text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 3. november 2016
sag 264/2015
(2. afdeling)
tomas hansen
(advokat thomas v. bonnor)
mod
preben vibe-petersen
(advokat carsten pedersen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i lyngby den 28. april 2014 og af østre landsrets
9. afdeling den 19. juni 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm, oliver
talevski, jan schans christensen og anne louise bormann.
sagen er behandlet på skriftligt grundlag, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
retsgrundlag
udstykningslovens § 16, stk. 1, nr. 1, har følgende ordlyd:
    ”§ 16. der må ikke stiftes brugsret over et areal for et længere tidsrum end
    1) 30 år, såfremt arealet udgør en del af en samlet fast ejendom,”
                                               - 2 -
forslaget til udstykningsloven blev fremsat den 4. oktober 1989. af de almindelige bemærk-
ninger til lovforslaget og af bemærkningerne til lovforslagets § 16, stk. 1, fremgår bl.a. (fol-
ketingstidende 1989/1990, tillæg a, spalte 365-394):
      ”1. indledning
      …
      udstykningssystemet er grundlæggende for vedligeholdelsen af ejendomsregistreringen
      i matriklen. systemet er et middel til sikring af privatretlige interesser vedrørende fast
      ejendom, og det er nødvendigt for den offentlige forvaltning, der har brug for ajourførte
      oplysninger om ejendomsforholdene. overholdelse af lovgivningens bestemmelser om
      ejendomsdannelse og arealanvendelse m.v. sikres i vidt omfang i forbindelse med be-
      handlingen af udstykningssager.
      …
      udstykningssystemet hviler på bestemmelser om, at der skal ske udstykning, når en del
      af en ejendom afhændes, pantsættes eller gives i brug for mere end 10 år. udstyknings-
      kravet for arealer, der gives i brug, giver imidlertid anledning både til praktiske og for-
      melle vanskeligheder, og der er i stigende omfang gennem anvendelse af andre ejen-
      domsretlige løsninger blevet etableret varige grundopdelinger, uden at der er sket ud-
      stykning. herved opstår der ofte uheldige forhold og usikkerhed for borgerne og de of-
      fentlige myndigheder. der er således behov dels for en lempelse af kravet og dels for at
      tilvejebringe en bedre koordinering med anden lovgivning vedrørende ejendomsdan-
      nelse og bebyggelse m.v.
      …
      2. udstykningslovgivningen
      …
      udstykningslovgivningen er et servicesystem, der har til formål
      at betrygge private rettigheder gennem fastlæggelse og registrering af ejendommene og
      deres grænser og herigennem danne grundlag for tinglysning af rettigheder over ejen-
      dommene,
      at danne grundlag for vurdering og beskatning af fast ejendom,
      at kunne levere ajourførte ejendomsoplysninger til private og til offentlige myndighe-
      der, og
      at bidrage til at sikre overholdelse af anden lovgivnings bestemmelser om ejendoms-
      dannelse og arealanvendelse.
      den centrale bestemmelse i udstykningsloven er kravet i lovens § 1 om, at der skal ske
      udstykning, før en del af en ejendom afhændes eller pantsættes særskilt eller gives i
      brug for et længere tidsrum end 10 år. det er denne bestemmelse, der i det væsentlige
      danner grundlag for vedligeholdelsen af matriklens oplysninger.
      …
                                          - 3 -
3. grundlaget for lovrevisionen.
…
på dette grundlag udarbejdedes et lovudkast. udkastet indeholdt forslag til lempelse af
udstykningskravet for udlejede arealer, således at den nuværende 10 års-regel i udstyk-
ningslovens § 1, stk. 1, skulle erstattes af en bestemmelse, hvorefter der kun skulle ske
udstykning, når en del af en ejendom blev udlejet for mere end 30 år.
…
4. særligt om udstykningskravet for udlejede arealer
som nævnt er udstykningslovens § 1 af fundamental betydning for ejendomsregistrerin-
gen. bestemmelsen om udstykning i forbindelse med afhændelse eller pantsætning af en
del af en ejendom virker efter sin hensigt.
når der er tale om bortleje af en del af en ejendom for mere end 10 år, har bestemmel-
sen i de senere år i mange tilfælde ikke ført til den tilsigtede udstykning af arealerne. i
nogle tilfælde er årsagen, at udstykning kan forekomme overdimensioneret, når arealet
ikke skal sælges, men blot udlejes for en periode (over 10 år). i andre tilfælde kan årsa-
gen være, at det er vanskeligt at opnå en ønsket udstykningstilladelse. dette har sam-
menhæng med, at den areal- og bebyggelsesregulerende lovgivning (navnlig byggelo-
ven og kommuneplanloven) ikke er til hinder for, at der på een ejendom opføres flere
bygninger. efter udstykningslovens § 1 skal der foretages udstykning, hvis ejeren/
brugeren af hver bygning får en langvarig og eksklusiv rådighed over en del af ejen-
dommens ubebyggede areal (f.eks. haver til parcelhuse eller parkerings- og oplagsarea-
ler til erhvervsbygninger). udstykningsadgangen reguleres imidlertid i vidt omfang
gennem bestemmelser i den areal- og bebyggelsesregulerende lovgivning, og i mange
tilfælde gives der ikke tilladelse til udstykning, selv om udstykningsansøgningen er i
overensstemmelse med de fysiske forhold, der allerede lovligt er etableret på stedet.
de opståede vanskeligheder foreslås - ligesom i det tidligere lovudkast - løst dels ved en
lempelse af udstykningskravet for udlejede arealer, så kravet kun indtræder, når et areal
udlejes for mere end 30 år, jf. bemærkningerne til forslagets kap. 3,
…
til § 16
…
ad stk. 1
…
bestemmelsen har imidlertid givet anledning til vanskeligheder og konflikter. der har
således været uklarhed om, hvorvidt 10 års-reglen skal forstås således, at udstyknings-
kravet indtræder, når et brugsforhold, der har varet i 10 år, fortsætter, eller om det skal
forstås således, at pligten til udstykning kun indtræder i de tilfælde, hvor brugsaftalen
binder parterne for mere end 10 år.
…
                                                  - 4 -
       det foreslås derfor i nr. 1, at kravet om udstykning lempes, så det først skal indtræde,
       når et areal, der er en del af en samlet fast ejendom, gives i brug for et længere tidsrum
       end 30 år. såfremt brugsret over arealet ønskes stiftet for et længere tidsrum end 30 år,
       må arealet udstykkes.
       hensynet til at modvirke omgåelser af udstykningskravet ved afhændelse kan varetages,
       selv om åremålet er væsentlig længere end de 10 år efter den gældende lovs § 1, stk. 1,
       og et brugsforhold, der ikke er bindende for udlejeren i mere end 30 år, kan ikke i sine
       praktiske virkninger sidestilles med en afhændelse af arealet. ved at fastsætte åremålet
       til 30 år imødekommes samtidig det praktiske behov for sikring af lejeret som grundlag
       for belåning af bygninger på lejet grund.
       …
       perioden 30 år forudsættes at skulle regnes fra det tidspunkt, hvor brugeren ifølge afta-
       len har haft ret til at tiltræde lejemålet eller - hvis lejeaftalen ikke fastsætter en dato for
       lejemålets tiltræden - fra aftalens dato, jf. også lovforslagets § 21, stk. 2.
       den foreslåede 30 års-regel i nr. 1 er ikke til hinder for, at et areal genudlejes på en så-
       dan måde, at det samlet er udlejet i mere end 30 år, men aftalen må ikke på noget tids-
       punkt binde udlejeren for mere end 30 år.
       …”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret dels fortolkningen af 30-års grænsen i udstykningslovens § 16, stk.
1, nr. 1, dels fortolkningen af den konkrete deklaration.
fire dommere – lene pagter kristensen, oliver talevski, jan schans christensen og anne
louise bormann – udtaler:
det fremgår ikke klart af ordlyden af udstykningslovens § 16, stk. 1, nr. 1, om en tidsube-
grænset brugsret med en opsigelsesbestemmelse, der giver mulighed for, at brugsretten samlet
kommer til at vare mere end 30 år, medfører krav om udstykning.
efter bestemmelsens forarbejder er reglen ikke til hinder for, at et areal genudlejes på en så-
dan måde, at det samlet er udlejet i mere end 30 år, men aftalen må ikke på noget tidspunkt
binde udlejeren for mere end 30 år.
vi finder på den baggrund, som anført af østre landsret i ufr 1998.1011ø, at det er mest
nærliggende at forstå bestemmelsen således, at en tidsubegrænset aftale om brugsret ikke
                                                - 5 -
medfører krav om udstykning, hvis aftalen indeholder mulighed for opsigelse, og opsigelses-
varslet ikke overstiger 30 år.
tre dommere – oliver talevski, jan schans christensen og anne louise bormann – udtaler
herefter:
det fremgår af deklarationens ordlyd, at brugsretten skal gælde i ”30 år med ret til fornyelse”.
meningen med denne formulering må såvel efter ordlyden som formålet være, at brugsretten
– i det omfang dette ikke er i strid med udstykningsloven – skal være tidsubegrænset. det be-
mærkes herved, at formålet efter preben vibe-petersens forklaring var at give en brugsret af
længst mulig varighed.
som nævnt foran er udstykningslovens § 16, stk. 1, nr. 1, ikke til hinder for en tidsubegrænset
brugsret, så længe ejeren af arealet har ret til at opsige brugsforholdet med højst 30 års varsel,
således at brugsretten ikke på noget tidspunkt binder udlejeren for mere end 30 år.
deklarationen må herefter som anført af byretten forstås således, at den gælder tidsubegræn-
set, men kan opsiges med et varsel på 30 år.
vi stemmer med denne begrundelse for at stadfæste landsrettens dom.
dommer lene pagter kristensen udtaler:
servitutten af 27. august 1996 knytter sig til et strandareal, som ved et mageskifte godkendt
den 11. januar 1996 blev overført fra ejendommen matr. nr. 8 ap vedbæk by til ejendommen
matr. nr. 8 f vedbæk by, der er beliggende bagved matr. nr. 8 ap. matr. nr. 8 ap fik ved
samme mageskifte overført et tilgrænsende grundstykke fra matr. nr. 8 f og fik ved deklara-
tionen en brugsret over det afståede strandareal ”i 30 år med ret til fornyelse og transport”.
transaktionerne indebar, at der blev tillagt matr. nr. 8 ap et areal fra matr. nr. 8 f, der alene
som følge af det samtidigt tilskødede strandareal bevarede en grundstørrelse på 2000 m2 som
krævet efter lokalplanen, samtidigt med, at ejeren af matr. nr. 8 ap bevarede brugsretten til
strandarealet, som da også arealmæssigt fremtræder som en naturlig del af matr. nr. 8 ap.
                                                 - 6 -
jeg finder, at servitutten – også set i lyset af baggrunden for dens stiftelse – klart fremstår som
en mod udstykningslovens § 16 stridende bestemmelse om en tidsubegrænset uopsigelig
brugsret til en del af en fast ejendom, og at servitutten derfor burde have været afvist fra
tinglysning.
servitutten – som efter sit indhold ikke indeholder nogen adgang for ejeren af den tjenende
ejendom til at opsige servitutten, hvilket heller ikke har været tilsigtet – må efter min opfat-
telse herefter fortolkes indskrænkende, således at servitutten konverteres til en brugsret, der
løber i 30 år fra stiftelsen, således at den kun kan forlænges efter dette tidspunkt med sam-
tykke fra den til enhver tid værende ejer af matr. nr. 8 f.
med denne begrundelse stemmer jeg for at tage tomas hansens påstand til følge.
dommer jon stokholm udtaler:
efter udstykningslovens § 16, stk. 1, nr. 1, må der ikke stiftes brugsret over et areal for et
længere tidsrum end 30 år, såfremt arealet udgør en del af en fast ejendom.
bestemmelsen indebærer, at et brugsforhold ikke må være bindende for den tjenende ejendom
mere end 30 år. denne bestemmelse skal bl.a. bidrage til at sikre overholdelse af offentligret-
lige bestemmelser om ejendomsdannelse og arealanvendelse; f.eks. i lokalplaner om mindste-
grundstørrelse.
perioden på 30 år forudsættes (folketingstidende 1989-90, tillæg a, sp. 389) at skulle regnes
fra det tidspunkt, hvor brugeren ifølge aftalen har haft ret til at tiltræde sin brug. 30-års reglen
er ikke til hinder for, at et areal genudlejes på en sådan måde, at det samlet er udlejet i mere
end 30 år, men aftalen må – som nævnt – ikke på noget tidspunkt binde den tjenende ejendom
for mere end 30 år.
bestemmelsen i udstykningslovens § 16 begrænser ikke aftalefriheden, f.eks. med hensyn til
opsigelsesbestemmelser for brugsforholdets parter. det påhviler imidlertid parterne – alt efter
brugsforholdets nærmere vilkår – enten ved brugsforholdets indgåelse eller under dettes for-
løb – at sørge for, at deres brugsaftale ikke får en samlet længde på mere end 30 år, medmin-
                                               - 7 -
dre der sker en udstykning af det pågældende areal. parterne kan i forbindelse med brugsfor-
holdets ophør aftale et nyt brugsforhold til afløsning af det gamle, men en sådan aftale må
ikke have karakter af en følge af det hidtidige brugsforhold. udstykningslovens § 16, stk. 1,
nr. 1, åbner ikke mulighed for, at det samme brugsforhold kan løbe mere end 30 år uden ud-
stykning eller reel genforhandling.
den foreliggende servitutbestemmelse medfører efter sit indhold en brugsret på mere end 30
års varighed fra aftalen herom uden gennemførelse af udstykning og er derfor efter min me-
ning i strid med udstykningslovens § 16, stk. 1, nr. 1. jeg stemmer derfor for at tage tomas
hansens påstand til følge.
der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal tomas hansen betale 50.000 kr. til preben vibe-peter-
sen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
v0017000 - kre
                                    udskrift
                                         af
                   sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 8. februar 2006 blev af retten i sagen
v-17-05
broadcom corporation
(advokat louise unmack rygaard)
  mod
1) bc drift aps (broadcom aps)
  og
2) broadcom bolignet aps
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet om retten til registrering og brug af kendetegnet
broadcom.
                                           - 2 -
broadcom corporation har nedlagt påstand om, at
bc drift aps tilpligtes at:
1. anerkende at være uberettiget til at registrere og gøre brug af broadcom som
   forretningskendetegn, herunder som varemærke, domænenavn og selskabsnavn for
   data-, internet- og teletjenester, herunder bredbåndstjenester,
2. overføre domænenavnet <broadcom.dk> til broadcom corporation, subsidiært at
   slette domænenavnet,
3. tilpligtes at slette selskabsnavnet (binavnet) broadcom aps,
4. anerkende at varemærkeregistrering vr 2004 04170 broadcom er registreret
   med urette og skal udslettes af varemærkeregistret,
5. betale erstatning og/eller vederlag med 50.000 kr. til broadcom corporation, sub-
   sidiært et mindre beløb fastsat efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra sa-
   gens anlæg den 19. januar 2005.
broadcom bolignet aps tilpligtes at:
6. anerkende at være uberettiget til at registrere og gøre brug af broadcom bo-
   lignet som forretningskendetegn, herunder som varemærke, domænenavn og
   selskabsnavn for data-, internet- og teletjenester, herunder bredbåndstjenester,
7. slette selskabsnavnet broadcom bolignet aps,
8. betale erstatning og/eller vederlag med 50.000 kr. til broadcom corporation, sub-
sidiært et mindre beløb fastsat efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra sagens
anlæg den 19. januar 2005.
bc drift aps og broadcom bolignet aps har nedlagt påstand om frifindelse.
                                          - 3 -
sagens omstændigheder
parterne
broadcom corporation er et amerikansk selskab, som blandt andet udbyder integre-
rede kredsløb og software til understøttelse af bredsbåndskommunikation og datanet-
værk til tale-, video- og datatjenester. broadcom corporations elektroniske løsninger
får enheder til at kommunikere. broadcom corporation designer, udvikler og ser-
vicerer chips og halvlederteknologi for systemer hertil, som inkorporerer digital-,
analog- og radioteknologi.
på broadcom corporations engelsksprogede hjemmeside markedsføres virksomhe-
dens løsninger til forskellige produktgrupper, herunder ”cable”, ”cellular”, ”da-
ta/telecom networks”, dsl”, ”personal area networks”, ”satellite”, ”voice over
ip networks” og ”wireless lan”.
bc drift aps er et dansk selskab, som blev stiftet den 1. januar 2004. kaare siesing
er selskabets direktør. broadcom aps blev registreret som binavn den 20. april 2004.
selskabets formål er at yde service og rådgivning indenfor telekommunikation. sel-
skabet udbyder data-, internet- og teletjenester til erhverv og private. bc drift aps
udbyder bredbåndstjenesterne via egen infrastruktur/netværk. ifølge hjemmesiden
www.broadcom.dk tilbyder selskabet internetforbindelser, housing og hosting. sel-
skabet har oplyst at have drevet virksomhed under navnet broadcom siden april
2002:
mediascape communications aps blev stiftet den 1. januar 2001 af et tysk selskab.
kaare siesing indtrådte i direktionen den 17. april 2002, og selskabet ændrede den
14. maj 2002 navn til broadcom aps. den 9. januar 2004 ændrede selskabet navn til
bc net aps, men beholdt broadcom aps som binavn indtil 31. marts 2004, hvor det
blev slettet. selskabet blev taget under konkursbehandling den 27. maj 2004 og op-
løst den 2. maj 2005.
broadcom bolignet aps er stiftet af bc drift aps den 1. juni 2004 med det primære
formål at udbyde og drive bredbåndstjenester, herunder internet og telefoni, til priva-
te kunder i bolig-, antenne- og ejerforeninger. selskabets direktør er kaare siesing.
                                         - 4 -
det fremgår af bc drift aps’ hjemmeside, at private kunder, herunder boligforenin-
ger og kunder fra det tidligere kabelnettet.dk, henvises til broadcom bolignet aps.
varemærker og internetdomæner
broadcom corporation har registreret broadcom som ef-varemærke med virk-
ning fra 16. september 1999 som ordmærke og med virkning fra 22. september 1999
som figurmærke. registreringerne er sket i nice-klasserne 9, 16 og 42. registrerin-
gen i klasse 9 omfatter blandt andet ”computer networks” og ”storage and network
controllers and devices”. registreringen i klasse 16 omfatter blandt andet papirpro-
dukter. registreringen i klasse 42 omfatter blandt andet ”computer services; com-
puter timesharing; providing access to electronic communications networks and elec-
tronic databases; hosting of websites; computer network services; providing access to
the internet; providing access to and leasing access time to computer networks; tech-
nical support services relating to computer software, computer networks and the
internet”.
broadcom aps indgav ansøgning om varemærkeregistrering af broadcom som
ordmærke den 13. september 2004. ansøgningen blev indgivet for klasse 36: forsik-
rings- og ejendomsmæglervirksomhed, finansiel og valutarisk virksomhed, klasse 38:
telekommunikationsvirksomhed og klasse 42: videnskabelige og teknologiske tje-
nesteydelser, industriel analyse og forskning, design og udvikling af computer hard-
ware og software samt juridisk bistand. efter den foreløbige registrering den 20. de-
cember 2004 blev ansøgningen begrænset til alene at omfatte klasse 38.
registreringen af internetdomænet broadcom.dk blev foretaget den 22. april 2002 på
foranledning af kaare siesing. navnet blev i 2004 overført til broadcom aps som
indehaver.
anvendelsen af broadcom m.v.
bc drift aps anvender broadcom som kendetegn og firmanavn på brevpapir og
som domænenavn.
                                                 - 5 -
i ”computerworld it-nyheder online” var der i 2004 forskellige artikler med en ne-
gativ omtale af kaare siesing i sammenhæng med broadcom og broadcom bolignet.
gennem en e-mail korrespondance med greg vitarelli hos firmaet sherpa i april
2005 søgte journalist kent krøyer fra ingeniøren oplysninger om broadcom corpo-
ration:
             ”…
             i just want a short talk with the ceo in the danish branch, that is if he/she is already
             hired.
             the questions will explore broadcoms plans in denmark – e.g. what precisely is going
             to be developed (short term/long term). how many engineers are needed? what areas of
             expertise? whit market is targettet?
             furthermore – i would really like to have the correct telephone number, as this can not
             be aquired the usual way – via the telephone number information. the reason is that
             there is another company in denmark with the name of broadcom.
             i – and a lot of other journalists – have already talked to this company, which is selling
             cable-tv. but the american broadcom is expected to contribute seriously to the dansih
             engineering world, therefore i would like to have the correct information in my data-
             base.
             …”
den 2. december 2004 rettede broadcom corporations danske advokat henvendelse
til bc drift aps om at ophøre med anvendelsen af broadcom og overdragelse af
domænenavnet. dette blev afvist den 14. december 2004, dog var bc drift aps ind-
stillet på at drøfte eventuelle ændringer af varemærkeregistreringen for at undgå
uklarhed eller overlap.
forklaringer
martin lund har forklaret, at han er vice president i broadcom corporation og ge-
neral manager. han arbejder i usa. broadcom corporation er repræsenteret i 15
lande verden over og har ca. 4.000 ansatte, hvoraf 3.000 er ingeniører. hovedparten
af arbejdsstyrken befinder sig i usa, men der er også udviklingsafdelinger i 8 andre
lande. omsætningen forventes at blive ca. 3 mia. usd i 2005.
broadcom corporation er verdens næststørste udvikler af produkter til kommunikati-
on. det drejer sig om at udvikle netværk, som kan flytte kommunikation rundt i ver-
den, og spænder over alt fra telefoni, adsl og ip til trådløse typer. løsningen ligger
i chipsen med software. broadcom corporation leverer chips til de store produkti-
onsvirksomheder eller netværksvirksomheder, som anvender dem i deres produkter.
                                         - 6 -
for eksempel leveres chips til udviklingsafdelingen hos ericsson i sønderjylland. i
chippen ligger hele funktionen for apparaterne. broadcom corporations produkter
har en markedsandel på 30-50 % på verdensplan vedrørende adsl systemer. de fle-
ste internetudbydere anvender broadcom corporations produkter for tilslutning til
den øvrige del af nettet. chipsene produceres i fjernøsten. det sker, at broadcom
corporation selv bygger hele systemet med kasse, printudstyr m.v, men normalt vi-
deresælges produkterne i kundens navn.
broadcom corporation har markedsført sig overfor de store kunder, men er nu på vej
frem til slutbrugerne. dette er en videreudvikling af firmaets brand, og visse produk-
ter kan købes direkte af slutbrugerne i dag, for eksempel bredbåndsløsninger.
i slutningen af 2004 begyndte broadcom corporation at undersøge mulighederne for
at opbygge et designcenter i danmark med fokus på trådløs teknologi. han kender
danmark godt, og der er store televirksomheder i området, som er vigtige kunder. i
forbindelse med opbygningen af virksomheden i danmark fik han kendskab til de
sagsøgte selskaber, da bc drift aps havde domænet broadcom.dk. han havde ikke
kendskab til selskaberne forud herfor. bc drift aps dukkede op, når der blev lavet
en søgning på ”broadcom”, og der fremkom også artikler med negative omtale. han
rettede en høflig henvendelse til bc drift aps, men der var ikke interesse for en
mindelig løsning.
efter hans opfattelse leverer de sagsøgte selskaber bredbåndskommunikation til virk-
somheder og forbrugere. der er tale om overførsel af data, billeder og lyd over sam-
me bånd. han har ikke et nærmere kendskab til de sagsøgtes netværk, men sandsyn-
ligvis indgår produkter fra broadcom corporation i de sagsøgtes ydelser.
det er vanskeligt for den brede offentlighed at se forskellen på, hvem der udvikler
chippen, kassen eller udbyder tjenesten. derfor vil det skabe forvirring, at parterne
benytter det samme navn, og den almindelige forbruger vil for eksempel tro, at
broadcom corporation er begyndt en konkurrerende virksomhed til bc drift aps.
der har allerede været forvirring i pressen, men han har ikke kendskab til andre kon-
krete forvekslinger. forvirring er særlig skadelig ved opbygning af en ny virksom-
hed. han var ikke klar over, at bc drift aps har ericsson som kunde.
                                         - 7 -
kaare siesing har forklaret, at de sagsøgte selskaber er to små selskaber med i alt 7
medarbejdere og en omsætning på ca. 11,5 mio. kr. de leverer internetadgang til slut-
brugere over fastnettet og har ingen selvstændig produktion. aktiviteterne er baseret
på licenser fra telestyrelsen, og selskaberne opererer kun i danmark.
han begyndte at anvende navnet broadcom i maj måned 2002, hvor også domæ-
nenavnet blev registreret. siden blev driften splittet op i to selskaber, hvoraf det ene
gik konkurs. han ville have brugt navnet broadnet, men det var optaget i mod-
sætning til broadcom, der var ledigt i danmark, norge og sverige. navnet er en
sammentrækning af det engelske ord for ”bredbåndskommunikation”. han undersøg-
te også, om navnet var registreret i erhvervs- og selskabsstyrelsen, men ikke i vare-
mærkeregistret. patent- og varemærkestyrelsen oplyste ikke, at der var andre regi-
streringer af broadcom. den første ansøgning blev begrænset, inden broadcom
corporations indsigelse.
siden blev han bekendt med broadcom corporation, men han har aldrig oplevet, at
parterne er blevet forvekslet, heller ikke i pressen. kent krøyer ringede til bc drift
aps, men kent krøyer var klar over, at det ikke var broadcom corporation, for kent
krøyer spurgte, om de havde nogle oplysninger om broadcom corporation i dan-
mark. kent krøyer talte med hans kone, der er direktør og medejer. hun har fortalt
ham, at der ikke er andre, der har ringet om broadcom corporation.
artiklerne fra computer world er journalistiske og omhandler fysiske angreb og
trusler mod ham, hvilket han ikke har indflydelse på.
kent krøyer har forklaret, at han er journalist hos ingeniøren. han ville skrive om
den store amerikanske chipkortproducent broadcom corporation, som er almindelig
kendt blandt ingeniørens læsere. det var fagligt interessant, at denne virksomhed
ville etablere en udviklingsafdeling i danmark. han fandt telefonnummeret i telefon-
bogen og fik kontakt med en sekretær. det tog lidt tid, før det gik op for ham, at det
firma, han havde ringet til, havde med noget helt andet end chips at gøre. sekretæren
fortalte, at der havde været flere henvendelser. pressemeddelelsen fra broadcom
corporation var kommet samme dag. han har ikke hørt fra andre journalister, at der
er sket forveksling, kun fra sekretæren. det er endnu ikke lykkedes at få kontakt med
broadcom corporation.
                                         - 8 -
parternes argumenter
broadcom corporation gør gældende, at broadcom corporation efter artikel 9 i
ef-varemærkeforordningen har eneret til at bruge kendetegnet for de varer og tjene-
steydelser, der er omfattet af varemærkefortegnelserne, og har hjemmel til at forbyde
andres brug af kendetegnet. broadcom corporations ef-varemærke er registreret
med prioritet i september måned 1999, hvilket er tidligere end sagsøgtes registrering.
sagen er anlagt den 19. januar 2005, hvorfor der ved sagsanlægget ikke var indtrådt
brugspligt.
det er en krænkelse af broadcom corporations rettigheder, at de sagsøgte anvender
kendetegnet som domænenavn, som varemærke for tjenesteydelser og i deres sel-
skabsnavne.
kendetegnene er identiske, hvilket svækker kravet til lighed mellem tjenesteydelser-
ne. det gøres gældende, at bc drift aps har registreret/anvender kendetegnet for
tjenesteydelser, som er lig de tjenesteydelser, som broadcom corporations varemær-
ke er registeret for. bc drift aps tilbyder blandt andet service og rådgivning inden
for telekommunikation, og broadcom bolignet aps tilbyder internet og telefoni.
disse aktiviteter vedrører adgang til internettet med henblik på overførsel af lyd og
billede. broadcom corporations registrering i varemærkeklasse 42 omfatter blandt
andet adgang til elektroniske netværk/internettet og datakommunikation af lyd og
billede. det er uden betydning for, om der er lighed mellem tjenesteydelserne, at re-
gistreringerne er i forskellige nice-klasser. broadcom corporation leverer hele ydel-
sen til kommunikation på en chip eller andet, og parternes kunder er de samme.
broadcom corporation har krav på beskyttelse inden for de tjenesteydelser, som der
er registreret for.
subsidiært gøres det gældende, at der er tale om lignende ydelser. der er ikke stor
forskel på computer netværk og computer service. beskyttelsen dækker alle former
for apparater, som kan lagre data. gennem netværket overføres data, og der er i den
sammenhæng ikke forskel på adgang til et computer netværk og til et tele netværk.
adgang til internet og udbydelse af teletjenester indebærer i dag stort set det samme.
                                          - 9 -
kunderne vil antage, at parterne er koncernforbundne, at de samarbejder, eller at der
er en økonomisk forbindelse. kent krøyer troede, at bc drift aps var broadcom
corporations danske kontor, hvilket skyldtes de enslydende kendetegn. der er her-
med påvist, at de sagsøgtes anvendelse af kendetegnet skaber risiko for forveksling
mellem parterne i offentlighedens bevidsthed. det er endvidere påvist gennem artik-
lerne i computer world, at broadcom corporation skades ved de sagsøgtes brug af
kendetegnet og fratages muligheden for at styre omtalen af eget navn.
disse forhold udgør en registreringshindring, jf. varemærkelovens § 15.
brugen af kendetegnet i de sagsøgtes selskabsnavne er i strid med anpartsselskabslo-
vens § 2, stk. 2. bc drift aps registrerede broadcom aps som binavn den 20. april
2004, og broadcom bolignet aps blev stiftet i juni 2004, hvilke datoer ligger efter
broadcom corporations registrering af ef-varemærket. parterne driver virksomhed
indenfor samme branche, og anpartsselskabsloven udgør en selvstændig hjemmel til
at forbyde de sagsøgtes selskabsnavne.
retten til domænenavnet støttes på internetdomænelovens § 13 og varemærkelovens
§§ 1 og 5. internetdomæneloven er en ny lov, og § 13 svarer til den hidtidige praksis,
hvorefter det er i strid med god skik at bruge en andens varemærke som domæne-
navn.
det gøres gældende, at de sagsøgte ikke har drevet virksomhed under navnet broad-
com siden 2002. et andet selskab anvendte muligvis navnet tidligere, men det giver
ingen rettigheder for de sagsøgte selskaber. det er ikke dokumenteret, at navnet blev
overdraget fra det andet selskab til de sagsøgte. tværtimod blev binavnet slettet.
broadcom corporation havde ikke kendskab til et eventuelt brug af navnet i 2002.
passivitet skal bedømmes fra det tidspunkt, hvor man burde være klar over forholdet.
broadcom corporation havde ikke anledning til at overvåge danmark før 2004. un-
der alle omstændigheder er 2-2½ år ikke tilstrækkeligt til at udgøre passivitet. i 2004
reagerede broadcom corporation straks, da det blev konstateret, at domænenavnet
var optaget.
                                          - 10 -
de sagsøgte selskaber skal betale vederlag for brug af navnet og erstatning for mar-
kedsforstyrrelse. de sagsøgtes omsætning udgør efter det oplyste 11,5 mio. kr. en li-
cens svarer til 5-10 % af omsætningen og hertil kommer erstatning for markedsfor-
styrrelse. beløbet opgøres fra de sagsøgte selskabers registreringstidspunkter. en
samlet betaling på 100.000 kr. for begge selskaber er yderst rimelig.
bc drift aps og broadcom bolignet aps gør gældende, at parternes varemærker
er registreret i forskellige nice-klasser. broadcom corporations varemærke er ikke
registreret i klasse 38. selvom kendetegnene er identiske, anvendes de ikke for sam-
me ydelser, hverken registreringsmæssigt eller i praksis.
broadcom corporation producerer chips til store virksomheder, som anvender dem i
sine produkter. det er ikke dokumenteret, at der findes produkter med broadcom
corporations navn. de sagsøgte selskaber producerer ikke noget, men udbyder inter-
netforbindelser til slutbrugere og er en ren servicevirksomhed. parterne henvender
sig ikke til samme marked og har ikke samme kunder. den eneste lighed er, at begge
parter har noget med it at gøre.
der er således ikke risiko for, at hverken parterne eller deres produkter forveksles.
kundeforholdet til ericsson har ikke givet anledning til forveksling.
broadcom corporation er ikke et velkendt navn i befolkningen. selskaber som intel,
der også producerer chips, og microsoft, er velkendte. der står ikke broadcom på de
apparater, hvor broadcom corporations produkter er indbygget. slutprodukterne
hedder for eksempel telia eller ericsson. kunderne skiller ikke produkterne ad for at
se, hvad der står på chippen.
bc drift aps registrerede kendetegnet og tog det i anvendelse i maj måned 2002.
efter varemærkelovens § 9 kan et yngre mærke tillades, hvis der ikke inden rimelig
tid er taget skridt fra indehaveren af et ældre mærke. først efter 2 ½ år gjorde broad-
com corporation opmærksom på, at der kunne være et problem, hvorfor der er ind-
trådt passivitet.
bc drift aps’ registrering af kendetegnet blev begrænset mest muligt. bc drift aps
havde ikke forsæt til at krænke andre, men mente sig berettiget til navnet. uden for-
                                         - 11 -
sæt kan bc drift aps og broadcom bolignet aps ikke pålægges at betale noget be-
løb.
rettens begrundelse og resultat
broadcom corporations virksomhed i danmark må efter de foreliggende oplysninger
anses for produktudvikling af elektroniske løsninger med henblik på at sætte tele-
og/eller dataenheder i stand til at kommunikere med hinanden. disse produkter an-
vendes typisk som integrerede dele i andre produkter, uden at det er angivet, at det er
en chip eller lignende fra broadcom corporation, som gør produktet i stand til at ud-
føre kommunikationen.
de sagsøgte selskaber har ingen selvstændig produktion, men tilbyder private kun-
der, erhvervskunder og boligforeninger adgang til at kommunikere elektronisk
og/eller telefonisk via internettet, men tilbyder også service i form af hosting og hou-
sing.
de faktisk udbudte ydelser er således ikke identiske, og der er ikke sammenfald i
kundesegmentet. det er ubestridt, at kendetegnene er identiske.
broadcom corporations registrering af ordmærket broadcom ligger tidsmæssigt før
de sagsøgtes registrering af broadcom som domæne, selskabsnavn og varemærke.
broadcom corporations varemærkeregistrering i 1999 er angivet til at omfatte vare-
mærkeklasse 9, 16 og 42 efter nice aftalen, og bc drift aps’ registrering i 2002 er
angivet til at omfatte klasse 38. broadcom corporation har ikke dokumenteret at ha-
ve gjort brug af varemærket for netværkskommunikation eller for andre ydelser, der
er i konkurrence med de sagsøgte selskabers ydelser.
bc drift aps’ registrering er sket i klasse 38: telekommunikation, der omfatter
blandt andet tjenesteydelser i form af adgang til globalt computernetværk, dirigering
af og opkobling af telekommunikationstrafik, telefoni, mobiltelefoni, kommunikation
via fiberoptiske netværk og telekommunikationsudstyr. dette fremgår af den i dag
gældende 7. udgave af nice klassifikationen. broadcom corporations registrering i
klasse 42 omfatter blandt andet “providing access to electronic communications net-
                                          - 12 -
works and electronic databases; hosting of websites; computer network services;
providing access to the internet; providing access to and leasing access time to com-
puter networks; technical support services relating to computer software, computer
networks and the internet”.
klassifikationerne kan ikke anses for afgørende, idet klassernes indhold ændres over
tid. retten lægger derfor vægt på de emner, som må anses for reelt at være omfattet
af varemærkeregistreringerne. de angivne emner findes at være ensartede og/eller
ligne hinanden. endvidere har begrebet telekommunikation et bredere indhold end
tidligere, hvilket afspejles i udviklingen af varemærkeklassernes indhold. telekom-
munikation omfatter i dag således mere end kun fastnettelefoni og omfatter for ek-
sempel kommunikation gennem netværk og bredbånd.
uanset at broadcom corporation ikke efter bevisførelsen tilbyder de tjenester, som
er omfattet af registreringen for klasse 42, er broadcom i kraft af registreringen
beskyttet mod andres anvendelse af varemærket for ensartede eller lignende tjeneste-
ydelser.
retten finder, at bc drift aps’ og broadcom bolignet aps’ tjenesteydelser efter
bevisførelsen og den foretagne varemærkeregistrering må sidestilles med de tjeneste-
ydelser, som broadcom corporation har beskyttelse for i kraft af varemærkeregistre-
ringen af broadcom.
da broadcom corporation ikke har haft kendskab til bc drift aps’ og broadcom
bolignet aps’ brug af kendetegnet broadcom, findes der trods mærkernes identi-
tet ikke efter 2½ år at foreligge passivitet.
herefter tages broadcom corporations påstande 1, 3, 4, 6 og 7 samt den subsidiære
påstand 2 til følge.
der findes ikke grundlag for at tillægge erstatning for markedsforstyrrelse. efter om-
stændighederne findes vederlaget i medfør af § 43 at burde fastsættes til 0 kr.
de sagsøgte selskaber skal endvidere betale sagsomkostninger til broadcom corpo-
ration med hver med 7.600 kr., hvoraf 2.700 kr. er retsafgifter.
                                         - 13 -
                                thi bestemmes
bc drift aps skal anerkende at være uberettiget til at registrere og gøre brug af
broadcom som forretningskendetegn, herunder som varemærke, domænenavn og
selskabsnavn for data-, internet- og teletjenester, herunder bredbåndstjenester.
bc drift aps skal slette domænenavnet <broadcom.dk>.
bc drift aps skal slette selskabsnavnet (binavnet) broadcom aps.
bc drift aps skal anerkende, at varemærkeregistrering vr 2004 04170
broadcom er registreret med urette og skal udslettes af varemærkeregistret.
bc drift aps frifindes for broadcom corporations påstand 5.
broadcom bolignet aps skal anerkende at være uberettiget til at registrere og gøre
brug af broadcom bolignet som forretningskendetegn, herunder som vare-
mærke, domænenavn og selskabsnavn for data-, internet- og teletjenester, herunder
bredbåndstjenester.
broadcom bolignet aps skal slette selskabsnavnet broadcom bolignet aps.
broadcom bolignet aps frifindes for broadcom corporations påstand 8.
bc drift aps og broadcom bolignet aps skal inden 14 dage hver betale 7.600 kr. i
sagsomkostninger til broadcom corporation.
bjarne egedal                    mette christensen                      claus jepsen
              - 14 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den