text:
- evh
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
den 22. december 2009 kl. 13.00 blev der af skifteretten i sagen
p-11-06
ellis bjarnvig
(advokat søren beck)
mod
aktieselskabet af 19. marts 2003
(tidl. fogdal biler a/s) under konkurs
(ad hoc kurator lars skanvig v/
advokat anders bendtsen)
                                        afsagt sålydende
                                             dom
       denne sag drejer sig om, hvorvidt aktieselskabet af 19. marts 2003 (tidl. fogdal biler
a/s) under konkurs (i det følgende kaldet sagsøgte) skal anerkende, at sagsøgeren, ellis
bjarnvig, har et fortrinsberettiget krav mod sagsøgte, jf. konkurslovens § 94, som følge af, at
fogdal biler a/s under betalingsstandsning solgte en mangelfuld bil til sagsøgeren.
parternes påstande:
                                                -2-
       sagsøgeren har nedlagt påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at sagsøgeren har et
fortrinsberettiget krav, jf. konkurslovens § 94, hos sagsøgte på principalt 515.098,46 kr. med
tillæg af procesrente fra den 20. december 2004 af 442.935 kr. og af 72.163,46 kr. fra indgivelse
af stævningen den 10. april 2006, subsidiært 442.935 kr. med tillæg af procesrente fra den 20.
december 2004 og mere subsidiært et mindre beløb efter skifterettens skøn.
       sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder:
       den 11. november 2002 anmeldte fogdal biler a/s, gladsaxe møllevej 19, 2860 søborg,
over for sø- og handelsrettens skifteret, at selskabet havde standset sine betalinger.
       den 16. januar 2003 underskrev sagsøgeren slutseddel med fogdal biler a/s om køb af
en fabriksny jeep grand cherokee 2,7 crd aut. van. prisen var 442.935 kr.
       den 27. januar 2003 blev der udfærdiget registreringsattest, og sagsøgeren afhentede
bilen på adressen gladsaxe møllevej 19, 2860 søborg.
       den 24. marts 2003 blev fogdal a/s under navnet aktieselskabet af 19. marts 2003 taget
under konkursbehandling.
       det er uomtvistet, at sagsøgeren ikke var bekendt med betalingsstandsningen, og at
den omhandlede bil i oktober 2003 blev forsøgt repareret af smc-biler (søborg) gladssaxe
a/s, som også har adresse gladsaxe møllevej 19, 2860 søborg. reparationen, ved hvilken der
blandt andet blev indsat en ny motorblok til 60.000 kr., skete uden beregning. det er der-
imod i øvrigt omtvistet i hvilket omfang og over for hvem, sagsøgeren har reklameret fra
hun hentede bilen og frem til den i slutningen af 2004 blev afleveret ved kurators kontor af
smc biler a/s.
       ved brev af 22. december 2003 meddelte sagsøgerens daværende advokat jens rys-
gaard smc-biler gladsaxe a/s, at hans klient agtede at hæve handlen med følgende begrun-
delse:
          ”…
                                                 -3-
         umiddelbart efter modtagelsen af bilen viste kontrollamper fejl i motoren, og dette
         blev påtalt overfor dem af fogdahl biler. som det ligeledes er dem bekendt med-
         delte fogdahl biler, at der ikke var nogen mangler med motoren eller anden fare-
         truende situation, men bilen brød som bekendt sammen i juni 2003, og måtte hentes
         via falck sos fra udlandet. bilen har herefter henstået i holbæk og hos dem, og jeg
         har modtaget kopi af faktura 3207 fra dem, udvisende et betydeligt beløb har været
         anvendt til udbedring af manglerne. min klient har ved syn af bilen ultimo novem-
         ber 2003 hos dem konstateret, at de tidligere påpegede fejl fortsat eksisterer, nemlig
         lysning af kontrollamper på sådanne tidspunkter, hvor sådanne lamper ikke skal ly-
         se, ligesom skader på bilen i form af ridser, bule i udstødning, manglende nøgler,
         manglende måtte, samt gardin og generelt misvedligeholdt stand. herudover var
         vandtanken, efter det overfor mig oplyste, indeholdende tyktflydende olie. min kli-
         ent må konstatere, at der tilsyneladende ikke er sket en berigtigelse af de mangler,
         som de har forsøgt at udbedre … jeg skal således anmode dem om at kontakte
         crystler danmark med henblik på at min klient modtager den erlagte købesum til-
         bage mod at crystler danmark eller dem tager bilen tilbage.
         …”
      ved brev af 6. januar 2004 svarede smc-biler gladsaxe a/s forretningsfører martin b.
eriksen advokat jens rysgaard. af brevet fremgår blandt andet:
       ”…
       skal jeg henvise til boet efter sælger, fogdal biler a/s, der varetages af advokatfirma:
       kromann reumert att. mette hedelund thomasen … da bilen fra vores side er ble-
       vet repareret, og de mangler deres klient påpegede i november udbedret, kan vi fra
       smc-biler søborgs side ikke foretage os yderligere. vi beklager naturligvis de mang-
       ler der var på bilen, da deres klient ville afhente bilen. deres klient har overfor un-
       dertegnede d. 17/12-2003, nægtet at modtage bilen, uanset om fejlene måtte være ud-
       bedret, eller ej …”
                                                  -4-
      ved brev af 29. juli 2004 skrev sagsøgerens nye advokat søren bech til smc-biler glad-
saxe a/s og fastholdt under henvisning til bilens fejl ophævelsen af handlen. af brevet frem-
går blandt andet:
      ”…
      der var tale om et almindeligt forbrugerkøb … imidlertid brød motoren sammen, og
      der er i henhold til faktura nr. 3207 af 30. oktober 2003 udstedt af smc-biler søborg,
      gladsaxe møllevej 19, søborg, udført en større motorreparation, der beløber sig til i alt
      80.637,- kr. excl. moms, i alt 100.756,25-. reparationen er udført uden udgift for min
      klient, hvilket klart tilkendegiver, at smc-biler søborg har accepteret min klients re-
      klamation og ubetinget er indtrådt i de forpligtelser som sælger har haft overfor min
      klient … ultimo november 2003 konstaterede køber, at de mangler, der tidligere var
      reklameret over, ikke var afhjulpet … ved færdigmelding efter reparation i november
      2003 var der stadig mangler ved bilen. det er bekræftet i et brev fra smc, søborg af 6.
      januar 2004. køber har på dette tidspunkt således givet to udbedringsforsøg. det sene-
      ste strakte sig fra, at bilen brød sammen i jugoslavien i juni 2003 og til november 2003
      … primo juni 2004 besigtiger køber og hendes datter bilen hos smc-biler søborg. ad-
      varselslampen lyser igen, og motortemperaturen kører op på 120 grader, hvilket stærkt
      indikerer, at manglen stadig ikke er udbedret. den seneste udvikling er, at smc-biler
      søborg mandag den 26. juli 2004 har klarmeldt bilen. dette vil sige, at tredje afhjælp-
      ningsforsøg udført efter handlen er ophævet har forløbet fra primo juni til ultimo juli,
      knap to måneder … yderligere forbeholder jeg at gøre krav på afsagnserstatning gæl-
      dende; min klinet har betalt afdrag, vægtafgift, forsikring m.v. på et køretøj, som hun
      stort set ikke har haft til disposition i den tid hun har været ejer af det …”
      ved brev af samme dato skrev advokat søren bech til daimler chrysler danmark a/s
og fastholdt ligeledes i dette brev ophævelsen af handlen.
      ved brev af 13. august 2004 afviste advokat pernille bigaard på vegne smc-biler at ha-
ve overtaget nogen fra fogdal biler a/s med en bemærkning om, at:
      ”…
                                                 -5-
          de af min klient fortagende reparationer har under hele forløbet alene været repara-
          tioner foranlediget af skader på bilen og altså enten reparationer betalt af daim-
          lerchrysler under garantien eller reparationer foretaget af codan forsikring under
          deres klients forsikring …”.
      sagsøgtes kurator, advokat john jakobsen, meddelte ved brev af 30. november 2004
advokat steen bech, som kurator åbenbart havde forvekslet med sagsøgerens advokat søren
bech, at boet ikke kunne anerkende en ophævelse af købet. som begrundelse herfor er blandt
andet anført følgende:
      ”…
          deres klient har haft sin jeep cherokee indleveret til reparation hos smc biler a/s.
          bilen er trods opfordring hertil ikke afhentet af deres klient hos smc biler a/s,
          hvilket angiveligt skyldes, at deres klient er af den opfattelse, at købet af bilen er
          ophævet. deres klient har ifølge mine oplysninger købt bilen af fogdal biler a/s på
          et tidspunkt, hvor selskabet befandt sig i betalingsstandsning. købet er ikke hævet
          over for fogdal biler a/s under betalingsstandsning eller under den efterfølgende
          konkurs. bilen er af smc biler a/s afleveret på mit kontor uden mit samtykke, smc
          biler a/s er af den opfattelse, at eventuelle omtvistede forhold vedrørende bilen er
          smc biler uvedkommende. nøglerne er desuden afleveret her på kontoret … jeg
          skal derfor opfodre dem til straks at foranledige bilen afhentet … er afhentning og
          afregning ikke sket senest den 5. januar 2005, vil bilen blive solgt for deres klients
          regning og risiko.
          …”
      ved brev af 20. december 2004 meddelte advokat søren bech på vegne sagsøgeren, at
bilen ville blive hentet, men mod protest. advokat søren beck bemærkede blandt andet:
          ”…
                                                   -6-
           jeg skal allerede på nuværende tidspunkt for god ordens skyld anmelde min klients
           krav i konkursboet, idet jeg for god ordens skyld tillige ophæver købet overfor dem
           …”.
       den 22. december 2004 skrev kurator, advokat john jakobsen, til advokat søren bech
og bekræftede, at anmeldelsen af kravet var optaget i gældbogen. advokat john jakobsen
bemærkede samtidigt, at han for så vidt angik ophævelsen henholdt sig til brevet af 30. no-
vember 2004.
       ved brev af 12. januar 2005 fra advokat søren bech til advokat john jakobsen meddelte
advokat søren bech, at kravet som følge af, at fogdal biler a/s var under betalingsstands-
ning på salgstidspunktet, er anmeldt som privilligeret krav.
       ved brev af 18. januar 2005 skrev anders hein fra hein marine a/s blandt andet føl-
gende til advokat søren bech med reference til ”opstart og afhentning af sort jeep grand
cherokee ved sundkrogsgade, kbh. ø den 17. januar d.å.”:
           ”…
           ved første forsøg på at starte bilens motor konstaterede vores mekaniker at bilens
           batteri var afladet. bilens batteri blev herefter udskiftet med et nyt batteri, hvorefter
           bilen kunne starte. ved efterfølgende kørsel med bilen kunne bilen kun køre i første
           gear. den automatiske transmission ville ikke skifte til højere gear og advarselslam-
           pen for motorservice lyste. efter ca. at have tilbagelagt ca. 4 km slukkede advarsels-
           lampen og bilen kunne nu skifte gear normalt. ved efterfølgende opstart af bilen ly-
           ste advarselslampen igen og samme problem som først beskrevet forekom igen. bi-
           lens afledte batteri blev efterfølgende ladet op og er igen installeret i bilen.
           …”
       fordringsprøvelse af sagsøgerens krav fandt sted den 25. januar 2006, hvor kurator af-
viste sagsøgerens krav blandt andet under henvisning til, at der ikke var reklameret rettidigt,
og til, at der ikke var dokumentation for, at bilen var behæftet med en oprindelig, hævebe-
grundende mangel.
                                                 -7-
     under sagen er der indhentet skønserklæring og supplerende skønserklæring fra knud
jørgensen. af skønserklæringen af 2. januar 2009 fremgår det blandt andet:
        ”…
        sagen blev gennemgået med de fremmødte og det besluttedes, at gennemføre mø-
        det og følge syns- og skønstemaet af 12. juni 2008 udarbejdet af advokat søren bech.
        jeg var af advokat søren bech bemyndiget til at få bragt den omhandlede bil til
        house of cars på frederikssundsvej, brønshøj, for at få kodet bilens nøgler, således
        at bilen kunne startes. house of cars er imidlertid flyttet til baldersbækvej 8b, ishøj,
        hvortil bilen blev bragt på et fejeblad fra dansk auto-hjælp.
        hos house of cars blev de 2 tilsendte nøgler kodet, så de kan anvendes som
        startnøgler til bilen. bilen blev startet op ved hjælp af en strømbuster, da batteriet
        var totalt tom for strøm. herefter blev batteriet forsøgt opladet og bilens computer
        blev udlæst i en speciel tester, der samler alle eventuelle fejlkoder op, således at tek-
        nikeren kan finde frem til, og beskrive de lagrede fejlkoder. motorlampe og abs
        lampe lyste i bilens instrumentbord da bilen fik strøm og blev startet op.
        efter denne test blev bilen prøvekørt og den fungerede normalt og efter forskrif-
        terne, dog virkede radio, speedometer og km-tæller ikke ved denne prøvekørsel,
        hvorefter den igen blev testet for fejl i computeren. der var stadig de samme fejl
        tilstede, og jeg besluttede, at køre bilen til amagermøller autoelektrik for at starte
        den videre undersøgelse af bilen der.
        undervejs lavede jeg et stop på teknisk skole, avedøre, hvor jeg standsede moto-
        ren. da jeg efter kort tid skulle starte bilen igen kunne den ikke starte på grund af
        manglende strøm på batteriet, der ville normalt være kommet strøm på batteriet
        ved en kørsel af denne strækning. jeg fik starthjælp og motoren kom i gang igen,
        herefter ville gearkassen ikke skifte gear, men blev stående i 1. gear og motorens
        omdrejninger blev begrænset til ca. 3.000 omdrejninger i min. jeg vendte tilbage til
        skolen, hvor jeg igen standsede motoren. her fik jeg igen starthjælp, men beholdt
        busteren på batteriet i nogle minutter og herefter ville bilen igen køre normalt med
                                               -8-
       normal gearskiftefunktion, stadig med 2 lamper lysene i instrumentbordet.
       bilen blev afleveret på værkstedet hos amagermøller autoelektrik til undersø-
       gelse og fejlfinding således, at det er muligt at besvare syns- og skønstemaet,
       samt gøre bilen klar til almindelig drift for at undersøge, om der er eventuelle fejl
       der vender tilbage ved normal kørsel med bilen.
besvarelse af skønstema af 12. juni 2008, udarbejdet af advokat søren bech, som følger:
sp. i  skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt der kan konstateres fejl eller uregelmæssig-
       heder ved motoren. her tænkes specielt på, om der kan konstateres olie iblandet
       kølevandet, hvorvidt motorkontrollampen indikerer fejl, hvorvidt der indikeres høj
       motortemperatur under drift, ligesom skønsmanden bedes oplyse, om andre fejl
       kan konstateres.
svar   det kunne konstateres, at der var normal olie/-kølevandstand på bilens motor, der
       var ingen sammenblanding af vand og olie. det var nødvendigt at montere et fa-
       briksnyt batteri i bilen, da det gamle batteri ikke ville tage imod strøm ved oplad-
       ning.
       der kunne konstateres fejlindikation fra motorlampe og abs lampe i instrument-
       bordet, samt af radio/cd-anlægget ikke ville fungere. ved kørsel fra ishøj med vari-
       erende hastighed på motor/-og landevej var der normal motortemperatur på hele
       køreturen, og ingen unormal støj eller vibrationer fra motor og transmission.
       der kunne ikke konstateres andre fejl end problemerne med batterifunktionen, der
       også var årsag til, at bilen ikke kunne starte og motoren ikke kunne overstige ca.
       3.000 omdrejninger i minuttet, samt at gearkassen låste sig fast i 1. gear. dette er en
       indbygget sikkerhedsforanstaltning som indebærer, at bilen næsten altid kan flyt-
       tes fra fx en motorvej, hvis der sker et havari eller lignende under kørsel.
sp. 2   syns- og skønsmanden bedes endvidere oplyse, hvilke konsekvenser de
       ovenfor anførte fejl kan have for motorens drift på kortere og på længere sigt.
svar   når batteriet er defekt kan bilen ikke starte og ikke køre.
       når motorlampen lyser i instrumentbordet indikerer det fejl i motor/motorstyring,
       og der behøver hurtig hjælp og reparation. årsagerne kan være mange, lige fra de-
                                                 -9-
       fekt batteri og til store og små fejl i motorens elektroniske styresystemer. fejlene
       kan kun diagnosticeres ved hjælp af en speciel motortester. når den gule motor-
       lampe lyser kan det betyde, at motorstyringssystemet går over på et nødprogram.
       det er ikke godt, at køre for længe på dette nødprogram. jeep fabrikken anbefaler,
       at fejlen rettes hurtigst muligt for at der ikke skal ske følgeskader.
 sp. 3 såfremt syns- og skønsmanden i forbindelse med sin besvarelse af spørgsmål 1 fin-
       der fejl eller uregelmæssigheder ved motoren, bedes syns- og skønsmanden besva-
       re, hvorvidt fejl som de i forbindelse med spørgsmål i fundne er udtryk for en fejl
       på motoren.
 svar  der kunne ikke konstateres fejl på selve motoren.
sp. 4  hidrører eventuelt fundne fejl fra en fejl ved levering af bilen, eller er fejlen/fejlene
       opstået senere? skønsmanden bedes beskrive på hvilken måde disse måtte være op-
       stået.
 svar  det kan på nuværende tidspunkt ikke konstateres, hvornår de tidligere fejl er
       opstået og hvorfor. de nuværende fejl, som alene findes i bilens elektriske og
       elektroniske anlæg er sandsynligvis opstået fordi bilens batteri har været defekt.
       dette har bevirket, at bilens ladesystem har været overbelastet, på grund af, at bat-
       teriet ikke ville modtage strøm, og dette kan medføre, at andre elektroniske kom-
       ponenter bliver påført for høj ladespænding, og derfor meddeler fejl i bilens com-
       puter og styreenhed.
sp. 5  hvis fejlene er opstået senere, er de da forårsaget af fejl ved foretagne re-
       parationer, fejlbetjening af bilen, udefra kommende skader eller af an-
       den årsag, som bedes anført. syns- og skønsmanden bør i det hele i be-
       kræftende fald kvalificere karakteren af fejlene, er fejlene af grov eller af
       mindre grov karakter.
svar   det kan ikke konstateres, hvordan fejlene er opstået, kun at bilens batteri er
       defekt. om det har været defekt hele tiden, har været fejlmonteret eller
                                                 - 10 -
         fejlbetjent kan i dag ikke konstateres. det kan konkluderes, at da bilen fik
         monteret et nyt batteri og alle fejl i bilens motorstyreenhed slettet og nul stil-
         let virkede alt på bilen som det skulle, undtaget radioanlægget, hvor der var
         sprunget en sikring. denne blev udskiftet og radioanlægget virkede igen.
         ud fra ovenstående er det vanskeligt, at kvalificere karakteren af fejlene,
         men kun konstatere, at bilen ikke kunne køre før fejlene var rettet og et nyt
         batteri var monteret.
sp. 6     syns- og skønsmanden bedes efter isættelse af fabriksnyt og opladet batteri
         i bilen, og uden at køretøjets elektriske aggregater har været aktiveret, og
         uden at køretøjet har været i drift, oplyse, om det kan konstateres, at det
         isatte batteri i et større omfang, end hvad der sædvanligt vil kunne fore-
         komme.
         syns- og skønsmanden bedes i bekræftende fald besvare graduere fejlen, jf. ovenfor.
svar     efter montering af fabriksnyt batteri er der ingen fejl i bilens lade-
         system, elektriske/elektroniske anlæg, normal spændingsfald og normal
         afladning, når bilen står ubrugt i længere tid.
sp. 6.1 syns- og skønsmanden bedes oplyse, om der ved syns- og skønsforretnin-
         gen og de undersøgelser, skønsmanden måtte have foretaget i tilknytning
         til syns- og skønsforretningen kan konstatere fejl ved bilens elektriske sy-
         stem.
svar     udover batteri, radio, motorlampe, km-tæller, speedometer og abs indi-
         kator kunne der ikke konstateres fejl.
         alle fejl var væk efter montering af nyt batteri og sikring til radioanlæg
         get og nul stilling af motorstyringscomputer.
sp. 7    skønsmanden anmodes om at oplyse, om der kan konstateres fejl ved bi-
         lens transmission og gearkassesystem.
svar    der kunne konstateres funktionssvigt i gearskiftet efter motoren havde væ-
        ret standset, og med det oprindelige batteri monteret. gearkassen blev stå-
                                                   - 11 -
        ende i 1. gear. da der blev monteret nyt batteri var denne fejl også væk. re-
        sten af transmissionen virker upåklageligt.
sp. 8   såfremt det kan lægges til grund, at køretøjet enten til stadighed eller perio-
        disk er ude af stand til at skifte fra 1. og op til yderligere gear, som gearkas-
        sen er forsynet med, anmodes syns- og skønsmanden om at oplyse, hvor-
        vidt det er en mangel ved køretøjet, at det ikke enten til stadighed eller pe-
        riodisk er i stand til at skifte fra 1. og til højere gear.
        syns- og skønsmanden bedes hertil yderligere oplyse, om det kan betragtes
        som en væsentlig fejl ved et køretøj, at køretøjet ikke kan benytte samtlige
        de gear, som køretøjet fra fabrikkens side er udstyret med.
svar     det er en fejl, at en bil ikke kan skifte gear under kørsel, og derfor ikke er i brugbar
         stand. det er en væsentlig fejl, at en gearkasse ikke kan bruge alle gear i en gear-
         kasse.
sp. 9   syns- og skønsmanden bedes om muligt angive årsagen hertil.
svar    bilens defekte batteri var årsag til gearskifte problemerne.
sp. 10 syns- og skønsmanden bedes anslå eventuelle omkostninger ved udbedring af dette
       spørgsmål, idet det bemærkes, at det pågældende spørgsmål allerede en gang tidli
       gere er søgt udbedret ved isættelse af ny motor. skønsmanden bedes under hensyn-
       tagen til kilometerstanden oplyse, om en eventuel påkrævet udbedring vil medføre
       en værdiforøgelse, herunder anslå størrelsen af en eventuel værdiforøgelse.
