text:
v011600d - apo
                               udskrift
                                   af
                   sø- & handelsrettens dombog
                              ____________
den 19. maj 2006 blev af retten i sagen
v-116-04
frito-lay trading company (europe) gmbh
(advokat louise unmack rygaard)
    mod
ok snacks a/s
(advokat rené lykke wethelund)
afsagt sålydende
                                 d o m:
sagens hovedspørgsmål er, om frito-lay trading company g.m.b.h
(frito-lay), der markedsfører snackproduktet ”bugles”, kan forbyde
ok snacks a/s (ok snacks) at markedsføre mv. snackproduktet corn
snack i de foreliggende produktudformninger og emballager.
påstande
frito-lay har endeligt nedlagt følgende påstande:
                                     - 2 -
1. ok snacks tilpligtes at anerkende at være/have været uberettiget til at
producere og/eller importere, markedsføre og sælge de i bilag 1 og 2 vi-
ste produktemballager og de i bilag 3 viste snackprodukter.
2. ok snacks tilpligtes til frito-lay at betale kr. 100.000 i erstatning
og/eller vederlag.
ok snacks har endeligt nedlagt påstand om frifindelse, for påstand 2’s
vedkommende subsidiært frifindelse mod betaling af et af retten skøns-
mæssigt fastsat lavere beløb.
sagsfremstilling
varemærker
general mills inc., delaware, usa, er indehaver af følgende figurmærke:
mærket blev registreret den 27. februar 1998 for klasse 30 (kornbaseret
snacks) efter en ansøgning, indgivet den 7. juni 1994. af særlige be-
mærkninger på registersudskriften fremgår, at ”mærket er registreret på
baggrund af indarbejdelse”.
det er ubestridt, at frito-lay i henhold til licensaftale med general mills
inc. er eneberettiget til at gøre erhvervsmæssig brug af varemærket i
danmark, og at frito-lay er påtaleberettiget med hensyn til krænkelser
af varemærket. i henhold til licensaftalen er frito-lay forpligtet til til ge-
                                     - 3 -
neral mills at betale ”... earned royalties on all licensed products sold ...
based on the net sales ...”, for ”bugles products” med 5 %.
frito-lay har også registreret et internationalt figurmærke, no. 552364,
(klasse 29 og 30), der ikke er identisk med, men som ligner det, der er
registreret i danmark.
ok snacks’ aftalepartner og hjemmelsmand, det spanske selskab leng-
d’or, s.a., ansøgte den 1. april 1996 om registrering af følgende, tredi-
mensionale ef-varemærke for klasse 29 og 30:
general mills’ tidligere licenstager, smiths food group bv, rejste indsi-
gelse mod registreringen med henvisningen til et i benelux den 9. no-
vember 1988 registreret varemærke, som er identisk med det ovenfor
nævnte internationale varemærke 552364.
oficina de armonización del mercado interior, la cuarta sala de recurso
(”fourth board oif appeal”) traf den 27. oktober 2004 afgørelse, hvoref-
ter varemærkeregistreringen blev udslettet for bl.a. ”savoury snack
foods; chips and crisps” i klasse 29 og ”savoury snack foods; ...crackers
and savoury foods, in particular appetizers” i klasse 30.
i afgørelsen hedder det bl.a.:
        ”18
        it is not correct that the office has held the conflicting trade
        marks to possess only weak distinctive character. on comparing
        the signs in the contested decision it is stated that the signs are
        derived from a simple three-dimensional shape, namely, a cone,
        which is hardly distinctive. however, the decision then goes on to
        specify that despite their simplicity, the shapes are not common-
                                    - 4 -
        place in the context of the products in dispute. as a result, for
        these goods the three-dimensional conical shapes obtained not by
        slicing but by extrusion are distinctive and thus are registrable as
        distinctive signs.
        19
        the contested decision was also correct insofar as it concluded
        that the two marks yielded a similar overall impression. taking
        into account that the average consumer very seldom will be able
        to compare the marks directly, he will have to rely on the imper-
        fect image of the marks retained in memory. in this context the
        differences in shape and in the surface are basically ancillary and
        will be hard to remember, and instead it is what is basic and
        common to both that will predominate and be memorable, i.e.
        they are both conical in shape, regardless of whether or not the
        cone is flattened.”
med ansøgningsdato den 3. maj 1999 fik leng d’or, s.a., for klasse 29
og 30 i juni 2000 registreret følgende tredimensionale ef-varemærke:
der er ikke fremsat indsigelser eller indgivet begæring om udslettelse af
dette mærke.
produkterne. markedsforhold.
frito-lays ”bugles”-produkt har været markedsført i danmark gennem
mange år og sælges bredt i detailhandelen, f.eks. i fakta-butikker, dansk
supermarkeds butikker, coop danmarks butikker, etc., men ikke i aldi.
bugles sælges i emballager, poser og æsker, med de kegleformede
snacks afbilledet. emballagerne ser således ud:
                                   - 5 -
”corn snacks”, som ok snacks importerer fra producenten leng d’or,
s.a., spanien, sælges i detailhandelen i aldi-butikker og blev tidligere
markedsført i denne poseemballage:
                                 - 6 -
”corn snacks” markedsføres nu i en poseemballage, der således ud:
                                   - 7 -
som det fremgår af emballagerne har ”corn snacks”-produktet ændret
form derved, at den oprindelige, noget fladtrykte kegleform har fået
”hofter” - er blevet mere klokkeformet.
følgende foto (bilag 3) af corn snack-produkterne ved siden af hinanden
(det nye produkt i de to rækker til venstre) er fremlagt til sagen, smh.
frito-lays påstand 1:
                                    - 8 -
ifølge en a.c. nielsen-undersøgelse viste salgstallene for ”bugles” fra
1994 – 1998 (ca. 215.000 – ca. 244.000 kg årligt), for 1999 et fald til ca.
132.000 kg og for 2000 til ca. 57.200 kg. tallene for de tre følgende år
viste stigning år for år (2001: 85.500 kg, 2002: 112.400 kg, og 2003:
119.600 kg).
en af frito-lay selv iværksat markedsundersøgelse over 4 uger i 2004
vedrørende kendskabsgraden til varemærker indenfor det foreliggende
vareområde udviste en ”prompted awareness” mht. ”bugles” på fra ca.
71 % til ca. 82 %, kun overgået af ”kims” (ca. 97-99 %), ”estrella” (ca.
95-97 %) og ”pringles” (ca. 86-90 %).
der har til brug for sagen været indhentet en markedsundersøgelse hos
gfk danmark a/s. af spørgetemaet fremgår:
         ”...
         bekendthedsgraden af bugles produktform/vareudstyr på det
         danske marked bedes undersøgt. undersøgelsen skal vise uhjul-
         pet og hjulpet bekendthedsgrad.
         undersøgelsen bedes baseret dels på et billede af bugles (som
         registreret som varemærke, jf. vedhæftede) og dels på et billede
         af bugles produkter.
                                     - 9 -
         undersøgelsen bedes foretaget blandt så mange personer, at un-
         dersøgelsen efter bureauets opfattelse giver et retvisende billede
         af bekendthedsgraden på det danske marked.
         undersøgelsen bedes foretaget blandt personer i alderen 15-70
         år.”
der indgik 1000 personer i undersøgelsen. af disse svarede 47 % ”ja” og
53 % ”nej” til spørgsmålet: ”kender du dette produkt/mærke?”.
af de 47 % (474 personer), der angav at kende produktet/mærket, sva-
rede 56 % på spørgsmålet: ”hvad hedder mærket/produktet?”:
”bugles”, hvilket svarer til en bekendthedsgrad på ca. 27 % af alle ad-
spurgte.
af de 53 % (526 personer), der angav ikke at kende produktet/mærket,
svarede 29 % (209 personer) ”ja” til følgende spørgsmål: ”dette produkt
er et snack/chips produkt. kender du produktet eller mærket?”. af disse
29 % svarede 50 % på spørgsmålet: ”hvad hedder produktet?”:
”bugles”.
af de, der samlet ikke kendte mærket (422 personer), svarede 16 %
”bugles” til spørgsmålet: ”hvilket af følgende produkter eller mærker er
dette produkt: pringles, bugles, kim’s, estrella, santa maria eller
ved ikke?”.
det beregnede totalkendskab udgjorde herefter ca. 44 % (438 personer),
hvoraf 224 havde fået forevist et produktfoto, mens 214 havde fået fore-
vist et foto af det registrerede varemærke.
hollandsk dom
den 1. april 2004 afsagde retten i utrecht, holland, dom i en sag anlagt
af smiths food group b.v. og frito-lay mod hollandske firmaer (bastini
holding b.v., copac b.v. og bastini b.v.) vedrørende disses salg og mar-
kedsføring af produkter, svarende til dem, som nærværende sag vedrø-
rer, dvs. svarende til ok snacks tidligere kegleformede og senere mere
klokkeformede snack. leng d’or, s.a., havde interveneret i sagen til
                                    - 10 -
fordel for de hollandske firmaer. sagen blev afgjort efter hollandsk vare-
mærkeret.
retten tog ikke stilling til spørgsmålet om, hvorvidt det tidligere produkt
krænkede frito-lays varemærkeret under henvisning til, at produktet
med denne form var taget af markedet.
med hensyn til det senere produkt udtalte retten, at dette var forveksle-
ligt med frito-lays bugles-produkt, og at de hollandske firmaer kræn-
kede frito-lays veremærkeret ved at sælge produktet.
retten udtalte endvidere, at det krænkede frito-lays rettigheder, at den
af de hollandske firmaer markedsførte snack i et antal var afbilledet på
produktemballagen.
dommen er appelleret, men appelsagen er efter de foreliggende oplys-
ninger udsat på forligsforhandlinger.
forklaringer
legal counsel i nordeuropa christa van de paverd har som frito-lays
repræsentant forklaret, at bugles - i uændret form – uden ophør har
været solgt i danmark siden 1976. bugles blev oprindelig alene solgt i
en rød æske, men sælges nu i en æske med 150 g og poser med 80 g og
125 g. emballagen er blevet ændret undervejs, men designet er næsten
det samme. bugles sælges næsten overalt – i supermarkeder og andre
dagligvarebutikker, 7 eleven-butikker, tankstationer, kiosker mv. æsken
sælges dog kun i netto.
frito-lay har solgt ca. 1,8 mio. enheder i 2003, ca. 2,3 mio. i 2004 og ca.
2,7 mio. i 2005.
bugles er nr. 2 på markedet for krydrede snacks i danmark (ekskl.
kartoffelchips) og har en markedsandel på 2 %. kim’s er nr. 1.
                                     - 11 -
omkostninger til markedsføring i butikker har andraget 2,7 mio. kr. i
2003, ca. 4,5 mio. i 2004 og 4,7 mio. i 2005.
frito-lay hørte første gang om corn snack i sommeren 2003. der rea-
geres hver gang, et produkt, der ligner bugles, kommer på markedet.
bugles er et meget vigtigt produkt for frito-lay i danmark. der er af-
gjort forvekslingsrisiko mellem bugles og corn snack. markedsføringen
af corn snack vil skade bugles’ ry og selve brandet alvorligt. der er ikke
andre ”cone shape”-snacks på det danske marked.
frito-lay har indtil videre ikke fremsat begæring om ophævelse af leng
d’or's seneste varemærkeregistrering, men har det under overvejelse.
registreringen giver imidlertid ikke ok snacks nogen ret til retsstridig
brug.
corn snack forhandles i aldi til 9,95 kr. for 200 g. bugles, der ikke for-
handles i aldi, sælges i æsken med 150 g til ca. 17 kr. prisen varierer
lidt.
under produktionsprocessen vil produktets form blive ændret fra sit per-
fekte udgangspunkt.
direktør torben juul andersen, ok snacks, har forklaret, at han har
været i snacks-branchen siden 1981. ok snacks-koncernen består bl.a.
af et produktionsselskab, hvis hovedprodukt er flæskesvær, og et salgs-
selskab, der repræsenterer flere forskellige firmaer. ok snacks sælger 8-
10 produkter, der indkøbes som halvfabrikata, behandles og krydres,
hvorefter de pakkes i emballage og sælges. som et sideprodukt sælges
spisefedt. ok snacks handler med hele dagligvarehandlen. et dattersel-
skab til ok snacks har på et tidspunkt repræsenteret frito-lay og distri-
bueret bugles.
corn snack er et discountprodukt, der kun sælges til aldi, der ikke bru-
ger penge på markedsføring. snacks-markedet i dag er præget af efter-
spørgsel på kvalitetsprodukter, gerne fedtfattige, men prisen er meget
vigtig.
                                   - 12 -
bugles var oprindeligt baseret på genmodificerede (”gmo”) majs. dette
gav på et tidspunkt anledning til postyr, og frito-lay måtte rydde hyl-
derne og udskifte produkterne. det kostede mange penge at forsøge at
tilbagevinde markedet, og det var efter dette tidspunkt, at frito-lay be-
gyndt at markedsføre bugles i poser, der var en billigere emballage end
æskerne.
det var aldi, der opfordrede ok snacks til at finde en majsbaseret
snack. der blev ikke sagt noget om formen. ok snacks henvendte sig til
leng d’or, som ok snacks også køber andre produkter hos, og som var
den eneste af ok snacks’ leverandører, som leverede majs-snacks. han
tænkte på intet tidspunkt på bugles, som er et ”high class”-produkt
med en anden form.
efter frito-lays henvendelse valgte ok snacks at skifte produktet ud
med en snack med en anden form. det har ikke påvirket salget i aldi,
der har været stabilt. ok snacks orienterede leng d’or om henvendel-
sen fra frito-lay. ok snacks var orienteret om retssagen i holland.
en bugles kan bruges som ske, hvilket en corn snack ikke er egnet til.
ok snacks emballage adskiller sig mere fra frito-lays, end det var tilfæl-
det i den hollandske sag. ok snacks har selv stået for sin emballage.
han kan godt være enig i, at det kan være svært for den almindelige for-
bruger at se forskel på produkterne.
ok snacks afsætter årligt ca. 30.000 kg corn snack til en gennemsnitlig
salgspris på 25 kr. pr. kg., svarende til en omsætning på dk 750.000. ok
snacks gennemsnitlige dækningsbidrag har været 22 %.
procedure
frito-lay har anført, at ok snacks krænker generel mills inc.’s regi-
strerede danske vareudstyrsmærke. der er gjort uafbrudt brug af vare-
mærket siden 1976 – både ved at sælge produktet med denne produkt-
                                    - 13 -
form og ved at have produktet afbilledet på emballagen. den mindre af-
vigelse i produktets form i forhold til varemærket er uden betydning for
vurderingen. forskellen skyldes produktionsteknikken.
varemærket blev ifølge registerudskriften registreret på grundlag af ind-
arbejdelse, men mærket har også særpræg. dette underbygges af, at det
i såvel ”board of appeals” afgørelse af 27. oktober 2004 i klagesagen
som i den hollandske retsafgørelse udtales, at mærket har særpræg. at
mærket også af de danske myndigheder er vurderet som havende sær-
præg, fremgår forudsætningsvis af varemærkelovens § 2, hvorefter det
for registrering af et mærke som udstyrsmærke er et kriterium, at der
foreligger adskillelsesevne, altså særpræg.
det er ved resultatet af den foretagne markedsundersøgelse dokumen-
teret, at mærket må anses for velkendt her i landet, hvorfor det nyder en
udvidet beskyttelse, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, - også for varer af
samme art. af markedsundersøgelsen fremgår således, at den totale be-
kendtskabsgrad til mærket er 44 %. bugles var det eneste produkt med
den form på markedet, før corn snacks dukkede op. bugles er nr. 2 på
det danske marked. bugles har været på markedet siden 1976 som det
eneste snackprodukt med kegleformen og har en markedsandel på 2 %.
der er ubestridt varelighed mellem parternes produkter. mærkerne er
endvidere forvekslelige. dette blev også slået fast i den hollandske dom,
der må tillægges betydning, da de hollandske nationale regler har samme
ef-retlige regler som baggrund, som de danske regler.
der er detailforskelle mellem produkterne, men helhedsindtrykket er det
samme. i det udviskede erindringsbillede er produkterne forvekslelige for
forbrugerne. dette medgav partsrepræsentanten fra ok snacks også i sin
forklaring. det afgørende er helhedsindtrykket. som forklaret af frito-
lays partsrepræsentant vil markedsføring af corn snack være fatal for
bugles-brandet og påvirke salget.
det er underordnet at corn snack alene sælges i aldi, hvor bugles ikke
sælges, jf. sø- og handelsrettens dom af 5. marts 2003 hustol ctr. lä-
kerol (v 15/02).
                                    - 14 -
frito-lay kan på dette grundlag forbyde ok snacks at sælge corn snacks
i den foreliggende udformning og at gøre brug af emballage med pro-
duktet afbilledet.
markedsføringen af corn snack er også i strid med god markedsførings-
skik. først blev corn snack markedsført i én form, så – efter at der blev
rejst indsigelse – i en lidt ændret form. ok snacks har således fulgt
samme mønster som de hollandske firmaer, jf. den hollandske dom. ok
snacks, der tidligere har haft med distribution af bugles at gøre, har
derfor haft et særligt kendskab til dette produkt, og markedsføringen har
fundet sted i ond tro.
leng d’or’s registrering af sit figurmærke instituerer ikke en ret til at
gøre brug af mærket, smh. varemærkelovens § 4 og varemærkeforord-
ningens art. 9. indehaveren af en ældre varemærket kan begære et
yngre, med det ældre forveksleligt mærke udslettet, og frito-lay kan
derfor når som helst indenfor en 5 års periode, jf. forordningens art. 53,
stk. 2, begære leng d’or’s mærke udslettet. hertil kommer, at leng
d’or har været i ond tro ved indgivelsen af ansøgningen, hvorefter ret-
ten til at få slettet mærket ikke er begrænset til 5 år. at gøre markedsfø-
ringsmæssig brug af mærket er leng d’ors egen risiko.
5 års fristen, der skal regnes fra ”brugen”, er ikke udløbet. markedsførin-
gen af corn snack blev, hvad enten der er tale om holland eller dan-
mark, påbegyndt i 2003.
frito-lay har krav på erstatning og vederlag. en licensafgift på 5 % må
anses for dokumenteret og er i øvrigt ganske sædvanlig. ok snacks’ om-
sætning af corn snack er ubestridt ca. 750.000 kr. om året. for 2 ½ år
vil en licens udgøre ca. 93.000 kr., som må være udgangspunktet for li-
censkravet. hertil kommer erstatning for markedsforstyrrelse. frito-lays
øgede omsætning på bugles 2003 – 2005 skyldes markedsføringsind-
satsen.
                                     - 15 -
frito-lay har som udenlandsk virksomhed haft udgifter til oversættelse
og transport og har udlagt omkostningerne til markedsundersøgelsen
med 38.000 kr.
ok snacks har anført, at patent- og varemærkestyrelsen vurderede, at
formen på frito-lays produkt ikke i sig selv havde tilstrækkeligt særpræg
til at begrunde en registrering af varemærket. først flere år efter ansøg-
ningen blev mærket registreret på grund af indarbejdelse. frito-lays ud-
styrsmærke har således et meget begrænset særpræg, hvilket har stor
betydning ved vurderingen af udstrækningen af beskyttelsen.
leng d’or har i sommeren 2000 fået registreret ”bell”-formen som ef-
varemærke med prioritet fra maj 1999, uden at der er rejst indsigelser
imod registreringen. frito-lay har været bekendt med registreringen og
må anses at have accepteret denne. det ville være kunstigt og urimeligt,
om frito-lay kunne hindre ok snacks’ brug af mærket, når man ikke
gennem mere end 5 år har rejst indsigelse mod registreringen.
der er tale om identiske varer, men ikke identiske mærker. spørgsmålet
om varemærkekrænkelse skal derfor behandles efter varemærkelovens §
4, stk. 1, nr. 2, hvorefter det er en betingelse, at der er risiko for for-
veksling mellem mærkerne. men da frito-lays mærke er et svagt vare-
mærke med begrænset særpræg, er det kun beskyttet ved ”næsten-
identitet” mellem mærkerne, og dette er ikke tilfældet. hertil kommer, at
der efter princippet i varemærkelovens § 2, stk. 2, ikke kan erhverves
varemærkeret til tegn, der alene består af en udformning, som følger af
varens egen karakter. dette princip påvirker omfanget af beskyttelsen af
frito-lays mærke.
det er ikke dokumenteret ved markedsundersøgelsen, at frito-lays ud-
styrsmærke er velkendt, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2. det bestrides
ikke, at navnet ”bugles” er velkendt, men undersøgelsen dokumenterer
ikke et så stort kendskab til snackens form. kun 47 % oplyste at kende
til snacken, og kun i alt 26 % kunne uhjulpet oplyse, at snacken var
bugles. hertil kommer, at de øvrige betingelser efter varemærkelovens
§ 4, stk. 2, ikke er opfyldt, hvilket frito-lay end ikke har gjort gældende.
                                      - 16 -
intet tyder på, at frito-lay har lidt skade på sit renommé, hvilket frem-
gangen i salgstallene for 2003 – 2005 underbygger.
produkterne ligner ikke hinanden. ok snacks snack er klokkeformet med
runde sider (”hofter”), mens frito-lays er kegleformet med lige sider.
begge former er grundformer, som man ikke kan opnå eneret til.
produkterne er ikke forvekslelige for forbrugerne. der er store prisfor-
skelle mellem produkterne, der sælges forskellige steder og i emballager
af meget forskelligt udseende, hvortil kommer, at produkterne, som an-
ført, alt andet lige ikke ligner hinanden. det er almindeligt, at udseendet
på snacks-produkter ligger tæt op af hinanden. når alt tages i betragt-
ning, foreligger der ikke forvekslingsrisiko.
ok snacks har heller ikke handlet i strid med god markedsføringsskik, jf.
markedsføringslovens § 1. produkterne er, som anført, forskellige, sæl-
ges i forskellige butikker, til forskellige aftagere og til forskellige priser.
ok snacks har gjort, hvad man kunne for at opfylde overfor aldi og trak
de gamle produkter tilbage fra markedet, da der blev rejst indsigelse, og
erstattede dem med nye.
den hollandske dom, der er anket, har ingen betydning for denne sag.
benelux-landene er kendt for at tage vidtstrakte hensyn til varemærke-
rettighedsindehavere, mens danmark er mere nuanceret.
frito-lay har ikke bevist eller blot sandsynliggjort at have lidt et tab.
frito-lay har i perioden, hvor corn snack har været på markedet, haft et
mersalg på 1 mio. poser. det er oplagt, at der ikke er noget tab, heller
ikke med hensyn til markedsforstyrrelse.
frito-lays egen licensaftale kan ikke bruges som udgangspunkt for et
vederlagskrav. de 5 % i licensafgift omfatter andet og mere end selve
snack’en. det skal tages i betragtning, at der ikke foreligger nogen reel
forvekslingsrisiko i salgssituationen. et eventuelt vederlag skal fastsættes
til et symbolsk beløb.
                                      - 17 -
rettens bemærkninger
det bemærkes, at den omstændighed, at leng d’or, s.a., i 2000 har fået
registreret en ef-varemærkeret til et mærke svarende til formen på det
corn snack-produkt, der nu markedsføres af ok snacks, uden at der ef-
ter det oplyste indtil nu er rejst indsigelse mod registreringen, ikke af-
skærer frito-lay fra at rejse indsigelse mod ok snacks’ markedsføring af
corn snack, der efter det oplyste blev opstartet her i landet i 2003.
ved vurderingen af omfanget af den beskyttelse, som frito-lays - i 1998
registrerede - varemærkeret nyder, finder retten, der ikke kan imøde-
komme frito-lays anbringende om velkendthed her i landet, jf. vare-
mærkelovens § 4, stk. 2, at det må tages i betragtning, at mærket efter
de foreliggende oplysninger, herunder den kontinuerlige brug gennem ca.
30 år sammenholdt med oplysningerne om markedsføringsindsats,
salgstal og distribution, må anses som vel indarbejdet.
med hensyn til det tidligere, lidt ”fladtrykte”, kegleformede corn snack-
produkt, der i betydelig grad ligner bugles og general mills inc.’s vare-
mærke, finder retten – uanset de forskelligheder, der opstår under pro-
duktionsprocessen –, at formen må anses for klart forvekslelig med
bugles-produktet og varemærket.
med hensyn til det ændrede, mere klokkeformede corn snack-produkt,
der nu markedsføres af ok snacks, er det rettens opfattelse, at også
dette produkt ligner bugles, og at det efter en samlet vurdering i over-
ensstemmelse med ok snacks’ direktør, torben juul andersens forklaring
ligeledes må anses for forveksleligt med mærket. oplysningerne med
hensyn til parternes produkters forskellige salgssteder fører ikke til nogen
anden vurdering.
markedsføring af corn snack i de foreliggende produktudgaver, jf. bilag
3, krænker under de anførte omstændigheder general mills inc.’s vare-
mærkeret, som frito-lay er bemyndiget til at håndhæve, jf. varemærke-
lovens § 4, stk. 1, og er tillige stridende mod markedsføringslovens § 1.
da ok snacks på denne baggrund endvidere ikke er berettiget til at gøre
                                      - 18 -
brug af de foreliggende emballager med de omhandlede snacks afbilledet
(bilag 1 og bilag 2), tages frito-lays påstand 1 i det hele til følge.
ok snacks, der har handlet ansvarspådragende, har under de anførte
omstændigheder pligt til at betale vederlag samt erstatning for mar-
kedsforstyrrelse, jf. varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens §
13, stk. 2. beløbet fastsættes skønsmæssigt til 60.000 kr.
der findes efter det foreliggende ikke at være grundlag for at pålægge
ok snacks at godtgøre frito-lay de udlagte omkostninger, 38.000 kr., til
markedsundersøgelse. beløbet afholdes derfor endeligt af frito-lay. med
hensyn til sagens omkostninger forholdes herefter som nedenfor be-
stemt.
                      t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, ok snacks a/s, skal anerkende at være/have været uberetti-
get til at producere og/eller importere, markedsføre og sælge de i bilag 1
og 2 viste produktemballager og de i bilag 3 viste snackprodukter.
sagsøgte skal inden 14 dage til sagsøgeren, frito-lay trading company
(europe) g.m.b.h, betale 60.000 kr. i erstatning og vederlag samt i
sagsomkostninger 30.000 kr., heraf 4.300 kr. til dækning af retsafgift.
                               claus forum petersen
hans jørgen nielsen                                      rolf malling petersen
                                      (sign.)
                                   ___ ___ ___
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                        p.j.v. sø- og handelsretten, den
 - 19 -


text:
 -
                                    udskrift
                                        af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 5. april 2001 blev af retten i sagen
h-0086-99
svend erik hansen
(advokat torben waage)
   mod
international maritime advisers aps
(advokat keld parsberg)
afsagt sålydende
                                      d o m:
under denne sag, der er anlagt den 17. maj 1999, har sagsøger, svend erik hansen, overfor
sagsøgte, international maritime advisers aps (ima), nedlagt følgende påstande:
1. ima tilpligtes at anerkende, at ima i en periode på 3 år fra den 22. september 1998,
subsidiært en kortere periode efter rettens skøn, ikke må henvende sig til de agenturgivere,
der er nævnt i bilag 12 (liste over agenturgivere), med det formål at få etableret en agent- el
                                                 - 2 -
ler formidlingsaftale med de pågældende agenturgivere.
2. ima tilpligtes at anerkende, at ima i en periode på 3 år fra den 22. september 1998,
subsidiært en kortere periode efter rettens skøn, ikke ved direkte eller indirekte henvendelse til
redere, befragtere eller shipmanagers må udgive sig for repræsentant eller agent for
agenturgivere nævnt i bilag 12 (liste over agenturgivere).
3. ima tilpligtes at betale til svend erik hansen a) modværdien af usd 30.750 i danske kroner
på betalingsdagen med procesrente fra sagens anlæg, b) kr. 100.000 med procesrente fra
sagens anlæg, og c) modværdien af usd 8.359,21 i danske kroner på betalingsdagen med
tillæg af procesrente fra den 18. marts 1999 - i det hele subsidiært lavere beløb efter rettens
skøn.
ima har med hensyn til svend erik hansens påstande 1 og 2 påstået frifindelse og med hensyn
til påstand 3 frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et efter rettens skøn fastsat
mindre beløb.
sagsfremstilling
ima driver virksomhed med rådgivning i forbindelse med nybygning af skibe,
agenturvirksomhed, tilsyns- og anden form for konsulentarbejde og technical management. før
parternes samarbejde blev etableret medio 1996, var ima ejet af selskabets to direktører, jens
magnus nielsen og carl christian andersen, med halvdelen hver.
hansen & helbæk marine i/s drev virksomhed som agenter for udenlandske skibsværfter med
formidling af navnlig reparationsarbejder på danske skibe. virksomheden blev drevet af
interessenterne svend erik hansen og bent helbæk. efter bent helbæks udtræden drev svend
erik hansen i en periode virksomheden alene.
som en del af et aftalekompleks overdrog svend erik hansen ved aftale af 9. august 1996
virksomheden hansen & helbæk til ima for 1 kr. overtagelsesdagen var aftalt til den 1. juli
1996. i aftalen forpligtede ima sig til at videreføre virksomheden som en selvstændig division
med selvstændigt regnskab. samtidig hermed overdrog carl christian andersen sin halvdel af
anparterne i ima til svend erik hansen for 100.000 kr., og svend erik hansen blev ansat som
                                               - 3 -
direktør i ima til en løn på 360.000 kr. om året. det var et led i aftalekomplekset, at carl
christian andersen indskød 100.000 kr. i selskabet som ansvarlig lånekapital. hele
aftalekomplekset, der også omfattede direktørkontrakter, stillingsbeskrivelser og tillæg til
anpartshaveroverenskomst, var konciperet af ima's advokat keld parsberg.
blandt bilagene til aftalekomplekset var et regnskab for hansen § helbæk marine. ifølge
forsiden var der tale om årsregnskab for 1995. omsætningen var opgjort til 191.085 kr., og
"årets resultat" til 116.204 kr. den side i regnskabet, hvor bl.a. de nævnte tal fremgik, havde
overskriften: "resultatopgørelse for perioden 1. oktober - 31. december 1995".
der er under sagen fremlagt en række agenturaftaler, så-
vel eksklusive som ikke-eksklusive, og en enkelt kom- missionsaftale, alle indgået i perioden
januar 1993 til maj 1996 mellem hansen & helbæk (eller helbæk & partnere) og forskellige
udenlandske værfter. der er endvidere fremlagt bilag vedrørende et samarbejdsforhold med
værftet tallares navales del golfo (tng), hvor det er omtvistet, om der har foreligget en
agenturaftale. de i alt 17 værfter var:
steffan engineering (tyskland), januar 1993, agenturaftale ("sole agent"), opsigelsesvarsel:
6 måneder.
g.a.c. shipping (sverige), januar 1994, underagenturaftale, gældende fremover, medmindre
den opsiges med 6 måneders skriftligt varsel. g.a.c. var selv nordisk agent for det polske
skibsværft gdansk shiprepair yard, omtalt nedenfor som "remontowa". med valørdato den 17.
juli 1995 betalte g.a.c. usd 6.756 til hansen & helbæk marine, svarende til 2 % provision for
"drydocking" af m/t anette therese på "remontowa".
barthels & lüders (tyskland), oktober 1994, eksklusiv agenturaftale, gældende fremover,
medmindre den opsiges med 6 måneders varsel til udløb af et kalenderhalvår.
singapore shipbuilding & engineering limited, (singapore), januar 1995, eksklusiv
agenturaftale, gældende for 1 år ad gangen, medmindre den opsiges med 3 måneders skriftligt
varsel.
yvc bolnes b.v. (holland), april 1995, eksklusiv agenturaftale med opsigelsesvilkår, parallelle
til kontrakten med singapore shipbuilding.
                                             - 4 -
talleres navales del golfo shipyard (tng) (mexico). i en udateret skrivelse til hansen &
helbæk hilste tng v/ division manager paul j. albert et fremtidigt samarbejde velkomment. i
skrivelsen henvistes til hansen & helbæks telefax af 18. april 1995.
med valørdato den 25. april 1996 betalte tng usd 7.174 som "commission as per our
agreement for docking of m/t laurits kosan in february 1996..." i henhold til hansen &
helbæks faktura af 21. marts 1996.
der er som bilag 39 fremlagt, hvad der fremstår som side 9 i en kontrakt, afsendt pr. telefax af
konsulentfirmaet ocean trades i marts 1996. bilaget opregner nogle retningslinier for
beregning af kommission. svend erik hansen har oplyst, at der er tale om de
kommissionssatser, som efter aftale blev benyttet i samhandelsforholdet med tng.
i en skrivelse af 28. december 1999 til svend erik hansen redegjorde ocean trades nærmere
for nogle forhold i tng og oplyste vedrørende 1994-96, at svend erik hansen var valgt som
tng's agent i danmark, og at tng benyttede ham som sin agent, uanset at en skriftlig
agenturkontrakt ikke var indgået.
bazan carenas (spanien), april 1995, ikke-eksklusiv agenturaftale, gældende for 1 år ad
gangen, men med mulighed for opsigelse med 30 dages skriftligt varsel til udløb af en periode.
loksa shiprepair plant ltd. (estland), maj 1995, eksklusiv agenturaftale, gældende
fremover, medmindre den opsiges med 6 måneders varsel til udgangen af et kalenderhalvår.
cebu shipyard & engineering works, inc., (singapore) august 1995, ikke-eksklusiv
agenturkontrakt, med vilkår om eksklusivitet ved løbetidsforlængelse udover det første år,
indenfor hvilket opsigelse kan ske med 1 måneds varsel. efter en forlængelse vil kontrakten
være gældende fremover, medmindre den opsiges med 3 måneders varsel.
hyundai mipo dockyard co (korea), november 1995, kommissionsaftale vedrørende 4
nærmere angivne skibe.
chokhani international ltd. (indien), december 1995, eksklusiv agenturaftale, gældende
fremover, medmindre den opsiges med et halvt års varsel til udgangen af et kalenderhalvår.
                                             - 5 -
særlig bestemmelse om kontraktsophør ved ordreudeblivelse i den første del af kontraktens
løbetid.
neptun reparaturwerft gmbh (tyskland), december 1995, ikke-eksklusiv agenturaftale
med bestemmelse om eksklusivitet efter de 3 (med håndskrift rettet fra 5 til 3) første ordrer.
gældende fremover, medmindre den opsiges med 6 ugers varsel til udløbet af et
kalenderkvartal.
bazan off-shore (spanien), januar 1996, eksklusiv agenturkontrakt på nærmere vilkår,
forlænges med et år ad gangen, medmindre den opsiges med 30 dages skriftligt varsel til
udløbet af et år.
shiprepair yard "nauta" (polen), januar 1996, ikke-eksklusiv agenturkontrakt, gældende i 1
år, medmindre den opsiges med 3 måneders varsel.
odessos shiprepair yard (bulgarien), marts 1996, eksklu siv agenturkontrakt med
automatisk forlængelse 1 år ad gangen, medmindre den opsiges skriftligt med 3 måneders
varsel. særlig bestemmelse om ret til ensidig aflysninng af kontrakten fra værftets side, hvis
visse forudsætninger om ordremængde og omsætning ikke holder stik.
sociedade de reparacòes e industrials (portugal), april 1996, eksklusiv agenturaftale,
gældende fremover, medmindre den opsiges med 6 måneders varsel til udløbet af et
kalenderhalvår.
jasa marina shipyard (indonesien), maj 1996, eksklusiv agenturaftale, gældende i 2 år med
bestemmelse om enten forlængelse i yderligere 2 år eller ophør, hvilket i begge tilfælde skal
ske med 6 måneders varsel til udløbet af et kalenderhalvår.
af et udkast til en annonce for hansen & helbæk marine fremgik en liste over værfter under
overskriften: "vi repræsenterer":
"...
remontowa gdansk, poland
nauta shiprepair yard, gdynia, poland
barthels & lüders, hamburg og brunsbültel, germany
                                                - 6 -
neptun reparaturwerft, rostock, germany
steffan engineering, bremen, germany
loksa shipyard ltd., loksa, estonia
yvc bolnes dockyard, rotterdam, nl
bazan carenas, el ferrol, cadiz, cartagena, spain
fincantieri c.n. itallani, palermo, italy
durns-gdansk, durns, albania
chokhani international ltd., madras, calcutta, india
singapora technologies shipbuilding & engineering ltd. singapore (stse)
sabah shipyard sdn.bhd., (ulæseligt), malaysia
pt dok & parkopalan kodja (ulæseligt) persero, jakarta, indonesia
cebu shipyard & engineering works inc., cebu, philipines
hyundai mipo dockyard co. ltd., ulsan, korea
tandanore sa clyn, buenos aires, argentina
tng, talleres navales del golfo, veracruz, mexico
l. h marthinusen, durban, cape town, south africa
odessos shiprepair yard, bulgaria
bazan offshore, ferrol, spain
dusty miller, burban, richards bay, south africa
veljko vlahovic, bijela, yugoslavia
smiec, representing 11 yards in shanghai, china
..."
i en skrivelse af 1. oktober 1997 til ima (stilet til svend erik hansen), bekræftede det
italienske skibsværft, fincantieri, en et-årig kontraktsforlængelse til udløbet af 1998. i
skrivelsen er der henvist til parternes kontrakt af 11. oktober 1996.
i november 1997 blev der indgået en eksklusiv agenturaftale mellem naval astilleros de
pasaia (spanien) og ima. aftalen kunne opsiges af begge parter med 3 måneders skriftligt
varsel.
i foråret 1998 udarbejdede ima's ansatte, palle svendsen, en "agency list full style" på ima's
brevpapir. på listen er opregnet navnene på 29 skibsværfter med angivelse af kontaktpersoner,
                                              - 7 -
adresser, telefon- og telefaxnumre samt diverse oplysninger om værfternes faciliteter. der er
på listen tilføjet håndskrevne oplysninger og bemærkninger.
de fleste af værfterne på listen var også med på listen på hansen & helbæks annonceudkast,
bilag 1, og størstedelen af disse var endvidere omfattet af de fremlagte agenturkontrakter med
hansen & helbæk, jf. ovenfor. andre, som ikke fremgik på bilag 1, var omfattet af de fremlagte
kontrakter, og med en enkelt anden, der hverken var omfattet af annonceudkastet eller
kontrakterne med hansen & helbæk, havde ima ubestridt kontrakt pr. 1. juni 1998. når
bazan-gruppen regnes for et værft, var der på "agency list full style" herefter i alt 4 værf- ter,
som hverken var med på listen, bilag 1, og/eller som der efter de foreliggende oplysninger ikke
aktuelt var eller havde været skriftlig agenturkontrakt med.
i forsommeren 1998 opstod der uenighed imellem parterne, og den 4. juni 1998 blev svend
erik hansen bortvist af administrerende direktør jens m. nielsen. svend erik hansen drev
herefter virksomhed fra sin bopæl i ima's navn.
i perioden mellem bortvisningen og parternes ophørsaftale den 22. september 1998, jf.
nedenfor, blev der indgå et aftale om reparation af skibet laurits kosan på værftet tallares
navales del golfo (tng). der er fremlagt korrepondance, hvoraf det fremgår, at det danske
rederi, lauritzen kosan tankers, i skrivelse af 8. juli 1998 rettede henvendelse til tng med
anmodning om en tilbagemelding fra tng snarest og senest den 22. juli 1998. tng sendte et
tilbud via telefax til ima (på kontoradressen), stilet til svend erik hansen, der med en
følgeskrivelse af samme dag fra sin bopæl videresendte tilbuddet pr. fax til lauritzen kosan
tankers. øverst på følgeskrivelsens brevpapir var anført: "ima international maritime advisers
aps. se-nr. ..... v/svend erik hansen" med tilføjelse af svend erik hansens private adresse,
telefon- og faxnummer. lauritzen kosan tankers stilede sin følgende telefax af 23. juli 1998 til
ima, attention: svend erik hansen på dennes private telfaxnr. telefaxen angik tng's
tilbudspris, som man fandt for høj. i en telefax af 24. juli 1998 til ima, svend erik hansen på
det private faxnummer accepterede lauritzen kosan tankers tng's tilbud. telefaxen blev af
svend erik hansen sendt til tng via fax på det "private" brevpapir. en telefax fra lauritzen
kosan tankers om accept af betalingsvilkår blev sendt til såvel tng som til ima, men til svend
erik hansens telefaxnummmer. provisionen for reparationsarbejderne, usd 8.359,21, blev
betalt til ima's kontor.
den 22. september 1998 indgik parterne en aftale, konciperet af advokat keld parsberg, der
                                                - 8 -
regulerede vilkårene for ophøret af deres samarbejde. ifølge aftalen skulle svend erik hansen
overdrage sine anparter i ima til jens m. nielsen for 150.000 kr., der skulle betales den 24.
september 1998 mod udlevering af anpartsbeviset. svend erik hansen skulle fratræde som
direktør i selskabet med virkning fra den 4. juni 1998, "...hvor ansættelsesforholdet er
definitivt ophørt.", og han skulle den 24. september 1998 som fratrædelsesgodtgørelse
modtage 4 x 30.000 kr. af aftalen fremgik endvidere bl.a.:
"...
3. svend erik hansen køber af selskabet samtlige agenturaftaler incl. brochurer for samme
tilhørende selskabet pr. 01.06.1998 bortset fra agenturet for libherr kraner for kr. 1,00, og
betalingen modregnes i udbetalingen af det under 2. nævnte beløb.
4. svend erik hansen køber af selskabet kontrakten med dannebrog rederi a/s for kr.
52.500,00, hvoraf kr. 2.500,00 for nedenstående computer tillægges moms, og betalingen
modregnes i udbetaling af det under 2. nævnte beløb...
...
9. svend erik hansen kan beholde indtægterne fra agenturerne og fra dannebrog rederi a/s
for det af ham udførte arbejde vedrørende perioden 01.06.1998 og frem, idet svend erik
hansen overtager alle forpligtelser overfor det offentlige i forbindelse hermed, og svend erik
hansen overdrager d. 24.09.1998 til selskabet kopi af samtlige af svend erik hansen efter d.
01.06.1998 udskrevne regninger i selskabets navn, kopi af kreditnotaerne udstedt til udligning
af disse regninger samt kopi af de i svend erik hansens navn nyudstedte regninger herfor til
dokumentation af, at der ikke er faktureret i selskabets navn.
svend erik hansen fremlægger samtidig dokumentation for, at den af svend erik hansen i
unibank a/s i selskabets navn oprettede konto er afmeldt og, at svend erik hansen har
overtaget forpligtelsen til at svare skat af eventuelle renter indvundet på denne konto fra
kontoens oprettelse og indtil dens ophævelse ...
...
11. svend erik hansen på den ene side og på den anden side selskabet og jens m. nielsen
bekræfter gensidigt, at ingen af parterne herefter har yderligere krav mod hinanden."
jens m. nielsen og svend erik hansen har på en kopi af aftalen ved særskilte påtegninger
efterfølgende kvitteret for "opfyldelsen af nærværende aftale".
                                              - 9 -
i en skrivelse af 27. oktober 1998 rettede ima ved palle svendsen henvendelse til værftet yvc
bolnes dockyard, holland, og oplyste, at svend erik hansen, som havde været ejer af 50 % af
ejerkapitalen og medlem af direktionen, ikke længere var hos ima. af skrivelsen fremgik
yderligere:
"...
in connection with his departure, mr. hansen has bought the agency part of ima aps. and is
now marketing his own agency under a new company name, and he is not in a position where
he is representing ima aps. in any way what so ever.
however, since we feel that, during the last couple of years, there has been a good co-
operation be- tween our companies ima aps. is interested in renewing our agency agreement
with your esteemed company, to the mutual benefit of both companies.
furthermore, we are convinced that, after the strengthening of our organisation, we will be in
position to cover your needs in our territory in a better way than what might be offered to you
from other parties."
i en telefax af 11. december 1998 til svend erik hansen takkede værftet astilleros de pasaia
s.a. indledningsvis for svend erik hansens tilbud om at være værftets agent i danmark og
fortsatte:
"nevertheless we have been informed that ima was continueing with agency repairs and as we
personally have been working especially with mr. palle svendsen, we have decided to give
them some credit to obtain results in the new formula as presented to us two weeks ago.
     ...."
efter en henvendelse fra rederiet progress til ima blev skibet nordholt i 1999 repareret og
ombygget på værftet remontowa i polen. ima modtog som agent usd 30.750 i provision.
ved skrivelse af 18. marts 1999 fremsatte svend erik hansens advokat rentepåkrav overfor
ima vedrørende usd 8.359,21 (påstand 3c), provision fra rederiet tng vedrørende m/t laurits
                                               - 10 -
kosan.
der er fremlagt følgende regnskaber for ima: regnskabet for 1. regnskabsår (1. august 1995
til 31. december 1996), 1997-regnskabet og et delregnskab for 1. halvår 1998. i nævnte
rækkefølge var resultatet efter skat 349.011 kr., 311.862 kr. og -488.148 kr. nettoomsætnin-
gen for "kommission v. nybygn" var 2.111.349 kr., 1.588.838 kr. og 0 kr., og for "agentaft. &
konsult.arb." 520.434 kr., 2.040.194 kr. og 833.160 kr., fordelt med henholdsvis 121.984 kr.,
49.029 kr. og 7.835 kr. vedr. "export" og 398.450 kr., 1.991.165 kr. og 825.325 kr. vedr.
"indenlandsk omsætning".
der havde i 1. regnskabsår været ansat gennemsnitligt 3 personer, og det samlede honorar til
direktionen havde været 814.500 kr. i 1997 var de tilsvarende tal 5 personer og 1.145.000 kr.
forklaringer
svend erik hansen har forklaret, at han driver selvstændig virksomhed med formidling af
skibsreparationer. herudover har han konsulentarbejde med hensyn til vedligehold,
ombygning, nybygning samt salgsinspektion.
før samarbejdet med ima beskæftigede han sig stort set med samme arbejdsområder. i
oktober 1995 havde han fået en stor inspektionsopgave i alabama for rederiet dannebrog.
denne opgave, der blev større, som tiden gik, arbejdede han videre på hos ima.
de 25 værfter, der fremgår af listen i annonceudkastet, bilag 1, er dem, som han som agent
havde samarbejde med, og som blev overdraget til ima ved samarbejdets start. prisen på 1 kr.
var ikke udtryk for værdien. overdragelsen var et led i et større aftalekompleks.
de fleste af agenturaftalerne var skriftlige, andre var mundtlige, men fungerede som om de var
skriftlige. dette kunne, som det eksempelvis var tilfældet med værftet tng, være, fordi der var
en tung aftaleprocedure. en mundtlig aftale kunne være indgået med et værfts commercial
manager eller direktør. nogle værfter havde den holdning, at et samarbejde skulle have kørt et
stykke tid på mundtlig basis, hvorefter der blev indgået en skriftlig aftale. tng afregnede
provision i overensstemmelse med de takster, som ocean trades havde faxet til ham (bilag
39). samarbejdet med tng fungerede fuldstændig, som om der forelå en skriftlig agentaftale.
                                               - 11 -
han er i dag i stand til at leve af agentaftalerne. i 2000 var hans indtægt 6-700.000 kr., hvoraf
de ca. 500.000 kr. vedrørte formidling af skibsreparationer. i 1999 var hans omsætning kun
ca. 300.000 kr., hvoraf størstedelen, ca. 200.000 kr., vedrørte konsulentarbej de. det var
vanskeligt at få værfterne til at bruge ham igen efter ima's henvendelser til værfterne. 2001
tegner helt forrygende. han har allerede indgået 4 aftaler, og der er 5-6 under opsejling.
det var bent helbæk, der i 1994 henvendte sig til ham om et samarbejde. bent helbæk havde
forskellige agenturer, men kunne på grund af en konkurs ikke selv drive virksomhed. bent
helbæk kom ind i svend erik hansens firma, og aftalen var, at de skulle starte et
interessentskab, når helbæk var økonomisk på fode igen. interessentskabet blev etableret,
men på grund af sygdom udtrådte bent helbæk i foråret 1996, og svend erik hansen drev
virksomheden videre alene. indtil medio 1994 var svend erik hansen ansat hos firmaet k.e.
larsen.
som det fremgår af den fremlagte kontrakt, var hansen og helbæk i/s underagenter for den
svenske virksomhed g.a.c. shipping, som selv havde agenturkontrakt med værftet
remontowa i polen, hvor skibet nordholt blev repareret i 1999. remontowa opsagde i
begyndelsen af 1995 agentkontrakten med g.a.c., og g.a.c. opsagde som en følge heraf
underagentkontrakten med hansen og helbæk. i sommeren 1995 indgik han selv og bent
helbæk en mundtlig aftale med remontowa om et fremtidigt agentursamarbejde på "case by
case"-vilkår, der indebar en provision på 3 % på alle jobs fra danmark. aftalen blev indgået
under et møde på remontowa med direktør franciszek magnowski, som er den kontaktperson,
der fremgår af den fremlagte "agency list full style".
i forbindelse med etableringen af samarbejdet med ima havde svend erik hansen kontakt til
værfterne, som alle tog til efterretning, at agenturvirksomheden var overdraget til ima.
det var et afgørende element i parternes ophørsaftale af 22. september 1998, at hver part
skulle have med sig, hvad parten havde indbragt. jens m. nielsen fik således det med, som han
havde indbragt, og svend erik hansen skulle udtage agenturdelen af virksomheden, det vil sige
samtlige agenturer undtagen det specifikt nævnte, lib herr kraner. ingen øvrige agenturer
skulle blive tilbage i ima. "samtlige" betyder alle de agenturer, som han ifølge listen, bilag 1,
bragte med og de, der var kommet til - undtagen libherr kraner. det har på intet tidspunkt
været på tale, at det var en betingelse, at der forelå en skriftlig aftale.
                                                - 12 -
fra starten af samarbejdet med ima var svend erik hansen meget i usa i anledning af
inspektionsopgaven for rederiet dannebrog. palle svendsen, som svend erik hansen kendte fra
tidligere, bl.a. fra a. p. møller, hvor de begge havde været ansat, blev i efteråret 1996 ansat
primært for at tage sig af agenturerne. palle svendsen havde også arbejdet under svend erik
hansen hos k.e. larsen, og det var svend erik hansen, der ansatte palle svendsen hos ima.
palle svendsen blev sat ind i arbejdet af svend erik hansen, der også bad ham lave og løbende
opdatere en liste over aktuelle agenturer, således at svend erik hansen altid havde en
opdateret liste til rådighed, når han var hjemme fra usa.
den fremlagte "agency list full style", der er dateret 20. april 1998, blev lavet, for at svend
erik hansen kunne have et overblik, når han kom hjem fra usa. med "full style" menes, at
oplysninger om kontaktpersoner mv. er med på listen. disse oplysninger er meget vigige for
agenten. oplysningerne, også om dokkens størrelse, er i det hele følsomme. forholdene
ændrer sig hele tiden, og oplysningerne skal opdateres. oplysningerne om værfternes
faciliteter er dog alment tilgængelige, idet de fremgår af værfternes brochurer.
meningen med bestemmelsen i ophørskontrakten pkt. 9 var, at svend erik hansen skulle have
alle indtægter fra det arbejde, som han personligt havde udført. alle betalinger vedrørende
agenturerne efter den 1. juni 1998 skulle tilfalde ham. hans løn var blevet standset pr. samme
dato. parterne skiltes ikke som de bedste venner. hans advokat under forligsforhandlingerne
var advokat torben waage.
den 4. juni 1998 var han blevet udelukket fra ima's kon torer, og han var der kun siden 2 - 3
gange for at hente papirer. han har fået at vide, at der allerede i juli 1998 kom en henvendelse
fra rederiet progress vedrørende reparation af skibet nordholt på det polske værft remontowa,
som svend erik hansen gennem flere år havde anbefalet overfor rederiet. progress havde
spurgt efter ham, men ima oplyste, at han var i usa, hvilket var urigtigt, idet han først rejste i
august. han var således ikke bekendt med nordholt-sagen, da han indgik ophørsaftalen med
ima. oplysningerne kom ikke frem under forhandlingerne. han havde ikke accepteret
forligsaftalen på de foreliggende vilkår, hvis oplysningerne havde været fremme. ima ydede i
øvrigt ikke den fornødne service, og den provision på 3 %, som der var aftale om, blev af den
årsag reduceret til 1½ %, hvilket indbragte de ca. 30.000 usd i stedet for ca. 60.000 usd.
forligsaftalen blev indgået, mens han var nogle få dage i danmark. da han i oktober vendte
                                                 - 13 -
tilbage til danmark, skrev han til sine kunder, at han ikke længere var hos ima, men han var
blevet overhalet indenom af ima, der allerede havde rettet henvendelse til en del af værfterne.
over halvdelen af hans kunder har fortalt ham, at de havde fået en henvendelse fra ima, og
det er hans opfattelse, at ima skrev til samtlige. de fleste smed dog henvendelsen i
papirkurven som useriøs. konsulentarbejdet for rederiet dannebrog ophørte ultimo
oktober/primo november 1998.
arbejdet, der førte til en aftale mellem værftet tng og rederiet lauritzen kosan tankers,
udførte han fra sin privatadresse i juli 1998. han stod for alle forhandlinger. en medarbejder
fra tng kom til at faxe værftets tilbud til ima's kontor. ellers har ima intet haft med denne sag
at gøre. han fakturerede sin kommission, usd 8.359,21 til tng, men da han kom tilbage fra
usa og forhørte sig hos værftet, fik han at vide, at der var betalt til ima, der havde instrueret
værftet om omgående betaling til ima's kontor.
jens m. nielsen har forklaret, at han i dag er eneanpartshaver i ima og administrerende
direktør. han havde kendt svend erik hansen gennem flere år, og i 1996 købte han hans
virksomhed for 1 kr. svend erik hansen havde selv rettet henvendelse til ham i slutningen af
1994 og oplyst, at han var fritstillet fra sit arbejde, at han havde en masse kontakter til danske
rederier, og at han havde opbygget en agenturvirksomhed i hansen & helbæk med over 30
værfter. vidnet troede på oplysningerne, som han ikke kontrollerede, da han havde kendt
svend erik hansen som en hæderlig mand. meningen med købet og med ansættelsen af svend
erik hansen var at foretage et generationsskifte i ima, idet vidnets kollega på grund af alder
skulle trappe ned.
efter ima's køb af hansen & helbæk marine var svend erik hansen næsten hele tiden i usa på
en inspektionsopgave i alabama for rederiet dannebrog. derfor blev palle svend- sen ansat i
december 1996 - i begyndelsen på provisionsbasis - til at tage sig af agenturvirksomheden. det
var svend erik hansen, der satte palle svendsen ind i arbejdet med agenturerne.
i begyndelsen troede palle svendsen på, at der virkelig var agenturaftaler med de rederier, der
fremgik af bilag 1, annonceudkastet for hansen & helbæk, men 1996 blev et meget dårligt år
med underskud for agenturvirksomheden. svend erik hansen var i usa, og palle svendsen
skulle også varetage andre opgaver, bl.a. en aftale med hh ferries.
i 1997 havde palle svendsen lidt tid til overs til agenturerne. alligevel blev omsætningen kun
                                               - 14 -
på 49.000 - en ren underskudsforretning. selvom vidnet kun havde givet 1 kr. for
agenturvirksomheden, var han godt irriteret. han kunne ikke bebrejde palle svendsen, men
spurgte flere gange svend erik hansen, hvad der kunne gøres.
han fik på denne baggrund palle svendsen til at gennemgå alt, hvad ima havde med hensyn til
agenturerne. palle svendsen udarbejdede omkring februar 1998 den fremlagte "agency list
full style", som var en telefonliste. det viste sig, at der kun var 5-6 egentlige agenturer, nogle
værfter havde der været kontakt med, mens resten var "helt ude i skoven". de kontrakter,
som svend erik hansen har fremlagt under sagen, har vidnet ikke set før.
de værfter, der var kontrakter med, var barthels og lüders i hamburg, yvc bolnes i
rotterdam, de forskellige spanske bazan-værfter, som vidnet har regnet for ét værft, astilleros
de pasaia i spanien, fincantieri i italien og singapore technologies i singapore.
svend erik hansen ville komme tilbage til danmark i april 1998 og begynde at arbejde på
agenturerne. han var færdig med det første skib i usa og skulle senere tilbage til usa i
forbindelse med det andet skib. da han endelig kom til danmark, havde han ikke så meget tid
til agenturerne, men han bad i stedet om at få det samme i løn som vidnet selv og blive
administrerende direktør, fordi han ejede halvdelen af firmaet. dette ville vidnet ikke gå med
til, og svend erik hansen gik så til en advokat, der sagde, at de skulle trække lod om, hvem
der skulle være administrerende direktør. til per henriksen fra hh ferries sagde svend erik
hansen, at han snart skulle drive virksomhed for sig selv igen, og han spurgte, om hh ferries
ville følge med som kunde. kontrakten med hh ferries var til 1 mill. kr. om året. han bad også
palle svendsen om at følge med, hvilket palle svendsen sagde nej til. han meddelte banken, at
han ikke længere ville kautionere for ima's kassekredit, og banken spærrede herefter kontoen.
på denne baggrund bortviste vidnet den 4. juni 1998 svend erik hansen fra ima. han måtte
acceptere, at svend erik hansen var ejer af halvdelen af anparterne, men han var nu ikke
længere ansat.
svend erik hansen oprettede uden at orientere ima en bankkonto i ima's navn. han udstedte
regninger til bl.a. dannebrog, og dannebrog betalte til denne konto. det var kun svend erik
hansen og dennes søn, der var hæveberettigede til kontoen. vidnet fandt frem til kontoen ved
at ringe til nogle banker. han fik også oplysning om, hvem der havde oprettet kontoen, og
hvor meget der stod på den.
                                               - 15 -
forligsaftalen af 22. september 1998 bestod af flere elementer. vidnet skulle købe svend erik
hansens anparter i virksomheden for 150.000 kr., og svend erik hansen skulle acceptere, at
samarbejdet var ophørt pr. 4. juni 1998. der var en del diskussion omkring prisen for an-
parterne, og de 150.000 kr. var et kompromis, efter at advokaterne havde forhandlet i
enerum. svend erik hansen skulle beholde de agenturer, som rent faktisk fandtes pr. 1. juni
1998, bortset fra libherr kraner. de, der måtte være kommet til efter dette tidspunkt, kom
ikke svend erik hansen ved. det er klart, at ima ikke kunne sælge agenturaftaler, som ikke
fandtes. der blev ikke gennemgået nogen lister over værfter under forhandlin- gerne. -
forligsaftalen skal ikke forstås sådan, at svend erik hansen tilbagekøbte de samme agenturer,
som han bragte ind i virksomheden i 1996.
svend erik hansen ønskede at få en konkurrenceklausul med i forligsaftalen, men dette ville
vidnet ikke gå med til. ima har ikke givet afkald på at drive agenturvirksomhed.
punkt 9 i aftalen skulle ses i det lys, at svend erik hansen havde udstedt regninger hjemmefra.
han skulle efter aftalen have lov til at beholde de indtægter, som han havde oppebåret på den
konto, han selv havde oprettet, herunder indtægterne fra rederiet dannebrog. det er grunden
til, at der i teksten er anvendt ordet "beholde". dette understreges af aftalens pkt. 11 om, at
ingen af parterne har yderligere krav mod hinanden, og af, at parterne har kvitteret for, at
aftalen er opfyldt.
kommissionen for m/t laurits kosans værftsbesøg hos tng er afregnet til ima og ikke omfattet
af aftalen. der forelå ikke en agenturaftale med tng. det var palle svendsen hos ima, der
havde formidlet værftsaftalen, og kommissionen tilkommer derfor ima.
da ima købte hansen & helbæk regnede vidnet med, at agenturerne kunne komme til at
udgøre 50% af ima's virksomhed. men agenturerne har været en skuffelse og alene indbragt
omkring 200.000 kr. på 3 år, hvilket ikke dæk ker omkostningen til rengøring af virksomheden.
svend erik hansens arbejde i usa med inspektion for dannebrog gav gode indtægter til ima.
ima har ikke efter den 1. juni 1998 lavet aftaler med nogen af de værfter, der er opregnet på
"agency list full style" bortset fra aftalen om ombygning af nordholt på remontowa-værftet.
nordholt blev ikke nævnt under forligsforhandlingerne med svend erik hansen. på dette
tidspunkt var der alene tale om forespørgsler, og dem får ima så mange af. det var ikke
                                               - 16 -
sikkert, at de ville få opgaven, og det var først 6 - 7 måneder efter den første henvendelse, at
det blev besluttet, hvilket værft der skulle stå for opgaven. svend erik hansen oplyste heller
ikke i detaljer, hvad han arbejdede med. værftet remontowa i polen har fra højeste plan givet
udtryk for, at man ikke havde nogen agenturaftale med ima eller hansen & helbæk. ima har
udført formidlingsarbejdet i henhold til en konkret aftale, og det er derfor ima, der har krav på
kommissionen. udgangspunktet for kommissionen var en anvisningsprovision, men værftet
forsøgte på enhver måde at slippe for at betale. det oprindelige skøn var, at opgaven kunne
indbringe omkring 120.000 usd, men det endte med et forlig på de ca. 30.000 usd. aftalen
med remontowa blev indgået i januar 1999, men den endelige kontrakt blev lavet i
februar/marts 1999.
vidnet var ikke bekendt med det brev af 27. oktober 1998, som palle svendsen på ima's vegne
sendte til værftet yvc bolnes, hvor ima tilbød sig som agent. der er nogle enkelte værfter,
måske 3 - 6, der har fået skriftlig meddelelse fra ima om, at svend erik hansen ikke længere
er i virksomheden. ima har svaret dem, der selv henvendte sig. men det var egentlig vidnets
opfattelse, at det var op til svend erik hansen selv at give besked om ændringerne.
palle svendsen har forklaret, at han i dag er direktør for ima' afdeling for agenturer og
skibsmanagement. han er ikke medejer af selskabet.
vidnet kendte svend erik hansen fra sine ansættelser hos a.p. møller og k.e. larsen. hos k.e.
larsen var svend erik hansen hans chef. efter at være blevet kontaktet af svend erik hansen
blev vidnet tilknyttet ima som konsulent, hvor han på provisionsbasis skulle tage sig af ima's
reparationsagenturer. han fik fast ansættelse hos ima den 1. december 1996 og skulle herefter
varetage shipsmanagementvirksomhed og - i det omfang tiden tillod det - agenturerne på
provisionsbasis. han gjorde, hvad han kunne. 75-80 % af hans tid blev anvendt på
managementvirksomhed.
svend erik hansen gav ham en håndskrevet liste over skibsværfter. han kontaktede de
værfter, som fremgik af listen - ikke for at kontrollere, om der var kontrakter, men for at
introducere virksomheden. i nogle tilfælde kendte værftet ikke ima, mens man i andre tilfælde
tilkendegav, at man først ville se, hvad ima kunne præstere. vidnet fik en mappe med
konkrete kontrakter og forslag til kontrakter. der viste sig at være "en god håndfuld", det vil
sige 5-6 kontrakter.
                                               - 17 -
direktør jens m. nielsen kunne ikke forstå, at der ikke kom afkast fra agenturerne, og han bad
vidnet om at lave en liste over kontrakterne. de værfter, som vidnet kunne identificere en
kontrakt med, var:
barthels & lüders, yvc bolnes, værftsgruppen bazan med hovedsæde i madrid, astilleros de
pasaia, fincantieri og singapore technologies.
pr. den 1. juni 1998 havde vidnet ikke kendskab til andre kontrakter end de nævnte.
vidnet har aldrig set en kontrakt med g.a.c. shipping, som er et verdensomspændende firma.
havde der foreligget en kontrakt med g.a.c., havde det virkelig betydet noget.
agenturkontrakter er kun indtægtsgivende, hvis der skaffes konkrete opgaver. værfterne er
interesserede i, at agenten markedsfører dem overfor rederne, og det gjorde vidnet. det kom
der en del specifikationer ud af, men ingen ordrer.
vidnet talte ikke med svend erik hansen om agenturkontrakterne. svend erik hansen var i
usa.
vidnet forsøgte at skaffe flere agenturer, og det lykkedes ham at få en aftale med fincantieri i
palermo. svend erik hansen havde lavet forarbejdet til en kontrakt, og vidnet fulgte op på et
par løse ender og fik kontrakten hjem. kontrakten med pasaia-værftet har vidnet sørget for på
baggrund af sit personlige kendskab til værftets manager.
vidnet har under en eller anden form været i kontakt med alle de værfter, som fremgik af
listen i annonceteksten. han havde lister med værfter med på kundebesøg, og overfor de
danske redere fastholdt ima, at de var agent for alle værfterne. han har lagt lister til masser af
redere. ima kunne altid få kommission fra gang til gang. en sådan kommission kunne være 1½
- 3-4 %. hvis der foreligger en eksklusiv agenturkontrakt, får agenten provision, også hvis det
er rederiet, der selv retter henvendelse til værftet.
når en reparation skal formidles, er det vigtigt at vide, hvem på værftet man skal kontakte, og
hvilke faciliteter det enkelte værft kan tilbyde.
omkring april/maj 1998 kom svend erik hansen hjem fra usa. der var en generel murren i
                                             - 18 -
virksomheden. jens m. nielsen var urolig for, om en voldgiftssag i london mellem værftet i
alabama og rederiet dannebrog ville kunne involvere ima. der blev holdt møder mellem jens
m. nielsen og svend erik hansen for lukkede døre. der var uro at spore.
svend erik hansen blev bortvist fra ima den 4. juni 1998. vidnet vidste ikke dengang hvorfor,
men det ved han nu. svend erik hansen havde forsøgt at kapre nogle af ima's kunder til sig
selv. vidnet blev spurgt, om han havde lyst til at følge svend erik hansen og drive agen-
turvirksomhed med ham, hvilket han svarede nej til.
vidnet skrev brevet til yvc bolnes den 27. oktober 1998, fordi der var kommet en fax fra yvc
bolnes om utilfredshed med markedsføringen af værftet i danmark. vidnets brev skal ses som
et svar herpå. der kom også nogle telefoniske henvendelser fra værfter, der spurgte efter
svend erik hansen, og til disse sendte vidnet breve, der lignede brevet til yvc. han mener dog
ikke, at han hver gang lagde op til et samarbejde med ima. der var ikke tale om en
"masseskrivelse", som blev sendt til alle værfter på listen. der er sendt breve til under 10
værfter, muligvis 2-3. vidnet ved ikke, hvor henvendelsen fra yvc nu befinder sig - muligvis
blandt firmaets gamle korrespondence.
vidnet havde også været i kontakt med pasaia-værftet. han sagde, at det formelt set nu var
svend erik hansen, der havde agenturet, men at ima kunne kontaktes, hvis pasaia ikke var
tilfreds med den behandling, som man fik.
sagen vedrørende docking af "laurits kosan" begyndte omkring den 1. juni 1998, muligvis lidt
tidligere. det var vidnet, der behandlede sagen hos ima. der kom en forespørgsel fra lauritzen
kosan tankers, om der kunne skaffes docking til skibet. vidnet modtog telefaxen af 22. juli
1998 med tng's tilbud, og dette sendte han videre til rederiet. også rederiets fax af 23. juli
1998 indgik til ima's kontor. han kan ikke se rettere, end at svend erik hansen må have bedt
rederiet om at sende korrespondancen til privatadressen. det var vidnet, der forestod arbejdet
med ordren, og han forsøgte herunder at få forhandlet prisen ned.
ombygningsordren til remontowa-værftet har vidnet stået for selv. svend erik hansen har ikke
været involveret overhovedet. det var rederiet progress, carsten framming, der tog kontakt til
vidnet med en forespørgsel, om ima kendte til remontowa, og om ima i givet fald ville formidle
en kontakt, der kunne udmønte sig i en kontrakt på ombygning af skibet nordholt.
forespørgslen kom muligvis som en følge af, at vidnet tidligere havde lagt listen over væfter
                                              - 19 -
hos rederiet. vidnet sendte rederiets materiale til 3 værfter, der alle var interesserede i at få
ordren. udover remontowa var der kontakt til et kiel- eller hamburgværft og værftet neptun i
rostock. der var tale om en uhyre spændende og stor opgave. dette fremgik af
specifikationerne. det var imidlertid vanskeligt at vurdere, hvor stor værftets indtjening ville
blive. det endte med, at ordren gik til remontowa, der gennemførte opgaven i løbet af 1999.
vidnet bad om at få kommission på 3 % for anvisningen, men værftet slog sig i tøjret. vidnet
måtte til gdansk for at få en aftale på plads om størrelsen af kommissionen, der endte med at
blive på 1½ %, efter at remontowa selv havde lagt op til kun 3/4 %. aftalen herom blev
indgået i april 1999. ordren er bogført hos ima i 1999.
der er ikke indgået ordrer med værfter på listen i 1999 eller 2000.
erik møller har forklaret, at han har været ansat i rederiet progress, der var ejer af nordholt.
han var involveret i ombygningssagen.
i sommeren 1998 lavede rederiet en specifikation på nordholt til brug for ombygningen. man
havde en liste over 12 mulige værfter, som kunne komme på tale. remontowa var et af disse.
man vidste godt, at det ville ende med at blive remontowa. værftet lå tæt på københavn og
var konkurrencedygtigt. det matchede rederiets budget. vidnet vidste, at det var svend erik
hansen, der var agent for remontowa, idet han tidligere havde været på rederiet og
præsenteret sig som værftets agent. der foreligger korrespondence mellem rederiet og ima fra
august og september 1998. der blev ikke på det tidspunkt talt om provision. man kunne som
skibskyndig, hvilket svend erik hansen og jens nielsen var, ud fra specifikationerne se, at
ombygningen var en betydelig opgave. ima lavede ikke andet arbejde end at sende en telefax
med specifikationerne til remontowa. dette skete den 9. september 1998. herefter overtog
vidnet al kontakt med værftet. den endelige aftale om progress' køb af nordholt blev først
indgået i december 1998. aftalen var blevet udskudt flere gange. palle svendsen var på et
tidspunkt på remontowa under ombygningen.
vidnet ved ikke, om rederiet og ima har været i kontakt om andre opgaver, men han mener, at
palle svendsen har været på rederiet for at tilbyde formidling af reparationer.
procedure
                                               - 20 -
svend erik hansen har anført, at samarbejdet mellem ham og ima blev etableret mellem
ligeværdige parter ved indskud af deres respektive virksomheder. svend erik hansen drev
agenturvirksomhed i hansen & helbæk, og denne virksomhed blev som en del af et
aftalekompleks overdraget til ima for 1 kr. omfattet af overdragelsesaftalen var en række, i
bilag 1 nærmere opregnede skibsvæfter, herunder remontowa, tng og yvc bolnes.
forligsaftalen af 22. september 1998 markerede en afslutning af parternes samarbejde, efter
at der i forsommeren 1998 var opstået uoverensstenmmelser. ved aftalen fik parterne
tilbageleveret, hvad de hver især havde indskudt, ligesom der skete en deling af fælles
projekter. aftalen var konciperet af ima's advokat, hvilket skal tages i betragtning, hvor der
måtte være fortolkningstvivl.
med støtte i ordlyden i forligsaftalens pkt. 3, hvorefter "samtlige agenturaftaler incl. brochurer"
købtes af svend erik hansen, sammenholdt med forligsaftalens pkt. 9, hvorefter svend erik
hansen kunne "beholde indtægterne fra agenturerne og fra dannebrog rederi", gøres det
gældende, at der var tale om en fuldstændig overdragelse af agenturvirksomheden til svend
erik hansen. han købte med andre ord den agenturvirksomhed ud af ima, som han i sin tid
havde indbragt. under forligsforhandlingerne blev der da heller ikke drøftet nogen opdeling af
agenturerne. hvis forligsaftalen alene skulle vedrøre en del agenturforhold, skulle dette være
fremgået af aftalen. aftalen vedrørte alle agenturer undtagen det ene, der specifikt var nævnt,
libherr kraner.
ved agenturaftaler må forstås alle former for aftaler, uanset om de er skriftlige eller mundtlige.
ved fortolkningstvivl kommer det ima til skade, at aftalen var konciperet af ima's advokat.
det er helt grotesk, hvis jens nielsens forståelse af, hvad der var omfattet af overdragelsen,
skulle lægges til grund. jens nielsen befattede sig ikke med agenturvirksomhed og havde ikke
føling med området. ved at fokusere på skriftlige aftaler viser jens nielsen, at han ikke forstår
agenturverdenen. aftalen med værftet tng illustrerer dette. der havde uomtvisteligt gennem
årene været et samarbejde af fast karakter mellem tng og hansen & helbæk. tng betragtede
svend erik hansen som sin agent, jf. skrivelsen af 28. december 1999 fra ocean trades. der
foreligger provisionsafregninger fra tng, og der var aftaler om afregningstariffer. det
afgørende er den kontakt og det samarbejde, som der i virkeligheden var tale om, og ikke om
der forelå en skriftlig kontrakt.
det gøres derfor gældende, at den agenturvirksomhed, som blev overdraget fra ima til svend
                                                - 21 -
erik hansen ved forligsaftalen var den, som er beskrevet ved sagens bilag 12. bilagets
detaljerede oplysninger om kontaktpersoner og dockingfaciliteter er nødvendige for, at agenten
kan formidle reparationsaftalerne. værfterne på listen var dem, som ima selv markedsførte sig
med overfor rederierne. med de værfter, hvor der ikke var skriftlige agenturaftaler, forelå der
forretningsforhold med regler for afregning m.v. at også ima opfattede situationen således,
fremgår af ima's brev af 27. oktober 1998 til værftet yvc bolnes, hvori det hed, at svend erik
hansen i forbindelse med sin udtræden havde købt "the agency part of ima and is now
marketing his own agency under a new company name." jens nielsen var ikke længere inter-
esseret i agenturerne, som kun havde givet ham besvær og underskud.
uanset overdragelsen af agenturvirksomheden til svend erik hansen rettede ima henvendelse
til flere værfter om fremtidigt samarbejde. et eksempel herpå er skrivelsen af 27. oktober 1998
til værftet yvc bolnes, og det er dokumenteret, at der også har været en henvendelse til
værftet pasaia. med begge disse værfter forelå der skriftlige agenturaftaler. efter svend erik
hansen og palle svendsens forklaringer kan det lægges til grund, at ima havde lignende
kontakter med flere andre værfter. ima handlede herved groft illoyalt og i strid med god
markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1. ima's adfærd medførte et betydeligt
indtægtstab for svend erik hansen, der i 1999 havde en beskeden omsætning på agenturerne.
allerede i sommeren 1998 havde ima fået en henvendelse fra rederiet progress vedrørende
reparation af nordholt på remontowaværftet. selvom palle svendsen af specifikationen kunne
se, at der var tale om en stor ordre, og selvom en provision på 120.000 usd ifølge jens m.
nielsen forklaring var inde i billedet, fik svend erik hansen under forhandlingerne ingen
orientering herom. det gøres gældende, at ima herved tilsidesatte kontraktsloya-
litetsforpligtelsen og overtrådte markedsføringsloven.
oplysningerne på "agency list full style", bilag 12, var af afgørende betydning for at kunne
drive agenturvirksomheden. ima, der lå inde med disse oplysninger, havde og har en pligt til
loyalt at undlade at benytte dem. oplysningerne, der var skaffet til veje af svend erik hansen
via hans agenturvirksomhed, havde karakter af erhvervshemmeligheder, og efter
markedsføringslovens § 10 var ima derfor afskåret fra at gøre brug af oplysningerne i 3 år.
særligt i et tilfælde som det foreliggende, hvor svend erik hansen i løbet af en kort periode
havde stillet sin ekspertise til rådighed for ima, og hvor palle svendsen var blevet ansat og sat
ind i området af svend erik hansen, er loyalitetsforpligtelsen til stede. palle svendsen fortsatte
jo hos ima, der ikke havde nogen beskyttelsesværdig interesse i at gøre brug af oplysningerne.
                                               - 22 -
svend erik hansen forudsatte, at hans ekspertise blev tilbagegivet ham ved tilbagekøbet af
agen turvirksomheden. efter praksis er loyalitetsforpligtelsen skærpet, når der har foreligget et
samarbejdsforhold.
ved forretningsoverdragelser er kundekredsen ofte det vigtigste aktiv. en overdragelse heraf
indebærer en forpligtelse for sælgeren til ikke at kontakte de overdragne kunder.
der henvises til dommene, refereret i ufr 1988, s. 570 (sh), 1960, s. 1042 (h) og 1961, s.
979 (sh).
ima skal derfor forbydes at rette henvendelse til samt- lige de værfter, der fremgår af bilag 12
i en periode på 3 år fra forligsaftalens indgåelse. det skal ligeledes forbydes ima at udgive sig
for at være agent for nogle af de værfter, der er nævnt i bilaget. efter påstandene skal det ikke
generelt forbydes ima at drive agenturvirksomhed, og det har derfor ikke mening at tale om
"berufsverbot".
med hensyn til erstatningspåstanden på 100.000 kr. (påstand 3b) gøres det gældende, at
svend erik hansen har lidt et tab af mindst denne størrelse som en følge af ima's retsstridige
henvendelser til værfter efter forligsaftalen. svend erik hansen omsætning var i 1999 kun på
ca. 100.000 kr. vedrørende agenturer, mens omsætningen i 2000 var ca. 500.000 kr. for en 3
måneders periode op til årsskiftet 1995 var omsætningen i hansen & helbæk på 191.000 kr.
der er således ingen tvivl om, at ima's henvendelser i væsentlig grad forstyrrede svend erik
hansens virksomhed.
vedrørende påstanden om betaling af usd 30.750 (påstand 3a) gøres det gældende, at ima er
rette sagsøgte. det var ima, der oppebar kommissionen fra remontowa-værftet, og de
handlinger, der blev foretaget efter forligsaftalen, var ima's og ikke jens nielsens.
det kan lægges til grund, at der havde været et langvarigt samarbejde med remontowa først
med hansen & helbæk og efterfølgende med ima. efter at underagenturaftalen mellem hansen
& helbæk og g.a.c. shipping, der havde en agenturaftale med remontowa, var blevet opsagt,
indgik hansen & helbæk en mundtlig agenturaftale med remontowa under et møde i polen
med værftets manager magnowski. der blev bl.a. aftalt en provisionssats på 3 %. at der forelå
et agenturforhold understøttes af forklaringen fra vidnet erik møller, der havde den opfattelse,
at svend erik hansen var agent for remontowa, og endvidere af den omstændighed, at ima
                                                 - 23 -
overhovedet oppebar provision i nordholt-sagen. ima runddelte til rederierne en liste, hvoraf
det fremgik, at ima var agent for bl.a. remontowa.
ima har handlet retsstridigt ved at behandle remontowa- sagen. rederiet rettede sin
henvendelse til svend erik hansen, men ima oplyste i strid med de faktiske forhold, at han var
i usa.
palle svendsen har i øvrigt forkludret sagen. ima endte efter forhandlinger med at få 1½ % i
provision, men man var berettiget til 3 %. da provisionen tilkommer svend erik hansen, har
dette også betydet et økonomisk tab for ham.
det fremgik direkte af forligsaftalens pkt. 9, at svend erik hansen skulle oppebære
kommissionen ("indtægterne fra agenturerne"), idet tilføjelsen "for det af ham udførte arbejde"
alene relaterede sig til dannebrog. ved fortolkningstvivl finder koncipistreglen anvendelse, så-
ledes at svend erik hansens fortolkning må lægges til grund.
det fremgik af svend erik hansens forklaring, at han ikke ville have indgået aftalen på de
foreliggende vilkår, hvis oplysningen om remontowa-sagen havde været fremme.
oplysningerne pegede på en meget betydelig provision og burde have været inddraget i
forhandlingerne. det har stået ima klart, at forholdet ville have betydning for svend erik
hansen under forligsforhandlingerne, og fortielsen må herefter betegnes som svigagtig. det
forhold, at forliget var til fuld og endelig afgørelse mellem parterne, afskærer derfor ikke svend
erik hansen fra at rejse krav.
med hensyn til kravet på usd 8.359,21 vedrørende provisionen fra værftet tng (påstand 3c)
gøres det gældende, at der har været tale om et årelangt samarbjede med faste aftaler om
provisionssatser. tng har bekræftet, at svend erik hansen var deres agent, og der er fremlagt
provisionsafregninger. det er godtgjort, at der var en agenturaftale med tng, og denne aftale
var omfattet af overdragelsen i forligsaftalen. efter aftalens pkt. 9 var svend erik hansen
berettiget til provisionen. arbejdet blev udført af ham, og der kan ikke lægges afgørende vægt
på palle svendsnes forklaring.
ima har til støtte for sin påstand gjort gældende, at forligsaftalen gjorde endeligt op med
parternes mellemværende, og at der efter forligets ordlyd ikke kan rettes yderligere krav imod
                                              - 24 -
ima. svend erik hansen forsøger nu at få krav igennem, som det ikke lykkedes ham at få med
i forligsaftalen.
svend erik hansen tilsidesatte groft sin loyalitetsforpligtelse overfor ima, da han i foråret 1998
kom hjem fra usa. pludselig meddelte han, at han ville være administrerende direktør. så
meddelte han banken, at han ikke længere ville kautionere, hvorefter banken lukkede for
kreditten. som følge af denne illoyale adfærd blev han bortvist. han forsøgte herefter at få
palle svendsen til at rejse med sig, og han begyndte fra sin privatadresse at handle i
selskabets navn, ligesom han i selskabets navn oprettede en bankkonto. svend erik hansens
adfærd indebar en særdeles grov misligholdelse overfor ima.
ved forligsaftalen erkendte svend erik hansen, jf. aftalens pkt. 2, at ansættelsesforholdet var
afsluttet i juni måned. han var herefter uden andre rettigheder end dem, som han fik efter
kontrakten. han fik fratrædelsesgodtgørelse på 4 x 30.000 kr., og han solgte sin andel til jens
nielsen for 150.000 kr. - et beløb, der var betydelige vanskeligheder med at få forhandlet på
plads. bestemmelsen i pkt. 9 indebar, at svend erik hansen fik lov til at beholde indtægterne
fra agenturerne og aftalen med dannebrog vedrørende det arbejde, han selv havde udført.
baggrunden for bestemmelsen var, at svend erik hansen fra sin private adresse havde
faktureret til den af ham oprettede konto i ima's navn, og til denne konto var der indgået
indtægter. dem kunne han beholde, men så havde han heller ikke krav på andet. dette
fremgår direkte af ordet "beholde" og af, at aftalen ifølge pkt. 11 var til fuld og endelig
afgørelse af ethvert mellemværende. enhver tvivl må være manet til jorden, når parterne
yderligere har kvitteret for at have modtaget, hvad de skulle modtage i henhold til
forligsaftalen.
en imødekommelse af svend erik hansens påstande 1 og 2 vil have til følge, at ima udsættes
for et "berufsverbot". påstandene er omnipotente. der er ikke grundlag for at forbyde ima
fuldstændigt at rette henvendelse til værfterne heller ikke dem, med hvem der faktisk forelå en
skriftlig aftale. svend erik hansens område er reparationsarbejder, og ima må kunne henvende
sig til værf- terne om formidling af nybygning. den omstændighed, at svend erik hansen ikke
fik sit ønske om en konkurrenceklausul opfyldt i aftalen, støtter ima's synspunkt. der kan, som
påstandene er affattet, ikke gives svend erik hansen medhold. svend erik hansen har ikke en
beskyttelsesværdig interesse i, at der gives dom efter påstandene, allerede fordi der på listen,
bilag 12, optræder værfter, som der ikke er dokumenteret nogen forbindelse til.
                                              - 25 -
svend erik hansen har ikke i bare ét tilfælde dokumenteret, at der var agenturkontrakter i
kraft på overdragelsesttidspunktet den 1. juni 1998. ingen af de mange fremlagte kontrakter
fra før i tiden dokumenterer, at der var agenturforhold mellem ima og værfterne. en af
kontrakterne var efter sit eget indhold ikke i kraft fra 1995. der er i det hele ikke
dokumentation for, at kontrakterne ikke var opsagt eller ophørt.
i forbindelse med den oprindelige købsaftale fra 1996 var det ima's forudsætning, at de
løbende kontraktsfor hold kunne overtages af ima med accept fra kontraktsparten. men ingen
af de fremlagte kontrakter har en påtegning om, at agenturet er overtaget af ima. hvis aftaler-
ne ikke tilhørte ima, kunne ima ikke overdrage dem til svend erik hansen. der ville i givet fald
være tale om vanhjemmel. palle svendsens gennemgang af agenturforholdene viste, at der
reelt set kun bestod 5-6 agenturforhold, og det er alene disse, der kunne være tale om at
overdrage.
efter forligsaftalen kunne svend erik hansen have skrevet ud til alle de værfter, som han
mente at have overtaget ved aftalen. i stedet tog han påny til usa, og ima begyndte at få
forskellige henvendelser, som man besvarede. da han endelig kom hjem og sendte noget ud
efter ca. 1 måneds forløb, svarede værftet pasaia: "vi kender dem ikke"
hensigten med indgåelsen af forligsaftalen var ikke at tilbageføre den virksomhed, som var
solgt til ima i 1996. det fremgik således af aftalen, at det alene var samtlige agenturaftaler -
og ikke en telefonliste med kontaktpersoner - som svend erik hansen købte. der er ikke ved
forligsaftalen truffet nogen aftale om, at ima skulle være afskåret fra at rette henvendelse til
værf- ter, som ima tidligere havde været berettiget til at rette henvendelse til. det fremgår
endvidere udtrykkeligt, at overdragelsen ikke omfattede agenturaftaler, som måtte være
indgået efter den 1. juni 1998.
der kan ved fortolkningen af forligsaftalen ikke lægges vægt på, at den var konciperet af ima's
advokat. aftalen blev til efter 3 måneders drøftelser og er godkendt af svend erik hansens
advokat.
i det omfang, der måtte bestå et agenturforhold, har værftet pligt til at anvende svend erik
hansen som agent og afregne kommission til ham. krav på kommission må derfor stiles til
værfterne.
                                               - 26 -
det er ikke dokumenteret, at ima fortsatte med agenturvirksomhed og ej heller, at ima
systematisk har sendt breve rundt til alle de værfter, der stod på listen, bilag 12. ima har
besvaret enkelte henvendelser, fordi svend erik hansen ikke selv sørgede for at give besked
om overdragelsen.
bilag 12 indeholder ingen forretningshemmeligheder. oplysningerne om dockingfaciliteter er frit
tilgængelige og kan læses på internettet eller i brochurer over de enkelte værfter.
svend erik hansen har ikke haft noget at gøre med nordholt-sagen, der blev behandlet af palle
svendsen. svend erik hansen var bortvist, da henvendelsen kom fra progress. han havde
ingen agenturkontrakt med remontowa. hans forklaring om en mundtlig aftale kan ikke bruges
til noget.
ima havde derfor ikke pligt til at oplyse om aftalen op til forligsaftalen. på dette tidspunkt var
der også rettet henvendelse til to andre værfter. den endelige aftale blev først indgået i 1999.
det er ikke dokumenteret, at ima vidste noget om størrelsen af den mulige provision på
aftaletidspunktet. hertil kom, som jens nielsen forklarede, at også svend erik hansen lå inde
med oplysninger, som ikke kom frem. parterne vidste ikke, hvad den anden lavede. ima har
ikke handlet svigagtigt.
hvis man forestillede sig, at remontowa-henvendelsen, hvis den var blevet oplyst under
forhandlingerne, kunne have haft betydning for kontrakten, ville der have været tale om en
regulering af jens nielsens købspris for svend erik hansens anparter, og med hensyn til et
sådant krav er ima ikke rette sagsøgte.
det beløb, som ima oppebar, var en konkret aftalt anvisningsprovision og havde ikke noget
med en mundtlig agenturkontrakt mellem remontowa og svend erik hansen at gøre. det
fremgår udtrykkeligt af forligsaftalen, at der ikke kunne kræves nogen andel i indtægter fra
agenturaftaler indgået efter den 1. juni 1998.
der er ingen aftale om, at svend erik hansen skulle fær diggøre igangværende arbejder.
forligsaftalen var netop udtryk for et forlig, hvor ingen af parterne efterfølgende skulle kunne
gøre krav gældende mod den anden part.
svend erik hansen må vel antages at have rettet henvendelse til remontowa efter
                                              - 27 -
forligsaftalen. man kan derfor spørge sig, hvorfor det ikke var svend erik hansen, der modtog
betalingen fra remontowa, der jo måtte vide, at han var den provisionsberettigede.
forklaringen er nok, at der ikke forelå et agenturforhold.
med hensyn til svend erik hansens erstatningspåstand på 100.000 kr. gøres det gældende, at
ima ikke har handlet ansvarspådragende. brevet til yvc bolnes blev ikke sendt til andre. ima
besvarede henvendelser, som man fik. hvad skulle man ellers have gjort. svend erik hansen
har ikke godtgjort at have lidt noget tab - og i hvert fald ikke i den påståede størrelse.
det er ikke dokumenteret, at der forelå en agenturaftale med tng. de foreliggende bilag viser
tværtimod, at hansen & helbæk netop ikke fik en agenturaftale, og at ej heller ima pr. den 1.
juni 1998 havde en agenturaftale med tng. der var derfor ingen aftale at overdrage til svend
erik hansen. der var endvidere, jf. forligsaftalen, ikke noget beløb, som svend erik hansen
kunne "beholde". provisionen blev, som den skulle, betalt til ima, der ikke havde pligt til at
videreafregne beløbet til svend erik hansen. svend erik hansen havde forsøgt at blande sig i
anvisningsarbejdet, der blev udført af palle svendsen. svend erik hansen kendte til kommissi-
onsbeløbet, da han indgik aftalen, og da han kvitterede for at have modtaget, hvad han havde
krav på at modtage.
svend erik hansen har yderligere anført, at det ikke er korrekt, at der var et
forhandlingsforløb på 3 måneder. aftalen af 22. september 1998 kom på plads den dag, hvor
han var hjemme fra usa.
ima's fremstilling af begivenhedsforløbet omkring bortvisningen af svend erik hansen bestrides
i det hele.
rettens begrundelse og resultat
i forbindelse med etableringen af parternes samarbejde pr. juli 1996 var det en del af det
samlede aftalekompleks, at svend erik hansen overdrog sin "...hidtil under navnet hansen og
helbæk ... drevne virksomhed...med formidling af skibsreparationer..." til ima. spørgsmålet
om, hvilke værfter hansen & helbæk havde agenturkontrakt med, om kontrakter var skriftlige
eller mundtlige, eksklusive eller ikke-eksklusive, eller hvilket indhold de i øvrigt havde, var ikke
genstand for drøftelse, men det fremgik af en liste, bilag 1, hvilke værfter, 25 værfts- navne
                                               - 28 -
ialt, hansen & helbæk oplyste at repræsentere.
ifølge forligsaftalen af 22. september 1998, der regulerede vilkårene for ophøret af parternes
samarbejde, købte svend erik hansen af ima "...samtlige agenturaftaler incl. brochurer for
samme tilhørende selskabet pr. 01.06.1998 bortset fra agenturet for libherr kraner...".
ej heller i forbindelse med forligsaftalen havde kontraktsforholdene med de enkelte værfter
været drøftet.
uanset betegnelsen af det overdragne i forligsaftalen, "samtlige agenturaftaler", ikke er
identisk med betegnelsen i købekontrakten, "virksomhed med formidling af skibsreparationer",
finder retten ikke, at der er holdepunkter for at antage, at forligsaftalen på dette punkt havde
en snævrere betydning end købekontrakten.
retten finder således, at svend erik hansen ved forligsaftalen tilbagekøbte
agenturvirksomheden, som i overensstemmelse med parternes oprindelige aftale havde været
drevet som en selvstændig division med selvstændigt regnskab i ima.
dette resultat må efter sagens oplysninger antages at være bedst stemmende med
intentionerne i ophørsaftalen og støttes endvidere af ima's brev af 27. oktober 1998 til værftet
yvc bolnes, hvori ima overfor værftet rede gjorde for, at svend erik hansen "has bought the
agency part of ima..."
når henses til, at de på bilag 12, "agency list full style", opregnede værfter for hovedpartens
vedkommende var med på listen over de værfter, bilag 1, som hansen & helbæk oplyste at
repræsentere på tidspunktet for etableringen af parternes samarbejde, at hansen & helbæk i
væsentligt omfang havde eller havde haft skriftlige kontrakter med disse værfter, at lister med
værfterne blev anvendt som grundlag for ima's agenturvirksomheds markedsføring af sig selv i
forhold til danske redere, til hvem ima oplyste at repræsentere samtlige værfter på listen, at
den restriktive forståelse af aftaleteksten, som ima hævder, ikke har støtte i omstændigheder i
forbindelse med aftalens indgåelse, hvortil bemærkes, at det findes godtgjort, at
aftalegrundlaget for et praktisk agentursamarbejde konkret kan være mundtligt og af løsere
karakter, finder retten sammenfattende - og som sagen er forelagt - , at den
agenturvirksomhed, som ima i forligsaftalen overdrog til svend erik hansen var den
kundekreds, der fremgik af bilag 12. det findes under de foreliggende omstændigheder ikke at
                                              - 29 -
kunne føre til et andet resultat, at der med hensyn til enkelte af værf- terne på bilaget ikke
foreligger oplysninger om indgåede agenturaftaler eller om faktisk samhandelsforhold på andet
grundlag.
det kan efter svend erik hansen og palle svendsens forklaringer lægges til grund, at de
opdaterede oplysninger om kontaktpersoner, adresseforhold, telefon- og faxnumre, docking-
og øvrige værftsfaciliteter, som ud for de enkelte værfter fremgik af bilag 12, er af væsentlig
betydning for udøvelsen af agenturvirksomhed af den foreliggende karakter. herefter og henset
til varigheden af parternes samarbejde og den omstændighed, at palle svendsen, som af
svend erik hansen var blevet sat ind i brancheforholdene, fortsatte hos ima som direktør med
bl.a. agenturerne som ansvarsområde, kan retten tiltræde, at oplysningerne på
overdragelsestidspunktet havde karakter af erhvervshemmeligheder, jf. markedsføringslovens
§ 10.
da imidlertid svend erik hansens påstande 1 og 2, som de er formuleret, vil kunne afskære
ima fra at henvende sig til værfter (påstand 1) henholdsvis redere mv. (påstand 2) angående
agenturforhold i videre omfang og udenfor det område, som ima overdrog til svend erik
hansen, f.eks. nybygningsområdet, indenfor hvilket ima driver virksomhed, vil en
imødekommelse af påstandene kunne have konsekvenser for ima, som ima ikke er pligtig at
tåle. retten tager derfor ima's frifindelsespåstand til følge.
provision fra værftet tng vedr. skibet laurits kosan, påstand 3 c.
svend erik hansen oprettede efter bortvisningen den 4. juni 1998 en konto i ima's navn,
hvortil han foretog fakturering for arbejde, som han udførte fra sin privatadresse og endvidere
for konsulentarbejdet for rederiet dannebrog.
forligsaftalen af 22. september 1998, pkt. 9, findes såvel efter en naturl
ig sproglig forståelse med hensyn til de tre første linier ("...kan beholde indtægterne fra
agenturerne og dannebrog...for det af ham udførte arbejde...") som efter bestemmelsens
samlede indhold og dens sammenhæng med navnlig pkt. 11, at måtte forstås således, at de
indtægter, der - i det hele for det af svend erik hansen udførte arbejde - var indgået til den af
svend erik hansen efter bortvisningen oprettede konto, tilkom svend erik hansen og dermed
var ima uvedkommende.
                                                - 30 -
det er omtvistet, om det var svend erik hansen eller palle svendsen hos ima, der udførte det
formidlingsarbejde, der udløste provisionen fra tng. det kan lægges til grund, at begge havde
haft med sagen at gøre.
det må efter det foreliggende antages, at provisionen var faktureret af svend erik hansen,
men at den - formentlig i august 1998 - blev betalt til ima's kontor.
uanset at tng var et af de værfter, som var omfattet af overdragelsen af
agenturvirksomheden pr. 1. juni 1998, finder retten, at svend erik hansen er afskåret fra at
kræve provisionsbeløbet betalt af ima. retten har herved lagt afgørende vægt på, at beløbet
blev betalt til ima's kontor og ikke til den af svend erik hansen oprettede konto, hvis indtægter
- men ikke øvrige - efter aftalen tilkom ham, og endvidere at betalingen fra tng til ima må
antages at have været realiseret på aftaletidspunktet, uden at der i aftalen blev optaget
bemærkninger herom, og endelig at svend erik hansen ved påtegning på en genpart af aftalen
har kvitteret for aftalens opfyldelse.
ima frifindes derfor for svend erik hansens påstand.
nordholt-sagen, påstand 3 a.
ima fik - efter bortvisningen af svend erik hansen - i sommeren 1998 en henvendelse fra
rederiet progress om ombygning og reparation af skibet nordholt. sagen blev hos ima
behandlet af palle svendsen. efter denne og jens nielsens forklaringer var det før forligsaftalen
opfattelsen hos ima, at der kunne blive tale om en stor sag, og en provision på usd 120.000
var på tale. efter at have haft kontakt med 3 værfter, herunder remontowa, blev det på et
tidspunkt, antagelig efter forligsaftalen, besluttet, at remontowa skulle udføre opgaven.
skriftlig kontrakt blev indgået med værftet omkring februar 1999.
efter svend erik hansens forklaring kan det lægges til grund, at han i hansen & helbæks regi -
efter ophøret af underagenturaftalen med g.a.c. shipping - havde haft forhandlinger på
remontowa med franciszek magnowski om en agenturaftale. det kan imidlertid ikke lægges til
grund, at ima på tidspunktet for henvendelsen fra progress havde en agenturaftale med det
indhold, at ima som formidlingsprovision havde krav på en bestemt procentberegning.
nordholtsagen må derfor i overensstemmelse med palle svendsen og jens nielsens forklaringer
antages at have været en konkret formidlingsopgave, hvor provi- sionens størrelse skulle
                                               - 31 -
forhandles - og blev forhandlet - særskilt. det var ikke direkte reguleret i forligsaf- talen,
hvorledes der skulle forholdes i et tilfælde som det foreliggende, hvor formidlingsarbejdet var
påbegyndt.
under de anførte omstændigheder finder retten ikke, at svend erik hansen overfor ima kan
gøre krav på beløbet, der relaterer sig til formidlingsarbejde, som hverken helt eller delvist er
udført af ham.
retten finder imidlertid, at ima under forhandlingerne burde have oplyst svend erik hansen om
opgaven, der antoges at være af betragtelig økonomisk betydning. det findes antageligt, at
oplysningen, om den havde været fremme, ville have haft betydning for reguleringen af
parternes økonomiske mellemværende i forligsaftalen.
under hensyn hertil finder retten, at svend erik hansen har krav på et beløb, der passende kan
bestemmes til en tredjedel af formidlingsprovisionen, eller usd 10.250.
erstatning, påstand 3 b.
det er under sagen dokumenteret, at ima indenfor kortere tid efter forligsaftalen i 2 tilfælde
havde kontakt med værfter (yvc bolnes og astilleros de pasaia), som var omfattet af aftalen
om overdragelsen af agenturvirksomheden. retten finder det godtgjort, at kontakterne var af
illoyal karakter og stridende mod god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1. det
må efter forklaringerne antages, at ima havde lignende kontakter med nogle andre værfter.
ima har under disse omstændigheder handlet ansvarspådragende.
da det i overensstemmelse med palle svendsen og jens nielsens forklaringer kan lægges til
grund, at ima ikke efter forligsaftalen (bortset fra nordholt-sagen) har oppebåret indtægter fra
værfterne som følge af direkte konkurrerende anvisningsvirksomhed, og da svend erik hansen
i 1999 var i en opstartsfase med sin agenturvirksomhed, finder retten det ikke godtgjort, at
svend erik hansen, der ikke nærmere har dokumenteret sine regnskabsmæssige forhold, har
lidt et tab som en følge af ima's kontakt med værfterne.
ima frifindes derfor for svend erik hansens erstatningspåstand.
                                               - 32 -
som en følge af det ovenfor anførte gives der dom som nedenfor bestemt.
        t h i k e n d e s f o r r e t:
inden 14 dage betaler sagsøgte, international maritime advisers aps, til sagsøger, svend erik
hansen, usd 10.250 i danske kroner på betalingsdagen med procesrente fra den 17. maj
1999, til betaling sker.
i øvrigt frifindes sagsøgte for de af sagsøger nedlagte påstande.
ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part.
               claus forum petersen
jørn hansen                        ole bent andersen
                                       (sign.)
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                         p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark