text:
deldom
afsagt den 11. april 2014 i sag nr. bs 38a-2470/2013:
a
y-vej, st.
1173 københavn k
mod
b
x-vej, 1.tv.
2100 københavn ø
sagens baggrund og parternes påstande
den 4. juni 2013 har sagsøgeren, a, som udlejer udtaget stævning mod sagsøgte, b, som lejer
med påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at den aftalte begyndelsesleje pr. 15. oktober
2007, kr. 98.645,00 er lovlig, at den mellem parterne aftalte trappelejeklausul er gyldig samt,
at de i perioden 2008-2011 varslede skatte- og afgiftsforhøjelser er gyldige.
sagsøgte har påstået frifindelse, samt at sagsøger til sagsøgte tilbagebetaler for meget erlagt
leje, depositum og forudbetalt leje, forrentet i henhold til midlertidig boligreguleringslov §
17, stk. 3, og at den aftalte trappelejeklausul ikke er gyldig.
sagsøgeren har under sagen anført, at lejen skal fastsættes efter boligreguleringslovens § 5,
stk. 2. sagsøgte har protesteret mod beregningen af lejen efter boligreguleringslovens § 5, stk.
2, under henvisning til, at orienteringspligten i § 5, stk. 3, ikke er overholdt.
spørgsmålet om anvendelsen af boligreguleringslovens § 5, stk. 2, er herefter udskilt til
særskilt afgørelse, jf. retsplejelovens § 253.
denne sag er behandlet under medvirken af boligdommere.
dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a.
oplysningerne i sagen
sagsøger lejede med virkning fra den 15. oktober 2007 lejligheden beliggende x-vej, 1. tv.,
2100 københavn ø. den årlige leje var ifølge lejekontrakten 98.645 kr. på
indflytningstidspunktet. det er under lejekontraktens § 11, der vedrører særlige vilkår, blandt
andet anført:
       "...
       lejligheden er gennemgribende forbedret og lejen fastsat efter reglerne i
       boligreguleringslovens § 5."
af en oversigt udarbejdet af sagsøger fremgår det, at … den 1. oktober 1999 flyttede ind i
lejligheden, og at terminslejen da var 3.013,68 kr., at … flyttede ind i lejligheden den 1.
oktober 2005, og at terminslejen da var 7.600,00 kr., at … flyttede ind i lejligheden den 1.
                                                 - 2 -
februar 2006, hvor terminslejen var 7.948,42, og at b den 1. oktober 2007 flyttede ind i
lejligheden, og at terminslejen da var 9.027,00 kr.
ankenævnet for huslejenævnene har den 8. maj 2013 stadfæstet en afgørelse truffet af
huslejenævnet, hvor et flertal fandt, at lejen for sagsøgtes lejemål skulle fastsættes efter
boligreguleringslovens § 5, stk. 1. huslejenævnets flertal begrundede resultatet med, at
udgifterne til lejlighedens istandsættelse ikke var dokumenteret ved bilag, jf.
boligreguleringslovens § 5, stk. 4, og med, at det ikke var dokumenteret, at bestemmelsen i
boligreguleringslovens § 5, stk. 3, var overholdt inden første udlejning efter
boligreguleringslovens § 5, stk. 2, i 2004.
et nævnsmedlem fandt, at lejen skulle fastsættes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, og
henviste til det under besigtigelsen konstaterede om forbedringernes omfang, og idet nævnet
ikke skulle påse, at boligreguleringslovens § 5, stk. 3, var opfyldt, når der ikke var tale om en
førstegangsudlejning.
huslejeankenævnet anførte i sin begrundelse for stadfæstelsen af denne afgørelse følgende:
       "...
       ankenævnets begrundelse og bemærkninger:
       ankenævnet har besigtiget lejemålet den 5. april 2013.
       ved besigtigelsen konstaterede ankenævnet, at lejemålet svarer til
       huslejenævnets beskrivelse.
       det følger af boligreguleringslovens § 5, stk. 3, at hvis udlejer vil indgå en lejeaftale i
       henhold til boligreguleringslovens § 5, stk. 2, og er det den første udlejning af det
       pågældende lejemål efter § 5, stk. 2, skal udlejeren orientere beboerrepræsentanterne
       eller lejerne om dette samt om indholdet af bestemmelsen i boligreguleringslovens § 5,
       stk. 3. i modsat fald er vilkåret om lejefastsættelse efter stk. 2 ugyldigt. bestemmelsen
       kom ind i boligreguleringsloven under folketingsbehandlingen af det lovforslag, der
       blev gennemført ved lov nr. 406 af 31. maj 2000. det fremgår af boligudvalgets
       betænkning afgivet den 22. maj 2000, jf. folketingstidende 1999/2000, tillæg b, spalte
       1353, at "ordningen finder anvendelse i forbindelse med den første udlejning efter
       forbedringens gennemførelse, hvor lejen ønskes fastsat efter § 5, stk. 2". det fremgår
       endvidere af boligudvalgets betænkning, a. st., spalte 1355, at "loven træder i kraft den
       l. januar 2001. den foreslåede ordning får virkning for aftaler efter § 5, stk. 2, der
       indgås efter dette tidspunkt".
       det anførte indebærer, at orienteringspligten efter boligreguleringslovens § 5, stk. 3,
       skal være opfyldt ved den første udlejning efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, hvis
       denne finder sted efter den 1. januar 2001. kan udlejer sandsynliggøre, at der er sket
       udlejning efter § 5, stk. 2, før den 1. januar 2001 gælder orienteringspligten ikke, heller
       ikke i forbindelse med genudlejning efter den 1. januar 2001.
       ifølge oplysningerne i sagen er forbedringsarbejderne i dette lejemål udført i 2004. det
       lægges herefter til grund, at lejemålet første gang er udlejet efter boligreguleringslovens
       § 5, stk. 2, efter den 1. januar 2001.
                                               - 3 -
       det er ikke godtgjort, at orienteringspligten efter boligreguleringslovens § 5, stk. 3, er
       opfyldt ved den første udlejning efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, eller ved senere
       udlejninger efter bestemmelsen, og et flertal på tre af ankenævnets fem medlemmer
       finder på den baggrund ikke, at lejen kan fastsættes efter boligreguleringslovens § 5,
       stk.2.
       et mindretal på to af ankenævnets fem medlemmer finder, at lejemålet kan udlejes efter
       boligreguleringslovens § 5, stk. 2, selvom det ikke er dokumenteret, at der er orienteret
       efter boligreguleringslovens § 5, stk. 3, ved den første udlejning efter denne
       bestemmelse under hensyn til, at det må lægges til grund, at lejemålet tidligere er blevet
       udlejet efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
       der gives afgørelse efter stemmeflertallet, hvorefter lejen fastsættes
       efter boligreguleringslovens § 5, stk. 1.
       ..."
forklaringer
der er afgivet forklaring af a.
a har forklaret blandt andet, at han erhvervede ejendommen i oktober 1999. ejendommen
består af 10 beboelseslejligheder og nogle erhvervslejemål i kælderen. ejendommen er
indrettet med en opgang i midten, og på hver etage er der to spejlvendte lejligheder. da han
overtog ejendommen, var der ikke nogen af lejlighederne, der var istandsatte. der var alene
indlagt fjernvarme i ejendommen. hver enkelt lejlighed indeholdt et meget lille toilet, intet
badeværelse og et gammelt køkken. han informerede alle lejere i ejendommen ved brev om,
at han havde overtaget ejendommen, og at han agtede at modernisere lejlighederne, når de
blev ledige, samt at han ville istandsætte opgangen. han overtog endvidere lejernes
forpligtelse til at renholde opgangen. han stod selv for administrationen af ejendommen. han
blev af sin rådgiver gjort opmærksom på indførelsen af boligreguleringslovens § 5, stk. 3. i
forbindelse med, at beboerrepræsentantens lejlighed blev ledig, blev denne lejlighed som den
første istandsat. sagsøger førte i den forbindelse en retssag, men tabte, idet han ikke kunne
dokumentere, at han havde orienteret beboerrepræsentanten om, at han ville istandsætte
lejligheden. der har ikke siden været beboerrepræsentation i ejendommen. der er
efterfølgende blevet 2-3 lejligheder ledige i ejendommen. lejligheden på 1. sal tv. blev ledig,
idet …, som han havde købt ejendommen af, døde i efteråret 2003. han begyndte at sætte
lejligheden i stand og opsatte samtidig et opslag i opgangen. det var et opslag magen til det,
der er fremlagt som bilag 5. det er et standardopslag, som han selv har formuleret. han
påfører dato, når han sætter det op på opslagstavlen, der befinder sig lige inden for indgangen.
han hængte opslaget op, før der skete genudlejning. han kom i ejendommen flere gange i
januar-marts 2004 i forbindelse med istandsættelsen. de få af de nuværende beboere, der har
boet i ejendommen i 2003-2004, er ældre mennesker. de har oplyst til ham, at de ikke kan
huske noget vedrørende udlejers orientering i forbindelse med istandsættelsen af lejligheden.
han udlejede lejligheden den 1. april 2004. han har til brug for denne sag gennemgået alle
huslejeindbetalinger i banken og har konstateret, at en person ved navn … pr. 1.4. 2004 har
betalt 7.600 kr. vedrørende lejligheden 1. tv. sagsøger har indrettet sig på, at han skal gemme
lejekontrakter i 5 år, og han har derfor ikke længere denne lejekontrakt. der var tale om en
udlejning efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2. fastsættelsen af lejens størrelse blev baseret
                                                - 4 -
på den forhåndsgodkendelse, han havde fået på en tilsvarende ombygning, hvor han
indhentede en huslejenævnsvurdering af prisen. udlejningen til b er således den femte gang,
lejligheden udlejes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2. sagsøger er heller ikke længere i
besiddelse af lejekontrakten med …, der var den anden lejer efter istandsættelsen. forevist
lejekontrakt med … forklarede han, at han selv udfærdiger lejekontrakterne. alle de
moderniserede lejligheder betaler det samme, og han har således henholdt sig til den
huslejenævnsvurdering, som han oprindelig havde indhentet. foreholdt, at han til sidst i
lejekontrakten har anført, at lejligheden lejes ud efter boligreguleringslovens § 5, forklarede
han, at der burde have stået § 5, stk. 2. han havde ikke foretaget opslag i medfør af
boligreguleringslovens § 5, stk. 3, i forbindelse med senere udlejninger af samme lejlighed.
ejendommen har nyt tag og gårdanlæg og fremtræder pæn og nydelig. der har ikke været
fremført nogen klager eller indsigelser i forbindelse med hans opslag, og i løbet af de år, han
har haft ejendommen, har han kun hørt enkelte, der har ønsket forsatsvinduerne udskiftet med
termovinduer. han havde ikke i sine opslag anført, hvilken lejlighed, der ville blive istandsat,
for det vidste alle i opgangen jo, og det var derfor unødvendigt. han lod opslaget hænge i en
måneds tid. han sikrede sig ikke dokumentation for, at han havde hængt opslaget op.
parternes synspunkter
sagsøgers advokat har i påstandsdokument af 31. januar 2014 anført følgende:
"...
sagsøger gør i første række gældende, at lejefastsættelsen i henhold til boligreguleringslovens
§ 5, stk. 2, er gyldig, allerede fordi bestemmelsen i boligreguleringslovens § 5, stk. 3, i
henhold til bestemmelsens udtrykkelige ordlyd, alene vedrører den første udlejning af det
pågældende lejemål efter § 5, stk. 2.
nærværende sag vedrører ikke første udlejning, men en senere udlejning. sagsøgte er herefter
afskåret fra at påberåbe sig boligreguleringslovens § 5, stk. 3.
det gøres i tilknytning hertil gældende, at den omstændighed, at der ved første udlejning efter
§ 5, stk. 2, ikke måtte være sket forskriftsmæssig orientering af lejerne i ejendommen, med
muligt manglende gyldighed, for så vidt angår lejefastsættelsen i lejeaftalen fra 2004, til følge,
ikke kan påberåbes af sagsøgte, som ikke er part i henhold til lejeaftalen fra 2004.
at retsforholdet mellem den tidligere lejer og udlejer muligt kunne udløse krav om ændret
lejefastsættelse, er herefter sagsøgte uvedkommende. der er ikke i lejelovgivningen
bestemmelser, som hjemler en sådan ret til indtrædelse i en tidligere lejers retsstilling.
der er således ikke det i boligreguleringslovens § 5, stk. 3, forudsatte retsforhold mellem lejer
og udlejer, som efter bestemmelsen kan danne grundlag for et krav eller en
ugyldighedsindsigelser overfor udlejer.
når lovgiver udtrykkeligt har begrænset bestemmelsens anvendelse til forholdene ved første
udlejning, efter § 5, stk. 2, må dette af udlejer kunne forstås efter ordene. lovgiver kunne i
stedet have fastlagt bestemmelser om, at der ved enhver genudlejning efter § 5, stk. 2, skulle
fremsættes en orientering svarende til § 5, stk. 3, men det har lovgiver fravalgt.