 svar     omkostningerne til at rette fejlene på gearkassen er, som følger:
          1 nyt batteri inkl. montering                                                    kr. 1.500,00
           udmåling og nul stilling af bilens computer                                     kr. 500,00
                                                                                kr. 2.000,00
                                                                                + moms kr. 500,00
                                                                                i alt      kr. 2.500,00
sp. 11 syns- og skønsmanden bedes oplyse, om det kan konstateres, at køretøjets
         advarselslamper for motorfejl, fejl i elektroniksystemet aktiveres, uden at
         der umiddelbart kan konstateres fejl ved henholdsvis motor eller elektro-
                                                 - 12 -
        niksystemet. såfremt dette spørgsmål besvares bekræftende, bedes syns- og
        skønsmanden beskrive omfang og eventuel årsag til de konstaterede fejlin-
        dikationer.
        såfremt advarselslamperne korrekt indikerer fejl, bedes skønsmanden beskrive dis-
        se.
svar   spørgsmålet er tidligere besvaret og fejlen skyldes defekt batteri og lade-
       systemets overbelastning pga. defekt batteri
sp. 12 køretøjet er leveret til kunden i januar 2003, og motorreparationer udført
       imellem august og oktober 2003.
       syns- og skønsmanden bedes besvare, om der er tale om en sædvanlig re-
       parations tid for fejl, der endnu ikke er udbedret, hvis udbedringen foreta-
       ges umiddelbart. herunder bedes oplyst, om der er anvendt undersøgel-
       sesprocedurer anbefalet af producenten, og om disse procedurer er fulgt,
       og om det er en tekniker uddannet til at udføre undersøgelsen, der har ud-
       ført den. er eventuelt anbefalet værktøj og udstyr anvendt og anvendt
       hensigtsmæssigt.
svar   jeg har meget svært ved at besvare dette spørgsmål, da jeg ikke har overvæ-
       ret reparationen, og der findes ingen gemte reservedele fra denne reparati-
       on. jeg har fundet frem til de personer som har udført reparationen, og som
       også kan huske sagen, men jeg har faet forbud fra 2 af sagens parter mod at
       udtale mig om forløbet i denne rapport.
       jeg kan derfor kun udtale mig om, hvor lang tid der normalt bruges på at
       udføre en motorreparation af denne art, og på denne type bil. såfremt alle
       reservedele er til stede eller findes i landet kan reparationen udføres på en
       arbejdsuge. skal der skaffes reservedele fra udlandet kan reparationen ud-
       føres på maksimalt 2 arbejdsuger.
sp. 13  er det sædvanligt, at fejlfinding på moderne biler tager flere måneder, og
        at kunden ikke kompenseres ved levering af anden bil, eller at der tilstil-
        les tilsvarende erstatningsbil til rådighed i hele reparationsperioden?
                                                 - 13 -
svar      en fejl på en motor af denne type kan lokaliseres og beskrives på maksimalt 1 time.
         det er meget forskelligt fra bilmærke, bilimportør og bilforhandler, hvordan
         kunder bliver behandlet i sager som denne, og lovgivningen siger ikke no-
         get om, hvordan kunden er stillet. det sker ofte hos de store og veletablere-
         de mærkeforretninger, at kunden holdes skadesløs og bliver hjulpet med en
         lånebil i reparationstiden, som en form for kulance.
sp. 14 hvad var årsagen til motorskade, der opstod under turen til jugoslavien i juni 2003?
          syns- og skønsmanden bedes indhente bedst mulig information til at
          besvare spørgsmålene ved at besigtige motor og/eller andre dele i det
          omfang, motor og andre dele er til rådighed.
svar      spørgsmålet må ikke besvares pga. protest fra 2 af sagens parter.
sp. 15 er skaden efter denne tur udbedret i henhold til fabrikkens anbefalinger
         af tilstrækkeligt uddannet personale og med korrekt anvendelse af spe-
         cialværktøj og udstyr?
sp. 16    endelig bedes syns- og skønsmanden besvare, hvad der skal foretages for at afhjæl-
          pe konstaterede fejl og mangler. hvor lang tid bør en reparation højest tage, og hvad
          vil den koste opdelt i reservedele, arbejde og antal timer?
 svar     de konstaterede fejl er nu afhjulpet og hele bilens elektriske og elektroniske system er
          kontrolleret. motorstyrings systemerne er udlæst og nul stillet, der er ikke konstate-
          ret fejl i nogen af systemerne.
på syns- og skønsmødet aftaltes det, at jeg skulle beholde bilen og lejlighedsvis starte den og
køre korte og lange ture i den. jeg har kørt i alt ca. 600 km, og til slut er den kontrolleret
hos amagermøller den 12. november 2008, hvor alle tidligere konstaterede fejl nu er helt
fjernet.
tidsforbruget inkl. transport med dansk autohjælp, udmåling af elektronisk anlæg, udlæs-
ning og nul stilling af fejl, kodning af radio, 2 nøgler, udskiftning af batteri, diverse normale
prøvekørsler og efterfølgende test på testapparat kan udføres inden for en uge. den medgå-
                                                 - 14 -
ede tid, hvor der har arbejdet en mekaniker er ca. 12 timer i alt. …”
            i forbindelse med supplerende syns- og skønstema besvarede skønsmanden,
knud jørgensen, ved brev af 12. juli 2009 et yderligere spørgsmål, udarbejdet af sagsøgers
advokat, således:
          ”…
          ad 17      er det sædvanligt/pligtmæssigt for en reparatør at oplyse kunden om
          fundne fejl og mangler i forbindelse med en reklamationssag?
          svar      sædvanligvis oplyses en kunde om, hvad der har været årsag til opstået
          fejl/reklamation, samt få udleveret dokumentation på det udførte arbejde i for af
          fakturakopi eller andet materiale, fx garantibevis på nye komponenter …”
forklaringer:
                ellis bjarnvig har forklaret, at hun hentede bilen hos fogdal biler a/s i januar
2003. fra bilen startede, lyste en rød lampe. temperaturen i motoren steg allerede på den
første køretur. hun kørte tilbage og talte med værkføreren poul bro, som sagde, at det ikke
var noget problem i sig selv. imidlertid blev lampen ved med at lyse. bilen måtte ud på
værkstedet mange gange i løbet af foråret, nok 6-8 gange, på grund af den lysende lampe og
problemerne med gearskiftet. bilen gik ned i gear i stedet for at gå op og blev indimellem
stående i tredje gear. hun skulle med sin daværende ægtefælle på sommerferie til jugoslavi-
en og tog forinden ud til værkstedet og spurgte, om der var noget problem i at køre på
sommerferie i bilen. værkføreren sagde, at det ikke var noget problem. imidlertid steg mo-
tortemperaturen allerede på vej til jugoslavien. hun ringede undervejs til værkføreren og
spurgte, om de ikke skulle vende om. han sagde, at det behøvede de ikke, men at de om
nødvendigt kunne tage bilen på værksted i tyskland. i jugoslavien brød bilen sammen, og
de måtte ringe efter en transport, der fragtede bilen tilbage til værkstedet i danmark. hun
turde ikke bringe den på værksted i jugoslavien, da hun var bange for, at det ikke var et au-
toriseret værksted. bilen kom på værksted i danmark, hvorefter hun fik oplyst, at der nu var
skiftet motor. hun ved ikke, om der i øvrigt blev lavet større reparationer, men da hun fik bi-
len udleveret, opdagede hun, at der lå vand og olie blandet sammen under kølerhjelmen. bi-
                                               - 15 -
len havde også været udsat for transportskader, og problemerne med den lysende lampe var
ikke blevet løst. hun ville først ikke acceptere at få udleveret bilen, men endte med at hente
den sammen med sin eksmand i marts eller april måned. der var fortsat fejl og efter, at de
havde ringet til forhandleren, fik de lov til at aflevere den igen næste dag. den blev så hos
forhandleren i lang tid med henblik på reparation. der blev kørt ca. 800 km i bilen i den pe-
riode, mens værkstedet prøvede at finde ud af, hvad der var galt med den. hun og hendes
familie har selv kørt ca. 8.000 km i bilen. det meste af tiden har den befundet sig hos for-
handleren. i januar 2005 blev bilen hentet af hein marine og bragt ud til skønsmanden. bilen
har aldrig været på andre værksteder end det autoriserede. siden hun har fået bilen retur, er
der kun blevet kørt i den i en parkeringskælder for at holde batteriet i gang. den røde lampe
lyser fortsat, og batteriet tapper strømmen. hun mødte på et tidspunkt lars fogdal på café
victor. de kender hinanden, og han sagde, at han blev ked af det, da han hørte, at det var
hende, der havde fået netop den bil. han havde åbenbart vidst, at der var noget galt med
den.
               concatta heidi mafodda har forklaret, at hun er sagsøgerens datter og var
med ude og hente bilen på værkstedet i foråret 2004. lige da de var kommet ud på motorve-
jen, ca. 800 m fra forhandleren, begyndte motorlampen at lyse. det var hende, der kørte, for
hendes mor har ikke kørekort. der var også problemer med gearet, som blev i 3. gear. de
ringede til værkstedet, som ikke kunne forstå, hvad der var galt, men de kørte så tilbage med
bilen. hun husker ikke, nøjagtigt hvor længe bilen blev på værkstedet, men i den periode,
hvor den var på værkstedet, blev der kørt ca. 800 km i den. det kunne hun se, da de hentede
den efter nogle uger. de fik dengang at vide, at bilen var i orden, men lampen begyndte igen
at lyse, og de afleverede så igen bilen og sagde, at de ikke ville have den udleveret på den
måde. i dag fungerer bilen fortsat således, at den ikke kan skifte gear udover 1 gear. hun
har løbende kørt i den i et parkeringshus for at holde batteriet i gang.
               anders hegn har forklaret, at han driver hein marine a/s, hvortil bilen blev
bragt ud, fordi den ikke kunne køre. det er egentlig et marineværksted, men de reparerer
også biler. det var ikke ham selv, der afhentede bilen. han kan tiltræde indholdet af sit brev
af 18. januar 2005 vedrørende bilens tilstand. det eneste, de forsøgte på værkstedet, var at
                                                 - 16 -
lade batteriet op og sørge for, at bilen med jævne mellemrum var ude og køre. der er nok
blevet kørt to til fire km i den i den tid, den stod hos hein marine a/s. der var tale om en
periodisk fejl, som gjorde, at den ind imellem kun kunne køre enten i 1. eller 2. gear, men
han husker ikke hvilket. bilen blev afleveret videre med det oprindelige batteri i. undervejs
var der blevet skiftet batteri for at kunne transportere den de to-tre km ud til værkstedet,
men ved aflevering var det gamle batteri sat i igen. der blev ikke foretaget andre reparatio-
ner. bilen blev hentet af advokat søren bech efter nogle måneder.
               henrik fricke hanlov forklarede behørigt formanet, at det var ham, som
sammen med en kollega hentede bilen fra advokatkontoret. de kunne ikke starte den, men
fik fat i et nyt batteri fra amager møller, som er fast leverandør til hein marine a/s. det
gamle batteri blev sat i igen, inden bilen blev afleveret. ved at sætte batteriet til ladning fik
de bilen til at køre normalt, men på vej fra advokatkontoret til hein marine a/s var der pro-
blemer med gearet. det ville ikke skifte, som det skulle, og der var en lampe, der lyste. han
har ikke selv kørt i bilen, efter det gamle batteri blev sat i igen.
               knud jørgensen har som skønsmand vedstået sin skønsrapport og uddybende
forklaret, at problemerne med bilen hidrører fra bilens system, som kræver aktivitet mindst
en gang pr. måned. ellers går bilens teknik på standby, og det kræves herefter, at motoren
nulstilles, før den kan fungere igen. hvis bilens computer opdager, at der er for lidt spæn-
ding, medfører det problemer med gearkassen og med at holde omdrejningerne nede. det
svarer til, hvad vidnerne i øvrigt har forklaret. en bil i den pågældende prisklasse burde
kunne holde bedre, men det er en almindelig tilstand hos chrysler biler, at de ”går ned” efter
en måned, hvis de ikke har været benyttet. computeren er en af bilens hovednøgler, og den
kan kun sættes i gang igen på et værksted, hvor mekanikerne har forstand på dette. proble-
met har fra starten været, at bilen havde stået for længe hos fogdal biler a/s, og at den der-
efter er blevet startet af en” buster” uden at været blevet nulstillet. det ville have taget en
halv time at nulstille den. det tilsvarende problem er så tilstødt hele tiden siden. man skal
have forstand på at læse en motortester for at kunne behandle den type bil ordentligt. det
personale, der har forsøgt at reparere bilen, har været for dårligt uddannet. det er hans skøn,
at værditabet på bilen pr. år medfører, at den nu vil være omkring 120.000 kr. værd. det er
                                                 - 17 -
muligt, at den vil kunne indbringe noget mere, måske op mod 200.000 kr., hvis den sælges
med garanti gennem en forhandler, fordi den har kørt så få kilometer.
parternes argumenter:
       sagsøgerens advokat har blandt andet gjort gældende, at det er bevist, at den omhand-
lede bil er behæftet med væsentlige, hævebegrundende mangler, som allerede var til stede
ved leveringen. det er underordnet, om det retslige syn- og skøn har konstateret, at mang-
lerne er begrundet i en mindre mangel ved batteriet, for denne fejl er ikke blevet udbedret
rettidigt trods flere afhjælpningsforsøg. sagsøgeren har forfulgt sin reklamationspligt retti-
digt og har ikke udvist passivitet. hun reagerede straks på fejlene i bilen, som blev taget ind
til reparation hos scm-biler a/s efter en underliggende aftale. hun havde derfor ikke noget
grundlag for at hæve købet, idet værkstedet hele tiden uden beregning forsøgte at reparere
bilen og fortalte hende, at der ikke var noget problem. sagsøgeren er forbruger og var ikke
orienteret om, at sælgeren var under betalingsstandsning og siden konkurs. hun har hævet
købet rettidigt ved sin advokats brev til kurator af 30. november 2004 og havde også inden
ved advokat jens rysgaards brev reklameret skriftligt den 22. december 2003. derudover
havde hun jo mundtligt reklameret gentagne gange, og mundtlig reklamation er lige så gyl-
dig som skriftlig. der er derfor både reklameret og hævet inden for rimelig tid. da bilen er
købt i betalingsstandsningsperioden, er hun berettiget til tilbagebetaling i medfør af kon-
kurslovens § 94.
       for så vidt angår bilens værdi, så er det ikke sagsøgerens ansvar, at der er gået så lang
tid, idet bilen allerede blev forsøgt afleveret den 30. oktober 2003, hvor konkursboet nægtede
at beholde den. bilen stod hos kromann reumert og blev kun hentet under protest. bilen har
i størstedelen af tiden været uden nytteværdi for sagsøgeren, som derfor må skulle have er-
statning for udgifterne ved bilens drift.
       sagsøgtes ad hoc kurator har blandt andet gjort gældende, at sagsøgeren ved passivi-
tet har fortabt retten til at påberåbe sig de påståede mangler, jf. købelovens § 81, idet sagsø-
geren efter reklamationen den 22. december 2003 ikke igen har reklameret før den 29. juli
2004.
                                                 - 18 -
       såfremt skifteretten måtte komme frem til, at der er reklameret inden for rimelig tid,
har ad hoc kurator gjort gældende, at bilen ikke var behæftet med oprindelige, væsentlige og
hævebegrundende mangler, idet den eneste dokumenterede mangel var et defekt batteri.
batteriet kunne udbedres for 2.500 kr. inkl. moms, og dette skal ses i forhold til bilens pris på
442.935 kr.
       hvis skifteretten finder, at der foreligger en væsentlig og hævebegrundende mangel,
har ad hoc kurator gjort gældende, at den omhandlede bil ikke kan afleveres i samme stand,
som den var ved leveringen, da der er forløbet næsten tre år til den blev forsøgt tilbageleve-
ret, hvilket har betydning for bilens værdi. dette skyldes udelukkende sagsøgerens disposi-
tioner. subsidiært må det komme sagsøgeren til skade, at hun ikke siden den påståede hjem-
transport fra jugoslavien i 2003 har fået foretaget nogen form for bevissikring, herunder syn
og skøn før i 2007.
       endelig har ad hoc kurator gjort gældende, at der ikke er grundlag for sagsøgerens
krav på erstatning for forsikringspræmie, hjemtransport fra jugoslavien, vægtafgift og beta-
ling af parkeringsafgift hos advokatfirmaet kromann reumert og heller ikke hjemmel til på-
læg af forrentning af kravet fra før sagens anlæg, jf. rentelovens § 3, stk. 4.
skifterettens afgørelse:
       efter skønsmanden knud jürgensens erklæring af 2. januar 2009 og de forklaringer,
som skønmanden, sagsøgeren og hendes datter, concatta heidi mafodda, har afgivet under
sagen, lægger skifteretten til grund, at den omhandlede bil var behæftet med fejl allerede ved
udleveringen til sagsøgeren, og at disse fejl hidrørte fra bilens system og påvirkede bilens
batteri og gearkasse. skifteretten lægger videre efter sagsøgerens og concatta heidi mafod-
das forklaringer til grund, at der lige efter udleveringen af bilen blev reklameret over fejlene,
og at der siden adskillige gange i 2003 og 2004 er reklameret over de samme fejl. reklamati-
onerne skete over for smc-biler a/s, som er beliggende på samme adresse, hvorfra fogdal
biler a/s drev forretning, og som efter de foreliggende oplysninger i forhold til sagsøgeren
fungerede som værksted for fogdal biler a/s. skifteretten lægger efter bevisførelsen, herun-
der sagsøgerens og concatta heidi mafoddas forklaringer, også til grund, at værkstedet flere
gange forsøgte at udbedre fejlene, uden at det lykkedes. da det anviste værksted ikke har
                                                 - 19 -
været i stand til at udbedre fejlen, finder skifteretten, at fejlen må betragtes som væsentlig og
dermed hæveberettigende, uanset om fejlen kunnet have været udbedret uden større van-
skelighed eller udgifter på et andet værksted. sagsøgeren var derfor berettiget til at ophæve
købet, således som det blev forsøgt af sagsøgerens daværende advokat ved brevet af 22. de-
cember 2003, ved sagsøgerens advokats brev af 29. juli 2004 til scm-biler a/s og endeligt
ved brevet af 20. december 2004 til kurator. det forhold, at sagsøgeren, som er forbruger, i
perioden frem til november 2004 har accepteret, at værkstedet flere gange har forsøgt at ud-
bedre fejlen, kan ikke i sig selv afskære hende fra en gyldig ophævelse af købet. tilsvarende
kan sagsøgeren som forbruger ikke antages at miste sin ret til at ophæve handlen, selvom
ophævelsen er sket overfor det værksted, som i forhold til sagsøgeren har ageret i sælgerens
sted. det må i den forbindelse være sælgerens og dermed konkursboets ansvar, at sagsøge-
ren ikke var gjort bekendt med, at scm-biler a/s kun fungerede som værksted i forhold til
bilens garanti og ikke også var indtrådt i handlen i sælgers sted.
       da sagsøgeren findes at have været berettiget til at ophæve handlen, er sagsøgte som
konsekvens heraf forpligtet til at anerkende sagsøgerens krav på betaling af nødvendige ud-
gifter forbundet med bilens drift, dvs. forsikring, vægtafgift m.v. som påstået af sagsøgeren
med i alt 70.363,46 kr. for så vidt angår den afholdte udgift til parkering, findes der at mang-
le fornødent ansvarsgrundlag, hvorfor sagsøgte frifindes herfor.
       det forhold, at bilen i dag som følge af et helt sædvanligt løbende værditab kun har en
salgsværdi på mellem 120.000 kr. og 200.000 kr., kan ikke bebrejdes sagsøgeren, hvorfor hun
ikke er afskåret fra at hæve aftalen.
       for så vidt angår forrentning af kravet, er der efter de foreliggende oplysninger ikke
afgivet rentepåkrav, hvorfor sagsøgerens krav forrentes fra sagens anlæg, den 10. april 2006.
       skifteretten tager således delvist sagsøgerens påstand til følge, idet sagsøgte tilpligtes
at anerkende, at sagsøgeren har et fortrinsberettiget krav, jf. konkurslovens § 94, på
513.298,46 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 10. april 2006. kravet er betinget
af sagsøgerens udlevering af den omhandlede bil.
       under hensyn til sagens udfald, karakter, omfang og medgået tid fastsættes sagens
omkostninger til 50.000 kr. + retsafgift med 12.680 kr. og udgifter til afholdelse af syn og skøn
med 40.236,01 kr. incl. 3.000 kr. med tillæg af moms i forbindelse med afhjemling af skøns-
                                                   - 20 -
manden under domsforhandlingen, alt 102.916,01 kr., som det pålægges boet at betale til
sagsøgeren.
                                          thi kendes for ret:
       aktieselskabet af 19. marts 2003 under konkurs (tidl. fogdal biler a/s) skal anerkende,
at ellis bjarnvig har et krav i boet, jf. konkurslovens § 94, på 513.298,46 kr. mod udlevering af
den omhandlede jeep grand cherokee 2,7 crd aut. van.
       i sagsomkostninger betaler aktieselskabet af 19. marts 2003 under konkurs inden 14
dage 102.916,01 kr. til ellis bjarnvig.
                                           jeanette melchior
                                                (sign.)
                                             ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                 p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 7. november 2017
sag 292/2016
(2. afdeling)
a
(advokat poul hvilsted)
og
b
(advokat poul hvilsted, beskikket)
mod
rigspolitiet
(kammeradvokaten ved advokat flemming orth)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 15. november 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, vibeke rønne, henrik
waaben, jens kruse mikkelsen og kristian korfits nielsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
anbringender
a og b har supplerende anført bl.a., at hundelovens § 1 a, stk. 1 og 2, må forstås således, at
forbuddet alene omfatter ulovlige hunderacer og krydsninger mellem ulovlige racer. i til-
fælde, hvor en hund indeholder et (væsentligt) element af lovlig race, vil hunden ikke være
omfattet af hundelovens forbudsordning. det vil således være i strid med hundelovens formål
om kun at forbyde hunde med visse uønskede adfærdsmæssige egenskaber ikke at indfortolke
en nedre grænse for en hunds indkrydsningsgrad. hundelovens § 1 a, stk. 2, skal efter for-
arbejderne fortolkes ”på en smidig måde” og under hensyntagen ”til borgernes sikkerhed og
tryghed”, således at ikke alle blandingshunde utilsigtet omfattes af forbudsordningen.
                                               - 2 -
politiets formodning om, at hundene frigg og sara/marley skulle være af racen amerikansk
staffordshire terrier (amstaff) eller en krydsning, hvori denne race indgår, er en selvstændig
afgørelse. politiets besigtigelse af hundene har været overfladisk og mangelfuld, og der kan
ikke lægges vægt på dyrlæge bille ruwalds udtalelse, som alene bygger på fotografier taget
gennem et vindue. bille ruwald må anses for politiets partsrepræsentant, og han har sådanne
interesser på området, at han ikke ville kunne udmeldes som skønsmand i sagen. der forelå
således ikke det fornødne oplysningsgrundlag for politiets afgørelser om formodning om, at
hundene indeholdt den forbudte race amstaff, jf. officialprincippet, og politiet havde derfor
ikke grundlag for at forlange dokumentation for hundenes race eller type. som følge heraf har
rigspolitiet ikke lovligt kunnet træffe afgørelse om aflivning af hundene. at en sådan afgørel-
se ikke har kunnet træffes følger også af, at det dokumentationskrav, der påhviler hunde-
ejerne, er opfyldt ved de fremkomne oplysninger. skønsmanden har i sin forklaring i lands-
retten og i den supplerende erklæring afgivet den 3. april 2017 fastslået, at hundene ingenting
har at gøre med racen amstaff. hertil kommer, at det i forarbejderne til hundelovens forbuds-
ordning er forudsat, at hundebesiddere skal have reelle midler til rådighed for at løfte den om-
vendte bevisbyrde. det er ved lovens vedtagelse forudsat, at dokumentationskravet bl.a. skal
kunne opfyldes ved en dna-attest. en forudsætning herfor er imidlertid, at det offentlige etab-
lerer et dna-register, hvilket ikke er sket. også dette forhold må føre til, at rigspolitiets af-
gørelser om aflivning af hundene er ugyldige.
a og b har frafaldet deres anbringender om, at hundelovens forbudsordning er i strid med
grundlovens § 73 og artikel 1 i den europæiske menneskerettighedskonventions tillægs-
protokol 1.
rigspolitiet har heroverfor anført, at der i hundelovens § 1 a, stk. 2, ikke kan indfortolkes en
nedre grænse for en hunds indkrydsningsgrad. det eneste, der af loven kan udledes om ind-
krydsningsforhold, er, at alle blandingshunde, hvori forbudte racer indgår, er ulovlige, men at
krydsningen i sagens natur skal have sat sig sådanne spor i hundens fysiske udseende, at be-
visreglen i § 1 b bliver aktuel.
der er ikke grundlag for at fastslå, at der ikke forelå det efter hundelovens § 1 b fornødne op-
lysningsgrundlag for politiets afgørelser om, at hundene kan indeholde den forbudte race
                                               - 3 -
amerikansk staffordshire terrier (amstaff). der er ikke grundlag for at sætte spørgsmålstegn
ved dyrlæge bille ruwalds faglige kunnen eller uvildighed. der er i øvrigt ikke fremkommet
oplysninger, som gør politiets formodningsafgørelser ugyldige, og politiet har således med
rette anmodet hundeejerne om at dokumentere hundenes race eller type. oplysningerne fra
skønsmanden kan ikke anses for at udgøre tilstrækkelig dokumentation for, at der ikke indgår
amstaff i hundene. skønsmandens forklaring i landsretten og den efterrationaliserende supple-
rende erklæring for højesteret ændrer ikke herved. det er i forarbejderne nævnt som en mu-
lighed, at hundeejeren kan løfte sin bevisbyrde efter § 1 b ved hjælp af en dna-attest, men der
anføres intet om, at det offentlige forudsættes at etablere et dna-register med henblik på at
bistå hundeejeren hermed. heller ikke af denne grund er rigspolitiets afgørelser om aflivning
af hundene ugyldige.
supplerende sagsfremstilling
dyrlæge bille ruwald, som den 19. august 2014 afgav udtalelse til fyns politi om hundene
frigg og sara/marley, foreslog i en artikel i bt den 1. marts 2002, at hunderacen staffordshire
terrier skulle forbydes, og han har i en tv2-artikel fra den 16. april 2009 givet udtryk for
bl.a., at der bør følges en mere konsekvent linje over for truende og bidske hunde.
marit sunde, som under landsretssagen var udmeldt som skønsmand, har den 3. april 2017
med parternes indforståelse afgivet en supplerende udtalelse, hvortil er knyttet bilag i form af
cv, anbefaling og billeder af hunde af forskellige racer. af udtalelsen fremgår følgende:
       ”skønsmandens kvalifikasjoner
       mitt navn er marit sunde, international hundedommer med 50 års erfaring i hundeopp-
       drett og dømming av hunder over hele verden.
       jeg møtte de omtalte 2 hunder personlig og deres adferd og væremåte hadde ingenting
       med den for dere fryktede amstaff å gjøre.
       min erklæring var basert på en visuell og fysisk bedømmelse. da jeg i min forklaring i
       landsretten, etter å ha gått gjennom et omfattende referansemateriale med bilder som jeg
       ga til dommeren, var jeg ytterligere klar på at amstaff med større sikkerhet kunne ute-
       lukkes som genetisk opphav.
       hundene var lekne, lette å berøre, ingen problemer med å sjekke bitt. utseendemessig
       var de også forskjellige som ofte gjør seg gjeldende ved blandingskull og her ble det
       opplyst at det nok var blanding i flere generasjoner.
                                                  - 4 -
      den ene var smal, slank og ganske høy, noe langstrakt og kunne egentlig være blanding
      av hva som helst. den andre var en anelse mindre, noe rundere, men begge var på be-
      gynnende løpetid og kroppsmessig i hormonell ubalanse – dvs noe mer oppblåst enn
      den andre.
      jeg har påny funnet endel bilder av renrasede hunder (som dog ikke ville blitt høyt pre-
      miert på utstilling) – men som har eksteriørmessige trekk som kan tyde på at en/fler av
      disse rasene kan ligge bak frigg og marley. sålenge vi dessverre ikke kan benytte oss
      av dna i slike tilfelle – vil jeg igjen utelukke amstaff som opphav.”
der er for højesteret forevist kopier af de fotografier, som fyns politi i august 2014 optog af
unghundene frigg og sara/marley. det samme gælder fotografier af de forbudte hunderacer,
herunder hunde af racen amstaff.
højesterets begrundelse og resultat
sagens problemstilling
sagen angår, om rigspolitiets afgørelser af 19. december 2014 om aflivning af hundene frigg
og sara/marley er ugyldige. spørgsmålet er navnlig, om betingelserne i hundelovens § 1 a og
§ 1 b er opfyldt.
