text:
dom
afsagt den 2. januar 2014 i sag nr. bs 11-943/2012:
seas nve holding a/s
hovedgaden 36
4520 svinninge
mod
f
…vej
4370 store merløse
sagens baggrund
denne sag drejer sig om, hvorvidt der er leveret el til sagsøgtes, f, ejendom for et beløb på
214.387,32 kr.
parternes påstande
sagsøger, seas-nve holding a/s, har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at betale
214.387,32 kr. med tillæg af procesrente fra den 3. oktober 2011, 200,00 kr. i rykkergebyr
samt 100,00 kr. i inkassogebyr.
sagsøgte, f, har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
f og hustru købte ejendommen ...vej, x-by, 4370 st. merløse i 1992. i bbr meddelelse er
oplyst, at ejendommen opvarmes ved elektricitet.
det fremgår af en oversigt over elforbruget, at seas-nve holding a/s (herefter: elselska-
bet) aflæste ejendommens elmåler i perioden fra 1992 til 1999 og i 2001. i 2000 og fra 2002
til 2010 blev elforbruget fastsat ud fra fs egne aflæsninger eller ud fra et automatisk skøn. i
perioden, hvor elselskabet aflæste måleren, lå forbruget mellem 7.688 - 11.602 kwh om året.
i perioden, hvor forbruget blev baseret på et skøn eller aflæst af f selv, lå forbruget mellem
8.766 - 12.716 kwh, dog 6.486 kwh i 2010.
den 13. april 2011 blev fs elmåler udskriftet til en amr måler, hvor elforbruget fjernaflæses.
den 30. november 2010 indberettede f en målervisning på 207.381 kwh, og ved fotografe-
ring af elmåleren den 29. april 2011 viste målerstanden 318.172 kwh, hvilket var en stigning
på 110.791 kwh. efter udskiftning af elmåleren blev der i perioden 14. april 2011 til 30. april
2012 registreret et forbrug på 8.470 kwh. det fremgår af varmeregnskab fra uno-x energi
a/s, at der i perioden fra den 4. februar 2004 til den 21. august 2012 blev leveret 10.020,40 l.
fyringsolie til fs ejendom.
fra 2008 og ca. fire år frem udskiftede elselskabet et stort antal elmålere. den praktiske opga-
ve med udskiftningen af elmålerne og implementering af amr system blev sendt i udbud, og
projektet blev nærmere beskrevet i udbudsmaterialet, dateret februar 2008 og benævnt "tek-
nisk beskrivelse". i materialet fremgår blandt andet specifikationer og krav til montørernes
uddannelse, kompetencer, opførsel, og kommunikation til kunderne, der stilles krav til tilsyn
og kvalitetskontrol, og processen for håndtering af demonterede målere og målerbytte er
                                                 - 2 -
nærmere beskrevet. i udbuds- materialets afsnit om håndtering af demonterede målere frem-
går, at der skal vælges mellem to forskellige modeller til fotografering af de nedtagne målere.
om model 1 fremgår:
       "leverandøren skal i tilbudsmateriale specificere, hvordan billeder
       taget på udskiftningsstedet, kan indgå i den nødvendige dokumentation
       for demonterede målere."
om model 2 fremgår
       "modellen medfører, at samtlige målere af udbyder hjemtages til
       udbyders målerværksted og her bliver fotograferet af udbyder."
udbuddet blev vundet af eltel networks, der herefter skulle forestå udskiftningen af elmå-
lerne. seas-nve indgik aftale med eltel networks om, at metode 2 skulle anvendes til
fotografering af de demonterede elmålere, hvilket fremgår af sagens bilag 24, der er en revi-
deret udgave af side 14 i udbudsmaterialet - sagens bilag 24,1 - og udarbejdet i forbindelse
med, at seas-nve og eltel networks indgik aftale om arbejdet.
ved udskiftning af en måler var den aftalte procedure, at montøren registrerede målernummer
og målerstand i en pda. data blev sendt til eltel networks og via en fil overført til elsel-
skabets sap-system. skønt opfordret har sagsøger ikke oplyst navnet på montøren, der ned-
tog fs elmåler. der er ikke fremlagt kopi eller udskrift af de data, der blev sendt fra pda via
eltel networks til elselskabets sap-system. de nedtagne målere blev anbragt i containere
til elselskabets videre foranstaltning på laboratoriet. da der blev registreret et meget stort el-
forbrug på fs elmåler, blev måleren markeret med røde mærker og lagt i et særligt bur i en
container, indtil måleren skulle undersøges og fotograferes på elselskabets laboratorium. på
laboratoriet blev målerstanden og nummer sammenholdt med oplysningerne i sap-systemet,
og måleren blev fotograferet. fs elmåler lå 16 dage i en container, indtil den blev fotograferet
og undersøgt på laboratoriet den 29. april 2011.
den 24. august 2011 modtog f en ekstraopkrævning fra elselskabet på 214.387,32 kr. for el-
forbrug i perioden 1. december 2010 til den 13. april 2011. f reklamerede over opkrævningen,
og bestilte den 8. september 2011 en undersøgelse af måleren hos elselskabet.
elmåleren blev den 15. september samt den 28. september 2011 undersøgt og kalibreret på to
danak akkrediterede laboratorier, henholdsvis på elselskabets eget laboratorium og dernæst
på energimidt a/s' laboratorium. laboratorierne udarbejdede kalibreringscertifikater.
af elselskabets målerapport dateret 28. september 2011 fremgår følgende under bemærknin-
ger:
       "der er ikke konstateret afvigelser i henhold til gældende krav til idriftværende
       elmålere. efter kalibreringen er målerkappens plomber brudt. tælleværkets talruller,
       tandhjul, omsætningshjul og drev er blevet undersøgt, og tælleværket er kørt tilbage
       for kontrol af evt. talspring og der er ikke konstateret mekaniske fejl. der er i
       forbindelse med kontrol af måleren ikke fundet anledning til yderligere
       bemærkninger."
                                                 - 3 -
i brev til elselskabet af 28. september 2011 fra laboratorieleder, ejvind nielsen, energimidt
a/s fremgår:
      "på vort laboratorium har vi kalibreret elmåleren se certifikat nr. 299-2550. måleren
      overholder gældende krav til idriftværende målere.
      vi har også udført visuel kontrol af målerens tælleværk og konstateret, at alle
      talruller og overføringshjul er hele og i korrekt indgreb. der er ikke fundet fejl på
      tælleværket.
      ved modtagelsen af måleren var alle målerens plomber brudt. fra kunde er det
      oplyst, at de manglende plomber skyldes afprøvning på eget akkrediteret
      laboratorium."
f blev orienteret om resultaterne af målerundersøgelserne, og ved brev af 18. december 2011
meddelte han elselskabet, at han ikke accepterede undersøgelsen af måleren som tilstrækkeligt
bevis på forbruget og ikke accepterede den fremsendte faktura for ekstraforbruget. han
oplyste endvidere:
      "jeg er villig til, at betale det beløb, der svarer til, hvad forbruget ville
      have været under normale forhold og jeg er også indstillet på at
      betale fremtidige ”normale" regninger og jeg vil fremover aflæse
      måleren dagligt for at kontrollere om der sker uregelmæssige store
      udsving.”
ved brev af 21. december 2011 fastholdt elselskabet kravet, og i løbet af vinteren 2011 og
foråret 2012 foregik der løbende korrespondance mellem parterne.
sagen blev anlagt ved retten i holbæk den 28. august 2012.
der har under sagen være foretaget syn- og skønsforretning. skønmanden har i den forbindel-
se besigtiget fs ejendom den 25. juli 2013. skønmanden har endvidere besigtiget elmåleren
og deltaget ved undersøgelse af denne på energimidts danak akkrediterede laboratorium
den 10. okt. 2013.
af skønsrapporten fremgår blandt andet:
      "...
      spørgsmål 4:
      skønsmanden bedes kort beskrive, hvorledes en måler, herunder tælleværket, af denne
      type fungerer.
      skønsmand-besvarelse:
      af bilag 3.2 fremgår, at måleren består af 6 stk. tællerværk. startende fra ”1”, der næst’
      ”10’ere”, så ”100ere” og sådan fremdeles. der er tale om en induktionsmåler, der måler
      forbrugsstrømmen i forhold til spændingen. elmåleren er af typen ”ferriasmåler”.
                                         - 4 -
måleren består dels af strømspole og spændingsspole, som begge er anbragt i en jern-
kerne i måleren. ved forbruget opnås en magnetisk strøm, hvor spændingsfaldet er pro-
portionalt med forbrugerstrømmens strøm. disse 2 strømme medfører via drejnings-
moment at en skive (som kan ses) drejer rundt. drejningsbevægelsen bevirker via en
”snegl” at ovenstående tællerværk aktiveres. tællerværket tæller således skiveomdrej-
ningerne og dermed effekten (spænding (u) x strøm (i) i tidsrummet (der af betegnelsen
”kwh-måler”) således at elforbruget kan aflæses på elmåleren.
spørgsmål 5:
kan tælleværket bringes til at løbe baglæns?
skønsmand-besvarelse:
ja et tællerværk kan bringes til at løbe baglæns
spørgsmål 6:
fungerer måleren, som den skal, og ligger eventuelle afvigelser indenfor normerne, jf.
herunder punkt 6.8 i bilag 1?
skønsmand-besvarelse:
af vedlagt bilag omhandlende udført test hos energimidt den 10. okt. 2013 fremgår det,
at der ingen afvigelser er konstateret i forhold normerne
spørgsmål 6a:
ved hel eller delvis benægtende besvarelse bedes skønsmanden uddybe sine iagttagel-
ser.
skønsmand-besvarelse:
ingen yderligere bemærkninger jvnf svar i spg. 6.
spørgsmål 7:
idet det kan lægges til grund, at der mellem nedtagning og fotografering af måleren gik
16 kalenderdage, og at målerne efter demontering blev opbevaret og befordret i en con-
tainer, bedes skønsmanden oplyse, om det kan udelukkes, at der efter nedtagningen er
sket tællerspring, for så vidt angår et eller flere af målerens cifre.
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at tællerspring er sket efter nedtagning
spørgsmål 8:
kan det udelukkes, at tællerens udvisende på fotograferingstidspunktet kan bero på for-
brug og/eller udefra kommende påvirkning efter nedtagningen?
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at tællerens udvisning har været påvirket udefra efter nedtag-
ning.
spørgsmål 8a:
hvis skønsmanden ikke kan udelukke, at tællerens udvisende på fotograferingstids-
punktet er anderledes end tællerens udvisende ved nedtagningen, bedes han oplyse, om
                                         - 5 -
der er grund til at formode, at tællerens udvisende på fotograferingstidspunktet er ander-
ledes end ved nedtagningen.
skønsmand-besvarelse:
af de fremlagte bilag 7.1., 8, 3.1 og 3.4 fremgår kun, hvad tællerens udvisning på foto-
graferingstidspunktet. tællernes udvisning på nedtagningstidspunktet kan have været
anderledes.
spørgsmål 8b.
i forlængelse heraf bedes skønsmanden udtale sig om, hvorvidt måleren fysisk ville
kunne holde til at registrere et gennemløb af elektricitet på 16 dage med 100.000 kwh.
skønsmand-besvarelse:
skønsmanden har fået oplyst, at stikledningssikring er 63 ampere, hvilket svarer til et
max forbrug på 42 kw. omregnet til forbruget på 16 dage vil dette udgøre:
42kwx24timerx16 dage: = 16.128 kwh
ved et forbrug på 100.000 kwh vil strømforbruget gennemsnit andrage pr. dag:
100.000kwh/16dage/24h = 260 kw, hvilket medfører et strømbrug: 260kw/42kwx63
ampere = 390 ampere. dette vil en elmåler af denne type for direkte måling ikke holde
til, idet installationen så skulle ændres og der skal anvendes strømtransformermåling.
en simpel udregning kan ligeledes udføres således:
den omtalte elmåler er mærket for et strømforbrug på 40 ampere. dette medfører for-
brug på 27kw.
forbruget i 16 dage vil således udgøre:
27kwx24timerx16 dage = 10.368 kwh.
strømforbruget pr. dag vil udgøre: 260kw/27kwx40 ampere = 385 ampere.
dvs. sammen resultat
spørgsmål 9:
kan det udelukkes, at der før nedtagningen for eksempel ved lynnedslag i huset eller
nærområdet er sket tællerspring, for så vidt angår et eller flere af målerens cifre.
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at måleren har været påvirket af lynnedslag i nærområdet, hvor-
ved der er sket tællerspring.
spørgsmål 9a:
hvis spørgsmålet besvares benægtende, bedes det oplyst, om måleren viser tegn på at
have været ude for en sådan påvirkning.
skønsmand-besvarelse:
                                         - 6 -
måleren viser ikke tegn på at have været påvirket af lynnedslag i nærområdet.
....
spørgsmål 11:
kan det udelukkes, at måleren led af en periodisk fejl, mens den var monteret hos sag-
søgte?
skønsmand-besvarelse:
nej det kan ikke udelukkes at måleren led af periodisk fejl.
spørgsmål 11a:
hvis spørgsmålet besvares benægtende, bedes det oplyst, om der er grund til at formo-
de, at måleren led af en periodisk fejl, mens den var monteret hos sagsøgte.
skønsmand-besvarelse:
nej, det formodes ikke at den omtalte måler har være påvirket af periodiske fejl.
spørgsmål 12:
skønsmanden bedes oplyse, om ejendommen opvarmes ved oliefyr.
skønsmand-besvarelse:
der er opstillet centralvarme anlæg inkl. varmtvandsbeholder baseret på olieopvarm-
ning.
spørgsmål 12a:
hvis spørgsmålet besvares bekræftende, bedes det oplyst, om det kan udelukkes, at
ejendommen eller dele deraf i perioden fra 2003 til 2011 eller i dele af denne periode
eventuelt tillige har været opvarmet ved elektricitet.
skønsmand-besvarelse:
nej, der kan ikke udelukkes, at ejendommen eller dele deraf i den angivne periode tilli-
ge har været opvarmet ved elektricitet.
spørgsmål 12b:
hvis det ikke kan udelukkes, at ejendommen i det angivne tidsrum helt eller delvis op-
varmedes ved el, bedes det oplyst, om der er grund til at formode, at ejendommen op-
varmedes (også) ved elektricitet.
skønsmand-besvarelse:
det er muligt at tilkoble elektrisk baseret olieradiatorer til stikkontakter, hvilket for-
mentlig kan forekomme jvf. husets alder og isoleringsgrad. ved besigtigelsen kunne ik-
ke konstateres opvarmning ved elektricitet.
spørgsmål 13:
skønsmanden bedes oplyse det gennemsnitlige elforbrug i ejendomme af tilsvarende al-
der, stand og
indretning.
ved besvarelse af dette spørgsmål bedes skønsmanden detaljeret redegøre for forudsæt-
                                              - 7 -
     ningerne for besvarelsen, herunder antallet af omfattede bygninger, bygningernes ind-
     retning og anvendelse, antallet af beboere og disses aldersmæssige fordeling, antallet og
     arten af elektriske installationer, herunder belysning, hårde hvidevarer, andre hushold-
     ningsredskaber, tv- og musikanlæg, eldrevet værktøj, eventuel opvarmning, herunder
     gulvvarme, samt andre elektricitetsforbrugende artikler og andre forhold, der kan påvir-
     ke elforbruget.
     skønsmanden bedes tillige detaljeret redegøre for eventuelle forbehold, herunder forud-
     sætninger om beboernes levevis og fritidsaktiviteter, forbrug af informationsteknologi
     og andet, hvad tænkes kan.
     skønsmand-besvarelse:
     ved besigtigelsen kunne konstateres at ejendommen er beboet af familie på 3 personer,
     hvoraf 1 stk. er hjemmeboende søn (18 år) af hårde hvidevarer var følgende opstillet:
              køleskab
              fryser
              vaskemaskine
              tørretumbler
              opvaskemaskine
              komfur
              ovn
              mikroovn
              alm. kaffemaskine
     endvidere var der 2 stk. tv (fladskærme), 2 stk. musikanlæg og pc-anlæg. i forbindel-
     se med gulvvarme i toilet er tilkoblet 1 stk. elektrisk cirkulationspumpe.
     udvendigt var opstillet 1 stk. campingvogn, som var tilsluttet husets elektricitet via for-
     længerkabel til stikkontakt fra værkstedet.
     på matriklen er endvidere 1 stk. garagebygning, som ikke for tiden er tilkoblet ejen-
     dommens elmåler. i nærliggende værksted er bygningens installationer tilsluttet ejen-
     dommens måler (lys og håndværktøjer).
     el-forbruget for en familie på 3 medlemmer er normalt i størrelsesorden 4.500-5.500
     kwh. med henvisning til den elektriske bestykning og familiens sammensætning, hvor
     teenagebørn påvirker forbruget ekstra, skønnes familiens elforbrug at være højere end
     gennemsnitsfamilie på 3 personer og skønnes derfor at andrage i størrelsesorden ca.
     8.500 – 9.000 kwh.”
som bilag til skønsrapporten er vedlagt testrapport fra energimidt dateret den 11. okt. 2013.
det konkluderes i rapporten, at der ikke er fundet fejl ved tælleværket.
forklaringer
sagsøgte f har forklaret, at han har været chauffør i 15 år. han købte ejendommen i juli 1992
sammen med sin hustru. ejendommen, der er fra 1900, var udstyret med en ældre udendørs
elmåler. han er enig i skønsmandens beskrivelse af ejendommen. der har tidligere boet fire
personer i ejendommen, da de havde begge deres børn hjemme, nu bor de tre. i 2007/2008
                                                - 8 -
købte de et stykke jord af naboen, hvorpå der blandt andet ligger en garage. garagen bruges
alene til opbevaring, hvor deres søn, a, har knallerter og andet stående. der er ikke opvarm-
ning i garagen. efter at datteren flyttede fra sin kæreste, boede hun kortvarigt i en camping-
vogn, der står på ejendommen, hvilket var i ca. halvanden måned i 2009. campingvognen kan
i øvrigt kun tage 12 v.
oliefyret, der er husets eneste varmekilde, er udskriftet, og der har i ny og næ været supple-
rende varme ved en el-radiator - men kun kortvarigt. det er først nu, han har ændret bbr-
oplysningerne om husets opvarmningskilder, men huset opvarmes ikke ved el-paneler, som
det tidligere har fremgået af bbr. der er gennemsnitligt forbrugt ca. 6.000 - 12.000 kwh pr.
år, og forbruget har ligget meget stabilt uden de store udsving. han har selv indberettet for-
bruget - først ved indsendelse af en talon og senere elektronisk - og han er sikker på, at det er
de rigtige tal, han har indberettet til forsyningsselskabet.
den 13. april 2011 skulle elmåleren skiftes. han blev ikke direkte orienteret herom, men han
læste om udskiftningen i avisen. han fik ikke at vide, at måleren faktisk var blevet udskiftet,
og først fire måneder senere fik han en faktura på 217.000 kr. for elforbrug. han blev meget
overrasket over den store faktura, og da han reklamerede, blev han indkaldt til et møde hos
seas- nve, hvor han blandt andet blev vejledt om, at han kunne få elmåleren undersøgt.
efter lynnedslag i november/december 2010 blev elektriciteten lidt mærkelig, og de kunne
f.eks. ikke anvende en støvsuger samtidig med, at der blev lavet mad. i forbindelse med lyn-
nedslaget røg tv'et og mikroovnen og efterfølgende også kaffemaskinen. de har ikke anmeldt
dette til forsikringen, da der var tale om ældre inventar. han kan ikke huske, om han talte med
sine naboer om lynnedslaget.
efter mødet hos seas-nve fik de kontrolleret måleren, men denne viste ingen fejl. der kom
to energikonsulenter og besigtigede ejendommen, der tjekkede installationerne m.v. han fik
oplyst, at undersøgelsen af elmåleren viste, at der ikke var noget galt med denne. efter den
nye måler blev sat op, virkede den ikke optimalt, og den blev igen skiftet ud.
vidnet b har forklaret, at han er ansat hos seas-nve. han var tidligere teamchef, og nu er
han er inkassochef. han er pantefoged af uddannelse. en ansat ved seas-nve har i perioder
fysisk foretaget aflæsninger af elmåleren, men han ved ikke hvem.
fs forbrug i 2008, 2009 og 2010 blev fastlagt ud fra et skøn på baggrund af forbruget året før.
man kan ikke på aflæsningen se, hvad strømmen bruges til, eller hvornår strømmen er blevet
brugt. han havde ikke noget at gøre med udskiftningen af elmålerne.
hvis seas-nve får en elmåler ind, hvor plomberne er brudt, eller der er andet, der giver
anledning til undren, vil dette blive bemærket skriftligt i skemaet. da der blev konstateret et
meget stort elforbrug på f elmåler, kontaktede seas-nve ham. de sendte fakturaen til f fire
måneder efter, at måleren blev udskiftet, men der var i den mellemliggende periode korre-
spondance med f, hvor han blev orienteret om det høje forbrug og bedt om at kontakte seas-
nve. det fremgår af seas-nves undersøgelse af elmåleren, at det er seas-nve, der har
brudt plomberne på elmåleren, hvilket også fremgår af brev fra energimidt.
vidnet c har forklaret, at han har været ansat 28 år hos seas-nve. han er elinstallatør af
uddannelse, og han var projektleder ved udskiftningen af de nye elmålere, hvor firmet eltel
networks udførte det praktiske arbejde.
                                               - 9 -
han stod for udrulningsdelen i forbindelse med udskiftning af målerne, hvor han repræsente-
rede seas-nve ved processerne i marken, ved kontrollen i marken, og havde kontakten med
eltel. han har udarbejdet udbudsmaterialet. bilag 24.1 er selve udbudsmaterialet, og bilag
24 var resultatet af forhandlingen mellem seas-nve og eltel. det fremviste i bilag 24 er
kun et uddrag af den samlede kontrakt.
forskellen mellem bilag 24 og bilag 24.1, side 14, var - som han huskede det - alene spørgs-
målet om, hvorvidt eltel skulle benytte metode 1 eller metode 2 til fotografering af de de-
monterede elmålere. de aftalte med eltel at benytte model 2, hvor seas-nve selv tog
fotos af elmålerne, når de undersøgte disse på værkstedet. det blev den metode, fordi det i
2008 var det, de bedst kunne håndtere i eltels hjemtagningssystemer og seas-nves mod-
tagelsessystemer.
eltel satte et rødt klistermærke på denne måler, som de skal gøre, hvis der var uregelmæs-
sigheder ved en måler. eltel fulgte den beskrevne procedure, og gjorde det de skulle.
eltel levede op til kravene om kompetence og uddannelse af montørerne. seas-nve ud-
førte 10 % kontrol på alt arbejde, der blev udført af eltel, og eltel levede op til de aftalte
normer og standarder. ved udskiftningen af elmålerne tastede eltels montør målernumme-
ret og målerstanden i en pda og kontrollerede, at adressen var korrekt. seas-nve fik data-
ene i en overførsel til deres sap-anlæg.
pda-systemet var eltels, men seas-nve burde have de indtastede data på sap-
dokumenter, men han er ikke bekendt med, om disse dokumenter eksisterer endnu. de kon-
trollerede tillige, at eltels montør afleverede et kort med ny og gammel målerstand samt
nyt målernummer til kunden i forbindelse med udskiftningen af måleren, og de kunne konsta-
tere, at eltel fulgte denne procedure. han erindrede ikke, om f fik et kort.
efter udskiftning af elmålerne lagde eltel målerne i bure, der blev sat i opsamlingscontai-
nere. containerne var ganske almindelige otte fods blik-containere med tre eller fire buer. de
var lukkede og med bom-anlæg, der hørte med til sikring af disse containere. containerne var
låst og stod typisk ved deres højspændingsstationer. containerne stod udenfor hegnet, og el-
tel havde adgang hertil med en særlig nøgle. et bur var ca. 1 m2 i areal, og målerne lå i lag
med et papstykke imellem. containerne blev hentet en gang om ugen, hvor en tom blev skiftet
ud med den fulde. i den enkelte container var der et særligt bur til mærkede målere.
efter aflevering af containerne hos seas-nve, forblev målerne typisk i containeren, indtil de
blev taget ud og fotograferet, kontrolleret i sap og visning på måleren holdt op mod den må-
ling, der var angivet i sap. derefter blev målerne lagt i en anden lidt større container, hvor de
blev opbevaret i tre år. de oplevede, at det, der stod på målerne stemte overens med det, der
var anført i sap. målere med røde mærkater blev behandlet ligesom alle andre målere. han
og de tre montører, der var ansvarlige for hver sit område, havde adgang til containerne.
vidnet er blevet forevist elmåleren og udpegede plomberne. det er ikke muligt at fjerne pla-
stikdækslet uden at bryde plomberne.
de fremlagte fotos af fs elmåler viser tællerstanden samt målerens nummer og type. fotos er
udskrift af de fotos, der blev taget, da måleren blev afleveret og fotograferet på deres laborato-
rium. datoen øverst til venstre, den 29. april 2011, er den dato, hvor indfotograferingen af
                                               - 10 -
måleren fandt sted. man kan nederst i højre hjørne på foto svagt ane skruen og en plombe, der
stikker lidt ud - hvis man kigger godt efter. det er svært at se, for billedet er taget ind igennem
plastikkappen på måleren.
det er ikke muligt at få viseren til at vise et højere tal uden at bryde plomberne. i de 16 dage
fra eltel nedtog måleren og til fotograferingen fandt sted, vil man ikke kunne få 110.000
kwh til at løbe igennem denne type måler. hvis man havde gjort det, ville den have været
brændt af. hvis man skulle kunne påvirke måleren mekanisk, vil det kræve, at man havde
været inde bag plomberne.
han ved ikke, hvem der skiftede måleren hos f, fordi det var eltel der stod for dette, og
seas-nve havde ikke brug for navnene på montørerne - det var eltel ansvarlig for. det
var eltels opgave at holde styr på, hvem der havde skiftet målere, og det var også dem, der
havde autorisationsansvaret for montørerne. han er sikker på, at eltel har vidst, hvem de
har haft kørende som montører. hvis der kom en klage fra en kunde over f.eks. en montør,
ville seas-nve rette henvendelse til eltel for at bede om, at den pågældende montør blev
flyttet fra projektet. han er ikke bekendt med, at det under sagsforberedelsen blev oplyst, el-
tel ikke vidste, hvilken montør, der skiftede fs elmåler
om de hvide pletter på elmåleren, som man kan se på fotos, forklarede han, at pletterne – der
formentlig er rester fra klistermærker – blev renset af på laboratoriet, hvilket var fast kutyme.
vidnet d har forklaret, at han har været ansat hos eltel networks i seks år. han er uddan-
net el-installatør og faglærer. eltel networks arbejder bl.a. med højspændingsnet og lav-
spændingsnet, telekommunikation osv., og de arbejder generelt for store forsyningsselskaber i
europa. eltel networks havde turn-key-kontrakten på målerudskiftning for seas-nve.
bilag 24.1 svarer til det udbudsmateriale, som de fik fra seas-nve. bilag 24 indeholder de
ændringer, eller den formulering, som endte med at være i deres kontrakt. det blev aftalt med
seas-nve, at eltel skulle benytte metode 1.
han mener, at kontrakten med seas-nve blev underskrevet i 2008, og i slutningen af 2008
gik pilotprojektet i gang. masseudrulningen startede i december 2009, og sluttede enten ulti-
mo 2011 eller primo 2012. han havde ikke noget at gøre med den fysiske udskiftning af må-
lerne, men han har været med til at føre kontrol.
om forskellen mellem model 1 og model 2 forklarede han, at det også godt kan være, at de
tog fotos, når måleren blev afleveret. målere blev markeret med røde mærker, hvis pda'en
havde registreret, at det forbrug, der var i måleren, var anderledes end det forventede. så skul-
le montøren rapportere, at der var for meget forbrug, markere måleren med en rød lap, pille
måleren ned og placere den i et specielt bur i containeren. derefter overtog seas-nve den.
som han husker det, tog seas-nve også fotos af målerne. under forløbet fandt eltel ud
af, at det var smart, at de selv tog fotos af målerne på stedet. han ved ikke, om der blevet ta-
get fotos af fs måler i forbindelse med udskiftningen.
eltel fulgte bestemt de påkrævede instruktioner. der var ingen montører, der kunne starte
på projektet, uden at de havde gennemgået en tre dages uddannelse, herunder sidemandsoplæ-
ring, og ved behov, skulle en montør have sidemandsoplæring i op til en uge. montørerne
skulle have kørekort, og de havde vist deres svendebrev til sikring af, at de var uddannede
elektrikere. de tog ikke bare tilfældige elektrikere på markedet, fordi de havde brug for en
                                              - 11 -
ekstra mand. det var direkte mod deres kvalitetssikringssystemer og deres processer i forbin-
delse med den slags projekter. han ved, at seas-nve også kontrollerede deres arbejde. hver
gang de afleverede et område, havde de deres fotodokumentation osv., som de gennemgik, og
hvis det ikke var i orden, kunne de ikke aflevere området, hvorfor de fulgte procedurerne 100
%. han erindrede ikke umiddelbart, om der var problemer vedrørende aflevering af området
x-by i st. merløse.
de fulgte processen vedrørende det fysiske målerbytte 100 %. ved udskiftningen af måleren
afleverede montøren et kort til kunden med oplysning om gammel og ny målerstand, samt nyt
målernummer. der var nogle enkelte tilfælde, hvor det ikke blev gjort, men dette blev opda-
get. nogle gange bortkom kortet for kunden. de havde afleveret kortet, men kunden kunne så
ikke finde det, fordi der var gået nogle dage. ved udskiftning af de udvendige målere var
kunderne ikke altid hjemme, og så lagde de typisk kortet i postkassen, så kunden fik det, når
denne kom hjem. det fremgår af registreringen i pda, at der blev afleveret et kort til f, men
om dette blev afleveret personligt til f, kan han ikke se.
de gamle målere blev opbevaret i opsamlingscontainere. deres overmontører havde nøgle til
containerne, hvilket seas-nve også havde. eltel havde tre overmontører, der kørte i hver
deres område, og han mener, at eltel havde tre til fem nøgler til hver container.
på et tidspunkt fandt man ud af, at det var fordelagtigt, at eltel tog fotos af rødmarkerede
målere, men tillige af ulovlige og/ eller farlige installationer, navnlig i forhold til afleveringen,
så de kunne dokumentere, såfremt de valgte ikke at udskifte en måler.
eltel har 100 % styr på, hvem der installerer hvad, og det er navnlig på grund af deres
pda-system. alle arbejdsopgaver i et givent område, blev uddelt til et team, og de kendte
montørerne i det team. montørerne modtog ordrerne og planlagde ruten. når montørerne hav-
de udført opgaven, skulle de validere ordren. dette skete ved, at montøren via pda'en gav
besked om, at nu var måleren skiftet. de ved således præcist, hvem der har skiftet hvilken
måler via deres rapporteringssystem. han har i dag ikke taget dokumentation med på, hvem
der har skiftet måleren hos f, men det mener han godt, at man kan finde ud af. det står på
rapporten, men han er ikke blevet bedt om at tage dokumentationen med.
de data, som den enkelte montør tastede ind i sin pda, blev overført til mobilworkforceda-
tabasen. fra deres database blev data sendt videre til seas-nve's systemer. når det hele
vejen igennem systemet var blevet valideret, at måleren rent fysisk var blevet taget ind, blev
det kontrolleret via systemet, at måleren også virkede, ved at måleren sendte data. herefter
valideredes den som værende skiftet. valideret betyder, at det er blevet bekræftet, at måleren
er blevet skiftet på adressen. de slettede data tre måneder efter afsendelse af data til seas-
nve, og så var data kun hos seas-nve. de rapporterede, hvilke team, der udførte arbejdet,
hvilken måler der blev udskiftet, hvilken montør, der skiftede den, installationsadressen, og
om der var afvigelser mv. i den fil, der blev sendt til seas-nve.
de benyttede sig også af underleverandører til udskiftning af målerne. under oplysningerne
om hvem, der havde udskiftet måleren, ville der i så fald stå et firmanavn, og ikke montørens
navn. det kunne være gråbæk eller nogle af de andre mindre installationsfirmaer, som de
brugte. men montørerne var stadig uddannede og under eltels kvalitetskontrol. de havde
25-30 eltel medarbejdere kørende, og de havde omkring 20 medarbejdere, som kom fra
underleverandører forskellige steder i danmark.
                                               - 12 -
skønsmanden rené almind har uddybende om spørgsmål 4 i skønsrapporten forklaret, at der
sidder to spoler på måleren, som man kan kalde motorer, samt en snegl bagved. ved forbrug
aktiveres sneglen via motorerne, og den tager så fat i skiven, der kører rundt. skiven aktiverer
således tælleværker. der sidder et mærke på skiven, så man kan se, når den har nået en om-
gang.
man kan normalt kun få tælleværket til at løbe baglæns, hvis den er monteret forkert. det kan
man gøre, hvis man bytter om på to faser i tilslutningen, så løber den baglæns. når måleren
ikke er tilsluttet strøm, kunne der i princippet godt ske utilsigtet tællerspring, men han har
ikke prøvet eller testet det, men ud fra deres test med tælleren, ser det ikke ud som om, der er
lavet hærværk på den. når måleren er uden strøm, kan man godt få tælleværket til at flytte sig,
f.eks. ved et kast med måleren, men den letteste metode er at pille dækslet af. i teorien kan
tælleren godt flytte sig med dækslet på, men det tyder det ikke på er sket her. ved et direkte
lynnedslag vil måleren enten være sort og brændt af, eller også vil den være sort forneden og
vil ikke kunne bruges. ved lynnedslag på selve ejendommen, vil måleren ikke kunne virke.
ved lynnedslag 10 - 50 meter fra måleren, vil der løbe strøm i jorden, således at strømmen
ville gå baglæns ind i kablerne. hvis det skete, vil måleren – eller de to magneter forneden -
blive afmagnetiseret, og den vil løbe ”ad helvede” til. den vil blive ved med at løbe i et for-
brug, men man vil ikke selv kunne stoppe den, det skal en tekniker gøre. måleren ville tillige
løbe løbsk, når målerlaboratoriet satte strøm til denne igen.
hvis måleren var blevet afmagnetiseret i forbindelse med et lynnedslag, så ville en montør
have registreret dette, da måleren jo ikke kunne stoppe af sig selv igen. normalt er måleren
plomberet, men hvis man skruer skruerne af, kan man tage pladen af, så ved blot at pille en
skrue mere af, så kan man pille tælleværket ud og manuelt stille på det. de kørte som test tæl-
leværket baglæns, og bagefter satte de tælleværket tilbage igen. han kan ikke ud fra fotos se,
om måleren er plomberet.
i forbindelse med besigtigelse af fs ejendom, konstaterede han ikke anden varmekilde end et
oliefyr. han har anslået, at det gennemsnitlige el-forbrug for en familie på tre personer i et hus
af denne karakter og med de elektriske installationer og aggregater, der var på tidspunktet for
besigtigelsen, vil ligge på 8.500 - 9.000 kwh om året. hvis forbruget lå på det dobbelte, ville
det være et enormt stort forbrug. men med de ting, der var på fs ejendom under besigtigelsen,
vil han have svært ved at se, at husstanden på nogen måde skulle kunne bruge det dobbelte
antal kwh.
vedrørende svaret på spørgsmål 11 forklarede han supplerede, at man jo har hørt om målere,
der lider af periodiske fejl. det er derfor, at el-værkerne udfører stikprøver på elmåler-serierne
hvert tredje eller hvert sjette år. han kan ikke konkretisere, hvilke fejl det kunne være, men
det er derfor, at der skal tages stikprøver på en serie. hvis stikprøven falder ud i forhold til de
normer, som el-værksforeningen har lavet, skal hele serien skiftes ud. hvad der måtte være
galt, får de ikke at vide, men det er formentlig en fabrikationsfejl. det er yderst sjældent, at
man hører om, at en serie skal udskiftes.
om spørgsmål 8a, forklarede han supplerende, at han ikke kan formode, hvad måleren tidlige-
re har stået på. han kan kun se på det, der er fremlagt. han ved ikke, hvad der er sket i de 16
dage fra måleren blev taget ned og indtil denne blev fotograferet. han kan ikke udelukke, at
der er sket noget i løbet af perioden, men der er ikke grund til at formode det. han vurdering
er, at måleren ser ganske almindelig normal ud, og han kan ikke se, at der på nogen måde har
været pillet ved elmåleren.
                                                - 13 -
ved et hus på 63 + 30 m2 regner man med et forbrug på 200 kwh pr. m2. ved opvarmning
alene med el, ville forbruget være meget højere. det ville - højt sat - svare til et forbrug på
56.160 kwh, hvis man forestiller sig, at hele huset var opvarmet med el 24 timer i døgnet i et
halvt år.
han kunne ikke have besvaret skønstemaet uden at have involveret energimidt. han har ikke
kunnet foretage test af, at det var muligt manuelt at få tælleværket til køre uden strøm. så
skulle han i givet fald har have taget kontakt til fabrikken i tyskland, der formentlig har et
laboratorium, der kunne udføre de nødvendige tests.
han har ikke kunnet lave de tests, der var nødvendige til besvarelse af skønstemaet, idet han
ikke er certificeret til det. der skulle et laboratorium til at udføre dette. ham ville i så fald
have kontaktet sikkerhedsstyrelsen med forespørgsel om, hvem der er certificerede til at ud-
føre de nødvendige tests.
parternes synspunkter
sagsøger, seas-nve holding a/s, har til støtte for den nedlagte påstand i sit påstandsdo-
kument gjort følgende anbringender gældende, der er gentaget og uddybet under proceduren:
      ”anbringender
      da sagsøgte i 2005 blev registreret som aftager af elektricitet på forsyningsadressen
      …vej, x-by, 4370 st. merløse, blev han umiddelbart berettiget og forpligtet i henhold
      til sagsøgers til enhver tid gældende betingelser for levering af elektricitet.
      sagsøgers leveringsbetingelser er anmeldt til energitilsynet i overensstemmelse med
      lov om elforsyning og er dermed umiddelbart gældende overfor enhver uden særskilt
      vedtagelse.
      det følger udtrykkeligt af sagsøgers leveringsbetingelser, at sagsøgte har pligt til at af-
      læse elmåleren og indberette elmålerens udvisende, når han bliver anmodet derom. sag-
      søger kan afregne på grundlag af et skønnet elektricitetsforbrug, hvis sagsøgte ikke ind-
      beretter målervisningen.
      det fremgår endvidere af leveringsbetingelserne, at sagsøgte har pligt til straks at kon-
      takte sagsøger, såfremt sagsøgte måtte have formodning om, at elmåleren ikke registre-
      rede elektricitetsforbruget korrekt.
      sagsøger opgør elektricitetsforbruget på grundlag af de registrerede eller skønnede må-
      lervisninger og opkræver betaling på dette grundlag.
      de målervisninger, der ligger til grund for sagsøgers opkrævninger, fremgår af de frem-
      sendte fakturaer.
      det kan lægges til grund, at sagsøgte under hele kundeforholdet har været bekendt her-
      med og har forstået sammenhængen mellem de registrerede målervisninger og den beta-
      ling, der blev opkrævet af sagsøger.
                                         - 14 -
sagsøgte har til stadighed været bekendt med de målervisninger, som sagsøger har lagt
til grund.
på denne baggrund, og da sagsøgte har umiddelbar og uhindret adgang til elmåleren,
påhviler det sagsøgte at kontrollere, at sagsøgers opkrævninger ikke er sket på et forkert
grundlag.
sagsøgte har således pligt til at sikre sig, at den målervisning, der er lagt til grund i sag-
søgers opkrævninger, svarer til elmålerens faktiske udvisende.
i perioden fra november 2007 til november 2010 indberettede sagsøgte selv elmålerens
udvisende til sagsøger til brug for sagsøgers periodiske opgørelse af mellemværendet.
frem til udskiftning af elmåleren i april 2011 var sagsøgers opkrævninger af betaling
for sagsøgtes elektricitetsforbrug således først og fremmest baseret på sagsøgtes egne
oplysninger herom.
det var således først den 13. april 2011 i forbindelse med udskiftning af elmåleren, at
sagsøger kunne konstatere et væsentligt højere registreret elektricitetsforbrug end hidtil
indberettet af sagsøgte.
på denne baggrund var sagsøger berettiget til at opgøre sit tilgodehavende pr. den 13.
april 2011 som sket i den som bilag 4 fremlagte faktura nr. 1329180.
det påstævnte beløb er således opgjort på grundlag af den målervisning, som sagsøger
kunne konstatere den 13. april 2011 og den målervisning, som sagsøgte indberettede til
sagsøger den 30. april 2010.
elmålerens udvisende pr. 13. april 2011 må anses for dokumenteret.
sagsøgte hæfter for det registrerede elektricitetsforbrug, medmindre det dokumenteres,
at registreringen er behæftet med fejl, eller at måleren har været udsat for påvirkninger,
der har medført en forkert registrering af elektricitetsforbruget.
det kan ikke anses for godtgjort, at elmåler nummer 163262 skulle være behæftet med
en fejl, der indebar, at den i perioden fra den 30. november 2010 til den 13. april 2011
registrerede et elektricitetsforbrug med en fejlmargin, der oversteg det acceptable som
fastsat i sagsøgers leveringsbetingelser § 6.8 (bilag 1, side 10).
i den forbindelse kan det lægges til grund, at elmåleren i september måned 2011 blev
behørigt undersøgt og kontrolleret af sagsøgers målerlaboratorium og af målerlaborato-
riet hos energimidt, og at der ikke blev fundet nogen fejl.
syn og skøn under sagens forberedelse har bekræftet, at elmåleren ikke er behæftet med
fejl, og at den registrerer elforbruget korrekt.
skønsmandens erklæring giver ikke grundlag for at formode, at elmåleren har været ud-
sat for påvirkninger, der har medført en forkert målervisning.
                                               - 15 -
      det må derfor lægges til grund, at elmålerens udvisende er retvisende, og at sagsøgte så-
      ledes har forbrugt den mængde elektricitet, der er registreret af elmåleren.
      sagsøgtes synspunkter og bevisførelse om et anslået normalt forbrug kan ikke tillægges
      nogen vægt.
      den omstændighed, at sagsøgtes egen indberetning af elmålerens udvisende i perioden
      2007 til 2010 viser et markant lavere forbrug, kan ikke føre til et andet resultat.
      sagsøgte bærer således selv enhver risiko, herunder enhver bevismæssig risiko for, at de
      indberettede målervisninger var korrekte.
      sagsøger har i sagens natur ikke mulighed for at konstatere eller efterprøve, hvorledes
      der er anvendt elektricitet på ejendommen.
      enhver tvivl, om, hvordan og hvornår det registrerede elektricitetsforbrug er sket, må
      således komme sagsøgte til skade.
      sagsøger har følgelig med rette opgjort sit tilgodehavende pr. 13. april 2011 på grundlag
      af elmålerens udvisende.
      på denne baggrund, og da det af sagsøgte i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet resul-
      tat, er sagsøgte pligtig at betale det påstævnte beløb med tillæg af renter og omkostnin-
      ger som anført i påstanden.”
sagsøgte, f, har til støtte for den nedlagte påstand i sit påstandsdokument gjort følgende an-
bringender gældende, der er gentaget og uddybet under proceduren:
      ” anbringender
      bevisbyrden for, at målerens udvisende på nedtagningstidspunktet den 13. april 2011
      svarede til udvisende på fotograferingstidspunktet den 29. april 2011, er sagsøgers.
      det kan lægges til grund, at
      a sagsøger ikke ved, hvem der demonterede måleren hos sagsøgte.
           viden om den pågældende medarbejders identitet burde ikke
           havde været en del af sagsøgers kravspecifikation til
           tilbudsgiverne.
           det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed afskærer sagsøgt
           fra ved vidneafhøring at kunne klarlægge de konkrete
           omstændigheder ved nedtagning og efterfølgende håndtering af
           måleren, hvilket skal komme sagsøger bevismæssigt til skade.
           idet det således hverken kan lægges til grund, at måleren efter
           nedtagningen blev håndteret forskriftsmæssigt, eller at sagsøger
           sikrede sig, at måleren ikke kunne komme i tredjemands-
           besiddelse, gøres det gældende, at tællerens udvisende på
           fotograferingstidspunktet beror på fejl i måleren og/eller forhold
                                      - 16 -
  efter nedtagningen.
b sagsøger fravalgte muligheden for at lade mistænkelige målere
  fotografere på udskiftningsstedet.
  sagsøger opererede i punkt 1.11.1 i bilag 24.1 med to modeller for
  håndtering af målerne.
  model 1 forudsatte fotografering på udskiftningsstedet, hvorved
  enhver tvivl om målerstand, ubrudt plombering og om målerens
  skæbne i tidsrummet fra nedtagning til fotografering undgik.
  sagsøger valgte imidlertid i strid med sædvanen på området, jf.
  svar 1 og 3, den billigere model 2, der foreskrev fotografering af
  måleren af og hos sagsøger.
  det gøres gældende, at det skal komme sagsøger bevismæssigt til
  skade, at sagsøger valgte model 2, således at tællerens udvisende
  på fotograferingstidspunktet beror på fejl i måleren og/eller forhold
  efter nedtagningen.
c sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.3.
  denne bestemmelse foreskriver elektronisk indtastning af
  målerstanden på den gamle måler og i tilfælde af uventet forbrug
  genindtastning.
  det gøres gældende, at sagsøgers hovedentreprenør tilsidesatte
  forskriften om elektronisk (gen)indtastning af målerens udvisende,
  og at det således må lægges til grund, at udvisende ikke afveg fra
  det forventede på nedtagningstidspunktet, jf. også svar 5, 7, 8, 8a,
  9 og 11.
d sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.4.
  denne bestemmelse foreskriver i tilfælde af uventet forbrug
  påklæbning af rødt klistermærke på og separat aflevering af
  mistænkelige målere.
  det bestrides, at klistermærket påsattes på udskiftningsstedet, og
  det kan med sagsøgers opfyldelse af provokation (e) og (f) lægges
  til grund, at måleren ikke blev afleveret separat.
  det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed skal komme
  sagsøger bevismæssigt til skade, og at målerens udvisende på
  nedtagningstidspunktet således var et andet end på
  fotograferingstidspunktet, , jf. også svar 5, 7, 8, 8a, 9 og 11.
                                      - 17 -
e sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.28.
  denne bestemmelse foreskriver aflevering af kort til kunden med
  gammel og ny målerstand.
  det gøres gældende, at forskriften om aflevering af aflæsningskort
  efter nedtagningen er tilsidesat, og at det således må lægges til
  grund, at udvisende ikke afveg fra det forventede.
f sagsøger ikke vil fremlægge aftalegrundlaget mellem sig og den
  virksomhed, der forestod udskiftningen.
  som bilag 24 fremlagde sagsøger oprindelig en enkelt, upagineret
  side af udbudsbeskrivelsen til den hovedentreprenør, der skulle
  afgive tilbud på udskiftning af sagsøgers elmålere.
  som nyt bilag 24.1 har sagsøger fremlagt den tekniske beskrivelse
  i fuld udstrækning.
  bilag 24 modsvares af p. 14 i bilag 24.1.
  de to sider er imidlertid forskellige ikke bare i nummerering og i
  opsætning, for valgmuligheden mellem ”model 1” og ”model 2” er
  udeladt i bilag 24, der til gengæld i modsætning til bilag 24.1
  statuerer, at ”model 2” er den valgte metode.
  jeg opfordrede på den baggrund sagsøger til at fremlægge også
  tilbud og accept, således at der kunne tilvejebringes vished for
  aftalegrundlaget, herunder ikke mindst for spørgsmålet om
  fremgangsmåden ved målerudskiftningen.
  på trods af muligheden for at anonymisere forretningsmæssigt
  følsomt stof afviser sagsøger at fremlægge det ønskede materiale.
  det gøres gældende, at dette afslag skal komme sagsøger
  bevismæssigt til skade, således at det må lægges til grund, at også
  andre, ukendte udskiftningsforskrifter er tilsidesat, og at målerens
  udvisende på nedtagningstidspunktet således var et andet og lavere
  end på fotograferingstidspunktet.
g sagsøger hverken har bevist eller kan bevise, at målerens
  plombering var intakt, da den 16 dage efter nedtagningen blev
  fotograferet.
  havde sagsøger valgt model 2, havde sagsøger let kunnet
  dokumentere, at plomberingen var intakt på udskiftningssted og
                                             - 18 -
         -tid.
         det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed skal komme
         sagsøger bevismæssigt til skade, således at tællerens udvisende på
         fotograferingstidspunktet beror på forhold efter nedtagningen.
         det gør i den forbindelse ingen forskel, at sagsøger i bilag 6.1
         udarbejdet 5 ½ måned efter nedtagningen anførte, at man efter
         kalibreringen brød målerkappens plomber.
     h det gøres gældende, at sagsøgtes elforbrug ifølge den omstridte
         måler fra
         - 30. juni 1992 til den 30. november 2010 lå mellem 6.486 og 12.716 kwh/årligt
            svarende til et forbrug på mellem 540,50 og 1.059,66 kwh/månedligt.
         - 1. december 2010 til 13. april 2011 var 110.791 kwh svarende til et forbrug på
            24.620,22 kwh/månedligt.
         - 14. april 2011 til medio oktober 2013 atter normaliseredes til mellem 5.477 og
            7.145 kwh/årligt svarende til et forbrug på mellem 521,61 og 768,66
            kwh/månedligt.
         det gøres i forlængelse deraf og under de givne omstændigheder i
         øvrigt gældende, at sagsøger ikke blot ved at henholde sig til
         målerens udvisende på fotograferingstidspunktet med den for
         domfældelse fornødne sikkerhed har løftet bevisbyrden for, at det
         indtalte krav modsvarer et forbrug, der kan kræves betalt.”
rettens begrundelse og afgørelse
                                               - 19 -
den 30. november 2010 indberettede f en målervisning på 207.381 kwh, og ved fotografe-
ring af elmåleren den 29. april 2011 viste målerstanden 318.172 kwh.
fs måler er undersøgt og kalibreret tre gange på danak akkrediterede målerlaboratorier,
herunder én gang i forbindelse med syn og skønsforretningen. resultatet af undersøgelserne
har ikke påvist fejl ved elmåleren. skønsmanden har i skønsrapporten oplyst, at det ikke kan
afvises, at måleren led af en periodisk fejl, eller der er sket en udefrakommende påvirkning
efter nedtagningen af elmåleren, men efter hans undersøgelser er der ikke tegn på, at dette er
sket. skønsmanden samt vidnet c har begge forklaret, at en elmåler af denne type ikke kan
holde til, at 110.791 kwt løber igennem den på 16 dage.
fs elforbrug har siden 1992 og indtil udskiftningen af elmåleren i 2011 været forholdsvist
stabilt, og forbruget efter udskiftningen har ikke fraveget dette. skønsmanden har vurderet, at
fs husstand har et årligt forbrug på 8.500 - 9.000 kwt. han har samtidig forklaret, at han - på
baggrund af sin besigtigelse af fs ejendom - vil have svært ved at se, at husstanden på nogen
måde være i stand til at bruge det dobbelte antal kwh. fs forbrugsmønster har været omtrent
det samme, uanset om elmåleren er aflæst elselskabet, af f, eller om forbruget er fastsat
skønsmæssigt. sagsøger har skønt opfordret hertil ikke oplyst navnet på den montør, der ud-
skiftede fs elmåler, og der er ikke fremlagt dokumentation for registreringen i pda eller
sap-systemet.
det målte forbrug på 110.791 kwh vil svare til, at f og hans husstand over en 10-årig periode,
svarende overens med den periode, hvor f selv har aflæst måleren eller dette er fastsat ud fra
et skøn, ville have forbrugt dobbelt så meget el, som der er aflæst og indberettet til elselska-
bet. det påståede merforbrug er derfor baseret på en væsentlig afvigelse fra fs normalforbrug.
oplysningerne om, at der sporadisk har været anvendt el til opvarmning sammenholdt med, at
datteren i en periode har boet i en campingvogn, vurderes ikke at kunne forklare størrelsen på
det påståede forbrug. endelig anses det ikke for dokumenteret, at der reelt har været forbrugt
mere el, end der er blevet aflæst og rapporteret. efter bevisførelsen lægger retten endvidere til
grund, at ejendommen har været opvarmet ved oliefyr. det er via fotos dokumenteret, at må-
lerstanden den 29. april 2011 - efter måleren havde ligget 16 dage i en container - var 318.172
kwt, men det er ikke dokumenteret, at målerstanden blev aflæst til 318.172 kwt den 13. april
2011.
på baggrund af ovenstående, finder retten, at det er usandsynligt, at f og hans husstand skulle
have forbrugt 110.791 kwh i perioden fra den 30. november 2010 til den 13. april 2011. un-
der disse omstændigheder har f med fornøden styrke sandsynliggjort, at det omtvistede for-
brug er fremkommet ved en ikke konstaterbar fejl ved måleren. det registrerede forbrug mod-
svarer således ikke det reelle elforbrug for perioden. på denne baggrund frifindes f for den af
elselskabet nedlagte påstand.
sagsomkostninger
f har fået fuldt medhold i sin påstand, og skal derfor have tilkendt sagsomkostninger i medfør
af retsplejelovens § 312, stk. 1. med udgangspunkt i de vejledende takster sammenholdt med
sagens værdi, udfald og omfang, samt at der har været foretaget syn og skøn, skal seas-nve
holding a/s betale 37.500 kr. inklusiv moms til f, til dækning af dennes rimelige udgifter til
advokat. der er ikke grundlag for, at seas-nve holding a/s skal godtgøre transportudgifter
til fs advokat.
udgifterne til skønsmanden er opgjort til 69.864,40 kr. heraf udgør 1.500 kr. gebyr til for-
eningen af rådgivende ingeniører, 4.182,50 kr. omkostninger til energimidt for deltagelse i
                                              - 20 -
skønsforretningen og 64.181,90 kr. udgør honorar til skønsmanden samt dennes fremmøde i
retten. udgifterne er foreløbigt afholdt af f. efter sagens udfald skal seas-nve holding a/s
godtgøre f omkostningerne til skønsforretningen.
seas-nve holding a/s skal herefter betale 107.736,44 kr. i sagsomkostninger til f.
thi kendes for ret:
sagsøgte, f, frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgeren, seas-nve holding a/s, betale 107.364,40 kr. i sagsom-
kostninger til sagsøgte, f.


text:
                                           udskrift
                                               af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 20. oktober 2009
                       v-149-06
                       e. tjellesen a/s (gosh cosmetics a/s)
                       (advokat jan erik kornerup jensen ved advokat simon hauch)
                       mod
                       aktieselskabet af 21. november 2001
                       (advokat claus barrett christiansen)
                                               -2-
indledning og påstande
sagens hovedspørgsmål er om et af aktieselskabet af 21. november 2001 (herefter datosel-
skabet) benyttet varemærke gosha by vero moda der er gengivet nedenfor, krænker e.
tjellesen a/s’ (tjellesen) varemærke gosh <w>.
      tjellesen har i godt 30 år produceret parfumer og kosmetik og herunder benyttet va-
remærket gosh. produkterne sælges gennem matas, coop, dansk supermarked og maga-
sin m.fl. selskabet har endvidere efter sagens opkomst begyndt et salg af accessories.
      datoselskabet er en del af bestseller-koncernen der producerer og sælger tøj og acces-
sories en gros og en detail, herunder fra vero moda-butikkerne. koncernens varemærker
ejes og administreres af datoselskabet.
tjellesens endelige påstande lyder således:
      1. datoselskabet forbydes at gøre eller lade gøre erhvervsmæssig brug af varemærket
           ”gosha by vero moda” i den anvendte udformning, jfr. bilag 7, 8 og 9, for be-
           klædningsgenstande til kvinder ved salg og markedsføring heraf.
      2. datoselskabet skal betale tjellesen 1.000.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg
           den 27. december 2006.
det anførte varemærke fremtræder således på bilag 7, 8 og 9:
det er her gengivet efter bilag 8 som er en reklame for en vero moda-butik i fields.
varemærket kan med en vis tilnærmelse gengives således:
                                                -3-
                                  gosha
                                          by vero moda
datoselskabet har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
tjellesen har siden 1976 haft registreret gosh i klasse 3 for alle varer i denne klasse. selska-
bet registrerede i 2005 gosh for visse varer i klasse 3, herunder for parfumerivarer og kos-
metiske præparater, i klasse 18 for bl.a. læder, skind og huder, kufferter og paraplyer, samt i
klasse 25 for beklædningsgenstande, fodtøj og hovedbeklædning.
       tjellesen har endvidere registreret en række varemærker bestående af gosh og et tre-
cifret tal samt gosh only, goshfeeling, gosh she, gosh he og en del andre. med
ansøgningsdato den 15. april 2005 og registreringsdag den 15. juni 2005 registrerede tjellesen
varemærket gosha for samme varer som var omfattet af 2005-registreringen af gosh, jf.
nedenfor. endvidere er foretaget en eu-registrering af gosh for kosmetiske produkter.
markedsføringen og udbredelsen af gosh-mærket:
brancheforeningen for sæbe, parfume og teknisk/kemiske artikler har i brev af 30. juli 2007
bl.a. erklæret at varemærket gosh har været benyttet fortløbende af tjellesen siden 1979, og
at gosh er indarbejdet mærke i danmark inden for ”vedkommende omsætningskreds”.
       det fremgår af en gallup-undersøgelse fra april 2005 at 75,3%, henholdsvis 62,7% af
danske kvinder (over 12 år) havde (hjulpet) kendskab til gosh makeup, respektive gosh
deodorant.
       det fremgår videre af en undersøgelse fra efteråret 2006 foretaget af gallup at 76% af
danske kvinder havde hjulpet kendskab til gosh for makeup. tilsvarende tal for l’oreal,
maybelline, max factor og rimmel var 59,1%, 57%, 75,9% og 64,1%.
       66,4% havde kendskab til gosh deodorant, således at gosh’s deodorant var den
mest kendte efter rexona (80%) og nivea (73,2%).
       en ac nielsen-undersøgelse fra 2006 viste at ”gosh, tjellesen a/s” havde en mar-
kedsandel i dagligvarehandelen ekskl. coop på 13% og i matas på 14%.
                                                   -4-
       dansk supermarked har i brev af 2. maj 2007 til tjellesen bekræftet at have indkøbt va-
rer fra tjellesen til føtex og bilka gennem mere end 20 år.
       magasin har i brev af 25. maj 2007 erklæret at have købt varer ved navn gosh gennem
de sidste 30 år.
       erklæringerne er underbygget med fotografier af stande i magasin og føtex.
       der er videre fremlagt reklamemateriale vedrørende gosh, herunder reklameaviser
fra matas med reklamer for bl.a. gosh.
       tjellesen har indgået aftale med kræftens bekæmpelse hvorefter tjellesen giver 1 kr.
pr. solgt gosh-produkt til et projekt ”omsorg”. dette har bl.a. ført til at gosh på en liste i
børsen over ”good citizens” figurerer som nr. 5 fra toppen nævnt af 1,5% af adspurgte
(uhjulpet).
       gosh er endvidere optaget i bogen superbrands i 2006 kåret af et panel bestående af
forbrugere og fagfolk.
gosha by vero moda blev lanceret den 7. april 2005. følgende fremgår af en presse-
meddelelse dateret 21. juni 2005:
       ”gosha by vero moda
       …
       bestseller har lanceret et nyt mærke, ”gosha by vero moda”, og snart vil mærket
       være at finde i butikkerne.
       på japansk betyder gosha luksus … gosha by vero moda præsenteres for at in-
       troducere et feminint udvalg af luksuriøse styles til den trendbevidste kvinde …”
gosha by vero moda er blevet markedsført med gengivelse af navnet i sin helhed, dog
er påvist et tilfælde på hjemmesiden trendsales (en hjemmeside uden forbindelse med dato-
selskabet) hvor der på en salgsliste alene er anført gosha i forbindelse med en produktbe-
skrivelse.
tjellesen søgte om registrering af gosha den 15. april 2005 i følgende klasser
klasse 03:    blegemidler og andre midler til vask og rensning af tøj, præparater til rengøring,
                                                  -5-
             polering og fjernelse af pletter, sæbe, parfumerivarer, æteriske olier, kosmetiske
             præparater, hårvand, tandplejemidler.
klasse 18:   læder og læderimitationer samt varer fremstillet af disse materialer (ikke inde-
             holdt i andre klasser), skind og huder, kufferter og rejsetasker, paraplyer, para-
             soller og spadserestokke, piske og sadelmagervarer.
klasse 25: beklædningsgenstande, fodtøj og hoved beklædning.
om baggrunden for ansøgningen om registrering oplyste selskabets advokat i brev af 13. ju-
ni 2006 til datoselskabets advokat at registreringen skete for at beskytte tjellesen mod best-
sellers benyttelse af gosha. man valgte ikke at anlægge sag for derved at sikre at patent- og
varemærkestyrelsen ikke stillede bestsellers indsigelsessag i bero på rettens afgørelse. dato-
selskabet fremsatte indsigelse den 2. juli 2005. patent- og varemærkestyrelsen traf afgørelse
den 3. november 2006.
      det var styrelsens vurdering, at datoselskabet havde stiftet en varemærkeret forud for
tjellesens varemærkeansøgning ved at tage mærket gosha by vero moda i brug og
vedvarende anvende det for "tøj til kvinder".
      styrelsen fandt at der var en høj grad af lighed mellem gosha og gosha by vero
moda. styrelsen lagde vægt på at ordet gosha er et stærkt særpræget ord, og at det er
fremhævet i den figurlige udformning af indsigers mærke. beskyttelsesomfanget af indsigers
varemærkeret skulle derfor udvides til også at omfatte lignende varer.
      tjellesens varemærke var registeret for overbegrebet "beklædningsgenstande", og der
var derfor direkte sammenfald af varer i forhold til "tøj til kvinder". for så vidt angår beklæd-
ningsgenstande ud over tøj til kvinder samt hovedbeklædning var det styrelsens vurdering
at disse varer er ligeartede med "tøj til kvinder".
      indsigelsen blev derfor taget delvist til følge, og registreringen blev ophævet for "be-
klædningsgenstande og hovedbeklædning" i klasse 25. registreringen blev opretholdt for
klasse 3 og 18 samt "fodtøj" i klasse 25.
      afgørelsen blev af datoselskabet med brev af 3. januar 2007 indbragt for ankenævnet
for patenter og varemærker med anmodning om delvist at omgøre patent- og varemærke-
                                                -6-
styrelsens afgørelse. datoselskabet anmodede om at klagesagen blev sat i bero på behandlin-
gen af den foreliggende sag i sø- og handelsretten, men denne anmodning blev afslået da
sagen ved sø- og handelsretten var ankenævnssagen uvedkommende.
       ankenævnet traf den 26. oktober 2007 afgørelse i sagen vedrørende datoselskabets
indsigelse mod gosha. ankenævnet fandt at datoselskabet gennem ibrugtagning havde
stiftet varemærkeret for gosha by vero moda i klasse 25 ”tøj for kvinder”. ankenæv-
net fandt at der var lighed imellem tjellesens registrerede mærke gosha og datoselskabets
mærke gosha by vero moda. ankenævnet fandt ikke at datoselskabets havde godt-
gjort ibrugtagning af gosha by vero moda i klasserne 18 og 3 eller ”fodtøj” i klasse 25.
nævnet stadfæstede derfor patent- og varemærkestyrelsens afgørelse således at registrerin-
gen af gosha i klasserne 18 og 3 og for ”fodtøj” i klasse 25 opretholdtes.
       der er foretaget to markedsundersøgelser vedrørende kendtheden af gosha og
gosha by vero moda. hver undersøgelse er foretaget af den pågældende part uden at
den anden part har godkendt spørgsmålene eller anerkendt deres relevans.
       tjellesens undersøgelse er foretaget i marts 2009 af megafon ved anvendelse af ”mega-
fon-panelet”, dvs. som en internetundersøgelse. målgruppen var kvinder mellem 18 og 40 år.
der blev anvendt en bruttostikprøve på 1.200 e-mails hvorved fremkom 513 brugbare inter-
view (respondenter). på spørgsmålet: hvilke(t) produkt(er) forbinder du med varemærket
gosha? svarede 15% tøj, 3% makeup, 2% andet og 81% ved ikke. af besvarelserne under
andet, 13 respondenter i alt, svarede 4 respondenter parfume, 2 creme og 2 shampoo.
       datoselskabets undersøgelse blev gennemført af analysebureauet nielsen i september
2008 som internetinterviews. målgruppen var kvinder mellem 20 og 40 år. på spørgsmålet:
hvilken virksomhed/oprindelse forbinder du med varemærket gosha by vero moda?
svarede 22,8% vero moda, 20,6% bestseller, 21,0% tøj. ingen respondenter forbandt va-
remærket med parfume, kosmetik eller lignende. varemærket blev ikke præsenteret for de
udspurgte i en form der mindede om dets fremtræden som ses ovenfor.
forklaringer
bo tjellesen har forklaret at tjellesen blev grundlagt den 2. januar 1945 af vidnets fader. vid-
net startede i virksomheden i 1975 og er i dag eneaktionær og administrerende direktør. tjel-
                                               -7-
lesens produkter markedsføres i 68 lande hvoraf det største er canada, derefter kommer
england og danmark. hvert 1,2 sekund sælges der et gosh-produkt i hele verden.
        55% af gosh-produkterne er makeup, 45% er kropspleje. det er de samme produkter,
der sælges i alle lande. målgruppen er kvinder fra 13 år og op efter. målgruppen er ret bred,
købere af kosmetik, nok primært i den yngre ende. i danmark sælges hele sortimentet.
gosh står for det sidste nye på markedet. gosh er et engelsk-amerikansk positivt tonet ud-
råb og er karakteriseret af smarte farver til de rigtige priser. deres største konkurrenter er
max factor, maybelline og l’oreal. priserne var i starten meget lave, men er senere steget og
ligger i dag ca. 15% under fx l’oreal. varerne sælges fortsat som selvvalgsprodukter.
       gosh markedsføres i reklamer i ugeblade og magasiner, reklamefilm i butikker og på
tv samt gennem forhandleraviser som fx matas’. makeup-produkter markedsføres kun un-
der betegnelsen gosh, andre produkter har ofte et tillægsnavn, fx gosh feeling. det er
ganske almindeligt i branchen med tillægsnavne.
       i det seneste år har de på ekstern markedsføring anvendt 8-10 mio. kr. om året. derud-
over anvendes der penge på stande i butikkerne. matas udsender jævnligt en annonceavis
hvori også gosh-produkter markedsføres. en sådan annonce koster 40-50.000 kr. der er
stort set gosh-produkter med i alle matas´ annonceaviser. de markedsfører sig også på in-
ternettet, men sælger ikke på nettet.
       samarbejdet med kræftens bekæmpelse startede i 2001 og varede ca. 5 år. tjellesen be-
talte 1 kr. pr. solgt kosmetikprodukt; det førte til samlede årlige betalinger på 900.000 - 1,3
mio. kr.
       gosh-kosmetikprodukterne har en markedsandel i matas på ca. 15 %. i dagligvare-
handlen indtager gosh en 3. eller 4. plads på området.
       med sine gosh-produkter henvender tjellesen sig til unge og yngre trendbevidste
kvinder – på samme måde som bestseller giver udtryk for at gøre det i pressemeddelelsen af
21. juni 2005. tjellesen forsøger at gøre mærket så ungt som muligt.
       produkterne sælges primært i matas, men også gennem dansk supermarked og coop.
i udlandet, herunder uk og canada, sælges de gennem store matas-lignende kæder der har
henvendt sig med anmodning om at måtte sælge deres produkter.
       i 2007 besluttede de efter forslag fra den engelske kunde at udvide deres sortiment
med accessories. endvidere markedsfører tjellesen produkter med private labels.
                                                  -8-
       omsætningen i danmark (ab fabrik) var i 2004/05 59 mio. kr., i 2005/06 55 mio. kr., i
2006/07 65 mio. kr., i 2007/08 62 mio. kr., i 2008/09 65 mio. kr. i det seneste år var den samlede
omsætning 241 mio. kr. svarende til en omsætning i butikspriser på ca. 500 mio. kr.
       gosh overvåges af awapatent (internationalt patentbureau).
       de opdagede med det samme da gosha blev markedsført, og kontaktede straks deres
advokat; de mente at der forelå en krænkelse af deres varemærke. der var jo blot føjet et a til
gosh.
       det spillede også ind at de kunne risikere at bestseller var på vej ind i markedet for ac-
cessories og kosmetik mv. bestseller havde lige lanceret only for makeup. de kunne også
være bekymret over om de ved forveksling med gosha blev sat i forbindelse med børnear-
bejde i den tredje verden.
       det er svært at sige om tjellesen har lidt skade pga. markedsføringen af gosha by
vero moda. forretningsforbindelser har spurgt, om tjellesen er begyndt at sælge tøj.
       inden for tjellesens vareområde anses en licensafgift på 6% for et minimum, 8% er rea-
listisk, og 12% må anses for rigtig godt. i sjældne tilfælde kan procenten være 15.
       langt den største del af tjellesens varesortiment er kosmetik og sælges under navnet
gosh.
gitte damgaard sloth har forklaret at hun er ansat som jurist i bestseller. man ønskede at la-
ve en underlinje under vero moda hvilket de undertiden gør. tøjet skulle være mere eks-
klusivt; derfor valgtes gosha der på japansk betyder luksus. der var en japansk trend i mar-
kedet på det tidspunkt. de foretog forundersøgelser vedrørende mærket, men gosh duk-
kede ikke op som et muligt problem. quicksilver havde et undervaremærke gotcha, men
det gav ikke problemer.
       bestseller registrerer normalt ikke varemærkeret til undermærker. det er usikkert hvor
længe undermærkerne er på markedet. en global registrering af et varemærke koster nor-
malt 2 mio. kr.
       i juni 2005 modtog de fra tjellesen brev om at tjellesen havde registreret ret til vare-
mærket gosha. inden da havde de ikke hørt at tjellesen fandt gosha krænkende.
       gosha by vero moda blev introduceret under modeugen i april 2005. modesho-
wet i sig selv kostede 2-3 mio. kr., og derudover var der udgifter til modeller, fly og ophold.
                                               -9-
      vero moda er bestsellers største varemærke. på verdensplan findes 900 vero mo-
da-butikker, ekskl. kina. i danmark er der 90. derudover har de 2700 engroskunder, heraf
110 i danmark.
      i danmark sælger de for et trecifret millionbeløb vero moda-produkter, og i hele
verden sælges for et tocifret milliardbeløb. vero moda-magasinet udgives i 13 mio. ek-
semplarer.
      vero moda eller gosha by vero moda anvendes ikke på sæbe og parfume og
lignende. det har heller ikke været planen. det eneste kosmetik de har haft, var under mær-
ket only der blev markedsført fra 2002 til 2005.
      accessories sælges under mærket ”pieces accessories”.
      by vero moda-delen af varemærket anvendes for at vise at det er en ny linje fra
vero moda/bestseller. vero moda er et godt brand som kunderne kender. markedsfø-
ringen skete hele tiden under gosha by vero moda. de har ikke indflydelse på præsen-
tationen af navnet uden for bestsellers regi. deres mærker har typisk en betydning, fx bety-
der vero moda ægte mode på italiensk, dog med en grammatisk fejl.
      gosha by vero moda blev kun solgt i vero moda-sammenhæng. derfor frem-
gik navnet vero moda ikke så tydeligt.
      de har ingen interesse i at snylte på gosh. de har ikke været udsat for kunder, der
forvekslede gosha by vero moda med gosh.
      bestseller udfasede gosha by vero moda i august 2008. mærket havde en kort le-
vetid. det er ikke opgivet og kan blive genoplivet, men der er ikke konkrete planer.
      gosha by vero moda er registreret i juni 2009 i eu pga. nærværende sag. det er
en defensiv registrering.
      hun ved ikke hvad omsætningen for gosha by vero moda udgjorde i 2006 og
2007. bestseller ønsker generelt ikke at oplyse salgstal.
argumenter
tjellesen har gjort gældende at datoselskabets benyttelse af gosha by vero moda er en
krænkelse af tjellesens rettigheder til gosh, principalt efter varemærkelovens § 4, stk. 2,
subsidiært efter § 4, stk. 1, nr. 2.
                                               - 10 -
      der er varemærkelighed. gosh er et ord med fire bogstaver, mens gosha by vero
moda udgøres af fire ord. det afgørende er imidlertid måden hvorpå gosha by vero
moda benyttes, nemlig i en form der kan gengives som
      gosha                by vero moda.
      de fire første bogstaver i den dominerende del af mærket er sammenfaldende med
tjellesens mærke, gosh. tilføjelsen af a ændrer ikke den visuelle lighed og bevirker heller
ikke at der lydligt opstår en væsentlig forskel. ved a’et søges blot etableret en formel distan-
ce. datoselskabets mærke er et figurligt udformet mærke bestående af 4 ord, men den kon-
krete udformning medfører at gosha er den klart særprægede og dominerende del af
mærket. forbrugeren vil hæfte sig ved mærkedelen gosha. henvisningen til producentens
andet mærke vero moda skal efter praksis ikke tillægges betydning. i daglig tale vil
mærket blot blive omtalt som gosha, jf. udskriften fra trendsales. den reelle mærkelig-
hedsbedømmelse skal derfor foretages mellem gosha og gosh.
       begrebsmæssigt må forholdet være det af gosh opfattes som et udbrud, også på
dansk, mens gosha formentlig er uden indhold for en almindelig dansk forbruger.
      datoselskabets markedsundersøgelse er misvisende da undersøgelsen ikke vedrører
den figurlige udformning som vist ovenfor. tjellesens egen markedsundersøgelse viste at en
ikke helt ubetydelig del forbandt gosha med parfume.
      gosh er stærkt indarbejdet inden for omsætningskredsen gennem mange år og gen-
nem stærk markedsføring. varemærket gosh kan sidestilles med et serievaremærke da det
ofte anvendes med efterstillet element, fx gosh feeling.
      da der er mærke-lighed, og da gosh er velkendt, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, skal
der tillægges gosh en udvidet beskyttelse. de varer som parterne markedsfører, er ligear-
tede eller nært beslægtede og kan findes i samme forretninger. der foreligger derfor en util-
børlig udnyttelse af goshs renommé og særpræg.
      udnyttelsen medfører skade på renomméet og risiko for udvanding af gosh, særligt
hvis andre producenter finder på at udnytte gosh eller gosh med ubetydelige tilføjelser.
      tjellesen kan ikke påvise konkrete skadevirkninger af datoselskabets misbrug af
gosh, men det er heller ikke nødvendigt for at forbyde benyttelsen af gosha. det er til-
strækkeligt at almindelige overvejelser fører til at der statueres misbrug.
                                                      - 11 -
       hvis retten måtte finde at gosh ikke er velkendt, skal benyttelse af gosha by vero
moda forbydes efter varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2. det må få betydning for sagen at
bestseller ikke længere benytter gosha by vero moda.
       endvidere skal der tilkendes tjellesen et rimeligt vederlag efter varemærkelovens § 43.
1 mio. kr. er skønsmæssigt fastsat ud fra de oplysninger der er om datoselskabets salg af
produkter med varemærket gosha. det må komme datoselskabet til skade at det har givet
så sparsomme oplysninger som tilfældet er. ved fastsættelsen af vederlag bør der også læg-
ges vægt på de oplysninger som bo tjellesen gav om de sædvanligt benyttede licenser på
området.
       det bestrides at der foreligger passivitet.
       subsidiært gøres gældende at datoselskabet ved brug af gosh i sit kendetegn
gosha by vero moda handler i strid med markedsføringslovens § 1 og § 18.
datoselskabet har gjort gældende at det er uden betydning at datoselskabet ikke længere
anvender gosha by vero moda. betingelserne for bortfald på grund af manglende brug
er jo langt fra til stede.
       der hengik ca. 20 måneder fra tjellesen konstaterede benyttelsen af gosha by vero
moda indtil sagen blev anlagt. sagen ved patent- og varemærkestyrelsen vedrørte ikke den
foreliggende sag. det gøres derfor gældende at tjellesens ret til at gøre indsigelse mod
gosha by vero moda er bortfaldet ved passivitet.
       gosh er ikke velkendt, og selv om det var velkendt, tillægges det ikke den af tjellesen
hævdede betydning.
       de kriterier der er opstillet i intel-dommen, er ikke opfyldt, jf. ef-domstolens afgørelse
af 27. november 2008 i sag c-252/07, som præciserer eller indskrænker den beskyttelse som
tillægges velkendte varemærker. der kan her henvises til konklusionens punkt 3 - 6:
     ”3) den omstændighed,
     – at det ældre varemærke er meget velrenommeret i forhold til bestemte typer af varer eller
     tjenesteydelser,
     – at disse varer eller tjenesteydelser og de varer eller tjenesteydelser, som det yngre vare-
     mærke er registreret for, er af forskellig art eller i det væsentlige af forskellig art, og at det
     ældre varemærke er unikt i forhold til alle varer eller tjenesteydelser,
     medfører ikke nødvendigvis, at der er en sammenhæng i adidas-salomon og adidas bene-
     lux-dommens forstand mellem de omtvistede varemærker.
                                                         - 12 -
     4) artikel 4, stk. 4, litra a), i direktiv 89/104 skal fortolkes således, at spørgsmål om, hvorvidt
     der foreligger en brug af det yngre varemærke, der medfører eller ville medføre utilbørlig
     udnyttelse af det ældre varemærkes særpræg eller renommé, eller en brug, der skader eller
     ville skade dette særpræg eller renommé, skal afgøres efter en helhedsvurdering under hen-
     syntagen til alle de relevante faktorer i det foreliggende tilfælde.
     5) den omstændighed,
     – at det ældre varemærke er meget velrenommeret i forhold til bestemte typer af varer eller
     tjenesteydelser,
     – at disse varer eller tjenesteydelser og de varer eller tjenesteydelser, som det yngre vare-
     mærke er registreret for, er af forskellig art eller i det væsentlige af forskellig art,
     – at det ældre varemærke er unikt i forhold til alle varer eller tjenesteydelser, og
     – at det yngre varemærke hos en almindeligt oplyst, rimeligt opmærksom og velunderrettet
     gennemsnitsforbruger leder tankerne hen på det ældre varemærke,
     er ikke tilstrækkeligt til at godtgøre, at brugen af det yngre varemærke medfører eller ville
     medføre utilbørlig udnyttelse af det ældre varemærkes særpræg eller renommé, eller at en
     sådan brug skader eller ville skade dette særpræg eller renommé, som omhandlet i artikel 4,
     stk. 4, litra a), i direktiv 89/104.
     6) artikel 4, stk. 4, litra a), i direktiv 89/104 skal fortolkes således:
     – brugen af det yngre varemærke kan skade det ældre velrenommerede varemærkes sær-
     præg, selv om sidstnævnte ikke er unikt.
     – den første brug af det yngre varemærke kan være tilstrækkelig til at skade det ældre vare-
     mærkes særpræg.
     – beviset for, at brugen af det yngre varemærke skader eller ville skade det ældre varemær-
     kes særpræg, forudsætter, at det er godtgjort, at der er sket en ændring i den økonomiske ad-
     færd hos gennemsnitsforbrugeren af de varer eller tjenesteydelser, som det ældre varemærke
     er registreret for, der er forårsaget af brugen af det yngre varemærke, eller at der er en alvor-
     lig risiko for, at en sådan ændring vil forekomme i fremtiden. ”
den manglende velkendthed fremgår også af datoselskabets markedsundersøgelse. selv om
gosh måtte være velkendt, foreligger der ikke en krænkelse fra datoselskabets side. for at
varemærkelovens § 4, stk. 2, kan anvendes, kræves yderligere at der foreligger utilbørlig ud-
nyttelse af det andet mærke.
       det bestrides at der foreligger mærke-lighed. gosh er ikke den dominerende del af
gosha by vero moda. gosha har en betydning, nemlig luksus, og adskiller sig derved
fra udbruddet ”gosh”. datoselskabets varemærke vero moda er derimod ubestrideligt
velkendt, og dette mærke er en dominerende bestanddel af gosha by vero moda. den
anvendte typografiske opsætning betyder ikke at by vero moda-bestanddelen bliver un-
derordnet. by vero moda angiver produktets herkomst, og en normalt opmærksom for-
bruger vil straks blive klar over at produktet er et bestsellerprodukt. risiko for forveksling
forekommer derfor ikke. varemærkets væsentligste funktion, at kommunikere varens oprin-
                                                 - 13 -
delse, bliver ikke kompromitteret. tilføjelsen by vero moda viser også at datoselskabet
ikke har noget ønske om at lukrere på den mulige reputation der kan være knyttet til gosh.
       der er i øvrigt heller ingen mulighed for forveksling af enstavelsesordet gosh og to-
stavelsesordet gosha. det foreliggende tilfælde kan ikke sidestilles med de tilfælde hvor et
varemærke i sin helhed indgår som en del af et andet varemærke, jf. dom af 24. november
2005 afsagt af retten i første instans i sagen t-346/04, arthur et felicie og arthur.
       vareartslighed er heller ikke til stede. parfume og kosmetik er ikke varer af samme art
som beklædning for kvinder. det er ikke tilstrækkeligt til at skabe vareartslighed at mål-
gruppen er helt eller delvist sammenfaldende.
       det bestrides at der foreligger et tab, og ligeledes at der er grundlag for at tilkende ve-
derlag. tjellesens påstand vedrører anvendelse af gosha by vero moda for beklæd-
ningsgenstande og hovedbeklædning. datoselskabet har ikke anvendt sit mærke for parfu-
me og kosmetik som er tjellesens produkter.
       med hensyn til markedsføringslovens § 1 og § 18 gøres for en ordens skyld opmærk-
som på at vederlagsbestemmelserne i § 20, stk. 3 og 4, i denne lov først trådte i kraft den 1.
juli 2006.
sø- og handelsrettens afgørelse
tjellesens påstand 1 vedrører datoselskabets mærke gosha by vero moda således som
dette mærke fremtræder i bilag 7, 8 og 9: mærket er visuelt karakteristisk ved at gosha er
skrevet med et s der, som det ses på afbildningen, er mere fremtrædende end de øvrige bog-
staver i gosha mens by vero moda er skrevet med en ganske lille skrift. gosha by
vero moda består af fire ord, mens gosh består af ét ord. gosh vil for de fleste minde
om den engelsk/amerikanske interjektion ”gosh”, mens gosha nok ikke vil være betyd-
ningsbærende eller associerende for almindelige danske forbrugere. lydligt er der væsentlig
forskel mellem de to mærker, også hvis man alene sammenholder gosha med gosh:
gosh udtales som det korte enstavelsesord det er, mens gosha udtales mere dvælende
med nogenlunde lige meget tryk på de to stavelser.
       efter en samlet vurdering finder retten derfor ikke at der er en sådan lighed mellem de
to mærker at der er risiko for forveksling. det kan heller ikke antages at der er risiko for at
den almindeligt opmærksomme forbruger antager at der er en forbindelse mellem gosha
                                                - 14 -
by vero moda og gosh. det må herved komme i betragtning at gosha by vero
moda indeholder en henvisning, omend med forholdsvis lille skrift, til bestsellers vare-
mærke vero moda som de fleste forbrugere formentlig kender som mærke for beklæd-
ningsgenstande og fra vero moda-butikkerne.
      datoselskabet skal derfor i det hele frifindes.
      efter sagsgenstanden og efter den ikke helt korte forberedelse der indbefatter skrift-
veksling og retsmøder vedrørende markedsundersøgelserne, skal tjellesen til datoselskabet
betale 80.000 kr. i sagsomkostninger.
                                       thi kendes for ret:
aktieselskabet af 21. november 2001 frifindes for de af e. tjellesen a/s (gosh cosmetics a/s)
nedlagte påstande.
inden 14 dage skal e. tjellesen a/s (gosh cosmetics a/s) til aktieselskabet af 21. november
2001 i sagsomkostninger betale 80.000 kr. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelo-
vens § 8 a.
         jette gemzøe                   jens feilberg                  christian hvidt.
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 7. september 2017
sag 102/2016
(2. afdeling)
hvidovre kommune
(advokat lars carstens)
mod
guldborgsund kommune
(advokat morten jensen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i nykøbing falster den 20. juni 2013 og af østre
landsrets 10. afdeling den 19. oktober 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jens peter christensen,
henrik waaben, jens kruse mikkelsen og lars apostoli.
påstande
appellanten, hvidovre kommune, har påstået stadfæstelse af byrettens dom.
indstævnte, guldborgsund kommune, har påstået stadfæstelse af landsrettens dom.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af anne holm, lone stier, mari-
anne rasmussen, annette christiansen, a og b.
anne holm har forklaret bl.a., at baggrunden for mødet den 4. september 2002 var, at a og b
gerne ville købe et hus sammen i hvidovre, der var tæt på bs familie og landsforeningen af
polio-, trafik- og ulykkesskadede (ptu). det var kommunen, der henvendte sig til amtet,
således som det altid sker i tilsvarende sager. hun ved ikke, hvem der havde anmodet om mø-
                                                 - 2 -
det. hun vil tro, at parret havde behov for at vide, om det var muligt at få et tilsagn for at gå
videre med købet. a og b var fast besluttede på at købe huset på x-vej. de fortalte, hvad lov-
givningen sagde, hvilket parret var tilfreds med, idet a var ”inden for rammen” af loven til at
kunne få de nødvendige boligændringer, men der kunne ikke siges noget konkret herom til
parret. a og b var meget konkrete i deres spørgsmål, men der var ikke mulighed for at tage
stilling hertil på dette tidspunkt, hvilket de sagde til parret. de ville ikke fraråde parret at købe
huset, da det var deres eget valg, og da a var omfattet af lovgivningens målgruppe. hun kan
godt forstå, at parret tænkte, at det var fint, at de gik videre med huskøbet.
huset var kun egnet til at flytte ind i for en handicappet person, hvis der blev lavet væsentlige
ændringer. det er generelt sådan, at der er mangler vedrørende adgangsforholdene, og rum-
mene er ofte for små til, at man kan fungere i huset, hvis man sidder i kørestol. hvis det var
umuligt at ændre på huset, ville de nok have frarådet parret at købe huset. jordbundsforholde-
ne skulle være i orden, så der kunne bygges til, og huset måtte ikke være kondemnabelt. det
sagde hun til a og b, fordi det ville være trist for dem at købe et hus, hvor det ikke var muligt
at lave den nødvendige til- og ombygning. det var et råd, hun gav som fagperson. de forholdt
sig ikke til de enkelte rum på mødet. på mødet i september 2002 var de ikke i nærheden af at
prøve noget konkret. det var alt for tidligt. de havde ikke engang modtaget en ansøgning fra
a og b endnu. det var alene et indledende møde.
de vil altid samarbejde med borgerne, hvilket skal forstås således, at de vil behandle enhver
borger korrekt og give enhver den rådgivning, vedkommende har krav på, herunder gå ind i
sager om ombygning. selvfølgelig ville de behandle a og b ordentligt. de modarbejder ikke
borgerne. hun har før sagt til borgere, at de skal tænke sig grundigt om inden et huskøb for at
være sikre på, at huset kan blive funktionelt for dem. hun havde også ansvaret for at rådgive
kommunens medarbejdere. når der foreligger en ansøgning fra en borger, laver kommunen en
funktionsundersøgelse af borgeren.
lone stier har forklaret bl.a., at a og b på mødet den 4. september 2002 var fast besluttet på
at købe huset på x-vej i hvidovre. huset kunne ikke tages i brug uden videre, fordi a ikke
kunne komme ind i huset, og fordi rummene var for små til en kørestolsbruger. det, der sæd-
vanligvis er et problem for kørestolsbrugere, er indgangspartiet, badeværelset og soveværel-
                                               - 3 -
set. badeværelset, soveværelset og indgangspartiet var for små, og a kunne ikke anvende
køkkenet. det var et langtrukkent møde. a og b havde mange konkrete spørgsmål til indret-
ningen, som de ikke kunne svare på. parret var i tankerne mange skridt foran.
de gav råd og vejledning på mødet. de talte ikke om ændringer på mødet, men de talte om
lovgivningen og gav en overordnet vejledning om, hvad man kunne gøre. a var inden for lo-
vens målgruppe, idet han er stærkt fysisk handicappet og kørestolsbruger. kommunen skulle
derfor gå ind i sagen og bevilge de nødvendige boligindretninger – hverken mere eller min-
dre. ”nødvendige boligindretninger” er lovens ord. det er ikke udtryk for en konkret stilling-
tagen. kommunen kunne ikke undlade at bevilge de nødvendige boligindretninger. de afgav
ikke noget tilsagn på mødet. de ville selvfølgelig samarbejde med parret, hvis de købte huset
og søgte om støtte. der var tre kommuner, der skulle samarbejde om sagen.
as sag adskiller sig ikke fra de andre sager. den var helt sædvanlig. det ville have været præ-
cist det samme, han skulle have, hvis der havde været tale om et hus i guldborgsund kom-
mune. de har ikke overkompenseret a. hovedentreprisen lød på 1.099.800 kr. og omfatter
køkken, badeværelse, soveværelse og indgangsparti. det var det beløb, hun søgte om. hertil
kom bl.a. arkitekthonorar og uforudsete udgifter. de 1.200.000 kr., der er angivet på oversig-
ten, er ikke det endelige beløb, men et skøn. hun kender ikke det endelige beløb.
marianne rasmussen har forklaret bl.a., at hun var leder af hjælpemiddelområdet i hvidovre
kommune i perioden 2002-2007. hun er fortsat af den opfattelse, at hvidovre kommune ikke
ville have bevilget støtte i det omfang, som blev bevilget i denne sag. de ville i stedet have
sagt til borgeren, at han skulle lede en gang mere. det har de gjort flere gange. hvidovre
kommune tilbyder f.eks. at besigtige et hus, inden folk køber det.
annette christiansen har forklaret bl.a., at hun har været i huset på x-vej flere gange. første
gang var sammen med bl.a. lone stier fra sakskøbing kommune. de kom ind i den gamle
del af huset. den del af huset var ikke egnet for a at flytte ind i. der var trin op til hoved-
døren, som ganske vist kunne afhjælpes med en rampe, men entréforholdene og forholdene i
badeværelset og kammeret var for små. huset var for lille og uegnet til en kørestolsbruger.
han ville måske kunne bo der alene, men det ville kræve store ombygninger.
                                                 - 4 -
a har forklaret bl.a., at det var vigtigt for ham og b at vide, hvilken hjælp de eventuelt kunne
få til ombygning, inden de skrev under på købet af huset. det gjorde de repræsentanterne fra
kommunen opmærksom på. de ville ikke skrive under på køb af huset, hvis de ikke fik et ja.
huset var ikke lige til at flytte ind i. der var en trappe op til hovedindgangen, ligesom der var
trin inde i huset. derudover var der et lille trin ned til toilettet. han kunne ikke gå i bad i det
eksisterende badeværelse, ligesom han ikke kunne benytte toilettet.
han havde sit hus i sakskøbing, og b boede i en andelslejlighed, hvor han havde svært ved at
komme op. efter at b havde solgt lejligheden, boede hun sammen med sin søster i huset på x-
vej i en periode, indtil ombygningen begyndte. han kunne godt komme ind og besøge b, men
de havde behov for hjælp. de vidste, at de skulle bygge huset om.
de fik tilsagn om, hvor stor en procentdel af de enkelte dele af ombygningen der kunne ydes
støtte til. hvis kommunen havde sagt, at han og b ikke kunne få økonomisk støtte, havde de
ikke turdet skrive under. der blev givet et tilsagn i et sådant omfang, at de godt turde skrive
under på køb af huset. gengivelsen af anne holms forklaring for landsretten om, at der ikke
blev givet tilsagn, lyder lidt forkert.
de havde set efter hus gennem længere tid. da de fandt huset på x-vej, var de rimelig sikre
på, at det var det hus, de gerne ville have, hvis de kunne få støtte til ombygningerne. de havde
lagt sig nogenlunde fast på området, men hvis der kom noget i for eksempel rødovre, kunne
de godt have valgt et hus der. det var ikke en nem opgave for ejendomsmæglerne at finde et
hus, som de kunne bruge. de havde talt med flere ejendomsmæglere, som blev sat ind i, hvad
de havde behov for.
b har forklaret bl.a., at det var jenni brinch og ikke margrethe blytt, der deltog i mødet den
4. september 2002, og at også anne holm delvist deltog i mødet.
omkring halvdelen af de 10-20 huse, som de så på, blev sorteret fra blot ved at se på dem
udefra, mens de havde en ejendomsmægler med på besigtigelse af den anden halvdel af huse-
ne. de så primært på huse på københavns vestegn. efter nogen tid fandt de ud af, at hvidov-
                                                 - 5 -
re var deres første prioritet, som de blev ved med at vende tilbage til. ptu rådede dem til at
melde klart ud til hvidovre kommune, at de ønskede at flytte til kommunen. de havde også
fået at vide, at det var as fraflytningskommune, der skulle stå for ombygningen. de tog derfor
kontakt til lone stier.
de var bange for, at nogen efterfølgende ville sige til dem, at de ikke kunne få støtte. de hav-
de derfor behov for et tilsagn om støtte fra kommunen, hvorfor de bad om mødet. der var ing-
en byggegrunde i området, så de kunne ikke bygge selv.
huset på x-vej var ikke egnet til, at de kunne flytte lige ind i det. der var et stort trin op til
indgangsdøren, og der var flere trin inde i huset. entreen var for lille til, at der kunne laves
ramper og samtidig være plads til, at a kunne vende rundt med kørestolen. der var sove-
værelse i det rum, der på tegningen er markeret som arbejdsrum/stue. a overnattede der en
enkelt gang, mens hun boede i huset inden ombygningen, men han skulle bakke ind, og der
var ikke plads til, at han kunne få hjælp. det var derfor nødvendigt med en ombygning.
på mødet den 4. september 2002 blev det drøftet, om huset kunne gøres egnet til dem. der var
på det tidspunkt alene lavet en råskitse over huset. hun og a kunne selv se, at huset godt kun-
ne fungere efter en om- og tilbygning. det var klart fremme på mødet, at det krævede en om-
og tilbygning for, at de kunne bo der. hun kan ikke huske, om de på mødet så på huset rum
for rum. men de drøftede, at det var en god ide med et badeværelse ved siden af soveværelset.
de drøftede også, at huset skulle være fremtidssikret, så de kunne blive boende i huset, også
når a på et tidspunkt ville få behov for en elektrisk kørestol. mødedeltagerne prøvede at pejle
sig ind på deres behov, og de var meget lydhøre.
hun og a havde brug for et tilsagn, inden de skrev under på køb af huset. hun har nok været
lidt flot i sit ordvalg, når hun tidligere har forklaret, at de fik et principtilsagn, men de fik et
tilsagn og sikkerhed for, at de godt kunne fortsætte planerne om køb af huset. de havde lagt et
budget sammen med banken. de havde behov for at vide, at de merudgifter, der ville være
som følge af deres særlige behov, blev finansieret af det offentlige. de ville ikke selv have
haft forudsætningerne for at lægge et budget, hvor der f.eks. var tænkt på etablering af en loft-
                                               - 6 -
lift. de fik tilsagn om hjælp til de ombygninger, der var handicapkompenserende. det blev
alene stillet som en betingelse, at de fik foretaget en jordbundsundersøgelse.
højesterets begrundelse og resultat
de betalingsforpligtelser, som fremgår af § 9 c, stk. 1, i lov om retssikkerhed og administrati-
on på det sociale område, overgår – med de i § 9 c, stk. 2-6, anførte undtagelser – til den nye
opholdskommune, når vedkommende person får ophold i denne kommune. efter § 9 c, stk. 2,
har den nye opholdskommune dog ret til refusion fra den tidligere opholdskommune, når den-
ne eller anden offentlig myndighed har medvirket til, at den pågældende person får ophold i
den nye kommune i visse boliger og boformer.
sagens hovedspørgsmål er, om sakskøbing kommune (nu guldborgsund kommune) eller
anden offentlig myndighed medvirkede til as flytning til hvidovre kommune, med den virk-
ning at hvidovre kommune har ret til refusion i medfør af § 9 c, stk. 2.
efter forarbejderne til refusionsbestemmelsen i § 9 c, stk. 2, frigøres den tidligere opholds-
kommune – i overensstemmelse med lovens hovedregel – for betalingsforpligtelsen, når den
pågældende person selv vælger at tage ophold i en anden kommune.
as plan om at flytte til hvidovre kommune var begrundet i hans ønske om at etablere en fæl-
les bolig med sin kæreste, b, i nærheden af hendes familie og netværk. beslutningen herom
var truffet uden involvering af en offentlig myndighed og forud for, at han og b anmodede
om mødet den 4. september 2002 med repræsentanter for sakskøbing kommune og stor-
strøms amt. på mødet imødekom kommunens og amtets repræsentanter as og bs ønske om
vejledning om støttemulighederne efter de gældende regler, og på baggrund af denne vejled-
ning traf a og b beslutning om at realisere deres plan om at købe huset på x-vej i hvidovre.
efter købet af ejendommen ydede sakskøbing kommune og amtet støtte til om- og tilbygning
af huset efter reglerne i lov om social service om kommunal støtte til boligindretning mv. for
personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
det er ikke godtgjort, at sakskøbing kommune og amtet har ydet vejledning og betaling ud
over deres forpligtelser efter de gældende regler herom.
                                              - 7 -
på baggrund af det anførte lægger højesteret til grund, at a på eget initiativ og efter eget øn-
ske har valgt at tage ophold i hvidovre kommune, og at hverken sakskøbing kommune eller
storstrøms amt aktivt har påvirket hans beslutning eller medvirket ved anskaffelsen af den
nye bolig i hvidovre kommune på en sådan måde, at det kan begrunde et refusionskrav i
medfør af § 9 c, stk. 2.
efter højesterets afgørelse af spørgsmålet om refusionspligt i medfør af retssikkerhedslovens
§ 9 c, stk. 2, er spørgsmålet om gyldigheden af guldborgsund kommunes beslutning om at
ophøre med refusionsbetalinger med virkning fra 2008 uden betydning for udfaldet af sagen.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                    thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal hvidovre kommune betale 250.000 kr. til guldborg-
sund kommune.
sagsomkostningsbeløbene skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                      højesterets kendelse
                           afsagt fredag den 22. marts 2019
sag 94/2018
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat ole schmidt)
i tidligere instanser er afsagt kendelser af retten i glostrup den 14. februar 2018 og af østre
landsret den 5. marts 2018.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jon stokholm, jens peter christensen og lars hjort-
næs.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at oplysningerne om placeringen af politiets
aflytningsudstyr anses for ikke at være omfattet af forsvarerens adgang til aktindsigt i medfør
af retsplejelovens § 729 a, stk. 3.
indkærede, t, har nedlagt påstand om stadfæstelse af byrettens kendelse.
anbringender
parterne har gentaget deres anbringender.
højesterets begrundelse og resultat
efter bestemmelsen i retsplejelovens § 729 a, stk. 3, har forsvareren adgang til aktindsigt i
materiale, som er tilvejebragt af politiet til brug for den sag, som sigtelsen eller tiltalen angår.
bestemmelsen må ses i sammenhæng med det generelle objektivitetsprincip, som gælder for
anklagemyndigheden, hvorefter anklagemyndigheden som udgangspunkt er forpligtet til at
                                                 - 2 -
fremlægge alle oplysninger, der måtte have betydning for skyldspørgsmålet i sagen, uanset
om der er tale om materiale, som er tilvejebragt til brug for den konkrete sag eller ej.
retten kan efter anmodning fra politiet bestemme, at reglerne om forsvarerens og sigtedes ret
til aktindsigt skal fraviges, jf. retsplejelovens § 729 c.
højesteret finder, at oplysningerne om, hvor i den pågældende lejlighed, politiets aflytnings-
udstyr var placeret, ikke kan anses som materiale, der er indhentet af politiet til brug for straf-
fesagen mod t, hvorved bemærkes, at oplysningerne ikke indgik i rapportmateriale eller an-
det, der blev fremlagt under sagen, og at oplysningerne ikke kunne antages at have betydning
for afgørelsen af skyldspørgsmålet.
højesteret finder på den anførte baggrund, at de omhandlede oplysninger ikke var omfattet af
forsvarerens adgang til aktindsigt i medfør af retsplejelovens § 729 a, stk. 3.
med denne begrundelse stadfæster højesteret landsrettens kendelse.
efter sagens videregående betydning skal statskassen betale kæremålets omkostninger.
                                          thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
statskassen skal betale kæremålets omkostninger.