text:
                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 8. maj 2013
sag 242/2011
(2. afdeling)
de danske bilimportører som mandatar for mla-gruppen a/s (tidligere mla a/s)
(advokat carsten lorentzen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 30. juni 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, thomas rørdam, jon stokholm,
hanne schmidt og oliver talevski.
påstande
appellanten, de danske bilimportører som mandatar for mla-gruppen a/s, har gentaget
sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
fokus merchant bank stod for invitationen til arrangementet i oslo. af invitationen fremgår
bl.a.:
       ”thursday 26th of october 2006
       07:30 pm – all night long
       fokus merchant bank has the pleasure in co-operation with bentley
       copenhagen & lamborghini copenhagen to invite you to an evening of
       absolutely delicious experiences in both beverage, gastronomy and entertainment.
                                                - 2 -
       with showing some of the world’s most exclusive and exquisite cars in both design and
       performance: bentley continental gt cabriolet, bentley continental gt coupé, bent-
       ley continental flying spur, lamborghini gallardo spyder, lamborghini gallardo
       coupé, lamborghini murclélago lp640 and in addition some of the classic models
       from both bentley and lamborghini.
       together with the opportunity to explore breitling watches and bulgari jewellery from
       bjerke urmaker and fashion show of furs from studio h. olesen the evening is nothing
       but complete with an intimate concert by briskeby and lise karlsnes.
       zahid ali will be your host for the evening and follow you through our special night
       treatment.
       we hope that you and your partner or a friend would like to and are able to participate
       in the above …
       please be aware that the invitation is exclusive and personal.”
det er oplyst, at invitationen blev sendt til 300 af bankens kunder, og at 98 personer tilmeldte
sig.
de udgifter, som mla kræver fuld fradragsret for vedrørende arrangementet i oslo, udgør
67.064,60 kr. beløbet angår efter mla’s oplysninger primært transport af biler til oslo, frem-
stilling af markedsføringsmateriale, rejseomkostninger til selskabets syv medarbejdere samt
betaling til et eventbureau for den praktiske tilrettelæggelse af salgsfremstødet. udgifterne til
underholdning, bespisning og servering af drikkevarer blev efter det oplyste afholdt af fokus
merchant bank.
af invitationen til arrangementet i københavn fremgår bl.a.:
       ”fredag den 17. november 2006
       kl. 18.00 på banevingen 9
       det er november. det er fredag. det er køligt udenfor. himlen er klar og mørk. aftenen
       er smuk. natten står på lur.
       skydriving by night.
       en eksklusiv og kosmopolitisk oplevelse med præsentation af nogle af husets seneste
       ”himmelvendte” nyheder;
                                                - 3 -
       bentley continental gt cabriolet, lamborghini murclélago lp640, lotus europa s.
       porsche 911 targa og porsche 911 gt3 rs.
       du er velkommen med ledsager til at indtage ovenstående sammen med diverse kulina-
       riske delikatesser og et internationalt udvalg af drikkevarer tilsat caroline henderson &
       band live med det helt nye repertoire ”love or nothin”.
       aftenen slutter, hvor natten starter…”
det er oplyst, at invitationen blev sendt til 1.500 personer, og at knap 300 accepterede invita-
tionen.
de udgifter, som mla kræver fuld fradragsret for vedrørende arrangementet i københavn,
udgør 163.037 kr. beløbet angår efter mla’s oplysninger bl.a. udgifter til fremstilling af
markedsføringsmateriale, tøj, dekorationer, opstilling af borde og stole, bespisning, drikkeva-
rer, musik og betaling til selskabets medarbejdere. mla har for domstolene frafaldet at gøre
gældende, at der er fuld fradragsret med hensyn til kuvert-prisen for buffeten, og har som
følge heraf nedsat sit krav om fuld fradragsret fra 251.577 kr. til 163.037 kr.
retsgrundlaget
i ligningslovens § 8, stk. 1, og § 8 stk. 4 (dagældende ligningslovs § 8, stk. 4, 1. pkt.), hedder
det:
       ”§ 8. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst fradrages udgifter, som i forbin-
       delse med den skattepligtiges erhverv er afholdt til rejser, reklame og lignende med det
       formål at opnå salg af varer og tjenesteydelser i det pågældende og senere indkomstår.
       …
       stk. 4. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst fradrages udgifter til repræsenta-
       tion dog kun med et beløb svarende til 25 pct. af de afholdte udgifter.”
i forarbejderne til ligningslovens § 8, stk. 4, jf. lovforslag nr. l 51, folketingstidende 1985-
86, tillæg a, sp. 1225 ff., hedder det bl.a.:
       ”1. lovens formål.
       …
                                          - 4 -
selv om man med forslaget begrænser fradraget for omkostninger, der efter de gæl-
dende regler er fuldt fradrag for, fordi de anses for driftsomkostninger, er en beskæring
af repræsentationsfradraget forsvarlig, når henses til de betydelige fordele, der generelt
er forbundet med skattereformen. man kan heller ikke se bort fra, at fuld fradragsret for
repræsentationsudgifter i visse tilfælde må antages at medvirke til, at udgifterne, der
grænser tæt op til privatforbrugsudgifter, kommer til at ligge på et højere niveau, end
det er rimeligt og nødvendigt.
…
3. gældende regler.
…
begrebet repræsentation er ikke defineret noget sted i skattelovgivningen. repræsenta-
tionsudgifter kan imidlertid beskrives som udgifter, som en skatteyder afholder for at få
afsluttet forretninger eller for at knytte eller bevare forretningsforbindelser, og de må
være afholdt over for personer, som ikke er knyttet som medarbejdere til erhvervsvirk-
somheden. repræsentation har karakter af opmærksomhed eller kommerciel gæstfrihed
over for forretningsforbindelser.
den kommercielle gæstfrihed antager i mange tilfælde samme former som privat gæst-
frihed. repræsentationsudgifter er således typisk udgifter til måltider, restaurationsbe-
søg, tobaks- og drikkevarer, gaver og opmærksomheder over for forretningsforbindelser
og deres familier, afholdelse af jubilæer, fødselsdage og forretningsindvielser samt end-
videre udgifter til underholdning og fornøjelser og deltagelse f.eks. i rejser, udflugter og
ferieophold.
…
5. forslaget.
…
afgrænsningsproblemer.
…
det er ofte vanskeligt at udsondre repræsentationsudgifter fra andre driftsomkostninger,
som f.eks. udgifter til personalegoder, reklame, rejser og salgsomkostninger i øvrigt.
afgræsningen over for disse udgifter har ikke hidtil haft den store betydning for opgø-
relsen af den skattepligtige indkomst, da der har været fuld fradragsret uanset hvilken
driftsomkostning, der var tale om. under den nye ordning vil denne afgrænsning imid-
lertid få afgørende betydning, og den vil derfor blive nærmere omtalt i det følgende.
…
reklameudgifter og gaver.
adgangen til at fradrage udgifter til reklame berøres ikke af det foreliggende lovforslag.
repræsentationsudgifter må derfor afgrænses i forhold til reklameudgifter.
i modsætning til repræsentationsudgifter er det karakteristisk for reklameudgifter, at de
normalt afholdes over for en ubestemt kreds af kunder eller potentielle kunder. rekla-
meudgifter tager endvidere sigte på at opretholde en virksomheds almindelige om-
dømme eller fremme dens interesser ved at gøre den kendt og fordelagtigt bemærket.
                                                 - 5 -
       der foreligger et særligt problem i relation til gaver og opmærksomheder. er et firma-
       mærke eller firmanavn påført en gavegenstand, vil udgifterne i almindelighed kunne
       betragtes som reklameudgifter, såfremt det drejer sig om gaver, der i reklameøjemed er
       fremstillet i et større antal eksemplarer, og som ikke er særligt kostbare. som eksempel
       herpå kan nævnes askebægre, papirknive, kuglepenne, kalendere, parkeringsskiver,
       tændstikæsker osv. med påtrykt firmanavn. det er tanken, at sådanne genstande altid
       skal anses for reklameartikler, hvis indkøbsprisen eller fremstillingsprisen ikke oversti-
       ger 100 kr. excl. moms.
       herudover vil gaver og opmærksomheder over for forretningsforbindelser og deres fa-
       milier skulle henføres til repræsentationsudgifter, forudsat at udgifterne har den for-
       nødne tilknytning til virksomhedens drift.
       bidrag, som i reklameøjemed ydes til lotterier o.lign., samt sponsorers bidrag til sports-
       folk, sportsklubber, kulturelle og lignende formål, skal fortsat anses for reklameudgifter,
       når virksomhederne opnår en hertil svarende ret til reklame for deres navn eller firma-
       mærke.
       udgifter, som en virksomhed afholder i anledning af virksomhedens jubilæum, indvi-
       else eller lignende, vil som anført normalt være fuldt fradragsberettigede, når udgifterne
       afholdes over for personalet. i det omfang der inviteres forretningsforbindelser til at
       deltage i et traktement i en sådan anledning, vil denne del af udgifterne til bespisning og
       underholdning m.v. normalt være at anse som repræsentationsudgifter. arrangementet
       kan dog have en sådan karakter, at der er tale om reklameudgifter. dette vil være tilfæl-
       det, hvor der åbnes adgang for offentligheden eller for en større og ubestemt kreds af
       personer. i så fald vil udgifter til mindre servering, der ikke har karakter af bespisning,
       kunne betragtes som fuldt fradragsberettigede reklameudgifter. endvidere vil udgifter til
       genstande af ubetydelig værdi, som uddeles til gæster og kunder, kunne anses som re-
       klameudgifter, selv om disse reklameartikler ikke er forsynet med firmamærke eller
       firmanavn. på samme måde vil udgifter til mindre traktementer, der afholdes i forbin-
       delse med messer og udstillinger eller pressemøder, hvor der er åben adgang for pressen
       og andre interesserede, kunne betragtes som reklameudgifter.
       …
       sammenkomster med blandet deltagelse.
       som nævnt er udgifter til personalearrangementer normalt fuldt fradragsberettigede. i
       det omfang der deltager forretningsforbindelser i sådanne arrangementer, vil en for-
       holdsmæssig del af udgifterne skulle henføres til repræsentationsudgifter.
       i en sammenkomst, som en virksomhed arrangerer for forretningsforbindelser, deltager
       ofte også medarbejdere fra virksomheden. til sådanne repræsentationssammenkomster
       anses udgifterne som helhed for afholdt over for forretningsforbindelserne, således at
       alle udgifterne skal henføres til repræsentationsudgifter.”
højesterets begrundelse og resultat
mla a/s (nu mla-gruppen a/s), der driver forretning med salg af nye og brugte luksusbi-
ler, deltog i 2006 i to arrangementer, et i oslo og et i københavn. sagen angår, om mla har
fuld fradragsret for en række udgifter, som selskabet har afholdt i forbindelse med de to ar-
rangementer, eller om selskabet alene har begrænset fradragsret på 25 %. mla ønsker fuld
                                                - 6 -
fradragsret i henhold til ligningslovens § 8, stk. 1, med henvisning til, at der er tale om rekla-
meudgifter. skattemyndighederne har alene godkendt fradrag for de nævnte udgifter med 25
% med henvisning til, at der er tale om udgifter til repræsentation, jf. ligningslovens § 8, stk. 4
(dagældende ligningslovs § 8, stk. 4, 1. pkt.).
det fremgår af forarbejderne til ligningslovens § 8, stk. 4, at repræsentation har karakter af
opmærksomhed eller kommerciel gæstfrihed over for forretningsforbindelser, og at repræ-
sentationsudgifter typisk er udgifter til bl.a. måltider, drikkevarer, underholdning og fornøjel-
ser. ved bedømmelsen af, om udgifter af den nævnte art kan fradrages fuldt ud som reklame-
udgifter eller begrænset som repræsentationsudgifter, skal der efter forarbejderne bl.a. lægges
vægt på, at reklameudgifter normalt afholdes over for en ubestemt kreds af kunder eller po-
tentielle kunder.
arrangementet i oslo blev afholdt af fokus merchant bank i samarbejde med mla. såvel
ved dette arrangement som ved arrangementet i københavn var der underholdning, bespisning
og servering af drikkevarer. det var efter det oplyste fokus merchant bank, der afholdt disse
udgifter vedrørende arrangementet i oslo. begge arrangementer var afgrænset til en bestemt
kreds af personer og adskilte sig derved fra det, som efter forarbejderne er typisk for reklame.
på denne baggrund havde hvert af arrangementerne samlet set efter højesterets opfattelse ka-
rakter af kommerciel gæstfrihed som beskrevet i forarbejderne til ligningslovens § 8, stk. 4.
for så vidt angår arrangementet i oslo, gælder dette, selv om arrangementet var for en ind-
budt del af fokus merchant banks kunder, som banken havde udvalgt. herefter og af de
grunde, landsretten har anført vedrørende spørgsmålet om effektiv markedsføring og mla’s
forpligtelser over for lamborghini, tiltræder højesteret, at de udgifter, som mla har afholdt i
forbindelse med arrangementerne, må anses for repræsentationsudgifter med begrænset fra-
dragsret, jf. ligningslovens § 8, stk. 4 (dagældende ligningslovs § 8, stk. 4, 1. pkt.).
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
                                               - 7 -
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal de danske bilimportører som mandatar for mla-
gruppen a/s betale 30.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- lc
                                         udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 17. maj 2013
v-96-11
                                   lego juris a/s
                                   (advokat sture rygaard)
                                   mod
                                   1) plastic factory cobi s.a.
                                   2) cobi-klodser.dk v/ frank sørensen
                                   3) cobi-klodser.dk v/ lisbeth saxil
                                   (for alle advokat claus barrett christiansen)
indledning
denne sag angår spørgsmålet om, hvorvidt de sagsøgte, plastic factory cobi s.a. (herefter
cobi) og cobi-klodser.dk v/ frank sørensen og lisbeth saxil (herefter cobi-klodser), ved
markedsføring, salg m.v. af visse cobi legetøjsprodukter i danmark krænker lego koncer-
nens rettigheder i henhold til ophavsretsloven, markedsføringsloven og varemærkeloven.
påstande
                                                -2-
lego juris a/s har nedlagt følgende påstande:
1. de sagsøgte skal anerkende, at markedsføringen i danmark af produkter indeholdende
   efterligninger af lego minifigurer, som gengivet på bilag 20 og 28 er i strid med god
   markedsføringsskik i henhold til markedsføringslovens § 1.
2. de sagsøgte skal anerkende, at markedsføringen i danmark af produkter, som har sam-
   me ydre form (nøgen), som cobi figurerne gengivet på bilag 20 eller 28, uanset deres
   farve, hår, dekoration og påtryk, er i strid med god markedsføringsskik i henhold til
   markedsføringslovens § 1.
3. de sagsøgte forbydes i danmark at udbyde til salg, markedsføre, eller oplagre med dette
   formål, importere eller eksportere produkter, som indeholder eller på emballagen gengi-
   ver efterligninger af lego minifigurer, som gengivet på bilag 20 eller 28.
4. de sagsøgte forbydes i danmark at udbyde til salg, markedsføre, eller oplagre med dette
   formål, importere eller eksportere produkter, som indeholder eller på emballagen gengi-
   ver figurer, som har samme ydre form (nøgen), som cobi figurerne gengivet på bilag 20
   eller 28, uanset deres farve, hår, dekoration og påtryk.
5. de sagsøgte pålægges at give oplysning om mængden af varer omfattet af påstand 1-4,
   som er udbudt til salg, markedsført eller oplagret med dette formål, af de sagsøgte i
   danmark, herunder oplysning om omfanget af cobis salg til cobi-klodsers køb fra berg-
   sala enigma a/s, og den pris, der er henholdsvis opnået af cobi og givet henholdsvis
   opnået af cobi-klodser for disse varer.
6.  de sagsøgte skal anerkende at være erstatningsansvarlige over for lego for markedsfø-
   ringen og salget i danmark af produkter, som indeholder eller på emballagen gengiver
   efterligninger af lego minifigurer, som omhandlet af påstand 1-4.
7.  de sagsøgte skal fjerne og tilintetgøre produkterne omfattet af påstand 1-4 fra handelen.
de sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
parterne
lego juris a/s håndhæver lego koncernens rettigheder og er indehaver af lego koncer-
nens varemærkerettigheder.
                                              -3-
      lego koncernen er verdens tredjestørste legetøjsproducent og den største indenfor
konstruktionslegetøj. koncernens produkter sælges i 130 lande verden over, og der beskæfti-
ges ca. 10.000 mennesker globalt i lego koncernen.
      i 1950’erne lancerede lego koncernen byggesætsystemet, og i 1958 fik lego klodsen
det koblingssystem, som man kender i dag. legos byggesætprodukter sælges i dag i en
række forskellige produktserier, som f.eks. technic og belville. i 1968 åbnede den første
legoland park i billund. siden er der åbnet legoland parker i england, usa og tyskland.
cobi er en polsk legetøjsproducent. ifølge oplysningerne på hjemmesiden www.cobi.pl er
cobi den største byggeklodsproducent i østeuropa. cobis produkter produceres ifølge
hjemmesiden kun i cobi koncernen.
      cobi-klodser ejes personligt af frank sørensen og lisbeth saxil. de driver webshoppen
www.cobi-klodser.dk, som ejes af frank sørensen.
lego minifiguren
i 1974 blev den første lego figur lanceret. denne figur, som gik forud for lego minifigu-
ren, var sammensat af klodser, og kun dens hoved og arme kunne bevæges. i 1978 blev de to
første lego minifigurer, lego sygeplejersken og lego politimanden, sendt på markedet.
et eksempel på lego minifigurerne ses nedenfor:
bilag 28 (lignende lego minifigur ses i bilag 20)
                                                 -4-
til illustration af lego minifigurens frembringelse og udvikling har lego fremlagt ”the
origins of the lego minifigure”. det fremgår heraf, at lego minifiguren blev udviklet af
jens nygård knudsen, som måtte producere mere end 50 prototyper, før han nåede til de-
signet af lego minifiguren. da minifiguren blev lanceret, måtte den kun have et gult ansigt
med neutrale ansigtstræk. med lanceringen af lego piraterne i 1989 begyndte minifigurer-
nes ansigter at skifte udtryk til ond eller god, glad eller sur.
       lego minifiguren, som er præcis 4 klodser høj, er i sin grundform og dimensioner
uændret siden 1978.
       i 1997 blev det første lego computerspil lanceret, og siden er der kommet andre com-
puterspil til, herunder bl.a. lego star wars, lego indiana jones og lego harry potter.
       i 1999 lancerede lego koncernen for første gang licensprodukter som lego star
wars og senere kom en række andre licensprodukter til. lego minifiguren kom til at op-
træde i konkrete roller i disse byggesæt.
       til illustration af lego minifigurens velkendthed som kendetegn for lego koncernen
har lego fremlagt avisartikler med eksempler på tredjemandsbrug af lego minifiguren
som illustration ved omtale af lego koncernen.
       bogen,”standing small, a celebration of 30 years of the lego minifigure” er skrevet i
fællesskab mellem folk fra lego koncernen og dk publishing. bogen illustrerer en række
lego minifigurer, herunder lego spaceman fra 1979, lego pirates fra 1989 og lego
batman fra 2008, og 27 forskellige lego serier.
       lego minifiguren blev med lego koncernens samtykke i 1993 anvendt i en kampag-
ne for fns højkommissariat for flygtninge vedrørende støtte til flygtninge og afstandtagen
fra racisme. kampagnen blev udsendt på en række sprog, herunder engelsk, fransk, spansk
og tysk.
       af legos årsrapport 2003 fremgår blandt andet, at lego i 1993 indtog en 6. plads
over verdens mest kendte varemærker. lego minifiguren er i rapporten omtalt som ”a
technical wonder”. endvidere nævnes, at de to første af lego’s minifigur mars rovers den
10. juni 2003 af nasa blev sendt en tur til mars. legos omsætning i 2003 var 8,4 mia. kr. i
2012 var omsætningen efter det oplyste 23,4 mia. kr.
                                                 -5-
      til illustration af lego koncernens brug af lego minifiguren har lego fremlagt
brochurer, plakater, brevpapir, bannere og udskrift af hjemmesiden www.lego.com, hvor
lego minifiguren er anvendt.
      af ”virksomhedsprofil – en introduktion til lego koncernen 2010” fremgår blandt
andet, at der over årene er produceret over 4 mia. figurer, og dermed er minifiguren verdens
mest udbredte folkeslag. lego produkter kan købes i over 130 lande, og børn verden over
bruger 5 mia. timer hvert år på at lege med lego klodser. om brug af lego varemærket
fremgår, at første gang lego varemærket ses, skal det ledsages af registreringssymbolet ®.
      til støtte for de sagsøgtes anbringende om, at lego ikke selv er ophavsmand til di-
mensionerne på lego klodsen, har cobi fremlagt et amerikansk patent fra 1950 og et tysk
patent fra 1954. lego har bestridt relevansen af disse patenter, idet de ikke indeholder di-
mensioner, og idet lego ikke har indsigelser mod kompatibilitet med lego systemet.
      som dokumentation for, at lego minifigurens enkeltdele anvendes i forbindelse med
legos andre produktserier og har andre anvendelsesformål, har cobi fremlagt lego tog-
sæt benævnt ”thatcher perkins” fra 1976 og et lego byggesæt fra 1978 benævnt ”family
room”, hvor lego hovedet anvendes som krus. dernæst anvendes lego hovedet som
akvarium og vase i forbindelse med belville-serien.
      til støtte for, at enkeltdelene, som indgår i cobis minifigur, også anvendes som en al-
mindelig byggeklods, har cobi fremvist eksempler på byggesæt, hvor benelementet anven-
des som byggeklods til en bil og til et skib. dernæst er der vist eksempel på, at hånden har en
anden anvendelsesmulighed.
legos patent- og varemærkeregistreringer
med virkning fra 29. august 1977 fik lego a/s registreret dansk patent dk 140 394 omfat-
tende en legestøjfigur, den såkaldte lego minifigur. som opfindere er angivet gotfred kirk
christiansen og jens nygaard knudsen. patentkravet er angivet således:
      ”legetøjsfigur med koblingsorganer til figurens sammenbygning med til et legetøjsbyg-
      gesæt hørende byggeelementer med koblingstappe, hvoraf fire nabotappe tilsammen
      danner et kvadrat, og som består af en overpart med et hoved og en krop med et par ar-
      me og af en underpart med et par indbyrdes drejelige benelementer, som på undersiden
      har til byggeelementernes koblingstappe svarende til koblingshuller, k e n d e t e g n e t
                                                    -6-
      ved, at bagsiden (læggen) af hvert benelement danner en i det væsentlige plan og rektan-
      gulær flade, hvor der er udformet to til byggesættets koblingstappe passende koblings-
      huller, der er således beliggende, at de, når benelementernes bagsider flugter med hinan-
      den, danner et kvadrat med samme modul som et af fire nabotappe på byggesættets ele-
      menter dannet kvadrat.”
lego fik en tilsvarende tysk og amerikansk patentregistrering med samme prioritet og
samme opfinder, dog med nogle enkelte forskelle i patentkravene.
      den 1. april 1996 ansøgte lego koncernen om registrering af lego minifiguren som
3d ef varemærke. varemærket, som ses nedenfor, blev registreret den 18. april 2000 (ctm
nr. 50450) i bl.a. klasse 28 for legetøj:
best-lock (europe) ltd. har den 17. oktober 2011 indgivet anmodning om ophævelse, og sa-
gen verserer fortsat.
som eksempler på andre figurer, som nyder beskyttelse som varemærke i klasse 28 har le-
go fremlagt 2d eu varemærke 686 527 (smølfen), 2 d eu varemærke 5 824 255 (barbie), 2d
eu varemærke 5 889 142 (super mario), 2d eu varemærke 6662571 (hello kitty) og 3d eu
varemærke 778306 (playmobil figur).
cobi figuren
                                               -7-
cobi producerer og sælger flere forskellige legetøjsfigurer, herunder en cobi mini doctor
figur og en cobi ”dr. who” figur, som lego ikke gør gældende udgør en krænkelse. cobi
figuren, som ifølge lego udgør en krænkelse ses nedenfor:
bilag 28 (lignende cobi minifigur ses i bilag 20)
som dokumentation for, at cobi har markedsført og solgt sine figurer i danmark siden 2009,
har cobi fremlagt fakturaer udstedt i 2009 til bergsala enigma.
sagens forløb:
den 23. juni 2011 rettede legos advokat, sture rygaard, henvendelse til indehaveren af
hjemmesiden www.cobi-klodser.dk, frank sørensen, og krævede, at denne ophørte med im-
port, markedsføring og salg af cobi produkter, som indeholdt cobi minifiguren samt op-
hørte med at benytte denne figur i sin markedsføring.
      den 26. juni 2011 svarede frank sørensen, at han udelukkende drev en webshop, og at
de købte cobi produkterne hos bergsala enigma i københavn.
      den 13. juli 2011 rettede advokat sture rygaard en tilsvarende henvendelse til bergsala
enigma, som den 15. august 2011 meddelte, at de var ophørt med import, markedsføring og
salg af cobi produkter.
      ved brev af 22. august 2011 rettede cobis polske advokat henvendelse til advokat stu-
re rygaard og krævede, at lego tilbagekaldte kravene stillet i brevet af 13. juli 2011 til berg-
sala enigma a/s.
                                              -8-
      lego fastholdt deres position i brev af 29. august 2011.
      den 24. februar 2010 bragte politiken en række artikler med overskrifterne ”lego tru-
er legetøjsbutikker”, ” lego kan og vil ikke udelukke konkurrenter” og ”lego udfordres af
polske kopiklodser”.
      den 25. november 2011 nedlagde en polsk domstol fogedforbud mod lego på vegne
af cobi. domstolen fastslog, at lego ikke er berettiget til at rette henvendelse til virksom-
heder, der markedsfører og sælger cobi figurer.
andre figurer kompatible med lego klodser
retten har under sagen fået forevist en række andre figurer, som er kompatible med lego
klodser, men som har et andet udseende end lego minifiguren, og som lego derfor ikke
gør gældende krænker lego minifiguren. retten har bl.a. fået forevist cobis egen mini
doctor figur, cobis ”doctor who”, en kre-o figur, en mega blok figur og legos egen le-
go friends figur. dernæst er det over for retten illustreret i, hvilket omfang disse figurer er
kompatible med lego. ”doctor who” og lego friends figuren kan eksempelvis stå, men
ikke sidde. cobis mini doctor figur kan stå, men ikke sidde, men den er kompatibel med ek-
sempelvis lego hjelme og rygudstyr. kre-o figuren, som ses nedenfor kan stå, sidde, her-
under også i lego køretøjer, ligesom den er kompatibel med lego udstyr:
                                                 -9-
syn og skøn
under sagen har industriel designer christian bjørn og civilingeniør claus elmeros været
udmeldt som skønsmænd.
af christian bjørns skønserklæring fremgår følgende:
     ”besvarelse af sagsøgers skønstema:
     ad lego minifiguren
     spørgsmål 1-6 om lego minifiguren bedes besvaret for så vidt angår udformningen af de på
     bilag 7 (standing small, dorling kindersley, 2009), side 7, 10, 11, 16 og 44 gengivne
     lego minifigurer benævnt "doctor 1978", "policeman 1978", "spaceman 1979" og "townsper-
     son 1980", hvor årstallet angiver året for første markedsføring af disse. i alle spørgsmål skal
     ”udformning” forstås som den ydre form (nøgen) – altså uafhængig af farve og påtryk.
     spørgsmål 1
     er der fælles genkendelige træk ved udformningen af "doctor 1978", "policeman
     1978", "spaceman 1979" og "townsperson 1980" gengivet i bilag 7 [uddrag af bog:
     standing small …+?
     svar:
     den nøgne grundfigurer, der danner basis for figurerne ”doctor 1978”, ”policeman
     1978”, ”spaceman 1979”, og ”townsperson 1980”, er sammensat af en række ens
     elementer, som gør figurerne genkendelige.
    figurerne er ikke direkte efterligninger af den menneskelige krop.
    hovedet er stort. hovedets form udgøres af en cylinder me d afrundede afslutnin-
     ger.
    hovedet er forsynet med en knop, som passer ind i lego-systemet, og som mulig-
     gør, at man kan forsyne figuren med en række forskellige hovedb eklædninger.
    halsen er kort og tyk.
    overkroppen udgøres af en trapezagtig formfigur med en flad for- og bagside.
    benene er korte, og armene er korte og forsynet med et knæk mellem over - og un-
     derarm.
    derudover er figurerne forsynet med en formgeometri i fødder og hænder, der m u-
     liggør kompatibilitet med lego-klodser.
     det kan konkluderes, at lego minifigurerne har deres helt eget særpræg, idet de
     benyttede formelementer ud fra en helhedsvurdering skaber en grundfigur, der
     fremstår med en meget karakteristisk fremtoning.
     de er ikke efterligninger af den menneskelige krop, men skaber sit helt eget uni-
     vers.
     spørgsmål 2
                                             - 10 -
er det sandsynligt, at udformningen af disse lego minifigurer kunne være frem-
bragt af to ophavsmænd uafhængigt af hinanden?
svar:
antallet af komponenter, som den enkelte grundfigur består af, er så stort, at det
må anses for usandsynligt, at to forskellige ophavsmænd uafhængigt af hinanden
kan have frembragt de omtalte lego minifigurer med så mange ens elementer.
spørgsmål 3
er det muligt at udforme figurer, der er kompatible (kan sammensættes) med lego
klodser, men hvis udformning adskiller sig fra disse figurers?
svar:
imellem de områder, der skaber kompatibilitet (fødder, hænder og hovedknop),
findes et område, som kan udformes på mange forskellige måder.
det betyder, at der er rig mulighed for at udforme figurer med en fromtoni ng, der
adskiller sig fra de i bilag 7 viste figurer.
som eksempel på dette findes i cobi’s eget produktsortiment figurer, som er kom-
patible med lego-systemet, men som har en væsentlig anden fremtoning (jf. bilag
11)[eksempler på minifigurer med væsentligt anderledes udseende end lego mi-
nifiguren].
derudover findes en frembringelse fra firmaet kre-o (jf. bilag 23a), som ligeledes
har en anden fremtoning, men er kompatibel med lego-systemet.
spørgsmål 4
har de nævnte lego minifigurer ligheder, og i givet fald hvilke, med tidligere ek-
sisterende figurer?
svar:
skønsmanden er ikke bekendt med andre tidligere figurer end dem, der er afbill e-
det i bilag 27*”the origins of the lego minifigure”+.
de første lego minifigurer blev markedsført i 1974.
de var svaret på et ønske om at bringe det menneskelige element ind i lego-
systemet. disse figurer blev forløberen for de figurer, som denne sag omhandler.
ifølge bilag 27 og det billedmateriale, det indeholder, har disse figurer ikke ligheder
med de i denne sag omhandlende figurer.
de lego minifigurer, som er vist i bilag 27, og som blev markedsført i 1974, har,
hvad angår opbygning og udformning af kroppen, langt større lighed med den
menneskelige krop og har ikke fundet deres eget univers.
spørgsmål 5:
er de nævnte lego minifigurer frembragt ved en original, personlig og selvstæn-
dig skabende indsats?
svar:
ja. designeren jens nygård knudsen modificerede i 1975 den første lego-familie,
som blev skabt i 1974.
i 1978 førte arbejdet med ca. 50 prototyper til en beslu tning om at vælge den model,
som sagen omhandler.
                                           - 11 -
det betyder, at jens nygård knudsen gennem et stort designarbejde har valgt den
omhandlede figur, og at figuren er et udtryk for en original, personlig og selvstæ n-
dig skabende indsats.
det betyder også, at kravet om kompatibilitet ikke har været nogen hindring for en
række valg omkring form og komposition af figurens design og formgivning.
spørgsmål 6
er de nævnte lego minifigurer fra bilag 7 præget af ophavsmandens valg?
svar:
figurerne er en kombination af en funktionalitet, der muliggør en kompatibilitet
med lego-klodser, og det kreative valg i udformningen af selve grundfiguren. det
betyder, at der mellem de definerede funktionalistiske områder (fødder, hænder,
hoved samt kroppens dimensionering) findes en række muligheder for at udforme
figuren og give den det udtryk, man ønsker.
den frembragte figur fremstår som en karakteristisk, selvstændig komposition, som
tegner sit helt eget univers.
spørgsmål 7
lego minifigurer er efterfølgende blevet markedsført med forskelligt tøj, udstyr og
ansigtsudtryk trykt på minifiguren. en del af disse lego minifigurer fremgår af bi-
lag 7 med årstallet for første markedsføring anført. lego minifigurer er ligeledes
gengivet i en række elektroniske spil, og eksempler herpå fremgår af filen i bilag 24.
to- og tredimensionale gengivelser af lego minifigurer er endvidere blevet an-
vendt på forskellige produkter, og eksempler herpå er gengivet i bilag 25. skøn s-
manden bedes gennemgå disse bilag og svare på, hvorvidt lego minifigurerne i
disse 3 bilag har en udformning med fælles genkendelige træk og formmæssigt d e-
sign?
svar:
de under svaret til spørgsmål 1 nævnte karakteristika er at genfinde i de figurer,
som vi finder i bilag 7, bilag 24 [elektroniske spil hvori minifiguren indgår] og bilag
25 [eksempler på produkter som bruger lego minifiguren].
styrken ved lego minifigurerne er, at der, selvom de bliver brugt i forskellige
sammenhænge og medier, er opbygget en stærk identitet omkring grundfiguren, s å-
ledes at den er let at genkende i vidt forskellige situationer.
designere taler om at udarbejde samlede koncepter, der muliggør, at produkter
med forskellig funktionalitet kommer til at indgå i en samlet familie.
det betyder, at man opbygger et produkts identitet ved at sammenstille forskellige
materialer, former, samlinger og farver på en sådan måde, at de kommer til at indgå
i en samlet identitet.
selv om man ændrer en af de komponenter, der indgår i helheden, vil den overor d-
nede identitet kunne fastholdes.
netop dette gør sig gældende for lego minifigurerne.
spørgsmål 8
må lego minifigurerne i bilag 7 (undtagen ”doctor 1978”, ”policeman 1978”,
”spaceman 1979” og ”townsperson 1980”), bilag 24 og 25 efter skønsmandens o p-
fattelse anses at have en udformning med samme fælles genkendel ige træk og
formmæssige design som lego minifigurerne "spaceman 1979", "doctor 1978" og
"policeman 1978" og "townsperson 1980" på bilag 7?
                                             - 12 -
  svar:
  lego minifigurens grundfigur har et så stærkt og unikt udtryk, at den kan genkendes i
  en række forskellige medier.
  lego minifigurerne i bilag 7 (undtagen ”doctor 1978”, ”policeman 1978”, ”space-
  man 1979” og ”townsperson 1980”) og bilag 24 og 25 har pga. grundfigurens kara k-
  teristika (nævnt under svaret til spørgsmål 1) fælles genkendelige træk med lego
  minifigurerne "spaceman 1979", "doctor 1978" og "policeman 1978" og "townspe r-
  son 1980" vist i bilag 7.
  herudover tegner figurens opbygning og den måde, de forskellige elementer er sammen-
  sat på, en identitet, som brænder igennem.
  spørgsmål 9
  spiller ikke-funktionelle elementer, såsom dekorative eller kreative elementer, en
  vigtig rolle for udformningen af lego minifiguren?
  svar:
  lego minifiguren er opbygget af en række formelementer, som ikke er funktion s-
  bestemte.
  hovedet er en afrundet cylinder.
  overkroppen er en trapezform med en flad for- og bagside.
  den har to ben, der kan bevæges uafhængigt af hinanden (modsat de første lego
  figurer fra 1974).
  armene er bøjede.
  da disse elementer ikke er funktionsbestemte, kan de bearbejdes ud fra kreative og
  dekorative ønsker.
  ad cobi figuren
  spørgsmål 12:
  hvilke ligheder og forskelle har cobi figurerne på bilag 20 [eksempler på cobi fi-
  gurer, som anses for krænkende] og 28 [figurer udleveret skønsmanden] i forhold
  til tidligere eksisterende figurer, herunder lego minifigurer?
  svar:
  skønsmanden har oplistet ligheder og forskelle på cobi figurerne vist i bilag 20 og
  28 i forhold til lego minifigurerne. tidligere eksisterende figurer (jf. bilag 27) har
  ingen lighed med cobi figurerne.
  sammenlignes de elementer, som lego minifigurerne og cobi figurerne består af,
  findes en række ligheder.
 overordnet er de to figurer opbygget ens og er dimensioneret på samme måde.
 hovedformen er ens, overkroppen udgøres af den samme trapezlignende figur med
  flad for- og bagside, armenes udformning er ens, benenes udformning er ens.
                                               - 13 -
ser man på selve hovedet, vil man finde en ren overflade på lego minifigurerne.
cobi figurernes hoved er forsynet med en lille næsetip og er derudover forsynet
med øjenhuler og læber.
spørgsmål 13
er det sandsynligt, at cobi figurerne på bilag 20 og 28 er frembragt af en person
uden kendskab til lego minifigurer, som markedsført fra 1978 og mindst frem til
1992, jf. bilag 7.
svar:
cobi figurerne er sammensat og opbygget på samme måde som lego minifigu-
rerne.
den overordnede dimensionering er den samme for de to figurer.
de enkelte elementer: hoved, hals, overkrop, ben og arme har samme form og u d-
strækning.
det er usandsynligt, at en så kompleks opbygning, som de to figurer repræsenterer,
kan fremkomme uden, at cobi kan have haft kendskab til lego minifigurerne.
spørgsmål 15
såfremt det lægges til grund, at cobi figurerne i bilag 20 og 28 er frembragt med
kendskab til lego minifigurer, som markedsført fra 1978 og mindst frem til 1992,
jf. bilag 7, må cobi figurerne da anses at være frembragt ved en original, personlig
og selvstændig skabende indsats?
svar:
hvis det lægges til grund, at cobi figurerne er frembragt med kendskab til lego mini-
figurer (jf. svaret på spørgsmål 13), vil det ikke afkræve en personlig, selvstændig og ska-
bende indsats at nå frem til cobi figurerne.
spørgsmål 16
har cobi figurernes formmæssige design efter en helhedsvurdering en betydelig
lighed med lego minifigurernes, som ikke blot er funktionelt begrundet, og er de
to legetøjsfigurer forvekslelige for personer, som ikke har legetøjsfaglig baggrund
eller interesse?
svar:
ja. cobi figurernes formmæssige design har ud fra en helhedsvurdering en meget bety-
delig lighed, som ikke er funktionsbestemt med lego minifigurerne.
formen på hovedet, halsen, overkroppen, benene og armene er stort set identisk. cobi
har forsynet deres figurer med en lille næse, øjenhuler og læber. detaljer, der ud fra en
helhedsbetragtning ikke differentierer figuren væsentligt fra lego minifigurerne.
det betyder, at de to legetøjsfigurer kan forveksles af personer, som ikke har den legetøjs-
faglig baggrund eller interesse.
besvarelse af sagsøgtes skønstema:
på baggrund af skønsmandens besvarelse af sagsøgers spørgsmål 1, 2, 3, 7, 8, 9, 14, hvor
skønsmanden alene skal vurdere begrebet ”udformning” som værende lego minifigu-
rens ydre form, anmodes skønsmanden om at udfærdige en alternativ besvarelse af disse
                                          - 14 -
spørgsmål, hvor der tages udgangspunkt i, at begrebet ”udformning” omhandler lego
minifigurernes form som sådan, dvs. inklusive farve, hår, dekoration og påtryk.
spørgsmål 1a
er der fælles genkendelige træk ved udformningen af "doctor 1978", "policeman
1978", "spaceman 1979" og "townsperson 1980" gengivet i bilag 7?
svar:
de fælles genkendelige træk ved udformningen af "doctor 1978", "policeman 1978",
"spaceman 1979" og "townsperson 1980" gengivet i bilag 7 knytter sig til figurernes
grundfigur. forskellighederne knytter dig til de elementer (farve, hår, dekoration
og påtryk), der er påsat grundfigurerne for at opbygge de forskellige karakterer,
man ønsker (ligesom påklædningsdukker).
spørgsmål 2a
er det sandsynligt, at udformningen af disse lego minifigurer kunne være frem-
bragt af to ophavsmænd uafhængigt af hinanden?
svar:
den grundfigur, der knytter sig til samtlige af disse lego minifigurer, er den
samme og kan derfor kun være frembragt af den samme ophavsmand. de påsatte
elementer (farve, hår, dekoration og påtryk) er forskellige, men indeholder a lle den
naive stemning, der harmonerer godt med grundfigurens karak ter. det betyder, at
det er usandsynligt, at disse påsatte elementer kan være frembragt af to ophav s-
mænd uafhængigt af hinanden.
spørgsmål 3a
er det muligt at udforme figurer, der er kompatible (kan sammensættes) med lego
klodser, men hvis udformning adskiller sig fra disse figurers?
svar:
skønsmanden henviser til svaret på spørgsmål 3 i sagsøgers skønstema, idet
skønsmanden mener, at påsatte elementer ikke influerer på lego minifigurernes
kompatibilitet.
spørgsmål 7a
lego minifigurer er efterfølgende blevet markedsført med forskelligt tøj, udstyr og
ansigtsudtryk trykt på minifiguren. en del af disse lego minifigurer fremgår af bi-
lag 7 med årstallet for første markedsføring anført. lego minifigurer er ligeledes
gengivet i en række elektroniske spil, og eksempler herpå fremgår af filen i bilag 24.
to- og tredimensionale gengivelser af lego minifigurer er endvidere blevet an-
vendt på forskellige produkter, og eksempler herpå er gengivet i bilag 25. skøn s-
manden bedes gennemgå disse bilag og svare på, hvorvi dt lego minifigurerne i
disse 3 bilag har en udformning med fælles genkendelige træk og formmæssigt d e-
sign?
svar:
den grundfigur, der tegner lego minifigurernes identitet, er så stærk og har så
stor en gennemslagskraft, at den er let at genkende, uanset i hvilket medie den bli-
ver benyttet, og i hvilken karakter den indgår.
                                             - 15 -
spørgsmål 8a
må lego minifigurerne i bilag 7 (undtagen ”doctor 1978”, ”policeman 1978”,
”spaceman 1979” og ”townsperson 1980”), bilag 24 og 25 efter skønsmandens o p-
fattelse anses at have en udformning med samme fælles genkendelige træk og
formmæssige design som lego minifigurerne "spaceman 1979", "doctor 1978" og
"policeman 1978" og "townsperson 1980" på bilag 7?
svar:
ja. uanset i hvilken karakter grundfiguren indgår, og i hvilket medie den bliver benyttet,
vil den fremstå med så karakteristiske og genkendelige træk, at de i bilag 7 (undtagen
”doctor 1978”, ”policeman 1978”, ”spaceman 1979” og ”townsperson 1980”), bilag 24 og
25 viste figurer har samme fælles genkendelige træk som lego minifigurerne: "space-
man 1979", "doctor 1978" og "policeman 1978" og "townsperson 1980" på bilag 7.
spørgsmål 9a
spiller ikke-funktionelle elementer, såsom dekorative eller kreative elementer, en
vigtig rolle for udformningen af lego minifiguren?
svar:
i sagsøgers skønstema, hvor skønsmandens svar er baseret på lego minifiguren set som
grundfigur uden påføring af farve, tryk, hovedbeklædning osv., gøres der rede for, at der
inden for grundfigurens frembringelse er rig mulighed for at bearbejde delelementer kre-
ativt og dekorativt uden, at det berører funktionaliteten.
i sagsøgtes tema skal figurerne vurderes som sådan, hvilket betyder inkl. påmaling, klæ-
dedragt, hovedbeklædning osv.
skønsmanden forstår derfor spørgsmålet på den måde, at der bliver bedt om en vurde-
ring af, om der er dekorative muligheder inden for både grundfiguren og de elementer,
der knytter sig til farve, hår, beklædning osv.
de dekorative muligheder er betingede af kompatibiliteten med lego minifiguren.
det kan konkluderes, at ikke-funktionelle elementer både inden for grundfiguren og de
elementer, der knytter sig til opbygningen af de enkelte figurers karakterer, spiller en
meget vigtig rolle for udformningen, men at både grundfiguren og tilbehør er underlagt
en række kreative og dekorative begrænsninger, der knytter sig til kompatibilitet og op-
bygning af et givent karakterunivers.
spørgsmål 14a
er der mulighed for at udforme figurer med en anden fremtoning end cobi figu-
rerne, der er kompatible med lego klodser?
svar:
ja, der findes en række muligheder for at udforme figurer med en anden fremtoning end
cobi figurerne, som alligevel er kompatible med lego-klodser.
et eksempel på dette forhold finder vi i bilag 23a. her finder vi bl.a. figurer fra mærket
kre-o og banbao, som har en anden fremtoning end cobi figurerne.
i begge disse figurer er formen på hovedet, overkroppens formgeometri, armenes op-
bygning samt udformning af benene anderledes end cobi figurerne.
derudover danner figurerne med deres farve, klædedragt og ansigtspåmaling forskellige
karakterer, der differentierer sig fra cobi figurerne.”
                                                   - 16 -
af claus elmeros´ skønserklæring fremgår følgende:
”besvarelse af sagsøgers spørgsmål:
spørgsmål 10:
vil en legetøjsfigur, der udnytter den konstruktive idé i patent dk 140 394, kunne ud-
formes i et andet formmæssigt sprog end lego minifiguren f.eks. ved udformningen af
hoved, krop, arme og benenes fronter?
svar 10:
ja, ifølge patent dk 140 394 (bilag i) er der ikke angivet anvisninger for, hvordan f.eks. hoved,
krop, arme og benenes fronter på minifiguren skal udformes. benenes bagside samt undersider (så-
ler) er der imidlertid beskrevet nogle formmæssige betingelser for, idet disse dele skal have kob-
lingshuller således de kan sammenbygges med tilhørende byggeelementer med koblingstappe.
spørgsmål 11:
i tilslutning til sagsøgtes spørgsmål 1 og 3 spørges, om patentkravet i patent dk 140 394
indeholder anvisning af eller begrænsninger for, hvordan legetøjsfigurens hoved, krop,
arme og benenes fronter skal udformes?
svar 11:
tegningerne i bilag i må siges at angive generelle størrelsesforhold mellem delene i minifiguren,
men kan ikke anses for anvisninger af eller begrænsninger for en udformning af minifiguren med
et andet formmæssigt sprog. dette understøttes også af, at minifigurerne afbildet i bilag 28 f.eks.
er udformet med forskelligt udformede hoveder, og med forskellige farver og/eller påtryk på krop-
pen og armene. spørgsmålet må derfor besvares benægtende.
spørgsmål 14:
er der mulighed for at udforme figurer med en anden fremtoning end cobi figurerne,
der er kompatible med lego klodser?
svar 14:
ja, det kan man sagtens forestille sig. kompatibiliteten ifølge bilag i angiver, at minifiguren skal
kunne sammenbygges med et legetøjsbyggesæt via undersiden og bagsiden af benene, når figuren
anbringes i stående stilling, dvs. via sålen af benene, samt i siddende stilling, når benene er drejet
vinkelret på figurens krop (se bilag i, side 1, sidste afsnit samt de første to afsnit på side 2). der er
således kompatibilitets-betingede anvisninger til udformningen af sålen og bagsiden af benene,
men der er ikke anvist formmæssige begrænsninger på de øvrige figurdele.
besvarelse af sagsøgtes spørgsmål:
spørgsmål 1:
på baggrund af en vurdering af patent dk 140 394 anmodes skønsmanden om at oplyse,
hvorvidt alle dele af minifiguren vist på tegningerne i patentdokumentet er omfattet af
patentkravene?
svar 1:
                                                   - 17 -
indledningsvist er det konstateret, at dk 140 394 kun indeholder et enkelt patentkrav. selvom pa-
tentkravet i dk 140 394 omtaler en overpart med et hoved, en krop med et par arme og en under-
del med et par indbyrdes drejelige benelementer, så er det kun underdelens indbyrdes drejelige be-
nelementer, der er angivet særlige funktionelle detaljer for. spørgsmålet må derfor besvares benæg-
tende.
spørgsmål 2:
på baggrund af en vurdering af patent dk 140 394 anmodes skønsmanden om at oplyse,
hvorvidt alle dele af minifiguren vist på tegningerne i patentdokumentet udgør en funk-
tionel enhed?
svar 2:
det funktionelle aspekt vurderes at være muligheden for sammenbygning af benelementerne med
tilhørende byggeelementer med koblingstappe, idet hver af benelementerne på bagsiden (læggen) er
forsynet med to koblingshuller (referencenr. 27 i figurerne 1 og 5 i bilag i) med en forudbestemt af-
stand fra hinanden. desuden er benelementerne udformet med et koblingshul under hver sål (refe-
rencenr. 32 i figurerne 1 og 2 i bilag i) for anbringelse af figuren på en byggeplade i stående stil-
ling (se bilag i, side 4, andet afsnit). de øvrige dele har ikke en funktion i patentmæssig henseende
i minifiguren og spørgsmålet må derfor besvares benægtende.
spørgsmål 3:
såfremt skønsmanden er af den opfattelse, at spørgsmål 1 ikke kan besvares bekræftende,
anmodes skønsmanden om at redegøre for, hvilke dele af minifiguren, der ikke er omfat-
tet af patentkravene?
svar 3:
i dk 140 394 er der kun formuleret et enkelt patentkrav. på tegningerne i bilag i er overparten,
dvs. kroppen, hovedet og armene vist med en given udformning, men denne udformning indgår
ikke i funktionaliteten af minifiguren. desuden er underparten vist med et pladsformet koblings-
element (se bilag i, figur 3 og 4) samt to ben (se bilag i, figur 1, 2 og 5-7). koblingselementet vist i
figurerne 3 og 4 er ikke omtalt i patentkravet. i patentkravet er der blot angivet, at underparten er
forsynet med et par indbyrdes drejelige benelementer.
på tegningerne i dk 140 394 (bilag i) er legetøjsfiguren vist med hænder for enden af de to arme.
disse hænder er imidlertid ikke omtalt i beskrivelsen for dk 140 394 og kan derfor ikke tillægges
nogen funktionel virkning. hænderne er således heller ikke omtalt i patentkravet.
af claus elmeros´ supplerende skønserklæring fremgår følgende:
besvarelse af sagsøgers supplerende spørgsmål:
spørgsmål 17:
kan skønsmanden bekræfte, at ”mini doktor” figuren i bilag 11a, jf. nyt bilag 11b (cobi
mini doktor), og figurerne i bilag 23a (kre-o, mega blok, character building,
banbao) og 23b (lego friends), jf. nyt bilag 23c, er kompatible (kan sammensættes) med
lego klodser?
svar 17:
spørgsmålet besvares bekræftende. på afbildningerne nr. 5 til 8 i bilag 11b samt afbildningerne 3,
4, 9, 10, 11 og 12 i bilag 23c er figurerne sammenbygget med en lego klods.
                                                    - 18 -
besvarelse af sagsøgtes supplerende spørgsmål:
i forlængelse af sagsøgtes spørgsmål 1 anmodes skønsmanden om at besvare følgende
supplerende spørgsmål på baggrund af sagens bilag.
spørgsmål 4:
patentkravet i patent dk 140394 er inddelt i en indledende og en kendetegnende del, jf.
patentbekendtgørelsen nr. 93 af 29. januar 2009 om patenter og supplerende beskyttelses-
certifikater. skønsmanden anmodes om at oplyse, hvorvidt både den indledende og den
kendetegnende del udgør patentkravet?
svar 4:
patentkravet udgøres af både den indledende og den kendetegnende del. dette har været fast prak-
sis i årtier, og var således også tilfældet før bekendtgørelsen af 2009 og dermed ved patentets indle-
veringstidspunkt.
spørgsmål 5:
skønsmanden anmodes om at oplyse, om det i en krænkelsessituation vil være tilstræk-
keligt, at de træk, der kan gengives i den kendetegnende del af stridspatentet, opfyldes af
det påståede krænkende produkt, eller om også de træk der fremgår af den indledende
del skal opfyldes?
svar 5:
i en krænkelsessituation er det både de træk, der fremgår af den indledende og af den kendetegnen-
de del, der skal være opfyldte. naturligvis med det forbehold, at der kan være betragtninger i for-
hold til ækvivalens, som kan give en beskyttelse ud over den i patentkravet direkte definerede.
i forlængelse af sagsøgtes spørgsmål 3 spørges skønsmanden om følgende forhold:
spørgsmål 6:
skønsmanden bedes oplyse, om det kan udelukkes, at de træk, som er vist i tegningen,
men som ikke er omtalt i beskrivelsen, har en funktionel virkning?
svar 6:
nej, det kan ikke udelukkes.
herudover anmodes skønsmanden om at besvare følgende selvstændige spørgsmål:
spørgsmål 7:
kan skønsmanden bekræfte, at patentkravet i patent dk 140394 indeholder følgende tek-
niske træk:
a) en legetøjsfigur med koblingsorganer til figurens sammenbygning med til et legetøjs-
byggesæt hørende byggeelementer med koblingstappe, hvoraf fire nabotappe tilsammen
danner et kvadrat, og som består af,
b) en overpart
c) med et hoved og
                                                    - 19 -
  d) en krop med et par arme og af
  e) en underpart med et par indbyrdes drejelige benelementer, som på undersiden har til
  byggeelementernes koblingstappe svarende koblingshuller.
  svar 7:
  spørgsmålet kan besvares bekræftende. patentkravet i dk 140394 indeholder i sin indledende del
  alle de i punkterne a) til e) nævnte træk.
  spørgsmål 8:
  skønsmanden bedes under henvisning til sin særlige viden som patentagent og ud fra
  indholdet af patent dk 140394 besvare følgende delspørgsmål:
  a) kan skønsmanden bekræfte, at de træk, der indgår i en professionelt udarbejdet pa-
  tentansøgning, herunder patentbeskrivelse, patentkrav og tegning, som udgangspunkt
  må anses for at være af teknisk karakter med en funktionel virkning, idet træk af ikke-
  teknisk karakter ikke vil bidrage til en opfindelses patenterbarhed?
  svar 8a:
  som udgangspunkt vil de træk ved opfindelsen, der beskrives i patentkravene være af teknisk ka-
  rakter og hvis funktionelle virkning bidrager til opfindelsens patenterbarhed. dette gælder også i
  patentbeskrivelsen og tegningerne, dog med det forbehold, at tegningerne kan vise produktet i sin
  helhed, som opfindelsen omhandler, og derfor også kan indeholde elementer, som indgår i produk-
  tet, opfindelsen angår, som de konkret er designet, hvorved også ikke-tekniske træk kan blive gen-
  givet på tegningerne.
  b) kan skønsmanden bekræfte, at der i tegningen i patent dk 140394 ikke er medtaget
  ansigtstræk på hovedet (12) eller angivelse af beklædningsgenstande på overkrop (10) el-
  ler arme (11)?
  svar 8b:
  spørgsmålet kan besvares bekræftende, idet tegningen, herunder især fig. 1 og fig. 2 ikke gengiver
  ansigtstræk på hovedet eller beklædningsgenstande på overkrop eller arme.
  spørgsmål 9:
  under særlig henvisning til patent dk 140394 side 2 sidste afsnit samt tegningen i patent
  dk 140394 anmodes skønsmanden om at besvare følgende delspørgsmål:
  a) kan skønsmanden bekræfte, at legetøjsfiguren i den foretrukne udførelsesform omfat-
  ter
 et hoved 12, der er vist som cylinderformet og udstyret med en hals 13 samt en
  koblingstap 14 øverst,
 en overkrop 10 med et par arme 11, der er drejelige om en vandret akse b-b, hvor armene
  møder overkroppens sider i opadskrånende flader, samt
 en underkrop med et par ben 20, der er drejelige om en anden vandret akse a-a?
  svar 9a:
  der er ikke i patentets side 2 beskrevet, at hovedet 12 er cylinderformet, og dette kan heller ikke en-
  tydigt udledes af figurerne 1 og 2. det bemærkes i øvrigt, at udførelsesformen der er beskrevet med
  henvisning til tegningen i dk 140394 ikke er præsenteret som ”foretrukken”, som spørgsmålet i
  sin formulering lægger op til. men da det er den eneste viste udførelsesform, kan det godt antages
                                                       - 20 -
      at være tilfældet. ellers kan det bekræftes, at der på side 2 og med henvisning til figurerne er be-
      skrevet en udførelsesform med et hoved 12, en hals 13 og en koblingstap 14 øverst på hovedet.
      b) kan skønsmanden bekræfte, at en ensartet udformning af hovedet 12 som vist inklusi-
      ve koblingstap 14 på en flerhed af figurer gør det muligt at sammenkoble hver af figurer-
      ne med det samme tilbehør, såsom hår, hjelme og hatte, og at den viste udformning såle-
      des opnår et funktionelt formål?
      svar 9b:
      en ensartet udformning af hovedet 12 og koblingstappen 14 på toppen af hovedet vil muliggøre
      sammenkobling til tilbehør, og således tjener et funktionelt formål. som spørgsmålet er stillet, kan
      det således besvares bekræftende.
      c) kan skønsmanden bekræfte, at bredden af den nedre del af overkroppen 10 er givet
      ud fra afstanden mellem koblingstapperne 23 på underkroppens koblingsplade 21, hvil-
      ken svarer til afstanden mellem naboliggende koblingstapper 30 på byggeelementet 31,
      således at overkroppen 10 også passer til direkte sammenkobling med sådanne koblings-
      tapper 30?
      svar 9c:
      bredden af overkroppen 10 er givet ud fra afstanden mellem koblingstappene 23, således at over-
      kroppen 10 kan sammenbygges med underkroppens koblingsplade 21. da overkroppen 10 således
      ikke skal sammenbygges med byggeelementet 31, kan det derfor ikke entydigt sluttes, at overkrop-
      pen 10 også kan sammenbygges direkte til byggeelementet 31 via koblingstappene 30. ud fra teg-
      ningen i dk 140394 synes koblingstappene 23 at være betydeligt højere end koblingstappene 30 på
      byggeelementet 31. spørgsmålet må derfor besvares benægtende.
      d) kan skønsmanden bekræfte, armene 11 er drejeligt monteret på overkroppens 10
      ydersider?
      svar 9d:
      spørgsmålet besvares bekræftende.
      e) kan skønsmanden bekræfte, at der ved udformningen af overkroppens 10 sider i op-
      adskrånende flader opnås det, at den samlede bredde af overkroppen 10 med armene 11
      monteret på dennes yderside, ved overkroppens top ikke er meget bredere end under-
      kroppens nedre del, jf. fig. 1 i patent dk 140394?
      svar 9e:
      figurerne 1 og 2 på tegningen af dk 140394 viser overkroppen med udvise den i spørgsmålet be-
      skrevne udformning. spørgsmålet besvares derfor bekræftende.”
forklaringer
robert podles har forklaret, at han siden 1990 har været administrerende direktør, bestyrel-
sesformand og eneaktionær i cobi. cobi har altid solgt byggeklodser, og de første klodser,
                                                - 21 -
som kunne bruges til at bygge cobi-figuren med, kom i 1993. cobi-figuren består af klod-
ser, som kan bruges i forskellige klodskonstruktioner. det er således tale om selvstændigt
virkende klodser. man kan eksempelvis sætte ben fra lego minifiguren ind i en cobi tri-
umfbue. det er derimod ikke muligt at sætte benene fra en kre-o figur eller fra cobis egen
doktor figur ind i triumfbuen. dernæst kan man bruge et hoved fra lego minifiguren som
lampe på toppen af et tårn. cobi figurens hoved har en næse, for at den i større grad skal
ligne et menneskeansigt, og for at den skal kunne skelnes fra konkurrenternes figurer. for-
målet var også at tilfredsstille kundernes behov. lego figurens korpus er en ganske almin-
delig klods hos cobi.
       hele cobis univers passer til mange byggeklods-universer, herunder også legos
univers. cobis ”doctor who” figur er konstrueret, så den ligner et menneske, men rent tek-
nisk kan den ikke kobles sammen med andre klodselementer. den opfylder ikke kompatibi-
litetsbetingelserne. cobi har produceret et særligt sæde, som gør det muligt for ”doctor
who” figuren at sidde i bilen.
       det vil ikke være muligt at ændre i cobi figurens enkeltelementer, så de fortsat både
kan kobles med cobi klodser og lego klodser. den vil i så fald ikke opfylde alle betingel-
ser. samtlige figurer, som lego har præsenteret i bilagene, opfylder ikke kompatibilitetsbe-
tingelserne. den mindste ændring i et modul, selv få millimeter, vil bevirke, at kompatibilitet
umuliggøres.
       cobi-figuren og lego minifiguren er 100 % kompatible. der er dog en række forskel-
le, idet cobi figurens fødder er anderledes. dernæst er der en forskel i sammenkoblingen
mellem arme og korpus. hovedet adskiller sig både ved, at det har næse, mund og øjne, og
ved, at der øverst står cobi, hvor der på lego minifiguren ikke står noget. dernæst står der
også cobi på selve figurens korpus.
       da de byggede cobi-figuren, benyttede de sig af de patenter, som de havde adgang
til. de havde dog ikke adgang til alle patenter.
       de seneste år har de kun solgt byggesæt, som indeholder andre klodser, end de klod-
ser, der skal bruges, for at bygge cobi-figuren.
       de bruger altid deres cobi-varemærke i forbindelse med deres klodser og har gjort
det fra begyndelsen i 1993. deres varemærke havde førhen en anden form, men de ændrede
det til en sol for at adskille sig fra legos varemærke.
                                               - 22 -
       lego opfatter cobi som en konkurrent, men cobi er 100 gange mindre end lego,
hvorfor de ikke selv opfatter sig som en konkurrent til lego.
       cobi har 300 ansatte og omsætter for ca. 12 mio. euro om året. de sælger til 35 marke-
der, heraf 12 lande i eu. i øjeblikket sælger de ikke til danmark, da lego har truet cobis
distributører.
       nürnberg-messen er verdens største legetøjsmesse. cobi har været med på messen si-
den 1993. de første år lejede de sig ind hos andre, men de sidste 17 år har de haft egen stand.
lego har også været med på messen i mange år. legos jurister aflægger cobi et besøg på
messen hvert år. lego forsøgte at få cobi fjernet fra messen de 2 år, hvor cobi ikke havde
egen stand. cobi-figuren har været med på messen siden 1995.
       elementerne, som kan bruges til at bygge cobi figuren, sælges til 12 lande i eu. i
1990’erne blev cobis produkter solgt i danmark, men efter en indsigelse fra lego ophørte
de. i 2009 begyndte de at sælge cobi figuren i danmark. der foreligger afgørelser fra un-
garn - som det eneste land - om, at cobi ikke må sælge disse figurer. lego har registreret et
varemærke i ungarn i form af en klods. dette har cobi protesteret mod.
       cobi er også blevet sagsøgt af lego i sverige, men her blev alle legos påstande af-
vist. dernæst modtog de for 6 dage siden et brev fra lego med krav om, at cobi trækker
alle deres produkter tilbage fra det amerikanske marked. cobi har solgt deres produkter,
herunder også cobi figuren, i usa i 4 år.
       cobis to største markeder i europa er polen og storbritannien, hvor de har solgt cobi
figuren siden slutningen af 1990érne. lego har aldrig sagsøgt dem i england. de blev sag-
søgt i polen af lego i 1995. sagen blev afgjort 7 år senere, hvor højesteret afviste legos på-
stande. der verserer nu en anden sag i polen, idet cobi har anmodet retten om at nedlægge
forbud mod legos handlinger, indtil nærværende sag er afgjort. hovedsagen verserer fort-
sat i polen, idet det midlertidige forbud blev ophævet 6. juli 2012 af court of appeal.
       på cobis æsker vises klodselementerne som en samlet cobi-figur, men inde i æsken
er klodserne løse klodselementer. i perioden fra 1998 til 2005 har cobi i deres byggesæt an-
vendt ben og krop som individuelle byggeklodser. cobi bruger ikke længere de enkelte
klodser i cobi figuren som byggeklods i deres andre byggesæt.
       poserne med cobi figuren sælges fortsat, men posen indeholder forskellige klodsele-
menter, og man skal først samle elementerne til en figur. posen er ikke et tilbud om at købe
                                               - 23 -
en minifigur, men et tilbud om at samle de forskellige elementer. på emballagen vises det
endelige resultat.
peter kjær har forklaret, at han siden 2005 har været souschef i legos juridiske afdeling.
han er ansvarlig for immaterialrets- og konkurrenceretsområdet.
       der findes to trykte afgørelser i danmark fra hhv. 1961 og 1995 om legos produkter.
såfremt der havde været andre nærgående efterligninger, ville lego have forsøgt at stoppe
disse.
       i 2004 var der en sag mod biltema. efter at lego havde vundet sagerne i finland og
sverige mod biltema, som omhandlede både klodser og figurer, blev den danske sag mod
biltema forligt. i sagen mod cobi i sverige i 2006 var der ikke konkret forvekslingsrisiko
med cobis klodser.
       lego blev først bekendt med cobi produkterne i 2009, hvor legos sælgere gjorde
opmærksom på, at butikkerne i danmark solgte cobi produkter. de greb ikke ind, da rets-
grundlaget nu var anderledes end i 1995, idet der i tyskland i 2005 var truffet en afgørelse
om, at lego ikke længere kunne forbyde salget af klodser, der kunne sammenkobles med
legos klodser.
       interne undersøgelser har vist, at legos sælgere ikke har forsøgt at skræmme kunder
fra at købe cobis produkter, som det blev påstået i artiklen fra 2010.
       cobi var den første, som lancerede en 100 % kopi af lego minifiguren. herefter så
lego flere nærgående efterligninger, herunder bl.a. fra kre-o og best lock. lego har i alle
tilfælde overvejet, hvilke skridt der skulle foretages, og har sendt advarselsbreve i de tilfæl-
de, hvor de fandt det nødvendigt. alle sagerne er blevet løst uden retssag.
       fra oktober 2009 begyndte lego at påberåbe sig selvstændige krænkelser af lego
minifiguren. lego har vundet en sag i holland vedrørende ophavsret, og der verserer en
sag i tyskland mod best lock.
       når lego meddeler licens, indgår lego minifiguren som en fast bestanddel – enten
som 2d eller 3d. legos elektroniske spil bruger også lego minifiguren som hovedperson.
       lego opfatter lego minifiguren som et stærkt ikon, hvorfor de håndhæver deres ret-
tigheder, hvis andre bruger lego minifiguren i reklamer m.v. lego fik blandt andet ned-
                                                 - 24 -
lagt et forbud ved en tjekkisk domstol mod, at et politisk parti i tjekkiet brugte lego mini-
figuren til at promovere deres synspunkter i en animationsfilm, som var lagt på internettet.
       lego fører mange retssager. det er deres erfaring, at der er nationale forskelle i rets-
stillingen.
       lego har kendt til cobi siden 2000, hvor sagen i polen verserede. han husker ikke,
hvornår lego blev bekendt med, at cobi sælger deres produkter i england. lego overvå-
ger deres konkurrenter bl.a. på nürnberg messen.
       folk køber lego minifiguren af forskellige grunde – nogle fordi den er en del af et
sæt, og andre fordi den er udstyret som f.eks. luke skywalker fra star wars. kunderne sy-
nes, at det er en pæn og tiltalende figur. lego minifiguren er et stykke legetøj og et vare-
mærke. nå lego minifiguren vises, fremgår det som regel af teksten, at der er tale om et va-
remærke, hvorfor de ikke skriver et ®, når de viser selve lego minifiguren. de anvender
lego minifiguren som varemærke på den måde, at den signalerer, at varen kommer fra
lego.
parternes synspunkter
lego har gjort gældende, at lego minifiguren er ophavsretligt beskyttet som brugskunst
eller billedkunst, idet der er tale om et originalt kunstnerisk værk, jf. ophavsretslovens § 1.
       originalitetskravet, som nu er eu-harmoniseret, indebærer, at værket skal være skabt
ved ophavsmandens personlige, skabende indsats. lego minifiguren blev udviklet af jens
nygård knudsen, som har lagt et meget stort arbejde i denne udvikling. skønserklæringen
fra christian bjørn bekræfter, at lego minifiguren ”gennem et stort designarbejde” er ud-
tryk for en original, personlig og selvstændig skabende indsats”.
       der er foretaget en række ulogiske valg i frembringelsen af minifiguren, herunder at
kroppen er formet som en trapez, at benene er rektangulære, og at fødderne er helt firkante-
de. dette er udtryk for, at jens nygård knudsen har kunnet udtrykke sine kreative evner
ved frembringelsen af værket på grundlag af frie og kreative valg, ligesom det dokumente-
rer, at minifiguren i sig selv er særpræget i udformning. dernæst har lego minifiguren væ-
ret anvendt i uændret skikkelse siden 1978 og er blevet solgt i mere end 4 mia. eksemplarer.
                                               - 25 -
lego minifiguren har dermed værkshøjde, hvorfor den er ophavsretligt beskyttet som bil-
ledkunst.
      lego minifiguren er ikke underlagt et skærpet originalitetskrav, fordi der er tale om
legetøj. uanset om det lægges til grund, at lego minifiguren er brugskunst eller billed-
kunst, stilles der samme krav til værkshøjde. hertil kommer, at der er entydig praksis for, at
alle selvstændigt udformede fantasifigurer er ophavsretligt beskyttet, herunder bl.a. dan-
marks radios bamse og kylling, lykketrolden fra gjøl, spiderman og peter plys.
      lego minifiguren nyder dernæst beskyttelse mod produktefterligning efter markeds-
føringslovens § 1, idet den har særpræg og kommerciel adskillelsesevne. dette bekræftes af
skønsmand christian bjørn, der finder, at figuren er karakteristisk og brænder igennem.
      dernæst nyder lego minifiguren beskyttelse efter markedsføringslovens § 18, idet
den må den anses at være et velkendt kendetegn for lego koncernen. dette understøttes af
tredjemands omfattende brug af lego minifiguren til illustration af artikler om lego kon-
cernen.
      lego koncernen har en europæisk varemærkeret til grundfiguren i 3d i blandt andet
klasse 28. herudover har lego koncernen opnået varemærkeret til grundfiguren for legetøj
ved vedvarende og intens brug i danmark siden 1978, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2.
      lego minifiguren har været brugt siden 1978 som et centralt element i legos bygge-
sæt. dernæst har lego licenseret figuren til en række virksomheder, ligesom den er hoved-
person i en række spil. figuren har derved opnået en enorm velkendthed som kendetegn.
nasas anvendelse af lego minifiguren som ambassadør for at få børn til at interessere sig
for rumrejser skyldes netop, at lego minifiguren er et kendetegn. lego minifiguren vil i
sig selv få folk til at tænke på lego, hvorfor der er tale om et velkendt kendetegn.
      udformningen af lego minifiguren er ikke nødvendig for at opnå et teknisk resultat,
og den er således ikke forhindret i at opnå ophavsretlig, markedsføringsretlig eller varemær-
keretlig beskyttelse.
      sø- og handelsretten fastslog i u.1995.92s, at der er tale om en krænkelse, når det er
muligt at udforme klodsen på en anden måde, hvis dette ikke går ud over klodsens funktion.
      for så vidt angår den varemærkeretlige beskyttelse bestrides det, at de væsentlige
kendetegn ved lego minifiguren svarer til en teknisk funktion, jf. varemærkeforordningens
artikel 7. skønsmand christian bjørn bekræfter i sin skønserklæring, at der bortset fra hæn-
                                                 - 26 -
der, fødder og hovedknop er tale om dele, som kan udformes på mange forskellige måder,
og at der er rig mulighed for at udforme figurer med en fremtoning, der adskiller sig fra le-
go minifiguren. der er ikke støtte i skønserklæringen for, at de særlige kendetegn ved le-
go minifiguren, herunder det store hoved, de firkantede ben og den trapezformede krop, er
funktionsbestemte.
       skønsmand claus elmeros finder tilsvarende, at det er muligt at udforme en figur med
en anden fremtoning end cobi figurerne, som er kompatible med lego, hvilket fremgår af
hans svar til spørgsmål 14.
       patentkravene i patent dk 140 394 er helt uden anvisning af, hvordan hoved, arme og
krop skal udformes designmæssigt. det er ikke korrekt, at design af et produkt, som har væ-
ret gengivet i en figur i et patent til illustration af en teknisk løsning, ikke samtidig skulle
kunne beskyttes af andre immaterialrettigheder og bevare denne beskyttelse efter udløbet af
patentbeskyttelsestiden. højesteret fastslog i u.2001.747 h, at de former, som ikke er en nød-
vendig følge af den konstruktive idé, fortsat er beskyttet.
       patentet er således ikke bestemmende for designet, idet det alene forudsætter, at der er
huller, som passer til tappe i bagsiden af benene og i fodsålerne.
       lego koncernens konkurrenter må ikke sælge nærgående kopier af lego minifigu-
ren, idet den er særpræget og beskyttet af ophavsloven, markedsføringsloven og varemærke-
loven. en konkurrent har ikke krav på, at alt udstyr til lego minifigurerne, herunder styrt-
hjelme, tyvesække, hår og hatte, skal kunne passe til konkurrenternes figurer. cobi har så-
ledes ikke krav på 100 % kompatibilitet. selv hvis retten måtte finde, at cobi har krav på 100
% kompatibilitet, kan dette opnås uden en slavisk kopi, idet ønsket om kompatibilitet ikke
bestemmer udformningen af figuren eller dens væsentlige træk.
       det bestrides, at lego minifigurens udformning skulle være udelukket fra varemær-
keretlig beskyttelse, fordi udformningen tilfører varen væsentlig værdi, jf. varemærkelovens
§ 2, stk. 2 og ef-varemærkedirektivet artikel 7. udformningen kan ikke hævdes at være et
ganske særligt design, som i sig selv øger varens tiltrækningskraft. den er ikke mere skulp-
turel end smølf figuren, som er varemærkeretligt beskyttet.
       det bestrides, at lego minifigurens enkeltdele har mange forskellige anvendelsesfor-
mål. ingen af delene i lego minifiguren anvendes normalt som byggeklods i byggesæt.
cobi har ikke ført bevis for, at elementerne i cobi figuren bliver brugt som byggeklods i
                                               - 27 -
byggesættene. den omstændighed at cobi har fremlagt billede af et byggesæt, hvor benene
fra figuren er anvendt som element er uden betydning for nærværende sag, idet robert pod-
les har forklaret, at cobi ikke længere anvender benene som enkeltelement.
       at et element med samme ydre udformning som et hoved i enkelte tilfælde kan være
brugt som akvarium eller krus, kan ikke føre til, at hovedet er en almindelig byggeklods.
       cobi figuren udgør en meget nærgående efterligning af lego minifiguren. på bag-
grund af skønsmand christian bjørns besvarelse af spørgsmål 13, 15 og 16 og sagens øvrige
dokumenter, må det lægges til grund, at cobi figuren er frembragt ved en efterligning af
lego minifiguren uden en personlig, selvstændig og skabende indsats.
       cobi figuren udgør endvidere ikke en tilstrækkelig frigørelse fra det særegne ved le-
go minifiguren, hvilket er et krav, når der er tale om et ophavsretligt beskyttet produkt, jf.
u.2011.2763 h.
       cobi figuren kopierer tværtimod alle de særlige træk, som giver lego minifiguren sit
særpræg. den eneste forskel på figurerne er den svagt udstående næse og læber.
       beskyttelsen efter markedsføringsloven er ikke begrænset til slaviske efterligninger,
men omfatter også meget nærgående efterligninger, jf. højesterets dom af 12. oktober 2011 i
alfi-termokandesagen.
       lego minifiguren nyder en bred varemærkeretlig beskyttelse. cobi har lavet en næ-
sten identisk minifigur, som må anses for forvekslelig med lego minifiguren, jf. varemær-
kelovens § 4, stk. 1. dernæst vil markedsføringen af cobi figuren medføre en utilbørlig ud-
nyttelse af den velkendte lego minifigurs særpræg eller renommé eller vil kunne skade
særpræget eller renomméet.
       markedsføring og salg af cobi minifigurerne og figurer med samme form samt embal-
lage må derved anses at krænke legos rettigheder i henhold til ophavsretslovens § 2, mar-
kedsføringslovens §§ 1og 18, varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2 samt varemærkeforordningens
artikel 9, 1 b) og c).
       lego har ikke udvist retsfortabende passivitet, idet lego koncernen gjorde indsigel-
se mod cobi figuren til cobi klodser den 23. juni 2011 og dermed 1 år og 10 måneder efter
produkterne kom på det danske marked i 2009. dette er ikke tilstrækkeligt til at statuere rets-
fortabende passivitet. hertil kommer, at cobi ikke har haft en berettiget forventning om, at
lego ikke ville gribe ind, idet der blev ført sag i polen mellem parterne.
                                               - 28 -
       cobi har ikke opnået varemærkeret til cobi minifiguren i danmark ved deres brug,
hvorfor varemærkelovens § 9 om sameksistens ikke finder anvendelse.
       de sagsøgte skal derfor forbydes de i påstand 1-4 nævnte handlinger, idet de strider
mod legos ophavsrettigheder, varemærkerettigheder og markedsføringsloven. endvidere
skal de sagsøgte i medfør af retsplejelovens § 306 meddele oplysninger om køb, salg og pri-
ser, som angivet påstand 5.
       da de sagsøgtes handlinger er i strid med legos rettigheder, har lego krav på er-
statning i medfør af ophavsretslovens § 83, jf. § 76, varemærkelovens § 43 og markedsfø-
ringslovens § 20.
       cobis figurer som omfattet af påstand 1-4 skal desuden fjernes fra handlen og tilintet-
gøres, jf. ophavsretlovens § 84, markedsføringslovens § 20 og varemærkelovens § 44.
de sagsøgte har overordnet gjort gældende, at lego minifiguren ikke nyder varemærkeret-
lig beskyttelse, idet det ikke er muligt som varemærke at registrere et tegn, der udgøres af en
vares udformning, der er nødvendig for at opnå et teknisk resultat, jf. varemærkelovens § 2,
stk. 2 og ef-varemærkeforordningens artikel 7.
       de væsentligste kendetegn ved udformningen af lego minifigurerne, som udgøres af
hoved, overkrop, arme og ben, svarer til en teknisk funktion.
       hertil kommer, at legos 3 d varemærkeregistrering kun omfatter lego minifigurens
ydre form og dermed de væsentligste kendetegn ved figurerne, mens registreringen ikke
omfatter ikke-funktionelle elementer som dekorationer.
       de dekorative eller vilkårlige elementer ved lego minifigurerne kan herefter ikke an-
ses for væsentlige eller dominerende kendetegn ved lego minifigurerne.
       hænderne og armene er udformet således, at de både skal kunne gribe fat på lego
klodser og forskelligt lego udstyr. alt lego udstyr til lego minifigurer er udformet med
dimensioner og størrelsesforhold, der muliggør, at hænderne kan holde fast i sådant udstyr.
       den trapezformede overkrop er udformet således, at den kan sammenkobles med be-
nene, og således, at armene kan hænge naturligt langs siden af kroppen, hvilket ikke ville
være muligt med en firkantet overkrop.
       hovedets størrelse og dimensioner er ens for alle lego minifigurerne. på toppen af
hovedet på lego figurerne er placeret en cylinderformet ”knop”, hvis funktion er, at man
                                               - 29 -
kan placere forskelligt tilbehør, såsom parykker og hjelme. udformningen af hovedet er så-
ledes en forudsætning for, at et teknisk resultat kan opnås.
       lego minifigurerne har kvadratiske udskæringer under fødderne således, at de kan
placeres på eller sammenbygges med 2x1 eller 1x1 klodser samt stå fast på forskellige under-
lag. udformningen er en forudsætning for opnåelse af dette tekniske resultat.
       på bagsiden af lego minifigurerne er der placeret 2 runde udskæringer på hvert af
benene. disse udskæringer skal muliggøre, at figurerne kan sidde i forskellige køretøjer, på
stole og på lego klodser. udformningen er en forudsætning for opnåelse af dette tekniske
resultat.
       dimensionerne af benene og kroppen er ligeledes udformet ud fra funktionelle tekni-
ske hensyn, idet lego minifigurerne størrelsesmæssigt passer sammen med og derved er
kompatible med de lego produkter, der markedsføres sammen med lego minifigurerne.
       størrelsesforhold og dimensioner på lego minifiguren er bestemt ud fra et ønske om,
at figurerne skal kunne indgå i legos konstruktionslegetøj, hvorfor der må være specifikke
krav til størrelsesforhold og dimensioner. i og med, at højden af lego minifigurernes krop
svarer til tre lego klodser, og at figurens hoved svarer til en enkelt lego klods, må dimen-
sionerne på lego figurerne være teknisk/funktionelt betingede.
       den i varemærkelovens § 2, stk. 2 indeholdte term ”nødvendig” skal i henhold til ef
domstolens praksis fortolkes således, at den respektive udformning eller formens respektive
elementer skal besidde de egenskaber, der i teknisk henseende er tilstrækkelige for at opnå
det ønskede resultat. herefter er det uden betydning, om dette resultat også kan opnås på
anden vis.
       hvad angår betingelsen om, at registreringshindringen omfatter ethvert tegn, der ude-
lukkende udgøres af en udformning, der er nødvendig for at opnå et teknisk resultat, er
denne betingelse opfyldt, såfremt udformningens væsentlige kendetegn svarer til den tekni-
ske funktion, og tilstedeværelsen af ikke-væsentlige kendetegn, der ikke har en teknisk funk-
tion, er uden betydning.
       cobi figuren er dimensioneret på samme vis som lego minifiguren, da den ellers ik-
ke ville være kompatibel med legos univers. cobi figuren skal således kunne holde på de
samme rat, sidde i de samme biler og bruge det samme udstyr, som lego minifiguren kan.
                                                 - 30 -
       robert podles har forklaret, at det kræver en meget eksakt dimension for at kunne pas-
se ind i legos univers, og at selv 1 mm afvigelse er nok til, at der ikke er kompatibilitet.
       legos synspunkt om, at konkurrenter ikke har krav på at kunne sælge figurer, som
passer til alt eksisterende eller potentielt udstyr til lego minifiguren, er ikke foreneligt med
ef domstolens praksis i relation til funktionalitet. hertil kommer, at det synes vanskeligt at
fastsætte et princip, hvorefter en konkurrent må dimensionere sit produkt efter visse tekni-
ske dimensioner for at opnå kompatibilitet, men ikke andre.
       det er endvidere dokumenteret, at lego minifigurerne har mange forskellige anven-
delsesformål, idet de enkeltdele, der udgøres af lego figuren i vidt omfang anvendes en-
keltvis til brug for legos øvrige produktserier, herunder thatcher perkins togsæt og belvil-
le serien.
        retten må derfor lægge til grund, at cobi er berettiget til at anvende samme dimensi-
on og udformning, idet cobi figuren ellers ikke vil passe til legos univers.
       når udformningen af en vare alene gennemfører den tekniske løsning, som producen-
ten af denne vare har udviklet og fået patenteret, vil en beskyttelse af denne udformning som
varemærke efter udløbet af patentet væsentligt og varigt formindske andre virksomheders
mulighed for at anvende den pågældende tekniske løsning. retten i første instans fastslog i
t-164/11 (reddig), at tilstedeværelsen af et patent er bevis for, at egenskaberne eller kravene
er funktionelle.
       i c-48/09p (lego juris/mega brand) fandt ef- domstolen, at det skal undgås, at vare-
mærkeretten fører til, at en virksomhed får et monopol på en vares tekniske løsninger eller
funktionelle kendetegn, ligesom der vedrørende et tredimensionelt væsentligste kendetegn
kan tages hensyn til den dokumentation, der vedrører ældre patenter, som beskriver den på-
gældende udformnings funktionelle elementer.
       da titlen på legos udløbne patent dk 140 394 er ”legetøjsfigur”, skal alle elementerne
i patentet tages i betragtning. skønsmand claus elmeros bekræfter i besvarelsen af spørgs-
mål 7, at de tekniske træk i patentet er en overpart med et hoved og en krop med et par arme
og en underpart med et par indbyrdes drejelige benelementer, som på undersiden har til
byggeelementernes koblingstappe svarende koblingshuller.
       udformningen er udtryk for en teknisk løsning, som alle findes i det danske patent,
hvorfor den ikke kan beskyttes.
                                                - 31 -
       cobi har subsidiært gjort gældende, at lego minifigurens udformning bidrager væ-
sentligt til figurernes værdi, hvorfor lego minifiguren er udelukket fra registrering i hen-
hold til varemærkelovens § 2, stk. 2, jf. ef varemærkeforordningens artikel 7. det må efter
peter kjærs forklaring lægges til grund, at lego minifiguren har et tiltalende design, som er
en af grundene til, at forbrugerne køber figuren. dens kommercielle tiltrækningskraft og
værdi kan således i al væsentlighed henføres til udformningen sammenholdt med den gene-
relle kompatibilitet med lego produkterne, hvilket udgør en absolut registreringshindring.
       den omstændighed, at udformningen anses for at tilføre varen en væsentlig værdi,
udelukker ikke, at varens øvrige egenskaber, såsom de tekniske egenskaber, ligeledes kan til-
føre den omhandlede vare en væsentlig værdi.
       et varemærke kan ikke ved indarbejdelse bringes ud af varemærkelovens § 2, stk. 2,
heller ikke, selvom varemærket indarbejdes som kendetegn gennem en væsentlig markeds-
føring.
       det bestrides, at lego minifigurerne nyder ophavsretlig beskyttelse. lego minifigu-
ren er underlagt et skærpet originalitetskrav, idet der er tale om legetøj. legetøj er som
brugskunst i vid udstrækning betinget af funktion.
       lego minifiguren er ikke udtryk for en original, personlig og selvstændig skabende
indsats, hvorfor den ikke nyder ophavsretlig beskyttelse i medfør af ophavsretslovens § 2.
hertil kommer, at lego minifigurernes udformning er bestemt af tekniske og funktionelle
hensyn. ophavsretten beskytter som udgangspunkt ikke teknik og funktion, men kun den
æstetiske formgivning. kravet om originalitet er således ikke opfyldt, da originaliteten er be-
stemt af funktion.
       skønsmand christian bjørn støtter dette synspunkt, men dette skyldes, at han svarer
ud fra legos synspunkt om, at konkurrenter alene har ret til delvis kompatibilitet. hertil
kommer, at en designer ikke bør besvare spørgsmål om funktion og teknik.
       det har aldrig været hensigten, at lego minifiguren skulle vurderes som en skulptur
eller som kunst, og tilsvarende gjorde sig gældende for star wars hjelmen i en afgørelse fra
chancery division af 31. juli 2008.
       beskyttelse mod produktefterligning efter markedsføringslovens § 1 har karakter af en
fremtoningsbeskyttelse, hvorimod teknisk funktion ikke beskyttes. idet udformningen af
lego minifigurerne er teknisk og funktionelt betinget, er figurerne udelukket fra markeds-
                                                - 32 -
føringsretlig beskyttelse. selv hvis det antages, at lego minifigurerne nyder beskyttelse, er
der alene tale om en meget snæver beskyttelse, hvorfor det kun er rent slaviske efterlignin-
ger, der vil udgøre en krænkelse efter markedsføringsloven.
       cobi figuren og lego minifiguren ligner hinanden meget, men cobi har distanceret
sig ved ansigtsudtrykket, som er meget væsentligt.
       såfremt det måtte lægges til grund, at lego minifigurerne er ophavsretligt beskyttet,
alternativt/supplerende beskyttede varemærkeretligt og/eller markedsføringsretligt, indebæ-
rer markedsføring og salg af cobi figurerne ikke en krænkelse af legos rettigheder, idet
der ved krænkelsesvurderingen skal ses bort fra sådanne ligheder, som hidrører fra kompa-
tibilitet.
       ud fra en helhedsvurdering foreligger der ikke forveksling mellem cobi figuren og
lego minifiguren. cobi figuren adskiller sig fra lego minifigurerne på en sådan måde, at
cobi figurerne ikke fremstår som hverken identiske eller slaviske efterligninger af lego fi-
gurerne eller som forvekslelige med lego figurerne, ligesom der ikke foreligger snyltning.
       cobi anvender sit varemærke på cobi figurernes hoved og krop, hvorfor det tydeligt
fremgår, at figurerne hidrører fra cobi. dernæst adskiller cobi figurernes ansigt sig, idet de
har en næse, der er fremhævet og idet farven på ansigterne er anderledes sammenlignet med
lego minifigurerne.
       lego minifiguren er velkendt som legetøj, men ikke som kendetegn, idet lego kon-
cernen ikke anvender figuren som kendetegn. dette ses særligt ved, at lego koncernen al-
drig anvender ®, når lego minifiguren vises. den omstændighed, at legetøjet er velkendt
medfører ikke nødvendigvis, at der også er tale om et velkendt varemærke.
       da lego minifiguren oven i købet er et 3d varemærke, som startede uden særpræg,
kan der kun blive tale om en snæver beskyttelse.
       lego koncernen har udvist retsfortabende passivitet, idet cobi har markedsført figu-
rerne i ca. 2 år. hertil kommer, at lego blev gjort bekendt med cobi figurerne i forbindelse
med en sag i sverige mellem parterne i 2006 og i forbindelse med legetøjsmessen i nürnberg.
det taler for en kortere passivitetsperiode, at cobi med rette har indrettet sig på, at lego
ikke har ment, at cobi figuren krænker lego minifiguren.
       dernæst må det lægges til grund, at lego, som har en global tilstedeværelse, har for-
holdt sig passivt i 20 år, hvor cobi har været på markedet, og markedsført cobi figurerne
                                              - 33 -
siden 2009. lego har desuden kendt til cobis figurer i forbindelse med retssager i polen og
ungarn. lego har derfor fortabt retten til at gøre indsigelse, jf. varemærkelovens § 9. lego
har således ikke handlet inde rimelig tid. det er i den henseende uden betydning om legos
varemærke er registreret eller ej
      lego har derfor endvidere fortabt retten til erstatning.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at lego minifiguren er blevet til efter en idé af
jens nygård knudsen og ved et efterfølgende omfattende udviklingsarbejde. skønserklæ-
ringen fra industriel designer christian bjørn bekræfter, at jens nygård knudsen gennem et
stort designarbejde har valgt lego minifiguren, og at figuren er udtryk for en original, per-
sonlig og selvstændig skabende indsats. retten finder i overensstemmelse hermed, at lego
minifiguren har en sådan individuel og original fremtræden, at den må anses som et selv-
stændigt værk, der er beskyttet efter ophavsretslovens § 1.
      lego koncernen har europæisk varemærkeret til grundfiguren i 3d i blandt andet
klasse 28 for legetøj.
      undtaget fra varemærkeretlig beskyttelse er tegn, som udelukkende består af en ud-
formning af varen, som er nødvendig for at opnå et teknisk resultat, eller en udformning,
hvorved varen får en væsentlig værdi, jf. varemærkelovens § 2, stk. 2 og varemærkeforord-
ningens artikel 7.
      det er ubestridt, at de væsentligste kendetegn ved lego minifiguren er hovedformen,
den trapezformede overkrop, udformningen af armene og udformningen af benene og fød-
derne.
      det fremgår af christian bjørns besvarelse af spørgsmål 3 og 9, at lego minifiguren er
opbygget af en række formelementer, herunder hovedet, overkroppen, bevægelige ben og
bøjede arme, som ikke er funktionsbestemte. disse elementer kan således bearbejdes ud fra
kreative og dekorative ønsker, hvorfor der er rig mulighed for at udforme figurer med en
fremtoning, der adskiller sig fra lego minifigurerne. skønsmanden henviser dernæst til en
frembringelse fra firmaet kre-o, som har en anden fremtoning end lego minifiguren, men
som er kompatibel med lego systemet.
                                                - 34 -
      det fremgår dernæst af civilingeniør claus elmeros´ besvarelse af spørgsmål 10, at der
ikke i patent dk 140 394 er angivet anvisninger for, hvordan f.eks. hoved, krop, arme og be-
nenes fronter på minifiguren skal udformes. der er alene beskrevet nogle formmæssige be-
tingelser for benenes bagside samt underside (såler), idet disse dele skal have koblingshuller.
skønsmanden bekræfter, at der er mulighed for at udforme figurer med en anden fremto-
ning end cobi figurerne, der er kompatible med lego klodser.
      lego har med kre-o figuren dokumenteret, at det er muligt at udforme en figur, som
er kompatibel med lego klodser og andet lego udstyr, men som samtidig har en anden
fremtoning. kre-o figuren har udskæring til kæber i hovedet, dens krop er ikke trapezfor-
met, benene har en runding foran og armene er firkantede ved skulderpartiet. den har der-
med en helt anden fremtoning end lego minifiguren.
      som følge af det ovenfor anførte lægger retten til grund, at de væsentligste træk ved
lego minifiguren ikke kan anses for at svare til en teknisk funktion, ligesom ønsket om
fuldstændig kompatibilitet med lego klodser og lego udstyr ikke bestemmer udformnin-
gen af figuren eller dens væsentlige træk.
      efter bevisførelsen lægger retten til grund, at lego minifigurens udformning er sær-
præget, velkendt og vellidt. der er dog ikke grundlag for at antage, at udformningen er et
ganske særligt design, som i sig selv kan siges at tilføre figurens værdi.
      lego minifiguren nyder dermed varemærkeretlig beskyttelse.
      som følge af det anførte nyder lego minifiguren også beskyttelse efter markedsfø-
ringslovens § 1 og 18.
      de sagsøgte sælger bl.a. poser indeholdende enkeltelementer, som er bestemt til at
skulle bygges sammen til en figur. uanset at det over for retten er dokumenteret, at enkelte
af elementerne kan bruges som almindelig byggeklods, lægger retten til grund, at disse en-
keltelementer er skabt for at få en minifigur, der minder meget om lego minifiguren.
      cobi figuren udgør en meget nærgående efterligning af lego minifiguren. skøns-
mand christian bjørn bekræfter i sin besvarelse af spørgsmål 16, at cobi figurens formmæs-
sige design efter en helhedsvurdering har en meget betydelig lighed med lego minifigu-
rerne, og at de to legetøjsfigurer er forvekslelige for personer, som ikke har den legetøjsfagli-
ge baggrund eller interesse.
                                               - 35 -
       ved en sammenligning af lego minifigurerne og cobi figurerne ses, at de særlige
kendetegn ved lego minifiguren er eftergjort, herunder særligt den trapezformede krop, de
firkantede ben, hovedformen og de bøjede arme. retten finder, at der ud fra en helhedsbe-
dømmelse foreligger forvekslingsrisiko mellem de to legetøjsfigurer. det forhold, at cobi fi-
guren har en næse, og at der på hovedets top og korpus står cobi fratager ikke, at der efter
en helhedsbedømmelse er forvekslingsrisiko.
       de sagsøgte har ikke bestridt at have kendskab til lego minifiguren, hvorfor de anses
for at have handlet i hvert fald uagtsomt.
       herefter udgør de sagsøgtes markedsføring og salg af cobi minifiguren en krænkelse
af legos rettigheder i henhold til ophavsretslovens § 2, markedsføringslovens § 1 og 18, va-
remærkelovens § 4, stk. 1 og 2 samt varemærkeforordningens artikel 9.
       det bemærkes, at retten ikke herved har taget stilling til, hvorvidt cobi er berettiget til
at sælge enkeltdele.
       herefter tages lego’s påstand 1-4 til følge.
da der således forligger en krænkelse som i retsplejelovens § 653, stk. 2, nr. 1, 7 og 14, på-
lægges de sagsøgte i medfør af retsplejelovens § 306, stk. 2 at udlevere de oplysninger, der er
omfattet af påstand 5.
da de sagsøgte har handlet i hvert fald uagtsom, er disse erstatningsansvarlige over for le-
go i medfør af ophavsretslovens § 83, varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 20,
hvorfor påstand 6 tages til følge.
som følge af det ovenfor anførte skal produkterne fjernes fra markedet og tilintetgøres, jf.
ophavsretslovens § 84, varemærkelovens § 44 og markedsføringslovens § 20.
med hensyn til sagens omkostninger betaler cobi efter sagens udfald 27.300 kr. til dækning
af advokatomkostninger og 2.700 kr. til dækning af retsafgift og cobi-klodser.dk v/ frank
sørensen og cobi-klodser.dk v/ lisbeth saxil betaler hver 2.500kr.
                                      thi kendes for ret:
                                              - 36 -
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil skal anerkende, at markedsføringen i danmark af produkter indeholdende efterlignin-
ger af lego minifigurer, som gengivet på bilag 20 og 28 er i strid med god markedsførings-
skik i henhold til markedsføringslovens § 1.
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil skal anerkende, at markedsføringen i danmark af produkter, som har samme ydre
form (nøgen), som cobi figurerne gengivet på bilag 20 eller 28, uanset deres farve, hår, de-
koration og påtryk, er i strid med god markedsføringsskik i henhold til markedsføringslo-
vens § 1.
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil forbydes i danmark at udbyde til salg, markedsføre, eller oplagre med dette formål,
importere eller eksportere produkter, som indeholder eller på emballagen gengiver efterlig-
ninger af lego minifigurer, som gengivet på bilag 20 eller 28.
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/ frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil forbydes i danmark at udbyde til salg, markedsføre, eller oplagre med dette formål,
importere eller eksportere produkter, som indeholder eller på emballagen gengiver figurer,
som har samme ydre form (nøgen), som cobi figurerne gengivet på bilag 20 eller 28, uanset
deres farve, hår, dekoration og påtryk.
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/ frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil pålægges at give oplysning om mængden af varer omfattet af påstand 1-4, som er ud-
budt til salg, markedsført eller oplagret med dette formål, af de sagsøgte i danmark, herun-
der oplysning om omfanget af cobis salg til cobi-klodsers køb fra bergsala enigma a/s, og
den pris, der er henholdsvis opnået af cobi og givet henholdsvis opnået af cobi-klodser for
disse varer.
                                                - 37 -
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/ frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil skal anerkende at være erstatningsansvarlige over for lego for markedsføringen og
salget i danmark af produkter, som indeholder eller på emballagen gengiver efterligninger
af lego minifigurer, som omhandlet af påstand 1-4.
plastic factory cobi s.a., cobi-klodser.dk v/ frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth
saxil skal fjerne og tilintetgøre produkterne omfattet af påstand 1-4 fra handelen.
    plastic factory cobi s.a. skal inden 14 dage betale sagsomkostninger til lego juris a/s
    med 30.000 kr. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
    cobi-klodser.dk v/frank sørensen og cobi-klodser.dk v/lisbeth saxil skal inden 14 dage
    hver betale sagsomkostninger med 2.500 kr. til lego juris a/s. sagsomkostningsbeløbet
    forrentes efter rentelovens § 8a.
    anette krath poulsen                mette christensen             kai wøldike bested
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark