text:
                                            dom
afsagt den 16. februar 2018 af østre landsrets 21. afdeling
(landsdommerne taber rasmussen, lone dahl frandsen og franjo stojanovski (kst.)).
21. afd. nr. b-643-17:
a/b a
(advokat kasper westberg)
mod
b v/c
(advokat thomas dall jensen)
lyngby rets dom af 27. februar 2017 (bs 157-241/2014) er anket af a/b a med påstande
som for byretten, således at indstævnte b v/c tilpligtes til a/b a at betale 1.776.038,40 kr.
med tillæg af procesrente fra 31. maj 2006, subsidiært med tillæg af procesrente fra den 13.
marts 2010, mere subsidiært med tillæg af procesrente fra sagens anlæg, og mest subsidiært
betaling af 585.856,69 kr. med tillæg af renter som angivet ovenfor.
b v/c har påstået stadfæstelse, subsidiært betaling af et af landsretten skønsmæssigt fastsat
mindre beløb.
landsretten har samtidig med nærværende sag afsagt dom i ankesagen 21. afd. nr. b-642-17
(a m.fl. mod b ved ”b”), der angår en tilsvarende problemstilling.
supplerende oplysninger
der er for landsretten fremlagt en række nye bilag, herunder brev af 12. juni 2009 fra … a/s
til andelsboligforeningen vedrørende erstatning, fotografier af ejendommene … , artikel
offentliggjort den … 2017 af … fra ejendomswatch.dk, støttebilag vedrørende østre
landsrets 13. afd. sag b-2706-16 og b-2734-16 og støttebilag 1-4.
                                              - 2 -
ved landsrettens kendelse af 5. december 2017 blev anmodning fra appellanten om nyt syn og
skøn ved anden skønsmand samt anmodning fra indstævnte om sagkyndig bevisførelse ved
responsum af 18. januar 2017 fra dansk ejendomsmæglerforenings responsumudvalg og ved
spørgsmål til dansk ejendomsmæglerforenings responsumudvalg ikke taget til følge.
forklaringer
c har supplerende forklaret blandt andet, at afkastprocenten afhænger af en række forskellige
forhold, herunder lejens størrelse. ved højere lejeindtægter vil afkastprocenten alt andet lige
også være højere. det er muligt, at afkastprocenten ved salget i juli 2006 af ejendommen …
4-6 var ca. 0,8, men dér forelå nogle helt særlige omstændigheder. den ejendom blev købt alt
for dyrt af andelsboligforeningen pga. dårlig rådgivning, hvilket andelshaverne fortsat lider
under i dag. han kan ikke umiddelbart forklare de øvrige salg i perioden med lav
afkastprocent, men i 2005 og 2006 fandtes bl.a. en bytteklub, hvor en kreds af
ejendomsinvestorer solgte ejendomme til opskruede priser. han beregnede afkastprocenten på
baggrund af nettolejen. han kan ikke sige generelt, hvilke betingelser der skal være opfyldt
for at opnå en afkastprocent på under 1,75.
den fastsatte afkastprocent på 1,92 for a/b a beror på hans egen og kollegaers erfaring med
salg af boligudlejningsejendomme sammenholdt med salg i området. vurderingen er baseret
bl.a. på rentabilitetsanalysen med oplysninger om vurderingssum ved varierende rentefod.
der var ikke noget særligt formål med dette. der var tale om et regneark, hvor det afgørende
var fastsættelsen af afkastprocenten til 1,92, hvilket medførte en vurderingssum på ca. 114
mio. kr. vurderingen betød, at værdien af ejendommen blev mere end fordoblet i forhold til
den offentlige ejendomsvurdering. bestyrelsen var derfor meget tilfreds, da den modtog
vurderingen.
h har forklaret blandt andet, at han er uddannet cand.merc., ejendomsmægler og valuar. han
er 59 år og driver … a/s. han har været valuar i ca. 25 år og begyndte at udarbejde
valuarvurderinger i 2005. i perioden fra 2005 til 2018 har han foretaget 1.500 – 2.000
vurderinger, hvoraf størstedelen er revurderinger. han har aldrig haft en erstatningssag i
anledning af sine vurderinger. i perioden 1998 til 2003 var han ansat i … ejendomme, hvor
han medvirkede i ejendomshandler for 1,6 mia. kr.
                                              - 3 -
efter at han i 2006 skrev en række artikler om, at mange andelsboligforeninger blev vurderet
for lavt, blev han kontaktet af a/b a. bestyrelsen forstod ikke, hvorfor deres ejendom blev
vurderet så lavt, når tilsvarende ejendomme blev vurderet væsentligt højere. de anmodede
ham på den baggrund om at vurdere ejendommen, og ved vurdering af 9. februar 2009
vurderede han ejendommens kontante handelsværdi som boligudlejningsejendom til 254 mio.
kr.
når man som valuar vurderer en ejendom, skal man tage udgangspunkt i markedet, dvs. hvad
tilsvarende ejendomme handles til. indtil 2009 kunne man trække oplysninger fra samtlige
handlede ejendomme efter postnummer og derved konstatere prisen på handlede ejendomme i
et bestemt område. når man ejer en boligudlejningsejendom, opnår man et driftsmæssigt
afkast. hvis ejendommen er omfattet af reglerne om omkostningsbestemt husleje, vil
lejeindtægten ofte være meget lav. derudover stiger værdien af ejendommen henover tid. i
2005 og 2006 var prisstigningerne meget kraftige, og i en periode på 36 måneder steg priserne
over 3,7 procent om måneden. på grund af den eksplosive prisudvikling kiggede man kun på
kvadratmeterprisen. da han vurderede ejendommen i 2007, fastsatte han derfor prisen ud fra
kvadratmeterprisen på tilsvarende ejendomme på bl.a. …
i 2006 var den generelle prisstigning på ejendomsmarkedet ca. 15-20 procent. denne stigning
kunne ikke forklare forskellen mellem vurderingen af a/b as ejendom til ca. 114 mio. kr. i
2006 og 254 mio. kr. i 2007.
da han udarbejdede sin vurdering af 9. februar 2007, havde han alle nødvendige oplysninger
på de referenceejendomme, der er anvendt i vurderingen. han havde udbudsprospektet,
købsaftalen og tingbogen på ejendommen på …. så vidt han husker, havde han også
købsaftaler og øvrige nøgletal på … allé og … allé. han havde også stiftelsesgrundlag for
andelsboligforeningerne. når han ikke har fremlagt disse dokumenter trods anmodning herom
fra skønsmanden, skyldes det, at han havde oplysningerne i 2007, men at han ikke har dem
længere. skønsmanden har i øvrigt ikke anmodet om købsaftalerne for disse ejendommen.
a/b a var ikke en moderniseret ejendom, hvorfor lejen var omkostningsbestemt.
ejendommen havde altaner, hvilket var positivt for lejerne. det er ikke afgørende for lejen,
                                               - 4 -
om ejendommen havde altaner, idet ejendommen fortsat ville kunne opnå markedsleje ved
gennemgribende modernisering af ejendommen. ingen af de referenceejendomme, han
anvendte, var moderniseret. der er sammenhæng mellem kvadratmeterpriser og ejendommens
modernisering. hvis samtlige lejligheder i en ejendom er moderniseret, således at der er fri
lejefastsættelse, vil man have en meget høj lejesikkerhed og en afkastprocent på ca. 3,5. da
ejendommen ikke var moderniseret, havde den en lav afkastprocent.
det var ikke et afkast på 1-2 procent, der i 2006 motiverede en investor til at købe en
ejendom. i de ejendomshandler, han var involveret i som rådgiver, blev omtrent 80 procent
købt af lejere. de øvrige købere var primært store ejendomsselskaber og professionelle
internationale investorer, som investererede i et stigende boligmarked. afgørende var derfor
ejendommens beliggenhed, størrelse og tekniske beskaffenhed. derimod havde
lejeindtægterne kun betydning, hvis der var mulighed for at udføre væsentlige forbedringer,
der kunne føre til lejeforhøjelser.
ejendommen på … var en vigtig referenceejendom, idet de to ejendomme var næsten
identiske. de var således opført omtrent samtidig, ingen af ejendommene var moderniseret,
og de havde stort set samme nettoleje pr. kvadratmeter. begge ejendomme blev handlet i 2002
til omtrent samme pris. i 2006, kort efter at a/b a var blevet vurderet, blev ejendommen …
handlet til omtrent det dobbelte af, hvad ejendommen på a blev vurderet til.
hvis a/b a får medhold i sagen, vil han modtage en del af det tilkendte beløb.
skønsmand j har supplerende forklaret blandt andet, at han til at vurdere ejendommens
kontantpris anvendte afkastmetoden, hvor der tages udgangspunkt i ejendommens
driftsmæssige resultat. ved vurdering efter afkastmetoden vil man i teorien skulle beregne
afkastprocenten særskilt for henholdsvis erhvervsdelen og boligdelen. til brug for
vurderingen har han udarbejdet et driftsbudget med de faktiske udgifter, hvorefter nettolejen
var ca. 230 kr./m2. endelig har han skønnet, at investorer ville kunne købe ejendommen med
en afkastprocent på 1,9, hvilket giver en samlet kontantværdi på 125 mio. kr. hvis nettolejen
havde været højere, ville afkastprocenten alt andet lige også være højere.
                                                - 5 -
afkastprocenten er baseret på en samlet vurdering af en række forskellige forhold.
eksempelvis er ejendommen ca. 3 gange så stor som ejendommen på …, hvilket betyder, at
der var færre købere, der på det tidspunkt kunne løfte en sådan sag. udover størrelsen indgår
bl.a. ejendommens stand, driftsudgifter, nettoleje, hensættelser og forbedringer.
ejendommen på … blev handlet som en ejendom i en større pakke. når ejendomme blev
handlet i puljer, blev nogle af ejendommene handlet til en højere pris end markedsværdien,
mens andre blev solgt billigere. ofte solgte man andelsboliger over markedsværdien pga.
forkøbsretten.
når han i sin skønsrapport af 2. januar 2012 vedrørende … har angivet, at andelsboliger
erfaringsmæssigt sælges til ca. 60 procent af en sammenlignelig ejerlejligheds pris, er det
udelukkende en serviceoplysning vedrørende en afledt værdi.
han har ikke tillagt ejendommen på … betydning, da der er tale om forskellig beliggenhed.
afkastmetoden var et relevant princip i 2006, da afkastet har betydning for investor. priserne
steg meget fra januar 2006 til udgangen af året. allerede i efteråret 2006 begyndte
investorerne dog at stille større krav til afkastprocenten, selvom den store nedtur først kom i
september 2008.
hans vurdering beror på en samlet vurdering af de besigtigede ejendomme, det modtagne
materiale og hans erfaring og kendskab til handler i markedet. ingen af de ejendomme, han
har sammenlignet med, svarer helt den vurderede ejendom. lejelovgivningen er så kompleks,
at det lejedes værdi ikke er ens i hele storkøbenhavn. hos ejendomsmæglerkæden home har
de løbende handlet ejendomme, hvorfor han også af den grund havde en god fornemmelse af
niveauet i markedet. der er tale om en samlet vurdering af en række parametre, hvorfor man
skal passe på med at fæste for meget lid til statistik, som inddrager enkelte parametre.
man kan ikke vurdere en ejendom fra før 1991 uden at inddrage reglerne i
boligreguleringsloven om omkostningsbestemt husleje. for ejendomme, der er opført efter
1991, forholder det sig anderledes, da lejen er ”sat fri”, hvorfor der er større lighed med
ejerlejligheder. hvis en ejendom er opført før 1991, giver det ikke mening at sige, at den skal
                                                - 6 -
koste 20.000 kr./m2, fordi en anden ejendom koster 20.000 kr./m2. for at vurdere
ejendommen må man se på den enkelte ejendoms driftsudgifter og lejeindtægter. også
ejerformen spiller ind. i en andelsboligforening skal køber ud over andelskronen betale for de
indvendige forbedringer til andelshaver.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
på tidspunktet for vurderingen pr. 21. januar 2006 indeholdt andelsboligforeningsloven også
bestemmelsen i § 5, stk. 1, der maksimerer prisen ved overdragelse af en andel i en
andelsbolig med tilknyttet ret til en bolig, idet prisen ikke må overstige, hvad blandt andet
værdien af andelen i foreningens formue med rimelighed kan betinge. efter den dagældende
bestemmelse i andelsboligforeningslovens § 5, stk. 2, kunne man ved opgørelsen af
foreningens formue blandt andet ansætte ejendommen til den kontante handelsværdi som
udlejningsejendom, jf. stk. 2, litra b. ifølge litra b, der fik sin nuværende formulering ved lov
nr. 379 af 20. maj 1992, skal kontantvurderingen foretages af en valuar og må ikke være mere
end 18 måneder gammel. derudover indeholder stk. 2, litra b, eller forarbejderne hertil ikke
nærmere bestemmelser om værdiansættelsen af foreningens ejendom, herunder om
kontantvurderingen skal ske efter særlige principper.
i en af dansk ejendomsmæglerforening udarbejdet vejledning om vurdering af andels-
boligforeningers ejendomme efter andelsboligforeningslovens § 5, stk. 2, litra b, der er
oprettet den 27. december 2005 og revideret den 27. februar 2006 , og som forinden havde
været forelagt økonomi- og erhvervsministeriet, er det blandt andet angivet, at ejendommen
skal vurderes som en udlejningsejendom, og at man skal anvende den leje, der lovligt ville
kunne opkræves. der er ikke angivet særlige principper for vurderingen.
b v/c vurderede den omhandlede ejendoms kontante handelsværdi som udlejningsejendom
pr. 21. januar 2006 til 114,4 mio. kr., og det lægges efter cs forklaring til grund, at han som
beregningsmetode har anvendt afkastprincippet.
                                               - 7 -
spørgsmålet er, om denne vurdering havde karakter af et fejlskøn, herunder om der var fejl og
mangler ved vurderingen. i den forbindelse har appellanten gjort gældende, at skønsmand
jved den afgivne skønserklæring har begået sådanne fejl, at skønserklæringen må
tilsidesættes.
skønsmand j har ved skønserklæring af 14. december 2015 vurderet ejendommens kontante
handelsværdi som udlejningsejendom pr. 29. januar 2006 til 125 mio. kr., og han har blandt
andet forklaret, at han til at vurdere ejendommens kontantpris anvendte afkastmetoden, hvor
der tages udgangspunkt i ejendommens driftsmæssige resultat, ligesom han nærmere har
uddybet den afgivne skønserklæring, herunder inddragelsen af referenceejendomme.
også efter bevisførelsen for landsretten tiltrædes det, at der ikke er grundlag for at fastslå, at
skønsmand j har begået faglige fejl, og at der således heller ikke er grundlag for at tilsidesætte
skønserklæringen eller skønsmandens forklaring, der herefter kan tillægges betydning ved
vurderingen af, om b v/c har pådraget sig erstatningsansvar.
efter bevisførelsen lægges det endvidere til grund, at vurderingen af en boligudlejnings-
ejendom med et større antal lejligheder som den foreliggende generelt er forbundet med en vis
usikkerhed, at markedet i perioden 2005 og 2006 var atypisk og præget af en særdeles stor, til
dels spekulativ omsætning af boligudlejningsejendomme med stigende priser til følge, og at
handlen med boligudlejningsejendomme i storkøbenhavn derefter i en årrække faldt kraftigt.
det kan ikke anses for ansvarspådragende, at b v/c har anvendt afkastprincippet frem for
kvadratmeterpris. efter bevisførelsen lægges det til grund, at afkastprincippet blev anvendt af
flere andre valuarer og skønsmænd, herunder skønsmanden i denne sag, og der er ikke
grundlag for at fastslå, at afkastprincippet ikke kunne eller måtte anvendes.
på denne baggrund og i øvrigt af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder landsretten, at
det ikke er godtgjort, at b v/cs vurdering af ejendommens handelsværdi som
udlejningsejendom pr. 21. januar 2006 til 114,4 mio. kr. har afveget fra, hvad der var fagligt
forsvarligt.
                                               - 8 -
herefter tiltræder landsretten, at b v/c er frifundet.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald skal a/b a betale sagsomkostninger for landsretten til b v/c med 90.000
kr. beløbet er til dækning af udgifter til advokatbistand ekskl. moms., og der er ved
fastsættelsen heraf ud over sagens værdi taget hensyn til sagens omfang og betydning.
herudover skal a/b a afholde udgiften til afhjemling af skønsmand j.
                                   thi kendes for ret:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal a/b a betale 90.000 kr. til b v/c.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                       højesterets kendelse
                          afsagt tirsdag den 27. marts 2018
sag 237/2017
a
(advokat helle larsen)
mod
b
(advokat lis sørensen)
i tidligere instans er afsagt kendelse af vestre landsrets 14. afdeling den 31. juli 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul dahl jensen, henrik waaben og kristian
korfits nielsen.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at anke af retten i aalborgs dom af 4. maj 2017 i sag
nr. bs 5-1060/2016 tillades.
indkærede, b, har påstået stadfæstelse af landsrettens kendelse om ikke at tillade anken.
sagsfremstilling
retten i aalborg afsagde den 4. maj 2017 dom i en sag om, hvorvidt en bodelingsaftale mel-
lem a og b var uforbindende (sag nr. bs 5-1069/2014). samme dag afsagde retten endvidere
dom i en sag mellem parterne, hvor a i overensstemmelse med sin erkendelse blev dømt til at
betale 46.236,62 kr. med procesrente til b (sag nr. bs 5-1060/2016). sidstnævnte sag blev
behandlet efter reglerne om sager om mindre krav (småsager), jf. retsplejelovens kapitel 39.
                                             - 2 -
de to sager blev forhandlet i forbindelse med hinanden, jf. retsplejelovens § 254, stk. 1.
advokat lis sørensen ankede på vegne af b dommen i sag nr. bs 5-1069/2014 til vestre
landsret. anken blev oprettet som sag nr. b 706/2017.
advokat helle larsen ankede herefter på vegne af a dommen i sag nr. bs 5-1060/2016. dette
skete ved en ankestævning, der blev indgivet pr. mail den 18. maj 2017 til vestre landsret.
advokat lis sørensen modtog kopi af ankestævningen. i ankestævningen er bl.a. anført
følgende:
       ”processuelt bemærkes, at byretten den 29. maj 2016 besluttede, at sagerne bs sksæ
       1069/2014 og bs 1060/2016 skulle sambehandles i medfør af retsplejelovens § 254.
       desuagtet har byretten afsagt to domme.
       …
       på den baggrund anmodes vestre landsret om at sammenlægge de to ankesager og be-
       handle disse under eet.”
advokat helle larsen har oplyst, at hun kort efter, at landsretten havde modtaget ankestæv-
ningen, blev kontaktet af en medarbejder fra landsretten, der meddelte, at ankestævningen
blev anset som et svarskrift i ankesagen b 706/2017. hun blev i den forbindelse anmodet om
at indlevere et endeligt svarskrift.
der blev ved vestre landsrets brev af 22. maj 2017 meddelt frist for endeligt svarskrift til den
29. maj 2017. brevet var underskrevet af en kontorfunktionær ved vestre landsret. fristen
blev senere forlænget.
advokat helle larsen indgav den 26. juni 2017 endeligt svarskrift til vestre landsret. i svar-
skriftet er bl.a. anført følgende:
       ”der påstås kumulation også i anken …
       retten i aalborg havde ved beslutning den 29. november 2016 kumuleret sagerne bs 5-
       1069/2014 og bs 5-1060/2016, men har afsagt to domme.
       indstævnte ønsker også for landsretten kumulation af sagerne.”
                                               - 3 -
ved brev af 19. juli 2017 til vestre landsret hævede advokat helle larsen anken af dommen i
sag nr. bs 5-1060/2016 og ansøgte om anketilladelse. i brevet anførte advokaten følgende:
      ”a mod b
      ansøgning om tilladelse til anke trods fristoverskridelse og meddelelse at allerede ind-
      leveret anke hæves for tiden
      i ovennævnte sag er ankestævning ved en fejl sendt til vestre landsret, den 18. maj
      2017 kl. 16.44 pr. e-mail i stedet for til retten i aalborg.
      vestre landsret bekræftede den 18. maj 2017 i automatisk genereret e-mail modtagel-
      sen af ankestævningen.
      telefonisk blev jeg kort efter modtagelsen kontaktet af en medarbejder i vestre lands-
      rets kasse, der meddelte, at ankestævningen blev anset som et svarskrift, og der under
      hensyn til den under vlb nr. 706/2017 verserende sag, skulle indleveres et endeligt
      svarskrift, idet den modtagne ankestævning ansås som et foreløbigt svarskrift.
      vestre landsret meddelte herefter frist for indlevering af endeligt svarskrift skriftligt
      ved brev af 22. maj 2017.
      da jeg ikke kunne nå at opfylde fristen, anmodede jeg om forlængelse.
      inden den forlængede frist afgav jeg et samlet processkrift indeholdende påstandene i
      begge sager den 26. juni 2017.
      herefter modtog jeg anmodning om indbetaling af retsafgift, som tidligere var tilbage-
      sendt.
      advokat lis sørensen har i mail af 29. juni 2017 meddelt, at hun i vlb 935/2017 ned-
      lægger påstand om stadfæstelse.
      under behandlingen af sagen er jeg blevet opmærksom på, at byretten ikke havde ku-
      muleret sagerne henholdsvis bs 1069/2014 og bs 1060/2016; men alene truffet afgø-
      relse om sambehandling efter retsplejelovens § 254, stk. 1, og derfor truffet afgørelsen i
      to domme.
      da bs 1060/2016 er en småsag, skulle ankestævningen have været indleveret til byret-
      ten, jf. retsplejelovens § 410, stk. 2.
      konsekvensen af dette må forventes at være afvisning, hvorfor anken i sagen hæves for
      tiden.
                                               - 4 -
      samtidigt ansøger jeg hermed om tilladelse at ekstraordinær anke. ankestævningen er
      fremsendt til vestre landsret inden udløbet af fuldbyrdelsesfristen vedrørende byrets-
      dommen, der blev afsagt den 4. [maj] 2017.
      efter sædvanlig praksis ville vestre landsret efter modtagelsen af en fejlagtig frem-
      sendt ankestævning, fremsende ankestævningen til byretten. dette kunne i lyset af, at
      der stadig var 14 dage tilbage af ankefristen have været gjort i god tid inden ankefristens
      udløb. alternativt kunne vestre landsret have afvist anken, fordi den var indleveret ved
      den forkerte myndighed. havde vestre landsret gjort dette straks, ville anke stadig
      kunne være sket rettidigt til byretten.
      da vestre landsret i stedet for enten at tilbagesende eller oversende den fejlagtigt til
      vestre landsret fremsendte ankestævning, fastsatte frister, foreligger der nu en situa-
      tion, hvor anke ikke længere kan ske rettidigt.
      på den baggrund tillader jeg mig i medfør af retsplejelovens § 372, stk. 2, at ansøge om
      tilladelse til at anke uanset ankefristens udløb.
      advokat lis sørensen, som i e-mail af 29. juni 2017 har nedlagt påstand om stadfæstel-
      se modtager kopi af denne skrivelse.”
vestre landsret afsagde den 31. juli 2017 kendelse om, at anmodningen om anketilladelse
ikke kunne tages til følge.
procesbevillingsnævnet har den 9. november 2017 meddelt a tilladelse til at kære denne
kendelse til højesteret.
anbringender
a har anført navnlig, at den fejlagtige indgivelse af ankestævning til vestre landsret skyldtes,
at advokat helle larsen overså, at den påankede afgørelse var truffet i en småsag, og at der
alene var tale om sambehandling af sagerne i byretten. dette bør dog ikke føre til, at
anketilladelse nægtes.
ankestævningen blev indleveret til vestre landsret inden udløbet af eksekutionsfristen, og
der var på dette tidspunkt 14 dage tilbage af ankefristen. hvis vestre landsret havde frem-
sendt ankestævningen til retten i aalborg i umiddelbar tilknytning til modtagelsen, ville an-
kestævningen kunne have været modtaget ved retten i aalborg i god tid inden ankefristens
udløb. alternativt kunne vestre landsret have afvist sagen straks efter modtagelsen. i så fald
kunne ankestævning være indleveret til retten i aalborg i god tid inden ankefristens udløb.
                                                - 5 -
da vestre landsret hverken har videresendt ankestævningen til retten i aalborg eller afvist
anken, har landsretten ikke handlet i overensstemmelse med almindelige sagsbehandlings-
principper. desuden påbegyndte vestre landsret, uanset at ankestævningen ved en fejl var
indgivet til landsretten, behandlingen af sagen, og modparten nedlagde uden forbehold på-
stand om stadfæstelse. da advokat helle larsen i juli 2017 blev opmærksom på fejlen, kunne
anke ikke længere ske uden tilladelse.
som følge af forløbet i sagen bør der meddeles anketilladelse, jf. retsplejelovens § 410, stk. 1,
jf. § 372, stk. 2, 5. pkt.
b har anført, at der ikke er grundlag for at meddele anketilladelse. a tog bekræftende til
genmæle i byretten, og der blev afsagt dom i overensstemmelse hermed.
højesterets begrundelse og resultat
retten i aalborgs dom af 4. maj 2017 i sag nr. bs 5-1060/2016 blev på vegne af a anket af
advokat helle larsen ved en ankestævning, som blev indgivet til vestre landsret den 18. maj
2017. da byretten havde behandlet sagen efter reglerne i retsplejelovens kapitel 39 om
behandling af sager om mindre krav (småsager), skulle ankestævningen have været indleveret
til retten i aalborg, jf. retsplejelovens § 410, stk. 2, 1. pkt.
ved brev af 19. juli 2017 til vestre landsret hævede advokat helle larsen anken og ansøgte i
stedet om tilladelse til at anke efter ankefristens udløb.
efter retsplejelovens § 372, stk. 2, 5. pkt., som også finder anvendelse i småsager, jf. § 410,
stk. 1, kan ankeinstansen undtagelsesvis give tilladelse til anke efter ankefristens udløb. en
ekspeditionsfejl ved anke i form af indgivelse af stævning til forkert instans begået af en parts
advokat giver som udgangspunkt ikke grundlag for undtagelsesvis at meddele tilladelse til
anke i medfør af § 372, stk. 2, 5. pkt., jf. højesterets afgørelser af 27. november 2012 (ufr
2013.570) og 3. december 2014 (ufr 2015.913).
højesteret finder, at dette også gælder ved anke af småsager, og at der derfor som udgangs-
punkt ikke er grundlag for undtagelsesvis at meddele anketilladelse, såfremt ankestævningen i
                                                - 6 -
en småsag som følge af en advokatfejl indgives til landsretten og ikke til den byret, hvis dom
ankes.
højesteret finder, at det, som a har påberåbt sig, ikke kan føre til, at det nævnte udgangspunkt
fraviges.
højesteret tiltræder på denne baggrund, at der ikke er grundlag for undtagelsesvis at meddele
anketilladelse, jf. retsplejelovens § 410, stk. 1, jf. § 372, stk. 2, 5. pkt.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
i kæremålsomkostninger for højesteret skal a inden 14 dage efter denne højesteretskendelses
afsigelse betale 1.500 kr. til b. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
lc
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 10. januar 2011
h-20-10
                                   ltl dry ice aps
                                   (advokat anders drachmann)
                                   mod
                                   3 be ab
                                   (advokat john kahlke)
indledning
sagen drejer sig om, hvorvidt et svensk selskab, 3 be ab (3 be), var berettiget til at hæve en
kontrakt med en dansk virksomhed, ltl dry ice aps (ltl), om levering af tøris, og i be-
nægtende fald hvilket erstatningsbeløb, der skal udmåles.
                                                 -2-
påstande
ltl har nedlagt påstand om, at 3 be skal betale 1.271.680 danske kr., subsidiært et mindre
beløb efter rettens skøn med tillæg af procesrente principalt fra 7. december 2009, subsidiært
fra sagens anlæg den 10. marts 2010.
3 be har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse for tiden, mest subsidiært fri-
findelse mod betaling af et mindre beløb end 1.271.680 danske kr.
oplysningerne i sagen
ltl er en dansk virksomhed med base i græsted, der arbejder med industriel rengøring
med tøris, herunder produktion af tøris. 3 be er en svensk virksomhed med base i osby i det
nordlige skåne, der ligeledes tilbyder rengøring med tøris, herunder for eksempel afrensning
af facader, industriobjekter mv. bestyrelsen i 3 be består af fredrik billsten, kjell billsten og
göran stefan brageman.
             virksomheden is-fabriken i tyringe ab (isfabriken ab) indgår tillige i sagen. det
fremgår af en udskrift fra det svenske virksomhedsregister, bolagsverket, at denne virksom-
hed blev registreret den 3. marts 2008. isfabriken ab tegnes af bestyrelsen, som består af jör-
gen persson som bestyrelsesformand og fredrik billsten og göran stefan brageman som me-
nige bestyrelsesmedlemmer. magnus wiberg er anført som revisor.
parternes aftale og prisdrøftelser
ltl og 3 be indgik i juni 2006 en aftale om, at ltl skulle levere tøris til 3 be. det fremgår af
parternes leverings- og samhandelsaftale:
      ”generelle betingelser:
      1.1    levering
             forbrugeren forpligter sig til at købe, og ltl til at levere de mængder tøris som
             forbrugeren til enhver tid måtte have behov for til de i leveringsaftalen eventuel-
             le nævnte forbrugssteder samt eventuelle nye afdelinger, der måtte få behov for
             tøris.
      1.2    kvalitet
                                           -3-
    ltl's tøris-leverancer overholder de til enhver tid gældende krav for tøris.
1.3 forsyningssikkerhed
    ltl leverer forbrugeren tøris successivt efter kundens behov, dog med forbehold
    for force majeure (krig, strejke og andre tvingende omstændigheder.) forbruge-
    ren skal dog til enhver tid, af hensyn til kørseldispositioner, rekviere tøris med
    fornøden varsel
2   priser
2.1 ltl leverer forbrugeren tøris til følgende priser, som udfra følgende nedenstå-
    ende.
    produkt                                      pris pr. kg.
    cryopellets standard & micro                 sek     6,50
    prisen er frit leveret ved min. 400 kg. pr. leverance
    ved leverance under 400 kg betales sek 400,00 pr. leverance
    der tages forbehold for udsving af kursen på den svenske krone +/- 3 %
    prisen på tøris reguleres udfra de til enhver tid gældende listepriser. prisændring
    skal dog varslet minimum 1 måned før ikrafttagen.
    tøris bestilles inden kl. 12.00 til levering efterfølgende dag.
2.2 basisprisen på den leverede tøris reguleres årligt eller efter nærmere aftale, base-
    ret på forudgående års forbrug. derudover har begge parter ret til at optage for-
    handlinger om ændring af prisen på tøris, under hensyn til de almindelige om-
    kostninger og prisudvikling på markedet på tøris, og hvor det forudsættes, at
    ltl til enhver tid er konkurrencedygtig med hensyn til pris og kvalitet.
3.  embalage
3.1 ltl udlåner forbrugeren, i aftaleperioden, det nødvendige antal tørisbeholdere.
3.2 sålænge tørisbeholderne er i forbrugerens besiddelse bærer forbrugeren risiko
    for tørisbeholderne, samt deres korrekte opbevaring og betjening. dette medfø-
    rer, at forbrugeren er erstatningspligtig vedrørende ethvert tab ved bortkomst,
    beskadigelse m.v.
                                                   -4-
       4.    service & handelsaftale
       4.1   … 3-be har ret på salg af alle typer tøris til kunder i sverige. kunder der køber
             fra ltl dags dato er undtaget. prisen til nye kunder vil være sek 6,50 incl. fragt
             ved min. 400 kg. pr. leverance. 3-be bestemmer selv prisen til kunden. på nye
             store kunder vil pris og betingelser aftales hver gang.
             som aftalt er begge parter interesseret i et langt samarbejde og der blevet enighed
             om en samarbejdsaftale/ samhandelsaftale på 8 år.
             prisen på tørisen er låst fast i 3 år.
             [det følgende afsnit i kursiv er tilføjet dokumentet i hånden]
             3-be har ensamrätt på torrisblästring i sverige
             förklara
             vid förfrågan på isblästring från sverige till er så ska dessa kunder vidare befodras till 3-
             be. likadant om förfrågan kommer till 3-be från danmark skall dessa kunder vidarebe-
             fordras till ltl.
       5.    aftaleperiode
       5.1   ovennævnte aftale er indgået for en periode af 8 år og gældende fra underskri-
             velse af begge parter. aftalen kan herefter, af begge parter, opsiges med 3 måne-
             ders varsel. opsiges aftalen ikke indenfor den ovenævnte periode, løber den her-
             efter automatisk videre for en periode af 2 år, og med samme opsigelsevarsel
             som i det ovennævnte.
       …”
i slutningen af maj eller starten af juni 2009 skrev 3 be til ltl, at de gerne ville have en pris-
forhandling. 3 be anførte blandt andet:
       ”eftersom vi har fått besked om att vi kan köpa torr-is till ett betydligt lägra pris än det
       pris vi för närvarande har med er vill vi ta upp en prisförhandling. du har i och för sig
       tidigare indikerat att ni inte kan leverera till lägre priser än de vi har nu men eftersom
       vårt avtal förutsätter att era priser är vid var tid konkurrenskraftiga hoppas vi att ni
       kan erbjuda ett pris som gör att vi kan fortsätta med er som vår enda leverantör.
                                                -5-
      om ni inte kan erbjuda ett konkurrenskraftigt pris kan vi ändå vara interesserade av
      att köpa av er framöver men då lär det bli betydligt mindre volymer som komplement
      till vår nya huvudleverantör.
      vi skulle därför vilja ha två olika prisuppgifter från er, dels de pris som är det ni kan
      erbjuda för att vara vår enda leverantör, dels det pris ni kan erbjuda som komplette-
      rande leverantör. vi vore tacksamma om vi kan få dessa uppgifter til den 4. juni.”
ltl svarede den 8. juni 2009, at prisen ikke ville blive sat ned. de tilbød at låse prisen fast i
yderligere 3 år. ltl opstillede følgende priseksempel:
      ”lille regnestykke på levering i osby: 2 paller 1200kg = fragtpris dkk 1.610,00
      pris pr. kg. dkk       5,20
      fragt pr. kg. dkk      1,34
      produktionspris        3,86 dkk
      …”
parterne korresponderede herefter hen over sommeren 2009 uden at opnå enighed. 3 be
indhentede tillige to tilbud fra andre leverandører. det fremgår heraf, at virksomheden yara
praxair ab primo august 2009 fra sit produktionssted i fredericia ville kunne levere til føl-
gende opstillede priser:
      produktnamn               leveransform                leveransort, pris/kg        volym/år
      co2-torris        pellets 3 mm i 300 kg box        osby, jönkp. 6,50 sek          250 ton
      co2-torris        pellets 3 mm i 300 kg box        fredericia dk 4,50 sek
isfabriken ab oplyste ligeledes primo august 2009 følgende leveringsbetingelser:
      ” torr-is (fritt osby)
      gäller 1,6 och 3 mm rengörningspellets
      inklusive lån av emballage (vid förstörda boxar debiteras 1.500 sek)
      baserat på att ni skriver ett leveransavtal
      baserat på 150-250 ton/år
                                                 -6-
      samlingsfakturering 1 ggr/veckan 30 dagar netto
      fritt levererat er fabrik i osby vid beställning over 400 kg torr-is
      ert nettopris: 6.00 sek/kg exkl. gällande moms
      torr-is (hämtpris tyringe)
      gäller 1,6 och 3 min rengörningspellets
      inklusive lån av emballage (vid förstörda boxar debiteras 1.500 sek)
      baserat på att ni skriver ett leveransavtal
      baserat på 150-250 ton/år
      samlingsfakturering 1 ggr/veckan 30 dagar netto
      ert nettopris: 5.00 sek/kg exkl. gällande moms
      …”
3 be henviste den 16. september 2009 i et brev til ltl til disse to indhentede prisoplysninger
og anførte:
      ”som vi har påtalat är ni enligt avtalet dessutom skyldiga att vara konkurrenskraftiga
      når det galler vårt pris. det var en väsentlig förutsättning för att vi skulle träffa avtalet
      over huvud taget. som framgår av redogörelsen ovan har tyvärr konstaterats att ni är
      långt ifrån konkurrenskraftiga. vi får därför för ordningens skull även säga upp avtalet
      för det fall ni skulle göra gällande att det inte upphör den 5 oktober. det faktum att ni
      inte kan erbjuda oss ett konkurrenskraftigt pris ger oss rätt att säga upp avtalet till
      omedelbart upphörande. du har förklarat att ni anser att vi har rätt att säga upp avtalet
      med en uppsägningstid om tre månader. även om vi inte håller med om en sådan
      uppsägningstid är vi beredda att låta avtalet upphöra den 31 december 2009 (med til-
      lämpning av det pris som rätteligen låsts till den 5 oktober) om avtalet inte anses upp-
      hört den 5 oktober. för det fall det skulle vara brister i leveranser fram till dess förbe-
      håller vi oss dock rätten att säga upp avtalet till omedelbart upphörande.”
den 8. oktober 2009 kom ltl med bemærkninger til de to pristilbud. ltl anførte, at de
hverken opfattede tilbuddet fra yara praxair ab eller isfabriken ab som seriøse, da det efter
ltl’s opfattelse ikke var seriøst at sælge tøris til de priser. dette brev krydsede et brev fra 3
                                                -7-
be af 7. oktober 2009, hvori 3 be skrev, at parternes aftale nu var ophørt. 3 be skrev videre,
at de fortsat kunne være interesserede i at aftage tøris fra ltl til 4,50 danske kroner ved af-
hentning i danmark og 5,20 danske kroner ved levering i osby i et vist omfang. ltl svarede
på dette dagen efter:
       ”under henvisning til fremsendte brev som vi har modtaget dags dato, er jo beklage-
       ligt at 3-be har opsagt vores samarbejde. det er jo jeres valg, og så forholder vi os til
       det. vores priser er dkk 4,50 pr.kg. ab fabrik. prisen er forudsætning at isen kan pro-
       duceres fragtprisen er selvfølgelig afhængig af mængden.”
den 2. november 2009 skrev 3 be til ltl:
       ”eftersom ni inte svarede på vårt brev daterat den 16 september 2009 utgick vi från att
       vi var överens om att vårt avtal löpte ut den 5 oktober och vi tecknade mot den bak-
       grunden avtal med annan leverantör. ”
ltl henviste under parternes korrespondance til et brev indhentet fra virksomheden aga i
danmark dateret 21. september 2009. heri oplyste aga, at markedet for tøris voksede, men
også at omkostningerne til produktionen og distribution steg. aga har anført følgende li-
stepriser ved levering af minimum
100 kg pr. gang                dkk: 10,50 pr. kg
150 kg. pr. gang               dkk: 10,00 pr. kg
300 kg. pr. gang               dkk: 8,50 pr. kg
ved køb af 50-100 ton per år ydes 25-30 % i rabat og ved køb på over 100 ton ydes en rabat på
op til 40 %.
erstatningsopgørelse
ltl ved per obling opgjorde sit erstatningskrav overfor 3 be med brev af den 6. november
2009. kravet blev endeligt opgjort den 7. oktober 2010. det fremgår af ltl’s opgørelse blandt
andet:
       ”…
       til beregning af vores erstatningskrav har jeg skitseret ud fra vores eu-listeangivelser,
       hvor meget tøris 3-be ab har købt gennem de sidste to år.
                                                  -8-
              januar kvt        april kvt         juli kvt           oktober kvt        i alt
       år 2008      111383      193959            220223             256200             781765
       år 2009      200716      246104            112192             11118              570130”
ltl påpegede endvidere i opgørelsen, at salget i første halvår af 2009 var steget med 153,54
% sammenlignet med salget i 2008. denne stigningstakt ville have ført til et samlet salg i 2009
på 1.178.339 kr. ltl er herefter gået ud fra dette beløb som det årlige salg i de resterende 5 år
af parternes aftaleperiode. ltl skønnede herefter, at der årligt ville blive solgt 50.000 kg ab
fabrik. med en kilopris på 4,5 kr. svarer dette til et salg på 225.000 kr. for at komme frem til
den mængde, som ltl ville have leveret direkte til osby, fratrækkes 225.000 kr. herefter i
det samlede årlige salg på 1.178.339 kr.. dette giver et salg på 953.339 kr. prisen for levering
per kg. til osby er 5,2 kr., hvorefter det kan omregnes til et årligt salg på 183.334 kg. samlet
giver det en samlet salgsmængde på 50.000 kg plus 183.334 kg, eller i alt et salg af 233.334 kg
tøris til 3 be årligt. ltl har herefter oplyst produktionsprisen til 3,83 kr. per kg. i dette ind-
går blandt nogle beregninger angående udgifter til el. fragtomkostninger er fratrukket. ltl
har på den baggrund opgjort, at den årlige fortjeneste på salget til 3 be ville være 254.336,80
kr. eller for 5 år det påstævnte beløb på 1.271.680 kr.
       i ltl’s årsregnskab for regnskabsåret 1. juli 2008 til 30. juni 2009 er det anført, at ledel-
sen har vurderet årets resultat som utilfredsstillende. i årsberetningen for 2009/2010 er resul-
tatet angivet som tilfredsstillende. bruttofortjenesten 2007/2008 er opgjort til 3.187.000 kr., og
for regnskabsåret 2008/2009 til 2.648.892 kr. og for regnskabsåret 2009/2010 til 2.343.875 kr.
ltl’s driftsresultat er i regnskabsåret 2007/2008 opgjort til 25.000 kr., i 2008/2009 opgjort til
101.743 kr. og i 2009/2010 opgjort til 403.000 kr.
       3 be’s revisor göran lund har i en erklæring anført, at 3 be i perioden 5. oktober 2009
til og med 31. december 2009 har købt 2.000 kg tøris fra ltl og 33.400 kg fra isfabriken ab. 3
be har opgjort, at de fra januar 2010 til og med juni 2010 har købt i alt 88.425 kg tøris. indkø-
bene fordeler sig med 13.550 kg tøris i januar 2010, 8.500 kg i februar, 19.325 kg i marts,
16.275 kg i april, 14.700 kg i maj og 16.075 kg i juni. 3 be’s indkøb er opgjort i følgende graf
(bilag x):
                                                 -9-
forklaringer
leif larsen har forklaret, at han er direktør i ltl, som han ejer sammen med per obling.
virksomheden producerer tøris til kunder i skandinavien og sælger og udlejer også maski-
ner til produktion af tøris. kontakten med 3 be skete ved, at 3 be’s kjell billsten sendte en
forespørgsel til et schweizisk firma, som ltl tidligere havde handlet med. de kontaktede
ham dernede fra, og 3 be kom på besøg og endte med at købe et anlæg og noget tøris, som
blev leveret til almindelig dagspris. 3 be foreslog herefter, at de indgik en kontrakt.
       de skrev kontrakten sammen. han lavede et udkast, som de forhandlede om, hvorefter
de tilføjede nogle dele på svensk. den aftalte kilopris på 6,5 kr. var en meget konkurrence-
dygtig pris på markedet på det tidspunkt. de aftalte, at når den svenske kronekurs faldt,
ville ltl få flere danske kroner i betaling. punktet blev ikke drøftet særligt indgående, idet
den svenske krone på det tidspunkt havde været meget stabil længe. der lå ikke andet i vil-
kåret under punkt 2.2., end det der fremgår.
                                                - 10 -
       de kunne ikke fortsætte deres egne aktiviteter i sverige, da 3 be havde betinget sig, at
alt skulle gå videre til dem. de arbejdede dog videre med enkelte kunder i sverige, som de
havde igangværende kontrakter med, da de indgik i samarbejdet med 3 be.
       de forhandlede ikke pris indenfor de første 3 år. efter hans opfattelse var den pris, som
de tilbød, meget konkurrencedygtig. det var den laveste pris, som de solgte til. de fik også
mere regnet i danske kroner fra de andre svenske kunder. han følte sig overbevist om, at
han tilbød den rigtige pris set ud fra markedet. ltl og 3 be mødtes ikke for at få prisfor-
handlingen på plads. han prøvede at kontakte 3 be, men forgæves. det er ellers normalt
uproblematisk at genforhandle kontrakter. det gør de hvert år. men på en messe i malmø
stod 3 be pludseligt med deres nye isblæser, hvorefter det begyndte at gå op for ham, at de
måtte have en anden kontakt.
       efter hans opfattelse er tilbuddet fra yara praxair et useriøst tilbud både i forhold til
pris og den lange transport. det forekommer ikke realistisk at udsætte isen for transport fra
fredericia til osby, idet tøris fordamper 3-5 % per døgn. dertil kommer, at de oplyste beta-
lingsbetingelser var 30 dage, mens ltl har 45 dage. tilbuddet må ses som yara praxairs for-
søg på at komme ind på markedet.
       tilbuddet fra isfabriken ab fra august 2009 er blot en pris og viser ikke noget om de
vilkår, som man skal have med for at kunne foretage en sammenligning. der er blandt ikke
nævnt noget om leveringstid eller forpligtelser for sælger. prisen er et godt stykke under
markedspris for tøris i sverige. det er ikke nogen god forretning at sælge til 5,00 svenske kr.
per kilo. han har fået oplyst fra kunder på det svenske marked, at markedsprisen i sverige
ligger på 8-9 svenske kr. efter hans opfattelse er der klart en sammenhæng mellem isfabri-
kens tilbudte vilkår og det forhold, at 3 be var medejere af det.
       han kan ikke redegøre nærmere for detaljerne i den beregning, som erstatningskravet
bygger på, idet det er per obling, der har stået for den del. deres produktionskapacitet er 5
ton tøris per dag. selv om de havde beholdt 3 be som kunde, ville de stadig have kunne sæl-
ge til andre kunder, idet de havde en kapacitet på yderligere 400 ton ud over produktionen
til 3 be.
       grunden til, at resultatet i årsrapporten fra 2008/2009 blev angivet som utilfredsstillen-
de, var, at de havde nogen investeringer, der ikke levede op til forventningerne. bemærk-
ningen angår ikke de priser, som de kunne sælge til. det forbedrede resultat året efter skyld-
                                                  - 11 -
tes, at de havde haft flere indbringende opgaver med rensning, da de tjener både på produk-
tion og på rensningsopgaver.
       han reagerede lidt sent på brevene i september 2009, da han var på ferie og til messe.
fredrik billsten har forklaret, at han oprindeligt er uddannet bilmekaniker og efterfølgende
videreuddannede sig indenfor de tekniske fag. han stiftede 3 be sammen med sin far, kjell
billsten, og göran stefan brageman, og de ejer hver en tredjedel. virksomheden lever af små
entreprenøropgaver, primært med rensning, hvor de blandt andet benytter is. i 2005 fik de
leveret tørisen fra ltl og fra aga. der var ikke, som han husker det nu, variation i prisen
alt efter hvor stor volumen, som de aftog. de fik 54 % på listeprisen fra aga og bestilte
normalt under 50 ton. prisen blev, indtil de indgik deres kontrakt med ltl i 2006, aftalt
mundtligt.
       leif larsen skrev udkastet til parternes kontrakt. 3 be tilføjede den håndskrevne sven-
ske tekst. baggrunden for, at de aftalte en fast pris i 3 år, var, at ltl havde fået en fast pris
på gas i 3 år. han forstod kontraktens punkt 2.2. sådan, at prisen var låst fast i 3 år, hvorefter
de skulle have nye forhandlinger. denne nye forhandling ville ikke kunne medføre, at den
nye pris blev låst fast i 3 år. det er ltl, der har indføjet vilkåret om 3 %. tanken var, at hvis
den svenske krone steg, skulle ltl tage risikoen for det, men faldt den, var det til ltl’s for-
del. i starten af kontraktforløbet fik de tætte leverancer. dette ændrede sig i slutningen af
2007, hvorefter de kun kunne få leveret en gang om uge. de fik derfor sværere ved at reagere
på akutopgaver og blev nødt til at planlægge mere. de hentede derfor selv den ekstra is i
danmark.
       3 be har indskudt 50.000 kr. i isfabriken ab, hvilket svarer til halvdelen af aktiekapita-
len. det forekom fornuftigt for 3 be, da markedet for tøris vokser. det var jörgen persson,
der foreslog et samarbejde. de havde tidligere samarbejdet og kendte isfabrikens produkter.
han kan ikke sige præcist, hvornår jörgen persson kom til dem og foreslog et større samar-
bejde. de talte sammen inden stiftelsesdagen i oktober 2008, men foretog sig derefter ikke
videre, da jörgen persson stod for det videre. aktiviteterne fortsatte også i hans lokaler. de
gik i gang juni 2009. vidnet sidder i bestyrelsen på grund af deres ejerandel. de er ikke in-
volverede i isfabrikens indkøb af maskiner, men sælger selv maskiner. alle 3 be’s ejere tager
betalt for at udføre opgaver i isfabriken ab, og det faktureres på timebasis.
                                                   - 12 -
       grunden til, at de foreslog to forskellige priser i brevet til ltl, der lagde op til prisfor-
handlingen, var, at de ville være sikre på at få al den is, som de havde brug for ligesom de
ved ikke at låse prisen fast ville bevare muligheden for at genforhandle, hvis de pludselig
skulle bestille en større mængde f.eks. 50 ton. de havde et reelt ønske om at forhandle pris
med ltl og var ikke uvillige til at holde møde. leif larsen var meget velkommen i sverige,
men de havde ikke tid til at køre til danmark, da de havde som allermest travlt på det tids-
punkt. brevet fra september 2009 viser også, at de ville have købt is frem til og med decem-
ber, hvis ltl var vendt tilbage. prisen, der fremgik af brevet fra den 9. oktober på 4,5 kr. for
afhentning i danmark, var imidlertid ikke interessant for dem. brevet var efter deres opfat-
tede udtryk for, at leif larsen ikke længere interesseret i at levere i sverige. dette undrede
ham ikke, da kontrakten efter hans opfattelse på dette tidspunkt var ophørt. det fulgte efter
deres drøftelse af pris, der ikke havde ført til enighed, hvorfor ltl blot anførte, at deres pris
var 4,5 kr. per kg ab fabrik. han kan ikke huske, om der var en messe på det tidspunkt i ef-
teråret, hvor de korresponderede frem og tilbage.
       de har ikke indgået nye faste aftaler med nye leverandører, da det er bedre for dem at
forhandle pris fra gang til gang. de har ikke haft kontakt til aga efter, at forbindelsen er
blevet afbrudt.
       den pris, der fremgår af brevet fra yara praxair, er fremkommet efter forhandlinger
mellem 3 be og dem. det var efter hans opfattelse den billigste pris, som de kunne opnå. de
ønskede heller ikke i forhold til yara praxair at binde sig for en længere periode. efter hans
opfattelse er det ikke urealistisk at fragte isen til sverige. yara praxair leverede allerede me-
get til sverige. tilbuddet fra isfabriken ab afspejler det, som de ved fra andre kunder, der
selv henter is til 5 kr. kg. 3 be får ikke isen billigere, fordi de er delejere.
       i bilag x, som han har udarbejdet, kan man se, at deres indkøb af is er ujævnt fordelt
hen over året. i 3 be arbejder de, når industrien står stille. de holdt ikke op med at købe is
hos ltl i juni 2009, og de købte ikke is hos isfabriken ab, før de opsagde kontrakten med
ltl. det fald, der fremgår fra maj til september, skyldtes den økonomiske krise, hvor indu-
strien ikke i særligt høj grad efterspurgte deres produkter.
       i forhold til erstatningsopgørelsen mener han ikke, at der i ltl’s beregning af elfor-
bruget er medtaget den el, der går til at producere isen, men kun til selve maskinen. derud-
over burde der være medtaget en vis udgift til emballering.
                                                - 13 -
per obling har forklaret, at han sammen med leif larsen ejer ltl. han er uddannet revisor
og har ansvaret for den økonomiske del af firmaet. regnskabet revideres af en ekstern revi-
sor. han har lavet erstatningsopgørelsen ud fra en beregning af, hvilke omkostninger de har,
når de producerer tøris. kalkulen, som han har lavet for 5 år siden, da de skulle investere i
nye anlæg, inkluderer også deres anlægs- og leasingudgifter. de faste udgifter til produkti-
onsanlægget afskrives over en femårig periode. dertil er lagt en variabel lønudgift på 145-
150 kr. i timen, hvorefter han alt afhængig af, hvor meget der bliver produceret, har lavet
forskellige priser. dertil kommer prisen på kilowatttimen på 90 øre, men elprisen fluktuerer.
opgørelsen indeholder elforbruget til genanvendelsesanlægget. han har inkluderet elfor-
brug til pelletizere. han må medgive, at elforbruget ikke er opgjort fuldstændigt i overens-
stemmelse med de oplysninger, der følger med de pågældende produktionsmaskiner. ende-
lig har han beregnet, at man bruger 1,08 co2 per kilo is. processen er digitaliseret, hvorfor de
er ret sikre på det tal. beregningen inkluderer ikke emballage. de har valgt at investere i en
løsning med kasser, som de får retur fra kunderne, uden at kunderne betaler leje for dem.
kasserne afskrives over 3 år, men kan stadig bruges efter dette tidspunkt med god funktion.
de koster 1.000-1.500 kr. per styk.
       opgørelsen er baseret på en forudsætning om, at de havde en lang aftale. stigningen
på gennemsnitligt 153 % er beregnet ud fra tal fra skat for 2008 og 2009. krisen i 2009 en
faktor, men der var samtidigt mange kunder, der ikke kunne undvære produkterne. han
kan ikke udelukke, at der ville have været et fald i ordrerne fra 3 be.
       deres maksimale kapacitet er 220 kilo i timen. de har en åben aftale med deres co2-
leverandør om at få leveret gas, så de kan altid levere is. de havde yderligere kapacitet, da
deres produktionskapacitet var udnyttet 50-60 %. de er ikke efter hans opfattelse blevet ramt
af den finansielle krise. grunden til, at de producerer mindre tøris i dag end for nogle år si-
den, er, at markedet har ændret sig.
göran lund har forklaret, at han har været revisor siden 1990 og revisor for 3 be ab i de sid-
ste fire år. han kan bekræfte, at han har afgivet erklæringen om 3 be’s indkøb af tøris i peri-
oden 5. oktober 2009 til 31. december 2009, hvis indhold er i overensstemmelse med sandhe-
den. han har skrevet en tilsvarende erklæring om indkøb af tøris i perioden 1. januar 2010 til
                                                 - 14 -
30. juni 2010, hvori han bekræfter, at 88.425 kg er den mængde indkøbt tøris, der er bogført
hos 3 be. han har ikke kendskab til forholdene i isfabriken ab og ved ikke, om isfabriken
ab har solgt tøris til nogen af 3 be’s kunder.
magnus wiberg har forklaret, at han har været revisor for isfabriken ab siden selskabets stif-
telse. jörgen persson har været kunde i hans revisionsfirma anells & partner revisionsbyrå i
mange år. han har gennemgået fakturaerne i 2010. de har endnu ikke lavet regnskab, så han
kan ikke verificere de solgte mængder, men han nåede i sine undersøgelser frem til, at prisen
ab fabrik var 5,00 svenske kr. og ved levering til kunden var 6,00 kr. 3 be har ikke fået et spe-
cielt lav eller subventioneret pris, når de har købt tøris hos isfabriken ab. han kan ikke sige
noget om, hvorvidt isfabriken ab har leveret is direkte til 3 be’s kunder. han ved ikke noget
om isfabrikens strategi for at komme ind på markedet. han kan ikke umiddelbart svare på,
hvor meget 3 be har faktureret til isfabriken ab for arbejde udført for isfabriken ab.
parternes argumenter
ltl har gjort gældende, at sagen skal afgøres efter den såkaldte standpunktsrisiko. den der
påstår, at en part misligholder og ikke får medhold i dette, har selv været i væsentlig mislig-
holdelse. dette er et entydigt princip i dansk ret. 3 be har imidlertid gjort koncipistreglen
gældende, sådan at parternes kontrakt skal fortolkes til skade for ltl. da parterne sam-
stemmende har forklaret, at de har udformet kontrakten i samarbejde, kan der ses bort fra
koncipistreglen.
       ltl havde i henhold til kontrakten forpligtet sig til at levere is, når 3 be forlangte det
uden fastsættelse af en maksimal eller minimumvolumen. det er en belastende kontrakt-
form, da det stiller betydelige krav til virksomhedens produktionskapacitet, hvilket yderlige-
re understreges af, at tøris er et produkt, der ikke kan lagres. det var 3 be, der ønskede en 8-
årig kontrakt. de aftalte en fast pris på 6,5 svenske kroner i 3 år. prisen var reelt låst fast i
forhold til den danske kronekurs, hvorefter prisen var variabel i svenske kroner. risikoen
for, at den svenske krone faldt, påhvilede ltl, ligesom 3 be bar risikoen for stigninger. det-
te punkt har stor betydning for vurderingen af, hvad der kan anses for konkurrencedygtigt,
idet det er prisen i danske kroner, der er relevant. ses på kursudviklingen fra 2008 og frem til
januar 2009, hvor den lå helt nede på 64, lå den i september 2009 på 73. i dag er kursen på ca.
                                                - 15 -
81. det betyder, at prisen for svenskerne, hvis de havde fortsat med at købe ind, ville have
været billigere end 6,5 kroner. efter ltl’s opfattelse må der ses bort fra kursudviklingen, da
der ellers vil være tale om en variabel pris, hvilket parterne netop ikke har aftalt. ltl fore-
slog at fortsætte med 6,5 svenske kroner. hvis man ikke forstår kontrakten på denne måde,
vil vilkåret om prisregulering blive sat ud af kraft.
       i et løbende kontraktforhold har hver part pligt til at handle loyalt og søge at doku-
mentere de forhold, som man ønsker at gøre gældende. 3 be har imidlertid ikke ført noget
bevis om priserne i danmark på det pågældende tidspunkt. ltl tilbød til gengæld at fort-
sætte med en pris på 5,20 kr. og har indhentet en erklæring fra aga, der understøtter dette
prisniveau. 3 be har ikke tilbagevist, at denne tilbudte pris ikke skulle være konkurrence-
dygtig. det er efter kontraktens udformning ikke relevant at udgå fra prisen i sverige, idet
prisen var låst til den danske krone. yara praxairs tilbud er i øvrigt ikke underskrevet og vi-
ser alene et prisnedslag fra tidspunktet for dokumentets udfærdigelse. ltl kunne matche
prisen, og 3 be har ikke dokumenteret, at yara praxair ville forpligte sig til at levere til denne
pris i en længere periode. det relevante sammenligningsgrundlag ville kræve et helt andet
detaljeringsniveau med leveringsbetingelser, tidsmæssig udstrækning, volumen mv., og 3 be
kunne have ført bevis ved syn og skøn for prisniveauet på såvel det danske som det svenske
marked.
       der er dermed ikke bevist noget om niveauet for en konkurrencedygtig pris. dette
gælder så meget desto mere, når 3 be har forhandlet på skrømt. ltl havde ikke mulighed
for at undersøge de oplysninger, som 3 be støttede sig på fra yara praxair og isfabriken ab.
de to prisforslag kom først frem i forbindelse med svarskriftet på trods af, at ltl anmodede
om disse oplysninger under parternes korrespondance. det, som man yderligere bør hæfte
sig ved, er, at 3 be ikke under korrespondancen oplyste noget om, at man sad i bestyrelsen
som medejer af isfabriken ab. det kom først frem under sagens forberedelse efter en mis-
tanke om, at der kunne være yderligere forbindelser mellem de nævnte virksomheder. 3 be
har derved handlet illoyalt i en grad, der skærper kravene til det bevis, som skal føres for
den konkurrencedygtige pris. 3 be har ikke løftet denne bevisbyrde og skal som følge heraf
betale erstatning til ltl.
       erstatningskravet er ikke frafaldet på grund af passivitet, blot fordi man ikke har sva-
ret i en måned. de indvendinger, der er kommet fra 3 be om opgørelse af kravet, må ses i ly-
                                                   - 16 -
set af, at 3 be har handlet illoyalt. ellers ville kontraktparter frit kunne misligholde en kon-
trakt for derefter at få medhold ved domstolene i, at deres modparts krav ikke var dokumen-
teret tilstrækkeligt. ved den fremlagte erstatningsopgørelse og efter per oblings forklaring er
alle detaljer omkring de opgjorte tal belyst. 3 be har ikke, bortset fra en forsvindende lille
post om elforbrug, kunnet påvise ukorrektheder. bilag x viser ikke, som 3 be gør gældende,
at der ikke skulle være aftaget så meget is, særligt efter maj-juni 2009. omstændighederne
var blot, at man på dette tidspunkt stiftede et konkurrerende selskab. bilaget viser også, at 3
be’s køb af is i 2010 igen er over niveauet i 2009. opgørelsen af kravet må tage udgangs-
punkt i de oplysninger, der lå på tidspunktet for misligholdelsen, og på trods af spørgsmål
har 3 be’s vidner ikke kunnet redegøre nærmere for vilkårene omkring indkøb mv. mellem 3
be og isfabriken ab.
3 be har indledningsvist gjort gældende, at der ikke er noget odiøst i, at 3 be ikke har oplyst
om ejerforholdene mv. i isfabriken ab. det er offentligt tilgængelige oplysninger, som ltl
frit kunne have indhentet. det er dermed ikke noget fordækt i dette. herudover kan det ikke
generelt siges at være illoyalt, at en aftager af nogle danske produkter interesserer sig for at
opbygge et produktionsapparat i sverige, der modsvarer det danske. det giver ingen holde-
punkter for, at 3 be forhandlede på skrømt. 3 be havde et legitimt ønske om at komme ned
på markedspris efter at i den sidste del af parternes bindingsperiode have betalt ltl en
mindre overpris. dette ønske oplyste 3 be loyalt om ved prisforhandlingens indledning.
       det er givet, at man kan lægge koncipistreglen til grund ved vurdering af risikoen for
kontraktens punkt om den svenske kronekurs. det fremgik entydigt af forklaringerne, at det
var ltl, der udformede den danske tekst. 3 be tilføjede kun den svenske tekst. byrdefulde
vilkår kan herefter ikke fortolkes til ugunst for 3 be. det var ikke 3 be, der ønskede en så
langvarig kontrakt. dertil kommer, at den svenske krones kurs var 0,77, da 3 be fremsatte
ønsket om at genforhandle, mens den havde været oppe på 0,80 i marts 2009. det fremgår
ikke af kontrakten, at det afgørende var, om prisen var konkurrencedygtig i danmark. ltl
har ikke dokumenteret, at ltl’s pris var konkurrencedygtig i danmark. ltl kan derfor ikke
smyge sig udenom kravet om en konkurrencedygtig pris ved at henvise til dette.
       det afgørende er at se på, hvad ltl tilbød 3 be i genforhandlingens start ved brevet af
8. juni. ltl tilbød at levere til 5,2 danske kroner, hvilket på det tidspunkt svarede til 7,24
                                                 - 17 -
svenske kroner. dette var efter fredrik billstens forklaring, der står uimodsagt, ikke var en
konkurrencedygtig pris. ltl fastholdt imidlertid denne pris, hvilket fremgår af brevet af 17.
juli 2009. 3 be har dermed ikke forhandlet på skrømt, men er tværtimod gentagne gange ble-
vet afvist af sin kontraktpart. 3 be ønskede at illustrere markedsprisen yderligere og indhen-
tede de to pristilbud i sagen. for yaxa praxairs vedkommende afviste ltl dette med en be-
mærkning om, at indholdet var useriøst. også prisfastsættelsen hos isfabriken ab blev afvist
som irrelevant. præsentationen af disse oplysninger førte dermed ikke til den ønskede kvali-
ficerede drøftelse med ltl. modpartens argumentation overfor priseksemplerne nu under
sagen må endvidere tilbagevises. prisoplysningen fra isfabriken ab er bekræftet ved udste-
delsen af fakturaer, og det er først under hovedforhandlingen, at modparten anfører, at til-
buddet fra yara praxair ikke skulle være et rigtigt tilbud. resultatet af prisdrøftelserne var
derimod, at 3 be stod med forpligtelser over kunder mv., som virksomheden ikke kunne op-
fylde. 3 be kunne derfor ikke leve med ltl’s endelig forslag, og modpartens opfattelse af
hvordan standpunktsrisikoen skal falde ud, er fejlagtig.
       i forhold til spørgsmålet om erstatning har ltl fortabt retten til dette ved at undlade at
reagere på 3 be’s brev fra den 16. september, hvorefter 3 be var nødsaget til at aftage is fra
anden side.
       i forhold til selve opgørelsen må det komme ltl til skade, at man ikke har ønsket at
komme med oplysninger om selskabets overskud 2006-2009. dertil kommer, at de mængder,
som ltl har forudsat i beregningen, på ingen måde svarer til de kvanta, som 3 be faktisk
har købt. den volumen, som per obling har opgjort til 233 tons om året, er baseret på, at 3 be
skulle have købt større kvanta tøris fra andre leverandører i 3. kvartal 2009, end tilfældet er.
det fremgik tværtimod af fredrik billstens forklaring, at der var et fald i deres indkøb af tør-
is i 2009 på grund af finanskrisen. hertil kommer, at en opgørelse af en erstatning ikke, som
ltl ellers har gjort, kan tage udgangspunkt i en højere stykpris end den markedspris, der
var gældende for den pågældende periode. denne pris kan som et gennemsnit af de oplyste
priser på det pågældende tidspunkt opgøres til 4,3 danske kr. yderligere kan det anføres, at
det ikke skal udmåles erstatning for fulde 5 år. ltl har ved ophør af et sådant kontraktfor-
hold pligt til at begrænse sit tab. det vil ikke være tilfældet, hvis opgørelsen med en erstat-
ning for salg i samfulde 5 år lægges til grund.
                                               - 18 -
sø- og handelsrettens afgørelse
efter det fremkomne finder rettens sagkyndige dommere, at 3 be ophævede kontrakten
uden at have udfoldet sådanne bestræbelser på at opnå en enighed om en konkurrencedyg-
tig pris, som ltl efter bestemmelserne i parternes kontrakt og sædvanlig praksis i forret-
ningsmæssige forhold med rette kunne forvente. den juridiske dommer har tilsluttet sig
denne vurdering.
retten finder endvidere, at det påhviler 3 be at bevise, at ltl ikke kunne levere til en kon-
kurrencedygtig pris. dette bevis er ikke ført og retten finder derfor at måtte give ltl med-
hold i, at 3 be er erstatningsansvarlig for uberettiget at have ophævet parternes samhandels-
kontrakt.
for så vidt angår udmålingen af erstatningen har ltl vedstået, at kravet som opgjort inde-
holder mindre faktuelle fejl. hovedspørgsmålet ved udmålingen er imidlertid hvilke forud-
sætninger, der kan lægges til grund ved vurderingen af det fremtidige salg af tøris. disse
vurderinger er forbundet med betydelig usikkerhed. ud fra et samlet skøn over det opgjorte
dækningsbidrag samt de anslåede mængder solgt tøris fastsætter retten skønsmæssigt er-
statningen til 400.000 kr.
3 be skal herefter betale sagens omkostninger med 9.900 kr. til dækning af retsafgift efter sa-
gens resultat samt 30.000 til dækning af udgift til advokat.
                                      thi kendes for ret:
3 be ab skal inden 14 dage betale 400.000 kr. til ltl dry ice aps med tillæg af procesrente
fra 7. december 2009 samt sagens omkostninger med 39.900 kr. sagsomkostningsbeløbet for-
rentes efter renteloven § 8a.
aksel gybel                               henrik rothe                     thorkild juul jensen
                - 19 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                               udskrift
                                                    af
                             sø- & handelsrettens dombog
                                              ____________
                                           afsagt den 27. september 2002
sag: h 271/98                             induperm a/s
                                          (advokat lars stuckert)
                                          mod
                                          c.a. danaid aps
                                          (advokat christian molt wengel (prøve))
                                                dom
c.a. danaid aps (i det følgende: danaid) købte i foråret 1996 et antal transformatorer af induperm
a/s (i det følgende: induperm). transformatorerne skulle indgå i danaids levering af konstant-
strømsregulatorer (i det følgende også kaldet ccr´s, constant current regulators eller bare
regulatorer) til thorn lighting clk limited, hong kong (i det følgende: thorn), der skulle bruge
disse til et landingslysanlæg til en lufthavn i hong kong.
      sagen angår spørgsmålet, om der var mangler ved transformatorerne.
aftalen
ved telefax af 31. januar 1996 sendte danaid induperm en ”transformer forespørgsel” på ”33 stk
type 1 og 41 stk type 2, se vedlagte typeblade.” typebladene er tekniske tegninger med titlen
                                                      - 2 -
”standard output transformer”. type 1 er en 10 kva [kilo volt ampere] transfor-
mator, medens type 2 er en 20 kva transformator.
       det fremgik af forespørgslen, at ”[f]ør eventuel endelig ordre kan placeres, skal 1 stk. type 2
leveres for test i uge 9, start.” endvidere fremgik det, at der skulle foretages nærmere specificerede
tests af hver enkelt transformator, som skulle leveres med certifikat for testenes udførsel.
       induperm afgav den 8. og den 12. februar 1996 tilbud på transformatorerne. danaid bekræf-
tede bestillingen telefonisk og ved skrivelse af 15. februar 1996, hvori det bl.a. anføres, at induperm
skulle påtage sig alle direkte og følgeudgifter for udbedring af skader, der kunne henføres til fejl på
transformatorerne, herunder også rejseudgifter til hong kong.
       induperm afgav den 22. februar 1996 i overensstemmelse hermed følgende såkaldt udvidede
garanti:
       ”...
       garantien omfatter:
       … alle direkte- og følgeudgifter for udbedring af skader, der skyldes produktionsfejl på trans-
       formerne, herunder også eventuelle rejseudgifter til hong kong.
       ...”
afprøvninger af transformatorerne
test af en prototype fandt sted den 5. marts 1996, og danaids direktør, christian albertus, påtegne-
de dokumentationen for afprøvningen:
            ”prototypen er kontrolleret og fundet i orden med forbehold for ændring af akustisk støj til
            det bedre”.
det er endvidere påtegnet en kopi af dokumentationen for afprøvningen, at transformatorerne den
13. marts 1996 blev accepteret uden forbehold.
       transformatorerne blev leveret i april måned 1996. efter modtagelsen af transformatorerne
indbyggede danaid hver transformator i en konstantstrømsregulator. danaid foretog en funktions-
test af regulatorerne, kaldet en fat-test (factory test), og der blev efter placering af regulatorerne
på deres bestemmelsessted i hong kong foretaget endnu en funktionstest, en såkaldt sat-test (site
test).
       service technique de la navigation aerienne, frankrig, har den 6. maj 1997 testet en af de
fremstillede 10 kva regulatorer og autoriseret den til brug i frankrig. det fremgår af testen, at
kravene til lynafledning var opfyldt. det er oplyst, at 10 kva og 20 kva transformatorerne er
opbygget på ensartet måde.
                                                       - 3 -
problemer med 20 kva transformatorerne og korrespondance herom
ved telefax af 26. august 1997 gjorde thorn danaid opmærksom på, at regulatorerne hyppigt
”sprang” sikringer.
       danaid sendte den 28. august 1997 konsulent hans peter hansen til hong kong for at
undersøge problemerne. hans peter hansen konkluderede i rapport af 2. september 1997, at pro-
blemerne var alvorlige: ”hovedproblemet er uden tvivl 20 kva transformerne, som bryder
sammen efter rimelig kort tids drift med load.”
       parterne undersøgte på et møde den 24. september 1997 to transformatorer.
       den 30. september 1997 reklamerede danaid til induperm over 20 kva transformatorerne.
samtidig bestilte danaid 12 20 kva transformatorer til erstatning for defekte transformatorer.
       samme dag havde induperm skrevet til danaid og anført, at problemerne efter induperms
opfattelse skyldtes, at transformatorerne havde været lagret i et miljø med ekstrem kulde/varme og
fugtighed med stor saltkoncentration. det blev anført, at erstatningstransformatorerne ville blive
isoleret ekstra. brevet afsluttedes: ”mod yderligere betaling kan man dog give ccr-trafoerne en
ekstra overflade coatning (tropelakering) til beskyttelse mod skrappe miljøer.” danaid bestilte imid-
lertid ikke sådan tropelakering.
       danaid bad force instituttet om at undersøge årsagen til kortslutning i en 20 kva trans-
formator. instituttet udtalte den 13. oktober 1997:
       ”transformeren blev monteret i den nye lufthavn i hongkong til forsyning af landingsbanernes
       landingslys i et særskilt rum nær landingsbanen. transformeren har været monteret i et rum med
       aircondition. p.gr.a. utilstrækkelig strømforsyning har airconditioneringsanlægget ikke altid
       kørt. det betyder, at transformeren i længere tid periodisk er kørt med omgivelsernes temperatur
       og luftfugtigheder på op til 100% relativ luftfugtighed (rh). når så airconditioneringen er slået
       til, er temperatur/luftfugtighed blevet sænket forholdsvist hurtigt.
                 det er oplyst at transformatorerne er leveret til at kunne klare 20-25°c og 60% rh, med
       mulighed for kortvarig højere temperatur og rh. det er dog siden blevet gjort klart, at inter-
       nationale krav på området foreskriver, at udstyret skal kunne klare permanent 100% rh.”
efter at have set force instituttets undersøgelse anførte induperm i en telefax af 14. oktober 1997 til
danaid, at ”[d]et er direkte forkert, at internationale krav foreskriver, at udstyr som ccr-trafoerne
skal kunne klare permanent 100% relativ luftfugtighed.”
       ved telefax af 13. marts 1998 gjorde induperm gældende, at danaid overbelastede transfor-
matorerne ved forkert anvendelse.
       der opstod også fejl i forbindelse med erstatningstransformatorerne. den 25. maj 1998 op-
gjorde danaid det økonomiske mellemværende mellem parterne, idet købesummen for trans-
                                                    - 4 -
formatorerne og erstatningstransformatorerne forlangtes tilbagebetalt sammen med afholdte udgifter
til installation af transformatorerne.
       det er omtvistet mellem parterne, hvorvidt konstantstrømsregulatorerne var tilstrækkeligt
beskyttet mod lyn og andre elektriske udladninger (transientbeskyttelse).
normer efter icao og cenelec
icao (international civil aviation organization) har i aerodrome design manual, part 5, electri-
cal systems, 1983, fastsat følgende normer for regulatorer:
       “...
       3.2.1.5.    operating characteristics of constant-current regulators. constant-current regulators
       supplying power to aerodrome lighting circuits should have the following capabilities:
       ...
       i) operate continuously at full load in ambient temperatures between -40°c and +55°c and
       relative humidity between 10 and 100 per cent and at altitudes up to 2 000 m.”
cenelec (comité européen de normalisation electrotechnique) har i “final draft” af januar 1996
udfærdiget følgende udkast til normer for regulatorer til lufthavnsbelysning:
       “4.2. operating conditions
       the equipment shall be designed to operate sheltered in the following conditions :
       a)                temperature limits: from – 20°c to + 50°c,
       b)                relative humidity of 95 % or less, non-condensing.
       c)                altitude from 0 to 1000 m., ...”
forklaringer
direktør ole lund-hermansen har forklaret, at han er ejer af induperm. han havde kendskab til
danaid, som induperm brugte som underleverandør. han fik forespørgslen på transformatorer efter
en samtale med christian albertus. en forespørgsel om pris på transformatorer ud fra fastlagte
parametre er en helt normal indkøbsprocedure. tegningsmaterialet viste ikke, at der skulle bruges
andet end standardtranformatorer. der blev ikke givet yderligere oplysninger, og induperm spurgte
ikke om, hvad transformatorerne skulle bruges til.
       han vidste ikke, at transformatorerne skulle arbejde under forhold med høj luftfugtighed og
saltkoncentration. da han accepterede vilkåret om udvidet garanti efter tilbudsgivningen, fandt han
ud af, at transformatorerne skulle anvendes til en lufthavn i hong kong. der var tale om et
prestigefyldt lufthavnsbyggeri, og han regnede med, at transformatorerne skulle stå i et teknikrum,
                                                   - 5 -
eventuelt med affugtning. han har ikke kendskab til, hvilket regelsæt der regulerede krav til
materiel til brug for lufthavnen i hong kong.
       der blev lavet en prototype, som christian albertus undersøgte og fandt i orden. det blev
ikke i den forbindelse eller senere under produktionen diskuteret, hvilke normer der gjaldt for
transformatorerne. der blev på alle transformatorer udført en test, og der blev udstedt et certifikat
herfor, som fulgte med transformatorerne. der er endvidere af danaid lavet sat- og fat-tests for
alle regulatorer og ingen af disse tests har vist fejl ved transformatorerne.
       han har ikke oplyst over for skønsmanden, at transformatorerne kun kunne klare 20-25
graders celsius og 60% luftfugtighed. transformatorerne er lavet, så de lever op til de grund-
læggende normer, og transformatorerne ville kunne fungere i et samlet anlæg, som levede op til
icao- og cenelec-normerne. transformatorernes levetid er normalt på 20-30 år.
       induperm køber materialerne fra underleverandører og udfører selv beviklingen af spolerne.
til at vikle store transformatorer bruges faglærte folk. transformatorerne er lavet med kobbertråd,
som er isoleret med lak ved leveringen. derudover lakeres kobbertråden, når den er viklet om jern-
kernen i transformatoren. tråden er viklet helt tæt om jernkernen, så det er ikke muligt at lakere helt
ind imellem trådene.
       det er muligt at give transformatoren en særlig slutlakering, så transformatoren er trope-
behandlet. hvis induperm havde vidst, at transformatorerne skulle bruges i troperne, ville induperm
for en merpris have tilbudt danaid tropelakering, således som man også gjorde med erstatnings-
transformatorerne.
       transformatorerne indgår i konstantstrømsregulatorerne, og det er disse, som skal overholde
normerne i cenelec og icao, ikke de enkelte dele, der indgår heri.
       når anlægget skal kunne klare en luftfugtighed op til 100 %, behøver anlægget eller dets
enkeltkomponenter ikke at kunne klare kondens. kondensen er afgørende for de problemer, der er
opstået med transformatorerne. kondenserede saltdampe må være trængt ned i vindingerne og have
nedbrudt lakeringen på trådene. han er ikke sikker på, at det miljø, som var i hong kong, ligger
inden for icao´s eller cenelec´s normer.
       første levering skete i april 1996, og induperm hørte ikke noget fra danaid om transforma-
torerne, før han fik en henvendelse i september 1997 om, at der var problemer med transforma-
torerne, idet transformatorerne ”sprang” sikringer og trak gnister.
       telefonsamtaler med danaid viste, at transformatorerne blev anvendt forkert, idet de blev
tilkoblet forkert. det kan give 20-30 % højere spænding på udgangene og er en af årsagerne til, at
der opstod fejl på transformatorerne. forkert tilkobling kan bevirke overbelastning.
                                                 - 6 -
       erstatningstransformerne, der blev leveret i efteråret 1997, er ikke fuldstændigt identiske med
de først leverede transformatorer, idet der er sket en forbedring i form af isolering mellem kobber-
lagene efter en diskussion om, hvorvidt de første transformatorer levede op til kravene efter icao.
       den bøjning af tråden, som er sket i den undersøgte erstatningstransformator, er ikke
skarpere, end den må være efter trådens tekniske specifikationer.
       transientbeskyttelse er mere end blot lynafledning. beskyttelsen kan være opsat i forhold til
lamperne som beskyttelse mod lyn, som det er sket på transformatorerne. beskyttelsen kan også
være indsat mellem transformatoren og lysnettet eller som en beskyttelse mod strøm, som
transformatoren selv kan lave.
direktør christian albertus har forklaret, at han er indehaver af danaid, der har samarbejdet med
induperm siden 1980´erne.
       det var meget prestigefyldt, da danaid fik orden på landingslys til den nye landingsbane i
hong kong, og han nævnte for ole lund-hermansen, at transformatorerne skulle bruges hertil.
dette betød, at transformatorerne skulle kunne klare de klimatiske forhold i hong kong.
       cenelec og icao blev nævnt i mundtlige forhandlinger med induperm en uge eller 14 dage,
før han sendte ordren. han og ole lund-hermansen diskuterede specifikt cenelec, og i
forespørgslen brugte han også specifikationer fra cenelec. han nævnte imidlertid ikke icao eller
cenelec direkte i forespørgslen, da han ikke mente, at der var grund hertil. cenelec var da ikke
endeligt vedtaget, men normerne i et udkast kunne bruges. derudover gjaldt reglerne fra icao,
som der ikke var grund til at nævne specifikt, da der er tale om krav, som skal opfyldes i alle
lufthavne.
       det vil nok være teknisk muligt at få ccr´en til at opfylde kravene efter icao, uden at
transformatoren gør det, men prismæssigt vil det ikke være muligt. han kan heller ikke forestille
sig, at induperm troede, at han ville opbygge ccr´en sådan. at der på typebladene, som var vedlagt
forespørgslen, er anført ”standard output transformer”, har at gøre med, at der er tale om den
normale transformatoropbygning.
       selv om transformatorerne blev undersøgt af danaid, og der blev foretaget tests, var det ikke
muligt for danaid at finde fejlene på transformatorerne. mangler i lakken mellem lagene kan ikke
ses, medmindre en transformator klippes op.
       regulatorerne med indbyggede transformatorer stod i afdækkede banestationer, hvor der var
aircondition, men ikke særskilt anlæg til affugtning. han har aldrig set egentlige affugtningsanlæg
anvendt til materiel i lufthavne.
       ccr´erne blev taget i brug den 6. juni 1997. han hørte først om problemerne ved
transformatorerne ved brevet af 26. august 1997 fra thorn om, at sikringerne ”sprang”. danaid
                                                  - 7 -
sendte herefter hans peter hansen til hong kong. så snart han modtog hans peter hansens rapport
om problemerne den 2. september 1997, kontaktede han induperm.
        da der opstod problemer med transformatorerne, opdagedes en begyndende rødmen af trans-
formatorerne som følge af rust. på det tidspunkt var problemerne med transformatorerne så frem-
skredne, at der ikke blev gjort noget ved rusten. rustdannelsen er nu væsentligt kraftigere.
        danaid blev af lufthavnen tvunget til at skifte induperms transformatorer ud. ud af
oprindeligt 40 installerede 20 kva transformatorer var der da 8 tilbage, som stadig fungerede. af
19 leverede erstatningstransformatorer fungerede ca. 10.
ivan kongsfelt har forklaret, at han har været ansat i danaid fra april 1996 til august 1997.
        han var med til at pakke ccr´erne og til at installere dem i hong kong. ved indpakningen
blev ccr´erne indhyllet i plastfolie med fugtabsorberende gel og der blev brugt skumgummi og træ
til at beskytte pakkerne.
        han har udført de foretagne fat-tests på regulatorerne, hvor der ikke var kommentarer
specifikt til transformatorerne.
        han var i hong kong i januar/februar 1997, hvor kinesiske elektrikere var ved at lægge kabler
og montere regulatorerne. regulatorerne stod over kabelgrave dér, hvor de skulle monteres.
        der er transientbeskyttelse på alle de ccr´er, der blev installeret i hong kong.
        han ophørte hos danaid i august 1997.
ernst boye nielsen har bl.a. forklaret, at han til daglig beskæftiger sig med sikkerhed i elektriske
installationer og er direktør i firmaet desitek a/s, som laver lynafledere.
        danaid købte lynafledere hos desitek til at indgå i regulatorerne til beskyttelse af trans-
formatorerne. de kan ikke beskytte 100 % mod lyn, idet der kan være restspændinger og mangle
forbindelse mellem enkelte steldele.
hans peter hansen har forklaret, at han har arbejdet som konsulent for danaid i forbindelse med
sagen.
        han var med til at teste regulatorerne ved en fat-test, hvor transformatorerne blev fuldt
belastet. transientbeskyttelsen blev ikke undersøgt, da beskyttelsen er inaktiv, indtil der kommer en
transient. der er transientbeskyttelse to steder i ccr´en.
        han blev sendt til hong kong i august 1997, da der var fejl på flere af regulatorerne.
regulatorerne ”sprang” sikringer, selv om strømtilslutningen så rigtig ud. fejlen lå i transforma-
torerne. på det tidspunkt var 12-13 af 20 kva transformatorerne i stykker. han er ikke bekendt
med, at der har været problemer med 10 kva transformatorerne. da han så transformatorerne, så de
                                                       - 8 -
rustne ud. han tog to transformatorer tilbage til danmark, hvor han sammen med induperm ved en
undersøgelse den 24. september 1997 fandt et overslag et stykke inde i begge transformatorer.
      i december 1997 var yderligere 7 eller 8 transformatorer gået i stykker, hvorfor halvdelen af
20 kva transformatorerne var ude af drift.
      alle transformatorerne er nu udskiftet til et fransk fabrikat.
jørgen rasmussen har forklaret, at han har været ansat i induperm siden 1983, de sidste 10 år som
leder af teknisk afdeling.
      han har ikke drøftet normer for, hvad transformatorerne skulle kunne klare, med danaid.
danaid havde selv været med til at specificere, hvordan transformatorerne skulle være. induperm
følger icao´s og cenelec´s normer, hvis det er relevant for transformatorernes anvendelse.
      den bøjning af tråden på erstatningstransformatoren, der blev undersøgt af skønsmanden, er
normal.
syn- og skøn
jørgen christian thaysen har som syns- og skønsmand undersøgt en 20 kva transformator (nr.
3068-1) fra den oprindelige leverance og en af erstatningstransformatorerne (nr. 970154-9).
      i skønsmandens besvarelse af skønstemaet den 7. juni 2000 konkluderes om skadesårsagen:
      ”trafo nr. 3068-1
      utilstrækkelig lakering og isolation til de givne forhold. kun punktvis lak mellem tråde samt
      mellem tråde og isolation. årsagen kan muligvis være for svag vacuum under lakeringen.
      mekanisk bevægelse af trådene samt vibrationer i trådene forårsaget af nettets frekvens, giver
      risiko for beskadigelse af trådenes overflade, hvilket er kritisk kombineret med høj luftfugtighed
      og høj saltkoncentration samt høj sekundær spænding. skaden er sket ved overslag mellem 2
      eller flere tråde med efterfølgende gennembrænding af isolationsfolie til næste lag.
      …
      trafo nr. 970154-9
       •    højfrekvente transientspændinger i forbindelse med skarpe bøjninger giver spidser med
            stort energiindhold. da bølgen ikke har kunnet passere bøjningen, sker der smeltning og
            udladning mellem trådene fra første til andet lag.
       •    der har ingen transientbeskyttelse været til at imødegå dette. transienter kan opstå som
            følge af lyn eller ind- eller udkobling af store induktioner.”
om bøjningen udtalte skønsmanden i besvarelse af et tillægsspørgsmål:
                                                      - 9 -
       ”der bør generelt undgås skarpe bøjninger, ... med en transientbeskyttelse ville transienterne
       have mulighed for at blive afledt, inden de når trafoen. jeg vil ikke kalde det håndværkmæssigt
       dårligt udført, men i denne sag uheldigt.”
skønsmanden oplyste endvidere bl.a.:
       ”lakken i tråden vil altid indeholde mikroskopiske huller – pintches – hvor fugt og salt vil
       kunne trænge ind og starte en ødelæggende virkning. derfor er grundig lakering meget
       nødvendig. svingende temperaturforhold – aircondition periodisk ude af drift – vil få den
       saltholdige luft til at kondensere og forstærke den ødelæggende virkning.
       …
       standard trafoer som de undersøgte, der er beregnet for en omgivelsestemperatur på 20-25°c og
       rhm = 65% kan ikke forventes at kunne arbejde under de aktuelle forhold. et velfungerende
       airconditionanlæg kan hjælpe på temperaturen, men typisk ikke på fugtigheden samt luftens
       saltindhold.
       …
       det er korrekt, at trafoerne ikke kan overbelastes, da det er konstantstrømstrafoer.”
syns- og skønsmanden har supplerende forklaret, at han havde fået oplyst, at transformatorerne kan
klare 20-25 graders celsius og en relativ luftfugtighed på 65%, men kan ikke huske, hvorfra han fik
oplysningerne.
       transformatorerne var ikke ”hyldevarer” og er ikke ”standardtransformatorer”. de var nok
egnede til de temperaturer, de blev udsatte for, men luftfugtigheden var større, end de var beregnet
til. endvidere giver havgus og salt i luften risiko for rust, hvis en transformator ikke er beskyttet.
salt har ikke været den direkte årsag til skaden på transformatorerne, men har fremskyndet proces-
sen med korrosion. hvis der ikke havde været et aggressivt miljø med høj luftfugtighed og salt,
ville transformatorerne have holdt i flere år.
       transformatorerne ville kunne fungere acceptabelt i et normalt miljø og kunne være brugt i fx
kastrup eller luxembourg uden problemer.
       han tror ikke, at transformatorerne kan opfylde icao´s og cenelec´s regler, da
transformatorerne ikke kan tåle 100 % luftfugtighed, men transformatorerne ville kunne fungere,
hvis de stod i et teknikrum med aircondition.
       han kan ikke tage stilling til, om reglerne i icao eller cenelec gælder for transformatorerne
eller for hele ccr´en. han ville mene, at hvis et anlæg skal kunne anvendes i op til 100 %
luftfugtighed, skal de dele, der indgår i det, også kunne klare det. det vil dog være muligt at bygge
en skal omkring enheden, men så skal der tages højde for varme og luftindtag.
       han ved ikke, om icao´s normer betyder, at transformatoren ikke må udsættes for
kondensering. transformatoren må i hvert fald ikke dyppes i vand.
                                                  - 10 -
       den transformator, han undersøgte fra den oprindelige leverance, var mindre gennemlakeret
end den anden transformator. der var dog tale om en almindelig håndværksmæssig udførelse.
       lakeringen skal tjene dels som isolering mellem lagene, dels til at fiksere trådene. hvis
trådene ikke er ordentligt fikserede, vil de kunne gnave hul i lakken. den anvendte tråd til spolerne
vil også være lakeret, men disse tråde har fine huller i lakken. da trådene ikke har været ordentligt
fikseret, har trådene vibreret så kraftigt, at det har slidt på lakken. der er opstået huller, hvor tråden
har været udsat for korrosion, og der er derfor sket en kortslutning et stykke inde i transformatoren.
       den anvendte lakeringsmetode, hvor transformatoren varmes op og nedsænkes i lak under
vakuum, er en standardmetode, men processen skulle til tropebrug være foretaget 2-3 gange, og der
skulle være sluttet af med tropelak, som altid bør anvendes, når en transformator skal anvendes i
troperne.
       erstatningstransformatoren er lakeret væsentligt bedre, og han har været i tvivl om skades-
årsagen. det eneste sted, han har fundet problemer i transformatoren, er ved et skarpt knæk på led-
ningen ved udtaget. det er her, kortslutningen er sket. han mener, at det må være en transient, dvs.
et lyn eller en anden højfrekvent spænding, som har været medvirkende til skaden, eventuelt afgivet
fra andet maskineri som fx en generator.
        han har ikke fået oplyst, at der skulle være transientbeskyttelse i ccr´en. efter en fremlagt
tegning skulle ccr´en dog være beskyttet mod lyn. det er ikke muligt at lave 100% transient-
beskyttelse.
påstande
induperm har nedlagt påstand om, at danaid skal betale kr. 242.177,25 med tillæg af sædvanlig
procesrente fra sagens anlæg den 5. november 1998, til betaling sker, subsidiært et mindre beløb.
beløbet udgør summen af fakturerede beløb for levering af transformatorer og erstatnings-
transformatorer. opgørelsen af påstanden er ikke bestridt beløbsmæssigt
       danaid har påstået frifindelse og har nedlagt selvstændig påstand om, at induperm skal betale
kr. 322.329,63 med tillæg af sædvanlig procesrente af kr. 248.247,75 fra indlevering af duplik den
7. marts 2000 og til den 22. maj 2002 samt af kr. 322.329,63 fra den 23. maj 2002, til betaling sker.
danaids påstandsbeløb fremkommer som krav på tilbagebetaling af erlagt købesum for de oprinde-
lige transformatorer og erstatningstransformatorerne samt fragtomkostninger, rejseomkostninger og
egenomkostninger, som bl.a. består af udgifter til christian albertus´ ”egen tid”.
       induperm har påstået frifindelse over for danaids selvstændige påstand.
                                                - 11 -
anbringender:
induperms advokat har gjort gældende, at de leverede transformatorer var kontraktsmæssige.
danaids bestilling indeholder en specifikation af kravene til en standard transformator, og det kan
ikke lægges til grund, at cenelec eller icao blev diskuteret. danaid bad ikke om tropelakering af
transformatorerne. at transformatorerne skulle til hong kong, gav ikke induperm anledning til at
spørge om opbevaring af transformatorerne, da lufthavne søger at skabe et miljø for materiellet, så
det ikke belastes. induperm vidste ikke, at transformatorerne skulle stå udendørs eller bydes forhold
med kondens og salt. danaid burde have specificeret de klimatiske forhold, som transformatorerne
skulle virke under.
      transformatorerne er af almindelig standard og håndværksmæssigt i orden. det er ikke doku-
menteret, at transformatorerne ikke kunne klare høj luftfugtighed, eller at det var luftfugtigheden,
som var årsag til, at transformatorerne ikke kunne fungere.
      hvis kravene efter icao og cenelec gælder for leverancen, skal disse opfyldes af den
samlede ccr, som kan leve op til kravene, uden hvert enkelt element, som indgår i ccr´en,
behøver at gøre dette.
      danaid kontrollerede ikke, om den leverede test-transformator kunne klare de barske
klimatiske forhold, som danaid åbenbart forudsatte, at transformatorerne ville blive udsat for.
danaid har derfor ikke opfyldt sin undersøgelsespligt, jf. købelovens § 51, og har derfor fortabt sin
mulighed for at gøre indsigelse.
      det er ikke dokumenteret, at skaderne på transformatorerne skyldes produktfejl. trans-
formatorerne blev ikke opbevaret og brugt korrekt i hong kong, hvilket er årsagen til, at de gik i
stykker.
      den undersøgte erstatningstransformator gik i stykker på grund af manglende transient-
beskyttelse.
      danaid har opgjort sit tab ud fra en forudsætning om, at handlen er hævet, men danaid har
ikke hævet handlen og kan derfor nu kun kræve erstatning. danaids tabsopgørelse bestrides, og
retten må fastsætte en eventuel erstatning skønsmæssigt. egenomkostninger kan ikke medtages i
opgørelsen.
danaids advokat har gjort gældende, at induperm vidste, at transformatorerne skulle bruges i hong
kongs lufthavn, og dermed var overholdelsen af normerne i cenelec og icao en forudsætning for
handlen mellem sagens parter, som begge er professionelle i branchen. cenelec og icao regulerer
krav til lufthavnsmateriel, og cenelec´s normer var baggrunden for udarbejdelse af tests på trans-
formatorerne. induperms advokat gjorde således i stævningen gældende, at transformatorerne skulle
                                                 - 12 -
leve op til cenelec´s standarder. i dansk ret fastsættes krav til landingslysanlæg til lufthavne
endvidere under hensyntagen til icao’s normer.
       icao og cenelec må forstås således, at også enkeltdelene i ccr´en skal leve op til normerne.
       da transformatorerne efter skønsmandens erklæring og forklaring ikke lever op til icao´s
krav, er transformatorerne mangelfulde.
       transformatorerne var ikke egnede til brug i hong kong, og selv om transformatorerne blev
placeret i rum med aircondition, hjalp dette ikke på fugtigheden og luftens saltindhold. induperm
burde kende til, at transformatorerne skulle kunne klare de klimatiske forhold.
       de oprindeligt leverede transformatorer var dårligt lakerede, hvilket fremskyndede, at de gik i
stykker. det bestrides, at transformatorerne har været fejlopbevaret eller fejltilsluttet.
       ccr´erne var forsynet med en transientbeskyttelse, som var tilstrækkelig effektiv.
       årsagen til, at den undersøgte erstatningstransformator gik i stykker, var den skarpe bøjning
af tråden, som induperm havde foretaget, og det må derfor lægges til grund, at erstatnings-
transformatorerne var mangelfulde.
       danaids test af transformatoren har ikke medført accept af skjulte mangler. danaid kunne
ikke være blevet opmærksom på manglerne tidligere. for at undersøge transformatorerne skulle de
klippes op, hvilket ikke kan kræves efter købelovens § 51 om undersøgelse i forbindelse med
leveringen. der er derfor reklameret rettidigt, efter at danaid blev gjort opmærksom på proble-
merne.
       den afgivne garanti indebærer, at induperm indestår for produktet og dermed har påtaget sig
en objektiv erstatningsforpligtelse. der er dokumenteret, at transformatorerne er behæftede med
produktionsfejl, hvorfor induperm er ansvarlig efter garantien. garantien medfører endvidere, at der
kan kræves erstatning både for direkte tab og for følgeudgifter.
       da transformatorerne var mangelfulde, kan der også kræves erstatning efter købelovens § 43,
stk. 3. danaid har været berettiget til at hæve købet, da transformatorerne var uegnede til brug i
hong kong, og danaid har ved telefax af 25. maj 1998 opgjort sit krav således, at det har stået
induperm klart, at handlen var ophævet.
       da danaid er berettiget til positiv opfyldelsesinteresse, kan udgifterne ved christian albertus´
egen tidsforbrug også kræves erstattet.
 sø- og handelsrettens afgørelse
danaid bad den 31. januar 1996 induperm om tilbud på bl.a. 20 kva transformatorer, som i et
vedlagt typeblad er beskrevet som en standard output transformator. der er ikke i forespørgslen
eller senere foretaget nogen specifikation af kravene til transformatorerne, hvilket da også fremgår
                                                 - 13 -
af danaids telefax af 30. september 1997. der er herunder ikke ved bestillingen angivet særlige
krav om tropebeskyttelse.
      ordren afhang af en test af en prototype. prototypen blev undersøgt og godkendt af danaids
direktør, hvorefter levering fandt sted. de leverede transformatorer svarede efter det oplyste til den
prototype, som danaids direktør godkendte.
      om der er mangler ved det leverede, afhænger af, om varerne på tidspunktet for risikoens
overgang, jf. købelovens § 44, svarede til det, der var bestilt, sml. købelovens § 76, stk. 1, nr. 4. ef-
ter skønsmandens forklaring kunne de bestilte og leverede standardtransformatorer have været
anvendt i kastrup eller luxembourg, og lakeringen af transformatorerne var acceptabel. der burde
endvidere efter skønsmandens forklaring have været bestilt tropebeskyttelse, hvis danaid ikke ville
placere regulatorerne (ccr'erne) og dermed transformatorerne i et særligt teknikrum i hong kong.
      icao's og cenelec's foreskrifter retter sig til indretningen af ccr'en, men stiller ikke
selvstændige krav til enkeltdele, der indgår i ccr'en, herunder cpu'en eller transformatoren. hvis
ccr'en kan fungere under de foreskrevne temperatur- og fugtighedsforhold, f.eks. fordi den
opstilles i et klimarum, er kravene hertil således opfyldt, uanset om f.eks. cpu'en eller
transformatoren isoleret set ikke kan operere under sådanne forhold.
      danaids ccr blev endvidere af service technique de la navigation aerienne kontrolleret og
godkendt til brug i frankrig, som har tiltrådt icao.
      i øvrigt tyder meget på, at korrosion er indtrådt i forbindelse med opbevaring i hong kong
inden idriftsætning.
      retten finder det således ikke bevist, at de leverede varer ikke svarede til det, som danaid
havde bestilt, og som danaid med rimelighed kunne forudsætte.
      også for så vidt angår erstatningsleverancen skal danaid løfte bevisbyrden for, at
transformatorerne ikke var i orden på tidspunktet for risikoovergangen (leveringen). skønsmanden
har undersøgt en beskadiget transformator fra erstatningsleverancen, som havde en skarp bøjning på
en ledning ved transformatorens udgang. skønsmanden skønner, at den opståede skade skyldes et
lynnedslag kombineret med bøjningen og manglende transientbeskyttelse. skønsmanden finder
imidlertid ikke, at den skarpe bøjning er udtryk for håndværksmæssigt dårligt udført arbejde. dana-
id har derfor ikke godtgjort, at den skarpe bøjning kan betragtes som en mangel, især når det efter
skønserklæringen også henstår som usikkert, om der har været tilstrækkeligt transientbeskyttelse.
      retten finder herefter, at der heller ikke er ført bevis for, at erstatningsleverancen var
mangelfuld.
                                             - 14 -
                               thi kendes for ret
c.a. danaid aps skal inden 14 dage efter denne doms afsigelse til induperm a/s betale kr.
242.177,25 med tillæg af procesrente fra den 5. november 1998, til betaling sker, samt kr. 30.000 i
sagsomkostninger og endeligt betale honoraret til syns- og skønsmanden, jørgen chr. thaysen.
rolf malling petersen                               elmer                           allan suhrke
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
              udskriftens rigtighed bekræftes. sø- & handelsrettens kontor, den
                                              p.j.v.