hundelovens forbudsordning
efter hundelovens § 1 a, stk. 1 og 2, er besiddelse af 13 angivne hunderacer og krydsninger,
hvori de nævnte hunderacer indgår, forbudt. det drejer sig bl.a. om racen amerikansk staf-
fordshire terrier (amstaff), jf. § 1 a, stk. 1, nr. 3.
efter hundelovens § 1 b, stk. 1, skal hunde, der holdes i strid med § 1 a, aflives ved politiets
foranstaltning. er der tvivl om, hvorvidt en hund tilhører en af de racer eller krydsninger her-
af, som er omfattet af § 1 a, kan politiet stille krav om, at besidderen dokumenterer hundens
race eller type, jf. § 1 b, stk. 2. hvis besidderen ikke straks kan fremlægge tilstrækkelig do-
kumentation, træffer politiet foranstaltninger med henblik på midlertidigt at fjerne hunden fra
besidderen. har besidderen ikke inden for en frist, som politiet fastsætter, fremlagt tilstrække-
lig dokumentation for, at hunden ikke tilhører en af de forbudte racer eller krydsninger heraf,
anses hunden for at være holdt i strid med § 1 a. dette følger af § 1 b, stk. 3 og 4.
                                                - 5 -
formålet med forbudsordningen er efter lovforslaget at varetage hensynet til borgernes sik-
kerhed og tryghed, og det fremgår bl.a., at det er et væsentligt problem, når der i den brede
befolkning skabes frygt for at blive angrebet af hunde, som man møder på offentlige gader og
veje, uanset om denne frygt statistisk set er velbegrundet (folketingstidende 2009-10, tillæg
a, lovforslag nr. l 163, s. 9).
lovforslaget bygger på betænkning nr. 1514/2010 fra justitsministeriets udvalg om hunde.
som anført i lovforslaget kunne et flertal af udvalgets medlemmer ikke anbefale, at der blev
gennemført et forbud mod visse hunderacer, og de pegede bl.a. på, at et forbud ville ramme
for bredt, idet det ville være vanskeligt for borgerne at tilbagevise politiets påstand om, at
man er indehaver af en forbudt hund, ligesom forbuddet også ville ramme velfungerende hun-
de af de omfattede racer.
lovforslaget indeholder således en redegørelse for de modsatrettede hensyn, der gjorde sig
gældende ved indførelsen af forbuddet mod at besidde 13 angivne hunderacer og krydsninger,
hvori de pågældende hunderacer indgår.
om bevisbyrdereglen i hundelovens § 1 b er det nærmere anført i lovforslaget, at besidderens
forpligtelse til at dokumentere, at en hund ikke tilhører en af de forbudte racer, vil blive aktua-
liseret, hvis politiet f.eks. på baggrund af hundens udseende har rimelig grund til at formode,
at der kan være tale om en hund omfattet af forbuddet i hundelovens § 1 a. i praksis skal hun-
debesidderen i sådanne tilfælde kunne skaffe den nødvendige dokumentation for, at hunden
ikke er omfattet af forbuddet. forbudsordningen er derimod ikke forudsat at indebære, at poli-
tiet kan forlange en sådan dokumentation i tilfælde, hvor der ikke er nogen nærmere anled-
ning til det.
der er i lovens § 1 b ikke fastsat nærmere krav til, hvordan hundebesidderen dokumenterer, at
der ikke er tale om en forbudt hund. af forarbejderne fremgår det, at besidderen f.eks. kan
fremlægge en stambog eller dna-attest vedrørende hunden og dens forældre, eller besidderen
kan fremlægge erklæringer fra personer, der kan redegøre for hundens afstamning. det er i
forarbejderne endvidere anført, at kravet om dokumentation indebærer, at der fremover stilles
højere krav til agtpågivenheden hos personer, der køber en hund, idet de må sikre sig, at der
                                               - 6 -
ikke er tale om en hund omfattet af forbudsordningen, og at de kan dokumentere dette, hvis
der opstår tvivl om, hvorvidt hunden er omfattet af forbuddet.
for så vidt angår de erklæringer, som kan tjene til dokumentation for en hunds race eller type,
er det præciseret i forarbejderne til en senere ændring af hundeloven i 2014, at erklæringerne
ikke alene kan basere sig på en vurdering af hundens udseende og adfærd. der skal i stedet
være tale om erklæringer, der vedrører hundens forældre, søskende eller tidligere generationer
(folketingstidende 2013-14, tillæg a, lovforslag nr. l 92, s. 8-9).
der kan ikke af lovens forarbejder udledes en forudsætning om, at det offentlige har pligt til
at etablere et dna-register vedrørende de forbudte hunderacer.
det er ikke defineret i hundeloven, hvad der skal forstås ved ”krydsninger”, og lovens for-
arbejder indeholder ikke fortolkningsbidrag herom. for at en hund kan blive omfattet af lo-
vens ordning må det i praksis forudsætte, at krydsningen har sat sig spor i hundens udseende.
den konkrete sag
det er som anført af landsretten ubestridt, at a og b har anskaffet hundene frigg og sa-
ra/marley efter ikrafttrædelsen af hundelovens forbudsordning.
rigspolitiet har ved afgørelserne af 19. december 2014 fundet, at fyns politi på baggrund af
to politiassistenters besigtigelse af hundene og oplysningerne i udtalelsen fra dyrlæge bille
ruwald havde en rimelig formodning for, at hundene kunne være af racen amstaff eller en
krydsning, hvori denne race indgår.
højesteret finder, at det oplyste om dyrlæge bille ruwalds udtalelser i medierne i 2002 og
2009 og den omstændighed, at han afgav sin udtalelse på grundlag af fotografier af hundene,
ikke kan begrunde, at hans udtalelse ikke har kunnet indgå i afgørelsen af, om politiet havde
rimelig grund til at formode, at hundene kan være omfattet af forbuddet i hundelovens § 1 a.
det er ikke godtgjort, at udtalelsen er mangelfuld, og der er ikke i øvrigt fremkommet oplys-
ninger, der giver grundlag for at tilsidesætte rigspolitiets vurdering af formodningsspørgs-
målet.
                                               - 7 -
det er herefter ejerne af hundene, a og b, der skal dokumentere, at hundene ikke er omfattet
af forbuddet i § 1 a. ejerne har fremlagt oplysninger fra den tidligere ejer og avler af hundene,
d, og fra sælgeren e. de har endvidere fremlagt en udtalelse fra c fra happyhound & co.
endelig foreligger der skønserklæring og supplerende oplysninger, herunder forklaring i
landsretten, fra skønsmanden marit sunde.
hundene er fra samme kuld. det er oplyst, at modertæven er en ”blanding af fuldt lovlige
racer”. tævens ophav er samtidig angivet som ”ukendt”. hanhunden er angivet som en om-
strejfende brun labrador retriever. ejerne af hundene har således ikke fremlagt oplysninger om
modertævens eller hanhundens oprindelse.
herefter og af de grunde, der i øvrigt er anført af landsretten, finder højesteret, at de frem-
lagte oplysninger, herunder skønsmandens supplerende erklæring, ikke udgør tilstrækkelig
dokumentation for, at hundene ikke er omfattet af forbuddet i § 1 a. a og b har derfor ikke
løftet deres bevisbyrde efter § 1 b.
højesteret tiltræder, at afgørelserne ikke lider af forvaltningsretlige mangler.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
sagsomkostninger
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part eller til
statskassen. der er herved lagt vægt på sagens karakter og vidererækkende betydning.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part eller til
statskassen.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark