst, at landsrettens hovedforhandling af nærværende sag er berammet til den 10.
juni 2016.
højesterets begrundelse og resultat
a har aldrig haft opholdstilladelse i danmark og blev ved østre landsrets dom af 1. marts
2013 idømt seks måneders fængsel for bortførelse af sin datter, født i februar 2011, til ma-
rokko. a har ikke forældremyndighed over datteren, og hendes samværsret med datteren er
begrænset til 1-1½ time hver 14. dag under overvågning. under disse omstændigheder til-
træder højesteret, at den interesse, som a har i at kunne blive her i landet frem til østre
landsrets dom i sagen, der efter det oplyste må forventes medio 2016, ikke kan opveje ud-
lændingenævnets klare interesse i, at udsendelsen af a ikke udsættes yderligere, jf. herved
også den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 om retten til familieliv. høje-
steret finder derfor, at der ikke foreligger sådanne særlige omstændigheder, at der er grundlag
for undtagelsesvis at tillægge sagsanlægget opsættende virkning.
                                         thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
ingen af parterne pålægges omkostninger til den anden part.


text:
dom
afsagt den 23. september 2013 i sag nr. bs 9-559/2012:
3f fagligt fælles forbund som mandatar for
a
 (advokat mikkel nøhr, københavn)
mod
forsikringsselskabet vejle brand af 1841 g/s
gormsgade 2
7100 vejle
(advokat lars bo nilsson, københavn)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen er anlagt den 20. marts 2012 og drejer sig primært om, hvorvidt en bil var i brug som
trafikmiddel i en situation, hvor den var henstillet i rabatten, fordi føreren ydede hjælp i an-
ledning af et trafikuheld.
a har påstået forsikringsselskabet vejle brand af 1841 g/s dømt til at betale 198.449,05 kr.
med procesrente af 102.680,77 kr. fra sagens anlæg og af 95.768,28 kr. fra den 24. august
2012.
forsikringsselskabet vejle brand af 1841 g/s har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb.
oplysningerne i sagen
af en anmeldelsesrapport af 23. april 2010 fra sydøstjyllands politi fremgår, at a som fører
af en varebil påkørte en personbil tilhørende forsikringsselskabets forsikringstager, b. bilen
holdt i vejsiden med havariblinket tændt, fordi b var stoppet for at hjælpe ved et andet færd-
selsuheld.
b har i sin anmeldelse til forsikringsselskabet beskrevet hændelsesforløbet således:
      ”…
      fredag den [23/4-10] kl. ca. 07.15 ser jeg en mand bærer en person til siden ved i
      t-krydset ved x-by, som ligger ved landevejen mellem y-by og z-by. jeg kører
      ind til siden af landevejen, standser og slå mit havariblink til, for at tilbyde min
      hjælp. der er en mand som holder den tilskadekommen persons ben, og der er en
      anden mand, som ringer efter en ambulance.
      personen som er kommet til skade hedder f og hendes ankel er brækket, manden
      der holder hendes ben, er ham der har påkørt hende, og jeg overtager opgaven
      med at holde fs ben. f fryser hvorpå hun får min jakke, og jeg løber op til min bil
      for at finde min pc-taske hun kan ligge sit hoved på.
      ...
                                                - 2 -
      da ambulancen og politiet kommer, bliver jeg kort afhørt, og peger op på min bil,
      da politiet spørger til hvor jeg har parkeret min bil. jeg hjælper med at holde boe-
      ren da vejen hælder lidt mens rederne bærer f op.
      klokken er nu ca. 07.20 og jeg hører et knald, ser op, og ser min bil dreje over i
      den modsatte vejbane. her er det en mørkegrå varevogn der er kørt op i min bil.
      jeg bliver stående et par min, da jeg ikke mener det er hensigtsmæssigt at jeg går
      op til min bil lige med det samme. da jeg kommer op til varevognen ser jeg, at det
      er min vicevært der står ved varevognen, og det er ham der har kørt varevognen
      op i min bil.
      ..."
juridisk assistent f p. jensen, sydøstjyllands politi, har i en e-mail af 12. juni 2012 meddelt
as daværende advokat, at der ikke er rejst sigtelser i sagen.
om as skader hedder det i en erklæring af 6. juni 2011 fra speciallæge i neurologi dr. med.
michael binzer:
      ”…
      aktuelle:
      aktuel arbejdsskade skete 23.4.2010. i forbindelse med tjenestekørsel var skade-
      lidte fører af en varevogn. der var et trafikuheld længere fremme på vejen, og en
      bil som han ikke havde set holdt parkeret, og han kørte frontalt ind i bagenden af
      denne bil med en hastighed på ca. 70 km/timen.
      ...
      aktuelle symptomer:
           1) konstant hovedpine...
           2) konstante nakkesmerter...
           3) søvnforstyrrelser...
           4) koncentrationsproblemer og
              hukommelsesvanskeligheder...
           5) humørsvingninger...
      konsekvenser af ovennævnte symptomer:
           1) da aktuel skade skete, arbejdede skadellidte på fuld
              tid som vicevært ved en privat ejendomsspektulant.
              efter uheldet måtte han sygemeldes. han forsøgte dog
              efter en kort periode med fuldtidssygemelding at genoptage sit tidligere ar-
              bejde, men han har ikke været i stand til at øge arbejdstiden til mere end ca.
              20 timer ugentligt. hvis han forsøger at arbejde mere end 20 timer ugentligt,
              oplever han så stor en symptomforværring, at han slet ikke kan koncentrere
              sig og er helt væk. i forvejen er han fuldstændig ødelagt efter 4 timers er-
              hvervsarbejde...
      diagnose:
      //... (følger efter vridetraume af halsryggen)//
      ...
      resumé og konklusion:
                                               - 3 -
       ...
       aktuel arbejdsskade har resulteret i en halsrygsdistorsion. der er sequelae herefter
       i form af kroniske overvejende myofascielle smerter cervikobrachialt samt hoved-
       pine af spændingstype. herudover er der kognitive og emotionelle symptomer.
       som følge af symptomerne foreligger der et klart reduceret funktionsniveau, som
       har resulteret i begrænsninger både arbejdsmæssigt samt i dagligdag og fritid. så-
       ledes har skadelidte ikke været i stand til at vende tilbage til fuldtidsbeskæftigelse,
       og han er i øjeblikket deltidssygemeldt i sit tidligere arbejde som vicevært...
       …”
af et journalnotat af 25. oktober 2010 fra afdelingslæge i. haahr pedersen, rygmedicinsk
ambulatorium, middelfart, fremgår blandt andet:
       "...
       møder til svar på mr-skanning af columna cervicalis ...
       skanningen viser degenerative forandringer på c4/c5, c5/c6 og c6/c7 i form af
       discusprotrusion og bilateral unkonvertebral artrose, som medfører forsnævring af
       foramina bilateralt og på sidstnævnte niveau specielt på højre side men normale plads-
       forhold centralt på alle niveauer.
       ..."
i et journalnotat af 27. februar 2012 fra vejle sygehus middelfart, medicinsk rygcenter, hed-
der det blandt andet:
       "...
       konklusion
       pt. symptomer vurderes at være følger efter piskesmæld i trafikuheld 2010. der er end-
       videre muskulære spændinger i nakken samt kan det ikke udelukkes, at de på mr påvi-
       ste degenerative forandringer, er en del af pt.'s smertebillede.
       ..."
den 31. januar 2012 anerkendte arbejdsskadestyrelsen ulykken som en arbejdsskade og til-
kendte a godtgørelse for 10% varigt mén.
den 7. maj 2012 fastsatte arbejdsskadestyrelsen erhvervsevnetabet til 25%. afgørelsen blev
stadfæstet af ankestyrelsen den 22. oktober 2012 for så vidt angår erhvervsevnetabsprocen-
ten.
af as lønsedler for perioden før ulykken fremgår, at han var månedslønnet og fik løn under
ferie.
as krav er opgjort således:
for perioden 23. april 2010 til 20. juli 2011:
tabt arbejdsfortjeneste                                     35.468,27 kr.
12,5% i feriepenge                                          24.862,50 kr.
svie- og smertegodtgørelse                                  42.350,00 kr.
                                               - 4 -
i alt                                                                  102.680,77 kr.
for perioden 21. juli 2011 til 6. maj 2012:
tabt arbejdsfortjeneste                                   47.270,78 kr.
12,5 % i feriepenge                                       31.037,50 kr.
svie- og smertegodtgørelse                                17.460,00 kr.
i alt                                                                   95.768,28 kr.
krav i alt                                                            198.449,05 kr.
forklaringer
a har forklaret, at han var på arbejde som vicevært og kørte i en firmabil, da uheldet skete.
det var mellem kl. 7-8 om morgenen, og det var lyst. han kørte ad x-vej mod vest. der var
tæt morgentrafik. han så ambulance og politi holde på en sidevej, y-vej. han passerede ulyk-
kesstedet. han kørte 2 til 3 billængder bag en lastbil. lastbilen blinkede til venstre. der var en
venstresvingsbane, og han gik ud fra, at lastbilen skulle dreje fra.
han trak mod højre for at køre indenom lastbilen. han så ikke bs bil i rabatten og nåede ikke
at bremse. bilen holdt ude på vejen med begge hjulpar på asfalten. den holdt knap 100 meter
efter y-vej. der var ikke opsat en advarselstrekant. der er en græsrabat på 2½ til 3 meters
bredde ved siden af vejbanen. han har ikke tidligere oplevet, at der holdt biler på vejbanen.
hvis folk holder ind, sker det på græsset. ved uheldet blev bs bil skubbet over i den modkø-
rende kørebane, hvor den ramte en modkørende bil.
politiet, der er forvejen var på stedet, hjalp ham ud af bilen. han blev hentet af en ambulance
og kørt på sygehuset. han har lige siden haft gener i form af ondt i nakken og hovedpine.
han har ikke før uheldstidspunktet haft nogen problemer med nakken. han havde været ansat
i jobbet som vicevært i 4 år, før ulykken skete. han arbejdede på fuld tid. forinden havde han
arbejdet som operatør på en tørrestation, også på fuld tid.
efter ulykken har han ikke været i stand til at arbejde på fuld tid igen. i maj 2010 genoptog
han arbejdet på deltid. hans funktion var primært at tage telefonen. i januar 2012 blev han
afskediget. han har været i arbejdsprøvning gennem kommunen, men har ikke kunnet arbejde
et tilstrækkeligt antal timer.
arbejdsgiverens forsikringsselskab betalte for hans behandlinger, så længe de mente, det
gjorde en forskel. på et tidspunkt gav forsikringsselskabet udtryk for, at der var tale om
smertebehandling, som de ikke ville dække. han fortsatte behandlingerne, men betalte selv.
han begyndte ved en fysioterapeut umiddelbart efter uheldet og har fået over 50 behandling
betalt af forsikringsselskabet, og derefter har han selv betalt.
b har forklaret, at hun mellem kl. 7 og 8 om morgenen kom kørende fra y-by mod z-by, da
hun så en person bære en anden væk fra vejen ved y-vej. hun holdt ind til siden efter at have
passeret y-vej. hun holdt i rabatten, som skråner lidt. hendes højre hjulpar var på græsset og
venstre hjulpar på asfalten. hun kan ikke huske, om venstre hjulpar var inden for kantlinien.
hun sørgede for at parkere, så bilen ikke var til gene for trafikken. hun tændte havariblinket.
trafikken kunne uden problemer passere hendes bil, og mange biler passerede, før a kørte
ind i den.
                                               - 5 -
på uheldsstedet var ham, der havde påkørt skadelidte, i gang med at hjælpe. han var rystet, og
hun overtog opgaven med at yde førstehjælp. skadelidte frøs og fik hendes jakke. hun hen-
tede sin pc taske i bilen, så skadelidte kunne lægge sit hoved på den. hun havde været på
uheldsstedet 5 til 10 minutter, da ambulancen og politiet kom. i den periode var hun henne
ved sin bil én gang for at hente computertasken. mens ambulancepersonalet tilså skadelidte,
blev hun afhørt af politiet. hun spurgte betjenten, om hun skulle flytte sin bil. betjenten sva-
rede "nej, der er ingen problemer".
ambulancepersonalet bad hende hjælpe med at holde båren, mens de løftede skadelidte op på
den, fordi vejen skråner. hvis der ikke havde været brug for hendes hjælp, kunne hun godt
have været kørt på det tidspunkt. mens hun hjalp ved båren, hørte hun et brag og så sin bil
blive skubbet over i den anden vejside. hun var overrasket, fordi mange biler havde passeret
inden sammenstødet skete.
sammenstødet gav ikke politiet anledning til at påtale, at hun havde parkeret uhensigtsmæs-
sigt. de påtalte heller ikke, at hun ikke havde opsat en advarselstrekant. hun har ikke fået en
bøde for det. hun havde en advarselstrekant i bilen, men tænkte ikke på at tage den frem.
hendes fokus var på at hjælpe skadelidte. hun tænkte heller ikke på at tage advarselstrekan-
ten frem, da hun hentede sin pc taske i bilen. det var ikke en livstruende situation for skade-
lidte. der var ingen blødning.
det andet uheld skete kl. 7.45, det vil sige omkring en halv time siden det første uheld.
e har forklaret, at hun kørte ad x-vej fra z-by mod y-by. hun sænkede farten, fordi hun
kunne se, der var sket et uheld. en kassevogn, som kom kørende i modsat retning, ramte en
bil, der blev skubbet over mod hende. den ramte bil holdt stille i vejsiden. hun kan ikke sige,
om den holdt på vejen eller i rabatten. der var almindelig jævn morgentrafik på uheldstids-
punktet. da hun kom kørende før uheldsstedet, havde hun ikke haft indtryk af, at nogen biler
havde haft svært ved at komme forbi det sted, hvor bilen holdt i vejsiden.
c har forklaret, at han er politiassistent og sammen med sin kollega, d, blev sendt til et færd-
selsuheld, hvor en bil havde ramt en cyklist. da de ankom til stedet, var nogle forbipasserende
ved at hjælpe cyklisten, som havde skader på den ene ankel. det var begrænset, hvad de nå-
ede at få at oplysninger, før det andet uheld skete. han var i gang med at få oplyst cyklistens
cpr-nummer. han løb op til det anden færdselsuheld. de havde været på uheldsstedet i måske
5 minutter, da uheld nummer to skete.
det kan godt passe, at b, der sad ved cyklisten, forinden havde spurgt ham, om hun skulle
flytte sin bil. han havde set hendes bil holde i vejsiden, da han kom kørende til stedet fra
kolding. den holdt med havariblinket tændt. den holdt kort efter y-vej. bilen var forsvarligt
placeret. den havde venstre hjulpar på asfalten og højre hjulpar i græsset. han kan ikke hu-
ske, om venstre hjulpar var indenfor eller udenfor kantlinien. trafikken kunne fint glide
udenom. i situationen var det ikke det vigtigste at få bilen flyttet. han interesserede sig ikke
for, om der var opsat en advarselstrekant. det var ikke noget, han ville have påtalt i den situa-
tion, selvom han havde været opmærksom det.
d har forklaret, at han er politiassistent og blev kaldt ud til et færdselsuheld med personskade.
en cyklist var påkørt af en bilist. der var 2 forbipasserende, som hjalp skadelidte. det var et
mindre færdselsuheld, og han husker det ikke ret godt så længe efter. han har tegnet et rids
                                                - 6 -
over uheldsstedet. bs bil holdt under 50 meter fra y-vej. den holdt i rabatten med havariblin-
ket tændt. han husker ikke, om bilen havde begge hjulpar eller kun det ene hjulpar i rabatten.
den holdt ikke på vejen. hvis der havde været opsat en advarselstrekant, ville han have skre-
vet det i rapporten.
da uheld nummer to skete, blev han ved den skadelidte cyklist. han så ikke sammenstødet,
men hørte braget. han husker ikke, om b har spurgt ham, om hun skulle flytte sin bil. havde
hun spurgt ham, ville han havde svaret, at hun ikke umiddelbart skulle flytte bilen. havde hun
parkeret himmelråbende farligt, ville de have taget sig af det med det samme, før de tog sig af
skadelidte og talte med vidner. deres første prioritet er at sørge for, at der ikke sker yderligere
uheld.
de har benævnt a som part 1, fordi de umiddelbart har vurderet, at han var skyld i uheldet.
han kørte op bag i en bil, der holdt parkeret med havariblinket tændt ved et uheldssted, hvor
politi og ambulance var til stede.
parternes synspunkter
a har til støtte for påstanden gjort gældende, at det ikke er en betingelse for objektivt ansvar
efter færdselslovens § 101, at en bil har motoren i gang, eller at bilen er drift. henstillede kø-
retøjer kan være omfattet, hvis de ikke er stoppet som følge af en forventelig arbejdsopgave.
det afgørende er, om der er tale om en naturlig parkering, fordi man har et ærinde, eller om
parkeringen er af midlertidig karakter fremtvunget af noget unormalt. i dette tilfælde var par-
keringen fremtvunget af et færdselsuheld. det er ikke en betingelse for at anse en henstillet bil
som værende i brug som trafikmiddel, at bilen har været direkte involveret i et færdselsuheld.
bs midlertidige standsning har en sådan sammenhæng med kørslen, at bilen var i brug som
trafikmiddel, og der er derfor objektivt ansvar.
opsættelse af en advarselstrekant er en sikkerhedsforskrift. den, der tilsidesætter en sikker-
hedsforskrift, har bevisbyrden for, at tilsidesættelsen har været uden betydning for uheldet.
bevisbyrden er ikke løftet, og allerede derfor er forsikringsselskabet erstatningsansvarlig.
forsikringsselskabet har ikke bevist, at a har udvist egen skyld. han holdt normal afstand til
den forankørende lastbil. han havde kort tid til at reagere. der var tale om en helt usædvanlig
parkering. efter forklaringerne var bilen placeret med 2 hjul i rabatten og 2 på asfalten. b
kunne og burde have placeret bilen helt inde på den brede græsrabat. b har ikke flyttet bilen
straks det var muligt. der kræves en kvalificeret grad af uagtsomhed i erstatningssager for at
nedsætte erstatningen. en sådan uagtsomhed har a ikke udvist.
forsikringsselskabet har ikke forelagt sagen for retslægerådet. retten må derfor lægge til
grund, at der er årsagssammenhæng mellem ulykken og as skader. han havde ikke nogen
forudbestående problemer. før uheldet kunne han passe sit fuldtidsjob, hvorimod han efter
uheldet har været mere eller mindre kontinuerligt sygemeldt og i behandling.
hvis hans påstand om tabt arbejdsfortjeneste tages til følge, har han også krav på feriegodtgø-
relse 12%, uanset at han fik en fast månedsløn. der sker derved i princippet en overkompen-
sation, som imidlertid er godkendt i højesterets praksis.
forsikringsselskabet har til støtte for frifindelsespåstanden anført, at bs bil holdt på stedet i et
længere tidsrum af andre årsager end bilen selv eller hendes egen kørsel. det er et naturligt
ærinde for hende at stoppe for at hjælpe ved at færdselsuheld. det kan sammenlignes med, at
                                              - 7 -
en varebil stopper for at læsse varer af. det er kun egen bils færdselsuheld eller defekt, som er
omfattet af retspraksis om, at en henstillet bil kan være i brug som trafikmiddel. bs bil har
derfor ikke været i brug som trafikmiddel, og forsikringsselskabet hæfter ikke på objektivt
grundlag.
trafikken kunne afvikles næsten normalt forbi bs bil. det var ikke forbudt at standse på ste-
det, og det var under alle omstændigheder lovligt, når der var sket et uheld, jf. færdselslovens
§ 31, stk. 2. b har handlet adækvat ved at placere sin bil langt til højre, så trafikken kunne
afvikles, og tænde havariblinket. ifølge vidnerne fra politiet var der i situationen intet problem
forbundet med at hun ikke opsatte en advarselstrekant. det var fuldt tilstrækkeligt at b tændte
havariblinket. havde b opsat en advarselstrekant 100 meter før bilen, ville alle have tænkt, at
den var sat op af hensyn til uheldet på y-vej. man har ikke pligt til at opsætte advarselstre-
kant, hvis man læsser varer af eller yder førstehjælp. der er derfor intet erstatningsansvar for
forsikringsselskabet.
a har udvist egen skyld. uheldet skete ikke som følge af, at b havde parkeret uhensigtsmæs-
sigt, men som følge af as uopmærksomhed og for høj hastighed. han har passeret et uhelds-
sted med 70 km/t, hvilket ikke er forsvarligt. han kørte så tæt bag en lastbil, at han ikke
kunne se frem. det må antages, at han har været nysgerrig og optaget af at kigge efter de blå
blink på uheldsstedet, som han lige havde passeret.
a har bevisbyrden for, at hans sygemelding skyldes uheldet. det fremgår af resultatet af mr
skanningen, at a bestående, aldersbetingede ændringer af nakkehvirvler og forkalkninger. i
hvert fald en del af sygemeldingen skyldes andre årsager end færdselsuheldet.
a har ikke krav på erstatning for feriepenge, når han har fået erstatning for løn under ferie.
han var ansat på funktionærvilkår med fast løn. retspraksis om godtgørelse for feriepenge
gælder ikke i hans situation, men gælder for timelønnede.
rettens begrundelse og afgørelse
bs standsning for at yde bistand i forbindelse med et færdselsuheld havde en sådan midlerti-
dig karakter og en sådan tilknytning til hendes kørsel, at hendes bil må anses for at have været
i brug som trafikmiddel, da a påkørte den omkring en halv time senere. forsikringsselskabet
hæfter derfor på objektivt grundlag, jf. færdselslovens § 101, stk. 1.
der er intet grundlag for at antage, at a havde forudbestående lidelser af betydning for opgø-
relsen af hans krav, og a har ikke udvist en sådan grad af uagtsomhed, at der er grundlag for
at nedsætte erstatningen som følge af egen skyld.
as feriepengekrav angår feriegodtgørelse for en periode, hvor han på grund af sygemeldingen
efter ulykken ikke kunne afholde ferie. uanset at han var månedslønnet med løn under ferie,
har han krav på feriepenge som godtgørelse for den manglende afholdelse af ferie, jf. højeste-
rets dom i ufr 2004.2227.
retten tager herefter as påstand til følge.
om sagens omkostninger bemærkes, at a har fri proces uden retshjælpsforsikringsdækning.
efter sagens udfald skal forsikringsselskabet betale sagsomkostninger til statskassen. om-
kostningsbeløbet fastsættes således, at 5.080 kr. dækker retsafgiften, 173,72 kr. dækker ud-
                                            - 8 -
giften til vidnegodtgørelse og 30.000 kr. dækker udgiften til advokatbistand inklusive moms,
fastsat under hensyntagen til sagsgenstandens værdi og sagens karakter.
thi kendes for ret
inden 14 dage skal forsikringsselskabet vejle brand af 1841 g/s til a betale 198.449,05 kr.
med procesrente af 102.680,77 kr. fra sagens anlæg og af 95.768,28 kr. fra den 24. august
2012.
inden samme frist skal forsikringsselskabet vejle brand af 1841 g/s i sagsomkostninger til
statskassen betale 35.253,72 kr.


text:
 mae
                                     udskrift
                                         af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                     kendelse
afsagt den 16. juli 2015.
b-70-15
s aps u. konkurs
(advokat henrik sjørslev)
mod
x
og
b-139-15
s1 aps under konkurs
(advokat henrik sjørslev)
mod
x
                                               -2-
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps og konkursboet efter s1 aps. selskaberne er ifølge fuldstændige rapporter fra er-
hvervsstyrelsen stiftet den 21. november 2011 af x hver med en selskabskapital på 80.000 kr.,
der blev indbetalt kontant til kurs 100. x har ifølge samme rapporter siden den 21. november
2011, henholdsvis den 28. november 2011 og i begge selskaber frem til den 28. februar 2014
været registreret som direktør i selskaberne. selskabernes formål var henholdsvis ”at drive
virksomhed indenfor personaleformidling … samt enhver i forbindelse hermed stående
virksomhed” og ”at drive virksomhed med rengøring af bygninger og erhvervslokaler, samt
enhver i forbindelse hermed stående virksomhed”. erhvervsstyrelsen traf den 20. januar
2014 beslutning om tvangsopløsning af selskaberne, og den 28. februar 2014 blev advokat
henrik sjørslev udnævnt som likvidator i begge selskaber. på dennes anmodning blev sel-
skaberne den ... taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig udpeget som
kurator i konkursboerne.
retten har den 4. februar 2015 taget kurators indstillinger om at indlede konkurskarantæne-
sag mod x til følge.
påstande
i et fælles processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 25. februar 2015 har kurator ned-
lagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæne,
principalt at x pålægges konkurskarantæne for sin deltagelse i ledelsen af s aps under kon-
kurs i tre år samt pålægges konkurskarantæne for sin deltagelse i ledelsen i s1 aps under
konkurs i tre år, hvoraf konkurskarantænen for så vidt angår s aps under konkurs har virk-
ning fra afgørelsen er endelig, mens konkurskarantænen for så vidt angår s1 aps under
konkurs har virkning fra udløb af konkurskarantænen for s aps under konkurs og
subsidiært at x pålægges konkurskarantæne for sin deltagelse i ledelsen af s aps under
konkurs samt s1 aps under konkurs i tre år.
                                                        -3-
processkriftet er telefonisk forkyndt for x den 2. juni 2015, hvor han samtidigt bekræftede at
have modtaget rettens brev af 25. februar 2015 med bilag og igen den 25. juni 2015, hvor han
samtidig bekræftede at have modtaget rettens brev af samme dato med bilag. brevet inde-
holdt en svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har i øvrigt ikke svaret på rettens henven-
delser og har således hverken nedlagt en påstand eller anmodet om mundtlig behandling.
sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
   ”… 1. indledning:
      1.1 selskaberne s aps og s1 aps blev ved dekret afsagt den ... taget under konkursbehandling. advokat
          henrik sjørslev blev udpeget som kurator i begge konkursboer. konkursbegæringerne blev indleveret
          af likvidator, advokat henrik sjørslev. selskaberne havde forud for konkurserne været under tvangs-
          opløsning efter anmodning fra erhvervsstyrelsen.
      1.2 dekretdagen er for både s aps under konkurs og s1 aps under konkurs den ..., og fristdagen er den
          20. januar 2014.
      1.3 begge selskaber har haft c/o-adresse hos nemadvokat, gammel vartov vej 2, 2900 hellerup.
      1.4 kurator har den 30. januar 2015 indstillet til, at der skulle indledes sag om konkurskarantæne mod x
          for hans deltagelse i ledelsen af selskaberne s aps – nu under konkurs - og s1 aps – nu under kon-
          kurs. sø- og handelsrettens skifteret tog den 4. februar 2015 indstillingen til følge. udskrift af rets-
          bøgerne er vedlagt …
   1 s aps under konkurs
      1.1 s aps – nu under konkurs – blev stiftet den 21. november 2011. x er hos erhvervsstyrelsen både re-
          gistreret som stifter af selskabet samt direktør. en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen vedlæg-
          ges …
      1.2 ifølge udskrift fra erhvervsstyrelsen har det nu konkursramte selskab drevet virksomhed indenfor per-
          sonaleformidling samt enhver i forbindelse hermed stående virksomhed.
      1.3 kurator har i forbindelse med konkursbehandlingen ikke kunne komme i besiddelse af selskabets bog-
          holderimateriale og har hverken gennem den tidligere direktør, selskabets revisor eller på anden vis
          kunne få klarlagt, hvad selskabet præcist har beskæftiget sig med samt hvilken aktivitet, der har været
                                                  -4-
    i selskabet. den ifølge erhvervsstyrelsen registrerede revisor har oplyst, at denne intet kendskab har
    til selskabet.
1.4 selskabet har forud for konkursen minimum haft tre forskellige konti i henholdsvis nykredit, nordea
    og danske bank.
1.5 selskabet har på sin konto i nykredit i perioden 10. juli 2012 til 16. oktober 2012 foretaget indbetalin-
    ger for kr. 765.557,34. samtlige indbetalinger er løbende overført til andre konti. kontoen er den 1.
    maj 2013 gået i kr. 0,00, og derefter ophævet. de fleste af både indbetalingerne og udbetalingerne er
    anført med teksten ”intern overførsel”. det har ikke været muligt for kurator at lokalisere,
    hvortil pengene er overført og hvorfor pengene er indgået på kontoen. kontoudtog fra nykredit for pe-
    rioden 20.12.2011 – 01.05.2013 er vedlagt …
1.6 selskabet har på sin konto i nordea i perioden 16. januar 2013 til 29. januar 2013 foretaget indbeta-
    linger for kr. 172.600,00. samtlige indbetalinger er løbende overført til andre konti. kontoen er den
    14. august 2013 gået i kr. 0,00, og der har ikke efterfølgende været aktivitet på kontoen. indbetalin-
    gerne er anført med teksten ”optælling”, mens udbetalingerne er overførsler til konti, som kurator ik-
    ke kender, herunder er der en udenlandsk overførsel den 29. januar 2013 på kr. 121.500,00. kontoud-
    tog fra nordea for perioden 31.12.2012 – 14.08.2013 er vedlagt … det skal bemærkes, at selskabet har
    haft yderligere to konti i nordea. der har dog ikke været nogen aktivitet på disse to konti i 2013, hvor-
    for de ikke dokumenteres yderligere.
1.7 selskabet har på sin konto i danske bank i perioden 2. januar 2013 til 23. januar 2013 foretaget ind-
    betalinger for kr. 119.600,00. samtlige indbetalinger er løbende overført til andre konti. herunder er
    kr. 47.500,00 den 17. januar 2013 overført til s1 aps’ konto i danske bank, kontonr. …, anført med
    teksten ”intern overførsel, giro 11025579, s1 aps”. sidste overførsel er foretaget den 8. marts
    2013, hvorefter kontoen er gået i kr. 0,00. indbetalingerne er foretaget kontant i danske banks brøns-
    højs afdeling, mens udbetalingerne er anført med teksten ”dbt. intern overførsel”. kontoudtog fra
    danske bank for perioden 02.01.2013 – 19.03.2013 er vedlagt …
1.8 kurator har modtaget uafhentet post fra nemadvokat, hvor selskaberne har haft c/o-adresse, primært
    for perioden marts 2013 – september 2013. ved gennemgang af denne post har kurator konstateret, at
    s aps – nu under konkurs – har modtaget post fra hsbc vedrørende selskaberne f1 og f2. kurator
    har ud fra det engelske selskabsregister konstateret, at x ligeledes har været direktør i disse selskaber.
    begge selskaber er opløst. udskrift fra det engelske selskabsregister vedlægges …
1.9 kurator har ved gennemgang af posten konstateret, at f1 ligeledes har haft en konto, hvor der er ind-
    gået større beløb som efterfølgende er overført til andre konti, herunder er der den 29. maj 2013 over-
    ført gbp 19.925,12 til en mr. p1, hvorefter kontoen er lukket. det bemærkes, at kontoudtogene er
    adresseret direkte til x. kontoudtog fra hsbc er vedlagt …
                                                    -5-
  1.10    der er for både de danske bankkonti og kontiene i hsbc overført store summer til selskabet s2 sp.
      z oo, …, warszawa, polen. herunder er der overført kr. 139.800,00 og kr. 71.300,00 henholdsvis
      den 17. juli 2012 og den 23. juli 2012 fra selskabets konto i nykredit, hvilket er oplyst af nykredit i e-
      mail af 17. marts 2014. det har ikke været muligt for kurator at fremskaffe en udskrift fra det polske
      selskabsregister. dog fremgår det af en oversigt over selskabet fundet på hjemmesiden krs-
      online.com/pl, at x ligeledes er direktør af dette selskab. e-mail fra nykredit af 17. marts 2014 samt
      udskrift af selskabsoplysninger om s2 sp z oo vedlægges …
  1.11    efter afsigelse af konkursdekretet har kurator løbende modtaget anmeldelser fra boets kreditorer.
      der er således sammenlagt anmeldt krav i størrelsesordenen kr. 1.717.586,52, heraf udgør den forelø-
      bige anmeldelse fra skat kr. 1.635.830,00. en udskrift fra boets gældbog vedlægges … og kopi af
      anmeldelse fra skat vedlægges …
2 s1 aps under konkurs
  2.1 s1 aps – nu under konkurs – blev stiftet den 21. november 2011. x er hos erhvervsstyrelsen både re-
      gistreret som stifter af selskabet samt direktør. en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen vedlæg-
      ges …
  2.2 ifølge udskrift fra erhvervsstyrelsen har det nu konkursramte selskab drevet virksomhed med rengø-
      ring af bygninger og erhvervslokaler samt enhver i forbindelse hermed stående virksomhed.
  2.3 kurator har i forbindelse med konkursbehandlingen ikke kunne komme i besiddelse af selskabets bog-
      holderimateriale og har hverken gennem den tidligere direktør eller på anden vis kunne få klarlagt,
      hvad selskabet præcist har beskæftiget sig med samt hvilken aktivitet, der har været i selskabet.
  2.4 selskabet har forud for konkursen haft minimum fire forskellige konti i henholdsvis nykredit, nordea
      og danske bank.
  2.5 selskabet har i 2013 ingen aktivitet haft på kontoen i nykredit, og kontoen blev ophævet den 30. april
      2013, hvorfor det ikke dokumenteres yderligere.
  2.6 selskabet har alene foretaget én indbetaling på kr. 15.000,00 på sin konto i nordea. indbetalingen er
      anført med teksten ”optælling”. dagen efter indbetalingen er kr. 14.800,00 overført til en for kurator
      ukendt konto. kontoudtog fra nordea for perioden 31.12.2013 – 22.08.2013 er vedlagt … det skal
      bemærkes, at selskabet har haft yderligere to konti i nordea. der har dog ikke været nogen aktivitet på
      disse to konti i 2013, hvorfor de ikke dokumenteres yderligere.
  2.7 selskabet har på sin ene konto nr. … i danske bank i perioden 2. januar 2013 til 22. januar 2013 fore-
      taget indbetalinger for kr. 148.500,00. samtlige indbetalinger er løbende overført til andre konti, her-
      under skal det bemærkes, at kr. 52.300,00 den 17. januar 2013 er overført til selskabets anden konto i
      danske bank. herudover har selskabet den 2. januar 2013 overført kr. 45.800,00 med tekst
                                                     -6-
      ”dbt.intern overførsel, giro 11103499, s aps”. kurator kan dog ikke se, at beløbet skulle være
      indgået på nogen af s aps’ bankkonti. sidste overførsel er foretaget den 8. marts 2013, hvorefter kon-
      toen er gået i kr. 0,00. de fleste indbetalinger er foretaget kontant i danske banks brønshøjs afdeling,
      mens udbetalingerne er anført med teksten ”dbt. intern overførsel”. kontoudtog for konto nr. … fra
      danske bank for perioden 02.01.2013 – 15.03.2013 er vedlagt …
  2.8 selskabet har på sin anden konto nr. … i danske bank i perioden 16. januar 2013 til 22. januar 2013
      foretaget indbetalinger for kr. 218.300,00. samtlige indbetalinger er løbende overført til andre konti.
      kurator er ikke bekendt med, hvortil pengene er overført. hvad angår indbetalinger, skal det bemær-
      kes, at kr. 47.500 den 17. januar 2013 er overført fra s aps’ konto i danske bank. herudover har sel-
      skabet modtaget kr. 52.500 den 17. januar 2013 fra selskabets anden konto i danske bank. sidste
      overførsel er sket den 8. marts 2013, hvorefter kontoen er gået i kr. 0,00. de fleste indbetalinger er fo-
      retaget kontant i danske banks brønshøjs afdeling, mens udbetalingerne er anført med teksten ”dbt.
      intern overførsel”. kontoudtog for konto nr. … for perioden 02.01.2013 – 15.03.2013 fra danske
      bank er vedlagt …
  2.9 efter afsigelse af konkursdekretet har kurator løbende modtaget anmeldelser fra boets kreditorer. der
      er således sammenlagt anmeldt krav i størrelsesordenen kr. 1.504.335,00, heraf udgør den foreløbige
      anmeldelse fra skat kr. 1.493.585,00. en udskrift fra boets gældbog vedlægges … og kopi af anmel-
      delse fra skat vedlægges …
3 ledelsesmæssige forhold for s1 aps under konkurs og s aps under konkurs
  3.1 under konkursbehandlingen har kurator flere gange forsøgt at komme i kontakt med den registrerede
      ledelse i begge selskaber, x. efter gentagne forsøg blev x på kurator foranledning indkaldt til afhøring
      i sø- og handelsrettens skifteret.
  3.2 afhøringen i sø- og handelsrettens skifteret blev berammet til den 29. august 2014. inden afhøringen
      i skifteretten blev kurator telefonisk kontaktet af advokat peter martin blinkenberg, som oplyste, at
      hans klient ønskede et møde på kurators kontor. kurator forsøgte herefter at få aftalt et møde med ad-
      vokat peter martin blinkenberg og x. e-mailkorrespondance med advokat peter martin blinkenberg
      vedlægges …
  3.3 der blev aldrig foreslået en dag for afholdelse af mødet, hvorfor kurator fastholdt afhøringen i sø- og
      handelsrettes skifteret den 29. august 2014.
  3.4 x mødte trods lovlig forkyndelse ikke op på det planlagte møde, hvorfor kurator anmodede ham politi-
      fremstillet.
  3.5 afhøringen i sø- og handelsrettens skifteret blev afholdt den 26. november 2014. på mødet oplyste
      den tidligere direktør, at han intet kendskab har til selskaberne. ifølge x blev han kontaktet af p2, som
      opfordrede til, at de skulle starte virksomhederne sammen. p2 fik herefter x’s personlige oplysninger,
                                                         -7-
         herunder hans nem-id nøglekort. x oplyste, at der godt kunne være oprettet flere selskaber i hans
         navn, uden hans accept. x har oplyst, at han intet ved om selskabernes aktiviteter eller til de mange
         posteringer på selskabernes bankkonti. x oplyste endvidere, at han tidligere har været i kontakt med
         politiet omkring selskabernes pengeoverførsler. udskrift af retsbogen er vedlagt …
     3.6 kurator kontaktede den 23. januar 2015 politiet for nærmere afklaring af forholdene. politiet kunne te-
         lefonisk bekræfte, at der verserer en sag hos dem vedrørende et andet selskab med samme ledelse, men
         kunne ikke oplyse, hvad sagen præcist omhandlede eller om der ville blive rejst sigtelse.
     3.7 kurator kontaktede endvidere erhvervsstyrelsen den 23. januar 2015. erhvervsstyrelsen har i den
         forbindelse fremsendt selskabernes stiftelsesdokumenter, hvoraf det alene er x, der fremgår som stifter
         af selskaberne. selve indberetningen er foretaget digitalt af nemadvokat. dokumenterne fra erhvervs-
         styrelsen er fremlagt …
     3.8 ydermere har kurator kontaktet nemadvokat, hvor begge selskaber har haft c/o-adresse. ifølge nemad-
         vokat er det ligeledes alene x, der har stiftet selskaberne og er alene x, de har været i dialog med,
         blandt andet i forbindelse med afhentning af post m.v. e-mailkorrespondance med advokat frederik
         friche fra nemadvokat vedlægges s om ... ”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
             ”… til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at x på grund af groft uforsvarlig for-
             retningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
              på baggrund heraf og særligt henset til,
     at      x har været registreret som direktør i både s1 aps – nu under konkurs – og s aps – nu under
             konkurs – frem til begge selskabers konkurs,
     at      x ikke har været i besiddelse af nogen former for bogholderimateriale og dermed ikke har iagttaget
             bogføringspligten i henhold til bogføringslovens § 1 og §§ 6-9, hvilket kan være strafbart, jf. straf-
             felovens § 302, stk. 1, nr. 1 og 2,
     at      x i begge selskaber har undladt at afregne over for skat, hvilket har efterladt selskaberne med en
             stor skattegæld og dermed medført et betydeligt tab for selskabernes ene kreditor,
     at      selskaberne alene ser ud til at være anvendt til at ”køre” større summer af penge igennem til
             uidentificerede konti, herunder særligt udenlandske konti,
     at      x ikke har redegjort for selskabernes forhold,
                                                         -8-
             skal retten finde, at x skal pålægges konkurskarantæne i tre år for sin deltagelse i ledelsen i s1
             aps – nu under konkurs – i henhold til konkurslovens § 157, stk. 1, samt pålægges konkurskaran-
             tæne i tre år for sin deltagelse i ledelsen i s aps – nu under konkurs – i henhold til konkurslovens
             § 157, stk. 1.
             da sagen omhandler x’s deltagelse i ledelsen af to forskellige selskaber, skal konkurskarantænerne
             afholdes i forlængelse af hinanden efter de nærmere regler i konkurslovens § 158, stk. 2. konkurs-
             karantænen for så vidt angår s aps under konkurs skal dermed have virkning fra afgørelsen er
             endelig, mens konkurskarantænen for så vidt angår s1 aps under konkurs skal have virkning fra
             udløb af konkurskarantænen for s aps under konkurs.
             fra praksis kan bl.a. henvises til dom afsagt af sø- og handelsrettens skifteret den 23. januar 2015
             (b-43-14), hvor en tidligere direktør blev pålagt konkurskarantæne i tre år under hensyntagen til,
             at der ifølge kurators oplysninger ikke forelå bogføringsmateriale og fordi der var et mindre ulov-
             ligt anpartshaverlån samt dom af den 12. december 2014 (b-0026-14), hvor retten pålagde en di-
             rektør konkurskarantæne, da denne ikke var i besiddelse af selskabets bogføring og derved havde
             overtrådt bogføringslovens § 10.
             ydermere skal det bemærkes, at x ligeledes har deltaget i ledelsen af et andet selskab, som på nu-
             værende tidspunkt undersøges nærmere af politiet.
             endvidere har x ikke kunne løfte bevisbyrden for, at han ikke har nogen tilknytning til selskaber-
             ne. herunder skal der særligt henvises til, at nedadvokat har bekræftet, at de har været i dialog
             med x omkring stiftelse af selskaberne samt at x har været forbi nemadvokat for afhentning af
             post …”
sø- og handelsretten skal udtale:
efter de foreliggende oplysninger lægger retten som ubestridt til grund, at x har været direk-
tør i begge selskaber i den periode, som efter konkurslovens § 157, stk. 1, er relevant for be-
dømmelsen af konkurskarantæne. retten lægger videre som ubestridt til grund, at der i beg-
ge selskaber mangler bilagsmateriale, at begge selskaber har undladt at afregne over for
skat og dermed har efterladt selskaberne med en stor skattegæld, og at selskaberne har an-
vendt uidentificerbare udenlandske konti.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
                                                -9-
henset til, at selskaberne har eksisteret sideløbende, at de er taget under konkursbehandling
samtidigt, og at konkurskarantænesagerne som følge heraf er tilladt indledt samtidigt, finder
retten ikke, at der bør udmåles konkurskarantæne i forlængelse med to gange tre år som ved
to helt selvstændige afgørelser, der også er forskudt i tid. en samlet udmåling på tre år fin-
des derimod passende, hvorfor kurators subsidiære påstand tages til følge.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 15.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                            afsagt torsdag den 4. juni 2015
sag 69/2014
(1. afdeling)
fagforeningen danmark som mandatar for
a og b
(advokat mikael marstal)
mod
di som mandatar for ds smith packaging denmark a/s
(advokat annette fæster petersen)
biintervenient til støtte for di: landsorganisationen i danmark (lo)
(advokat peter nisbeth)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 13. afdeling den 14. marts 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, marianne højgaard pedersen,
thomas rørdam, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande mv.
appellanten, fagforeningen danmark som mandatar for a og b, har nedlagt påstand om, at
ds smith packaging denmark a/s skal betale 19.049 kr. til a og 7.848 kr. til b, begge beløb
med procesrente fra den 16. august 2012.
indstævnte, di som mandatar for ds smith packaging denmark a/s, har påstået frifindelse.
ds smith packaging denmark har opfyldt landsrettens dom, og a og bs betalingspåstande er
ændret som følge heraf, idet anbringendet om, at selskabet var berettiget til at kræve den alle-
                                               - 2 -
rede udbetalte supplerende sygehjælp tilbage, er frafaldet for højesteret. der er mellem par-
terne enighed om den beløbsmæssige opgørelse af kravene for højesteret.
fagforeningen danmark har som mandatar for a og b frafaldet anbringendet om, at forskels-
behandlingen ikke har hjemmel i emballageoverenskomsten.
retsgrundlag
§§ 1, 2 og 4 c i foreningsfrihedsloven (lovbekendtgørelse nr. 424 af 8. maj 2006 om for-
eningsfrihed på arbejdsmarkedet) lyder:
      ”§ 1. en arbejdsgiver må ikke undlade at ansætte en ansøger til en ledig stilling eller af-
      skedige en lønmodtager, fordi denne er medlem af en forening eller en bestemt for-
      ening.
      § 2. en arbejdsgiver må ikke undlade at ansætte en ansøger til en ledig stilling eller af-
      skedige en lønmodtager, fordi denne ikke er medlem af en forening eller af en bestemt
      forening.
      § 4 c. bestemmelser i kollektive overenskomster eller aftaler, der forpligter en arbejds-
      giver til udelukkende eller fortrinsvis at beskæftige lønmodtagere, der er medlem af en
      forening eller en bestemt forening, er ugyldige. tilsvarende gælder bestemmelser i kol-
      lektive overenskomster eller aftaler, der berettiger eller forpligter en arbejdsgiver til
      udelukkende eller fortrinsvis at beskæftige lønmodtagere, der ikke er medlem af en for-
      ening eller en bestemt forening.
      stk. 2. bestemmelser i kollektive overenskomster eller aftaler, der forpligter en løn-
      modtager til udelukkende eller fortrinsvis at have beskæftigelse hos en arbejdsgiver, der
      er medlem af en forening eller en bestemt forening, er ugyldige.
      stk. 3. andre bestemmelser i kollektive overenskomster eller aftaler, der giver bestemte
      fagforeninger eneret eller fortrinsret til at anvise arbejdskraft til arbejdsgivere, der er
      omfattet af den kollektive overenskomst eller aftale, er ugyldige.”
foreningsfrihedsloven blev ændret i 2006 på baggrund af lovforslag nr. l 153 af 2. februar
2006. i de almindelige bemærkninger til lovforslaget er anført følgende (folketingstidende
2005-06, tillæg a, s. 4650-51):
      ”1. indledning
      lovforslaget har til formål at bringe lov om beskyttelse mod afskedigelse på grund af
      foreningsforhold (herefter foreningsfrihedsloven) i overensstemmelse med den euro-
      pæiske menneskerettighedskonventions artikel 11 om beskyttelse af foreningsfriheden,
      således som den er fortolket ved den europæiske menneskerettighedsdomstols dom af
      11. januar 2006 om eksklusivaftaler på arbejdsmarkedet. på baggrund af domstolens
                                          - 3 -
afgørelse indeholder lovforslaget et forbud mod eksklusivbestemmelser på arbejdsmar-
kedet og et forbud mod, at en arbejdsgiver lægger vægt på foreningsforhold i forbin-
delse med ansættelse og afskedigelse.
2. baggrund
2.1. den europæiske menneskerettighedsdomstols dom af 11. januar 2006
den europæiske menneskerettighedsdomstol i strasbourg har i sin dom af 11. januar
2006 (sagsnr. 52562/99 og 52620/99) i forbindelse med to sager om eksklusivaftaler på
det danske arbejdsmarked taget stilling til rækkevidden af den europæiske menneske-
rettighedskonventions artikel 11 om beskyttelse af foreningsfriheden. den ene sag ved-
rørte en lønmodtager, som blev ansat som ferieafløser i fdb’s centrallager. den pågæl-
dende lønmodtager blev ansat på betingelse af, at vedkommende skulle være medlem af
den fagforening, som arbejdsgiveren havde indgået overenskomst med. overenskom-
sten indeholdt en eksklusivbestemmelse, dvs. et krav om, at lønmodtageren for at være
ansat skulle melde sig ind i en bestemt fagforening. lønmodtageren nægtede at melde
sig ind i den pågældende fagforening, og blev derfor afskediget. den anden sag vedrørte
en gartner, som blev ansat i et gartneri på betingelse af, at vedkommende var medlem af
en bestemt fagforening, som arbejdsgiveren havde overenskomst med. også denne
overenskomst indeholdt en eksklusivbestemmelse. gartneren kunne ikke melde sig ud
af den pågældende fagforening uden at risikere at blive afskediget.
…
domstolen fandt, at det forhold, at begge klagere var tvunget til at være medlem af en
bestemt fagforening, var en krænkelse af selve kernen i foreningsfriheden, som er be-
skyttet i medfør af artikel 11, der også beskytter den negative foreningsfrihed. domsto-
len fandt endvidere, at den danske stat ved at tillade eksklusivaftaler har svigtet for-
pligtelsen til at beskytte klagernes negative fagforeningsfrihed, dvs. retten til at vælge at
stå uden for en fagforening.
2.2. den europæiske menneskerettighedsdomstols udtalelser om de generelle princip-
per for fagforeningsfrihed
om de generelle principper for fagforeningsfrihed udtaler domstolen i dommen af 11.
januar 2006 blandt andet, at retten til at danne og melde sig ind i fagforeninger er et
særligt aspekt af foreningsfriheden og at det forhold, at der er tale om en frihedsrettig-
hed, indebærer et element af frit valg med hensyn til udøvelse af denne ret. domstolen
fastslår derfor, at artikel 11 også omfatter den negative fagforeningsfrihed, dvs. retten til
ikke at blive tvunget ind i en fagforening. domstolen udtaler endvidere, at formålet med
foreningsfrihed blandt andet er at sikre meningsfrihed, som er beskyttet efter konventi-
onens artikel 9 og 10. meningsfrihed kan kun effektivt sikres, hvis både den positive og
den negative foreningsfrihed er beskyttet. i tilknytning hertil understreger domstolen, at
den personlige selvbestemmelse (autonomi) er et væsentligt princip, når konventionen
fortolkes.
domstolen udtaler endvidere, at det forhold, at en person i forbindelse med ansættelsen
- mod sin overbevisning - alligevel accepterer et krav om fagforeningsmedlemskab som
betingelse for ansættelse, ikke kan medføre, at personen anses for at have fraskrevet sig
sin ret til at stå uden for en fagforening. domstolen finder således, at det er uden betyd-
                                                 - 4 -
       ning i relation til beskyttelsen efter artikel 11, om et krav om fagforeningsmedlemskab
       stilles før eller under ansættelsen.”
højesterets begrundelse og resultat
a og b var medlemmer af fagforeningen danmark under deres ansættelse hos ds smith
packaging denmark a/s. i deres ansættelsesforhold gjaldt overenskomst mellem di over-
enskomst i for emballageindustrien, plastindustrien i danmark og 3f industri (emballage) og
hk/privat (emballageoverenskomsten). af § 39, stk. 1, i denne overenskomst fremgår, at ret
til supplerende sygehjælp opnås efter 13 ugers aktivt medlemskab af 3f industri (emballage) /
hk/privat (mediegrafisk). da a og b ikke var medlem af et af de overenskomstbærende
forbund, fik de under deres sygefravær alene sygeløn svarende til satsen for sygedagpenge,
mens de medarbejdere, der var medlemmer af de overenskomstbærende forbund, fik sygeløn
svarende til satsen for sygedagpenge med tillæg af supplerende sygehjælp.
for højesteret angår sagen, om den forskel med hensyn til retten til ydelser under sygefravær,
som beror på medlemskab af et af de overenskomstbærende forbund, er
i strid med foreningsfrihedsloven, således som loven må fortolkes i lyset af menneskerettig-
hedskonventionens artikel 11 om foreningsfrihed.
af de grunde, som landsretten har anført, finder højesteret, at foreningsfrihedslovens § 4 c,
sammenholdt med § 1 og § 2, alene tager sigte på at beskytte foreningsfriheden i forbindelse
med ansættelse og afskedigelse, og at loven ikke indeholder et forbud mod forskelsbehandling
under ansættelsen.
lovens § 4 c blev indført ved lov nr. 359 af 26. april 2006 og har efter forarbejderne til formål
at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionens artikel
11, således som den er blevet fortolket ved den europæiske menneskerettighedsdomstols
dom af 11. januar 2006 i sagen sørensen og rasmussen mod danmark om eksklusivaftaler på
arbejdsmarkedet.
menneskerettighedsdomstolen har om eksklusivaftaler fastslået, at artikel 11 i menneskeret-
tighedskonventionen ikke kun omfatter en positiv ret til at tilslutte sig en forening, men også
en ret til ikke at tilslutte sig eller at udmelde sig af en forening (negativ foreningsfrihed).
                                               - 5 -
domstolen har endvidere fastslået, at det forhold, at en arbejdstager for at blive ansat eller for
at kunne opretholde sin ansættelse tvinges til at være medlem af en bestemt fagforening, er en
krænkelse af selve kernen i foreningsfriheden, som er beskyttet i medfør af artikel 11. dom-
stolen har i den forbindelse i sin dom af 13. august 1981 i sagen young, james og webster
mod storbritannien bl.a. udtalt i præmis 55, at ”a threat of dismissal involving loss of liveli-
hood is a most serious form of compulsion”, og at ”such a form of compulsion … strikes at
the very substance of the freedom guaranteed by article 11”, jf. i samme retning præmis 61 i
dom af 11. januar 2006 i sagen sørensen og rasmussen mod danmark.
menneskerettighedsdomstolens praksis viser efter højesterets opfattelse, at det normalt ikke
vil være i strid med artikel 11 at tillægge manglende medlemskab af en fagforening andre
negative konsekvenser for en arbejdstager, end at den pågældende ikke ansættes eller afskedi-
ges, jf. dom af 20. april 1993 i sagen sibson mod storbritannien, dom af 25. april 1996 i sa-
gen gustafsson mod sverige og afgørelse af 19. oktober 2000 i sagen kajanen og tuomaala
mod finland. spørgsmål om forenelighed med artikel 11 vil dog kunne rejses, hvis den for-
skelsbehandling, der er en følge af det manglende medlemskab af en fagforening, har den
virkning, at den reelt tvinger arbejdstageren til at melde sig ind i fagforeningen, herunder
navnlig hvis forskelsbehandlingen har en sådan karakter, at den indebærer en trussel mod
arbejdstagerens eksistensgrundlag eller har lignende indgribende karakter.
i det foreliggende tilfælde indebærer den forskelsbehandling, som a og b har været udsat for,
som nævnt alene, at de under sygdom ikke har ret til den supplerende ydelse, som emballage-
overenskomsten hjemler for medlemmer af 3f og hk. de har – på samme måde som ordnin-
gen for mange andre arbejdstagere – under sygefravær ret til sygeløn svarende til satsen for
sygedagpenge. højesteret finder, at denne forskelsbehandling ikke indebærer, at a og b reelt
tvinges til at melde sig ind i 3f eller hk, hvad de da heller ikke har gjort. forskelsbehandlin-
gen udgør derfor ikke en krænkelse af menneskerettighedskonventionens artikel 11.
højesteret stadfæster herefter dommen.
ved fastsættelse af sagsomkostninger er der taget hensyn til, at der bl.a. er rejst principielle
spørgsmål om forholdet til menneskerettighedskonventionens artikel 11.
                                            - 6 -
                                   thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal fagforeningen danmark som mandatar for a og b
inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 40.000 kr. til di som mandatar for
ds smith packaging denmark a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.