text:
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 13. februar 2012 i sag nr. bs 7a-1151/2009:
a a/s
mod
b
sagen blev anlagt den 21. april 2009 af a a/s som sagsøger mod b som sagsøgt. sagen er
behandlet parallelt med en sag om ophævelse af en konsulentaftale mellem de samme parter
bs 1917/2009. sagerne er blevet hovedforhandlet sammen den 13. og 16. januar 2012.
denne dom afgør den sag, a a/s har anlagt.
b var i 10 år ansat og aktionær i a a/s. han opsagde sin stilling med fratræden med udgan-
gen af august 2008. derefter indgik parterne en konsulentaftale, hvor b forpligtede sig til efter
sin fratræden at bistå med markedsføring og teknisk salgssupport og udvikling af as medar-
bejderes kompetencer, så de kunne varetage de opgaver, b hidtil havde udført. b måtte side-
løbende påtage sig opgaver for andre, som ikke havde modstridende interesser med a.
a ophævede aftalen ved et brev af 18. november 2008 fra as advokat til b. ophævelsen blev
begrundet med, at a havde opdaget, at b havde kopieret ” …hele mapper, der befinder sig på
det aktive drev på selskabets server…det må herefter antages, at de har foretaget denne kopi-
ering med henblik på at kunne anvende oplysningerne, efter de var fratrådt deres stilling i
selskabet. …der foreligger derved en overtrædelse af markedsføringslovens § 19, stk. 1…”
udover at bortvise b har a anmeldt b til politiet og fået nedlagt et fogedforbud. politiet har
ikke taget stilling til anmeldelsen. lovligheden af fogedforbuddet og en senere beslaglæg-
gelse afgøres i denne dom. dommen i den anden sag afsiges samtidigt med denne dom.
fogedretten i roskilde afsagde den 3. april 2009 følgende kendelse i fs. 10.2-2281/2009
mellem samme parter:
”…
parternes påstande:
under denne forbudssag, der er indbragt for fogedretten den 19. februar 2009 har rekvirenten
a a/s endeligt nedlagt påstand om:
principalt, at det forbydes rekvisitus direkte eller indirekte, være sig som ansat eller som selv-
stændig næringsdrivende, at indkøbe, afsætte eller formidle eller på nogen anden måde del-
tage i indkøb og afsætning af carrageenan- og alginatblandinger indtil den 1. december 2011,
subsidiært i et af fogedretten fastsat tidsrum.
subsidiært, at det forbydes rekvisitus direkte eller indirekte være sig som ansat eller som selv-
stændig næringsdrivende i samarbejde med compañia española de algas marinas s.a.
(ceamsa), x-firma aps, selskabets indehaver k samt h, at indkøbe, afsætte eller formidle
eller på nogen anden måde deltage i indkøb og afsætning af carrageenan/alginat og carragee-
                                                 - 2 -
nan/alginatblandinger indtil den 1. december 2011, subsidiært i et af fogedretten fastsat tids-
rum.
rekvisitus, b, har nedlagt påstand om at sagen nægtes fremme.
kendelsen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 b, jf. §
218 a, stk. 2.
sagens baggrund:
b har været ansat hos rekvirenten, der producerer alginat- og carrageenanblandinger, tilsæt-
ningsstoffer til fødevareindustrien. han blev ansat i 1998. han sagde op i juli 2008, og par-
terne indgik en konsulentaftale af tre måneders varighed. i november fandt rekvirenten ud af,
at rekvisitus havde kopieret store mængder oplysninger fra rekvirentens server, oplysninger
han havde lovlig adgang til, og konsulentaftalen blev ophævet med øjeblikkelig virkning.
denne sag drejer sig om hvorvidt rekvisitus har handlet i strid med markedsføringslovens §
19
under sagen er afgivet forklaring af f, b, l, e, g, m og j af gav behørigt formanede forkla-
ringer.
f, bestyrelsesformand i a a/s har blandt andet forklaret, at han er uddannet akademiingeniør
i kemi og har været i denne branche siden 1985. han startede i q-firma, en virksomhed i val-
lensbæk, hvor han var ansat i 10 år, men da de flyttede det meste af virksomheden til bru-
xelles, valgte han at starte for sig selv og stiftede a a/s.
alginat og carrageenan er levnedsmiddeltilsætningsstoffer, der udvikles af tang. stofferne
opfører sig forskelligt, det ene gelerer ved opvarmning, det andet ved tilsætning af et kemika-
lie.
carrageenan og alginat produceres i mange forskellige lande, blandt andet canada, chile og i
østen, men har meget forskellige egenskaber alt efter, hvor de kommer fra, hvilke tangsorter
de er sammensat af og hvilken måde, de er behandlet på.
a får carrageenan leveret som et hvidt pulver. de får ca. 10-12 forskellige typer fra forskel-
lige lande i asien. tangen bliver hos producenten høstet, tørret og kemisk behandlet. a sen-
der ingen varer videre direkte, men blander dem og laver deres egne produkter. pulveret blan-
des med salte og forskellige gums – fortykningsmidler – eksempelvis johannesbrødkernemel,
og as opgave er at finde den ideelle sammensætning til det enkelte produkt, så hver kunde har
sin egen opskrift. tangen fra de forskellige lande har forskellige egenskaber, hårdhed osv.
carrageenan anvendes særligt i kødprodukter, men også i tandpasta, katte- og hundemad på
dåse, torskerogn, duftkegler, medicinkapsler og meget andet. det opfører sig meget som gela-
tine, men er velegnet til produkter, som af hensyn til jøder og muslimer ikke må indeholde
gelatine, da gelatine produceres af svin. carregeenan bruges også for at undgå iskrystaller i is,
der halvsmelter på vej hjem fra supermarkedet, og atter lægges i fryseren, for at undgå at cho-
koladepartiklerne falder til bunds i kakaomælk og meget andet.
a har også kunder, der blander det af a til kunden udviklede produkt med forskellige krydde-
rier, og sælger det videre til kunder i kødindustrien til pølser, skinker o.a.
                                               - 3 -
a udvikler ca. 250 - 300 nye recepter om året, hvoraf ca. 10 % bliver til reelt salg. man har
således nu ca. 2.600 recepter, hvoraf de ca. 300 er i brug. udviklingsafdelingen benytter ek-
sempelvis et minianlæg til produktion af skinker til brug for deres forsøg, og opskrifter på
hvorledes virksomhedens produkter kan anvendes er offentlige, men naturligvis ikke opskrif-
terne på deres blandinger. kunden henvender sig f.eks. til a, hvis de gerne vil starte en pro-
duktion af skinker. a fortæller, hvordan man laver skinken og sælger carrageenan til at blande
i. en anden mulighed er, at kunden allerede får leveret et carrageenanprodukt fra et andet sted,
og at a gerne vil tilbyde et alternativ. a får en prøve af konkurrentens produkt udleveret af
kunden og prøver på at finde frem til recepten. det er muligt at lave analyser af blandingspro-
dukterne. alle fabrikanter har deres egne laboratorier, og f kender ikke nogen steder, hvor
man kan få lavet analyser ude i byen. det kræver særlig kendskab til tang og området for car-
rageenan at lave disse analyser. rekvirenten har fire medarbejdere ansat, der næsten ikke la-
ver andet end at dechifrere de andre producenters produkter. alle fabrikanter har deres egne
laboratorier, og f kender ikke nogen steder, hvor man kan få lavet den slags analyser ude i
byen. de har prøvet det for ti år siden, det kostede 70.000 kr. og tog tre måneder.
der er ikke mange virksomheder på markedet for carrageenan. der er 15 – 20 fabrikker i
asien, bortset fra ”garageproducenterne”, der sælger carrageenan, og ca. 10 virksomheder i
europa. heraf 2, som også producerer fra grunden, resten laver carrageenanblandinger lige-
som a, det er for dyrt at producere i europa. a har især to store konkurrenter, hvor den ene er
det spanske selskab compañia española de algas marinas s.a. (ceamsa). her står konkur-
rencen særligt på et produkt som a har 2/3 af sit marked på.
han kom i kontakt med b omkring 1990, da han blev ansat i q-firma. b arbejdede der i 2 år
og kom til a i 1998. samarbejdet mellem dem var rigtig godt. a har haft nogle meget gode år,
og det har været bs fortjeneste. da b sagde op den 25. juli 2008, var det en stor overraskelse.
der blev indgået en konsulentaftale, som direktør j stod for. han ved ikke, hvor meget b la-
vede for firmaet som konsulent. de var på en rejse sammen til moskva til en udstilling. b ar-
bejdede for a, som betalte rejsen, men brugte meget tid på x-firma aps, og det undrede ham,
at a skulle betale hele rejsen.
han vidste dengang, at x-firma arbejdede med en blanding af alginat og et produkt, der laves
af svin, men det var ikke dengang en konkurrent.
10-øren faldt først, da han på en rejse til østen fik den bærbare computer med, som b havde
til rådighed. han kunne se, at der havde været foretaget kopieringer, som derefter var lagt i
papirkurven, uden at være slettet helt. b havde ikke adgang til serveren, når han var på rejse,
men han var koblet op til mailsystemet og kunne på sit kontor hos a, opdatere computeren
med det seneste nye. da han så disse kopieringer af filer, blev han meget overrasket. de
havde haft et godt samarbejde, og b havde oplyst, at han ikke skulle arbejde med carrageenan.
som konsulent havde han ikke brug for alle de kopierede laboratorieprøver og salgsoplysnin-
ger.
de var klar over, at b som konsulent også skulle arbejde for x-firma, men han havde gjort det
helt klart, at han ikke skulle arbejde med carrageenan, og alginatblandinger var så lille en del
af as salg, at de efter omstændighederne havde accepteret det.
                                                 - 4 -
de bad b aflevere de oplysninger, han havde brændt, og de fik nogle ting tilbage, de ikke
havde bedt om. nogle ting lå på et usb-stik andet på en dvd, og a havde ikke dvd'er i firmaet.
b havde et usb-stik til brug for arbejdet. han ved ikke, om usb-stikket er udleveret af a.
i dag er b ansat hos x-firma aps og samarbejder efter fs viden med det spanske firma
ceamsa, som blandt andet har kunder i tyskland. tidligere har dette firma haft kunder i
østen, mens a har haft kunder i tyskland. tyskland er en stor kunde i branchen og rekviren-
ten har halvdelen af sit marked der. h, som både f og b kender, sagde op i det firma, han har
arbejdet for i 20 år blandt andet som sælger af as produkter, og fortalte, at han skulle arbejde
for x-firma og for ceamsa med salg af produkter i tyskland østrig og frankrig. h er en
dygtig sælger og har været rundt hos alle as kunder i tyskland og præsentere x-firma og
ceamsa. h er en dygtig sælger, han kender ingen recepter, men han kender as produkter. d
det ville ikke være noget problem, hvis b skulle arbejde som sælger for en råvareproducent,
arbejde med indkøb, afsætning og formidling af den rene råvare, men b har været leder af
deres laboratorium. viden om andres produkter ved brug af analyser kan kun fås, når det
kombineres med årelang erfaring indenfor området. ellers kan man ikke uden videre analy-
sere sig frem til blandingsforholdene, men hvis man har opskriften fra en konkurrent, kunne
man hurtigt henvende sig til konkurrentens kunder og lave det samme produkt. det er om-
kostningsfuldt, at finde de forskellige tangtyper og et kæmpe forspring at have opskriften. a
har også hos producenterne fået lavet produkter specielt til dem, bla. fra en frabrik i korea.
det a gerne vil beskytte, er deres blandinger/opskrifter særligt på carrageenanprodukter.
samtidigt vil de gerne beskytte oplysninger om hvor a køber ind henne. prisniveauet har væ-
ret stabilt de sidste 25 år, og har så haft et sving op og et ned det sidste år. det er ikke sikkert,
at de priser, der gjaldt i efteråret 2008, er brugbare i dag, men det er vigtigt at have kendskab
til de tidligere priser. alginat har kun en omsætningsprocent på ca. 2 % hos a.
b havde delvist en viden om carrageenanblandinger fra før, han startede hos a. der er tale om
unik kemisk viden, når man taler om carrageenanblandinger, men viden om de grundlæg-
gende egenskaber ved disse produkter er ikke unik.
f har ikke personligt registreret, at b har arbejdet i strid med deres aftaler, men han har hørt
det fra andre.
hvis man ser på produkter i supermarkedet, kan man se hvilke tilsætningsstoffer der er i pro-
duktet henvende sig til kunden og spørge, om de vil have et bedre tilbud. der er ingen i bran-
chen, der beskytter deres opskrifter ved patenter, det kræver en nyhedsværdi, og man kan ikke
beskytte sig mod at andre kopierer ens produkter, men de vil gerne beskytte sig mod at andre
decideret bruger deres opskrifter. produkterne er kemisk standardiserede og har fået e-numre.
der er flere forskellige tangtyper, men det er det samme e-nummer uanset blandingen af
tangtyper.
b har blandt andet forklaret, at han startede i lære som butiksslagter i vestjylland i 1980, da
han var 15, han blev uddannet slagter og tog derefter uddannelsen som levnedsmiddeltekniker
i roskilde. efter at have arbejdet nogle år, kom han tilbage til slagteriskolen i den afdeling,
der uddanner levnedsmiddelteknikere. her arbejdede han meget med hydrocolloider og lavede
mange forsøg sammen med en anden lærer, som da var den, der vidste mest om hele dette
område i danmark. alginat og carrageenan er del af en gruppen af stabilisatorer/gums/ hy-
drokolloider.
                                               - 5 -
hos q-firma, hvor han mødte f, lavede han bl.a. forsøg med kød og carrageenantyper og
forsøg med tunfisk. da virksomheden flyttede til belgien, fik han job i århus, hvor han solgte
sojaproteiner til kødvarer. man leger konstant med disse produkter, og udvikler hele tiden nye
produkter.
han blev ansat i a i maj 1998 og har været med til at udbygge virksomheden. sidste sommer
ville han have nye udfordringer. han sagde op sidst i juli til udgangen af august. han ville
gerne prøve noget andet, men ville gerne hjælpe med overgangen for a og havde allerede
booket møder og rejser for a, og derfor blev han, nu som konsulent. han skulle også arbejde
for x-firma. der var da forhandlinger om, at x-firma skulle have lov at forhandle nogle car-
rageenanprodukter i rusland for a, det blev dog ikke til noget.
i november 2008 besluttede han at fortsætte i x-firma som direktør og mulig partner. x-firma
har i mange år arbejdet med forskellige proteinløsninger, bl.a. af ko- og kalveskind, og sælger
bl.a. en blanding af alginat og proteiner. alginat- og proteinområdet er det største område for
x-firma.
der er tale om en meget lille branche. det blev hurtigt kendt, at han arbejdede hos x-firma.
mange kunder henvendte sig til dem og ville gerne lave aftaler med firmaet. x-firma blev af
ceamsa tilbudt en leverandøraftale på blandt andet et stort område i tyskland.
efter brevene fra rekvirentens advokat har han været meget opmærksom på ikke at overtræde
markedsføringsloven. det materiale han havde, har han leveret tilbage. han har dog mistet en
dvd, som han derfor ikke kan aflevere.
x-firma arbejder på den måde, at de får prøver fra forskellige kunder, sender disse til spanien
og får dem testet i deres laboratorier, og får så et alternativ, de kan tilbyde kunden. der er ikke
tale om en videnskab, der ikke kan læres på forholdsvis kort tid, og bl.a.. i rusland er det nu
kun muligt at sælge råvarer og ikke blandinger, for de laver dem selv. der er altså mange på
området, der kan lave dette ud fra de oplysninger, man på normal vis kan opsamle i marken.
det tager normalt en uge til 14 dage at udvikle et nyt produkt som alternativ til det, man gerne
vil efterligne.
han ville gerne have arbejdet videre med a, men da dette ikke var kommet op at stå, og x-
firma fik et tilbud fra ceamsa, ville de ikke sige nej til at samarbejde med en stor verdens-
omspændende virksomhed. de arbejder med proteinblandinger, proteinblandinger med hy-
drocolloider og nu fibre.
x-firma vil ikke konkurrere med a, så ville de have taget imod nogle af tilbuddene fra de asi-
atiske leverandører om at få leveret fra dem og ikke have startet et samarbejde med
ceamsa, da de blev kontaktet af dem.
80-90 % af produkterne, der sælges i europa, er simple blandinger, resten er de sofistikerede.
de gode forhandlere, eksempelvis as tyske samarbejdspartner, fik, hvis de spurgte, oplyst
blandingsforholdende i nogle af produkterne.
alginat og carrageenan er råvarer, der kan købes mange forskellige steder i verden. det er
muligt at få oplyst, hvem der har købt hvad og til hvilken pris af producenterne i asien. pro-
                                                - 6 -
ducentprisen er ikke sigende for, hvad prisen til kunden vil blive, da der er mange andre ele-
menter, der spiller ind - ligesom på alle andre områder.
han har løbende overvejet, om han skulle forlade a og starte på noget andet. de sidste år har
han overvejet det mere end tidligere og har fået tilbud fra flere forskellige steder. han havde
selv mange forskellige planer, da han opsagde sin stilling. han overvejede at blive fodbold-
træner mere seriøst, og han havde også fået tilbud fra flere forskellige andre firmaer. da han
sagde op, fortalte han f, at han ikke vidste, hvad han skulle, men at han ikke skulle arbejde
med carrageenan, hvilket han på det tidspunkt heller ikke troede, han skulle. da x-firma fik at
vide, at han ville forlade a og fortsætte som konsulent, ville de også gerne have ham til at
være konsulent for dem.
han er stadig kun direktør i x-firma, men er tilbudt at blive partner. han har startet firmaet …
aps, der har lagt penge i x-firma, hvor de er 5 ansatte, tre sælgere, en administrator og en
servicemedarbejder. h er den ene sælger. han var tidligere ansat hos as tyske forhandler z-
firma gmbh & co. kg., der også har aktier i a.
han tog kopierne den 16. juli 2008, til back-ups derhjemme, og kan erkende at have kopieret
alle de filer rekvirenten har fremlagt udskrifter vedrørende. han arbejdede mange steder fra
og skulle bruge dem, når han skulle forberede sig, ud at rejse eller fik kundehenvendelser.
han har altid haft meget materiale på sig, siden han første gang købte et usb-stik. så kunne
han svare på de forskellige spørgsmål, der kunne komme fra kunder både om aftenen og i
weekenden. oplysninger om laboratoriemetoder, skal han brug hvis han får henvendelse fra
en kunde, der har fået en klage fra sin kunde. det er umuligt at huske, og i hans nye konsulent
job var det en måde at skille tingene ad. så havde han et usb-stik til hver ”arbejdsgiver”. han
har ikke altid haft den computer med, han havde fra a, men ofte sin egen. han kunne ikke på
forhånd vide, hvad han skulle bruge og gik ikke så meget op i, hvad han skulle stå for, og
hvad a skulle stå for. han husker ikke, hvor han var, da han tog kopierne, om han var der-
hjemme eller på kontoret. han kan ikke huske præcist, hvornår han havde ferie i sommeren
2008, men mener, det var i starten af juli. han husker, at der skete en masse ting i hans ferie.
bl.a. mistede a en stor kunde i rusland.
han vidste, at h havde opsagt sin stilling, da han selv opsagde sin stilling hos a. han ved
ikke om h allerede havde kontakt til x-firma, da han opsagde sin stilling. ceamsa har, kan
han se med den insiderviden, han nu har, en del meget store kunder i tyskland, men ikke så
store kunder som a.
de arbejder på en sober måde, han benytter den viden om produkterne, han har erhvervet
gennem sit mangeårige arbejde på området. han benytter ikke de oplysninger, han har kopie-
ret fra a. han har ikke længere oplysninger fra a, og han har ikke gemt dem hverken på
hardware eller på nettet og har ikke videregivet dem til andre. ceamsa laver analyser på
forskellige produkter i deres laboratorier i spanien, og tilbyder derefter produkter til forskel-
lige kunder. det er rigtigt, at det naturligvis vil være nemmere at levere et produkt, hvis man
har opskriften. x-firma producerer ikke selv produkterne, men fungerer som sælger af de pro-
dukter, som ceamsa laver.
hvis han havde haft onde hensigter, ville han have slettet sine spor efter sig, da han kopierede
oplysningerne.
                                               - 7 -
l har blandt andet forklaret, at han har kendt b siden 96, da de arbejdede sammen i århus. i
dag er han bestyrelsesformand i danetto polska, der arbejder med import, salg og distribution
af tilsætningsstoffer til fødevare industrien, herunder carrageenan i bred forstand. i oktober
2008 blev han kontaktet af b. vidnet havde ledt efter noget, der svarede til et produkt, dani-
sco producerer. b er i ls øjne en slags ekspert på området, og derfor ville han kontakte ham.
det var specifikt om dette produkt, der sælges i stor stil i polen. de talte også generelt om
samarbejdsmuligheder. han mener, at de også talte generelt om samarbejde.
vidnet var hos x-firma i første uge af marts 2009. det skulle have været i december 2008,
men det blev først i marts. han skulle mødes med sin partner i danetto ingredients, men part-
neren blev syg, så han benyttede lejligheden til at mødes med b. han vidste, at b ikke læn-
gere arbejdede i a, men kendte ikke hans nærmere tilknytning til x-firma, om han var part-
ner, medarbejder eller hvad han var. han fik at vide, at han kunne tale med k. han talte med
k om et samarbejde indenfor animalske proteiner, hydrocolloider og funktionelle blandinger
af de to. derudover talte de både handelsmæssigt og finansielt samarbejde mellem x-firma og
danetto polska. vidnet søgte og søger stadig efter produkter, han kan købe med henblik på
videresalg, og ville gerne være kunde i x-firma. under dette møde, blev der talt med k, om
hvad x-firma beskæftigede sig med, bl.a. animalske proteiner, hydrocolloider, og funktionelle
blandinger af de to - blandinger, der også kunne indgå i andre blandinger. han kender ikke til
as nuværende produktion, men tidligere havde a efter hans viden hverken disse proteiner
eller de funktionelle blandinger, men specialiserede sig indenfor hydrocolloider. l ville kunne
få hydrocolloider fra x-firma, som givetvis konkurrerer med a. formålet med hans besøg var
at opnå en ny og god leverandør af carrageenan. hvis han kunne få et samarbejde i gang an-
gående proteiner, ville det også være fint.
han kender ikke x-firma standardprodukter, men tidligere, da han samarbejdede med b, da
han var i a, foregik det på den måde, at de fik nogle prøver fra polske kunder, sendte pro-
duktet til a, som analyserede det, og foreslog et af deres standardprodukter. hvis der var tale
om et stort kvantum, fremstillede de et kopiprodukt. han var glad for denne fremgangsmåde,
og medbragte derfor 6 produkter. prøverne var fra polske producenter. l bad på forhånd kun-
derne om ikke at nævne priser og ikke nævne leverandører. prøverne var leveret og pakket af
de pågældende kunder, og blev leveret sådan. l kan ikke udelukke, at nogle af prøverne kom
fra a, men han ved det ikke. efterfølgende fortalte han x-firma, hvilke polske producenter
prøverne kom fra.
k fortalte, at hele hydrocolloidafdelingen skulle høre under b, og at han skulle stå for alt,
hvad der havde med hydrocolloider at gøre. x-firma var interesserede i at starte et samarbejde
med danetto polska. de blev enige om, at alle priser var ab fabrik, og at mindsteleverancen
var 500 kg. svarende til en palle. generelt fik han et godt indtryk af aftalen og af x-firma,
som kunne matche hans behov. de talte om produktnavnene hos x-firma og deres indbyrdes
orden. man kunne også forestille sig, at danetto polska kunne komme med et navn. han fik
det indtryk, at hele handelsmåden skulle aftales med b.
l har ikke talt med b om navne, og har heller ikke talt med ham om det videre samarbejde, da
han fik at vide, at x-firma snarest ville vende tilbage til ham. derefter fik han at vide af sin
partner, at det var blevet spurgt, om han ville vidne i sagen.
han har ikke talt med b efter mødet. der har været mailkontakt om de vareprøver, han havde
efterladt.
                                               - 8 -
danetto polska køber ikke varer fra a, men carrageenan spiller en rolle i de funktionelle
blandinger, der produceres af danetto ingredients, som er en del af danetto. sidste år, solgte
de ikke ren carrageenan. i 2006 og 2007 har de solgt alginat, som blev leveret til l af hans
tidligere partner.
e har blandt andet forklaret, at han er administrerende direktør i danetto a/s, der sælger en-
keltingredienser og laver blandinger efter recept til fødevareindustrien. en kunde som f.eks. a
kunne komme til danetto med recepten og bede dem om at blande ingredienserne. derefter
sælger danetto dem, eller kunden sælger dem selv. han har arbejdet sammen med b fra 95 til
98 og har haft kontakt med ham inden for den sidste tid, hvor de talte om et eventuelt partner-
skab i danetto med k og x-firma. de havde det første møde den 18. juli 2008 og senere den
23. juli. de talte om at lave blandinger for x-firma og for danetto til nye og eksisterende
kunder. b og x-firma skulle købe 49 % af aktierne i danetto, og x-firmas produkter skulle
trækkes med over. det var hans indtryk, at b var i en igangværende opsigelsesperiode. de
talte om omsætning og kundegrundlag og vidnet vidste, at x-firma havde mange hundrede ton
blandinger, som de fik blandet eksternt, der kunne trækkes med over, og med bs store eks-
pertise kunne der optimeres på eksisterende blandinger og udvikles nye.
b og k gav ham indtryk af, at de var ved at danne et nyt selskab sammen med en fra bhj,
som så skulle købe sig ind i danetto. han nævnte derefter, at h også skulle være en del af x-
firma. b nævnte ikke, at han skulle være konsulent for andre virksomheder.
et par uger efter det andet møde, skrev han en mail til b og k. han havde fået tre opringnin-
ger tirsdag, onsdag og torsdag aften, fra k. det var lange samtaler, og han fornemmede, at der
var noget galt, og han valgte at stoppe der. hans indtryk var, at der var tale om en fjendtlig
overtagelse.
b havde nævnt for ham, at han skulle på nogle rejser for a i konsulentperioden. han fortalte,
at han selvfølgelig skulle lave arbejde for a, men at han samtidigt også ville lave opsøgende
arbejde for x-firma.
b spurgte, om han måtte kontakte l med tilbud om at starte et samarbejde. det sagde vidnet,
at han godt kunne. han forstod, at der skulle være tale om carrageenanblandinger i samarbej-
det med danetto polska.
danetto blander produkterne fra kunder, der kommer med ingredienser og opskrifter. der bli-
ver altid underskrevet fortrolighedsaftaler med kunderne. det er alfa omega for virksomhe-
derne, at de kan beskytte deres recepter hele vejen igennem produktionen. det kræver lukkede
systemer.
der gik lang tid, og så kontaktede b ham for at høre, om danetto kunne pakke noget kartof-
felmel for en russisk kunde.
det er hans fornemmelse, at x-firma skal i gang med at konkurrere med a, primært på områ-
det for carrageenan- og alginatblandinger.
b virkede til at være godt tilfreds sit nye job.
                                                - 9 -
det var ham, der oprindeligt inviterede b og hans kone over for at se fabrikken. både for at
vise b fabrikken, og for at få et samarbejde med a, hvor b da havde en position. besøget blev
ikke til noget.
da han tog kontakt igen var det i forbindelse med, at han havde mistet sin tidligere partner,
dennis, og nu skulle bruge en, der besad viden på det applikationstekniske, som dennis havde
gjort, og han ville gerne have b ind som partner. hvis han var ved at afvikle sit arbejdsforhold
til a, var det ikke illoyalt at indlede et samarbejde.
b har ikke direkte henvist til recepter, tal, kundelister eller anden intern dokumentation fra a i
forhandlingerne med e.
danetto laver mere end 1.200 - 1.400 tusind tons blandinger. ingen er ren carrageenan, men
carrageenan indgår vel i ca. halvdelen med ca. 10 -14 blandinger. carrageenan er et højt spe-
cialiseret produkt. ikke mange kender de forskellige carrageenan-råstofprodukter, der sælges
fra de enkelte lande, forskellene kommer både fra de naturlige forhold og fra den behandling,
der sker efterfølgende, tørringen og den kemiske behandling, tilsætningen af forskellige salte i
forskellig mængde. efter hans opfattelse er der ikke mange, der kan lave carrageenanblandin-
ger. derfor er den viden om opskrifterne, de enkelte virksomheder har, meget vigtig for dem.
danetto er ikke kunde hos a og arbejder heller ikke for dem.
g har behørigt formanet forklaret, at han er administrerende direktør for z-firma gmbh & co
kg og har været det siden 1994. z-firma handler primært med 3 forskellige produktgrupper:
farmaceutiske virkningsstoffer, tilsætningsstoffer til levnedsmidler og tilsætningsstoffer til
foderstoffer.
z-firmas forbindelse til a er lang, og den første blev knyttet til f, da han i sin tid var i q-
firma, hvor de repræsenterede firmaet i tyskland inden for de samme produktgrupper som
med a i dag, så de har samarbejdet i 25 år, al den tid g har arbejdet i z-firma.
på området for carrageenan har a langt den største del af det tyske marked.
vidnet kender h og har kendt ham i mere end 20 år. g var med til at ansætte ham dengang.
de første par år brugte han som salgsassistent med at lære området at kende. h er ikke læn-
gere ansat i z-firma. han sagde op i marts 2008 og havde et års opsigelse. han fratrådte den
31. januar 2009, efter de i december 2008 havde lavet en aftale om afslutningen af hans an-
sættelsesforhold.
h arbejder i dag for x-firma enten som partner eller ansat. han besøger de hovedkunder, som
også hørte til hans primære kunder i tyskland indenfor kødprodukter. han præsenterer pro-
dukter fra as portefølje og også produkter fra en anden producent i danmark. det drejer sig
ikke om produkter produceret hos a, men om produkter, der kemisk og i anvendelse er ens
eller sammenlignelige med as produkter. vidnet har ikke grund til at tro, at h startede på
dette før januar 2009. han overvejede ikke at fritstille h, som tidligere havde sagt op, hvor
han var endt med at vende tilbage, så vidnet regnede med, at han også denne gang ville vende
tilbage. h gjorde ikke noget for at ændre på dette indtryk.
vidnet kan ikke bekræfte, at der er tale om identiske produkter, men kun at z-firmas sælgere
har fået at vide af kunderne, at produkterne er identiske med de produkter, de tidligere købte
                                                - 10 -
af a. de har senest fået dette at vide for 2 uger siden. og for en uge siden blev en kunde til-
budt en proteinblanding identisk med den de tidligere havde leveret fra en anden producent.
han kender dog ikke til at produkterne er blevet analyseret, og at man derfor skulle kunne
sige, at de er 100 % identiske.
m har blandt andet forklaret, at han er ansat som timelønnet it-medarbejder i a. han kan se,
at den 26. juni kl. 15.45 er det tidligste tidspunkt, der er lagt noget vedrørende a, på den re-
turnerede usb-nøgle. den har således tilsyneladende ikke været i brug før dette tidspunkt.
sidste overførsel er sket i oktober 2008. kopieringen er sket over en relativ kort periode.
usb-nøglen kan have været formateret. han ved ikke, om b normalt havde en usb-nøgle på
sig, når han rejste. den computer, b havde til rådighed, er koblet til serveren, når den er på
kontoret, men når man fjerner den fra kontoret, har man en kopi af serveren fra dette tids-
punkt.
en fil på usb-nøglen indeholdt en liste med de forskellige opskrifter under mappen a.
b spurgte ham i sommers, hvordan det nu var, man brændte en cd.
j, administrerende direktør i a har blandt andet forklaret, at han har været ansat i a i et år.
han blev ansat som direktør.
konsulentaftalen med b kom i stand, da f ringede til j og fortalte, at b havde sagt op og godt
kunne tænke sig en konsulentaftale magen til den, der var indgået med en tidligere medarbej-
der.
aftalen blev indgået mellem de to i august 2008. det var vidnet selv, der konciperede aftalen.
han tilbød b 6 måneder, men b ville gerne nøjes med 3 og derefter være fritstillet. det hand-
lede meget om overdragelse, og om at lukke igangværende projekter, inden han forsvandt.
b oplyste, at han ikke havde et job på hånden, og at han ikke vidste præcis, hvad han ville.
han ville prøve noget andet, og talte om at starte som fodboldtræner. under konsulentaftalens
forløb skulle han bruge ca. 50 procent af sin tid på a. han havde samme adgang til serveren,
som han hele tiden havde haft.
b havde ikke nogen konkurrenceklausul under sin ansættelse hos a, og det ville derfor være
meningsløst i forbindelse med konsulentaftalen. han ville hellere skrive nogle betingelser for
samarbejdet ind i ansættelsessaftalen, bl.a. ville han vide, hvem b skulle arbejde for som kon-
sulent. b nævnte x-firma, og vidnet havde ikke noget problem med det, da han ikke da så x-
firma som en konkurrent til a. nye klienter skulle godkendes. der blev lavet en specifik plan
for, hvad b skulle lave i sin konsulenttid.
.
der er tale om stort set samtlige oplysninger om firmaet, dets produkter og kunder, som er
kopieret. alle forsøg på at matche konkurrenternes produkter, al den testning, der er arbejde
med og alle opskrifter. når man logger af serveren på kontoret om aftenen, har man en kopi af
serveren med sig.
i dag er x-firma med h meget aktiv på det tyske marked. markedet er presset i dag. der er en
stor kamp om ordrerne. ceamsa var på markedet i forvejen, men nu har de set muligheden
for at forøge deres markedsandel ved at samarbejde med x-firma.
                                               - 11 -
vidnet har selv rejst i tyskland, da han ikke har ansat en salgschef efter b, og han erfarede, at
x-firma kom med mere end han havde troet, de ville. de kom bl.a. med carrageenanblandin-
ger, med samarbejdet med ceamsa, som er as største konkurrent, og de kom ind på det
tyske marked, som ceamsa ikke tidligere har været en stor spiller på. der var flere kunder,
der syntes, det var lige groft nok at præsentere sin efterfølger den ene dag og næste dag sælge
konkurrentens produkter, som h havde gjort.
der var et konkret indhold i forhold til hvilke opgaver, b skulle lave for a. efter messen i
rusland i midten af oktober 2008, fik vidnet mistanke om, at der foregik noget med x-firma.
han fik oplysninger om, at b havde travlt med andet end as forretninger bl.a. møder for x-
firma. vidnet påtalte overfor b, at det ikke var rimeligt, at a betalte for hele rejsen, når han
også lavede arbejde for x-firma, men der var ikke lang tid tilbage af konsulenttiden, og det
var unødvendigt at blive uvenner over nogle flybilleter og hotelophold.
han kan ikke bevise, at b har misbrugt nogen af de oplysninger, han har fra a i det arbejde
han laver idag.
parternes anbringender:
rekvirenten har til støtte for sin påstand anført, at rekvisitus efter sin forklaring har kopieret
rekvirentens materiale i det omfang rekvirenten har påstået. han har foretaget kopiering kort
tid før sin opsigelse og igen under sin ansættelse som konsulent. et forbud er et foreløbigt
retsmiddel og det kræves kun, at det er sandsynliggjort, at rekvisitus vil misbruge, de oplys-
ninger han uberettiget har sat sig i besiddelse af.
x-firma aps har ikke tidligere været en konkurrent for rekvirenten, men er blevet det, fordi
de nu også har ansat h, der hidtil har solgt rekvirentens produkter i tyskland for rekvirentens
tyske forhandler. hertil kommer at x-firma aps har indledt samarbejde med rekvirentens
største konkurrent, spanske ceamsa. der er således sammen sat et team der på alle måder vil
være i stand til at udnytte oplysningerne om rekvirentens kunder, opskrifter m.v.
b har ikke fået tilladelse til at kopiere rekvirentens fortrolige oplysninger og har ikke kopieret
noget før den 16. juli 2008. han talte sammen med k fra x-firma aps. med e fra danetto
a/s om samarbejde den 18. juli 2008, to dage efter kopieringen, og der holdtes endnu et møde
den 23. juli 2008. på dette tidspunkt vidste man ikke hos a, at b havde planer om at sige op.
rekvirenten er beskyttet af markedsføringslovens § 19, hvorefter rekvisiti retmæssige kend-
skab til rekvirentens erhvervshemmeligheder ikke ubeføjet må viderebringes eller benyttes.
x-firma aps har ikke tidligere været en konkurrent for rekvirenten, men er blevet det. b er
blevet direktør, de har ansat h, der hidtil har solgt rekvirentens produkter i tyskland for re-
kvirentens tyske forhandler, og x-firma aps har indledt samarbejde med rekvirentens største
konkurrent, spanske ceamsa. der er således sammen sat et team der på alle måder vil være i
stand til at udnytte oplysningerne om rekvirentens kunder, opskrifter m.v.
det er evident, at as oplysninger om kunder, priser og særligt recepter er erhvervshemmelig-
heder, der skal beskyttes, da de er vitale for as virksomhed.
det er selvsagt en fordel at have en recept, fiks og færdig, frem for at skulle bruge kostbar tid
og analyser på at finde den rette blanding til netop den kunde om hvem man i øvrigt også har
                                                - 12 -
alle relevante oplysninger fra i de af rekvisitus kopierede filer, ligesom det er en fordel at have
kundenavne og priser.
enhver medarbejder med eller uden konkurrenceklausul skal overholde markedsføringslovens
regler og b tager ikke vare på de ham i hans ansættelse hos rekvirenten betroede hemmelig-
heder, hvilket understreges af det efterfølgende forløb med x-firma og vidnet gs forklaring,
hvorefter det tyske marked allerede er påvirket hs arbejde for x-firma og ceamsas mu-
ligheder for at levere den ønskede vare. der skal handles nu for at undgå stor skade for rekvi-
renten.
det er nødvendigt at et forbud skal vare så længe som der er behov for beskyttelse og der ikke
grundlag for at påstå at rekvirentens beskyttelsesbehov skulle være kortere end de tre år der er
anført i markedsføringsloven. konsulentaftalen ophørte den 1. december 2008, derfor skal
forbuddet regnes fra denne dato
henset til forholdets klarhed og grovhed er sikkerhedsstillelse unødvendig, subsidiært skal
den fastsættes under hensyn til rekvisiti indkomstforhold før og nu.
rekvisitus har til støtte for sin påstand anført, at en forbudssag er en meget indgribende sag
for den der rammes, både personligt og økonomisk. derudover angriber man den fri konkur-
rence og man må derfor som rekvirent nøje overveje, hvad ens påstand er.
efter bevisførelsen har rekvirenten skåret halvdelen af sagen væk. det der er tilbage i sagen
nu, er blandinger.
denne sag består af flere delelementer. handlingen, hvor oplysningerne bliver kopieret er
politianmeldt. b kopierede oplysningerne i sin egenskab af konsulent. der var ingen datapoli-
tik eller andre retningslinjer, hvorefter han ikke måtte tilegne sig denne viden. han havde fri
adgang til disse oplysninger, som han hver dag kunne opdatere ved opkobling til virksomhe-
dens server.
det vigtige er, om han bruger oplysningerne efter sit ophør i virksomheden. det er ikke en-
gang dokumenteret, at han stadig er i besiddelse af disse oplysninger. det vigtige er imidlertid
om han bruger dem eller har videregivet dem. her vil man lave et anticiperet forbud. man har
ikke bevist, at han har brugt oplysningerne eller har givet dem videre.
i en forbudssag skal formuleringen af påstanden være helt stringent. f har forklaret, at alginat
ikke er noget problem. ingen af vidnerne har talt om alginat, udelukkende om carrageenan.
allerede fordi der ikke er dokumenteret noget om alginatblandinger, kan man ikke medtage
dette i påstanden. der er ikke fremlagt noget om blandinger eller opskrifter på produkter der
indeholder alginat.
tilbage står carrageenan. hvis man googler denne ingrediens, kommer der over 70.000 hits.
det giver ingen mening at nedlægge et forbud. b rører ikke ved de recepter, han har kendskab
til fra sin tidligere arbejdsgiver, det er ikke nødvendigt. a har selv 4 medarbejdere siddende,
der analyserer konkurrenternes produkter, så det kan andre også. en stringent påstand ville
have indeholdt alle de 2600 recepter, man ville forbyde brugen af.
b ville have slettet sporerne efter sig, hvis han ønskede at gøre noget kriminelt. han spørger
it-medarbejderen, hvordan han brænder cd'er, hvis han ville foretage sig noget kriminelt. sa-
                                               - 13 -
gens oplysninger understøtter bs forklaring om, at han ikke havde til hensigt at skade a. de
vidner, der har afgivet forklaring i dag, har nærmest bekræftet, at der ikke har været anvendt
oplysninger fra a. g, der afgav forklaring fra z-firma, havde ikke selv erfaret nogen af de
ting, han fortalte. det er alt sammen noget, han har hørt fra sine sælgere. der er blevet forkla-
ret en masse om h, men ham går a ikke efter. man har ikke kunnet koble h og b sammen
hverken ved e-mails eller anden kontakt. l er ikke engang kunde hos a, og kunne ikke oplyse
andet, end at han har haft et møde med b. alt i alt har a ikke dokumenteret, at b er i besid-
delse af nogen viden, han ikke har haft via sit almindelige ansættelsesforhold ligesom det ikke
er bevist, at han har brugt oplysninger på en måde, der skader a.
en så bred og ubestemt påstand ikke kan danne grundlag for et forbud.
fogedretten skal udtale:
det bemærkes indledningsvist, at b ikke er omfattet af en konkurrenceklausul og derfor har
fri adgang til at søge beskæftigelse, også i konkurrerende virksomheder eller starte selvstæn-
dig konkurrerende virksomhed. han er også berettiget til at rette henvendelse til potentielle
kunder i branchen, uanset om de har tilknytning til rekvirenten eller ej, såfremt henvendelsen
sker uden anvendelse af erhvervshemmeligheder, der er undergivet beskyttelse i medfør af
markedsføringslovens § 19.
det kan efter rekvisiti erkendelse lægges til grund, at han elektronisk har kopieret mapperne
på rekvirentens server vedrørende blandt andet marketing, kvalitetskontrol, forskning og ud-
vikling, salg, konkurrentprøver, laboratoriemetoder, kvalitetsstyresystemer, færdigvarer og
herunder også samtlige rekvirentens ca. 2600 opskrifter.
rekvisitus har ved at kopiere så omfattende og for en stor del for rekvirenten vitale oplysnin-
ger kort før sin opsigelse og under sin ansættelse som konsulent skabt en formodning for il-
loyale hensigter. rekvisiti forklaring om baggrunden for at have foretaget denne kopiering
svækker ikke denne formodning. når hertil kommer rekvisiti efterfølgende ansættelse som
direktør i x-firma aps, selskabets ansættelse af h, en for rekvirenten vigtig sælger på det
tyske marked, og selskabets samarbejde med rekvirentens største konkurrent, sammenholdt
med vidnet gs forklaring om, hvad der nu synes at ske på det tyske marked, finder fo-
gedretten, at rekvirenten har sandsynliggjort, at rekvisitus ubeføjet vil viderebringe eller be-
nytte rekvirentens erhvervshemmeligheder, jf. markedsføringslovens § 19, det være sig op-
skrifter, salgspriser, laboratoriemetoder, kundeoplysninger, forskningsresultater, m.v.
når henses til den unikke viden, det giver at sidde inde med kombinationen af alle disse op-
lysninger, finder fogedretten ikke, som af rekvisitus anført, at rekvirentens principale påstand
er for bredt formuleret, men finder det godtgjort, at de handlinger, der ved rekvirentens prin-
cipale påstand søges forbudt, strider mod rekvirentens ret, at det som foran anført er sandsyn-
liggjort, at rekvisitus vil foretage de handlinger, der søges forbudt, ligesom formålet vil for-
spildes, såfremt rekvirenten henvises til at gøre sin ret gældende ved almindelig rettergang, jf.
retsplejelovens § 642.
herefter tages rekvirentens principale påstand til følge, idet forbuddet nedlægges for en peri-
ode af tre år fra rekvirentens ophævelse af parternes samarbejde den 18. november 2008, jf.
markedsføringslovens § 19, stk.2.
                                                - 14 -
rekvirenten skal stille sikkerhed for den skade og ulempe rekvisitus kan påføres ved forbud-
det med 1. 400.000 kr., jf. retsplejelovens § 644. fogedretten har derved taget udgangspunkt i
rekvisiti årlige indtægt i forhold til den tid, der vil gå frem til endelig dom i justifikationssa-
gen.
thi bestemmes:
såfremt rekvirenten, a a/s, senest den 8. april kl. 12.00 stiller sikkerhed på 1.400.000 kr.,
nedlægger fogedretten fra dette tidspunkt følgende forbud:
det forbydes rekvisitus, b, direkte eller indirekte, være sig som ansat eller som selvstændig
næringsdrivende, at indkøbe, afsætte eller formidle eller på nogen anden måde deltage i ind-
køb og afsætning af carrageenan- og alginatblandinger indtil den 18. november 2011.
fogedretten bemærkede, at rekvirenten skal anlægge justifikationssag inden 2 uger efter, at
forbuddet er nedlagt, jf. retsplejelovens § 648, stk. 1, jf. § 634.
…”
efter a a/s havde stillet sikkerhed for 1.400.000 kr. blev forbuddet nedlagt 8. april 2009.
efterfølgende foretog fogedretten en beslaglæggelse hos b i medfør af retsplejelovens § 645,
stk. 2.
forløbet er beskrevet i fogedrettens efterfølgende kendelse af 30. juni 2010:
”…
                                         k e n d e l s e:
på baggrund af et forbud nedlagt den 8. april 2009 og på anmodning fra rekvirenten a a/s
har fogedretten den 23. november 2009 med henblik på opretholdelse af forbuddet beslaglagt
it-udstyr samt elektroniske og fysiske dokumenter hos rekvisitus b.
parterne har nedlagt følgende:
påstande:
b har nedlagt påstand om, at den foretagne beslaglæggelse ophæves.
a a/s har nedlagt påstand om, at den foretagne beslaglæggelse opretholdes.
sagens omstændigheder:
den 8. april 2009 nedlagde fogedretten efter anmodning fra a følgende forbud med følgende
ordlyd:
"det forbydes rekvisitus, b, direkte eller indirekte, være sig som ansat eller som selvstændig
næringsdrivende, at indkøbe, afsætte eller formidle eller på anden måde deltage i indkøb og
afsætning af carrageenan- og alginatblandinger indtil den 18. november 2011."
                                              - 15 -
den 15. juni 2009 modtog fogedretten as anmodning om fogedrettens bistand til forbuddets
opretholdelse og beslaglæggelse med henblik herpå, jf. retsplejelovens § 645, stk. 2.
fogedretten besluttede herefter, at sagen kunne fremmes uden forudgående underretning af b.
det fremgår således af fogedbogen fra den 24. juni 2009, at:
"der fremlagdes begæring om fogedrettens bistand til at opretholde det den 8. april 2009
over for rekvisitus nedlagte forbud.
rekvirenten redegjorde for begæringen og anmodede om, at der uden meddelelse til rekvisi-
tus sker beslaglæggelse af rekvisiti computer(ere), dvd-er, cd-er og usb-sticks jf. retsplejelo-
vens § 645, stk. 2. hun henviste herunder til de fremsendte mails, der ligeledes fremlagdes.
efter de i mailsene foreliggende oplysninger, henset til at rekvisitus har foretaget digital ko-
piering af rekvirentens oplysninger som anført i fogedrettens kendelse og henset til, at der i
forbindelse med mailkorrespondancen er anvendt computer, lægges det til grund, at det af
rekvirenten anførte it-udstyr har været anvendt til overtrædelse af forbuddet, ligesom det må
antages at ville blive anvendt til sådant formål, jf. retsplejelovens 645 stk. 2, hvorfor betingel-
serne for beslaglæggelse findes opfyldt.
...
på denne baggrund besluttede fogden, at tage rekvirentens begæring til følge. i første om-
gang således at udstyret beslaglægges med henblik på en undersøgelse af, om det har været
anvendt ved overtrædelse af forbuddet, og fogedrettens vurdering af, hvorvidt beslaglæggel-
sen kan opretholdes."
da b imidlertid ikke blev antruffet på sin adresse den pågældende dag, blev sagen udsat.
beslaglæggelsesforretningen blev herefter foretaget den 23. november 2009, hvor b var til
stede, og det fremgår af fogedbogen for dette møde, at:
"fogden beslaglagde materialet jf. retsplejelovens § 645, stk. 2
med henblik på at kunne genudlevere computerne og påny give adgang til e-mail-konti udle-
verde b sine passwords hertil.
fogedretten vil herefter ved dansk bevissikring gennemgå det beslaglagte materiale med
henblik på at kunne fjerne og særskilt lagre digitalt, hvad der må antages at være foretaget i
strid med det den 8. april 2008 kl. 12.00 nedlagte forbud. der kan herefter afholdes møde i
sagen påny, således at fogedretten kan tage stilling til evt. indsigelser fra rekvisitus vedrø-
rende konkret materiale."
det beslaglagte udstyr blev overdraget til dansk bevissikring.
forklaringer:
under sagen har f og b afgivet forklaring som parter i sagen. o har afgivet forklaring som
vidne.
                                              - 16 -
f har forklaret, at han i forsommeren 2009 fra e modtog kopi af de e-mails, som er fremlagt
som sagens bilag 1-4, som havde været udvekslet mellem e og b. han blev på den baggrund,
og også fordi b tidligere havde kopieret et omfattende materiale fra a, nervøs for at b over-
trådte det nedlagte forbud. han kontaktede derfor sin advokat for at få hende til at tage affære.
han har ikke talt med andre under sagen. navnlig har han ikke talt med dansk bevissikring.
han ved ikke om hans it-medarbejder, m, har talt med dansk bevissikring. han har ikke
modtaget dansk bevissikrings rapport før fredagen før dette møde.
f har supplerende forklaret, at dokumenter med betegnelsen ”asf” hos a indeholder analyser
af konkurrerende produkter. han kan genkende de konkrete mapper med denne betegnelse,
som er fundet i det beslaglagte materiale, som hidrørende fra a. han kan ikke huske, om det
er mapper, som er oprettet før eller efter forbuddet trådte i kraft. han kan ikke sige hvad ind-
holdet har været brugt til
b har forklaret, at han ikke blev bekendt med beslaglæggelsessagen, førend han åbnede døren
for fogeden den 23. november 2009 om morgenen. han så ikke rekvisitionen. han spurgte
fogeden om grundlaget. fogeden forelagde ham sagens 1-4. han bemærkede, at de heri om-
talte blandinger ikke var de samme, som var omhandlet i det nedlagte forbud. han blev ikke
opfordret til at kontakte sin advokat. fogeden beslaglagde og medtog en stationær og en bær-
bar pc, 20-30 cd-rommer, en kingston usb nøgle og nogle mapper. fogeden drøftede ikke
undersøgelsen omfang med dansk bevissikring eller instruerede denne om den tids- eller em-
nemæssige afgrænsning af undersøgelsen af indholdet af det beslaglagte materiale. han talte
umiddelbart efter med den repræsentant for dansk bevissikring, p, som havde været til stede
under beslaglæggelsen. de aftalte, at han kunne få sit fysiske udstyr tilbage et par dage efter,
når dansk bevissikring havde været det igennem. én eller to dage senere kom p med hans
pc’er og mapperne, men ikke usb nøglen. han fik en rå liste over det indhold, som dansk
bevissikring havde fjernet fra udstyret. han kunne således konstatere, at de havde fjernet et
helt bibliotek indeholdende alle dokumenter vedrørende hans virksomhed, c. så vidt han
kunne se, havde de kun fundet ét dokument fra a, en recept. p sagde, at han måtte henvende
sig til fogedretten. udover at selve fogedforretningen var ret ubehagelig både for ham og hans
familie, har beslaglæggelsen af materialet haft en del alvorlige konsekvenser: hans arbejde
med at opnå en række tilladelser fra rusland er blevet forsinket med to til tre måneder, han
kunne have mistet sit konsulentjob og han har ikke været i stand til at udarbejde årsrapport for
sin virksomhed, fordi alt regnskabsmaterialet har været beslaglagt. foreholdt oplysningerne
om, at der er fundet dokumentmapper med betegnelsen ”asf”, som angiveligt er en beteg-
nelse, som specifikt anvendes af a, i det beslaglagte materiale, forklarede b, at han bestemt
mener at have tilbageleveret alt materiale fra a. såfremt der er tale om et dokument fra a,
burde det naturligvis have været slettet. han arbejder for tiden som konsulent hos ..., som di-
stribuerer og sælger blandt andet carrageenan- og alginatprodukter. hans opgave er at sælge
og markedsføre proteinprodukter – men ikke de blandinger som forbuddet angår – i rusland
og ukraine. det kan ikke undgås, at ... konkurrerer med a. han har fra tid til anden modtaget
materiale fra ..., som kunne udgøre et problem i forhold til forbuddet. han konsekvent afvist
modtagelsen og bedt om ikke at få det tilsendt. vedrørende e-mail korrespondance har han,
efter at forbuddet er nedlagt, anvendt både en ... og en ... e-mail. ... er ...s moderselskab. her-
udover anvender han en hotmail, …hotmail.com, og en …e-mail, som dog alene automatisk
videresender til den førnævnte hotmail. den sidste adresse, som har været nævnt i denne
sammenhæng, og hvorfra der er beslaglagt e-mails, …@yahoo.dk, er hans hustrus, og den har
intet med sagen at gøre. for så vidt angår det materiale, som knytter an til itf, forklarede b,
at han en overgang var engageret til at bistå med salg af proteinblandinger i rusland. itf gik
desværre konkurs.
                                                - 17 -
sammenfattende forklarede b, at han ikke har overtrådt forbuddet, og at intet af det beslag-
lagte materiale krænker as rettigheder. de blandinger som omtales i de fremlagte e-mail, sa-
gens bilag 1-4, er funktionelle blandinger og kan ikke betragtes som egentlige alginatblan-
dinger, idet indholdet af alginat ligger under 30%. alginat anvendes universelt, og der er så-
ledes kun meget få blandinger, som ikke i et vist omfang vil indeholde alginat.
o har forklaret, at han var til stede for dansk bevissikring under den første, forgæves, be-
slaglæggelsesforretning den 24. juni 2009. han erindrer ikke at have modtaget en instruks fra
fogeden om, hvad han skulle undersøge på det udstyr, som skulle beslaglægges hos b. han
var ikke til stede den 23. november 2009. det var i stedet hans kollega p. det er fogedretten,
der definerer opgaven, men han kan ikke huske at have modtaget en liste med det, som dansk
bevissikring skule undersøge. han får sædvanligvis en mundtlig instruktion på stedet. han
kan ikke redegøre for, hvorfor det i kontrolrapporten, sagens bilag 5, er anført at:”a er speci-
elt interesseret i alle filer som indeholder af søgeordet carrageenan, der er 341 filer og de er
i bilag 3.1.” det er ikke ham, der har udarbejdet rapporten. det betyder formentlig ikke noget.
det er igen fogedretten og ikke rekvirenten, der fastsætter retningslinjerne. i bilag 1.1-6 til
kontrolrapporten er anført alt materiale, som er fjernet fra det beslaglagte udstyr. han kan
ikke svare på, hvorfor regnskabsmaterialet er fjernet. han har haft telefoniske drøftelser med
as advokat. fogeden har henvist ham til at drøfte sagen med denne for at få en instruks. hvis
b havde kontaktet dansk bevissikring, for at få udleveret nogle af sine ting, ville de have
kontaktet fogedretten. i bilag 2.1-9 til kontrolrapporten er anført alt materiale, som er af sær-
lig interesser for a, og som sådan er udsondret fra det øvrige materiale. så vidt han ved afle-
verede p to dage efter beslaglæggelsesforretningen pc’erne til b. det kan ikke udelukkes, at
noget af det materiale, som er fjernet fra det beslaglagte materiale indeholder forretnings-
hemmeligheder.
parternes bemærkninger:
b har til støtte for den nedlagte påstand gjort gældende, at fogedretten, hverken på mødet den
24. juni 2009 eller den 23. november 2009, kan anses for at have truffet endelig afgørelse om
beslaglæggelse i medfør af retsplejelovens § 645. den foretagne beslaglæggelse må i alle til-
fælde betragtes som ulovlig. fogedretten er ikke afskåret fra tage stilling til lovligheden af
den foretagne beslaglæggelse. det følger således af retsplejelovens § 645, stk. 2, at fogedret-
ten kan beslaglægge rørligt gods, såfremt det anvendes eller har været anvendt ved overtræ-
delse af forbuddet, eller såfremt der er bestemte grunde til at antage, at det vil blive anvendt til
sådant formål. i denne sag er der ingen grund til at antage, at b skulle have overtrådt forbud-
det eller, at der skulle være risiko for, at han agtede at gøre det. der har derfor heller ikke væ-
ret grund til at foretage beslaglæggelse som sket. de fremlagte e-mails, sagens bilag 1-4 bevi-
ser i den sammenhæng intet. derudover er der ved fogedrettens foretagelse begået så betyde-
lige sagsbehandlingsfejl, at dette i sig selv må bevirke, at beslaglæggelsen er ulovmedholde-
lig. fogedretten har således ikke foretaget en egentlig vurdering af, om det konkret beslag-
lagte materiale rent faktisk også kunne beslaglægges, hvilket har medført, at der er beslaglagt
en masse materiale, som utvivlsomt må anses for sagen uvedkommende, såsom familiebille-
der, hvilket også er anerkendt af a. fogedretten har ikke instrueret dansk bevissikring om,
hvilket materiale som skulle udtages, og har heller ikke efterfølgende gennemgået det beslag-
lagte med fogedretten., som det ellers er anført i retsbogen fra mødet den 23. november 2009,
at man ville. det er således fogedretten der skal beslutte, hvilket materiale der skal beslaglæg-
ges, ikke dansk bevissikring. fogedretten undlod at kontakte bs advokat både før og efter
møderne den 24. juni 2009 og den 23. november 2009, selvom fogedretten var bekendt med,
                                               - 18 -
at b var repræsenteret ved advokat. navnlig på baggrund af fogedrettens fremgangsmåde i
forbindelse med beslaglæggelsen i denne sag finder reglerne i retsplejelovens kapitel 57a om
bevissikring analog anvendelse, selvom beslaglæggelsen formelt er foretaget med hjemmel i
retsplejelovens § 645. det fremgår af forarbejderne til retsplejelovens § 653b, at der ikke må
beslaglægges unødvendigt materiale. det gælder også i denne sag. alt unødvendigt eller irre-
levant materiale, skulle derfor omgående have været givet tilbage til b. i det omfang, at fo-
gedretten ikke ophæver beslaglæggelsen, skal der i hvert fald foretages en konkret vurdering
af det beslaglagte materiale med henblik på, at det materiale, som fogedretten må anerkende
er ubeføjet beslaglagt leveres tilbage til b. alt materiale, som er dateret tidligere end datoen
for forbuddet, må i alle tilfælde betragtes som irrelevant for nærværende sag.
a a/s har til støtte for den nedlagte påstand gjort gældende, at fogedrettens beslaglæggelse
den 23. november 2009, uanset formen, har karakter af en endelig afgørelse, som alene kan
anfægtes ved kære. b har ikke kæret afgørelsen om beslaglæggelse. beslaglæggelsen er i alle
tilfælde lovligt gennemført, og betingelserne herfor var til stede på baggrund af de fremlagte
e-mails, sagens bilag 1-4. beslaglæggelsen er, henset til karakteren af det beslaglagte materi-
ale, foregået på sædvanlig vis, derved at fogedretten har beslaglagt udstyret med henblik på en
efterfølgende undersøgelse og gennemgang for at identificere det materiale, som kan holdes
beslaglagt. der burde i forlængelse af beslaglæggelsen og dansk bevissikrings undersøgelse
have været afholdt et møde herom, som det også var forudsat af fogedretten, jf. det anførte i
fogedbogen for den 23. november 2009. det forhold at et sådan møde ikke har været afholdt
kan dog ikke bevirke, at beslaglæggelsen derved bliver ulovlig. det kan ikke afvises, at der er
beslaglagt materiale, som er irrelevant for nærværende sag. dette materiale skal naturligvis
identificeres og tilbageleveres. det forhold, at der er beslaglagt for meget, betyder dog ikke, at
det hele kan anses for uvæsentligt. det forhold, at der blandt det beslaglagte materiale befin-
der sig materiale, som er dateret tidligere end datoen for forbuddet bevirker ikke, at dette kan
betragtes som irrelevant.
fogedrettens begrundelse og resultat:
fogedretten finder det, på baggrund af det i fogedbogen anførte, ubetænkeligt at lægge til
grund, at der på mødet den 24. juni 2009 blev foretaget en prøvelse af grundlaget for as an-
modning om, at beslaglægge it-udstyr og materiale hos b, og at fogedretten traf afgørelse
om, at der var tilstrækkeligt grundlag for at kunne foretage en beslaglæggelse, jf. retsplejelo-
vens § 645, stk. 2.
fogedretten finder det, ligeledes på baggrund af det i fogedbogen anførte, endvidere ubetæn-
keligt at lægge til grund, at fogedretten på mødet den 23. november 2009 traf endelig afgø-
relse om at gennemføre beslaglæggelsen.
det forhold, at fogedretten både under mødet den 24. juni og den 23. november 2009 gjorde
bemærkninger om, at det beslaglagte materiale efterfølgende måtte gennemgås for at udson-
dre det materiale, som efter en konkret bedømmelse kunne gives tilbage til b, findes ikke at
ændre herved. fogedretten finder således navnlig ikke, at denne fremgangsmåde, som efter
det oplyste alene er anvendt fordi, det ikke var praktisk muligt at gennemgå det omfattende
elektroniske materiale på samme møde, hvori beslaglæggelsen blev foretaget, indebærer, at
afgørelsen om beslaglæggelse først træffes ved fogedrettens beslutning om hvilket materiale
der kan og ikke kan gives tilbage til b.
                                               - 19 -
eftersom fogedretten således finder, at der er truffet endelig afgørelse om beslaglæggelse, jf.
retsplejelovens § 645, stk. 2, er fogedretten, uanset eventuelle formelle mangler ved foged-
rettens behandling af sagen eller det forhold, at fogedrettens afgørelse i øvrigt måtte anses for
materielt forkert, derved afskåret fra at prøve denne afgørelse. prøvelse skal herefter ske ved
kære til landsretten, jf. retsplejelovens § 584, stk. 1.
den af b nedlagte påstand, om at den foretagne beslaglæggelse ophæves, tages således ikke
til følge.
spørgsmålet om sagsomkostninger henskydes til afgørelse under justifikationssagen. derfor
                                            bestemmes:
anmodningen om ophævelse af den foretagne beslaglæggelse afvises.
spørgsmålet om sagsomkostninger henskydes til afgørelse under justifikationssagen.
….”
a a/s har i justifikationssagen nedlagt følgende påstande:
i
det forbydes sagsøgte direkte eller indirekte, være sig som ansat eller som selvstændig næ-
ringsdrivende, at indkøbe, afsætte eller formidle eller på nogen anden måde deltage i indkøb
og afsætning af carrageenan og alginatblandinger indtil den 18. november 2011.
ii
det af fogedretten i roskilde den 8. april 2009 nedlagte forbud kendes lovligt gjort og for-
fulgt.
iii
sagsøgte tilpligtes at betale sagsøgeren kr. 3.000.000,- med tillæg af den til enhver tid gæl-
dende procesrente af kr. 1.000.000,- fra sagens anlæg og af kr. 2.000.000,- fra nedlæggelse af
den forhøjede påstand til betaling sker.
iv
den af fogedretten i roskilde den 23. november 2009 foretagne beslaglæggelse opretholdes.
b har nedlagt følgende påstande:
ad påstand i:
frifindelse.
ad påstand ii:
frifindelse, således at det af fogedretten i roskilde den 8.april 2009 nedlagte forbud er ulov-
ligt.
ad påstand iii:
frifindelse.
                                              - 20 -
ad påstand iv:
frifindelse, idet den foretagne beslaglæggelse er ulovlig.
begge parter har tilkendegivet, at påstandene skal forstås som subsidiært mindre end påstået.
dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk.
2.
under hovedforhandlingen blev der afgivet forklaring af as bestyrelsesformand f, s, h, n, b,
as administrerende direktør j. disse forklaringer blev protokolleret til diktafon, mens den, der
havde afgivet forklaring hørte på det. protokollaterne blev godkendt. flere af de nævnte
havde også afgivet forklaring i forbindelse med behandlingen af forbudssagen og en
beslaglæggelsessag i fogedretten. fogedrettens gengivelse af disse forklaringer blev oplæst
for den, der havde afgivet forklaringen og også disse gengivelser blev godkendt.
der henvises til rettens og fogedrettens retsbøger.
a a/s har selskabets påstandsdokument af 1. december 2010 skrevet følende til støtte for sel-
skabets påstande:
          ”…
          at sagsøgte uberettiget skaffede sig rådighed over sagsøgerens vitale og erhvervs-
              hemmeligheder, herunder recepter, kundelister og priser,
          at bl.a. recepter, kundelister og priser er blandt de forretningshemmeligheder, som
              sagsøgte ikke ubeføjet må benytte eller sætte andre i sand til at benytte, jfr. mar-
              kedsføringslovens § 19, stk. 4.,
          at sagsøgerens recepter, kundelister og priser ikke er almindelig kendte og brugt vi-
              den i branchen, idet de tværtimod udgør det fundamentale grundlag for sagsøge-
              rens konkurrencemuligheder i branchen,
          at sagsøgte var fuldt bekendt med, at han ikke var berettiget til at være i besiddelse
              af disse oplysninger, efter han fratrådte sin stilling hos sagsøgeren,
          at sagsøgte har tilegnet sig disse oplysninger, inden han fratrådte sin stilling hos
              sagsøgeren,
          at sagsøgte allerede inden sin fratrædelse havde indgået en samarbejdsaftale med h
              og x-firma aps med henblik på at oprette en med sagsøgeren konkurrerende
              virksomhed,
          at x-firma aps havde indgået en aftale med ceamsa, hvorefter x-firma aps fik
              forhandlingen af ceamsa´s produkter,
          at ceamsa handler med carrageenan og alginat og er en af sagsøgerens største
              konkurrenter,
          at sagsøgte således havde tilegnet sig rådighed over sagsøgernes
              erhvervshemmeligheder med henblik på at skaffe sig et uberettiget forspring i
              konkurrencen,
                                      - 21 -
at sagsøgte ved at have tilegnet sig disse oplysninger har overtrådt
    markedsføringslovens § 19, stk. 1, jfr. § 1,
at sagsøgte siden er blevet ansat i y-firma, der har fået forhandlingen af ceamsa´s
    produkter, efter x-firma aps gik konkurs,
at ceamsa er en af sagsøgerens største konkurrenter,
at sagsøgte har benyttet oplysningerne og yderligere har videregivet oplysninger til
    tredjemand,
at sagsøgte følgelig tillige har overtrådt markedsføringslovens § 19, stk. 2 og 4, jfr.
    § 1,
at sagsøgte, selv om han på retmæssig måde måtte have fået kendskab til eller
    rådighed over sagsøgerens forretningshemmeligheder, ikke var beføjet til at vi-
    derebringe eller benytte disse hemmeligheder, jfr. markedsføringslovens § 19,
    stk. 2, jfr. § 1.
at sagsøgeren, jfr. markedsføringslovens bestemmelser herom, har dokumenteret de
    rettigheder og forretningshemmeligheder, der nyder retlig beskyttelse,
at sagsøgte – uagtet at han som følge af et forbud måtte blive forhindret i at arbejde
    med carrageenan- og alginatblandinger – uden vanskeligheder vil kunne påtage
    sig anden beskæftigelse, herunder beskæftige sig med andre fortykkelses- og
    stabilitetsmidler end carrageenan og alginat,
at lovens almindelige regler om straf og erstatning ikke ydede sagsøgeren
    tilstrækkelig beskyttelse,
at varigheden af forbuddet under hensyn til sagens omstændigheder og den betyde-
    lige skade, sagsøgte kan forvolde sagsøgeren, som sket ved fogedrettens ken-
    delse, skal fastsættes til at vare indtil den 18. november 2011,
at forbuddet følgelig er lovligt gjort, og
at det – idet justifikationssagen er anlagt den 21. april 2009 – også er blevet lovligt
    forfulgt,
til støtte for påstand iii gøres gældende:
at sagsøgte også efter forbuddet blev nedlagt har været i forbindelse med h, der er
     ansat som sælger hos y-firma,
at dette fremgår af det materiale, der er blevet beslaglagt af fogedretten,
at h som sælger hos y-firma er beskæftiget med salg til nøjagtigt de samme kun-
    der, som han besøgte som ansat i z-firma, der er sagsøgerens eneforhandler i
    tyskland,
                                            - 22 -
         at det fremgår af det beslaglagte materiale, at sagsøgte er i besiddelse af oplysnin-
             ger vedrørende carrageenan- og alginatblandinger, og at han aktivt deltager i salg
             af sådanne blandinger,
         at det følgelig må antages, at sagsøgte har videregivet oplysninger vedrørende
             indholdet af disse blandinger til h,
         at sagsøgte yderligere overtræder forbuddet ved at have påtaget sig ansættelse hos
             y-firma, der er en med sagsøgeren konkurrerende virksomhed,
         at sagsøgeren har kunnet konstatere, at man har mistet en betydelig markedsandel i
             tyskland,
         at sagsøgeren derved har lidt et tab i størrelsesorden kr. 10 mill.,
         at sagsøgte følgelig skal erstatte sagsøgerens tab, der dog af hensyn til sagsøgtes
             betalingsevne alene gøres gældende med det påstævnte beløb.
         til støtte for påstand iv gøres gældende:
         at det, inden beslaglæggelsen fandt sted, var blevet konstateret, at sagsøgte havde
             overtrådt fogedrettens forbud,
         at det – således som det gøres gældende til støtte for påstand iii – af det beslaglagte
             materiale fremgår, at sagsøgte fortsat overtræder forbuddet,
         at der af det beslaglagte materiale er udleveret sagsøgte sådant materiale, som han
             kunne gøre krav på at få udleveret,
         at beslaglæggelse følgelig skal opretholdes, for så vidt angår det på de to cd-er
             resterende materiale.”
sagsøgte har i sit påstandsdokument af 7. december 2010 gjort følgende gældende:
         ”ved sagens afgørelse må det lægges til grund, at sagsøgte, jf. bilag 1, var ansat hos
         sagsøger. kontrakten indeholder ingen konkurrenceklausul. den indeholder alene
         sædvanlig bestemmelse om loyalitetspligt og tavshedspligt efter ansættelsesforhol-
         dets ophør (§ 8.2.).
         sagsøgte opsagde sit ansættelsesforhold til fratræden den 1.august 2008. som det
         fremgår af bilag 2 blev sagsøger tilknyttet sagsøgte på konsulentbasis i en tidsbe-
         grænset periode på 3 mdr..
         det fremgår af § 3 at a a/s skal stille alle nødvendige faciliteter til rådighed for
         konsulenten, herunder en laptop med udstyr med as normale programmer.
         i henhold til denne konsulentaftale varetog sagsøgte loyalt sagsøgers interesser. sag-
         søgte fremsendte løbende orientering i form af rapporter over det arbejde sagsøgte
         udførte, og sagsøgte fremsendte i overensstemmelse med konsulentaftalen afregning
                                     - 23 -
for afholdte udlæg. disse afregninger er kun delvis honorerede. det manglende be-
løb er indtalt under rettens bs 2a-1917/2009 (sambehandlet med nærværende sag).
det understreges i den forbindelse at sagsøgte var berettiget til under konsulentfor-
holdets beståen at have andre aktiviteter, herunder indlede samarbejde med bl.a. x-
firma. der henvises til bilag 3.
x-firma var kunde hos sagsøger og fik fremstillet alginat/proteinblandinger. recep-
terne fra disse blandinger hidrørte fra x-firma.
da konsulentaftalen var ved at udløbe, ønskede sagsøger at sagsøgte fortsatte med
konsulenttilknytningen. sagsøgte meddelte imidlertid, at det ønskede han ikke, idet
han havde fået tilbudt stillingen i x-firma. det understreges at sagsøgte i henhold til
såvel ansættelsesaftalen som konsulentkontrakten var fuldt berettiget dertil.
samtidig med at sagsøgte meddelte sagsøger at han ikke ønskede et fortsat samar-
bejde, returnerede han ved skrivelse af 28. november 2008, bilag 7, al den doku-
mentation tilhørende sagsøger, der var i sagsøgtes varetægt. herefter besad sagsøgte
intet materiale der tilhørte sagsøger, hverken i elektronisk form eller i anden form.
det er således et postulat grebet ud af luften, når sagsøger anfører, at sagsøgte ube-
rettiget skaffede sig rådighed over sagsøgerens vitale erhvervshemmeligheder, her-
under recepter, kundelister og priser. det er ligeledes et postulat grebet ud af luften,
når det antydes at sagsøgte ubeføjet har benyttet eller har sat andre i stand til at be-
nytte recepter, kundelister og priser, tilhørende sagsøger.
det er urigtigt og i strid med sandheden, når det anføres, at sagsøgte har tilegnet sig
de nævnte oplysninger inden han fratrådte sin stilling hos sagsøger, ligesom det er
urigtigt og i strid med sandheden, når det anføres, at sagsøgte allerede inden sin fra-
trædelse havde indgået en samarbejdsaftale med h og x-firma aps med henblik på
at oprette en med sagsøgeren konkurrerende virksomhed.
sagsøgers opmærksomhed henledes på at uunderbyggede postulater, grebet ud af
luften, hverken skaber bevis eller sandhed og at bevisbyrden for, at de urigtige po-
stulater skulle være sande, påhviler og udelukkende påhviler sagsøger. denne bevis-
byrde er på ingen måde løftet.
det er aldeles irrelevant, når sagsøger anfører, hvilke aftaler x-firma aps havde
med andre producenter.
oplysningen om at ceamsa’s handler med carrageenan og alginat er en rigtig, men
aldeles overflødig oplysning.
selv om sagsøger gentagne gange anfører, at sagsøgte: ”således havde tilegnet sig
rådighed over sagsøgerens erhvervshemmeligheder”, bliver oplysningen dog ikke
rigtigere af det. oplysningen er positiv urigtig. (usand)
det gøres således gældende, at der intet som helst grundlag var for at indlede foged-
forretning, og at fogedens beslutning om at nedlægge forbud er vilkårlig og ube-
                                     - 24 -
grundet. hverken sagsøgtes kontrakt, konsulentaftale eller sagsøgtes efterfølgende
handlinger har berettiget til nedlæggelse af forbud.
hertil kommer, som vel nok denne sags største problem, at hverken rekvirenten
(sagsøgeren) og i hvert fald ikke fogedretten har forstået rækkevidden af det forbud,
der er nedlagt.
fogedforbuddet af 3.april 2009 bestemmer følgende: ”det forbydes rekvisitus, b, di-
rekte eller indirekte, det være sig som ansat eller som selvstændig næringsdrivende,
at indkøbe, afsætte eller formidle eller på nogen anden måde deltage i indkøb og af-
sætning af carrageenan og alginat blandinger indtil 18.november 2011”.
ved at anvende udtrykket ”carrageenan og alginat blandinger” har fogedretten an-
vendt et udtryk, der på ingen måde klart definerer de produkter, som sagsøgte ikke
må beskæftige sig med i sit fremtidige virke.
det må ved sagens afgørelse lægges til grund, at det ikke entydigt kan defineres,
hvad der forstås ved ”carrageenan og alginat blandinger”. sagsøgte vil til brug for
hovedforhandlingen udarbejde hjælpebilag til forståelse af dette spørgsmål. sagsøgte
kan i det hele henvise til den forklaring han afgav for fogedretten (kendelsens side
5-8).
fogedretten – kendelsen side 16 – tager korrekt udgangspunkt i, at sagsøgte ikke er
omfattet af en konkurrenceklausul og at han derfor har fri adgang til at søge beskæf-
tigelse, også i konkurrerende virksomheder, eller starte selvstændig virksomhed. fo-
gedretten fastslår ligeledes korrekt, at sagsøgte også er berettiget til at rette henven-
delse til potentielle kunder i branchen, uanset om de har tilknytning til rekvirenten
eller ej, blot henvendelsen sker uden anvendelse af erhvervshemmeligheder, der er
undergivet beskyttelse i medfør af markedsføringslovens § 19.
fogedretten har åbenbart misforstået sagsøgtes forklaring, idet fogedretten lægger til
grund: ”det kan efter rekvisiti erkendelse lægges til grund, at han elektronisk har
kopieret mapperne på rekvirentens server vedrørende bl.a. marketing, kvalitetskon-
trol, forskning og udvikling, salg, konkurrentprøver, laboratoriemetoder, kvalitets-
styresystemer, færdigvarer og herunder også samtlige rekvirentens ca. 2.600 op-
skrifter”.
det må ved sagens afgørelse, som et ubestrideligt faktum lægges til grund, at sag-
søgte den 28. november meddelte at sagsøgte ikke ønskede yderligere samarbejde
med sagsøger, returnerede samtlige de nævnte oplysninger og slettede dem på egen
computer. det må herefter lægges til grund, at sagsøgte, til brug for udførelsen af
sine konsulentopgaver, helt i overensstemmelse med konsulentaftalen, kopierede de
nævnte oplysninger, jf. herunder bl.a. bilag 8, til brug for udførelsen af konsulent-
hvervet. da dette ophørte returnerede sagsøgte disse oplysninger og er ikke længere
i besiddelse af disse.
det er i øvrigt fejlagtigt, når fogedretten når frem til, at de oplysninger sagsøgte var
i besiddelse af, indebar en unik viden. mange andre i branchen har viden, såvel om
produktsammensætning, kundelister, priser m.v..
                                     - 25 -
det må ved sagens afgørelse lægges til grund, at sagsøger på intet tidspunkt har vi-
deregivet nogle af de nævnte oplysninger og ikke agtede at videregive disse oplys-
ninger. fogedrettens afgørelse hviler derfor på en total misforståelse hos fogedret-
ten. fogedrettens afgørelse skal derfor ophæves.
                                         ---o0o---
uanset at forbuddet er nedlagt mod sikkerhedsstillelse skal forbuddet ophæves. sag-
søgte vil under særskilt sag indtale sit erstatningskrav og krav på tortgodtgørelse for
det uberettigede nedlagte forbud. erstatnings-og tortkravet vil blive forfulgt, når
nærværende sag er endelig afgjort. forbuddet må derfor ophæves.
efter at fogedforbuddet var nedlagt og sikkerhed stillet i april 2009, har sagsøgte
været arbejdsløs indtil 1.september 2009, hvor sagsøgte blev tilknyttet y-firma i
tyskland som konsulent. det fremgår udtrykkeligt af sagsøgtes aftale med y-firma,
at sagsøgte udelukkende skulle beskæftige sig med salg af proteinblandinger. det er
urigtigt og i strid med faktum (usandt), når sagsøger anfører at ”sagsøgte har benyt-
tet oplysningerne og yderligere har videregivet oplysningerne til tredjemand”. det
står ikke helt klart, hvilke oplysninger sagsøger sigter til, men formodes at det skulle
være oplysninger, der karakteriseres som erhvervshemmeligheder. såfremt det er til-
fældet må det lægges til grund, at det igen er et postulat grebet ud af luften, uden
hold i virkeligheden. sagsøgte har på intet tidspunkt efter at forbuddet er nedlagt be-
skæftiget sig med carrageenan og alginat blandinger.
sagsøgte fik tilknytning til y-firma efter at sagsøger ved en rundskrivelse til bran-
chen har miskrediteret sagsøgte, et forhold der vil blive belyst i forbindelse med den
erstatningssag, der er bebudet ovenfor.
                                         ---o0o---
for så vidt angår det af sagsøger fremsatte krav på erstatning på 3.000.000 kr. gøres
gældende, at kravet må afvises, allerede fordi fogedforbuddet er nedlagt med urette,
og fordi det som anført ovenfor ved rettens afgørelse må lægges til grund, at sag-
søgte på ingen måde har handlet i strid med markedsføringslovens regler eller kræn-
ket sagsøgers erhvervshemmeligheder.
selv om forbuddet måtte være nedlagt med rette, gøres det gældende, at påstands-
beløbet på 3.000.000 kr. er grebet ud af den blå luft og er aldeles udokumenteret.
bevisbyrden for tabet påhviler sagsøger. det forhold at sagsøgers omsætning i en
periode med finanskrise har været nedadgående kan på ingen måde anses som bevis.
sagsøger har da heller ikke søgt ved fremlæggelse af branchetal at godtgøre, at den
omsætningsnedgang sagsøger har været udsat for skyldes evt. konkurrerende hand-
linger – bestridte – fra sagsøgtes side.
karakteristisk for sagsøgers sagsførelse er det - helt grebet ud af luften - at anføre:
”at sagsøgeren derved har lidt et tab i størrelsesordenen kr. 10.000.000”. jeg må
endnu en gang henlede sagsøgers opmærksomhed på at udokumenterede postulater
ikke skaber bevis.
                                    - 26 -
det er muligt at sagsøger har mistet betydelige markedsandele i tyskland, hvilket
kan skyldes mange omstændigheder, men ikke skyldes omstændigheder, der kan
lægges sagsøgte til last.
de anbringender sagsøger anfører til støtte for påstand 3 forekommer i vidt omfang
meningsløse. det er aldeles udokumenteret, når sagsøger – på ny grebet ud af luften
– anfører: ”at det følgelig må antages at sagsøgte har videregivet oplysninger vedrø-
rende indholdet af disse blandinger til h”. h vil blive vidneført i forbindelse med
hovedforhandlingen.
det er urigtigt, når sagsøger anfører, at sagsøgte overtræder forbuddet ved at have
påtaget sig ansættelse hos y-firma. påbuddet retter sig ikke mod en sådan ansæt-
telse.
                                        ---o0o---
sagsøger har - på ny grebet ud af luften - til støtte for påstand 4 anført: ”at det inden
beslaglæggelsen fandt sted, var blevet konstateret at sagsøgte havde overtrådt fo-
gedrettens forbud”. det er ingen som helst dokumentation, endsige sandsynliggø-
relse af dette urigtige og urimelige postulat.
den gennemførte beslaglæggelse er lige så ulovlig som fogedforbuddet og beror på
en total misforståelse af sagens faktiske forhold hos fogedretten. den e-mail der
dannede grundlag for beslaglæggelsen omhandlede helt andre forhold.
heller ikke den efterfølgende bevissikring har godtgjort eller vil kunne godtgøre at
sagsøgte skulle have overtrådt fogedforbuddet. det er urimeligt og urigtigt at anføre:
”at det af det beslaglagte materiale fremgår, at sagsøgte fortsat overtræder forbud-
det”.
bemærkningen om at det i det beslaglagte materiale er udleveret sagsøgte sådant
materiale, som han kunne gøre krav på at få udleveret forekommer uforståeligt.
det materiale der er taget i bevaring i forbindelse med bevissikrin-
gen/beslaglæggelsen tilhører udelukkende sagsøgte og indeholder på ingen måde
materiale tilhørende sagsøger. beslaglæggelsen har været gennemført ukritisk. bl.a.
familiebilleder og helt irrelevante oplysninger mails m.v. blev beslaglagt og påførte
sagsøgte meget betydelige gener og økonomiske tab. også dette vil blive indtalt i
forbindelse med den erstatningssag der rejses. der nedlægges således påstand om, at
beslaglæggelsen ophæves.
sagsøgte protesterer imod, at de 2 cd’, der er udarbejdet af bevissikringen udleveres
til sagsøgers gennemgang, idet disse indeholder og udelukkende indeholder forret-
ningshemmeligheder tilhørende sagsøgte og dennes forretningsforbindelser.
når det overhovedet lykkedes sagsøger at få gennemført beslaglæggelsen skyldes
det den meningsløse formulering fogedforbuddet havde og fogdens og rekvirentens
totalt manglende forståelse af sagen, idet den opgave bevissikringen havde fået var
at søge med søgeordet carrageenan/alginat. nævnte søgeord er råvarenavne og har
intet med blandinger at gøre.
                                                - 27 -
           hertil kommer, at fogedretten, efter at ransagning var gennemført på en aldeles util-
           fredsstillende måde, forhindrede såvel sagsøger som sagsøgte i at komme i besid-
           delse af det materiale, der blev beslaglagt. det er først lykkedes efter adskillige må-
           neders forløb at få materialet stillet til rådighed. fogedrettens behandling af sagen
           har således været ulovlig og påført sagsøgte betydelige tab. samtlige de under sagen
           fremlagte bilag vil blive påberåbt.”
rettens begrundelse og afgørelse
b har bekræftet, at han har kopieret de filer, der er beskrevet i sagen. han har forklaret, at han
gjorde det for at udføre sit arbejde eller sine opgaver for a a/s. han havde både som ansat og
som konsulent fri adgang til at se og benytte det, han havde kopieret. da han havde uhindret
adgang til as server, kan retten ikke forestille sig eller tro på, at der var nogen anden grund til
kopieringen end, at oplysningerne blev kopieret for at blive brugt eller eventuelt blive brugt af
ham selv eller i andre arbejdsgiveres eller samarbejdspartneres tjeneste. en sådan brug ville
stride mod markedsføringslovens § 19, stk. 2.
b har forklaret, at han efter ophævelsen tilbageleverede alt, han havde kopieret og som han
fortsat var i besiddelse af. han har også forklaret, at han ikke har brugt det kopierede og, at
han har tilbageleveret alt, han havde kopieret, bortset fra en cd, som han ikke har kunnet
finde. det er ikke imødegået i j forklaring eller ved anden bevisførelse.
det eneste argument, a har fremført til støtte for, at b har misbrugt oplysningerne, er faldet i
as omsætning.
hvis et fodboldhold mister en eller flere stjerneangribere, er det jo ikke en gåde, hvis holdet
scorer færre mål. et sådant hold må prøve at tiltrække en ny angriber. tilsvarende, hvis et
firma mister sin stjernesælger, må firmaet naturligvis, hvis det vil bevare sin markedsandel,
satse offensivt og skaffe en anden supersælger.
efter alles forklaringer var stjernesælgeren h - ikke b. at lade en administrerende direktør
være sælgeren på det vigtige tyske marked, som en opgave ved siden af at være administre-
rende direktør, forekommer som en noget uforståelig disposition, der kan være en af forkla-
ringerne på omsætningsnedgangen.
da h ” skiftede hold ”, var det hans ret og pligt overfor den ny arbejdsgiver med alle lovlige
midler at søge at sælge ceamsas produkter til as kunder. det ser ud til at være lykkedes.
det kan ikke bebrejdes b.
da konsulentaftalen blev ophævet, stod det b frit for at tilbyde sin arbejdskraft og sin faglige
viden, men naturligvis ikke as forretningshemmeligheder, til en hvilken som helst arbejdsgi-
ver eller samarbejdspartner. det var også hans ret og pligt overfor dem, der betalte hans løn
eller vederlag, at gøre, hvad han formåede for at kapre as kunder. det er formentlig også lyk-
kedes i et vist omfang.
hertil kommer, at as omsætning - lige som mange andre firmaers, kan være faldet af mange
andre grunde.
                                                - 28 -
retten lægger herefter til grund, at b – selv om kopieringen måtte antages at have haft dette
formål, ikke har misbrugt de oplysninger, han havde kopieret.
b havde gennem uddannelse og gennem sit arbejde opnået et indgående kendskab til bran-
chens kunder og produkter, men det var ikke a a/s´ forretningshemmeligheder. f har be-
kræftet, at b inden han blev ansat hos a havde en viden om carrageenan og blandinger. ret-
ten har fået et sikkert indtryk af, at der er tale om et marked, hvor personer med kendskab til
produkterne også kender de mulige kunder. det er også et marked, hvor alle også a a/s gør
alt hvad der er muligt for at kopiere konkurrenternes produkter i forsøg på at overtage konkur-
renternes kunder. den viden der var i det kopierede materiale var derfor forældet efter få uger
eller i hvert fald måneder og kunne i hvert fald ikke begrunde et fogedforbud på det tidspunkt,
hvor forbuddet blev nedlagt. når andre måtte kopiere as produkter, måtte b og hans arbejds-
givere eller samarbejdspartnere naturligvis også, blot b ikke misbrugte de opskrifter, han
havde kopieret.
det forbud fogedretten nedlagde, må sammenlignes med et forbud mod, at det forbydes en
udlært bagersvend, at bruge mel og gær. et forbud kunne have rettet sig mod i en kortere pe-
riode (uger) at befatte sig med produkter produceret med samme opskrift som, a anvendte.
her ville der jo imidlertid være det problem, at mange af as opskrifter var nogle firmaet selv
havde kopieret. så kunne b og dennes arbejdsgivere/samarbejdspartnere naturligvis også selv
analysere disse andre konkurrenters produkter og efterligne dem.
forbuddet var, som det blev nedlagt, ulovligt og ophæves derfor.
det er en konsekvens af ophævelsen af forbuddet, at også beslaglæggelsen skal kendes ulov-
ligt. til beslaglæggelsen bemærkes særligt, at der tilsyneladende er beslaglagt materiale, der
tilhørte tredjemand eller som var bs eller andres erhvervshemmeligheder. det var under alle
omstændigheder ulovligt. da fogedretten blev gjort opmærksom på det, burde den have gen-
optaget fogedsagen i medfør af retsplejelovens § 504, stk. 1, eller efter § 638, stk. 2, jfr. §
648.
det pålægges nu a at sørge for, at alt beslaglagt materiale tilbageleveres til b, uden det er
kopieret eller på nogen som helst anden måde kan gendannes.
da der ikke er påvist noget grundlag for erstatningskravet frifindes b
b er dermed i det hele frifundet.
omkostningsafgørelse:
b har vundet sagen og skal tilkendes sagsomkostninger. udover udgiften til advokater har han
kun haft udgifter i forbindelse med sagen til en translatør 1.233 kr.
ved fastsættelsen af det beløb han skal have til dækning af advokatudgifter tager retten i be-
tragtning, at b ved at foretage de nævnte kopieringer selv har bragt sig i retligt søgelys, men
siden er han billedligt talt blevet angrebet af såvel ” hæren, flåden som flyvevåbnet”. han er
således blevet påført betydelige advokatudgifter til fogedsager og en hovedforhandling, der
varede 2 dage. samtidigt blev sagen om ophævelse af konsulentaftalen behandlet. han blev
der tilkendt 20.000 kr. til dækning af advokatudgifter. sagen har i kraft af erstatningskravet
haft en økonomisk værdi på 3.000.000 kr. med tillæg af sikkerhedsstillelsen 1.400.000 kr.
erstatningskravet kan imidlertid ikke have medført de store advokatudgifter, da det var udo-
                                             - 29 -
kumenteret. retten tilkender derfor dækning for advokatudgifter efter et skøn over sagens
betydning, omfang og resultatet og med forudsætning om, at b har fradragsret for moms af
advokatsalæret. derfor tilkendes til dækning af advokatudgifter 150.000 kr.
b tilkendes 151.233 kr. i sagsomkostninger.
thi kendes for ret:
b frifindes.
det forbud fogedretten i roskilde nedlagde den 8. april 2009 efter anmodning fra a a/s mod
b ophæves som ulovligt foretaget
den beslaglæggelse fogedretten i roskilde foretog den 23. november 2009 efter anmodning
fra a a/s mod b ophæves som ulovligt foretaget. det beslaglagte materiale skal inden 14
dage tilbageleveres til b eller rette vedkommende. det nævnte materiale må ikke efter denne
frist findes i kopieret form eller kunne gendannes af a a/s eller af andre uvedkommende.
a a/s skal inden 14 dage betale 151.233 kr. i sagsomkostninger til b.


text:
                        højesterets kendelse
                          afsagt onsdag den 10. februar 2016
sag 159/2015
advokat simon hauch kærer østre landsrets kendelse af 1. april 2015 om at udlevere boet
efter a til en af skifterettens autoriserede bobestyrere.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jon stokholm, jens peter christensen og lars
hjortnæs.
påstande
advokat simon hauch har nedlagt påstand om, at boet efter a ikke burde have været udleve-
ret til en af skifterettens autoriserede bobestyrere, men fortsat have været behandlet af ham
som testamentsindsat bobestyrer.
b, c og d har påstået landsrettens kendelse stadfæstet.
parternes anbringender
advokat simon hauch har anført, at der ikke er afgørende grunde, der taler imod, at han
kunne have forestået bobehandlingen af boet som bobestyrer.
han har hverken før eller siden oprettelsen af kodicillen i 2013 rådgivet eller på anden måde
haft forbindelse til a eller hendes arvinger. det var as ønske, at han skulle være bobestyrer,
da han havde bistået med oprettelsen af kodicillen og forstod den nærmere baggrund herfor,
og idet hun ikke ønskede, at den advokat, som havde behandlet es bo, også skulle behandle
hendes bo. den omstændighed, at han har bistået med oprettelsen af kodicillen bevirker ikke,
at der er afgørende grunde, der taler imod at lade boet behandle ved ham som bobestyrer.
kodicillen havde alene til formål at sikre, at fordelingen af arven forblev som bestemt ved
oprettelsen af testamentet af 1997 og ikke ville blive ændret som følge af ændringen af arvelo-
                                                 - 2 -
vens regler om tvangsarv ved lovændringen i 2008. der er således ikke sket nogen forrykkelse
af fordelingen af arven i forhold til det testamente, som førstafdøde og længstlevende gensi-
digt oprettede.
den omstændighed, at førstafdødes arvinger er uenige i hans fortolkning af testamente og ko-
dicil bevirker ikke, at der foreligger afgørende grunde, der taler imod at lade boet behandle
ved ham som bobestyrer. arvingerne har adgang til at indbringe sagen for skifteretten. så-
fremt uenighed om arvens fordeling automatisk skulle føre til afsættelse af en testamentsind-
sat bobestyrer, vil der ikke være grænser for, hvornår der skal ske afsættelse. det vil samtidig
udhule udgangspunktet i dødsboskifteloven om, at afdøde har krav på at bestemme, hvem der
skal være bobestyrer.
en tilsidesættelse af as bobestyrerindsættelse på det foreliggende grundlag vil være i strid
med forarbejderne til dødsboskifteloven, hvorefter bestemmelsen i dødsboskiftelovens § 38,
stk. 1, nr. 5, kun forudsættes anvendt i mere ekstreme tilfælde.
der har ikke været nogen form for uenigheder om boets behandling i øvrigt, og der var intet
til hinder for en gennemførelse af en forsvarlig bobehandling. tilsidesættelsen af bobestyrer-
indsættelsen er derfor sket med urette.
b, c og d har anført, at det beror på en konkret fortolkning, om der i testamentet menes
tvangsarv efter den gamle eller efter den nye arvelov. udfyldningsreglen er dog ifølge rets-
praksis formentlig den, at det er den nye arvelov, der skal anvendes.
formålet med testamentet fra 1997 var helt åbenbart, at e ønskede at begunstige sin hustru, så
længe hun levede, men at arven herefter i vidt omfang skulle falde tilbage til es egne arvin-
ger. dette synspunkt understøttes af testamentets § 2, der redegør for arvefordelingen i til-
fælde af, at a skulle dø før e, og i tilfælde af, at parret skulle dø samtidig. de angivne brøker
illustrerer, at det var parrets intention, at der skulle ske væsentlig skævdeling mellem de re-
spektive særbørn, hvilket skyldtes, at e var væsentligt mere formuende end a.
testamentet fra 1997 indeholder en klar og utvetydig bestemmelse om, at den længstlevende
er uberettiget til at ændre testamentet til skade for førstafdødes livsarvinger. desuagtet inde-
holder kodicillen en bestemmelse, der ændrer testamentet til skade for es livsarvinger, hvis
                                               - 3 -
det lægges til grund. et fortolkningsbidrag, der er tilkendegivet af en af parterne i en gensidig
aftale efter den anden parts død, har juridisk ikke megen vægt, om nogen overhovedet. en
sådan testamentarisk tilkendegivelse fra den længstlevende kan ikke tilsidesætte den retstil-
stand, der udspringer af loven og af retspraksis. a havde ikke kompetence til at fastslå, hvil-
ken lov der skulle være gældende for arveforholdet ved hendes død.
ud over at have til formål at sikre begunstigelse af as arvinger havde kodicillen også til for-
mål at overføre bobestyrerhvervet til advokat simon hauch. advokat simon hauch har der-
med en selvstændig økonomisk interesse i, at kodicillen lægges uanfægtet til grund.
bobestyrers forudindtagethed har skabt mistillid hos førstafdødes arvinger, og advokaten
fremstår ikke med den fornødne upartiskhed. det er uacceptabelt, at førstafdødes arvinger
skulle affinde sig med at lade boet behandle af en advokat, der tidligere i forløbet har været
antaget til at forsøge at indskrænke disse arvingers arvelod, endog på et tvivlsomt grundlag.
afgørende grunde taler derfor imod, at den i længstlevendes kodicil indsatte bobestyrer kunne
behandle boet.
højesterets begrundelse og resultat
efter dødsboskiftelovens § 36, nr. 4, udleverer skifteretten et bo til behandling ved bobestyrer,
såfremt afdøde har bestemt dette i et testamente, jf. § 38. udgangspunktet er således, at testa-
tors bestemmelse om behandling af boet ved en bestemt bobestyrer skal respekteres.
hvis arvingerne ønsker boet behandlet ved en anden bobestyrer, følger det af dødsboskiftelo-
vens § 38, stk. 1, nr. 5, at et sådant ønske kun kan imødekommes, hvis afgørende grunde taler
imod at lade boet behandle ved den indsatte bobestyrer.
det fremgår af forarbejderne til dødsboskiftelovens § 38, stk. 1, nr. 5 (jf. folketingstidende
1995-1996, tillæg a, s. 2871), at bestemmelsen kun forudsættes anvendt i mere ekstreme til-
fælde, hvor det skønnes, at der mellem bobestyrer og arvingerne er opstået en så alvorlig
mangel på tillid, der ikke alene skyldes arvingernes forhold, at en forsvarlig gennemførelse af
bobehandlingen ikke vil være mulig.
det forhold, at der er tvist om fortolkningen af testamentet og den kodicil, der er udfærdiget
af advokat simon hauch, medfører ikke i sig selv inhabilitet for advokat simon hauch som
                                               - 4 -
bobestyrer. tvister, der opstår i forbindelse med et bos behandling, herunder tvister om for-
tolkningen af afdødes bestemmelser og dermed arvens fordeling, skal, hvis der ikke opnås
enighed mellem arvingerne, afgøres ved dom afsagt af skifteretten, jf. dødsboskiftelovens §
89, stk. 1, nr. 1.
under hensyn hertil – og da der endvidere ikke er påvist en sådan nær tilknytning mellem
advokat simon hauch og a eller hendes arvinger, at der er konkret tvivl om advokatens upar-
tiskhed – har der ikke foreligget afgørende grunde imod at lade advokat simon hauch be-
handle boet som testamentsindsat bobestyrer, jf. dødsboskiftelovens § 38, stk. 1, nr. 5.
der gives herefter simon hauch medhold i, at der ikke har været grundlag for at afsætte ham
som bobestyrer og udlevere boet til en af skifterettens autoriserede bobestyrere.
da advokat simon hauch har oplyst, at det ikke er hans ønske at blive genindsat som bobe-
styrer, men alene at få fastslået, om det var korrekt at afsætte ham som bobestyrer, fortsætter
den af skifteretten udpegede autoriserede bobestyrer bobehandlingen i boet efter a.
                                        thi bestemmes:
boet efter a burde ikke have været udleveret til en af skifterettens autoriserede bobestyrere,
men fortsat have været behandlet af advokat simon hauch som testamentsindsat bobestyrer.
statskassen skal betale i alt 2.500 kr. i kæremålsomkostninger til advokat simon hauch.
kæreafgift, 750 kr., tilbagebetales til advokat simon hauch.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark