text:
                             højesterets dom
                       afsagt onsdag den 10. september 2014
sag 98/2012
(2. afdeling)
peter lassen
og
montana møbler a/s
(advokat dorte wahl for begge)
mod
abc-reoler aulum a/s
(advokat kjeld skov)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 6. marts 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, thomas
rørdam, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanterne, peter lassen og montana møbler a/s, har nedlagt følgende påstande:
1.     det forbydes indstævnte, abc-reoler aulum a/s, at fremstille, lade fremstille, sælge
       og/eller markedsføre reolsystemet abc quadrant af et udseende som vist på bilag 1, 2,
       hhhh, 35, rrrrr, sssss og 65.
2.     abc-reoler skal til appellanterne betale 3.800.000 kr. i vederlag for udnyttelse og
       erstatning for tabt fortjeneste og markedsforstyrrelse. beløbet skal forrentes med pro-
       cesrente af 2.400.000 kr. fra den 7. september 2011, af 1.100.000 kr. fra den 30. juli
       2013 samt af 300.000 kr. fra den 11. april 2014.
                                              - 2 -
3.     abc-reoler skal til peter lassen betale 30.000 kr. i godtgørelse for ikke-økonomisk
       skade. beløbet skal forrentes med procesrente fra den 7. september 2011.
indstævnte, abc-reoler aulum a/s, har påstået stadfæstelse. subsidiært har abc-reoler
nedlagt påstand om frifindelse i forhold til påstand 2 og 3, mere subsidiært om betaling af et
mindre beløb.
de bilag, der henvises til i montana møblers påstand 1, er forskellige salgsbrochurer for abc
quadrant, en udskrift fra abc-reolers hjemmeside og andet markedsføringsmateriale for
abc quadrant med billeder af en række forskellige reolopstillinger, herunder både med og
uden tilbehør i form af bl.a. skuffer og låger.
proceserklæringer
appellanterne, peter lassen og montana møbler a/s (herefter under ét betegnet montana
møbler), har i replikken for sø- og handelsretten afgivet en proceserklæring, hvorefter
       ”x-ylo reolen i sin oprindelige udformning ... ikke udgjorde en krænkelse af [montana
       møblers rettigheder til] montana”.
i ankereplikken for højesteret har montana møbler præciseret, at ”x-ylo reolen i sin oprinde-
lige udformning” skal forstås som x-ylo reolen som afbilledet i bilag c, s. 1-12 (gengivet i
sø- og handelsrettens dom), af montana møbler betegnet x-ylo i.
abc-reoler har i forbindelse med fastlæggelsen af skønstemaet for sø- og handelsretten
afgivet proceserklæring om, at ”montana har ophavsretlig beskyttelse”.
anbringender
montana møbler har navnlig anført, at abc-reolers salg og markedsføring af reolsystemet
abc quadrant udgør en krænkelse af deres rettigheder i henhold til ophavsretsloven eller
markedsføringslovens § 1. der er enighed mellem parterne om, at montana nyder beskyt-
telse efter begge love, og det afgørende er derfor, om der foreligger en krænkelse.
                                               - 3 -
montana møblers proceserklæring om reolsystemet x-ylo angår og omfatter kun en accept af
dette reolsystems oprindelige fremtoningsmæssige helhedsindtryk og påvirker ikke den øvrige
vurdering af sagen, der skal foretages som i andre produktefterligningssager.
ved vurderingen af, om der foreligger en ulovlig efterligning efter ophavsretslovens § 2, skal
der foretages en direkte sammenligning af de involverede produkter på et objektivt grundlag,
hvor subjektivt dadelværdige forhold hos den påståede krænker ikke er en betingelse for
krænkelse. vurderingen skal ske ud fra en helhedsbedømmelse af sammenfaldet mellem ori-
ginalproduktet og den påståede efterligning. ved sammenligningen skal det bl.a. tillægges
betydning, i hvilket omfang originalproduktets fremtoning er bibeholdt i et sådant omfang, at
det hævdede krænkende produkt må siges at tegne et parallelt billede af originalproduktet, og
i hvilket omfang det særegne ved originalproduktet går igen i det hævdede krænkende pro-
dukt, eller om dette kan siges at frigøre sig i tilstrækkelig grad fra det særegne ved original-
produktet. det er ikke et krav, at der foreligger forvekslingsrisiko.
på grundlag af skønserklæringer og retsafgørelser i tidligere sager om efterligning af mon-
tana – herunder sø- og handelsrettens domme af 16. september 1991 (ufr 1992, s. 34) og
18. december 1995 (ufr 1999, s. 1859) – må det lægges til grund, at det særegne ved mon-
tana er den umiddelbart genkendelige helhedsvirkning beroende på den grafiske linjeføring
og lethed uden overflødige detaljer, der fremkommer i kraft af de særlige valg og sammen-
sætningen i montana, af de helt afrundede kanter på alle fronter i korpus og hylder, af den
gennemgående godstykkelse (12 mm), som er ens for alle elementer, af det stringent gennem-
førte generationsprincip, hvor hver komponent placeres i forhold til hinanden og til stadighed
tilbagetrækkes ens under hensyntagen til cirkelslaget i helrundingen på kanterne, af de glatte
fronter uden pynt af nogen art, af samlingen af modulerne på gering med afrundede kanter og
af det gennemførte industrielle præg.
uanset detaljeforskelle har abc quadrant efter den anførte helhedsvurdering betydelig lighed
med montana, og denne lighed er ikke blot funktionelt begrundet. det særegne ved
montana genfindes i abc quadrant, idet abc quadrant uden selvstændig bearbejdning
gentager samtlige de karakteristiske elementer fra montana. samlebeslaget til abc
quadrant skal ikke tillægges betydning, fordi det er en rent teknisk indretning og dermed
uden ophavsretlig relevans. samlebeslaget er i øvrigt i næsten alle vinkler og på blot lidt af-
stand ikke synligt. det forhold, at abc quadrant er enkeltsidet, skal heller ikke tillægges be-
                                                - 4 -
tydning, da dette er en iboende og nødvendig følge af det tekniske samlebeslag. det forhold,
at abc quadrant er enkeltsidet, påvirker ikke sammenfaldet i helhedsindtrykket mellem de to
reolsystemer. det er ikke et karakteristisk element, der bærer det særegne ved montana,
om montana er dobbelt- eller enkeltsidet, og det er i øvrigt montana møbler, som har op-
havsretten til at fremstille en enkeltsidet montana. abc quadrant er derfor en ulovlig
efterligning af montana, jf. ophavsretslovens § 2.
ved vurderingen af, om der foreligger en krænkelse efter markedsføringslovens § 1, skal det
for det første vurderes, om der foreligger en slavisk eller en meget nærgående efterligning,
således at det hævdede krænkende produkt må anses for forveksleligt med originalproduktet,
eller der består en risiko herfor. for det andet skal der foreligge et subjektivt dadelværdigt
forhold derved, at den påståede krænker skal have haft kendskab til originalproduktet og have
haft til hensigt at udnytte og tilegne sig originalproduktets markedsposition. det kræves ikke,
at målgruppen for de to produkter er ens. ved sammenligningen af produkterne skal der fore-
tages en helhedsvurdering af produkternes fysiske fremtræden, dog således at forbrugernes
udviskede erindringsbillede inddrages, ligesom iagttagelser på fotografier kan tillægges vægt.
sådan som abc quadrant er markedsført, har reolsystemet ud fra en helhedsvurdering en
sådan betydelig lighed med montana, at der består en risiko for, at den almindelige for-
bruger, der ikke nødvendigvis ser reolsystemerne side om side eller ser reolerne på fotogra-
fier, vil forveksle de to reolsystemer. abc quadrant er derfor i høj grad egnet til og kan
snylte på og fortrænge montana fra dets markedsposition, og abc quadrant kan ved sin
videre udbredelse på markedet medføre fremtoningsmæssig degeneration for montana.
denne fortrængning og udnyttelse øges i det hele af, at abc quadrant udbydes til væsentligt
lavere priser end montana.
den afgivne skønserklæring skal ikke tillægges afgørende vægt ved krænkelsesvurderingerne,
idet skønsmændenes besvarelser er behæftet med en række fejl. disse fejl består i anvendelse
af forkerte definitioner, fejlagtige eller misvisende besvarelser som følge af disse fejlagtige
definitioner, selvmodsigelser, juridiske fejl – herunder vægtning af forhold, som ikke har juri-
disk betydning – og faktuelle fejl.
det bestrides, at montana møbler har udvist retsfortabende passivitet. montana møbler har
således ikke haft kendskab til hverken x-ylo i eller x-ylo ii før sagsanlægget, og begge reol-
                                             - 5 -
systemer blev kun markedsført og solgt i særdeles begrænset omfang, hvorfor montana
møbler ikke burde have været bekendt hermed.
abc reoler har navnlig anført, at montana møblers påstand er for bredt formuleret og i strid
med deres egen proceserklæring, og at abc reoler allerede af den grund skal frifindes.
montana møblers proceserklæring om, at reolsystemet x-ylo ikke udgør en krænkelse af
montana, medfører, at sagen kan begrænses til en vurdering af de ændringer og den pro-
duktudvikling, der er sket af abc-reolers reolsystem siden introduktionen i 1997 (under
navnet x-ylo) og frem til i dag, hvor det sælges under betegnelsen abc quadrant. denne
udvikling repræsenterer ikke en utilbørlig eller illoyal tilnærmelse til montana, men er
udtryk for en markedsbestemt tilpasning til efterspørgslen eller i øvrigt motiveret i produk-
tionsbetingede forhold. i hele perioden er der ikke sket ændringer i formsproget og kun i be-
grænset omfang sket ændringer i fremtoning og helhedsindtryk, og abc quadrant fremstår
fortsat ikke som en nærgående eller slavisk efterligning af montana.
som brugskunst er montana kun beskyttet mod slaviske efterligninger og meget nær-
gående efterligninger, og beskyttelsessfæren er i øvrigt stærkt begrænset, fordi montana
er baseret på fremtoningsmæssige detaljer, som allerede var kendt på introduktionstidspunktet
eller i øvrigt er produktionsbestemt og anvendt i tilsvarende produkter.
særligt vedrørende den visuelle fremtoning har abc-reoler anført, at abc quadrant har en
selvstændig fremtoning og et i forhold til montana differentieret helhedsindtryk. de lig-
heder, der måtte være mellem reolsystemerne, er en følge af, at de bygger på samme minima-
listiske, funktionelle og enkle formsprog.
der er endvidere ikke nogen potentiel eller aktuel forvekslingsrisiko mellem de to reolsyste-
mer, fordi abc quadrant sælges som et ”knock-down” møbel, der skal samles af køberen,
mens montana alene sælges som færdigsamlede moduler. markedsføringen af abc
quadrant afviger betydeligt fra markedsføringen af montana med hensyn til virkemidler,
katalogopbygning og fremtoning, og der er derfor heller ikke på dette punkt nogen risiko for
forveksling. reolsystemerne honorerer heller ikke samme æstetiske behov hos den potentielle
køber og henvender sig ikke til samme kundesegment i markedet.
                                               - 6 -
efter det gennemførte syn og skøn har montana møbler ikke dokumenteret, at abc reoler
har krænket deres rettigheder, og der er ikke grundlag for helt eller delvist at tilsidesætte be-
svarelserne fra syns- og skønsmændene.
montana møbler har endelig udvist retsfortabende passivitet, idet de burde have været be-
kendt med x-ylo reolsystemet senest i maj 2001, hvor det blev udstillet på scandinavian fur-
niture fair i bella centret i en form, som efter montana møblers opfattelse udgør en kræn-
kelse af deres rettigheder. alligevel forholdt montana møbler sig passive i en periode på 3½
år frem til udgangen af 2004.
supplerende sagsfremstilling mv.
montana møbler har ved sammenligning med andre reolsystemer (bilag 57) anført, at det er
følgende 13 fremtoningsmæssige træk, der til sammen giver montana sit særpræg. der er
også henvist til disse træk under bl.a. peter lassens forklaring:
1) kanter: alle er afrundede
2) hjørner: manglende
3) hjørnesamling: på gering, synligt
4) fronter: glatte, ingen fyldninger og ingen rammer
5) fronter placering: tilbagetrukne
6) hylder og skillevægge: tilbagetrukne efter generationsprincippet
7) form: kvadratiske grundmoduler
8) godstykkelse: slank
9) godstykkelse variationer: ingen (korpus, skillevæg og hylder har ens tykkelse)
10) farveudbud: omfattende
11) materiale: mdf
12) rumdeler: ja
13) fleksibilitet: ”ultimativ” både vandret og lodret
i sø- og handelsrettens dom af 26. september 1991 (ufr 1992, s. 34), hvor et reolsystem fra
tangsø boliginventar a/s blev anset for at krænke ophavsretten til montana, er der anført
følgende i præmisserne om montana’s særpræg:
                                               - 7 -
       ”retten finder, at sagsøgerens montana-reolsystem efter skønsmandens erklæring
       og efter rettens besigtigelse af systemet må betragtes som et originalt kunstnerisk værk,
       jfr. ophavsretslovens § 1. retten har herved lagt vægt på helhedsvirkningen af linie-
       føringen, som er sammenarbejdet med en række detaljer, hvorved særlig peges på skuf-
       fernes opkant i front, den særlige udformning af hjørnerne og soklen med opkant, der
       medfører, at reolsystemet er meget fleksibelt og har såvel et æstetisk som et funktionelt
       særpræg.”
i sø- og handelsrettens dom af 18. december 1995 (ufr 1999, s. 1859), hvor markedsførin-
gen af et reolsystem fra denka møbler a/s blev anset for at være i strid med god markeds-
føringsskik i forhold til montana, er der anført følgende i præmisserne om montana’s
særpræg:
       ”reolsystemet montana fremtræder med et designmæssigt særpræg, der navnlig viser
       sig ved linieføringen, materialevalget og farvevalget. reolsystemet er indarbejdet på
       møbelmarkedet i kraft af udformningen (designet) og en meget omfattende markeds-
       føringsindsats. reolsystemet bør derfor nyde beskyttelse mod nærgående efterlignin-
       ger.”
under hovedforhandlingen for højesteret har både abc quadrant og montana reolsyste-
met samt enkelte andre reolsystemer været opstillet i forskellige variationer, herunder både
med og uden tilbehør i form af bl.a. skuffer og låger. der er endvidere for højesteret fremlagt
et omfattende billedmateriale vedrørende de to reolsystemer og andre funktionelle og mini-
malistiske reolsystemer.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af peter lassen, jens knudsen
og søren iversen.
peter lassen har supplerende forklaret bl.a., at montana blev udviklet på baggrund af er-
faringerne fra system 60x60. han var direktør hos fritz hansen på det tidspunkt, hvor han
udviklede system 60x60. fritz hansen var kendt for at lave stole, der bl.a. var designet af
arne jacobsen og kaare klint. stolene faldt i to grupper, én industriel og én, der byggede på
snedkertradition. det var svært at præsentere stolene sammen på messer, idet designerne ikke
ville have, at stolene blev blandet sammen. derfor udviklede han et reolsystem, der kunne det
samme som en skillevæg. reolsystemet kunne iscenesætte stolene. han kunne have valgt en
almindelig skillevæg, men han ønskede at skabe værdier frem for løsninger. system 60x60
var på markedet fra 1974 til 1976, hvor salget ophørte. grunden til, at den blev taget ud af
                                                - 8 -
markedet var, at materialet, som reolen var udfærdiget i, gik fra at koste 100 kr. pr. m2 til 200
kr. pr. m2. fritz hansen opgav projektet, fordi reolen ikke kunne bære en fordobling af prisen.
reolen havde haft en fantastisk introduktion, men det viste sig, at der var stabilitetsmæssige
problemer, fordi det beslag, den var samlet med, gav problemer.
et af de karakteristiske træk ved system 60x60 var først og fremmest det manglende hjørne,
der blev dannet ved, at kanterne på langs og på tværs er afrundet foran, bagved og i enderne.
dette skabte et karakteristisk hjørne, hvor to rundinger mødtes. hylder og skillerum var af-
rundede på kanterne og tilbagetrukket i forhold til forkanterne efter generationsprincippet.
hvis man ikke anvendte generationsprincippet, vil man få et underligt ufærdigt udtryk. bag-
siden var også tilbagetrukket i forhold til bagkanten. kassen var kvadratisk. tykkelsen på
pladerne var 9 mm, hvilket var ganske uset i møbelbranchen på dette tidspunkt. der var ingen
variation i tykkelsen. der var et begrænset farvevalg på 4-5 farver. der var farver på reolens
sider, hylder og bagbeklædning. da reolens bagside var ”færdiggjort”, kunne den anvendes
som rumdeler. der var en næsten ubegrænset måde, hvorpå man kunne sætte hylderne. hyl-
derne kunne sættes, som man ønskede det – både vandret og lodret. materialet var et indu-
strielt glat træmateriale. materialet havde ingen af de sædvanlige tegninger, som massivt træ
kan have. al naturlig flammevirkning i træet var forsvundet. reolen var ren for pynt. han gav
kassen en hidtil uset ren form af respekt for de kunstnere, som den skulle optræde sammen
med.
system 60x60 og montana har de samme fremtoningsmæssige træk. montana er en
direkte videreførelse af system 60x60, dog med ændringer i godstykkelsen, udførelse af selve
hjørnet og størrelsen af reolen. forskellen mellem system 60x60 og montana er, at de gik
fra at have en godstykkelse på 9 mm til 12 mm. dette gjorde montana mere anvendelig.
de gik endvidere fra at anvende massivt træ til mdf. de ændrede endvidere størrelsen fra
60x60 cm til ca. 70x70 cm, således at der kunne være mere i reolen. de ændrede hjørnerne
fra, at der var to rundinger, der mødtes, til, at der var skåret noget af rundingen af for at få en
plan flade. derved fik man en geringsamling.
for så vidt angår de funktionsmæssige forskelle mellem system 60x60 og montana blev
system 60x60 udviklet som en skærmkasse, der også kunne fungere som en bogkasse, mens
montana er et multifunktionelt opbevaringssystem. montana kunne på grund af sin
godstykkelse og størrelse opbevare mange flere effekter end system 60x60, der funktions-
                                                - 9 -
mæssigt var stærkt begrænset på grund af sin størrelse og stabilitet. det, at der til montana
var tilføjet skuffer, bakker og døre, giver montana yderligere funktionsmuligheder i for-
hold til system 60x60.
han er inspireret af bauhaus, der står for det funktionelle og det industrielle samt de stilj, der
er meget kendt for sin farveglæde. han fik inspiration fra sin viden om markedet, men også
fra arne jacobsen og jørn utzon, der var bannerførere inden for industrielt design.
han gik i gang med udvikling af montana, da hans ansættelsesforhold ophørte hos fritz
hansen i slutningen af 1979. han arbejdede i perioden 1980-81 i 1½ år med udviklingen af
montana, der på dette tidspunkt hed libra. i første omgang arbejdede han frem mod
møbelmessen i bella centret i maj 1981. markedet havde fået kendskab til system 60x60,
men han var nu gået et skridt videre. han ville teste libra/montana’s formsprog og la-
vede derfor en markedsundersøgelse på møbel martet. det var reolen libra, som han viste
på møbel martet. systemet hed libra i begyndelsen, men det var ikke muligt at få registre-
ret navnet libra for reolsystemer, og derfor kom det til at hedde montana. den eneste
forskel mellem montana og libra er, at montana’s kasse er 12 mm større end
libra’s. med reolsystemet ville han skabe en sammenhæng mellem rummelighed og din-
formaterne a3, a4 osv. han havde et ønske om at skabe den største pladsøkonomiske op-
bevaringsmulighed. hans videre udviklingsarbejde pågik fra 1981 til slutproduktet mon-
tana, der blev præsenteret på køln-messen i januar 1982. videreudviklingen skete på bag-
grund af libra, der var en prototype. libra var produceret med de forhåndenværende
værktøjer. for så vidt angår udviklingen af den produktionstekniske del, stilles der ved en
industriel produktion store krav til tilrettelægningen af processen. det vil sige, at man fra at
have en rundsav og fræser til sin rådighed skal omlægge til en omkostningseffektiv produk-
tion. det er et meget stort arbejde. ud over den mekaniske del skulle han også sikre ”supply”,
dvs. indkøb af materiale og levering heraf – og tilrettelægge marketingsdelen, dvs. udarbejde
det endelige salgsmateriale. i 1980 og 1981 arbejdede han ene mand på fuld tid med udviklin-
gen af reolsystemet. i fritz hansen havde han haft et stort apparat i ryggen på alle områder.
nu var han alene. at skabe en tilsvarende udvikling hos fritz hansen ville have taget 2-4 år.
han anvendte i alt 5 mio. i nutidskroner på udviklingen af montana. de 5 mio. kr. blev
anvendt til indkøb af materialer, rådgivning, maskiner og markedsføringsmaterialer. i de 5
mio. kr. var der endvidere indeholdt et beskedent vederlag til ham selv.
                                               - 10 -
montana er et systemdesign, der er en særlig metode til at tilrettelægge et udviklings-
arbejde. når han har defineret en bakke, har han således også defineret 9 bakker, hvor de sær-
lige kendetegn er gentaget. han har lavet en udvikling, som dækker et utal af fremtidige mu-
ligheder.
foreholdt sin forklaring gengivet i sø- og handelsrettens dom om, at montana møbler siden
1982 havde brugt cirka 5-600 mio. kr. på teknologisk udvikling, husker han ikke at have brugt
udtrykket ”teknologisk udvikling”. men hvis dette er tilfældet, så omfatter begrebet tillige
udvikling af produktionsapparat, produktudvikling og salg/marketing. i perioden 1982 til
1996 ville der være afholdt ca. 200 mio. kr. til de tre poster. montana møbler a/s har ikke
tallene.
”kassebogen” blev til omkring år 2000/2001 på baggrund af en henvendelse fra arkitektstude-
rende i århus, henriette houth, der spurgte, om hun i sin hovedopgave måtte benytte mon-
tana som eksempel. dette accepterede han, og han gav henriette houth noget materiale.
peter lassen blev ikke interviewet af henriette houth. han mener, at hun var på et enkelt be-
søg på fabrikken. han har ikke læst korrektur på kassebogen, fordi han er ordblind, men han
fik enkeltvist kapitlerne til gennemsyn for fejl og misforståelser. han skulle ikke rette hende.
det er hans erfaring, at når man arbejder med kunstnere, skal man ikke blande sig i det kunst-
neriske, idet det er kunstnerens værk. kassebogen er ikke udtryk for hans udtalelser. der er
nogle enkelte udtalelser i kassebogen, som han kan genkende som sine udtalelser, men det er
ikke er ensbetydende med, at han er enig i alt, hvad der står i kassebogen. han er enig i 97 %.
henriette houth fik et månedligt vederlag for at lave bogen i størrelsesordenen 10.000 kr.
beløbet omfattede vederlag og tidsforbrug anvendt til at få rettigheder til at gengive andre
produkter i bogen. kassebogen er udgivet af montana møbler. montana møbler har betalt for
trykningen af bogen.
han skelner mellem to formsprog. det ene er snedkerkategorien, som er håndværkspræget.
den anden er den industrielle kategori. reolsystemerne, der er designet af mogens koch,
kaare klint (der ikke er en byggereol), børge mogensen og christian hvidt (sm 76) tilhører
alle snedkerkategorien og har et håndværkspræget formsprog. montana er meget ander-
ledes i sit formsprog i forhold til disse reoler. x-ylo i tilhører også snedkerkategorien og er
håndværkspræget. det samme gør sig gældende for byggereolerne designet af rud thygesen
og johnny sørensen og bernt. herefter er der et spring til abc quadrant, som er industrielt
                                               - 11 -
præget. byggereolerne, der tilhører snedkerkategorien og er håndværksprægede, tager ud-
gangspunkt i mogens koch, der satte fokus på funktionalitet og håndterbarhed af møblerne.
der var sket en udvikling fra, at man boede i store villaer og lejligheder med hushjælp, hvor
man kunne have store møbler, til at man flyttede i mindre lejligheder og huse uden hushjælp.
dette medførte udfordringer for designerne, der blev taget op af kaare klint, og som blev
videreført af mogens koch. kaare klint udviklede omkring 1917 tanken omkring bygge-
reolen. kaare klints byggereol kom aldrig i produktion, men idéen blev opfanget af hans elev,
mogens koch. mogens koch arbejdede i den kategori, der også omfatter børge mogensen,
rud thygensen, bernt, christian hvidt og x-ylo i. montana og abc quadrant skiller sig
markant ud fra disse både visuelt og realt. montana og abc quadrant skiller sig ud ved at
være industrielle og anvende anonyme materialer.
 montana er kendetegnet ved at være slankt. det giver et let indtryk. det er enkelt og uden
pynt. der er ingen flammer på siderne. det er rent og elegant. det har en grafisk virkning. det
udtrykker frihed og har en klar industriel fremtoning.
forevist bilag 57 forklarede han, at montana’s fremtoningsmæssige træk er nævnt i bilag
57 punkt 1-13, og at det er disse punkter tilsammen, der giver montana sit særpræg. dog
er punkt 11: ”materiale: mdf” ikke et fremtoningstræk. man kan lave montana i glas,
uden at det ændrer noget, så længe man er tro mod de fremtoningsmæssige træk. de har ud-
valgt de 12 punkter, fordi de er de essentielle. sokler, ben og hjul er ikke medtaget, fordi disse
elementer ikke påvirker særpræget og helhedsindtrykket. montana er det samme, hvad
enten det hænger på en væg eller står på gulvet.
blandt de 13 fremtoningsmæssige træk, der til sammen giver montana sit særpræg, er det
punkt 1-3, der fører frem til særpræget: let, slank og eksklusivt. punkt 4-6 fører frem til sær-
præget: det enkelte, det grafiske, det lette og det industrielle. punkt 7-9 fører frem til sær-
præget: det grafisk lette, det slanke og det enkelte. punkterne 10, 12 og 13 fører til særpræget:
frihed. når man skal udtale sig om særpræget, kan man ikke nøjes med at se på korpus. hvis
et byggereolsystem skal give mening, skal man også se på f.eks. bakker og låger. det er ikke
ligegyldigt, hvordan kassen ser ud, men det er samspillet mellem grundformen og de ting,
man kommer i, der givet særpræget. de rundede kanter kom oprindeligt ind sammen med
system 60x60. de har en absolut æstetisk og formmæssig betydning og en praktisk funktion.
                                                - 12 -
i system 60x60 spillede de rundede kanter ikke nogen praktisk rolle, men ved montana
opdagede han, at det gav fordele i forbindelse med lakering, at der ikke var skarpe kanter. de
skarpe kanter havde han fjernet i forbindelse med system 60x60. ved afrunding af kanter på
montana anvendes ikke en halvstaf. for at danne en halvstaf skulle der anvendes 6 mm.
de anvender 6,5 mm. det er en helrundning. man kan også have andre rundinger, der bliver
fladere og fladere for til sidst at ende i en lige kant. skarpe kanter kan give problemer i for-
bindelse med lakeringen. for at gøre lakeringen nemmere kan man f.eks. affase kanterne, så
man ender med en profil, der har brækkede kanter. nogle kanter består også af en runding og
en skarp kant. målet er at undgå en helt skarp kant. lakerede reoler har ikke altid rundede
kanter, men har kanter, der er alt fra nærmest skarpe til helrundede. det er en fejl, når han i en
artikel i jyllands-posten den 15. juni 2008 er citeret for at have sagt: ”når reolerne skulle fa-
briksfremstilles måtte kanterne afrundes. man kan ikke have skarpe kanter på en lakeret reol.
derfor blev reolen karakteriseret ved det, der ikke er: de manglende kanter og ingen hjørner”.
udtrykket, at man ikke kan have skarpe kanter på en lakeret reol, er direkte forkert. mon-
tana er født med runde kanter, og derfor ”måtte de ikke rundes”, som det fremgår af artik-
len. når kanterne blot er slikket, kan de bruges til lakering.
det er ikke korrekt, når det i kassebogen side 117 er anført: ”valget af afrundede kanter skyl-
des i første omgang systemets konstruktive opbygning, der stiller krav om, at pladerne skal
lakeres for sig”. den konstruktive opbygning stiller ingen krav, om at pladerne lakeres hver
for sig. følgende udsagn er også forkert: ”var kanterne på de enkelte plader skarpe, ville lak-
ken ganske enkelt ikke kunne hænge fast”. der er mange metoder til at sikre sig, at lakken
hænger fast. årsagen til, at man ikke kan lide skarpe kanter ved lakering, er, at farvepigmen-
ten flyder væk fra den skarpe kant, mens lakken hænger fast.
ved fremstilling af montana benyttes ikke en geisfus. på montana dannes hjørne-
udformningen, fordi kanterne er rundende. det var et formmæssigt valg, der blev truffet for at
skabe en hidtil uset form.
mdf kom fra usa til europa i 1980. det var helt nyt, da han begyndte at arbejde med det i
1980. på det tidspunkt var der ingen reoler, der var lavet i mdf. i dag bruger alle det.
det generationsprincip, der fødtes i system 60x60, genfindes i montana. man kan godt
trække pladerne endnu længere tilbage end 6 mm, men det vil bryde roen og det lette.
                                               - 13 -
montana anvender farver for at give mennesker mulighed for at indrette deres rum.
montana’s særpræg påvirkes ikke af farverne. montana er det samme uanset farven,
men en ny farve talte til noget andet emotionelt. særpræget og helhedsindtrykket er præcis det
samme, uanset om montana er rød, sort eller i krydsfiner i højeste kvalitet. montana
har ikke længere reoler, der er fremstillet i krydsfiner. til de mest populære farver, som han
forklarede om i sø- og handelsretten, skal tilføjes hvid samt forskellige nuancer af grå. de
mest populære farver udgør 70-80 % procent af salget. det har helt fra begyndelsen været de
grafiske farver, der var de mest populære. farver er et vigtigt parameter for montana.
det havde ikke været et mål at opnå det ottekantede hul. han har ikke tegnet det. det opstod
ved en tilfældighed. der er ikke close-up af det ottekantede hul i det fremlagte materiale om
montana’s kampagner fra 1997 til 2011. det eneste sted, hvor det ses, er på prislisten for
perioden 1990 til 2005/06, hvor der er en computertegning af et udsnit, hvor fire manglende
hjørner mødes. han husker ikke, hvorfor der i prislisten var gengivet en opstilling, hvor det
ottekantede hul blev dannet. det er deres forhandlere og arkitekter, der får prislisten. slut-
brugerne får ikke prislisten.
det er henriette houths udtryk og hendes opfattelse, og ikke peter lassens, der er gengivet i
kassebogen side 117: ”i kombination med de gehrede samlinger danner de afrundede kanter
desuden et vigtigt skulpturelt element i de samlede reolopstillinger, som er unikt for montana.
ja, det er næppe for meget sagt, at det lille ottekantede hul, hvor fire reolkassers hjørner mø-
des, er blevet en signatur for montana, et designelement af samme visuelle styrke som et
logo.” henriette houth har sin kunstneriske opfattelse til at mene dette, men der kan ikke
være tale om et vigtigt skulpturelt element, når elementet ikke findes ved alle sammensætnin-
ger af montana. det ottekantede hul vil forekomme meget sjældent. det ottekantede hul
har aldrig været brugt som logo, fordi det ikke indeholder de vigtige elementer, der skal være
i et logo. han har ikke foranlediget udsagnet i kassebogen ændret, fordi det er henriette
houths opfattelse, og den vil han ikke gribe ind overfor.
i begyndelsen af 1980’erne var møbelmarkedet karakteriseret ved, at møblerne var produceret
i træ. der var et lille segment, som var folierede, sædvanligvis i hvid eller imiteret træ, og et
ganske lille segment, der var malet. montana’s brud på markedet bestod i, at montana
havde et andet look med farver, en lethed, elegance og slankhed, og det gav brugerne en stor
frihed til at vælge indretning. montana var en industriel løsning. markedet havde hidtil
                                              - 14 -
været præget af stivhed, hvor det var svært at ændre reolerne i forhold til det, der fremgik af
katalogerne. montana var helt anderledes end de reoler, der tidligere havde været på mar-
kedet. reolmarkedet i dag er karakteriseret ved, at alt er tilladt, og alt er til rådighed. der er
folierede reoler, reoler, der bygger på en snedkertradition, og industrielle reoler. der er det
hele.
montana har fortsat sit særpræg. der er dele af montana’s særpræg og træk, der kan
genfindes sporadisk i andre byggereolsystemer, men ikke så man tager fejl, dog med und-
tagelse af abc quadrant. krænkelserne af montana begyndte allerede i 1980’erne. de
førte de første sager i midtfirserne. siden 1993 har der været ro. montana møbler har hele
tiden haft markedet under opsyn. bortset fra abc quadrant er der ingen reolsystemer, der
krænker montana. der er nogle reolsystemer, der kommer ”et stykke af vejen”, men de
krænker ikke montana.
snedkerreoler krænker næsten pr. definition aldrig montana, og de andre træindustrielle
reoler krænker ikke montana, fordi de udelukkende gengiver enkelte af trækkerne i
montana.
mistral reolsystemet krænker ikke, fordi kassen er rektangulær, godstykkelsen ligger langt fra
montana’s, hjørnekonstruktionen er så langt fra montana, som man kan forestille sig,
og på mistral støder toppladen og sidepladerne sammen, hvorimod de på montana mødes
i en gering. mistral har endvidere forskellige dimensioner i sine pladematerialer og skifter
mellem runde og flade kanter. der er også brud på generationsprincippet. mistral er ikke som
anført i sø- og handelsrettens dom en afart af børge mogensen. mistral er et industriprodukt.
at-bo og kubik reolsystemerne adskiller sig fra montana ved at have flade kanter og
fulde hjørner. der er endvidere én, der har fingersamlede hjørner.
system 80 adskiller fra montana ved, at den meget tydeligt er inspireret af mogens koch.
han tager ikke fejl af de to reoler, når de sammenlignes. system 80 reolen er udfærdiget i træ
og har en ramme omkring dørene. den er tydeligt håndværkspræget. der er endvidere i
system 80 indlagt en illuderet tapning. tapningen må antages at være til pynt.
                                              - 15 -
ikea giver et retvisende billede af møbelmarkedet, fordi ikea sidder på 30-34 % af marke-
det, og i løbet af få år vil de have 50 % af markedet. dette kræver et bredt program inden for
alle møbelkategorier. alle socialgrupper kommer og køber i ikea. ikea er ikke et lavpris-
varehus. ikea er utvivlsomt en konkurrent til montana. ikea har både byggereoler i
traditionel forstand og byggereoler, som bygges op med enkelt-sider. montana viser sig
ligeledes i opstillinger både enkelt- og dobbeltsidet. ikea er ikke trendskabende på reol-
markedet i danmark. de er ”followers”. han ved ikke, om det samme produkt skal sælges
over hele verden i ikea. han kender ikke ikea’s omsætning i udlandet.
montana har som markedsføringstiltag et showroom på havnen i københavn, i oslo,
stockholm, köln og et på vej i schweiz. i deres showroom har de udstillinger, hvor de invite-
rer møbelhandlere og arkitekter ind for at gøre opmærksom på montana. de har udstillin-
ger hos møbelhandlerne, hvilket er vigtigt, fordi det er her, de møder deres kunder. mon-
tana har et selektivt forhandlersystem. de har endvidere vandreudstillinger hos møbel-
handlerne, hvor der holdes åbent hus, og hvor montana præsenteres. de afholder endvide-
re ”art tour”, som også er en vandreudstilling. de deltager i møbelmesser i stockholm, köln,
milano, oslo og i noget, der nærmer sig en møbelmesse i københavn. et afgørende markeds-
føringstiltag er deres annoncer, hvor de henvender sig direkte til kunderne. montana møbler
har en annoncestrategi, som siger ”koncentration”. de anvender 90 % af deres annoncemidler
rettet mod det danske marked i bo bedre. montana annoncerer ikke alle mulige steder,
men er massivt til stede i bo bedre. deres brochurer og kataloger bliver trykt i oplag på
200.000-300.000 stk. herudover deltager montana i events, hvor de optræder i det offent-
lige rum. montana, udfærdiget i plast, var således en del af en udstilling i en undergrunds-
station på potsdamer platz i berlin. endvidere havde de eventen ”eventyrskabe” i samarbejde
med brandts klædefabrik i odense, hvor syv kunstnere fortalte historier om h. c. andersen
med montana som lærred. de har også haft et samarbejde med operaen. det år, hvor
operaen åbnede i januar, fik de i juni lov til at lave en forestilling, hvor alle montana
grundmoduler stod på scenen. montana møbler har tillige mange sponsorater til kunstnere. de
har bl.a. samarbejdet med det kongelige bibliotek om skabelsen af montana-salen til-
tænkt de mest værdifulde effekter på det kongelige bibliotek i den sorte diamant. på sta-
tens museum for kunst har de indrettet caféen sammen med bjørn nørgaard. montana
har endvidere en pressetjeneste, der sikrer, at montana med jævne mellemrum kommer i
pressen med interviews. de arrangerer fabriksbesøg. i de seneste år har de også afholdt salo-
ner i deres showroom på havnen i københavn, hvor de inviterer kendte kunstnere til at holde
                                               - 16 -
foredrag. montana møbler ønsker at kommunikere sine holdninger og værdier, som særligt er
frihed til at indrette sit eget rum og kunne ændre rummet i takt med, at ens livssituation æn-
drer sig. markedsføringen af montana har ændret sig over tid. i 1982 kendte ingen mon-
tana. de skulle derfor i deres markedsføring illustrere produktet montana. da kend-
skabet til produktet var etableret, gik de over til en mere sofistikeret markedsføring, hvor de
kommunikerer værdier. montana markedsføres på en anden måde end sine konkurrenter.
montana dominerede bo bedre frem til år 2000. herefter begyndte bl.a. fritz hansen,
eilersen og erik jørgensen at markedsføre sig på en lignende måde. montana møbler har stor
opmærksomhed rettet mod internettet, idet det efterhånden fanger alle. 70 % går på internettet
og orienterer sig, før de går ned i en forretning og køber en vare. dette gælder også for dem,
der køber montana. derfor er montana møbler også meget opmærksomme på deres
hjemmeside. deres hjemmeside fortæller meget om montana møblers holdninger og værdier.
der er tegneprogrammer. det er muligt at købe montana på nettet, men altid i samarbejde
med en møbelhandler. montana møbler anvender alle sociale medier, bl.a. facebook og
twitter.
deres mål for kendskabsgrader – som de har nået – er på over 50 % for uhjulpne kendskab,
og det hjulpne kendskab, hvor navnet montana nævnes, er på over 70 %.
det er helhedsindtrykket af abc quadrant, der gør, at han mener, at abc quadrant krænker
montana. skadevirkningen for montana møbler er rettet mod deres omsætning og deres
troværdighed, når deres kunder ser et konkurrerende produkt, der er væsentligt billigere end
montana. prisen på abc quadrant er 30-40 % lavere end prisen på montana. det
skader deres eksklusivitet og deres goodwill. det kan medføre en ”lacoste-effekt”, hvor et
mærke bevæger sig fra at være eksklusivt og udelukkende synligt få steder til at være synligt
alle steder for efterfølgende helt at forsvinde ud af billedet. montana oplever på messer, at
deres forhandlere spørger, om montana har fået en filial, fordi forhandlerne ikke kan forstå, at
montana optræder to steder.
montana møbler har accepteret x-ylo i, fordi han ikke forveksler de to reoler. x-ylo i præ-
senterer sig i brochuren som en kvalitetsreol, der bygger på en klassisk dansk stil. det er
snedkertraditionen, der er håndværkspræget. der er en række kendetegn fra montana i x-
ylo reolen, men de er nedtonet i snedkertraditionen, som de selv henviser til i brochuren.
                                                - 17 -
abc simplex krænker ikke montana, fordi han ikke forveksler de to reolsystemer.
simplex adskiller sig fra montana ved at have flade kanter, der står ud i en anden farve
end resten af reolen. den har flade kanter alle steder med undtagelse af afskårne hjørner.
fronterne er trukket frem. der er ingen generationseffekt. han kender det materiale, som
simplex reolsystemet er udfærdiget i. montana møbler har tillige eksperimenteret med det.
montana møbler havde selv i begyndelsen problemer med at lave runde kanter, men da de
fandt den rette kvalitet, var der ingen problemer med at lave runde kanter. på simplex er der
brækkede kanter og ikke skarpe kanter.
de kan ikke acceptere abc quadrant reolen, fordi han tager fejl af de to reoler. han har taget
fejl mange gange, siden han første gang så abc quadrant. abc quadrant har alle de samme
træk som montana. den er kvadratisk, har afrundede kanter, hjørnerne er afskårne, der er
fleksibilitet, og den er industriel. abc quadrant har alle montana’s træk, og helheds-
indtrykket er det samme. han kan vedstå den gengivne forklaring om, at det er helheds-
indtrykket, der gør, at abc quadrant krænker montana. ligesom han kan vedstå den
gengivne forklaring om, at abc quadrants tilnærmelse mod montana sker ved glasdøre
uden rammer og valg af farver. han kan ikke vedstå at have forklaret, at tilnærmelsen mod
montana sker på grund af muligheden for lukkede sokler, ben, hjul, mulighed for opbyg-
ning i tre dybder og tilføjelse af skuffer i to størrelser, idet disse ikke er med i de træk, der
kendetegner montana. det kritiske er helt overordnet, for at der kommer en tilnærmelse til
montana, der hvor de bevæger sig fra snedkerformsproget til det industrielle, som er ud-
trykt i montana. den afgivne proceserklæring angår reolsystemet x-ylo i i sin helhed,
som den præsenteres i bilag c, side 1-12. han har ikke forholdt sig til enkelte elementer.
montana møbler har givet udtryk for, at de kan leve med x-ylo i.
når han i sø- og handelsretten har forklaret: ”de karakteristika, som montana har, gør,
selv om den er fleksibel og kan sammensættes frit, at det stadig er en montana, uanset
hvordan den sammensættes”, mener han, at montana er det samme, uanset om man har
opstillet f.eks. 1, 4 eller 12 moduler, og uanset om det er rødt, sort eller i eg, som er et meget
anonymt materiale, og som de udvælger meget selektivt. montana har de træk, som
montana har, uanset farve, antal moduler eller materialevalg. tilbehør til montana er
ikke det centrale i forhold til helhedsindtrykket. det er på samme måde med montana som
med et juletræ, der kan pyntes med så meget pynt, at man ikke kan se juletræet, men det er
fortsat et juletræ. helhedsindtrykket kan fortegnes, men helhedsindtrykket dannes af de sær-
                                               - 18 -
præg og træk, som er nævnt flere gange. udstyret er ikke en del af helhedsindtrykket, men det
flytter opmærksomheden fra helhedsindtrykket. helhedsindtrykket er summen af de 13 frem-
toningsmæssige træk, der til sammen giver montana sit særpræg. hvis grundreglerne om
12 millimeters tykkelse af plader, afrundede kanter, modulær opbygning mv. respekteres, ser
montana altid ens ud. det er den første grundregel, men man kan sagtens lave reolsyste-
mer, som ikke er montana, ved at vælge elementer fra. reglen relaterer sig også til kom-
ponenter. han kan ikke bekræfte, at alle de formmæssige træk skal være gengivet i et grund-
modul, eller at grundmodulet er en kasse, der består af en kasse og en bagklædning.
han tør ikke sige, at det er montana, der har opfundet det karakteristiske træk ”det mang-
lende hjørne”, og at der ikke tidligere har været et møde mellem to plader, hvor tilsvarende
træk har optrådt.
syns- og skønsmændene har anvendt begrebet ”et nordisk formudtryk”. det er ikke et udtryk,
som han kender. han kender snedkerkategorien, der er håndværkspræget. nordisk er et meget
vidt begreb. inden for en periode kunne man tale om et nordisk præg, der var let og enkelt.
det var i perioden fra 1980-90, der var denne trend. i dag er markedet ikke præget af dette.
det er en del af helheden. der har i hele den samme periode været utallige andre udtryk, her-
under materialeudtryk. der er noget, som man markedsfører som nordisk. men det er ikke
udtryk for, at alt fra norden er sådan. der er et snævert område, hvor udtrykket nordisk kan
anvendes. i dag er det helhedsindtrykket, at alt er til stede, hvilket det har været siden 2000.
han havde fra fritz hansen lært, at hvis man markedsførte det attråværdige, medførte dette et
øget salg af det sikre, som var montana i sort og hvid. 20 % af montana sælges i far-
ver og resten i de grafiske farver. ved markedsføring af montana har de fokus på at få en
af deres værdier frem, som f.eks. frihed og fleksibilitet. i markedsføringsmaterialet er der in-
gen egentlig markedsføring af brugen af dybder som en funktion. oprindeligt, da de begyndte
at markedsføre montana, skulle markedsføringen skabe produktkendskab. senere gik de
over til at skabe en historie. materialet i bilaget er ikke produktmarkedsføring. det er bran-
ding.
de har tidligere i 1987/88 vist dybder. den gang viste de maksimalt tre dybder i samme op-
stilling. dybder er frit på markedet. de begyndte ikke at sælge ben til montana for at til-
                                              - 19 -
nærme sig abc quadrant. ben er en detalje. han er enig i, at det var til abc quadrant, at der
først kunne købes ben.
abc quadrant har tilnærmet sig montana i forhold til udgangspunktet x-ylo i, som var i
træ, ved at inddrage farver. x-ylo havde ikke farver med undtagelse af bagbeklædningen. når
monatana blev introduceret i finertyperne eg og ahorn på et senere tidspunkt end abc
quadrant, var det ikke ment som en tilnærmelse til abc quadrant. det skyldtes, at der var en
markedsefterspørgsel. det er en naturlig reaktion at optage farver og finertyper i sit sortiment,
som efterspørges i markedet.
han kan ikke nævne navnene på de forhandlere, der på messer havde forvekslet abc
quadrant med montana, men det vil kunne dokumenteres.
jens knudsen har supplerende forklaret bl.a., at han er tømmeruddannet og ikke snedker. det
var hans far heller ikke. han var saddelmager. de havde derfor ikke forudsætninger for at lave
en snedkerreol. de ville gerne lave et reolsystem, som skulle fremstilles industrielt, og som
menigmand kunne samle derhjemme. de fik produceret hos underleverandører. det var ny-
tænkende. de udviklede en reol, der kunne samles med aluminiumsprofiler. det var i tiden
inden x-ylo i, at de opfandt aluminiumsprofilerne. det var i midten af 1990’erne. da de
skulle modernisere en eksisterende kassette til legoklodser, kom de på at samle kassetten med
hjørneprofiler. de tidligere kasser havde været samlet med skruer. det var et knock-down
møbel. den første kasse, som de fik præsenteret fra lego, var lavet i en 12 mm spånplade.
12 mm er et plademål, der er enkelt og let at arbejde med. hvis pladen er tyndere, bliver den
svær at arbejde med. pladen, der er nummeret tykkere end 12 mm, er på 16 mm. denne plade
vil medføre en forøgelse af produktets vægt med 25 % og en tilsvarende prisstigning på 25 %.
de ville have lavet kassetten i profilplast, men det blev for dyrt. projektet blev opgivet af
lego. aluminiumsbeslaget, som de senere anvendte i deres reolsystem, var blevet udviklet
som led i projektet for lego.
efter at projektet for lego var kuldsejlet, besøgte de en masse møbelmesser og konstaterede,
at der var mange reoler, som ikke stod pænt. de ledte efter et produkt, som de kunne arbejde
videre med. da de havde aluminiumsprofilerne, var det nærliggende at arbejde videre med et
reolsystem. der lå ikke en bevidst overvejelse bag at arbejde videre med en plade på 12 mm,
                                              - 20 -
men det var hensigtsmæssigt af hensyn til vægten på reolsystemet og til skabelsen af et enkelt
produkt.
han mener ikke, at x-ylo i falder i kategori med snedkerreoler, bl.a. fordi den ikke er tappe-
samlet, men samlet med et aluminiumsbeslag. deres reolsystem havde en mørk bagbeklæd-
ning. deres reolsystem havde en fyldningslåge, men det kommer sig af, at det første reol-
system, de konstruerede, var af massivt træ, hvor der skal være en fyldningslåge. de forsøgte
flere gange at lave en glat låge, men det lykkedes ikke. når der laves en låge i massivt træ, vil
lågen kunne udvide sig, så den ikke kan lukkes, eller den kan kaste sig. de valgte at lave reol-
systemet i massivt træ, fordi det var et materiale, han som tømrer let kunne skaffe. han kendte
mdf, men det var ikke tilgængeligt i den træhandel, hvor han handlede i midten af
1990’erne. skufferne i deres reolsystem var glatte.
senere skiftede de det massive træ ud, fordi det kastede sig, og det var et dyrt materiale at
arbejde i. de havde en del frasortering i træet, hvilket også var dyrt, og nogle af deres kunder
fik produkter, der ikke var i orden. møbelhandlere opfordrede dem også til at skifte produkt af
hensyn til prisen. for menigmand er det er svært at se forskel på massivt træ og finér, men det
var ikke det visuelle, der var baggrunden for, at de skiftede materiale.
de afrundede kanter kom i stand ved, at der på den eksisterende legokasse, som de havde
skullet videreudvikle for lego, var en melaminplade med en limet kant. når man skulle
fræse så meget i kanterne, som de havde skullet, kunne de ikke bruge en spånplade. de valgte
runde kanter, fordi de bedre kunne modstå stød, når køberne selv skulle samle produktet.
skarpe kanter knækker nemmere end afrundede. han husker ikke, om det var dem selv eller
nogen af deres samarbejdspartnere, der fik ideen til de afrundede kanter.
for så vidt angår abc quadrant, som den ser ud i dag, er der ingen ændringer i korpus i for-
hold til det allerførste reolsystem, som han udviklede i 1996. reolsystemet havde en åben
sokkel, som det var muligt at lukke, fordi der var nogen, der mente, at man ikke kunne støv-
suge under en åben sokkel. en lukket sokkel gav også den fordel, at reolsystemet ikke sank.
reolsystemet cadomus var en af de væsentligste inspirationskilder. han havde sammen med
sin far set reolsystemet på en messe. det gjorde meget af det, som de havde tænkt på, men det
var ikke et rent knock-down møbel. det var et fritstående reolsystem med enkeltsider. hans
                                              - 21 -
far var en opfinder, så det var det tekniske, de havde for øje i begyndelsen. de brugte tre år på
selve udviklingen af reolsystemet. her brugte han al sin tid på udvikling af reolsystemet, og
hans far brugte halvdelen af sin tid. beslaget var omdrejningspunktet for at få reolsystemet til
at fungere. de lavede mange modeller af beslaget og låsestiften. det hele skulle passe sam-
men. de designede reolen ud fra beslaget – uden beslag ingen reol. vidnet antager, at dette
også gør sig gældende for abc quadrant, da det er magen til x-ylo i.
deres produkt var anderledes, fordi man nu kunne få et reolsystem, der var bygget op med
enkeltsider helt ned i 12 mm træ. det innovative var samlebeslaget, der var nyt og en nødven-
dighed for at kunne samle reolsystemet. de ingeniører, som de mødte på messerne, var meget
begejstrede for samlebeslaget. det var ikke muligt for dem at have gjort beslaget helt usynligt.
det var på den anden side ikke umuligt at gøre beslaget mere synligt. man kunne f.eks. have
farvet beslaget. man kunne også have lavet en større kerne i det, men det var ikke hensigts-
mæssigt set i forhold til pladetykkelsen.
skarpe kanter er sårbare, når man laver knock-down møbler. der er ikke en kantform, der er
billigere at fremstille end andre. når man skiller sig af med de meget skarpe kanter, bliver
møblet mindre sårbart, og det kan gøres på andre måder end med en helrundet kant. det er
hans opfattelse, at den runde kant er den mindst sårbare. den helrundede kant adskiller sig fra
alle andre kanter.
søren iversen har supplerende forklaret bl.a., at han fra begyndelsen ikke har forstået begrebet
snedkerreol, og at han derfor har undersøgt betydningen af begrebet, bl.a. ved opslag i den
store danske ordbog, hvor det fremgår, at en snedkerreol er, når en snedker går ud til en
kunde og bygger en reol efter mål dér, hvor den skal stå. peter lassens opfattelse af begrebet
snedkerreol må være peter lassens eget. industrielt producerede produkter er typisk et pro-
dukt som deres, hvor de producerer en side med 13,7 sek. i gennemløb med to mand. det er
industriel produktion. de samler ikke reolen, som tilfældet er med montana. de levere
abc quadrant flat-packed, så kunden selv skal samle det. dette var også tilfældet med x-ylo
i reolsystemet. han er ikke enig i, at x-ylo i er en snedkerreol. han vil også tro, at mogens
koch-reolen i dag bliver industrielt produceret.
han købte x-ylo i af jens knudsen. i forbindelse med købet fik han produktionstegninger og
værktøjer. han begyndte at producere x-ylo i i en 1:1 udgave svarende til den, som jens
                                              - 22 -
knudsen havde produceret. hvis de ikke havde produceret reolsystemet i en identisk udgave,
som den jens knudsen havde produceret, ville det ikke have været muligt at samle de gamle
reoler fra jens knudsens tid med de reolsystemer, som abc-reoler producerer. der er ikke
ændret på korpus eller samlebeslag overhovedet. de er på millimeteren de samme. det, de har
gjort i forbindelse med udviklingen af deres reolsystem, er, at de har lyttet til slutforbrugernes
behov, og herfra er der fremsat ønske om at få reolsystemet i en smallere og dybere udgave,
hvilket de kendte i forvejen fra deres klassiske system, hvor de har tre dybder. de besluttede
at lave reolsystemet fra jens knudsen i en smallere og dybere udgave. der blev ikke brugt
ressourcer på at udvikle ideen, idet det alene var et spørgsmål om at flytte parameter, når det
er en standardiseret produktion. det var bare noget, de gjorde. det, der efterfølgende blev
brugt ressourcer på, var at give mulighed for med beslaget at kunne kombinere de tre dybder.
dette brugte de mange kræfter på. det var logistikken, der var afgørende. forbrugerne skulle
selv kunne bruge beslaget. det var beregningerne, der var ressourcekrævende. i perioden i
hvert fald fra 2002 har der været reoler med flere dybder. det unikke ved et reolsystem med
enkeltvægge er, at man kan kombinere de tre dybder, uden at der opstår underlige oplevelser,
hvor en hylde er halvt inde på en anden hylde. det er mere ideelt med flere dybder, når man
arbejder med reolsystemer med enkeltsider. det giver også et meget mere elegant visuelt ud-
tryk. han oplever i markedet, at der nu er flere brugere, der ønsker flere dybder. opstillinger
med flere dybder fremgår bl.a. i trævarefabrikkernes katalog. det er ikke nyt for abc-reo-
ler, da de haft det siden 2004. det kan være, at der er nogen, der har ladet sig inspirere. ud
over forskellige dybder er korpus nøjagtig den samme i forhold til det reolsystem, som de
købte af jens knudsen.
foreholdt peter lassens forklaring om, at montana møbler har lavet nogle grundregler for at
sikre, at alle reoler ser ens ud uanset materiale, forklarede han, at alle systemmøbler skal re-
spektere nogle ting for at kunne fungere. deres mindste del er en side. montana har ikke
noget, der er mindre end en kube. de skal overholde alle mål for størrelser og dybder, hver
gang de arbejder. de har et regelsæt på samme måde, som montana har et regelsæt. de to
regelsæt ligner ikke hinanden. de skal respektere deres egne regler, hvilket de også har gjort.
for så vidt angår tilbehør og ressourcer var der allerede låger og skuffer i systemet, da de
overtog det. glaslågen uden ramme var der også, da de købte reolsystemet. de har valgt at
lave deres egen udgave af hængslet til lågen. da de besluttede sig for at give mulighed for at
sætte hjul på, udviklede de også deres egen løsning. det har de gjort med alt, hvad de har ud-
                                              - 23 -
viklet. de udviklede løsninger ud fra de principper, der lå i deres reolsystemer. det seneste,
de har udviklet, er et reolsystem, der fremstår, som om det ikke har en sokkel. denne løsning
er endnu ikke på markedet, men vil blive markedsført snarest. der er ingen af deres tilbehørs-
dele, som er blevet udviklet med henblik på at nærme sig montana. deres udvikling er
sket på baggrund af forespørgsler fra markedet. de reagerer på deres kunders behov.
de har ikke overvejet at ændre på pladetykkelsen. de har valgt at anvende en anden plade til
bunden, hvor der kan sættes hjul på, fordi en 12 mm plade vil knække. hvis de skulle vælge
en anden tykkere plade, vil det være en plade på 16 mm. det vil ikke umiddelbart give me-
ning at anvende en 16 mm plade, idet produktet vil blive både dyrere og tungere. det er
mdf-pladen, der vejer. der er ikke en efterspørgsel på reoler med tykkere plader. hvis de
anvendte en 10 mm plade, ville reolen ikke have samme bæreevne.
for så vidt angår beslagets visuelle betydning for abc quadrant, synes deres kunder, det er
spændende, at det svagt kan ses, hvordan siderne i reolsystemet samles. de oplever ofte, at
deres kunder skal røre ved beslaget. interessen for beslaget afspejles i en fysisk handling.
kunderne opfatter beslaget som noget centralt ved abc quadrant. den mere tekniske del af
beslagets funktion er, hvordan reolsystemet rent praktisk samles. dette finder deres kunder
ligeledes interessant. for så vidt angår beslagets funktion, så er abc quadrant bygget op om-
kring beslaget. beslaget er ”limen” i reolsystemet. det er på grund af beslaget, at det kan lade
sig gøre at samle reolsystemet med enkeltsider. rent visuelt medfører beslaget, at man får et
reolsystem, hvor der ikke er dobbeltsider, og som kan leveres flat-packed.
man sparer materiale ved at have et reolsystem med enkeltsider i forhold til, hvis der havde
været dobbeltsider. hvis en opbygning udelukkende består af et enkelt modul, bruger de fire
sider. ved en opbygning med to elementer ”sparer” de en side, fordi de ikke har nogen dob-
beltsider, og ved en opbygning med fire elementer har de en materiale- og omkostningsbesva-
relse på 25 %. de opnår samme funktion med deres enkeltside-system som med et bogkasse-
system, men uden at have dobbeltsider. materialebesparelsen og omkostningsbesparelsen
bliver større desto flere moduler, der sættes sammen. at der udelukkende er enkeltsider har
også den betydning, at produktet rent visuelt virker mere homogent, fordi der ikke er to for-
skellige tykkelser på siderne, som er et typisk udtryk ved bogkasser, der enten bliver stablet
eller sat ved siden af hinanden. de hører ofte, at deres kunder siger, at deres system er meget
filigran.
                                               - 24 -
de fik en henvendelse fra en organisation, hvis navn han ikke husker, som gerne ville have
dem med på fn’s klimakonference cop15 på grund af den materialebesparelse, der er ved
deres reolsystem. henvendelsen resulterede i, at reolsystemet blev præsenteret på rådhus-
pladsen under cop15.
samlebeslaget på abc quadrant gør den forskel i forhold til montana, at man med abc
quadrant kan lave et færdigsamlet reolsystem, der er delvist transparent. dette er muligt, fordi
samlebeslaget holder siderne sammen. dette er ikke muligt, hvor det er bogkasser, der er
stablet oven på hinanden. abc quadrant har typisk en opstilling af reolsystemet med hjul,
som det er muligt at flytte. når abc quadrant er monteret på hjul, anvendes en integreret
bundplade med en tykkelse på 22 mm, der rent visuel fremstår, som om den kun er 12 mm
tyk, fordi den er indfaset, så det ikke ses, at pladen er 22 mm tyk. på montana er opgaven
med hjul løst ved, at der er lagt en relativ kraftig plade i bunden, som hjulene påføres. pladen,
som hjulene påføres, er meget synlig på montana. der er meget stor forskel på at have et
system, som man stabler, og et system, som man bygger.
samlebeslaget er det unikke ved deres reolsystem, og derfor gør de meget ud at vise samle-
beslaget i deres markedsføring. dette har de altid gjort, og det gjorde jens knudsen også i
1997. det er det, der reelt er deres berettigelse i det, de gør. de benytter samlebeslaget som
deres signatur. samlebeslaget er deres brand og signatur. det første kunderne ser, er abc
quadrant i sin helhed, men når kunden dvæler ved reolsystemet, bliver beslaget det spænden-
de ved reolsystemet. kundens opmærksomhed mod deres produkt retter sig først mod hele
reolsystemets visuelle udtryk, herunder hvordan det er skabt og dets lethed. herefter ser kun-
derne samlingerne, der er meget synlige, fordi de i er aluminium i modsætning til elementer-
ne, der er malet. her får kunden oplevelsen af det, der er det unikke ved abc quadrant – at
de har sider, hvor samlingerne ses. han har aldrig på messer eller fra butiksindehavere op-
levet, at der blev givet udtryk for, at det var vanskeligt at se beslaget.
for så vidt angår brugen af flere dybder, er trævarefabrikken begyndt at producere i flere
dybder. han konstaterede, at der er flere, der producerede reolsystemer med flere dybder, da
han via google søgte på reolsystemer i flere dybder. det er naturligt med flere dybder til op-
fyldelse af forskellige formål. abc-reolers klassiske reolsystem, som de har lavet i mange
år, fås i tre forskellige dybder. abc quadrant fås også i tre forskellige dybder, hvor den
                                               - 25 -
mindste dybde er 23 cm dyb, og den dybeste er 42 cm dyb. det giver ingen meningen at sætte
et stort fad ind i en 23 cm dyb reol. ligesom det på den anden side ikke giver mening at sætte
en pocketbook ind i et 42 cm dybt reolsystem. hvis man skal tilgodese kundernes behov, er
det naturligt, at der laves reolsystemer i flere dybder. under hovedforhandlingen i sø- og
handelsretten blev der fremlagt et billede, hvor montana var opbygget i flere dybder, her-
udover har han aldrig set det. f.eks. har han ikke set noget tilsvarende i tidligere kataloger for
montana. abc quadrant blev markedsført i forskellige dybder første gang i 2004, hvor
de for første gang havde lavet forskellige dybder. de viste de forskellige dybder hver for sig.
på et tidspunkt fik han den idé, at de qua samlebeslaget kunne kombinere dybderne. de kunne
ved at ændre vingens længde lave et overgangsbeslag, hvorefter man kunne gå fra en dybde til
en anden. på denne måde kunne de opfylde kundernes forskellige behov i ét system. han var
klar over, at det kunne være komplekst for kunderne selv at skulle samle et reolsystem i for-
skellige dybder. inden de markedsførte muligheden for at have forskellige dybder i samme
system, skulle de derfor være sikre på, at de havde noget software, der kunne hjælpe. de ud-
viklede i 2004 det software, der er på deres hjemmeside i dag, hvor kunderne kan lege med
muligheden for at bygge et reolsystem i flere forskellige dybder. personligt ville han ikke ar-
bejde med flere dybder, hvis han havde et kassereolsystem, fordi der vil opstå nogle underlige
sammensætninger af dobbeltsider, hvor én side er kortere end en anden, og man vil f.eks. få et
hak på 12 mm.
det forhold, at et reolsystem er lavet i massivt træ, gør ikke automatisk reolsystemet til en
håndværkerreol. hvis dette var tilfældet, ville system 60x60 automatisk være en håndværker-
reol. det er søgt, at fordi jens knudsen oprindeligt lavede x-ylo i i massivt træ, at den så skal
kaldes en håndværkerreol. den er for det første, om noget reolsystem, lavet som en industri-
produktion. hverken x-ylo i eller abc quadrant bliver samlet i hånden på fabrikken. de
samles af kunderne selv. dette er om noget et tegn på, at abc quadrant er et industriprodukt.
det er et gør-det-selv produkt. han mener ikke, at materialevalget har betydning for helheds-
indtrykket.
abc quadrant er den samme reol som x-ylo i fra 1997. han købte et koncept af jens knud-
sen, som han har videreført 100 %. der er sidenhen tilført elementer, som f.eks. ben, hjul og
en dybere skuffe. de har skabt en glaslåge, og det sidste er, at abc quadrant er kommet i en
udgave, hvor det ser ud, som om reolsystemet svæver over jorden. korpusdelen på abc
quadrant er fuldstændig identisk med korpusdelen på x-ylo i. det eneste, der er ændret i for-
                                                  - 26 -
hold til x-ylo i er navnet på reolsystemet. han kan ikke se, at der er nogen forskel på x-ylo i
og abc quadrant, men montana møbler og peter lassen vil have, at de to reolsystemer skal
være forskellige, fordi montana møbler har accepteret x-ylo i. for at der kan foreligge en
krænkelse af montana, skal abc quadrant være ændret i forhold til x-ylo i. der er ikke
ændret ved korpus. de har fremlagt de gamle produktionstegninger for x-ylo i, som er fuld-
stændigt identiske med det reolsystem, som de fremstiller i dag. det burde i sig selv være nok
til at vise, at det er et postulat, at de i dag laver et reolsystem, der er anderledes end x-ylo i.
det er ganske enkelt ikke korrekt, når dette gøres gældende fra montana møbler og peter las-
sens side. han er enig i, at montana er det samme reolsystem, uanset om det er udfærdiget
i plast, glas, eller malet mdf, så længe formen er den samme. helhedsindtrykket er det
samme. dette gælder også for den udgave af montana, der er udfærdiget i birke-kryds-
finer. det er korpus, der er afgørende for helhedsindtrykket. det er det altoverskyggende. til-
behøret har ikke en betydning for helhedsindtrykket. for så vidt angår materialevalgets be-
tydning for helhedsindtrykket af reolsystemet, er det hans opfattelse, at når montana kan på-
stå, at system 60x60 og montana er det samme, så er x-ylo i og abc quadrant det også.
abc quadrant har afrundede kanter, fordi systemet var sådan, da han købte det. de har ikke
sidenhen ændret på kantprofilerne. han har gennemgået hele produktet abc quadrant, inklu-
sive kantprofilen, for at se, om produktet havde svagheder, og overvejet, om produktet kunne
forbedres. han konkluderede, at der ikke var grund til at foretage ændringer. der er tale om et
”knock-down” møbel, som kunderne selv skal samle. hvis abc quadrant havde skarpere
kanter, ville der være større risiko for, at der kom hakker i kanterne, når kunderne skulle
samle reolsystemet, end tilfældet er, når der er afrundede kanter. dette er baggrunden for, at
de ikke har ændret udformningen af kanterne. jens knudsen havde de samme overvejelser
omkring udformningen af kanterne, da han i sin tid udviklede reolen, og der er ingen grund til
at skabe problemer, som kan undgås. den helt runde kant er den mest robuste. der er derfor
ingen grund til at lave kanterne mindre runde eller helt skarpe.
hvis det er et mål, at beslaget skal være synligt, kan samlingerne ikke laves anderledes. man
er nødt til at tage udgangspunkt i krydsbeslaget, hvor de fire sider mødes. for at kunne samle
de fire sider omkring krydset skal siderne have en speciel profil, og da der ikke er noget ønske
om at have flere forskellige profiler på forskellige sider, vil det uundgåeligt give dét udtryk,
som reolen nu har. patentet er udformet, så det ikke kun er beslaget, der er patenteret, men
også den måde siderne er profileret på. det er en naturlig konsekvens af samlebeslagene, at
                                             - 27 -
abc quadrant har enkeltvægge. når han i sø- og handelsretten forklarede, at der blandt de
professionelle aktører på messen i bella centret ikke var tvivl om, at x-ylo i var banebryden-
de, så var det banebrydende samlebeslaget.
montana’s ottekantede hul har været vist i montana’s prisliste i rigtigt mange år. pris-
listen kan downloades af slutbrugeren på montanas hjemmeside. det er hans opfattelse, at det
ottekantede hul fylder noget i markedsføringen af montana. dette må han også antage
efter have læst kassebogen. han må tage en bog, der er udgivet af montana møbler, for på-
lydende.
abc-reoler begyndte at producere reoler i 1975. de har altid lyttet meget til slutbrugeren,
således at når de har fået en henvendelse om et kundeønske til deres produkter, har de altid
taget det med i deres overvejelser. dette gælder også i forhold til abc quadrant. sideløbende
har de arbejdet med arkitektstuderende, som har været i praktik hos dem, og de har bedt arki-
tekter om at lave forslag til elementer, som de i fremtiden kunne tænke sig at have med i deres
produkter. de har f.eks. udviklet en bøjle til deres låger, fordi når produktet bliver tegnet af
slutbrugeren, skal låger og stop kunne sættes, hvor slutbrugeren ønsker det. de har også lavet
en speciel kantbehandlingsproces til at forsegle kanterne på mdf-pladerne med. det er ud-
viklet til abc quadrant. det svage ved en mdf-plade er kanten. kanten er det sværeste at
male. da mdf kan være et uhomogent produkt, kan det være forskelligt fra gang til gang,
hvordan det skal behandles. dette problem har de løst ved at lave en speciel forseglings-
proces, hvor de reaktiverer materialet, dvs. de reaktiverer limen, der er i mdf-pladen, og her-
efter forsegler de den. dette giver den fordel, at det er langt billigere at kantbehandle, idet
mdf-pladen ikke skal males og mellemslibes så mange gange for at opnå et godt resultat. de
har en besparelse på omkostninger til lak på 17-21 % ved denne proces. da det er en proces,
der foregår under den normale arbejdsgang, er den heller ikke på anden vis fordyrende.
abc-reoler har ikke samme forhold mellem omkostninger til salg og marketing, produkt-
udvikling og investering i produktion som montana møbler. de bruger forholdsmæssigt flere
midler på produktudvikling end salg og marketing, end montana møbler gør. det er tanke-
vækkende, at montana møbler bruger 23 mio. kr. på produktudvikling, når de siger, at pro-
duktet var færdigudviklet i 1982. abc-reoler har et produkt og et system, som de udvikler
på. de har ikke en bogkasse. de forholder sig ikke til montana. hvis man gør det samme
                                              - 28 -
som de andre, løber man bare efter, hvilket de ikke er interesseret i. de har altid skabt deres
egne produkter.
ikea er et verdensomspændende varehus, der sælger møbler og tilbehør. hos ikea udgør
møbeldelen ca. 1/3 af deres omsætning. ikea producerer ikke møbler, der er specifikt rettet
til det danske marked. ikea laver møbler til verdensmarkedet, hvilket ikea’s produkter bæ-
rer præg af. ikea skal forholde sig til, at der sidder kunder i hele verden, som skal have et
reolsystem. markedet for abc quadrant er meget mere specifikt. abc-reoler er dansk, og
de laver skandinaviske møbler med skandinavisk præg. på en messe kan en fagmand stort set
se på et produkts design, hvor arkitekten stammer fra. man er præget forskelligt af de skoler,
som man kommer fra. ikea er tvunget til at tilpasse sig det verdensmarked, som de agerer
på, og da man i ikea har den holdning, at de samme produkter sælges over hele verden, så
har ikea’s sortiment ikke relevans for dansk design. de produkter, som han umiddelbart vil
opfatte som konkurrerende produkter, er ikke reolsystemer fra ikea, men f.eks. at-bo, kubik
og mistral. at-bo og kubik er eksempler på reolsystemer, der bliver lavet i mdf. det er ken-
detegnede for at-bo og kubik, at de i begyndelsen blev lavet i krydsfiner og senere også i
mdf. de påbegyndte produktionen i mdf, fordi de fulgte trenden. mdf er et godt udviklet
produkt til at lave plademøbler af, og det er billigt. det er naturligt at benytte et godt og til-
gængeligt materiale.
mistral er den nærmeste konkurrent til abc quadrant, fordi de sælges i de samme forretnin-
ger med de samme sælgere. hvis folk vil have et brand, der kan brande dem i deres hjem, kø-
ber de montana. hvis de vil have et praktisk reolsystem, går de i idemøbler eller lig-
nende. det salg, der sker her, afhænger af, hvilket produkt sælgeren synes er godt. mon-
tana befinder sig i sin egen klasse qua sit brand. det er i brandet, forskellen er. i øvrigt op-
fatter han at-bo og kubik som glimrende alternativer til abc quadrant. abc quadrant sæl-
ges ikke i samme forretninger som f.eks. kubik, og derfor ved han ikke, om det er en direkte
konkurrent til abc quadrant, da kunden ikke skal vælge mellem de to produkter i forretnin-
gen. han har ikke her mulighed for at overvåge konkurrenten. et konkurrerende produkt er
for ham en reol, der tilbyder de samme muligheder til samme pris. han kan ikke herudover
definere nærmere, hvem der er konkurrenter til abc quadrant.
abc simplex reolsystemet blev lavet, fordi de gerne ville have et produkt, der henvendte sig
til yngre målgrupper, institutioner og kontorer, og samtidig ville de gerne bringe prisen ned,
                                              - 29 -
og dermed gøre produktet mere attraktivt rent prismæssigt. til at opnå dette var en mdf-
plade belagt med melamin et meget interessant materiale. derfor udviklede de simplex, som
betyder det simpleste simple. simplex har en skarp forkant. dette var ikke hensigten fra be-
gyndelsen, hvor de forsøgte sig med afrundede kanter, som der er på abc quadrant, men det
havde nogle kedelige bivirkninger. de ville ikke lade overfladen stå åben, så de forseglede
den. det bevirkede dog, at de fik nogle brandmærker på melaminet, som de ikke brød sig om.
der kom brandmærker, fordi forseglingsværktøjet var varmt. desuden er det således, at hvis
de fik en plade, der var forhåndsbelagt med melamin, havde den en forudbestemt plus minus
tolerance i tykkelsen, som de ikke kunne gøre noget ved. på en almindelig mdf-plade kan
der laves en kalibrering, hvilket betyder, at man pudser pladen, så den har samme tykkelse
overalt. når man ikke kan det og skal skære i en relativ snæver vinkel, kommer der hakker i
melaminet. disse ulemper gjorde, at de besluttede sig for en anden løsning. løsningen blev en
flad forkant, som opfyldte deres krav. den oprindelige tanke havde været, at simplex skulle
være fuldstændig identisk med abc quadrant, men på grund af problemerne blev det ander-
ledes. simplex har ikke et andet helhedsindtryk end abc quadrant.
simplex leveres også som knock-down møbel på samme måde som abc quadrant. rent ud-
seendemæssigt er der umiddelbart ingen forskel på simplex og abc quadrant. de to syste-
mer har døre, skuffer, sokler, hylder og skillerum på samme måde. abc quadrant kan bruges
til det, som deres kunder ønsker, men de ønskede at udvikle et produkt med stærke overflader,
som kunne tilfredsstille de professionelle kunder. de udviklede simplex for at komme ind på
kontraktmarkedet. de ville gerne have kontorer og institutioner som kunder. de havde aldrig
været stærke på kontraktmarkedet/kontormarkedet. simplex har ikke været en tilsvarende
succes som abc quadrant. de har ikke solgt abc quadrant på kontraktmarkedet som sådan,
men de sælger naturligvis abc quadrant til alle interesserede. de henvender sig traditionelt
til detailmarkedet, men de ville gerne med simplex ind på kontraktmarkedet. de har aldrig
været ude at give tilbud til store koncerner. uviklingen af simplex lå i forlængelse af, at det i
1970’erne var meget populært med køkkener med bøge-kanter. i begyndelsen ville de have
udviklet simplex, så den var magen til abc quadrant. det var af praktiske årsager, at
simplex fik den flade forkant. fronterne på simplex er placeret, hvor affasningen stopper.
han ved, at montana har haft en øget omsætning år efter år. han kan ikke dokumentere, at
omsætningen ikke kunne have været endnu bedre. montana møbler har på den anden side
ikke dokumenteret, at de har mistet omsætning på grund af abc quadrant. han mener ikke,
                                             - 30 -
at de to produkter på nogen måde har indflydelse på hinanden. hvis en kunde vil have mon-
tana, så køber de montana, og hvis de vil have abc quadrant, køber de abc
quadrant. abc quadrant er som et saml-selv produkt ikke et konkurrerende produkt til
montana. montana og abc quadrant er ikke samme produkter. de sælges ikke i
samme forretninger, og de har ikke samme markedsføring.
han deltager stort set i de samme messer som montana møbler. han har flere gange for år
tilbage på messer oplevet, at peter lassen har stået og fotograferet i smug. han har her invite-
ret peter lassen ind til en kop kaffe. de oplevede sidste år på messen i stockholm, at der kom
folk over til dem, som havde været ovre hos montana møbler, og sagde, at ”de skulle se kopi-
produktet”. dem inviterede de ind og forklarede, hvad abc quadrant står for. han oplevede
det ikke som om nogen af dem, der henvendte sig, rent faktisk opfattede abc quadrant som
en kopi af montana.
når han i sø- og handelsretten forklarede: ”han er ikke af den opfattelse, at montana er deres
konkurrent. abc quadrants salgsargument er et andet – det praktiske”, mener han med ”det
praktiske”, at montana er et brand-produkt. det er nok det mest brandede i skandinavien.
de andre reolsystemer er i anden liga. med ”det praktiske” mener han, at abc quadrant hen-
vender sig til gør-det-selv folket. deres kunder skaber deres eget reolsystem efter deres egne
ønsker i deres tegningssystem. de har ingen guru, der har udviklet deres reolsystem. de er
mere ”common” på det punkt. princippet har altid været: ”først funktion og dernæst design”.
han ved ikke, om det er korrekt gengivet i dommen fra sø- og handelsretten, når der står:
”lige før møbelmessen i milano i 2002 blev de enige om, at abc-reoler købte design og
værktøjer, men ikke lageret af x-ylo reoler”. efter hans optik er design et fyndord. der kunne
lige så godt have stået, at de havde købt tegninger og værktøjer til produktet. det var kommet
ud på ét. det var de samme værktøjer, de brugte til udviklingen af simplex.
ved en sammenligning af abc quadrant og montana fremstår abc quadrant som mere
anonym ved ikke at have dobbelt-sider. ved skufferne i montana er der endvidere er stor
åbning, hvorimod skufferne i abc quadrant dækker hele fladen. abc quadrant har ikke det
ottekantede hul. abc quadrant har endvidere synlige beslag.
                                               - 31 -
når han i sø- og handelsretten forklarede, at de i 2010 i deres markedsføring gerne ville væk
fra det minimalistiske, og der bl.a. blev vist en gul opstilling, henviste han til, at de gik fra et
katalog med kun hvide produkter på en frostblå baggrund til at bruge billeder taget på location
– i et rigtigt hjem. de ændrede setting.
højesterets begrundelse og resultat
sagens hovedspørgsmål er, om reolsystemet abc quadrant udgør en krænkelse af reolsyste-
met montana efter ophavsretsloven § 2 eller efter markedsføringslovens § 1.
parterne er enige om, at montana som brugskunst nyder beskyttelse efter både ophavs-
retsloven og markedsføringsloven.
syn og skøn
appellanterne, peter lassen og montana møbler a/s (herefter under ét betegnet montana
møbler), har gjort gældende, at højesteret skal undlade at lægge vægt på det syn og skøn, der
er gennemført ved sø- og handelsretten, idet besvarelserne er behæftet med en række nær-
mere angivne fejl. montana møbler har hverken ved supplerende spørgsmål eller afhjemling
forelagt kritikpunkterne for skønsmændene, der således ikke har haft mulighed for at forholde
sig til kritikken, herunder ved at uddybe begrundelsen for deres standpunkter eller ved at kor-
rigere dem. højesteret har ikke fundet grundlag for at se bort fra det gennemførte syn og skøn,
og i relation til hver af de besvarelser, der er relevante for sagens afgørelse, har højesteret
vurderet, at kritikken ikke er underbygget og berettiget.
produkterne
montana er et reolsystem, der består af kasser, som leveres færdigsamlede. kunden
opbygger selv reolen ved sammenstilling af kasserne. abc quadrant er et reolsystem, som
består af pladekomponenter, som kunden ved hjælp af et patenteret samlebeslag samler til en
reol. højesteret finder, at vurderingen af, om abc quadrant krænker montana, må ske
under hensyntagen også til de samlede reolers udseende ved typisk forekommende opstillin-
ger.
montana er udviklet i 1979-82 og senere videreudviklet. der er som nævnt enighed om, at
montana har ophavsretlig beskyttelse. skønsmændene er ikke blevet spurgt om, hvad der
er det særegne ved reolsystemet, der begrunder den ophavsretlige beskyttelse, men de har i
                                              - 32 -
deres besvarelser betegnet montana’s formsprog som minimalistisk, funktionelt og enkelt
(spørgsmål d.1). de har anført, at de valgte materialer, herunder mdf-plader og profiler,
samt dimensioneringerne er almindeligt kendt og benyttet, og at udformningen på en række
nærmere angivne punkter, herunder materialetykkelse, samlinger, affasninger og afrunding af
forkanter, er funktionsbestemt og/eller almindeligt forekommende i branchen (spørgsmål d.3
og g.2).
abc quadrant er under navnet x-ylo udviklet i 1994-98 med udgangspunkt i de patenterede
samlebeslag. reolsystemet er senere videreudviklet. skønsmændene har i deres besvarelser
anført, at samleprofilerne er et betydende og centralt element i reolernes fremtoning (spørgs-
mål f). de har betegnet også abc quadrants formsprog som minimalistisk, funktionelt og
enkelt (spørgsmål d.1). der er også til abc quadrant valgt almindeligt kendte og benyttede
materialer, herunder mdf-plader og profiler, samt dimensioneringer, og på en række punkter
er der valgt en funktionsbestemt og/eller i branchen almindeligt forekommende udformning af
komponenter, herunder med hensyn til materialetykkelse, samlinger, affasninger og afrunding
af forkanter. i henseende til disse forhold er valget sammenfaldende med montana’s
(spørgsmål d.3 og g.2). skønsmændene har udtalt, at udviklingen af x-ylo og formgivningen
af abc quadrant kan betegnes som værende et resultat af en selvstændig og skabende indsats
(spørgsmål 8 og e.1). abc quadrant er en naturlig videreudvikling af x-ylo til dels bestemt
af markedsforholdene og ikke tilvejebragt som en efterligning af eller tilnærmelse til mon-
tana (spørgsmål 7, 10.4 og a.10).
ophavsretsloven
montana er et funktionsbestemt produkt skabt i et funktionalistisk formsprog, og den op-
havsretlige beskyttelse er derfor begrænset til meget nærgående efterligninger.
montana møbler har anført, at det særegne ved montana er den umiddelbart genkendelige
helhedsvirkning beroende på den grafiske linjeføring og lethed uden overflødige detaljer, der
fremkommer i kraft af de særlige valg og sammensætningen i montana, af de helt afrun-
dede kanter på alle fronter i korpus og hylder, af den gennemgående godstykkelse (12 mm),
som er ens for alle elementer, af det stringent gennemførte generationsprincip, hvor hver
komponent placeres i forhold til hinanden og til stadighed tilbagetrækkes ens under hensyn-
tagen til cirkelslaget i helrundingen på kanterne, af de glatte fronter uden pynt af nogen art, af
                                             - 33 -
samlingen af modulerne på gering med afrundede kanter og det gennemførte industrielle
præg.
højesteret lægger efter skønserklæringen, navnlig besvarelserne af spørgsmål g.1 og g.2, til
grund, at de anførte særegne træk ved montana i al væsentlighed hver især er funktions-
bestemt og/eller almindeligt forekommende i møbelbranchen, og at det særegne ved mon-
tana som en minimalistisk, funktionel og enkel reol derfor er det samlede visuelle indtryk
(helhedsvirkningen).
det fremgår bl.a. af besvarelserne i skønserklæringen, at der ikke er en betydelig grad af lig-
hed mellem abc quadrant og montana, når reolsystemerne ses i de fysiske opstillinger
(spørgsmål 1), at abc quadrant fremstår i en selvstændig og fra montana afvigende
fremtoning (spørgsmål 4), at abc quadrant i sit formsprog og helhedsindtryk adskiller sig fra
montana på en sådan måde, at formgivningen kan betegnes som værende et resultat af en
selvstændig og skabende indsats (spørgsmål 8), at det er tydeligt for en køber, at montana
har dobbeltsider, top/bund, mens abc quadrant har enkeltsider, top/bund (spørgsmål d.2), at
samleprofilerne kan betragtes som et betydende og centralt element i abc quadrants frem-
toning, og at samleprofilerne er med til at give abc quadrant et selvstændigt visuelt præg i
forhold til montana (spørgsmål f.1).
højesteret finder efter en helhedsbedømmelse baseret på skønserklæringen, bilagsmaterialet
og højesterets egen besigtigelse, at abc quadrant ikke i sit samlede visuelle udtryk kan an-
ses som en meget nærgående efterligning af montana. højesteret har herved navnlig lagt
vægt på de forskellige dimensioner af grundmodulerne (sider på henholdsvis ca. 78 cm og ca.
69 cm), som ifølge skønsmændenes forklaring for sø- og handelsretten påvirker det æstetiske
indtryk, dobbeltsiderne hos montana over for enkeltsiderne hos abc quadrant, og abc
quadrants samlebeslag, der er synlige både forfra, fra oven og fra siden, hvilket tilsammen i
tilstrækkelig grad adskiller reolsystemerne. hertil kommer i øvrigt, at der ved en del af tilbe-
høret, herunder f.eks. skufferne, er betydelige forskelle mellem reolsystemerne. der foreligger
således ikke en ophavsretlig krænkelse.
markedsføringsloven
højesteret lægger efter bevisførelsen til grund, at abc quadrant er slutresultatet af en læn-
gere produktudvikling, hvor den oprindelige x-ylo reol i massivt træ blev udviklet med det
                                              - 34 -
patenterede samlebeslag i en fysisk udformning (dimensioner og former), der er identisk med
abc quadrants bortset fra, at x-ylo havde fyldninger på lågerne. det lægges endvidere efter
skønserklæringen (navnlig besvarelsen af spørgsmål 7) til grund, at den videre udvikling fra
x-ylo til abc quadrant – hvor der anvendes lakerede mdf-plader i stedet for massivt træ, og
hvor lågerne er glatte – ikke er udtryk for en efterligning af montana, men er en naturlig
videreudvikling af x-ylo.
der er derfor ikke grundlag for at fastslå, at der foreligger en illoyal markedsfortrængning
eller en snyltning på montana møblers udviklingsindsats eller montana’s renommé.
montana møbler har heller ikke godtgjort, at der på anden måde foreligger en krænkelse efter
markedsføringslovens § 1.
konklusion
højesteret stadfæster herefter dommen.
sagsomkostninger
efter sagens omfang fastsættes sagsomkostningerne for højesteret til 500.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal peter lassen og montana møbler a/s solidarisk betale
500.000 kr. til abc-reoler aulum a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.