                                               - 5 -
det må herefter lægges til grund, at det ikke ved senere udlejninger i ejendommen kan
pålægges udlejer at dokumentere, at der ved den første udlejning efter § 5, stk. 2, af det
omstridte lejemål er sket orientering.
der henvises herved til afgørelserne i u1989.480h og 483h samt niels grubes artikel i
u1989b side 305. det må herefter lægges til grund, at der kræves sikker lovhjemmel som
betingelse for at statuere ugyldighed. i nærværende sag mangler den fornødne sikre
lovhjemmel for at konstatere ugyldighed. tværtimod følger det af bestemmelsens ordlyd, at
der er sikker lovhjemmel for, at § 5, stk. 3, ikke finder anvendelse ved udlejning efter første
udlejning efter § 5, stk. 2.
det følger af det anførte, at den omstændighed, at der måtte være mangler i retsforholdet
mellem parterne ved første udlejning, må gøres gældende af den oprindelige lejer eller af
lejerne eller beboerrepræsentationen på daværende tidspunkt. når dette ikke er sket indtræder
der almindelige passivitetsvirkninger og forældelse.
nærværende sag er først indbragt for huslejenævnet den 3. februar 2011 altså mere end 7 år
efter første udlejning. herefter er der indtrådt passivitet med den virkning, at såvel den
tidligere som den nuværende lejer er afskåret fra at gøre krav om ændret lejefastsættelse
gældende.
under alle omstændigheder er kravet forældet i henhold til forældelseslovgivningen.
også reale grunde taler for dette resultat. i modsat fald er udlejer udsat for, at der i årtier efter
første udlejning opstår indsigelser i forbindelse med forholdene ved første udlejning efter § 5,
stk. 2. dette medfører ustyrlige dokumentationsproblemer ikke mindst ved mellemkommende
overdragelser.
dernæst fører sagsøgtes standpunkt med nødvendighed til den helt uantagelige retsstilling, at
mulig mangelfuld iagttagelse af § 5, stk. 3, ved en tidligere udlejning kan påberåbes ved
efterfølgende genudlejning af enhver lejlighed i ejendommen, uanset om der tidligere skulle
være sket forskriftsmæssig orientering for det lejemål, som måtte gøre ugyldigheden
gældende.
dette har ikke været meningen med indførelsen af bestemmelsen, hvilket klart fremgår af
forarbejderne, men er som anført en nødvendig følge af sagsøgtes standpunkt.
i anden række gøres gældende, at der faktisk er foretaget orientering ved første udlejning i
2004. udlejer har i 2004 haft den praksis, at der blev foretaget opslag i opgangen forud for
genudlejning. dette er også sket i nærværende sag. den formular der blev brugt og den
tidligere lejeaftale vil blive fremlagt som bilag 3 og 4.
at opslag har været opsat vil dernæst blive bekræftet ved afhøring af beboere i ejendommen.
..."
sagsøgtes advokat har i påstandsdokument af 7. marts 2014 anført følgende:
"...
                                                - 6 -
at             det ikke kan anses for dokumenteret at underretningspligten jf. midler-
               tidig boligreguleringslov § 5, stk. 3, er iagttaget, hverken ved første
               udlejning eller efterfølgende udlejninger.
at             sagsøger har været forpligtet hertil for at kunne fastsætte lejen efter
               midlertidig boligreguleringslov § 5, stk. 2, hvorved bemærkes, at efter
               det oplyste er forbedringsarbejder udført i 2004.
...
at             der ikke er grundlag for at tilsidesætte huslejenævns og ankenævns
               afgørelser, hvorefter lejen skal fastsættes efter midlertidig boligregu-
               leringslov § 5, stk. 1.
..."
sagsøgtes advokat har endvidere gjort gældende, at det fremlagte bilag er en standardblanket,
der er udateret, og som ikke indeholder konkretisering af det lejemål eller den ejendom, som
istandsættelsen angår, og at det derfor ikke ved fremlæggelse af dette bilag er godtgjort, at der
er sket orientering ved den 1. eller senere udlejninger efter istandsættelsen. der er af sagsøgte,
der først flyttede ind i ejendommen den 15. oktober 2007, ikke udvist passivitet, ligesom
hendes krav på nedsættelse af huslejen ikke er forældet.
parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund, at sagsøgte har lejet lejligheden fra 1. oktober 2007.
det er af sagsøger oplyst, at lejligheden blev gennemgribende forbedret inden en udlejning i
2004. sagsøger har forklaret, at han i den forbindelse orienterede lejerne gennem et opslag på
en opslagstavle i opgangen om, at lejligheden ville blive gennemgribende forbedret og i øvrigt
opfyldte bestemmelsen i boligreguleringslovens § 5, stk. 3.
to af rettens medlemmer, klaus willer og anette burkø, lægger vægt på, at der alene
foreligger sagsøgtes forklaring herom, og at sagsøger ikke har fremlagt det konkrete opslag,
men alene henvist til en udateret generel standardskrivelse, der hverken identificerer
ejendommen eller den lejlighed, der skulle forbedres. disse medlemmer finder det efter en
samlet vurdering ikke tilstrækkelig godtgjort, at sagsøger i forhold til lejligheden beliggende
x-vej, 1. tv., 2100 københavn ø, har orienteret lejerne som foreskrevet i
boligreguleringslovens § 5, stk. 3.
disse medlemmer finder, at boligreguleringslovens § 5, stk. 3, efter sin ordlyd skal forstås
således, at det kun er ved første udlejning efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, at udlejeren
skal følge den i § 5, stk. 3, beskrevne fremgangsmåde. det er derimod ikke ved bestemmelsen
fastsat, at udlejer ikke efterfølgende skal kunne dokumentere, at kravene i bestemmelsen er
overholdt, hvis en senere lejer bestrider, at det skulle være tilfældet. disse medlemmer skal i
den forbindelse fremhæve, at det af lovens forarbejder udtrykkelig fremgår, at det kan være
relevant for udlejer at sikre sig skriftlig dokumentation.
                                                - 7 -
klaus willer bemærker endvidere følgende:
udlejningen af lejligheden i 2004 kan som følge heraf ikke anse for værende den første
udlejning af lejligheden til en leje fastsat i medfør af boligreguleringslovens § 5, stk. 2. da der
ikke foreligger oplysninger om, at der forud for nogen af de efterfølgende udlejninger af
lejligheden er sket orientering i medfør af boligreguleringsloven § 5, stk. 3, må det endvidere
lægges til grund, at ingen af disse efterfølgende udlejninger kan anses for værende den første
udlejning af lejligheden til en leje fastsat i medfør af boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
endelig foreligger der ikke oplysninger om, at der forud for udlejningen af lejligheden til
sagsøgte er sket orientering i medfør af boligreguleringsloven § 5, stk. 3, og dette medfører, at
lejen i sagsøgtes lejemål ikke vil kunne godkendes i medfør af boligreguleringslovens § 5, stk.
2. dette medlem af retten finder ikke, at den af sagsøger påberåbte praksis vedrørende
ugyldighed, som udelukkende vedrører gyldigheden af varslinger af lejeforhøjelser, finder
anvendelse på den foreliggende situation.
ovennævnte to medlemmer af retten finder det ikke godtgjort, at der er indtrådt forældelse i
videre omfang end fastslået af huslejeankenævnet. for så vidt angår sagsøgers anbringende
om, at sagsøgte har udvist retsfortabende passivitet, bemærker disse medlemmer, at det ikke
fremgår af lejekontrakten, at lejen er fastsat efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, og der
foreligger i øvrigt ikke nogen oplysning om, hvornår sagsøgte skulle have fået kendskab til, at
lejen var fastsat i medfør af denne bestemmelse. disse medlemmer finder derfor allerede af
denne grund ikke, at lejer har udvist retsfortabende passivitet med hensyn til at gøre
indsigelsen om manglende overholdelse af boligreguleringslovens § 5, stk. 3, gældende i
forbindelse med en sag om af lejens størrelse.
disse medlemmer stemmer derfor for, at anse lejefastsættelsen efter boligreguleringslovens §
5, stk. 2, for ugyldig, jf. boligreguleringslovens § 5, stk. 3, 2. pkt.
et medlem af retten, susanne husted-andersen, lægger vægt på, at sagsøger under strafansvar
i retten har forklaret, at han forinden genudleje af lejligheden i ejendommens opgang på
opslagstavlen havde opsat et opslag, hvor han orienterede om, at han ville gennemgribende
forbedre lejligheden, og om bestemmelsen i boligreguleringslovens § 5, stk. 3, og at denne
forklaring støttes af den fremlagte standardorientering og i øvrigt stemmer overens med
sagsøgers forklaring om, at der på intet tidspunkt har været fremsat indsigelser over for ham
vedrørende ejendommens vedligeholdelse. dette medlem stemmer derfor for, at anse
lejefastsættelsen efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, for gyldig.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
thi kendes for ret:
huslejen for sagsøgte, bs lejemål, x-vej, 1. tv., 2100 københavn ø, fastsættes efter
boligreguleringslovens § 5, stk. 1.


text:
 -
                              udskrift
                                 af
                    sø- og handelsrettens dombog
                             ──────────
den 28. februar 2000 blev af retten i sagen
h-0025-97
vald. jørgensen engineering a/s under konkurs
(advokat flemming boye)
   mod
nienkemper maschinenbau g.m.b.h & co. kg
(advokat torsten hvidt)
afsagt sålydende
                               d o m:
sagen vedrører spørgsmålene, om der er mangler ved et af sagsøger, vald.
jørgensen engineering a/s under konkurs (i det følgende v.j. engineering), til
sagsøgte, nienkemper maschinenbau g.m.b.h & co. kg (i det følgende nienkemper),
leveret tørreanlæg, og om nienkemper som følge heraf er berettiget til et
forholdsmæssigt afslag.
påstande:
v.j. engineering har nedlagt påstand om, at nienkemper skal betale 277.178,82
kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 28. januar 1997. påstanden
svarer til et af nienkemper overfor v.j. engineering tilbageholdt beløb 71.600
dem vedrørende to fakturaer udstedt for levering af et tørreanlæg samt montering
                                      - 2 -
heraf.
nienkemper har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et mindre
beløb efter rettens skøn.
sagens nærmere omstændigheder:
v.j. engineering var en virksomhed, der gennem adskillige år leverede tørreanlæg
til tørring af træ til brug i træindustrien.
nienkemper er en virksomhed, der beskæftiger sig med salg af maskiner til
træindustrien. i 1994 blev der indgået aftale om, at nienkemper af v.j.
engineering skulle købe et tørrerum og kedelanlæg. dette skulle af nienkemper
videresælges til virksomheden pas timbers ltd. (i det følgende pas timbers),
ghana.
i en ordrebekræftelse af 24. november 1994 fra v.j. engineering til nienkemper
(sagens bilag p) blev nævnte bestilling bekræftet. under overskriften "gebaüde
in sandwichpaneelen" anføres bl.a.: "bauteilen bestehen von folgendes" og he-
runder bl.a.: "c) gebaüde wird mit 80mm alu-panelen bekleidet...". videre
anføres: "hebe/schiebe torsystem besteht von folgendes: 3 stck. hebe/schiebe tor
aus 80mm sandwich-alupanelen...". om leveringsbetingelserne anføres bl.a.:"ab
lager dk 4863 eskildstrup f. für see transport verpacht...". den samlede pris
for levering af bygningen var 233.576 dem.
virksomheden lindab profil (i det følgende lindab) afgav som underleverandør til
v.j. engineering en ordrebekræftelse til denne af 28. juli 1995 (sagens bilag
s). af ordrebekræftelsen fremgår bl.a. "emne: paneler project ghana tørrestue"
og herunder, at der er tale om "paneler type lp80 500 mm. lakeret pvf2 silver
metallic inkl. mellemtætning". af ordrebekræftelsen fremgår tillige bl. a., at
"nettopris ab fabrik" for panelerne samt nogle som posterne 1-4 nærmere
specificerede leverancer udgør 293.854 kr.
den 25. september 1995 blev leverancen pakket i containere og afskibet fra
lindab profils adresse i jels med henblik på forsendelse til ghana. ved denne
lejlighed underskrev direktør heinz nienkemper, der deltog i pakningen, tre i
sagen fremlagte pakkelister af samme dato. listerne er udfærdiget på nienkempers
brevpapir og er stilet til pas timbers ltd., ghana.
i henhold til en fremlagt arbejdsplan for v.j. engineerings medarbejder, thomas
andersen, der udførte arbejde i forbindelse med montering af tørrerum og
kedelanlæg i ghana, påbegyndtes monteringsarbejdet den 9. november 1995 og
                                      - 3 -
afsluttedes den 6. februar 1996.
for levering af tørrerum og kedelanlæg udstedtes en faktura af 11. september
1995 på 380.576 dem, mens der for monteringsarbejdet udstedtes en faktura af 15.
marts 1996 på 21.600 dem.
der er mellem parterne enighed om, at pas timbers overfor nienkemper har
tilbageholdt et beløb på 71.100,14 dem. dette fremgår bl.a. af en opgørelse af
31. marts 1996 fra nienkemper til pas timbers.
nienkemper har med denne begrundelse tilbageholdt 50.000 dem vedrørende faktura
af 11. september 1996 samt hele beløbet i henhold til faktura af 15. marts 1996,
21.600 dem, i alt 71.600 dem, der opgjort efter dagskurserne for de respektive
fakturaforfaldsdatoer svarer til v.j. engineerings påstand.
i skrivelse af 8. juli 1996 fra v.j. engineerings direktør valdemar jørgensen
til nienkemper anføres bl.a.:
"den 24. og 25. juni aflagde jeg et servicebesøg hos firma pas timber, takoradi,
ghana, og leverede ekstra :
3 stk. stationære træfugtighedsmåleapparater med kabelstik og 3x6 stk.
målesonder som good-will, fordi man var i tvivl om, hvorvidt disse indgik i vor
standardleverance.
der var problemer med silohydraulikcylinderen; der blev straks leveret nye
pakninger med dlh, og alt skal være i bedste orden.
under mit besøg har jeg gennemgået alt, kedelanlæg og 3 tørrekamre, og alt
arbejdede perfekt.
jeg har også kontrolleret bygningen, og der var nogle buler ved panelerne, de
udgør ikke levetids- problemer. det er umuligt helt at undgå, idet disse paneler
er fremstillet af cfc-fri pur isolering.
hr. kofi var således tilfreds og vil senere bygge et fjerde kammer til. jeg har
aftalt, at jeg vil udarbejde et projekt hertil.
for fremtiden skal nogle ting stå klart, betalingen skal ske korrekt og under
nøje overholdelse af fristen.
forløbet af denne forretning er helt atypisk for os, og indtil betalingen er i
                                       - 4 -
orden, er de yder- ligere forretninger stillet i bero."
heinz nienkemper rettede ved skrivelse af 31. juli 1996 henvendelse til v.j.
engineering. indholdet af denne skrivelse (i dansk oversættelse) er bl.a.
følgende:
"som drøftet telefonisk i dag mellem fru jørgensen og hr. nienkemper er
"bulerne" på bygningen for de af dem leverede tørrekamre af betydeligt større
omfang end først antaget på grundlag af deres skri- velse af 08.07.1996.
efter alt at dømme vil det ydre aluminiumslag med tiden løsne sig fuldstændigt.
da det ved disse tørrekamre specielt også drejer sig om referenceanlæg og vi
ikke har konstateret sådanne forandringer ved tørrekamre fra andre fa- brikanter
og af ældre årgang på lignende savværker i ghana, beder vi dem omgående om
stillingtagen og forslag til løsning.
vedlagt fremsender vi 8 fotos, som vi har optaget under vort ovennævnte besøg.
samtidigt minder vi dem endnu engang om at indsende deres montørs ugerapporter
til os, idet vor kunde - som allerede forklaret telefonisk flere gange - ikke er
indforstået med det beregnede tidsforbrug."
i skrivelse af 30. august 1996 fra lindab til v.j. engineering, som efter det
oplyste var beregnet til at forevises for nienkemper (i dansk oversættelse),
anføres bl.a.:
"vi har studeret fotografierne af tørrekamrene i ghana.
vi vil gerne som det første fastslå, at pladerne ikke er fremstillet af
aluminium, men af aluminium- zink med et ydre lag af pvf2. vi har valgt dette
materiale på grundlag af den bedre styrke, og fordi det i forhold til aluminium
har mindre tendens til bevægelse.
vi har fået oplyst, at der ingen buler er på indersiden af panelerne. bulerne på
ydersiden skyldes de store temperaturændringer dag/nat.
disse udsving forekommer ikke på indersiden på grund af en altid konstant
indvendig temperatur. det forekommer heller ikke under de skandinaviske
klimaforhold.
det er ikke muligt at forhindre at metallet bevæger sig ved så stor
                                      - 5 -
varmebelastning, og ved nogle kon- struktioner har det også vanskeligheder med
at bevæge sig tilbage. metallet vil derfor i nogle punkter løsne sig fra
skumstoffet, og det er derfor bulerne opstår. det betyder samtidigt, at der ikke
vil forekomme yderligere buler.
vi kan naturligvis ikke bestride, at bulerne er af kosmetisk betydning, men de
er dog under tempera- turforholdende i afrika også næsten umulige at und- gå.
samtidigt kan vi berolige dem med, at panelernes styrke og isoleringsevne er
helt intakt og bygnin- gens formål er således ikke forringet."
i en skrivelse af 11. august 1997 fra pas timbers' administrerende direktør,
a.k. klutsey, til heinz nienkemper er bulerne i anlægget omtalt som følger (i
dansk oversættelse):
"som vi ofte har forklaret mundtligt pr. telefon og også personligt under dit og
marian's besøg i vor fabrik i juli 1996, og senest under dit besøg i slutningen
af juni i år.
vi bekræfter herved i dag vore klager over bulerne overalt på sandwich panelerne
og lågerne i den le- verede og installerede kiln-dry-bygning, som blev leveret i
oktober 1995, og har været under installation indtil februar 1996.
til dags dato kan vi ikke acceptere bulerne, som bliver stadig flere.
vi bekræfter endvidere, at vi vil tilbageholde restbetalingen på d-mark syvtiet
tusinde et hundrede komma fjorten (dm 71.100,14) indtil denne ubehagelige
situation er løst."
det er af v.j. engineering gjort gældende, at det til nienkemper leverede
tørreanlæg svarer til et til den tyske virksomhed johann hardkop kg (i det
følgende hardkop) tidligere leveret anlæg, og at nienkemper har besigtiget dette
og overfor v.j. engineering udtrykt ønske om et tilsvarende. i en i den
anledning fremlagt skrivelse af 28. september 1999 fra hardkop til v.j. en-
gineering er anført:
"gerne bekræfter vi dem, at herr nienkemper ved forår 1994, deltog ved en
savmontering på et savværk sammen med sine kunder hr. kofi fra ghana samt med os
og ved den lejlighed anså de af dem leverede tørkamre. vi har givet hr.
nienkemper en udtalt anbefaling."
omtalte forhold er imidlertid bestridt af nienkemper.
                                      - 6 -
under sagen har der været foretaget syn og skøn ved civilingeniør jørgen møller,
der i erklæringer af 7. september 1999 og 10. november 1999 bl.a. har udtalt
følgende:
".....
1. er der overensstemmelse mellem det i bilag p nævnte produkt "80 mm
alupanelen" / "80 mm sandwich alupanelen" og det i firma lindabs ordrebekræftel-
se, bilag s, nævnte produkt: paneler type lp80 500mm. lakeret pvf silver
                                                                 2
metallic inkl. mellem- tætning."?
hvis spørgsmålet besvares benægtende, spørges hvori forskellen består.
svar: spørgsmålet kan ikke besvares uden suppleren- de oplysninger om det i
lindabs ordrebekræftelse nævnte produkt. som nævnt i indledningen kan pvf - lak
                                                                          2
leveres både på aluminium- og forzinket stål- plade. ordrebekræftelsen giver
altså ikke umiddel- bart mulighed for at afgøre, om de to beskrivelser er
identiske.
2. er der overensstemmelse mellem det i bilag p beskrevne produkt "80 mm alu-
panelen/"80 mm sandwich alupanelen" og den foreliggende materiale-prøve?
hvis spørgsmålet besvares benægtende, spørges hvori forskellen består.
svar: nej, den foreliggende materialeprøve er beklædt med lakeret stålplade.
"alupanelen" vil være beklædt med aluminiumplade.
3. er der overensstemmelse mellem det i bilag s beskrevne produkt "paneler type
lp80 500 mm. lake- ret pvf silver metallic inkl. mellemtætning" og den
                          2
foreliggende materialeprøve.
svar: uden at have analyseret, om der er tale om den nævnte lak, er svaret ja.
sagsøgers tillægsspørgsmål
1. syns- og skønsmanden bedes oplyse, om hvorvidt egenskaber i den foreliggende
materialeprøve  adskiller sig fra egenskaber i et 80 mm alupanel/80
mm sandwich-alupanel.
svar: ja.
                                      - 7 -
2. i bekræftende fald bedes syns- og skønsmanden oplyse, om hvorvidt
egenskaberne (holdbarhed, sta- bilitet m.v.) er tilsvarende, ringere eller bedre
ved et type sandwichpanel som materialeprøven sam- menlignet med et "80 mm
alupanel/80 mm sandwich alupanel".
svar: spørgsmålet kan ikke besvares entydigt, idet der ikke er angivet en
aluminiumskvalitet for alu- pladernes vedkommende, og ikke om aluminiumpaneler-
ne også skulle være lakerede. alt andet lige er stålplader (leveret produkt)
stærkere og stivere end aluminiumplader og panelerne dermed mere stabi- le, men
samlet til et sandwichelement er forskellen ikke stor. ved påkørsel/stød og slag
perforeres aluminium lettere end stål.
holdbarheden overfor klimatiske påvirkninger kan være nogenlunde de samme, men
også ret forskellige afhængig af klimaets karakter. i almindeligt udendørsklima
anvendes materialerne nogenlunde i flæng i forventning om nogenlunde holdbarhed,
medens der i et aggressivt indendørsklima kan være væsentlig forskel afhængig af
klimaets karakter. valget af metallisk materiale til aggressivt indendørsklima
træffes på basis af erfaring eller praktisk prøvning.
sagsøgtes tillægsspørgsmål 4:
i sin besvarelse af sagsøgtes spørgsmål 2 udtaler skønsmanden, at det i bilag p
beskrevne produkt "alupanelen", vil være beklædt med aluminiumplade, medens den
foreliggende materialeprøve er beklædt med lakeret stålplade.
skønsmanden bedes oplyse, om det ene produkt ruster mere end det andet, og i
bekræftende fald, hvilket?
svar: da det kun er jern og stål, der ruster, tolkes "ruster" som "tærer".
som det allerede er anført i svaret til sagsøgers tillægsspørgsmål 2, anvendes
de to materialer nogenlunde i flæng i udendørs atmosfære, med en forventet
levetid på mere end 20 år, dvs. der forventes normalt ikke en betydelig tæring i
nogen af materialerne indenfor denne tidsramme. udover 20 år kan der forventes
en accelererende nedbrydning af stålpladens pvf -lak, og derefter en hurtigere
                                               2
nedbrydning af stålpladen end af aluminiumpladen. om dette betyder en kortere,
total levetid for stålpladen lader sig ikke umiddelbart besvare, idet
aluminiumpanelerne næppe vil være uden tæringer.
tillægsspørgsmålene oplyser intet om specielle påvirkninger, selv om ovennævnte
svar gør opmærksom på, at der kan være forskelle i holdbarhed, som følge af
afvigende miljøer på panelernes yder- og inderside. der er intet oplyst om
                                      - 8 -
miljøforskelle.
sagsøgers tillægsspørgsmål 3 og 4
3. såfremt sagsøgtes tillægsspørgsmål 4 besvares bekræftende, bedes skønsmanden
oplyse, hvornår eventuel erosion forventelig vil indtræffe, her- under om denne
har betydning for panelernes hold- barhed, styrke og egenskaber i øvrigt.
4. skønsmanden bedes endvidere besvare om der er forskel i levetider for
respektive sandwichbyg- ningselementer aluminium eller pvf -lakeret forzin- ket
                                                          2
stålplade (materialeprøven).
svar 3 og 4.
"erosion" har ikke været omtalt før. der menes for- modentlig
"korrosion"=tæring.
under forudsætning af, at omhandlede materialer er uden fabrikationsfejl,
forventes jf. ovenstående, ingen væsentlige forskelle i holdbarhed og styrke de
første 20 år i almindeligt udendørsklima.
mod slutningen af panelernes levetid, dvs. ud over de 20 år, ville der opstå
væsentlige forskelle i udseendet. når lak og underliggende zinklag på
stålpladerne er nedbrudt, hvilket sker i et uregelmæssigt omfang, bliver de
rustne og dermed brogede, medens aluminiums korrosionsprodukter er hvide og
dermed ikke afviger voldsomt i kulør fra hverken rå aluminiumsplade eller
kuløren "silver metallic" i en eventuel lakering.
....."
under domsforhandlingen er der forevist billeder af tørreanlægget i ghana.
forklaringer:
valdemar jørgensen har forklaret, at han har været direktør i v.j. engineering i
mindst 15 år. han har lavet tørrestuer i omkring 30 år. tørrestuer anvendes til
tørring af træ til brug i træindustrien.
den tørrestue, der blev købt af nienkemper og videreleveret til pas timbers,
svarer til den, der blev solgt til hardkop, bortset fra farven på panelerne. han
havde et vist forhåndskendskab til nienkemper inden kontraheringen. han ved, at
heinz nienkemper er metaluddannet og derfor må have fuld indsigt i, hvilke
materialer v.j. engineering leverede. de til nienkemper leverede paneler var af
                                      - 9 -
stål med aluzinkbehandling.
panelerne indeholdt kassetter med plasticsider, hvori var fyldt skum. tidligere
anvendtes freon. brugen af skum giver generelt en forøget risiko for buler i
panelerne.
der benyttedes stålplader, fordi v.j. engineering havde de bedste erfaringer
hermed. aluminium arbejder mere end stål og er ej heller lige så holdbart som
stål, bl.a. tåler det ikke stød i samme omfang som stål. v.j. engineering har
anvendt den pågældende type paneler i 15 - 18 år. han har ikke tidligere leveret
til afrika, men han har leveret til malaysia. han har kendskab til tørrestuer,
der er 15-16 år gamle. der er større risiko for tæring i aluminium, ligesom der
kan ske en galvanisk tæring, når aluminium kommer i forbindelse med en stålram-
me.
den 25. september 1995 skete der levering fra lindab i jels. til stede var heinz
nienkemper, helle jørgensen og thomas andersen. han selv var ikke til stede.
heinz nienkemper hjalp med at læsse containeren.
tørrestuen blev monteret i perioden fra den 7. november 1995 til den 6. februar
1996. den 23. januar 1996 tog han selv til ghana og satte anlægget i gang. der
blev ikke lavet en egentlig afleveringsforretning, men han kontrollerede, at alt
var, som det skulle være, og anlægget "kørte", da han tog afsted.
i maj 1996 fik han at vide, at der var problemer med buler i panelerne, men at
tørreanlægget i øvrigt fungerede, som det skulle. den 24. og 25. juni 1996 af-
lagde han servicebesøg i ghana. der blev talt om bulerne, og kofi og han var
enige om, at disse ikke udgjorde noget problem. han oplyste, at der efter en
periode ikke ville komme flere, men de eksisterende blot ville flytte sig. pas
timbers repræsentant sagde da intet om at ville tilbageholde et beløb.
han har ikke siden servicebesøget set anlægget i ghana og ved ikke, om det er i
drift i dag.
heinz nienkemper har forklaret, at han er medejer af nienkemper, der
hovedsageligt beskæftiger sig med savværksudstyr, båndsave m.v. der er 9
medarbejdere i virksomheden. han har tillige et firma, der arbejder med byggeri
og har 22 medarbejdere. han er uddannet med speciale i metalkonstruktioner.
på grundlag af v.j. engineerings ordrebekræftelse havde han den klare
opfattelse, at de leverede paneler var i aluminium. han lagde vægt på dette.
                                      - 10 -
han kom i kontakt med v.j. engineering gennem firmaet hardkop, der havde købt en
tørrestue af v.j. engineering og anbefalede denne virksomhed. han indhentede 3
tilbud, hvoraf v.j. engineerings var det mest fordelagtige.
han var tilstede ved læsningen hos lindab i jels, dels fordi dette var en
hasteopgave, da godset skulle fragtes videre med et skib i hamborg meget kort
tid efter, dels fordi valdemar jørgensen ikke selv kunne deltage, hvorfor der
manglede arbejdskraft. han havde på dette tidspunkt intet kendskab til lindab,
og indenfor branchen er det ej heller normalt at oplyse underleverandørers navn.
han kontrollerede ikke antal kolli eller andet, idet der var tale om en
nøglefærdig leverance fra v.j. engineering.
han opdagede først, at panelerne ikke var af aluminium, da de begyndte at ruste.
han fik oplysning herom via telefon og efterfølgende telefax fra pas timbers.
han reklamerede herefter overfor v.j. engineering. han husker ikke nøjagtigt,
hvornår reklamationen fandt sted.
bulerne i panelerne opstod allerede efter få måneders drift og forefindes både
udvendigt og indvendigt på tørreanlægget. dette påvirkede panelernes stabilitet.
han antog det først for utænkeligt, at panelerne var af stål, men bad kunden i
ghana om at foretage magnetprøven. han fik endvidere tilsendt en prøve fra pas
timbers.
han har ikke som påstået af v.j. engineering set hardkops tørreanlæg, men han
ved, at tørreproceduren i det anlæg ikke er den samme som hos pas timbers i
afrika. klutsey fra pas timbers har ej heller set hardkops anlæg. klutsey var
derimod tilstede hos hardkop i forbindelse med montering af et hydraulikanlæg
til brug for en af nienkemper leveret blokbåndsav, idet klutsey selv var
interesseret i at købe en sådan sav.
i forbindelse med, at han hos lindab beså produktion af panelplader, bemærkede
han ikke stålplader, kun aluminiumsplader. det er svært at se forskel på
aluminiums- og stålplader, når stålpladerne har en alubelægning. aluminium vejer
naturligvis mindre. ham bekendt er aluminium dyrere end stål. han kender ikke
aluminiumsprisen, idet der er tale om et ædelmetal, der prissættes fra dag til
dag.
varigheden af en tørreoperation i anlægget afhænger af trætypen. der er forskel
på tropisk og europæisk træ. varigheden er i øvrigt en fabrikshemmelighed.
pas timbers har klart tilkendegivet, at dette selskab ikke vil betale
restbeløbet for leverancen. nienkemper har arbejdet sammen med pas timbers
                                      - 11 -
gennem mange år, men forretningsrelationerne har lidt alvorligt under denne sag.
nienkemper modtager nu kun reservedelsordrer og lignende fra pas timbers.
panelerne var forberedt til en tilbygning, men han forventer ikke, at en sådan
tilbygning bliver foretaget med nienkemper som leverandør.
efter hans opfattelse kan problemet med buler og rust kun løses ved at nedbryde
de eksisterende bygninger og genopbygge tørreanlægget på ny.
niels aage iversen har forklaret, at han er salgsdirek- tør i lindab.
han har fået forevist vareprøven samt billederne af tørreanlægget i ghana. der
optræder buler, også på indersiden af panelerne, men bulerne påvirker ikke
tørrefunktionen og er altså af rent kosmetisk art. bulerne opstår, når der er
store varmeforskelle. når luftlommerne er sprængt, sker der ikke mere, idet
antallet af buler stabiliserer sig. der sker ingen forringelse af anlæggets
funktionsevne.
i ordrebekræftelsen af 28. juli 1995 fra lindab til v.j. engineering udgør
posterne 1-4 ca. 25.000 kr. den øvrige udgift vedrører paneler.
lindab producerer både i stål og aluminium. der er ingen forskel i kvadratmeter-
prisen på disse metaltyper. produkterne i stål har farven silvermetalic, og kun
fagmænd kan da se forskel på stål og aluminiumspaneler.
han kan ikke sige, om det havde medført en forskel, hvis det til pas timbers
leverede produkt havde været i aluminium.
skønsmanden, civilingeniør jørgen møller har vedstået sin erklæring og
supplerende forklaret, at der ved udtørring af træ frigives syre, primært
eddikesyre, der er et stærkt opløsningsmiddel. tunge træsorter afgiver mere syre
end lette. syremængde, varme, fugtighed og ventilation er forhold, der påvirker
metallerne i et tørreanlæg.
da panelerne i det af sagen omfattede tørreanlæg er af stål, er det antagelig
rust, der kan ses på billederne af tørreanlægget, men det er ikke helt sikkert.
der ville sandsynligvis også være sket angreb på en aluminiumsplade, hvorved der
ville forekomme et hvidt pulver, men dette ses ikke så let.
en forzinket stålplade er mere sårbar overfor fugt end aluminium. det havde
derfor kunnet betyde en forskel, hvis der var leveret i aluminium i stedet for
stål. i løbet af en årrække vil der forsvinde et ydre lag på den nederste del af
stålpanelerne, der er mest udsat for fugt. en konstant påvirkning med eddikesyre
                                      - 12 -
vil medføre en korrosion på 1/10 mmm pr. år. forbindelsen mellem skum og pladen
vil måske også løsnes.
helle jørgensen har forklaret, at hun den 25. september 1995 var tilstede under
læsningen hos lindab, og at der blev læsset i tre containere fra klokken 13 til
klokken 22.
procedure:
v.j. engineering har gjort gældende, at der er foretaget kontraktsmæssig
levering til nienkemper, herunder at der ikke foreligger en mangel derved, at
der er leveret plader af stål fremfor aluminium.
det til nienkemper leverede tørreanlæg svarer til det til virksomheden hardkop
leverede. nienkemper har tidligere besigtiget dette anlæg og udtrykt ønske om,
at det var netop et sådant anlæg, man ønskede.
nienkemper har bevisbyrden for, dels at der er mangler ved det leverede, dels at
dette har medført et tab. det fremgår af skønserklæringens besvarelse af
spørgsmål 2, at stål ved påkørsel, stød og slag perforeres mindre end aluminium.
skønserklæringen giver ej heller holdepunkter for den antagelse, at stålplader
har en kortere levetid end aluminiumsplader. nienkemper har i øvrigt forsømt at
foranstalte syn og skøn med en sagkyndigs besigtigelse af det leverede
tørreanlæg til dokumentation for, at der overhovedet er rust, tæring og buler i
panelerne. til dokumentation for, at der er lidt et tab, er det ej heller nok at
tilvejebringe en skrivelse fra pas timbers, hvorefter denne har tilbageholdt et
beløb. sammenfattende har nienkemper hverken ført bevis for, at der foreligger
en mangel eller, at der er lidt et tab.
ved at underskrive fragtlisterne af 25. september 1995 har nienkemper accepteret
og godkendt de leverede paneler. det må lægges til grund, at heinz nienkemper
har deltaget i læsningen af panelerne på nævnte dato fra kl. 13 til kl. 22, og
han må her have haft tilstrækkelig lejlighed til at foretage den fornødne
undersøgelse af varen. heinz nienkemper har under dette forløb ikke på noget
tidspunkt fremsat indsigelser eller bemærkninger om, at panelerne ikke var
kontraktsmæssige.
at heinz nienkemper har forsømt at foretage en sådan undersøgelse, som ordentlig
forretningsbrug tilsiger, afskærer i sig selv nienkemper fra at gøre
mangelsbeføjelser gældende, idet heinz nienkemper den 25. september 1995 burde
have konstateret, at panelerne var af stål.
                                      - 13 -
nienkemper har ikke afgivet rettidig og tilstrækkelig specificeret reklamation.
der er først reklameret i maj 1998 ved en neutral reklamation, hvilket er mere
end to år efter modtagelsen af leverancen. nienkemper har derfor også af denne
grund fortabt alle misligholdelsesbeføjelser.
nienkemper har gjort gældende, at det af v.j. engineering leverede anlæg er
mangelfuldt, dels fordi panelpladerne var af stål i stedet for aluminium,
hvorfor der ikke er leveret som aftalt, dels fordi pladerne har udviklet buler
og er begyndt at ruste, hvilke mangler slutkunden pas timbers ikke selv har
mulighed for at afhjælpe.
nienkemper har løftet bevisbyrden for manglernes tilstedeværelse. heinz
nienkempers forklaring, hvorefter det var afgørende for ham, at pladerne var af
aluminium, må lægges til grund. endvidere har skønsmanden oplyst, at der rent
faktisk består en væsentlig forskel på aluminium og stål, bl.a. f.s.v.a.
holdbarheden heraf og derved, at aluminium ikke ruster. afholdelse af syn og
skøn i ghana ville have medført uforholdsmæssigt store omkostninger og kunne i
øvrigt ikke anses for nødvendigt for at afklare sagens hovedspørgsmål, herunder
spørgsmålet, om der blev leveret i stål eller aluminium.
når denne bevisbyrde er løftet, har v.j. engineering bevisbyrden for, at buler
og rust i pladerne er uskadelige og uden betydning for anlægget, og et sådant
bevis er ikke ført af v.j. engineering.
at manglen medfører et tab for nienkemper er dokumenteret derved, at pas timbers
har tilbageholdt et beløb svarende til det i denne sag omtvistede. ved ordrebe-
kræftelsen af 28. juli 1995 fra lindab til v.j. engineering er det endvidere
dokumenteret, at det tilbageholdte beløb ikke overstiger panelpladernes værdi,
jf. niels aage iversens forklaring om, at panelpladernes pris udgør langt den
største del af nettoprisen anført i dette bilag.
nienkemper har ikke mistet adgangen til at gøre misligholdelsesbeføjelser
gældende som følge af manglende undersøgelse af panelpladerne. formålet med
heinz nienkempers tilstedeværelse i jels den 25. september 1995 var alene at
deltage i læsningen, ikke at foretage undersøgelse. der må lægges vægt på hans
forklaring, hvorefter nienkemper fik et nøglefærdigt produkt, og at han derfor
ikke fandt anledning til at foretage nogen form for kontrol af varen, der ifølge
kontrakten klart skulle være i aluminium. det bemærkes tillige, at niels aage
iversen har oplyst, at kun fagmænd kan se forskel på stål- og aluminiumsplader,
når stålproduktet har farven silvermetallic. af samme grund er der ikke under
læsningen i jels sket en godkendelse eller accept af varen, der forpligter
nienkemper.
                                      - 14 -
der er ej heller sket for sen reklamation overfor v.j. engineering. ifølge
konvention om internationale køb artikel 39, pkt. 1, skal køber reklamere inden
rimelig tid efter, at han har opdaget eller burde have opdaget manglen. køber
behøver ikke at specificere, hvilke misligholdelsesbeføjelser der gøres
gældende. ifølge artikel 38, pkt. 2, kan undersøgelsen af en vare, der efter af-
talen skal sendes, udskydes til efter varens ankomst til bestemmelsesstedet.
f.s.v.a. såvel rust og buler som levering i stål i stedet for aluminium
reklamerede pas timbers overfor nienkemper straks efter, at disse mangler blev
opdaget i ghana, og nienkemper viderereklamerede straks overfor v.j.
engineering. ifølge artikel 39, pkt. 2, skal køber som udgangspunkt under alle
omstændigheder give meddelelse til sælger inden 2 år efter varens faktiske
overgivelsesdag. denne frist er ligeledes overholdt.
retten skal udtale:
det lægges til grund, at der ganske kort tid efter opstillingen i ghana som
følge af varmepåvirkning opstod buler i de af v.j. engineering leverede
panelplader. endvidere lægges til grund, at omfanget af disse buler er øget lidt
i tiden efter opstillingen, men i øvrigt ikke kendes nøjagtigt. det er
ubestridt, at panelpladerne ikke er leveret i aluminium, men i stål med belæg-
ning, selvom det af ordrebekræftelsen til nienkemper fremgår, at levering skal
ske i aluminium, hvorfor den leverede ydelse må betegnes som ukontraktsmæssig.
de af v.j. engineering leverede panelplader var derfor behæftet med mangler.
heinz nienkemper har ikke i forbindelse med læsningen i jels den 25. september
1995 foretaget en egentlig undersøgelse af panelpladerne med den virkning, at
nienkemper er afskåret fra at gøre misligholdelsesbeføjelser gældende. det
bemærkes herved dels, at heinz nienkemper var tilstede i en helt anden
anledning, nemlig for at deltage i læsningen af varen, dels at det ifølge niels
aage iversen krævede en grundig undersøgelse at konstatere, at pladerne ikke var
af aluminium.
da levering til slutkunden pas timbers fandt sted i februar 1996, og da v.j.
engineerings skrivelse af 8. juni 1996 og nienkempers skrivelse af 31. juli 1996
kun kan forståes således, at der forinden disse tidspunkter har fundet
reklamation sted, må reklamation anses for at være sket inden rimelig tid efter,
at manglerne burde være opdaget, og dermed rettidigt.
efter skønserklæringen og afhjemlingen af skønsmanden kan det ihverfald ikke
ubetinget fastslåes, at den foreliggende mangel ved leverancen er værdifor-
                                       - 15 -
ringende, om end aluminium efter skønsmandens oplysninger antagelig i visse
henseender er mere resistent end stål. da det må lægges til grund, at nienkemper
havde en forventning om og lagde vægt på at modtage et produkt, der var udført i
aluminium og ikke bulede, findes der dog, under hensyn til at ydelsen var
ukontraktsmæssig, at burde tilkendes nienkemper et sådant forholdsmæssigt
afslag, at denne af den nedlagte påstand alene skal udrede 200.000 kr. med ren-
ter som påstået.
         t h i  k e n d e s   f o r  r e t :
sagsøgte, nienkemper maschinenbau g.m.b.h. & co. kg, betaler inden 14 dage fra
denne doms afsigelse til sagsøger, vald. jørgensen engineering a/s under
konkurs, 200.000 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 28. januar
1997, til betaling sker.
inden samme frist betaler sagsøgte 20.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøger
samt omkostningerne ved syn og skøn.
                    mette christensen
palle mikkelsen                         willy goldby
                               (sign.)
                   udskriftens rigtighed bekræftes
                 p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                       afsagt mandag den 16. november 2009
sag 116/2007
(2. afdeling)
atlantic 2 aps
(advokat steen jørgensen)
mod
asx 4078 aps
(advokat michael clemmensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 1. afdeling den 1. marts 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, peter blok, asbjørn jensen, poul
dahl jensen og michael rekling.
påstande
appellanten, atlantic 2 aps, har nedlagt påstand om, at indstævnte, asx 4078 aps, skal
betale 2.290.000 kr., subsidiært et mindre beløb, med rente fra sagens anlæg.
asx 4078 aps har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
ved skrivelsen af 9. maj 2005 fra cityhuset modtog atlantic 2 aps oplysning om salget af
den ejendom, i hvilken de lejede lokaler var beliggende. ved at sælge ejendommen uden først
at tilbyde atlantic 2 aps at købe den havde asx 4078 aps tilsidesat forkøbsretten i lejeafta-
lens § 19, og det påhvilede atlantic 2 aps uden ugrundet ophold efter modtagelsen af oplys-
ningen om ejendommens salg at reklamere over denne misligholdelse, såfremt selskabet øn-
skede at påberåbe sig forkøbsretten. atlantic 2 aps rettede imidlertid først ved skrivelsen af
20. september 2005 fra advokat erling halskov henvendelse til asx 4078 aps om spørgs-
målet, og højesteret finder, at atlantic 2 aps allerede som følge af for sen reklamation har
mistet sin ret til at påberåbe sig forkøbsretten.
højesteret stadfæster derfor landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal atlantic 2 aps betale 100.000 kr. til asx 4078 aps.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 4. november 2002 blev af skifteretten i sagen
p 37-01
ole otteslev
(selv)
mod
image application solutions
scandinavia a/s under konkurs
(advokat anne birgitte gammeljord)
afsagt sålydende
                                    d o m:
denne sag drejer sig om, hvorvidt et af anmelder, ole otteslev, i konkursboet anmeldt krav,
som forfaldt mere end 6 måneder før fristdagen, er søgt gennemført uden ugrundet ophold og
således har status i medfør af konkurslovens § 95, stk. 1, nr. 5, jf. nr. 1.
anmelder har nedlagt påstand om, at det af ham i konkursboet anmeldte krav har status i
                                                - 2 -
henhold til konkurslovens § 95.
boet, image application solutions scandinavia a/s under konkurs, har nedlagt påstand om, at
det af anmelder anmeldte krav med gældbog nummer 5 på 122.200 kr. rettelig har status som
et krav i medfør af konkurslovens § 97, og at procesrenter forfaldne efter dekretdatoen den 3.
april 1998 rettelig har status som et krav i medfør af konkurslovens § 98, nr. 1.
anmelder har taget bekræftende til genmæle over for anden del af boets påstand.
sagens omstændigheder er følgende:
anmelderen blev den 1. marts 1997 ansat som projektchef i image application solutions
scandinavia a/s.
på en generalforsamling den 18. juni 1997 besluttedes det at lade selskabet træde i likvidation.
selskabet trådte kort tid herefter i likvidation med advokat erik de fønns, cand. jur. esther
frida holst og advokat hartmann munck som likvidatorer.
ved skrivelse af 2. juli 1997 fra direktør i selskabet, claus mertz, til advokat erik de fønns
fremsendtes til videre foranstaltning bl.a. anmelders løn for juni 1997, idet advokat de fønns
var i besiddelse af anmelders skattekort.
ved skrivelse af 8. juli 1997 rettede anmelder henvendelse til advokat de fønns, idet han
endnu ikke havde modtaget løn for juni 1997.
ved skrivelse af 15. juli 1997 rettede anmelder påny henvendelse til advokat de fønns
vedrørende den manglende lønudbetaling, idet han samtidig bad om adgang til sine papirer på
selskabets adresse. ved skrivelse af 17. juli 1997 rykkede han påny.
ved skrivelse af 30. juli 1997 fra anmelder til advokat de fønns gjorde anmelder opmærksom
på, at han fortsat ikke havde fået sin løn for juni 1997, og at der ville blive indgivet
konkursbegæring mod image application solutions scandinavia a/s, såfremt beløbet ikke
straks blev udbetalt. samtidig anmodede han om betaling af løn for juli måned.
                                                 - 3 -
ved skrivelse af 31. juli 1997 til anmelder anmodede advokat de fønns denne om at fremsende
kopi af sine afregninger for marts, april og maj 1997, idet han var af den opfattelse, at
anmelder havde været ansat som selvstændig konsulent i selskabet og ikke som funktionær.
ved skrivelse af 26. august 1997 rettede anmelder henvendelse til advokat de fønns i
anledning af dennes skrivelse af 31. juli 1997. samtidig oplyste han, at han ikke havde
modtaget nogen meddelelse om, at selskabet skulle være trådt i likvidation, og at han,
sålænge han ikke havde modtaget en opsigelse, stadig var ansat i selskabet. endelig rykkede
han for lønudbetaling for juni og juli 1997. ved en anden skrivelse af samme dag til advokat de
fønns oplyste anmelder, at alle lønafregningsbilag befandt sig på selskabets adresse i farum.
anmelder tog herefter kontakt til advokat philip deleuran, som den 18. september 1997
afsendte en rykkerskrivelse til advokat de fønns.
ved skrivelse af 6. oktober 1997 til advokat philip deleuran oplyste advokat de fønns, at det
henstod som særdeles tvivlsomt, hvorledes anmelders ansættelsesforhold havde været, og at
likvidationsboet først ville kunne tage stilling til kravet, når man havde modtaget lønaf-
regninger/honorarafregninger fra anmelder.
ved skrivelse af 15. oktober 1997 til advokat de fønns oplyste anmelder, at alle
lønafregningsbilag befandt sig på adressen rådhustorvet, farum. anmelder anmodede samtidig
om, at lønudbetalingen blev bragt på plads.
den 9. december 1997 udtog advokat philip deleuran på vegne anmelder stævning ved
københavns byret mod image application solutions scandinavia a/s for et krav på 117.500 kr.
med tillæg af renter for manglende betaling af løn og provision. det fremgår af stævningen, at
anmelder modtog løn for marts, april og maj 1997, at likvidation blev kundgjort i statstidende
den 9. juli 1997, og at anmelder herefter betragtede sig som opsagt med fratræden 1.
september 1997. ved kendelse af 2. december 1998 henviste københavns byret sagen til
behandling ved sø- og handelsretten. den 19. marts 1998 afsagde sø- og handelsretten
udeblivelsesdom over image application solutions scandinavia a/s i henhold til anmelders
påstand.
den 25. marts 1998 indgav selskabet egen konkursbegæring ved sø- og handelsretten, og den
3. april 1998 blev der afsagt konkursdekret. som kurator udpegedes advokat anne birgitte
                                               - 4 -
gammeljord. ved skrivelse af 14. april 1998 anmeldte advokat philip deleuran et krav i boet på
122.200 kr. i henhold til konkurslovens § 95.
ved skrivelse af 17. oktober 2001 indstillede kurator det af anmelder anmeldte krav til
afvisning. den 1. november 2001 afholdtes møde til fordringsprøvelse på kurators kontor, hvor
anmelder gav møde, og ved skrivelse af 19. november 2001 meddelte kurator anmelder, at
indstillingen om afvisning af kravet opretholdtes, idet kravet ikke var fremmet uden ugrundet
ophold. den 27. december 2001 udtog anmelder herefter stævning mod boet ved sø- og
handelsretten.
partsforklaring:
anmelder har forklaret, at han den 10. juli 1997 blev bortvist fra sit arbejde for selskabet, og
han havde herefter ikke adgang til selskabets lokaler på adressen rådhustorvet i farum. de
lønsedler, advokat de fønns rykkede for, lå på selskabets adresse, og anmelder kunne ikke få
adgang til dem. han var på ferie fra slutningen af juli til slutningen af august 1997. han havde
et eller to møder med advokat philip deleuran forinden den 18. september 1997, da advokat
deleuran sendte den første rykkerskrivelse til advokat de fønns.
parternes procedure:
anmelder har til støtte for sin påstand gjort gældende, at han ikke har udvist passivitet, idet
han efter sin bortvisning den 10. juli 1997 har sendt en række skrivelser til selskabets
likvidator, advokat erik de fønns, som i starten ikke reagerede. advokat de fønns forhalede
sagen over for både anmelder og advokat philip deleuran. advokat de fønns havde indsigelser
mod kravet, idet han ikke uden videre ville lægge til grund, at der var tale om et lønkrav,
hvilket han tog op først over for sagsøger, senere over for advokat deleuran. anmelder kunne
ikke få adgang til de dokumenter, advokat de fønns efterspurgte.
boet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at kravet forfaldt mere end 6 måneder før
fristdagen, og at det ikke er fulgt op uden ugrundet ophold. anmelder var i omkring halvdelen
af den 5 måneders periode, der gik, fra kravets opståen til stævning blev indleveret, bistået af
advokat. der har ikke været berettigede indsigelser fra likvidators side over for kravet. efter lit-
                                              - 5 -
teratur og praksis skal en lønmodtager have gjort alt, hvad der inden for rimelighedens
grænser er muligt, for at kravet må anses for forfulgt uden ugrundet ophold, og hvis der pågår
forhandlinger mellem lønmodtageren og arbejdsgiveren, stilles visse krav til mængden og ind-
holdet heraf, for at lønprivilegium kan opretholdes. man har i det foreliggende tilfælde ikke haft
forhandlinger, der har ikke været tvivl om kravets eksistens, og man kunne have udtaget
stævning langt tidligere. der er ingen forhold, der kan berettige, at der er gået ca. 5 måneder
før stævningens indgivelse.
skifteretten skal udtale:
anmelder rettede kort tid efter den manglende udbetaling af løn for juni 1997 flere gange
henvendelse til likvidator, advokat erik de fønns, som i første omgang ikke besvarede
henvendelserne, og som efterfølgende ikke umiddelbart kunne anerkende kravet, idet
anmelders ansæt telsesforhold ikke var afklarede. i september 1997 rettede anmelder
henvendelse til en advokat, som tog kontakt til likvidator. ved skrivelse af 6. oktober 1997 til
anmelders advokat svarede likvidator, at anmelders ansættelsesforhold fortsat henstod
uafklarede. anmelder svarede likvidator den 15. oktober 1997, at han ikke havde mulighed for
at fremskaffe den dokumentation, som likvidator efterspurgte, idet en række af hans dokumen-
ter befandt sig på selskabets adresse, hvortil han ikke længere havde adgang, efter at han var
blevet bortvist. anmelder havde endvidere tidligere gjort likvidator opmærksom herpå.
anmelder udtog herefter den 9. december 1997 stævning mod selskabet.
det anførte forløb viser, at anmelder reagerede straks overfor likvidator, da lønnen for juni
1997 udeblev, og at han har reageret vedholdende og i et naturligt forløb i relation til
likvidators henvendelser. endvidere må det lægges til grund, at hans muligheder for at skaffe
den af likvidator ønskede dokumentation har været begrænsede, idet de ønskede dokumenter
befandt sig på selskabets adresse, hvortil han ikke længere havde adgang.
efter en samlet vurdering af disse omstændigheder finder skifteretten, at anmelder har søgt
kravet gennemført uden ugrundet ophold, hvorfor kravet har privilegium efter konkurslovens §
95, stk. 1, nr. 5, jf. nr. 1.
for så vidt angår renter efter dekretdagen er disse efterstillede, jf. konkurslovens § 98, nr. 1,
og anmelderen har også taget bekræftende til genmæle over for boets påstand herom.
                                               - 6 -
                         t h i k e n d e s f o r r e t:
det af anmelderen, ole otteslev, i boet image application solutions scandinavia a/s under
konkurs anmeldte krav med gældbog nummer 5 på 122.200 kr. har status i henhold til
konkurslovens § 95, stk. 1, nr. 5, jf. nr. 1.
procesrenter forfaldne efter den 3. april 1998 har status i henhold til konkurslovens § 98, nr. 1.
i sagsomkostninger for skifteretten betaler boet inden 14 dage 3.000 kr. til anmelderen.
                                    ole stryhn
                                      (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                   sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 4. juni 2002 blev af retten i sagen
h-0077-01
topdanmark forsikring a/s
(advokat lars rosenberg overby)
   mod
dhl worldwide express a/s
(advokat jes anker mikkelsen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
sagen vedrører spørgsmålet, om en forsendelse med computerdele (rammoduler) er
forsvundet ved tyveri foretaget af sagsøgte, dhl worldwide express a/s', medarbejdere,
således at sagsøger, topdanmark forsikring a/s, er berettiget til fuld erstatning for
forsendelsens værdi i medfør af luftfartsloven af 1985 § 113.
påstande
                                              - 2 -
sagsøger, topdanmark forsikring a/s, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, dhl
worldwide express a/s, tilpligtes at betale modværdien i dkk af usd 68.500 med fradrag af
dkk 4.351,44 med tillæg af procesrente fra 1. marts 2001.
sagsøgte, dhl worldwide express a/s, har påstået frifin- delse.
sagsfremstilling
indledning
dhl, som er et transportfirma, afhentede den 19. april 2000 en forsendelse med computerdele
- rammoduler - hos eurone technology b.v. i holland til levering til sahl memory agency,
danmark, som havde købt rammodulerne for usd 68.500. forsendelsen blev ikke
værdideklareret, og der blev ikke tegnet tillægsforsikring.
forsendelsen skete som lufttransport. dhl anvender et scanningssystem. det kan udledes
heraf, at stregkoden på en kopi af det fragtbrev, som dækkede forsendelsen, blev indscannet
på dhls lager i vallensbæk skærtorsdag den 20. april 2000 kl. 11.06. forsendelsen er
bortkommet.
topdanmark har som vareassurandør dækket sahl memory agencys tab.
dhl har betalt ansvarsbegrænsningsbeløbet efter luftfartslovens § 111, stk. 4, ialt dkk
4.351,44.
topdanmark har rejst krav mod dhl for det fulde erstatningsbeløb og har anført, at
ansvarsbegrænsningen ikke finder anvendelse, jf. luftfartsloven af 1985 § 113.
der er mellem parterne enighed om erstatningsopgørelsen.
sagens dokumenter
af shipment airwaybill af 19. april 2000 fremgår, at der ikke er tegnet tillægsforsikring for
forsendelsen, som ikke blev værdideklareret, og at indholdet heraf er "computerparts".
                                              - 3 -
det fremgår af en "detailed report", som kan udtrækkes af dhls edb-system, om pakkens
transport:
"date      time    location service     checkpoint details
              area
  _________________________________________________
april 19, 18:59   amsterdam -         shipment picked up
2000            netherlands, the
april 20, 01:59   brussels - belgium tranferred through brussels
2000                          - belgium
april 20, 07:02   copenhagen -        transferred through
2000            denmark           copenhagen - denmark
april 20, 08:18   copenhagen -        arrived at dhl facility
2000            denmark
april 20, 11:06   copenhagen -        shipment on hold"
2000            denmark
af anmeldelsesrapport af 5. maj 2000 fra glostrup politi fremgår:
"anmeldelsesdato/klokkeslæt
fredag den 05/05-2000 kl. 09.43
sagens art
tyveri af forsendelse fra pakketerminal
gerningssted
dhl
jydekrogen 14
2625 vallensbæk
sagens genstand
                                               - 4 -
en pakke indeh. div. ram til en værdi af 500.000. opgørelse følger. ingen mistanke
...
anmelder
timeleder carsten dybvik-nielsen...
"
i rapport af 29. maj 2000 fra glostrup politi anføres:
"customer relation coordinator katja kromann, dhl, jydekrogen 14, vallensbæk blev i dag kl.
1315 kontaktet af ka. anni petersen og undertegnede.
...
katja kromann forklarede videre, at forsendelser normalt blev pakket i containere, der fra
afsenderlandet blev scannet, således at hele containeren, der måske bestod af 200 pakker blev
scannet efter forseglingen.
når containeren, der passede ind i flyet, landede i kastrup, blev containeren på ny scannet
udvendigt.
når denne container således lidt senere ankom til dhl i vallensbæk, blev den kørt ind i et
lukket område og åbnet, hvorefter den enkelte pakke blev scannet.
..."
i politirapport af 30. maj 2000 anføres:
"sikkerhedschef carsten dybvik-nielsen, dhl, jydekrogen 14, vallensbæk blev i dag kl. 1030
kontaktet på dhl i vallensbæk efter forudgående aftale, idet han skulle fremvise de lokaliteter,
hvor pakken med de nævnte ram var blevet fjernet/stjålet.
afhørte fremviste derpå et større lagerlokale på ca. 1000m2, hvor der er flere
aluminiumsporte. lokalet består derpå af forskellige borde, hvor pakkerne bliver placeret i bure
efter at være blevet scannet.
den person, der scanner er også chauffør/kurer på pakkerne, dog ikke denne gang, idet der
var tale om helligdage.
                                              - 5 -
afhørte forklarede, at der havde været 10 mand på arbejde (se vedlagte bilag) skærtorsdag,
men grundet at den nævnte pakke først skulle køres ud om tirsdagen, var den blevet lagt hen i
"bunken" til tirsdag.
således kunne det teoretisk have været alle på stedet, der havde tilegnet sig pakken, ligesom
alle, der havde været i pakkeriet om torsdagen, der kunne have tilegnet sig den.
afhørte ville yderligere fremsende en liste over personer, der ifølge loggen havde haft adgang
til hallen/pakkemodtagelsen pgl. skærtorsdag.
i teorien kunne der være tale om rigtig mange mennesker, idet tidligere ansatte, der pt. var i
en anden afdeling også havde adgang til stedet i dag.
dette var derfor blevet ændret.
desuden ville der blive overvågning med videokamera på stedet efter denne episode.
...
han forklarede, at han på scanningen kunne se, at den nævnte pakke var ankommet til dhl
torsdag morgen omkring kl. 1100, hvor pakken var blevet scannet ind.
personalet, der mødte langfredag, havde på ny skulle scanne pakken ind kl. 0900, men da
havde den ikke været til stede, hvorfor gerningstidspunktet var:
fra torsdag den 200400 kl. 1100 til fredag 210400 kl. 0900."
i en standard incident report, som blev udfyldt til dhls interne brug den 8. maj 2000, anføres
det om hændelsen:
"description of incident
cph station recieves with truck cph2001 the above mentioned awb - due to
public holliday in dk the material is sorted on route level and aftet that
scanned oh [on hold] with remark holiday 250400. the oh checkpoint was created
at 11:00 hours am. the sorters finished the scanning and leaves cph station
around 14:00 hours (2 pm) - since then theres is no sign of shipment. this
indicates that shipments has disappeared between the time when the last
sorter left and the following morning where a new sort team arrived. that
day the shipment was lost!!!
findings/actions taken:
the incident has been reported to the local police authorities. further an
appointment has been made with phillips regarding setting up surveillance ca-
                                                - 6 -
maras in the cph station operation. this action has been taken in respect of
the employees working in the operation, to take away any suspision in the
future."
dhl har i fax af 12. maj 2000 til sahl memory agency anført følgende:
"...
med hensyn til vor efterforskning af forsendelsen kan jeg meddele, at vor efterforskning efter
en tabt forsendelse er særdeles omfangsrig, idet den inkluderer efterforskning på samtlige
stationer mellem afsendelsesstedet og modtagelsesstedet - såvel manuelt som elektronisk.
til trods for denne intensive eftersøgning er det til dato desværre ikke lykkedes os at lokalisere
forsendelsen, hvilket vi beklager dybt. vi må således, som tidligere skrevet, desværre erklære
dette colli tabt."
den politimæssige efterforskning blev den 26. marts 2001 sat i bero.
forklaringer
jens johansen har forklaret, at han er kundechef (customer interface manager) i dhl. han
har ikke ansvaret for transporterne, men er chef i operationelt regi.
en transport anno 2000 begynder med en bestilling af en forsendelse fra en kunde. dhl
kanaliserer elektronisk en bestilling om afhentning til en kurér, som henter pakken hos kunden.
oftest har kunden udfyldt eller udfylder en airwaybill med navne og adresser og indhold af
forsendelsen. på fragtbrevet er der mulighed for at tegne "shipment insurance", hvis der
ønskes en tillægsforsikring. kuréren verificerer herefter forsendelsen og fragtbrevet, og
kuréren kvitterer på fragtbrevet for modtagelse. kuréren indtaster afsenderens navn og for-
sendelsens vægt i en håndscanner og scanner forsendelsen. disse informationer downloades
senere fra håndscanneren til det centrale system sammen med oplysning om, at pakken er
blevet afhentet på det tidspunkt, scanningen skete. pakken påføres en kopi af fragtbrevet, hvil-
ket typisk bliver gjort af kuréren, men kan også gøres af kunden.
kuréren returnerer til et servicecenter med de afhentede forsendelser, som bliver afleveret,
typisk til en supervisor, der kontrollerer fysisk, at der modtages de forsendelser, der fremgår af
                                                - 7 -
scanneren. forsendelserne indgår herefter i "procesflowet" og bliver med rullebånd ført til
medarbejdere, der sorterer forsendelserne efter destination og vægt, og som scanner
forsendelserne ind igen. forsendelserne bliver herefter som regel placeret i en container, som
transporteres videre med lastbil. containeren og lastbilen scannes, så det fremgår af systemet,
at forsendelsen er lagt i lastbil.
en forsendelse, som modtages i holland - som i sagen her - vil typisk blive kørt til bruxelles,
hvor dhl har sit største sorteringssted. der vil normalt være så mange forsendelser til
danmark, at en container ikke vil blive åbnet i bruxelles, men vil gå uåbnet ud til flyet. det vil
derfor alene være containeren og ikke alle forsendelserne, der vil blive scannet. når
forsendelsen kommer til københavns lufthavn, vil containeren blive ført til dhls gateway
facility, hvor den på ny indscannes som modtaget. containeren kan her blive åbnet til
grovsortering af pakker til dhls ti servicecenter i danmark. når forsendelserne kommer til et
servicecenter, sorteres de i ruteorden til kurérerne, som hver får en bunke med forsendelser.
kuréren vil herefter lægge forsendelserne i ruteorden. kurérerne kender typisk 95% af
modtagerne på ruten. kuréren scanner forsendelserne med sin scanner, så det kan ses, at
forsendelserne skal ud med kurér. scanneren downloades, og der udskrives en leveringsseddel
i ruteorden. ude hos modtageren kvitteres for modtagelsen, og kuréren indtaster et ok og
modtagerens navn på scanneren.
hvis en kurér tager en forkert pakke med, vil det komme frem ved scanningen ved
afleveringen. det sker meget sjældent, at kuréren glemmer at scanne ind ved afleveringen
eller glemmer at taste kundens identitet ind. manglende scanning af en pakke vil typisk ske hos
kunder, hvor der afleveres mange pakker, fx den danske bank og eu-kommissionen.
fejlleveringer bliver opdaget ved, at kunderne ringer og fortæller, at de har modtaget en
forkert pakke. der bliver også fundet pakker, som er tabt under transport.
i den konkrete sag ser det på udskriften ud, som om containeren blev pakket ud, og at pakken
kl. 11:06 blev lagt on hold på lageret. det er den konkrete stregkode på fragtbrevet for
forsendelsen, som må være blevet scannet.
der er eksempler på, at et fragtbrev har sat sig fast på en anden forsendelse.
shipment on hold er en kode, der anvendes, når en forsendelse ikke skal udbringes straks. for
pakken med ram blev koden brugt, da det var helligdag. pakken kunne godt være blevet
leveret i påsken, hvis det var blevet bestilt. en forsendelse on hold vil typisk være sorteret i
                                               - 8 -
ruteorden og ligge i bunken, der skal køres ud af en kurér næste gang.
der modtages 100.000 til 120.000 pakker om måneden til fordeling i danmark - dog næsten
dobbelt så mange op mod jul. ved helligdage vil der ligge mange pakker på lagrene, da der vil
blive sendt det normale antal pakker fra lande uden samme helligdage. vallensbæk er det
største servicecenter, og han vil anslå, at der lå ca. 10.000 forsendelser i påsken 2000.
gennemsnitsvægten for en forsendelse er 2 kg.
det sker, at en pakke ryger ud af en container. transportsystemet betjenes af mennesker, og
der opstår fejl som fx., at en pakke scannes, men ikke bliver taget med af en kurér, eller ikke
kommer i den container, den ellers er blevet scannet ind i. fejlhåndteringer opdages, når
pakken scannes igen. pakker kan falde af transportbånd og forsvinde. store forsendelser på et
ton kan også forsvinde. fragtbrevskopien kan falde af, men så vil forsendelsen blive taget ud af
systemet af den grund. hvis en pakke er uden fragtbrevskopi, vil pakken blive åbnet for at
man kan se, om indholdet kan lede til afsenderen. ellers går pakken til bruxelles, og der bliver
taget billeder af forsendelsen, som bliver lagt på internettet med henblik på identifikation.
medarbejderne kan godt glemme at scanne en pakke. der går 500 - 700 forsendelser ud af
danmark årligt, som ved forglemmelse ikke bliver scannede.
der er ikke en liste, som lageret krydser modtagne forsendelser af på - man ved ikke på
lageret på forhånd, hvad man vil modtage.
dhl ansætter personer med forskellig baggrund, men en kurér kan typisk være en person på
et par og tyve år, som holder et par års sabbat efter studier. der er en del udskiftning af disse
medarbejdere. operationsmedarbejderne har gerne anden baggrund. dhl har haft krav om ren
straffeattest for medarbejdere de sidste 5-7 år. der er på verdensplan 15-20 medarbejdere,
der er opsagt på grund af tyveri. denne episode har ikke givet anledning til afskedigelser.
dhl i danmark har fået stjålet forsendelser af personer både udefra og indefra. medarbejdere
har stjålet mobiltelefoner, hvilket medførte, at en sikkerhedschef sagde en del ansatte op. det
er mellem 1 til 3 promille af forsendelserne, der modtages reklamationer om, fordi de er
midlertidigt eller permanent forsvundet. fejl opdages typisk, når kunderne retter henvendelse
herom.
den interne rapport, som er sendt til bruxelles, går videre op i dhls system.
                                               - 9 -
scanningerne kan følges af kunderne på internettet.
carsten dybvik-nielsen har forklaret, at han er di- striktschef i dhl's danske selskab, som
primært er oprettet til betjening af det danske marked. han var i påsken 2000 ansat i dhl og
var teamleader. han havde ansvaret for en afdeling og var sikkerhedsansvarlig, hvilket bl.a.
betød, at luftfartsvæsnet kunne kontakte ham omkring forsendelser.
han var til stede i bygningen den 20. april 2000, men deltog ikke i sorteringen. han kunne køre
ud, hvis nogen skulle have leveret i påsken.
den rapport over forsendelsen, som er fremlagt, viser, at lastbilen eller pakken er kommet til
lageret kl. 08.18. det er pakken, som er scannet ind kl. 11:06. pakken står on hold og er
formentligt blevet lagt på gulvet i lageret på et sted, hvor kuréren senere ville indfinde sig for
at lægge sin rute. der lå mange pakker på gulvet på grund af påsken, fordi forsendelserne
også kom ind i helligdagene. langfredag skulle personalet scanne pakkerne ind på ny, men da
blev forsendelsen ikke indscannet. der foretages daglige scanninger, for at det kan ses, hvor
pakkerne er, og at de ikke er "kommet ud at køre". ansatte går rundt med en scanner og
scanner pakkerne ind. pakken kan være forsvundet eller bare ikke være blevet indscannet, hvis
pakken er blevet overset. pakkerne skal scannes, når de tages ud på ruten, men det sker, at
en pakke overses. en pakke, som er glemt, vil så blive scannet ud, når den leveres hos kun-
den. der er ikke noget dobbeltcheck på, hvilke pakker der skal ud.
fragtbreve kan falde af eller sætte sig fast på andre pakker.
da forsendelsen med ram manglede, blev lokalerne under søgt, og de steder, som pakken
havde passeret, blev kontaktet. han mener ikke, at systemet er så fint, at det er uden
betydning at undersøge manuelt, om en pakke kan findes.
den interne rapportering, der er sket til bruxelles, er en standardindrapportering af afvigelser.
rapporten bliver lagt i en database, og rapporteringen har intet med efterforskningen at gøre.
han anmeldte den forsvundne forsendelse til politiet, og politirapporten svarer til, hvad han
talte med betjenten om. det tog nogen tid, før han foretog anmeldelsen, da det skulle
undersøges, om pakken var på lageret eller var blevet væk undervejs. han mente, at den
forsvundne forsendelse skulle anmeldes til politiet, fordi dhl havde en dialog med politiet på
forhånd. dette input gav han til peter tranbæk, som traf beslutning om, at der skulle ske
                                              - 10 -
politianmeldelse. anmeldelsen skete, da muligheden for tyveri forelå. ram blev kaldt "sort
guld" på det tidspunkt. der var mange, som gerne ville stjæle ram, som var letomsættelig. der
var ikke tegn på indbrud på lageret. han mener ikke, at bortkomsten behøver at skyldes tyveri.
der var ikke nogen medarbejder, som man havde mistanke til.
det var ikke muligt at udtrække en liste som nævnt i politirapporten over, hvem der havde haft
adgang til lageret. han så ikke andre tilstede i lageret den 20. april 2000 end dem, der skulle
være der.
der har kun været én episode, hvor ansatte har været involveret i tyveri i de to år, han har
været sikkerhedsansvarlig. sagen vedrørte stjålne mobiltelefoner.
hvis der var blevet tegnet en shipment insurance, ville pakken være blevet behandlet på
samme måde. pakken ville også da blive placeret på gulvet med de andre pakker.
der er nu opsat overvågningskameraer på lageret for at fjerne enhver mistanke til personalet.
procedure
topdanmark har anført, at forsendelsen er forsvundet på grund af forhold udvist af dhls
medarbejdere, og at topdanmark blot behøver at sandsynliggøre, at dette er den mest
sandsynlige forklaring på pakkens forsvinden. bevis kan føres ved, at alternative grunde til
pakkens forsvinden kan udelukkes som mindre sandsynlige.
pakken eller dog genparten af fragtbrevet er ubestrideligt kommet ind på dhls lager i
vallensbæk. det kræver flere fejl for, at det kan antages, at andet end dhls medarbejderes
forhold kan være skyld i pakkens forsvinden. hvis det antages, at mærkaten skulle være
kommet på en forkert pakke, vil denne forkerte pakkes forsvinden kræve, at den forkerte
pakke med den rigtige mærkat ikke er blevet scannet ved gennemgang af lageret og ved ru-
teplanlægningen og heller ikke er scannet ved afleveringen, og at ingen har modtaget den
forkerte pakke med den rigtige mærkat. de samme forhold skal gælde for, at den rigtige pakke
med den rigtige mærkat kan blive væk, uden at det skyldes dhls forhold. det kan forekomme,
at pakker falder af under transport, eller at kuréren glemmer at scanne ved udkørsel. det
forekommer også, at en pakke afleveres, uden at der foretages scanning, men dette er
uendeligt sjældent. sandsynligheden for, at alle disse omstændigheder foreligger samtidig, er
                                               - 11 -
uendelig fjern og under alle omstændigheder mindre end 50%.
der er efterfølgende sat videokameraer op på lageret, hvorfor dhl må have haft en
fornemmelse af, at pakken forsvandt på grund af en medarbejder. tilsidst blev forholdet også
anmeldt til politiet. pakken indeholdt tyveritækkelige varer - "sort guld". at politiet ikke kunne
finde en konkret medarbejder at mistænke, er uvedkommende for ansvaret efter luftfartsloven.
det er derfor ubetænkeligt at lægge til grund, at pakken er blevet stjålet på lageret, og det må
være en ansat, der har gjort det. dhls gode kontrolmuligheder og præcise scanningssystem er
på den måde med til at løfte topdanmarks bevisbyrde, så dhl "lægger løkken om egen hals".
det forhold, at der ikke er sket værdideklaration, kan ikke tolkes som accept af risiko og slet
ikke som accept af en risiko for, at varen kan blive stjålet af dhls medarbejdere.
værdideklaration ville heller ikke have medført en ændret behandling af pakken.
efter luftfartsloven skal der blot være ansvar hos én, som transportøren hæfter for, for at
transportøren er ansvarlig for bortkomsten. praksis efter søloven kan derfor ikke finde
anvendelse.
dhl har anført, at dhl har anerkendt ansvaret for bortkomsten og har betalt erstatning op til
begrænsningsbeløbet efter luftfartsloven af 1985. topdanmark har gjort gældende, at
ansvarsbegrænsningen ikke finder anvendelse, hvilket topdanmark må godtgøre. topdanmark
har påstået, at forsendelsen må være blevet stjålet af en af dhls ansatte, hvorfor topdanmark
må føre bevis for dette, og at gerningsmanden er en af dhls medarbejdere.
luftfartslovens § 113 svarer til sølovens § 283. ved fortolkning af søloven er der enighed om,
at der kun kan kræves mere end begrænsningsbeløbet i ekstreme tilfælde. bevisbyrden for
forsæt er den samme i luftfartsloven som i søloven.
det er ikke tilstrækkeligt, at et ansvarspådragende hændelsesforløb er mere end 50%
sandsynligt. man kan ikke komme uden om de særlige ansvarsregler ved at slække på
beviskravene. når topdanmark mener, at tyveri er mere end 50% sandsynligt, afslører det, at
man ikke har bevis for tyveri. politiet mente ikke, at man kunne komme videre med sagen, og
foretog end ikke yderligere afhøringer.
der er mange andre muligheder for, hvordan forsendelsen kan være bortkommet end ved
                                              - 12 -
tyveri. forsendelsen kan være blevet forlagt, blevet borte på transportbåndet eller afleveret til
en forkert modtager uden scanning, ligesom mærkaten kan være faldet af. det er ikke dhls
opgave at pege på, hvad der ellers kunne være sket med forsendelsen, men bortkomsten kan
skyldes mange andre forhold, som er ubelyste. baggrunden for, at dhl har installeret
kameraer på lageret, fremgår af vidneforklaringerne.
afsenderen havde mulighed for at værdideklarere forsendelsen og betale tillægsfragt.
afsenderen måtte kende til de generelle betingelser for transporten. sagen er et klart eksempel
på, at der må ske en risikoafvejning, og her havde afsenderen muligheden for at tegne en til-
lægsforsikring, hvilket kunne afkrydses på fragtbrevet.
da topdanmark ikke har godtgjort, at der foreligger forhold, som kan gennembryde
ansvarsbegrænsningen, må dhl frifindes.
rettens afgørelse:
bevisbyrden for, at forsendelsen med ram-moduler er bortkommet ved tyveri fra dhls lager i
vallensbæk foretaget af en eller flere ansatte hos dhl, påhviler topdanmark, og for at
bevisbyrden kan anses løftet, skal tyveri være den overvejende sandsynlige årsag til for-
sendelsens bortkomst. topdanmark har gjort gældende, at andre årsager til bortkomsten ikke
er sandsynlige. retten finder, at bevisbyrden for, at bortkomsten skyldes tyveri, kan løftes
uden, at tyveri konkret bevises, men ved, at det bevises, at alle andre muligheder for bort-
komst sammenlagt er mindre sandsynlige. topdanmark har den fulde bevisbyrde for, at dette
er tilfældet.
retten har ikke grund til at betvivle de forklaringer, som er afgivet af jens johansen og carsten
dybvik- nielsen. således finder retten, at der ikke har været noget grundlag for konkret
mistanke om, at pakken er blevet stjålet, ligesom der bortset fra en enkelt bort- komst ikke
har været mistanke om, at der blev stjålet fra lageret. der befandt sig på lageret i påsken 2000
omkring 10.000 pakker, og efter det oplyste bortkommer omkring 1 til 3 promille af alle
forsendelser. det fremgår af forklaringerne, at forsendelserne udelukkende kontrolleres
gennem scanningerne, og at der ikke er supplerende kontrol ved manuel optælling eller
lignende.
på baggrund af udskrift af foretagne scanninger vedrørende forsendelsen kan det lægges til
                                               - 13 -
grund, at den stregkode, som skulle dække forsendelsen af ram-moduler, blev indscannet på
dhls lager i vallensbæk den 20. april 2000 kl. 11.06. om der herfra med nødvendighed kan
sluttes til, at forsendelsen, som indeholdt ram-moduler, dermed var kommet frem til lageret,
afhænger af, om det kan udelukkes, at fragtbrevet med stregkoden blev påsat en forkert pakke
i forbindelse med forsendelsen, eller at fragtbrevet under forsendelsen blev sat på en anden
pakke.
det kan ikke udelukkes, at den indscannede pakke befandt sig i lageret den 21. april 2000 eller
senere, selv om pakken ikke blev scannet ved gennemgangen af lageret denne dag kl. 9.00.
pakken kunne være blevet væk på lageret eller overset ved scanningen, hvilket efter det
oplyste var forekommende.
der kan heller ikke helt bortses fra muligheden af, at pakken efter påsken er udleveret til
transport uden udscanning og herefter er blevet tabt eller udleveret til en uberettiget
modtager.
retten finder derfor ikke, at det er bevist, at der kan bortses fra andre muligheder end tyveri
ved bortkomsten af forsendelsen, eller at det er bevist, at summen af sandsynligheden for
sådanne muligheder sammenlagt må være så begrænsede, at tyveri er den overvejende
sandsynlige forklaring på forsendelsens bortkomst.
                                thi kendes for ret:
sagsøgte, dhl worldwide express a/s, frifindes.
i sagsomkostninger betaler sagsøger, topdanmark forsikring a/s, inden 14 dage til sagsøgte,
dhl worldwide express a/s, kr. 32.000.
                                 mette christensen
kai frederiksen                                                 eigil pedersen
                      - 14 -
              (sign.)
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den