text:
- alj
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 29. april 2016
h-1-12
                                   consolidated port and marine services limited
                                   (advokat jens v. mathiasen)
                                   mod
                                   trans-it a/s
                                   (advokat rasmus køie)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om, hvorvidt otte betalinger, foretaget af sagsøgte, trans-it a/s, for logi-
stikydelser udført af sagsøgeren, consolidated port and marine services limited, til person-
                                                -2-
lige konti tilhørende sagsøgerens daværende ”managing director”, dan sonny svensson, er
sket med frigørende virkning for trans-it.
consolidated port and marine services limited (herefter ”cpmsl”) har nedlagt påstand om,
at trans-it a/s skal betale usd 137.982,50 til cpmsl med procesrente fra sagens anlæg den
5. januar 2012.
trans-it a/s (herefter ”trans-it”) har påstået frifindelse.
om sagens forløb
efter endt skriftveksling blev sagen berammet til hovedforhandling den 15. og 16. oktober
2013. inden afholdelsen af hovedforhandlingen gjorde trans-it opmærksom på, at man var
blevet informeret om flere verserende retssager i nigeria mellem cpmsl og dennes partsre-
præsentant, titilope ejide sodipo, på den ene side og vidnet dan sonny svensson og dennes
nigerianske selskab, sun logistic and marine services ltd. (herefter ”sun logistic”) på den
anden side. under en af disse sager havde dan sonny svensson påstået sagen afvist under
henvisning til cpmsl’s manglende søgsmålskompetance, hvilket spørgsmål på daværende
tidspunkt var indbragt for en nigeriansk appelret, ”lagos court of appeal”. på grundlag af
disse oplysninger gjorde trans-it gældende, at cpmsl savnede søgsmålskompetence i nær-
værende sag, og trans-it begærede samtidig sagen udsat på afgørelsen fra lagos court of
appeal.
under hovedforhandlingen den 15. og 16. oktober 2013 var spørgsmålet om udsættelse ud-
skilt til særskilt og forlods afgørelse. retten traf herefter ved kendelse af 9. december 2013
afgørelse om, at sagen skulle udsættes på afgørelsen fra lagos court of appeal.
lagos court of appeal traf den 17. november 2015 afgørelse i appelsagen, og trans-it har
herefter den 22. januar 2016 frafaldet anbringendet om manglende søgsmålskompetence i
nærværende sag.
                                                -3-
den 29. februar 2016 afholdtes herefter et afsluttende retsmøde i sagen. parterne havde til
brug for retsmødet og rettens dom indgivet afsluttende påstandsdokumenter og havde lej-
lighed til supplerende bemærkninger under retsmødet.
oplysningerne i sagen
parterne
cpmsl driver logistikvirksomhed med hovedsæde i lagos, nigeria. virksomheden har kon-
torer i andre nigerianske byer og beskæftiger sig blandt andet med levering af reservedele til
skibe.
dan sonny svensson blev pr. 1. februar 2002 ansat som ”director of the company” i cpmsl
og fungerede indtil den 4. marts 2011, hvor han blev afskediget. i flere af sagens bilag omta-
les han endvidere som ”managing director”.
trans-it er en dansk-baseret speditions- og logistikvirksomhed, som er specialiseret i leve-
ring af skibsreservedele til rederier og skibsagenter. trans-it’s ydelser leveres i det meste af
verden. trans-it gør brug af underleverandører til at forestå leveringer lokalt.
parternes samarbejde; trans-it’s betalinger frem til august 2010
i slutningen af 2007 indledte cpmsl og trans-it et forretningsmæssigt samarbejde, hvoref-
ter cpmsl skulle forestå shipping- og logistikydelser i nigeria til trans-it. samarbejdet blev
ikke formaliseret i en kontrakt, men opgaverne blev løbende aftalt pr. e-mail. dan sonny
svensson og sola arabambi blev i forbindelse med opstarten af samarbejdet af cpmsl an-
vist som kontaktpersoner for trans-it som henholdsvis ”managing director” og ”ad-
min./finance manager”.
fakturering og afregning mellem parterne foregik på den måde, at cpmsl sendte fakturaer
pr. e-mail til trans-it. med undtagelse af en af de første fakturaer i parternes samarbejde in-
deholdt fakturaerne generelt ikke oplysninger om betalingsbetingelser eller bankkonti. disse
oplysninger blev i stedet eftersendt til trans-it. af mail-korrespondance fra den første peri-
                                                     -4-
ode fremgår, at fakturaerne til trans-it blev fremsendt af sola arabambi med dan sonny
svensson i kopi. der var ikke andre personer fra cpmsl på mail-korrespondancen. det
fremgår desuden, at de oplyste kontodetaljer på det tidspunkt vedrørte cpmsl’s firmakonto
i ”guaranty trust bank plc, lagos, nigeria”. som ”correspondent bank” var oplyst ”citi-
bank new york”. parterne er enige om, at cpmsl’s fakturaer i perioden frem til den 21.
april 2010 alle blev betalt ved elektronisk overførsel til denne konto. af korrespondancen
fremgår endvidere, at trans-it efter at have betalt en faktura modtog en bekræftelse på mod-
tagelsen fra sola arabambi (igen med dan sonny svensson i kopi), og at sola arabambi her-
efter løbende foretog en nedskrivning af cpmsl’s samlede kontoudestående med trans-it.
i februar 2010 meddelte sola arabambi og dan sonny svensson, at der var problemer med at
modtage betalingerne fra trans-it. i april 2010 ændrede cpmsl sine bankdetaljer, idet sola
arabambi instruerede trans-it om fremadrettet at foretage betalinger til en konto i ”zenith
bank plc, lagos, nigeria”. som ”correspondent bank” var anført ”citibank n.a., canada
square canary wharf london e14 5lb”. dan sonny svensson var kopieret på denne mail-
korrespondance. også i den efterfølgende periode var der korrespondance om problemer
med at modtage betalingerne fra trans-it.
trans-it’s betalinger fra og med august 2010
i august 2010 instruerede dan sonny svensson fra sin mailadresse hos cpmsl chris strimi-
neas fra trans-it om at foretage betaling til en ny konto. af dan sonny svenssons e-mail af
4. august 2010, som sola arabambi fik tilsendt i kopi, fremgår herom blandt andet:
       ”hi chris … *as+ per our phone conversation this morning, could you kindly issue pay-
       ment to my personal a/c in the uk. as stated i will be travelling out this saturday so
       would prefer if it can be done. its not a company account as in my own name.
       account is
       royal bank of scotland
       97 new bond street
       london uk
       beneficiary: sonny svensson
       account number: 00233359
       sort code: 10-00-28
       (this is a pound sterling account)
                                                 -5-
      sola in copy will confirm amount and when paid will issue a formal receipt of the funds.
      …”
dan sonny svensson sendte endvidere – fra sin personlige mailadresse – samme dag og ca.
samme tidspunkt (1 sekunds forskel) en mail til chris strimineas (med kopi til sola arabam-
bi) med et lignende indhold. mailen indeholdt blandt andet denne formulering: ”pls note its
not a company account so sola will issue separate receipt for payment when received”.
den 19. august 2010 foretog trans-it den første betaling til dan sonny svenssons personlige
konto, hvorefter sola arabambi (med dan sonny svensson i kopi) den 19. august 2010 frem-
sendte en opdateret ”soa” (”statement of account”) til trans-it, som fremstod nedskrevet
med det betalte beløb.
i perioden fra august 2010 til april 2011 blev trans-it af dan sonny svensson instrueret om
at foretage i alt otte betalinger til dan sonny svenssons personlige konti:
     usd 10.770,95 betalt den 19. august 2010
     usd 14.400,00 betalt den 1. september 2010
     usd 14.505,37 betalt den 23. september 2010
     usd 18.428,37 betalt den 15. oktober 2010
     usd 12.727,47 betalt den 8. december 2010
     usd 19.954,57 betalt den 7. februar 2011
     usd 29.139,44 betalt den 31. marts 2011
     usd 18.056,33 betalt den 11. april 2011
betalingerne, der i alt beløber sig til usd 137.982,50, svarende til det påstævnte beløb, bestri-
des ikke i beløbsmæssig henseende. det bestrides desuden ikke, at cpmsl har udført de lo-
gistikydelser for trans-it, som betalingerne vedrører. ingen af de underliggende fakturaer
fra cpmsl, som overførslerne udgør betaling af, indeholder bankkontooplysninger.
i e-mail af 14. oktober 2010 fra sola arabambi med kopi til dan sonny svensson instrueredes
trans-it om at foretage fremtidige betalinger til en anden privat konto tilhørende dan sonny
                                                 -6-
svensson i royal bank of scotland, og fra og med den 4. betaling den 15. oktober 2010 betalte
trans-it til denne konto.
sola arabambi (med dan sonny svensson i kopi) fremsendte efter anmodning fra trans-it
løbende opdaterede ”statements of account” (soa) til trans-it, hvor den mellem parterne
udestående balance fremstod nedskrevet med de betalte beløb.
dan sonny svensson og sola arabambi rykkede flere gange i forløbet for betaling af udestå-
ende fakturaer, blandt andet i januar 2011 i forbindelse med den 5. betaling. da trans-it be-
kræftede, at betalingen ville blive foretaget, svarede dan sonny svensson den 11. januar 2011
følgende:
      ”good man am broke after my trip to sa …”
efter yderligere korrespondance mellem parterne om betalingen skrev sola arabambi, med
dan sonny svensson i kopi, ved e-mail af 28. januar 2011 til trans-it blandt andet følgende:
      ”please be advice that we need this fund for our operation therefore immediate settle-
      ment will be appreciated, kindly advice when we should expect our account credited for
      effective cash flow projection. …”
den 5. betaling blev herefter som nævnt foretaget den 7. februar 2011.
dan sonny svensson blev som allerede anført afskediget fra cpmsl den 4. marts 2011. efter
oplysninger på tidspunktet for rettens kendelse den 9. december 2013 verserer der en retssag
i nigeria, anlagt af dan sonny svensson om afskedigelsen.
trans-it fik efter det oplyste ikke meddelelse om, at dan sonny svensson var blevet afskedi-
get fra cpmsl, og den 25. marts 2011 rykkede dan sonny svensson (denne gang fra sin per-
sonlige e-mail) for betaling af endnu en udestående rate. den 29. marts 2011 fremsendte sola
arabambi, med dan sonny svenssons cpmsl-mail i kopi, en opdateret ”soa” til trans-it,
hvilket af dan sonny svensson blev fulgt op med en yderligere e-mail af 31. marts 2011, hvor
han (med sola arabambi i kopi) instruerede om, at betalingen skulle foretages til den private
                                                -7-
konto i royal bank of scotland. den 7. betaling blev af trans-it herefter som nævnt foretaget
den 31. marts 2011.
i en e-mail den 8. april 2011 skrev dan sonny svensson til trans-it og oplyste, at ”manage-
ment” havde besluttet at reorganisere virksomheden, således at shipping- og logistikaktivite-
terne pr. 18. april 2011 ville blive drevet i selskabet, sun logistic. som kontaktpersoner for
sun logistic angaves blandt andre dan sonny svensson og sola arabambi. den 8. (og sidste)
betaling fra trans-it til dan sonny svenssons personlige konto blev foretaget den 11. april
2011.
den 26. maj 2011 opsagde sola arabambi sin stilling hos cpmsl ”due to health and safety
reasons”.
den 27. maj 2011 og igen den 1. august 2011 blev sola arabambi og dan sonny svensson af
cpmsl politianmeldt for bedrageri. der er efter det oplyste ikke rejst tiltale eller sigtelse i
sagen.
den 10. august 2011 rettede cpmsl via sin danske advokat henvendelse til trans-it med
krav om, at de betalinger, som trans-it havde foretaget til dan sonny svenssons personlige
konti, blev betalt på ny til cpmsl’s firmakonto i guaranty trust bank plc. parterne er enige
om, at dette udgør cpmsl’s første henvendelse til trans-it herom.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af titilope ejide sodipo, henrik mains, dan sonny
svensson, sola arabambi og karin juel roed.
titilope ejide sodipo har forklaret blandt andet, at hun er praktiserende advokat i lagos,
nigeria. siden stiftelsen af cpmsl den 6. august 2001 har hun været aktionær og ansat som
”director” med ansvar for administrationen og det juridiske.
                                               -8-
ledelsen bestod af dan sonny svensson, som var ”managing director”, og sola arabambi,
som stod for det finansielle. dan sonny svensson havde ansvaret for den daglige drift sam-
men med felix inuks, som forlod cpmsl i 2010. dan sonny svensson stod tillige for kunde-
kontakten, og han omtalte mange af deres kunder over for hende. hun og de øvrige ”direc-
tors” havde ikke kontakt med kunderne, ligesom de ikke havde med aftalerne at gøre. hun
blev først bekendt med trans-it i forbindelse med dan sonny svenssons afskedigelse, hvor
hun tog over som ”managing director”. på et tidspunkt var hun inde på sola arabambis
kontor, hvor hun blandt andet så filer, kontoudtog og forskellige transaktioner. hun spurgte
bogholderen, som oplyste, at cpmsl skyldte trans-it penge, da de ikke vidste, hvad der var
tilbage i firmaet efter dan sonny svensson og sola arabambis fratræden.
så vidt hun husker, hørte hun ikke om kunden trans-it i årene 2008-2010 og heller ikke i pe-
rioden august 2010 til marts 2011. dan sonny svensson afrapporterede generelt ikke over for
hende, og det var de ikke tilfredse med i virksomheden. de fik kun informationer på ”need
to know basis”. hun drøftede det med ham flere gange, men de havde også tillid til ham.
hun har ikke tidligere set korrespondancen mellem dan sonny svensson og trans-it vedrø-
rende betaling.
hun var ikke bekendt med, at dan sonny svensson oprettede sun logistic i 2010.
hun er ikke bekendt med, hvorfor cpmsl skiftede bank i 2010, men hun var klar over, at de
havde flere banker. hun har aldrig hørt om, at der skulle være problemer med at modtage
betalinger på firmaets virksomhedskonto. cpmsl har en streng politik om, at der skal ske
betaling til firmakontoen, idet de arbejder i en meget kontantbaseret verden. cpmsl er en
”cash business”.
hun skulle medunderskrive på samtlige betalinger. cpmsl er en pengetung virksomhed. så
vidt, det er muligt, betaler de underleverandørerne med checks og bankoverførsler, men de
anvender også kontanter.
                                                -9-
dan sonny svensson var ikke bemyndiget til at instruere trans-it om at betale til sin egen
personlige konto. hun var klar over, at dan sonny svensson havde en konto i london, men
hun vidste ikke, at betalingerne gik til denne konto. han fortalte hende aldrig, at betalinger-
ne fra trans-it skete til hans egen konto. de otte betalinger, som blev foretaget til hans per-
sonlige konto i london, er aldrig blevet ført videre til cpmsl’s firmakonto.
dan sonny svensson modtog almindelig månedsløn uden kommission.
i marts 2011 blev dan sonny svensson afskediget, da han ikke kommunikerede med hende,
og da han havde forsøgt at sælge firmaet flere gange. dan sonny svensson fulgte ikke pro-
cedurerne, da han ansatte udenlandske medarbejdere uden godkendelse. cpmsl ønskede
svar fra dan sonny svensson, men han ville ikke diskutere disse ting. hun indkaldte ham
derfor til et møde, og da han ikke mødte op, besluttede de at afskedige ham.
hun var ikke bekendt med, at dan sonny svensson opfordrede cpmsl’s kunder til at hand-
le med sun logistic, og hun var heller ikke klar over, at sola arabambi også var ansat hos
sun logistic før maj 2011.
forud for dan sonny svenssons afskedigelse havde cpmsl ca. 12-14 ansatte. sola arabambi
fortsatte efter dan sonny svenssons afskedigelse. da sola arabambi fratrådte i juni 2011, for-
lod de øvrige medarbejdere også cpmsl.
dan sonny svensson og sola arabambi havde sat password på deres computere, så cpmsl
kunne ikke få adgang til dem. det var et stort problem, og hun bad derfor sola arabambi om
at få udleveret passwordet, men sola arabambi svarede blot, at hun allerede havde fået det.
da de ikke havde en it-afdeling, og da sola arabambi ikke ønskede at give hende adgang til
computeren, kontaktede hun politiet.
efter sola arabambis fratræden fandt hun en kode på dan sonny svenssons kontor og fik
herefter adgang til dan sonny svenssons personlige mailkonto. her gik det op for hende,
hvad der var foregået.
                                                 - 10 -
i juni 2011 så hun kontoudtog vedrørende dan sonny svenssons personlige konto, og her gik
det op for hende, at cpmsl manglede nogle penge. hun og dan sonny svensson var tidlige-
re gift med hinanden.
henrik mains har forklaret blandt andet, at han er administrerende direktør i trans-it.
trans-it har en stor pulje af kunder. de entrerer med firmaer lokalt og får hurtigt skabt rela-
tioner. de havde længe haft kig på nigeria.
han var ikke involveret i selve samarbejdet med cpmsl og heller ikke i den daglige drift i
øvrigt, som blev varetaget af chris strimineas, som ikke længere er ansat i trans-it.
han hørte om sagen første gang, da cpmsl’s advokat gjorde krav på betaling for nogle
ydelser, som de allerede havde betalt for. han satte sig derefter ind i, hvad det hele gik ud
på. han har undersøgt, hvem trans-it indgik aftalerne med, og han har tjekket, at alt er fo-
regået, som det skulle. han har kontaktet dan sonny svensson og spurgt, om al gæld var
clearet med cpmsl. han nævnte ikke for dan sonny svensson, at der verserede en retssag,
men spurgte blot, om alt var, som det skulle være. dette bekræftede dan sonny svensson.
trans-it har ikke længere samarbejdspartnere i nigeria. de har ikke kunnet opbygge en god
og solid relation, idet det er svært at lave aftaler i nigeria.
han var bekendt med, at trans-it betalte til dan sonny svenssons private konto. de fik op-
lyst af bogholderen og finansdirektøren i cpmsl, at bankoverførslerne ikke kørte problem-
frit. trans-it har ofte brug for, at pengene kommer hurtigt frem, og de ved, at deres agenter
kan have et cash flow-problem. de vil derfor gå langt for at få betalingerne igennem. de op-
levede flere gange, at pengene ikke nåede frem til nigeria. der var en periode med politisk
ustabilitet i nigeria, hvor hele bankvæsnet lukkede ned. nigeria er i det hele taget et vanske-
ligt land at operere i.
                                               - 11 -
det er usædvanligt at betale til en privat konto, men det er ikke meget underligt. der var tale
om en force majeure-situation, men de var observante og holdt øje med, at kontoen blev ned-
skrevet. det sikrede de sig ved, at de modtog bekræftelser på deres betalinger og kontoud-
tog, hvor gælden var nedskrevet.
dan sonny svensson blev ikke bedt om at stille sikkerhed i forbindelse med betalingerne til
dennes personlige konto. de mente, at det var en tilstrækkelig bekræftelse, at selskabets ac-
count manager var med på sidelinjen.
før samarbejdet begyndte, mødte chris strimineas dan sonny svensson og satte sig grun-
digt ind i cpmsl’s foretagende. det virkede seriøst, og da dan sonny svensson som sven-
sker kendte deres ”mindset”, følte de sig trygge.
betalingsinstrukserne fik de fra dan sonny svensson, og sola arabambi var altid med på
sidelinjen. trans-it ville aldrig have overført pengene til dan sonny svenssons sekretær,
men her var der tale om en ”director” og partner samt en finansdirektør. fakturaerne blev
betalt i bunker. de fik ikke at vide, hvornår de enkelte fakturaer skulle betales, men de mod-
tog løbende rykkere og betalte det beløb, som cpmsl mente, at de skulle betale.
det var ikke meningen, at dan sonny svensson selv skulle have pengene. de har ikke for-
søgt at få dan sonny svensson til at betale pengene tilbage, da det er urealistisk. han er
overbevist om, at pengene er betalt det rette sted i forhold til betingelserne i aftalerne.
dan sonny svensson har forklaret blandt andet, at han i perioden fra 2002 til 2011 var aktio-
nær, partner og ansat som ”managing director” i cpmsl. han er stadig aktionær i selskabet.
han var som ”managing director” involveret i den daglige drift i cpmsl og stod for kunde-
kontakten. han var derfor også bekendt med, at cpmsl indledte et samarbejde med trans-
it. de indgik aftaler uden formelle kontrakter.
                                                - 12 -
i 2008 anvendte cpmsl guaranty trust bank og tre øvrige banker. de havde forskellige
konti i disse banker i forskellige valutaer af hensyn til ”clearance time”, hvilket af hensyn til
kontantbehovet var essentielt. når cpmsl modtog penge fra en kunde, blev pengene ikke
overført til en hovedkonto. de oplevede problemer med nogle transaktioner, hvor pengene
ikke kom frem til tiden.
fakturaerne til trans-it indeholdt ikke nogen betalingsdato, men der var en fælles forståelse
af, at der gjaldt en betalingsfrist på 30 dage. af og til gik der dog op til 90 dage, før betaling
fandt sted. i praksis betalte trans-it ”on demand”. fakturaerne blev sendt via e-mail. årsa-
gen til, at han instruerede trans-it om at foretage betaling til sin personlige konto, var, at
han skulle betale den australske ejer af den hyrede båd kontant. båden skulle anvendes til at
levere gods til skibe, der lå for anker, og dermed til trans-it’s forretninger. den pågældende
havde ingen bankkonto. ejerens navn står formentligt på fakturaerne. han skulle betale store
beløb i kontanter og foretog vist hævninger ad tre omgange. det er lidt mærkeligt, at beta-
lingerne går til direktørens personlige konto, men de havde ikke noget valg. han kommuni-
kerede klart til trans-it, at der kunne betales med frigørende virkning til hans personlige
konto. ordningen var aftalt med sola arabambi. det var hurtigere at få trans-it til at betale
direkte til hans konto i england frem for, at betalingen først tilgik cpmsl, som så derefter
skulle overføre pengene videre til hans konto i england og derfra til skibsejerne. det havde
dog nok været en mere korrekt fremgangsmåde.
han informerede cpmsl om, at der ville ske betaling til hans personlige konto. alle penge-
ne, som blev overført til hans personlige konto, var betalinger for cpmsl’s fakturaer, og
pengene blev brugt til at udføre trans-it’s ordrer.
han orienterede også ”board of directors” om betalingerne til hans personlige konto. han
og hans ægtefælle, titilope ejide sodipo, der ikke havde med ”day-to-day activities” at gøre,
boede i samme hus, og hun havde fuld adgang til hans kontoudtog, som blev sendt til deres
fælles adresse.
                                               - 13 -
han havde ikke brug for en særskilt bemyndigelse til at instruere trans-it om at foretage be-
talinger til hans konto, da det var et spørgsmål på ”director-plan”. han havde derfor be-
myndigelse til det, ligesom sola arabambi havde bemyndigelse til at godkende det, hvilket
han gjorde. han havde også ret til at overføre penge fra firmakontoen til sin personlige kon-
to. han og titilope ejide sodipo bad aldrig hinanden om godkendelse til overførsler. penge-
ne tilhørte cpmsl. sola arabambi bekræftede ved hver betaling over for trans-it, at de
havde modtaget pengene.
han blev afskediget på grund af personlige forhold og på et ulovligt grundlag. der verserer
fortsat sager mellem ham på den ene side og cpmsl og titilope ejide sodipo på den anden.
sola arabambi har forklaret blandt andet, at han i perioden fra 2007 til 2011 var ansat som fi-
nansdirektør i cpmsl. han var bekendt med samarbejdet med trans-it, men han var ikke
involveret i aftaleindgåelsen. hans rolle var at overvåge forretningsgangen, udstede faktura-
er, opkræve betaling, overvåge udgifter og ajourføre regnskaberne.
når cpmsl udstedte fakturaer, føjede han til, hvortil betaling skulle ske. cpmsl anvendte
forskellige banker i nigeria og havde flere konti i forskellig valuta.
der var ikke som sådan problemer med at modtage penge fra trans-it, men der opstod ofte
forsinkelser på 3-5 dage i de nigerianske banker. dan sonny svensson instruerede derfor
trans-it om at betale til dan sonny svenssons personlige konto i england. årsagen hertil
var, at cpmsl anvendte et skib til forretningerne, som ikke var ejet af cpmsl. skibet blev
også anvendt til forretninger med andre virksomheder. den australske skibsejer skulle have
betaling kontant. dan sonny svensson oplyste ham om, at betaling fra trans-it skulle gå til
dan sonny svenssons private konto. da dan sonny svensson var ”managing director”, ad-
lød han denne ordre.
han ved ikke, om cpmsl kunne have åbnet en konto i england. det var i givet fald titilope
ejide sodipo, som skulle være ind over dette.
                                              - 14 -
han informerede cpmsl om, at pengene fra trans-it blev betalt til dan sonny svenssons
personlige konto. pengene var betaling fra trans-it for fakturaerne, og de blev da også pri-
mært brugt til betaling for skibet.
der kom en ekstern revisor hver måned, som reviderede rapporter, som efterfølgende blev
udleveret til ”board of directors”. han mener derfor, at de blev informeret tilstrækkeligt.
dan sonny svensson meddelte ham, når pengene var gået ind på dennes konto. han lavede
derefter en kontoopdatering, så trans-it kunne se, at pengene blev fratrukket det skyldige
beløb. titilope ejide sodipo må have kendt til betalingerne, da dan sonny svensson og hun
var ægtefæller.
årsagen til, at han opsagde sin stilling i cpmsl, var, at selskabet var ejet af ægteparret titi-
lope ejide sodipo og dan sonny svensson, som skændtes meget. da han forlod sit kontor,
blev det låst, og han vendte aldrig tilbage. han satte ikke et password på sin computer, og
han har ikke forhindret cpmsl i at komme ind på computeren.
han var ikke ansat hos sun logistic samtidig med, at han var ansat hos cpmsl. det er kor-
rekt, at han havde en e-mail-adresse hos sun logistic, men han benyttede den ikke.
karin juel roed har forklaret blandt andet, at hun siden februar 2000 har været ansat som
bogholder i trans-it. hun er bekendt med sagen, idet hun stod for betalingen af fakturaerne.
når cpmsl havde ydet en service, modtog trans-it et statement indeholdende 5-6 forfaldne
fakturaer. hun lagde dem ind i netbanken, hvorefter hendes chef, henrik mains, godkendte
dem. når hun fik fakturaer ind, havde hun som regel 30 dage til at betale dem. betalingerne
foregik via cpmsl’s ”korrespondent-bank” i usa, hvilket ikke var problemfrit. betalinger
blev returneret, og trans-it blev rykket af cpmsl. det blev så ændret til en engelsk ”korre-
spondent-bank”, for at det skulle glide lettere. nigeria er et svært land at betale penge til.
der har været mange problemer og deciderede nedbrud på grund af uroligheder i landet.
                                                    - 15 -
for at betalingerne kunne køre gnidningsfrit, blev de instrueret om at betale til dan sonny
svenssons personlige konto. chris strimineas modtog betalingsinformationerne fra dan
sonny svensson og sola arabambi. hun modtog derefter informationerne fra chris strimi-
neas. når regningerne var betalt, modtog de efterfølgende kvitteringer og opdaterede kon-
toudtog fra dan sonny svensson eller sola arabambi, hvor de kunne se, at gælden var ned-
skrevet med det betalte beløb.
de modtog normalt kvitteringerne en gang om måneden, somme tider oftere, hvis de havde
haft mange forretninger. det fungerede, da de så, at deres penge kom ind det rette sted via
de modtagne kontoudtog.
cpmsl skiftede bank flere gange i forløbet, fordi der var problemer med at få pengene frem.
da de foretog betalinger til dan sonny svenssons konto i england, gik det gnidningsfrit, og
pengene nåede frem til tiden.
parternes synspunkter
cpmsl’s synspunkter er i det væsentlige gengivet i det afsluttende påstandsdokument af 16.
februar 2016, hvorfra gengives:
”3    anbringender
      …
      indledningsvist skal det bemærkes, at trans-it har bevisbyrden for at der skulle foreligge
      en gyldigt indgået aftale om at betaling kunne ske til hr. svenssons konto. det er ube-
      stridt, at det oprindeligt var aftalt mellem parterne, at betaling skulle ske til cpmsl. for
      at bevise at der er betalt med frigørende virkning, må trans-it derfor bevise, at der var
      indgået en gyldig ændringsaftale hvorunder betaling kunne ske til hr. svenssons konto,
      herunder at hr. svensson og/eller hr. arabambi havde fuldmagt til at indgå en sådan afta-
      le på selskabets vegne.
      aftale om betaling til hr. svenssons konto lå udenfor bemyndigelsen
      det gøres her gældende at en sådan bemyndigelse aldrig blev udstedt, og at selskabet de-
      suden slet ikke var i stand til at udstede en sådan bemyndigelse. …
      …
                                              - 16 -
… der kan derfor ikke være tvivl om, at hr. svensson handlede udenfor sin bemyndigel-
se ved at instruere trans-it til at foretage betalingerne til hans personlige konto i stedet
for cpmsls konto.
aftale om betaling til hr. svenssons konto lå udenfor legitimationen
det gøres gældende at hr. svensson handlede udenfor sin legitimation da han instruere-
de trans-it til at betale til sin personlige konto. dermed gøres det gældende, at det for
trans-it ikke kan have fremstået som om, at hr. svensson og/eller hr. arabambi havde
fuldmagt til at indgå aftalen.
… trans-it … har … gjort gældende at der forelå en stillingsfuldmagt for hr. svensson
og/eller hr. arabambi, der omfattede disse aftaler.
…
det centrale i denne sammenhæng er at fastlægge omfanget af en eventuel stillingsfuld-
magt under aftaleloven. det fremgår af relevant litteratur på området …, at der er to af-
gørende elementer ved fastlæggelsen af omfanget af en stillingsfuldmagt udenfor de sær-
ligt lovregulerede fuldmagtsformer (under f.eks. selskabsloven).
det første er sædvane. hvis det således er sædvane i branchen eller industrien at en sær-
lig type aftale kan indgås af personer i en bestemt stilling, så dækker fuldmagten disse af-
taler. relevant i denne sammenhæng er værdien af den pågældende disposition: jo større
værdi der er tale om, jo mindre taler dette for at aftalen er omfattet af en stillingsfuld-
magt.
det andet væsentlige element … er hovedmandens eventuelle interesse i at fuldmægtigen
kan foretage handlingen straks eller indenfor kort tid. hvis det ikke vil være formåls-
tjenstligt først at skulle indhente principalens tilsagn om at der rent faktisk foreligger en
fuldmagt, taler dette for at der foreligger en stillingsfuldmagt.
mht. sidstnævnte element er det klart, at en sådan interesse ikke fandtes her. der var ikke
tidsnød eller hastige beslutninger der måtte tages, som forhindrede at hr. svensson ind-
hentede og præsenterede dokumentation for en korrekt udfyldt fuldmagt eller en board
resolution, der gav ham fuldmagt til at indgå aftaler om betaling til hans egen konto. det
ville ikke have taget lang tid at kontakte cpmsls ”board of directors” herom.
under vidneafhøringen kom det frem, at der til tider skulle bruges penge hurtigt, og at
der kunne være problemer med at overføre penge til nigerianske konti fra udlandet. men
under vidneafhøringen nævnte hr. svensson, at det netop ikke var de påståede betalings-
problemer til nigerianske konti, der overfor trans-it blev anført som årsagen til, at
trans-it skulle betale til hans personlige konto i england. hr. svensson bekræftede såle-
des selv, at det påståede behov for at kunne handle hurtigt på grund af problemer med
betaling til nigerianske konti, ikke var reelt.
mht. det første element, sædvane og værdi af aftalen, henvises der til dommen u.
2002.179 … vi har hørt fra ejide sodipo og henrik mains om sædvanerne i cpmsls
branche, og det kan ubestridt lægges til grund at der ikke herskede nogen sædvane for at
direktører kunne lade betaling for deres selskabs ydelser overføre til deres egen konto.
desuden er der ikke tale om ubetydelige beløb, men om betalinger der hver for sig var
høje, og tilsammen løber op i næsten usd 138.000.
                                              - 17 -
det gøres derfor gældende at hr. svensson og hr. arabambi handlede udenfor deres legi-
timation da de indgik aftalerne om betaling til hr. svenssons konto, som derfor ikke var
gyldige.
subsidiært hertil gøres det gældende, at selv om retten måtte finde at en sådan legitima-
tion fandtes, for hr. svensson og/eller hr. arabambi, så var trans-it ikke i god tro om le-
gitimationens omfang, og aftalerne var derfor ikke bindende for cpmsl.
her er det afgørende om trans-it vidste eller burde vide at hr. svensson og/eller hr. ara-
bambi handlede udenfor deres bemyndigelse, det vil sige den interne beføjelse udstedt af
selskabet til de to personer.
for det første skulle betalingerne overføres til hr. svenssons personlige konto. det kan
ubestridt lægges til grund at trans-it vidste dette, da det fremgik tydeligt af e-mail kor-
respondancen mellem parterne.
for det andet var det klart for trans-it, at betalingerne ikke tilfaldt cpmsl eller kom sel-
skabet til gode. for hver af de 8 betalinger bekræftede hr. svensson at betaling skulle ske
til en konto, der lå i en bank i et andet land end cpmsl, hvor cpmsl ikke tidligere hav-
de haft konti, og som tilhørte ham selv. det var ikke cpmsls konto. der var ingen aftale
om, at hr. svensson senere skulle overføre pengene til cpmsl senere hen.
hr. svensson gjorde det klart overfor trans-it, at betalingerne skulle indgå i hans per-
sonlige økonomi, og ikke benyttes til cpmsls fordel (se hr. svenssons e-mail af 11. januar
2011 …). derudover har henrik mains og karin roed fra trans-it bekræftet at de intet
fik oplyst om formålet med at betalingerne skulle sendes til hr. svenssons personlige kon-
to.
under vidneafhøringen nævnte hr. svensson, at de modtagne beløb skulle være blevet
brugt til at betale for firmaets forbrug, og at betalingen til hans konto derfor skulle være
sket i selskabets interesse og dermed indenfor hans bemyndigelse. for det første står det-
te udsagn i stærk kontrast til hr. svenssons egen e-mail … *af 11. januar 2011+. men under
alle omstændigheder er dette forhold irrelevant for spørgsmålet om legitimation, da for-
holdet ikke var kendt for trans-it, og dermed ikke kunne have bragt selskabet i god tro
herom. så vidt trans-it vidste, så betalte man simpelthen til en tredjemands konto.
der har været nævnt problemer med overførsel af betalinger til nigerianske konti. men
hverken korrespondance, eller vidnernes udsagn, har bekræftet, at betalingen til hr.
svenssons personlige konto blev foretaget pga. disse problemer. trans-it modtog på in-
tet tidspunkt dokumentation eller andet bevis for, at de påståede betalingsproblemer rent
faktisk eksisterede. derfor taler disse påståede problemer, som ikke er bevist og bestri-
des, ikke for at trans-it var i god tro.
det må ligeledes have stået klart for trans-it, eller burde have stået klart, at hr. svensson
ikke var hverken ene-ejer eller eneste ”director” for selskabet, og af denne grund skulle
have været berettiget til selv at modtage betalinger for services ydet af cpmsl. under
nigeriansk ret skal et selskab have mindst to directors, og dette fremgik af vedtægterne.
der var derfor ikke grundlag for at tro, at hr. svensson og/eller hr. arabambi alene kunne
træffe beslutninger om at lade betaling gå til hr. svenssons egen konto.
                                               - 18 -
desuden gøres det gældende, at trans-it havde begrundet mistanke om, at betalingerne
til hr. svenssons personlige konto blev foretaget til den forkerte konto og ikke udgjorde
betaling med frigørende virkning. under vidneafhøringen nævnte henrik mains således,
at man hos trans-it var nervøs omkring betalingerne, og at man indtog en observerende
position i forhold til betalingerne. at trans-it var nervøs viser, at selskabet ikke var sik-
ker på, at betalingerne var overført til den rette konto.
alligevel gennemførte trans-it de otte overførsler, men gjorde intet for at undersøge om
hr. svensson havde fuldmagt til at aftale betaling til ham selv. dette kunne nemt være
gjort ved at kontakte selskabets ”directors”, hvis detaljer fremgik af selskabsregisteret.
desuden kunne man have bedt hr. svensson om sådan dokumentation. man kunne også
have bedt om en indeståelse fra hr. svensson om at betalingen til hans konto havde frigø-
rende virkning overfor cpmsl. intet af dette blev gjort.
hr. svensson nævnte i korrespondancen at der var problemer med betaling til nigerian-
ske konti. trans-it burde have fået bekræftet betalingsproblemerne med de involverede
banker, herunder ved at kontakte de relevante bankfolk. dette blev heller ikke gjort.
i april 2011 blev trans-it informeret om en omstrukturering, således at trans-it nu plud-
selig fremover skulle indgå aftaler med et helt nyt selskab i stedet for med cpmsl. des-
uden begyndte hr. svensson nu at kommunikere fra en ny e-mail adresse i stedet for sin
tidligere e-mail adresse hos cpmsl. heller ikke i denne sammenhæng har man kontaktet
andre ”directors” eller ejerkredsen i cpmsl for bekræftelse af, at denne information var
korrekt, eller bedt hr. svensson om dokumentation herfor i form af ”board resolutions”
eller pressemeddelelser. at hr. svensson nu bad om at lave forretning med et nyt selskab
betyder, at trans-it må have vidst, at de tidligere betalinger til hr. svenssons konto nu
sandsynligvis aldrig ville blive betalt til cpmsl. alligevel reagerede man ikke.
det gøres derfor gældende at trans-it ikke var i god tro om hr. svenssons manglende
fuldmagt, når selskabet på denne måde forholdt sig passiv overfor en mistanke om at den
fornødne fuldmagt var til stede. denne pligt til at handle for ikke at miste sin gode tro
forstærkes desto mere af, at betalingerne skulle tilgå et selskab i nigeria, der af henrik
mains blev beskrevet som et særdeles risikofyldt sted at drive forretning.
det gøres herefter gældende at trans-it vidste, eller burde vide, at hr. svensson og hr.
arabambi ikke havde bemyndigelse til at indgå aftale om betalinger til hr. svenssons
konto.
der findes støtte i retspraksis for, at der i en situation som i nærværende sag, foreligger
en ugyldig aftale på grund af tredjemands manglende gode tro om en stillingsfuldmagt.
…
en lignende situation [som i u 1966.331 v] gør sig gældende i nærværende sag: hr. svens-
son og/eller hr. arabambi formåede trans-its ansatte til at betale til hr. svenssons per-
sonlige konto. men på samme måde som leverandøren i u.1966.331v må trans-its ansat-
te have vidst, at betaling skulle ske til cpmsls konto, og ikke til hr. svenssons konto.
hr. arabambis deltagelse i korrespondancen (herunder i e-mail af 14. oktober 2010) æn-
drer ikke herpå. som ansat i cpmsl havde hr. arabambi i endnu mindre grad end hr.
svensson (som var ”director”) bemyndigelse til at instruere trans-it til at foretage beta-
linger til en konto tilhørende en anden person end cpmsl. ovenstående anbringender
                                              - 19 -
mht. legitimationen og trans-its manglende gode tro herom gøres ligeledes gældende,
og må grundet hr. arabambis position tillægges mindst lige så stor eller større vægt end
for hr. svensson.
…
trans-it har gjort gældende, at der på grund af cpmsls adfærd og/eller passivitet skulle
være opstået en fuldmagt for hr. svensson til at instruere trans-it til at betale med frigø-
rende virkning til sin personlige konto. dette anbringende bestrides.
i retspraksis … er der belæg for, at en fuldmagt kan opstå igennem principalens passivi-
tet overfor den fuldmægtiges handlinger. en fuldmagt kan også opstå ud af principalens
adfærd, eller ved principalens tolerance overfor fuldmægtigens handlinger. denne form
for fuldmagt beskrives nærmere i aftaleloven med kommentarer … adfærdsfuldmagten
beskrives her som et alternativ til stillingsfuldmagten, som kan opstå hvor der foreligger
en anden adfærd fra principalens side end en viljeserklæring, og som giver tredjemand
føje til at regne med, at der forelå en fuldmagt for den relevante handling. den relevante
adfærd kan være forekommet i form af passivitet fra principalens side i forhold til den
fuldmægtiges handlinger, dvs. en form for stiltiende accept …
selv hvor der er etableret en adfærdsfuldmagt gælder aftalelovens regler stadig, således
at en aftale ikke vil være bindende for principalen hvis tredjemand vidste eller burde vi-
de at aftalen lå udenfor den fuldmægtiges bemyndigelse.
det gøres gældende at der ikke forelå en adfærdsfuldmagt, herunder en fuldmagt ved
passivitet eller tolerance, fra cpmsl til hr. svensson og/eller hr. arabambi hvorunder de
var bemyndiget til at aftale at betaling skulle ske til hr. svenssons personlige konto. des-
uden gøres det gældende, at trans-it under alle omstændigheder var i ond tro om at hr.
svensson og/eller hr. arabambi handlede udenfor deres bemyndigelse.
de relevante handlinger i sagen, og dermed den relevante adfærd i denne sammenhæng,
blev udvist af hr. svensson og hr. arabambi. men disse to var netop fuldmægtige i den
sammenhæng. der var ingen indikation i korrespondance eller på anden måde i forhol-
det mellem trans-it og cpmsl om, at deres handlinger blev accepteret af cpmsl øvrige
”directors” eller ejere, som jo var principalen i denne sammenhæng. desuden kendte
cpmsls øvrige ”directors” og ejere ikke til hr. svenssons og hr. arabambis handlinger,
og cpmsl øvrige ”directors” kunne derfor ikke udvise passivitet eller tolerance overfor
handlingerne. dette må have stået klart for trans-it.
dernæst gøres det af tidligere nævnte grunde gældende, at trans-it under alle omstæn-
digheder var i ond tro om betalingerne, da det må have været klart eller i hvert fald bur-
de have været klart for selskabet, at hr. svensson ikke havde bemyndigelse til at aftale be-
talinger til sig selv, i strid med selskabet grundlæggende interesser som beskrevet i dets
vedtægter.
dommen u.2002.2644 h illustrerer retsstillingen mht. fuldmagt opstået ved adfærd og
passivitet …
denne afgørelse taler for, at der ikke foreligger en fuldmagt ved adfærd eller passivitet i
nærværende sag. fakta i dommen og i nærværende sag er parallelle: der er tale om dis-
positioner der forløb over et års tid, og som ledelsen i cpmsl sandsynligvis kunne have
opdaget ved en ekstraordinær og grundig gennemgang af cpmsls regnskaber. i dom-
                                                  - 20 -
      men er der ovenikøbet tale om, at repræsentanten for principalen udadtil syntes at have
      fuldmagt til at foretage de relevante dispositioner – hvilket ikke er tilfældet i nærværende
      sag. men igen gælder det fælles for dommen og nærværende sag, at tredjemand intet fo-
      retog sig for at kontrollere, om den fuldmægtige havde fuldmagt til at foretage de på-
      gældende dispositioner. på den baggrund bør aftalen om betaling til hr. svenssons konto,
      på samme måde som optionshandlerne i dommen, ikke anses for gyldige.
      desuden har trans-it også udvist passivitet i denne sag. på intet tidspunkt har man for-
      søgt at indhente bekræftelse for at hr. svensson kunne bede om betaling til sin egen kon-
      to. trans-it har ovenikøbet været fuldt bevidst om at forholdene i nigeria krævede eks-
      tra opmærksomhed på grund af problemerne med betalinger dertil – og alligevel har
      man intet gjort, på samme måde som investeringsselskabet i dommen.
      cpmsl har ikke udvist passivitet eller kvitteret for betalingerne
      trans-it har med henvisning til aftalelovens § 19 gjort gældende, at cpmsl havde pligt
      til at tilbagetrække hr. svenssons fuldmagt efter han var blevet afskediget, og give med-
      delelse til tredjemand herom. denne passivitet skal ifølge trans-it lægges cpmsl til last.
      dette anbringende bestrides.
      for det første gælder dette kun for de to sidste af de otte betalinger, hhv. i marts og april
      2011. for det andet gælder denne pligt kun, hvis cpmsl skulle have haft særlig grund til
      at formode, at hr. svensson ville bede om at få betalt til sin personlige konto. da hr.
      svensson blev afskediget var cpmsl slet ikke klar over, at hr. svenssons over en længere
      periode havde instrueret trans-it til at betale direkte til hans personlige konto. desuden
      gjorde cpmsl alt hvad der var muligt for at afdække hr. svenssons handlinger, og deref-
      ter informere trans-it, og har derfor informeret trans-it så vidt muligt. aftalelovens §
      19 ændrer derfor ikke på det ovenfor anførte, nemlig at trans-it ikke har betalt med fri-
      gørende virkning til cpmsl for så vidt angår de 8 nævnte betalinger.
      desuden har trans-it gjort gældende, at cpmsls krav i denne sag skulle være bortfal-
      det, da det skulle have taget cpmsl for lang tid at fremsætte kravet. dette anbringende
      bestrides.
      for det første har cpmsl som det fremgår af forelæggelsen handlet så hurtigt som mu-
      ligt for at gøre kravet gældende efter hr. svenssons handlinger blev opdaget i juni 2011.
      desuden gik der lidt over et år mellem betalingerne fandt sted, og denne sag blev anlagt,
      og dette korte tidsrum kan ikke udgøre passivitet. der er intet aftalt mellem parterne om
      at krav om betaling kun kan gøres gældende indenfor en kortere periode … *end+ den
      der fremgår af relevante lovbestemmelser om forældelse af fordringer. …”
cpmsl har supplerende anført, at kernepunktet i sagen er fuldmagtspørgsmålet, herunder
særligt det eksterne aspekt af fuldmagten, dvs. spørgsmålet om, hvorvidt dan sonny svens-
son har handlet inden for eller uden for legitimationen, og – i fald han måtte have handlet
inden for legitimationen – spørgsmålet om, hvorvidt trans-it var i god eller ond tro.
                                                       - 21 -
trans-it’s synspunkter er i det væsentlige gengivet i det afsluttende påstandsdokument af
16. februar 2016, hvorfra gengives:
      ”sagen rummer tre overvejende juridiske hovedtemaer:
      for det første er der spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte har betalt med frigørende virk-
      ning til sagsøger.
      for det andet – og alene hvis retten måtte komme frem til at der ikke er betalt med frigø-
      rende virkning – er der spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger under alle omstændigheder
      har fortabt sin rettighed til betaling ved rettighedsfortabende reklamationsfristoverskri-
      delse og/eller passivitet.
      for det tredje er der spørgsmålet om sagsøgers tabsopgørelse.
      til støtte for sagsøgtes påstand gøres principalt følgende gældende:
      sagsøgte har betalt alle sine udeståender til sagsøger effektivt og med frigørende virk-
      ning. det fremgik ikke af de fremsendte fakturaer … fra sagsøger til sagsøgte, at betalin-
      ger skulle ske til sagsøgers konto i guaranty trust bank plc, lagos. tværtimod var det
      kutyme i samarbejdet mellem sagsøger og sagsøgte, at sagsøgte betalte i henhold til de
      fremsendte betalingsinstrukser fra sagsøger.
      dan sonny svensson og sola arabambi havde i egenskab af deres stillinger som hen-
      holdsvis administrerende direktør/ejer og økonomichef fuldmagt til at anvise, hvor sag-
      søgte kunne betale de fremsendte fakturaer med frigørende virkning. sagsøgte var såle-
      des i god tro herom.
      i forlængelse af sagsøgtes betalinger – som alle skete i overensstemmelse med de frem-
      sendte betalingsinstrukser – modtog sagsøgte da netop også ”statements of account”, alt-
      så kontoudtog, fra sagsøger, som viste, at sagsøgtes skyldige beløb til sagsøger var blevet
      nedskrevet modsvarende de foretagne betalinger. dette er bekræftet samstemmende ved
      såvel dan sonny svenssons, sola arabambis, henrik mains’ og karin roeds forklaringer.
      endvidere er det bekræftet ved dan sonny svenssons og sola arabambis vidneforklarin-
      ger, at de af sagsøgte til sagsøger betalte beløb de facto skulle bruges – og blev brugt – til
      betaling af fragt vedrørende et chartret skib, som blandt andet anvendtes af sagsøger til
      opfyldelse af sine transportforpligtelser over for sagsøgte.
      samlet er sagsøgtes betalinger derfor sket med frigørende virkning for sagsøgte, hvorfor
      sagsøgte allerede af denne årsag skal frifindes.
      til støtte for sagsøgtes påstand gøres subsidiært følgende gældende:
      sagsøger har ikke reklameret rettidigt over for sagsøgte. sagsøgers første krav til sagsøg-
      te om betaling stammer fra den 19. august 2010, og sagsøger reklamerede først til sagsøg-
      te den 10. august 2011.
      sagsøger var således mere end 11 måneder om at reklamere.
                                                 - 22 -
sagsøgers manglende reklamation har medført at sagsøgers potentielle krav er steget fra
usd 10.770,95 (den første betaling af fragt foretaget til dan sonny svenssons konto i ro-
yal bank of scotland) til usd 137.982,50 (sagsøgers påstandsbeløb, samlet for de otte fore-
tagne betalinger), idet sagsøger undlod at reklamere efter den første betaling på usd
10.770,95, og idet alene sagsøgers manglende reklamation herved har medført forøgelsen
til sagsøgers påstand.
sagsøgers manglende tilsyn eller kontrol med betalinger og pengestrømshåndtering in-
ternt hos sagsøger, kan alene sagsøger – men [derimod] ikke sagsøgte – bære risikoen for.
ejide sodipos forklaringer vedrørende de interne forhold hos sagsøger må afvises som
fuldstændigt udokumenterede og i øvrigt modstridende med flere andre vidners forkla-
ringer om samme forhold.
sagsøger har derved fortabt sin eventuelle fordringsrettighed mod sagsøgte på grund af
manglende reklamation og/eller passivitet, idet reklamationsfristoverskridelse medfører
rettighedsfortabelse.
endelig gøres følgende gældende vedrørende sagsøgers påståede tab:
der er i sagen intet fremlagt til støtte for påstanden om, at pengene faktisk aldrig blev
modtaget af [cpmsl] – altså at de ikke kom videre fra dan sonny svenssons konto i eng-
land og til en af sagsøgers mange forskellige nigerianske banker/konti.
der er heller ikke fremlagt bevis for, at sagsøger ikke kunne disponere over de beløb, som
sagsøgte betalte til dan sonny svenssons engelske konto. tværtimod har dan sonny
svensson forklaret, at han rent faktisk brugte de beløb, som han havde modtaget fra sag-
søgte, til at betale for et australsk ejet skib, der benyttedes til driften af off shore-virksom-
hed, altså til skibsleverancer på søen ud for nigerias kyst.
dette er i øvrigt også bekræftet under finansdirektøren sola arabambis vidneforklaring,
idet sola arabambi yderligere oplyste, at der blev foretaget betalinger vedrørende sagsø-
ger fra dan sonny svensson med beløb fra den private engelske bankkonto.
de beløb, der er betalt af sagsøgte til sagsøger er således anvendt effektivt af sagsøger,
hvorfor sagsøger ikke kan ses at have lidt noget tab.
endvidere støtter det forhold, at sagsøger har anlagt en parallel sag om (blandt andet) det
samme beløb ved en nigeriansk domstol anbringendet om, at sagsøger ikke har et beret-
tiget krav mod sagsøgte.
sammenfattende gøres det således gældende:
sagsøgte har effektivt og med frigørende virkning og i bestyrket god tro foretaget betalin-
ger til rette sted, med de rette beløb og anvist af personer med bemyndigelse og legitima-
tion hertil; nemlig sagsøgers daværende ejer/direktør henholdsvis økonomichef.
selv hvis sø- og handelsretten ikke måtte finde, at betaling er foretaget med frigørende
virkning, har sagsøger ikke lidt noget tab, idet sagsøger effektivt har modtaget og an-
vendt de allerede betalte beløb.
                                                    - 23 -
       endelig medfører sagsøgers manglende rettidige reklamation i sig selv, at kravet – om et
       sådant måtte findes at bestå – er bortfaldet. …”
trans-it har supplerende anført, at trans-it, uanset om dan sonny svensson handlede
udenfor sin bemyndigelse, var i bestyrket god tro. det er nok usædvanligt, at betalinger fore-
tages til en personlig konto, men dette var blandt andet nødvendiggjort af problemerne med
at få betalingerne frem til cpmsl’s nigerianske konti, hvilket er problematisk i en ”cash hea-
vy” branche som den foreliggende. trans-it udviste adækvat påpasselighed, idet trans-it
efter hver betaling modtog en kvittering og ”statement of account” fra finansdirektør sola
arabambi, hvor det samlede skyldige beløb var nedbragt med det netop betalte beløb. dan
sonny svensson havde sammen med sola arabambi under hele parternes samarbejde funge-
ret som cpmsl’s repræsentanter over for trans-it. da dan sonny svensson som admini-
strerende direktør for cpmsl desuden ikke har handlet uden for sin legitimation, er betalin-
gerne sket med frigørende virkning. dette gælder også de to sidste betalinger, som blev ef-
fektueret, efter at dan sonny svenssons afskedigelse. cpmsl meddelte ikke trans-it, at dan
sonny svensson var blevet afskediget, og trans-it måtte derfor regne med, at der fortsat fo-
relå et fuldmagtsforhold, hvilket cpmsl er nærmest til at bære risikoen for.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
cpmsl’s fakturaer til trans-it for udførte logistikopgaver indeholdt ikke betalingsanvisnin-
ger eller bankkontooplysninger, idet det var den sædvanligt benyttede fremgangsmåde i
parternes samarbejde, at cpmsl ved finansdirektør sola arabambi - med kopi til managing
director dan sonny svensson - sendte særskilte betalingsinstrukser med relevante bankkon-
tooplysninger til trans-it. det er fremgået af bevisførelsen, at cpmsl rådede over en række
bankkonti i forskellige valutaer i forskellige banker, og at der undervejs i samhandelsforhol-
det skete ændringer i de bankoplysninger, som cpmsl meddelte trans-it.
i perioden fra august 2010 til april 2011 var trans-it instrueret om at foretage betalinger til
dan sonny svenssons personlige konti i england, hvilke instrukser trans-it efterlevede.
seks af disse i alt otte betalinger fandt sted før den 4. marts 2011, hvor dan sonny svensson
                                              - 24 -
efter det oplyste blev afskediget i cpmsl. det er omtvistet, hvorvidt de beløb, som trans-it
betalte til dan sonny svenssons konti, blev anvendt til driften af cpmsl’s virksomhed.
i sin egenskab af cpmsl’s managing director med ansvaret for daglig drift og kunderelatio-
ner og som formelt udpeget og reel kontaktperson for trans-it hos cpmsl gennem flere år
fremstod dan sonny svensson over for trans-it som bemyndiget til at foretage anvisninger
med hensyn til trans-it’s betalinger. på det tidspunkt, hvor dan sonny svensson første gang
instruerede trans-it om at betale forfaldne udeståender til sin egen private konto, havde der
været problemer og uregelmæssigheder med hensyn til effektuering af trans-it’s betalinger
til cpmsl’s konti i nigeria, hvilket havde givet anledning til korrespondance mellem par-
terne. når det endvidere tages i betragtning, at trans-it løbende sikrede sig kvitteringer for
sine betalinger samt nedskrevne saldobalancer fra cpmsl, som ikke på noget tidspunkt i pe-
rioden frem til den 11. april 2011, hvor sidste betaling blev effektueret, reagerede over for
trans-it på udeblevne betalinger, må trans-it anses at have været i god tro med hensyn til,
at betalingerne til cpmsl kunne ske til de konti, som trans-it fik anvist som betalingskonti.
dette gælder også med hensyn til de to betalinger, der fandt sted, efter at dan sonny svens-
son var blevet afskediget som direktør, idet retten herom yderligere bemærker, at det er ube-
stridt, at cpmsl ikke tog initiativer med henblik på at orientere trans-it om dan sonny
svenssons afskedigelse.
under de ovenfor anførte omstændigheder, og idet dan sonny svenssons e-mails af 11. ja-
nuar 2011 og 8. april 2011 ikke kan føre til en anden vurdering, findes der ikke at være
grundlag for at pålægge trans-it nu at indbetale de allerede betalte beløb som krævet af
cpmsl. trans-it frifindes herefter for den af cpmsl nedlagte påstand.
efter sagens værdi, omfang, forløb og omstændigheder skal cpmsl betale 75.000 kr. i sags-
omkostninger til trans-it. beløbet vedrører udgifter til advokatbistand, ekskl. moms.
                                     thi kendes for ret:
                                             - 25 -
trans-it a/s frifindes.
consolidated port and marine services limited skal inden 14 dage betale 75.000 kr. i sags-
omkostninger til trans-it a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
   ole sehested                   claus forum petersen                  jens boye
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den


text:
tfa
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 31. marts 2015.
b-37-14
s aps under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x
(advokat keld nomanni)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
aps. x blev ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen registreret som direktør for
selskabet den 7. januar 2005. x var direktør for selskabet frem til den 10. april 2014, hvor sel-
skabet blev taget under likvidation.
                                                   -2-
erhvervsstyrelsen traf den 3. februar 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
den 10. april 2014 blev advokat bo vadt christensen udnævnt som likvidator. på dennes
anmodning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev
samtidig udpeget som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 18. juli 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæne-
sag mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 18. august 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
advokat keld nomanni har på vegne af x i et svarskrift modtaget den 25. september 2014
nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært en kortere konkurskarantæne end tre år.
parterne har ikke ønsket sagen mundtligt forhandlet, hvorfor sagen er behandlet på skriftligt
grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”…
       det fremgår af oplysninger fra erhvervsstyrelsen, at selskabet i henhold til sine vedtægter
       har haft til formål at drive virksomhed med formueadministration, jf. fuldstændig ud-
       skrift fra erhvervsstyrelsen, der fremlægges som bilag 2. kurator er dog blevet oplyst om,
       at selskabet drev virksomhed med softwareudvikling og opbygning af internetsider.
       forud for konkursdekretet var selskabet taget under tvangsopløsningsbehandling på bag-
       grund af erhvervsstyrelsens beslutning af 3. februar 2014. erhvervsstyrelsens beslutning
       var truffet på baggrund af manglende indlevering af årsrapport for perioden 1. juli 2012 -
       30. juni 2013.
       …
       selskabets seneste ledelse har overfor kurator oplyst, at selskabet tidligere havde en del
       ansatte, heraf en del medarbejdere i pakistan. i 2007 mistede selskabet en stor norsk kun-
       de, der blev taget under konkursbehandling, og i den forbindelse måtte selskabet efter det
                                               -3-
oplyste tillige afskrive et faktureret tilgodehavende i størrelsesordenen 500.000 kr. efter
ledelsens oplysninger, er det ikke siden lykkedes at etablere en rentabel drift af selskabet.
2.     grundlag for konkurskarantæne
x har siden 2005 været registreret som direktør for s aps, ligesom han i samme periode
har været selskabets eneanpartshaver.
i perioden et år forud for erhvervsstyrelsens beslutning om at tvangsopløse selskabet har
x således været eneste medlem af selskabets ledelse.
kurator har ved gennemgang af oplysninger modtaget fra skat konstateret, at selskabet
blev afmeldt fra moms, a-skat og am-bidrag den 31. marts 2012, jf. skrivelse fra skat
til sø- og handelsrettens skifteret af 27. februar 2014 (bilag 3). selskabets r75 for 2013
fremlægges som bilag 4.
på trods heraf har selskabet i en efterfølgende periode drevet momspligtig virksomhed, og
der er siden marts 2013 udstedt fakturaer på i alt kr. 200.080,95 ekskl. moms, samt op-
krævet moms heraf, kr. 50.020,24, uden at der er indberettet eller afregnet moms til
skat. oversigt over de udstedte fakturaer fremlægges som bilag 5. herudover fremlæg-
ges som eksempel selskabets faktura nr. 50201 af 28. februar 2014 (bilag 6).
af selskabets kontoudtog fremgår det endvidere, at selskabets direktør og kapitalejer har
hævet flere beløb fra selskabets konto. x har indleveret en del bilagsmateriale til kurator,
herunder en lang række ens bilag (med undtagelse af datoen), hvoraf det fremgår, at sel-
skabet har udbetalt gage til direktøren uden at indeholde skat heraf i strid med kildeskatte-
lovens § 46. selskabet har ikke indberettet de udbetalte beløb, og der er ikke indeholdt a-
skat eller arbejdsmarkedsbidrag heraf.
som bilag 7 fremlægges oversigt over udbetalte beløb i gage til direktøren siden marts
2013, i alt kr. 77.500,00. herudover fremlægges som eksempel et bilag vedr. udbetaling af
gage, kr. 10.000,00 den 4. marts 2014 (bilag 8). det er kurators opfattelse, at bilagene
formentlig er udarbejdet efter dekretets afsigelse.
herudover må størstedelen af selskabets udgifter ifølge kontoudtogene antages at være di-
rektørens private udgifter, jf. hertil selskabets kontoudtog for 2013 og 2014, der fremlæg-
ges som bilag 9. det er kurators opfattelse, at der i den forbindelse foreligger et ikke uvæ-
sentligt ulovligt anpartshaverlån, jf. selskabslovens § 210, stk. 1, som selskabet endvidere
ikke har indeholdt skat af i strid med ligningslovens § 16 e.
på baggrund af ovenstående er det kurators opfattelse, at den manglende indberetning af
moms og a-skat har haft et sådant omfang, at det må karakteriseres som groft skattesvig,
hvilket er strafbart i henhold straffelovens § 289.
kurator har endvidere konstateret at selskabet ikke har foretaget bogføring i overens-
stemmelse med bogføringslovens regler herom, jf. §§ 6-10 og § 14. kurator har modtaget
                                                   -4-
     en del bilagsmateriale, men der er ikke foretaget egentlig bogføring eller ført regnskab med
     ind- og udgående transaktioner.
     selskabets seneste to årsrapporter for regnskabsårene 2010/2011 og 2011/2012 angiver
     endvidere, at der ikke har været omsætning i regnskabsårene, samt at der i selskabet hver-
     ken var aktiver eller passiver, ligesom selskabets egenkapital var nul. de aflagte regnska-
     ber er ikke revideret. selskabets årsrapporter for 2011/2012 og 2010/2011 fremlægges som
     henholdsvis bilag 10 og bilag 11.
     selskabets årsrapport for 2009/2010 udviser et negativt driftsresultat i både 2008/2009
     og 2009/2010, og selskabets egenkapital var pr. 30. juni 2010 kr. 24.563, hvilket ikke
     stemmer overens med, at årsrapporten for det følgende regnskabsår, som ovenfor nævnt,
     angiver, at der ikke har været omsætning, samt at selskabets egenkapital er 0 kr. årsrap-
     porten for 2009/2010 fremlægges som bilag 12.
     der foreligger således en klar uoverensstemmelse mellem de aflagte årsrapporter, hvorfor
     det er kurators opfattelse, at årsrapporterne for 2010/2011 og 2011/2012 er aflagt på bag-
     grund af urigtige oplysninger, hvilket kan være strafbart i henhold til straffelovens § 296,
     stk. 1, nr. 2.
     selskabet har som tidligere nævnt ikke indgivet årsrapport for perioden 1. juli 2012 – 30.
     juni 2013, hvilket selskabets ledelse, og dermed x, i henhold til årsregnskabslovens § 8 er
     ansvarlig for. dette kan i grove tilfælde være strafbart, jf. straffelovens § 302, stk. 1, nr.
     4.
     der er ikke anmeldt krav i boet udover retsafgiften udlagt af skifteretten samt statskas-
     sens udgifter i forbindelse med omkostningerne ved tvangsopløsningen. der forventes
     imidlertid anmeldt krav fra skat, idet skat ikke tidligere har været orienteret om de
     ovennævnte forhold vedrørende moms og a-skat.
     …”
det hedder i kurators replik blandt andet:
     ”…
     som det fremgår af sagens bilag 3, blev selskabet den 31. marts 2012 afmeldt fra moms,
     a-skat og am-bidrag. det fremgår dog tydeligt af blandt andet selskabets kontoudtog,
     fremlagt som bilag 9, at selskabet har drevet virksomhed. selskabet har således også ud-
     stedt fakturaer i 2013 og 2014 og udbetalt løn til sagsøgte.
     selskabets fakturaer fra 2013 og 2014 fremlægges samlet som bilag 13. oversigt herover
     er fremlagt som bilag 5. det fremgår heraf, at der siden afmelding fra moms er sket faktu-
     rering for kr. 250.101,19 heraf moms kr. 50.020,24 hvilket beløb skat således er und-
     draget, jf. nedenfor.
                                                    -5-
selskabets bilag vedrørende udbetaling af løn til direktøren fremlægges samlet som bilag
14. oversigt herover er fremlagt som bilag 7. det fremgår heraf, at der er udbetalt løn
med kr. 77.500,- der jf. nedenfor ikke er sket lønindberetning af til skat eller tilbage-
holdt a-skat, hvorved skat er unddraget a-skat af denne indkomst.
som bilag 15 fremlægges korrespondance med skat, hvor skat overfor kurator bekræf-
ter, at selskabet ikke har været registreret for momspligtig virksomhed, a-skat eller am-
bidrag i 2013 og 2014, og at selskabet ikke har indberettet eller betalt moms, a-skat el-
ler am-bidrag siden 2012. skat oplyser endvidere, at sagsøgte ikke har indberettet de
udbetalte beløb til sin personlige indkomst.
sagsøgte opfordres (1) til at dokumentere en eventuel indberetning, idet kurator natur-
ligvis ikke har mulighed for at få yderligere oplysninger fra skat vedrørende direktørens
personlige skatteforhold.
det er kurators opfattelse, at selskabet har overtrådt bl.a. momslovens §§ 46, stk. 5, 47,
56, 57, stk. 1, og kildeskattelovens §§ 46, stk. 1, og 49 b, stk. 1, hvilke overtrædelser sag-
søgte som direktør i selskabet er ansvarlig for.
af momslovens § 81, stk. 1 følger det, at den, der forsætligt eller groft uagtsomt afgiver
urigtige eller vildledende oplysninger eller fortier oplysninger til brug for afgiftskontrol-
len eller kontrollen med udbetalinger efter § 45, § 53, stk. 2, og § 72 samt § 12 i lov om
opkrævning af skatter og afgifter mv., overtræder § 8, stk. 1, 4. pkt., § 23, stk. 4, 2. pkt., §
30, stk. 2, § 38, stk. 3, 3. pkt., § 43, stk. 3, nr. 1, 4 eller 5, § 47, stk. 1, 1. pkt., stk. 2, 1. el-
ler 2. pkt., stk. 3, 1. pkt., stk. 5, 1., 4. eller 5. pkt., eller stk. 6, § 50, 1. pkt., § 50 b, § 50 c,
§ 52 a, stk. 1, 3, 5, 6 eller 8, § 52 b, § 52 c, stk. 1-5, § 53, stk. 1, 1. pkt., eller stk. 2, 1. pkt.,
§ 56, stk. 3, 2. pkt., § 57, stk. 1, 1. pkt., stk. 2, 2. og 3. pkt., stk. 3, 2. pkt., eller stk. 4, 2.
pkt., § 62, stk. 9, § 64, stk. 2, 1. pkt., § 65, stk. 1, § 70, stk. 2, § 72, stk. 3 eller 4, § 74, stk.
3 eller 5, § 75, stk. 1, 2, 3, 4 eller 5, eller § 78, stk. 1, overtræder angivelsesfristen i § 62,
stk. 1 eller 2, undlader at foretage anmeldelse efter § 65, stk. 2, 1. pkt., eller overtræder
anmeldelsesfristen i § 65, stk. 2, 2. pkt., undlader at efterkomme et påbud efter § 29, stk.
2, eller § 38, stk. 3, 1. pkt., overdrager, erhverver, tilegner sig eller anvender varer eller
ydelser, hvoraf der ikke er betalt afgift, som skulle have været betalt efter denne lov, eller
forsøger herpå, straffes med bøde.
det følger endvidere af momslovens § 81, stk. 3, 2. pkt. at den, der begår en af de nævnte
overtrædelser med forsæt til at unddrage statskassen afgift eller til uberettiget at opnå
udbetalinger efter § 45, § 53, stk. 2, og § 72 samt § 12 i lov om opkrævning af skatter og
afgifter mv., straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, medmindre højere
straf er forskyldt efter straffelovens § 289.
af kildeskattelovens § 74 følger, at den, der forsætligt eller ved grov uagtsomhed undlader
at opfylde pligt til at foretage indeholdelse af a-skat, arbejdsmarkedsbidrag, udbytteskat
m.v., royaltyskat, renteskat eller skat som nævnt i § 65 b, stk. 1, straffes med bøde. er
forholdet begået med forsæt til at unddrage det offentlige skat, eller foreligger der i øvrigt
skærpende omstændigheder, kan straffen stige til fængsel indtil 1 år og 6 måneder, med-
mindre højere straf er forskyldt efter straffelovens § 289.
                                                  -6-
     ligeledes følger det af kildeskattelovens § 75, at den, der forsætligt eller groft uagtsomt
     modtager a-indkomst eller arbejdsmarkedsbidragspligtig indkomst, uden at der er inde-
     holdt a-skat eller arbejdsmarkedsbidrag straffes på samme måde som anført i § 74.
     det bemærkes hertil, at det ikke er under pådømmelse i denne sag, hvorvidt der faktisk er
     sket overtrædelse af straffelovens § 289, men det gøres gældende, at der, er der tale om
     gentagne og markante overtrædelser gennem flere år af en række særlovsbestemmelser i
     skattelovgivningen, hvilket er strafbart og dermed må anses som groft uforsvarlig forret-
     ningsførelse.
     jeg henviser i den forbindelse til bemærkninger til lovforslag nr. l 131, folketinget 2012-
     13, side 12, hvoraf fremgår følgende:
     ”… for så vidt angår konkursrådets overvejelser i relation til vurderingen af, om der er
     tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, er justitsministeriet enig i rådets synspunkt
     om, at konkurskarantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør
     en overtrædelse af straffeloven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte
     imidlertid ikke, at meget grove overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven
     eller en kombination af flere grove særlovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kun-
     ne medføre konkurskarantæne…”
     skat er oplyst om ovennævnte forhold, men på grund af interne omstruktureringer hos
     skat i efteråret 2014, er det på nuværende tidspunkt uvist, hvornår konkursboet kan
     forvente at modtage anmeldelse fra skat.
     det skal i den forbindelse oplyses, at der ikke er aktiver i boet, hvorfor der ikke er udsigt
     til dividende til anmeldte krav.
     …”
det hedder i advokat keld nomannis svarskrift blandt andet:
     ”…
     x (i det følgende sagsøgte) havde frem til 2007 en aldeles blomstrende forretning, hvor
     særligt en stor norsk kunde ved navn firma1, var aftager af s aps’s (i det følgende sel-
     skabet) ydelser som bestod i softwareudvikling.
     der var i juni 2007 indgået mundtlig aftale med det norske firma om, at dette skulle købe
     sagsøgtes selskab.
     finanskrisen gjorde det imidlertid ikke muligt, eftersom den norske virksomhed gik kon-
     kurs inden handlen blev en realitet. selskabet realiserede i forbindelse med den konkurs et
     tab på ca. kr. 500.000,- og stod nu uden den største kunde. forretningen gik i stå og med-
     arbejdere blev afskediget. driften blev stoppet.
     sagsøgtes personlige økonomi blev naturligvis ramt heraf og sagsøgtes personlige og psy-
     kiske tilstand blev drastisk forværret. sagsøgte befandt sig i en situation som han ikke
                                             -7-
kunne overskue og gik rundt med depression som han end ikke kunne overskue at blive
behandlet for.
som det fremgår af bilag 2 medførte det, at selskabets revisor i 2009 udtrådte, hvorefter
sagsøgte end ikke havde regnskabsmæssig og bogføringsmæssig bistand. samtidig var han
arbejdsløs og ikke tilmeldt en a-kasse.
i 2011 kom sagsøgte i kontakt med en virksomhed som kunne bruge hans kompetencer.
han udførte et stort stykke arbejde, men endte med et tab på et større beløb, som følge af
manglende skrevne aftaler og manglende økonomi til at gennemføre en retssag.
herefter påtænkte sagsøgte at lukke selskabet ned, hvorfor han afmeldte moms, a-skat og
am-bidrag. den erklæring han skulle underskrive for at lukke selskabet indebar imidler-
tid, at han på tro og love skulle erklære, at han ikke havde nogen kreditorer. det kunne
han ikke, da erhvervsstyrelsen tidligere havde givet ham en bøde/gebyr på nogle tusinde
kroner for, for sent at indlevere regnskab.
hans personlige og psykiske krise blev i perioden fra 2007 og frem forværret. i 2012 fik
sagsøgte ansættelse på deltid, men blev af økonomiske årsager hos arbejdsgiveren afskedi-
get umiddelbart inden udløbet af prøvetiden, i december 2012. i den forbindelse indmeldte
han sig igen i en a-kasse.
a-kassen anbefalede sagsøgte, der jo fortsat havde selskabet og var registreret som direk-
tør, at han skulle ændre selskabets formål til ”formueadministration”, da han så kunne
modtage dagpenge. sagsøgte gjorde som anbefalet, hvilket forklarer formålsbestemmelsen
i bilag 2.
sagsøgte overvejede også her at lukke selskabet, men havde ikke råd, og/eller kunne ikke
erklære ikke at have kreditorer.
sagsøgte forsøgte at komme tilbage på sporet ved at påtage sig nogle opgaver som han ud-
førte for selskabet og fakturerede derfra.
sagsøgte tænkte ikke nærmere over den manglende registrering og øvrige regnskabsmæs-
sige nødvendige dispositioner, da han fortsat befandt sig i en depression. han er dog klar
over, at han skal passe på med momsen, og holde sig under 50.000,- kr. årligt.
med hensyn til udbetaling af beløb fra selskabet til sagsøgte, så er dette sket som udbeta-
ling af gage, og derfor ikke som ulovlige anpartshaverlån. sagsøgte har indberettet belø-
bene til skat. det bestrides i øvrigt, at sagsøgte har forbrugt ikke-ubetydelige beløb fra
selskabets konto.
da det igen blev tid til indlevering af regnskab kontaktede sagsøgte erhvervsstyrelsen i
håb om at de kunne hjælpe med at få selskabet lukket, da han på grund af sit gamle ude-
stående med dem, ikke kunne indlevere erklæring om ophør.
                                                    -8-
     han bliver anbefalet at undlade at indlevere regnskab, hvorefter selskabet ifølge erhvervs-
     styrelsen vil blive tvangsopløst og omkostningerne betalt af statskassen.
     sagsøgte har under møde på kurators kontor ikke på noget tidspunkt lagt skjul på hvilke
     dispositioner der er foretaget. han har ikke på nogen måde nægtet at medvirke til sagens
     opklaring og han har ikke og agter ikke, at undlade, at svare enhver sit.
     sagsøgte har ikke optaget lån til privat forbrug og har ikke i øvrigt foretaget utilbørlige
     dispositioner, men har som en følge af hans mentale tilstand foretaget uovervejede dispo-
     sitioner som var forkerte.
     …”
det hedder i advokat keld nomannis duplik blandt andet:
     ”…
     kurator anfører i sit processkrift og sin replik følgende forhold som efter kurators opfattel-
     se skal kunne begrunde konkurskarantæne:
     1.     at selskabet har drevet momspligtig virksomhed uden at have været momsregistre-
            ret og uden at have indberettet indeholdt moms
     2.     at selskabet har udbetalt løn til x uden samtidig at have indeholdt a-skat, jf. kilde-
            skattelovens § 46 om indeholdelsespligt.
     3.     at x har forbrugt et ikke ubetydeligt beløb fra selskabets bankkonto, uden at selska-
            bet har indeholdt skat heraf, jf. ligningslovens § 16e om ”ulovligt aktionærlån”
     4.     at selskabet ikke har opfyldt bogføringslovens krav om forsvarlig bogføring
     5.     at selskabets årsrapporter for 2010/2011 og 2011/2012 indeholder urigtige oplys-
            ninger
     6.     at selskabet ikke har indleveret årsrapport for regnskabsåre 2012/2013
     sammenfattende er det kurators synspunkt, at ovennævnte påståede forhold tilsammen
     og/eller hver for sig udgår groft uforsvarlig forretningsførelse.
     jeg vil i det følgende kommentere de enkelte forhold enkeltvis.
     ad. 1
     det erkendes fra min klients side, at der i et vist omfang er udstedt fakturaer i perioden
     efter at selskabet blev afmeldt for momspligtig virksomhed, hvilket jf. bilag 3, skete d.
     31.3.2012.
     når selskabet blev afmeldt hos skat d. 31.3.2012 skyldes det som anført i svarskriftet, at
     x på dette tidspunkt forsøgte at afmelde selskabet. på grund af en afgift udstedt i forbin-
                                               -9-
delse med for sent indlevering af årsrapport kunne x ikke underskrive betalingserklæring
og opnå skatte-kvittance, hvorfor likvideringen af selskabet måtte opgives.
x indgav klage over afgiften i et forsøg på at gennemføre likvideringen af selskabet, men
denne klage blev ikke færdigbehandlet inden selskabet blev taget under tvangsopløsning d.
10.4.2014.
til dokumentation af x’s hensigt om reelt at likvidere selskabet fremlægges som bilag a
kopi af brev fra skatteankestyrelsen hvor netop klagesagen over afgiften blev henlagt idet
kurator har valgt ikke at indtræde i sagen.
x har efterfølgende misforstået reglerne om beløbsgrænsen for momsfri omsætning, jf. og-
så kurators bemærkninger herom i replik under anbringenderne.
x har altså ikke haft til hensigt at unddrage momsbetaling, men har været af den opfattel-
se, at aktiviteten har ligget under grænsen for fritagelse for momsindberetning.
min klient har i øvrigt været i forligsmæssige drøftelser med kurator om indbetalingen af
denne skyldige moms til konkursboet, hvilket jo også er udtryk for, at det ikke har været
min klients holdning at foretage momsundragelse. det har imidlertid ikke været muligt at
blive enig med kurator om beløbet.
det gøres gældende, at der derfor vedr. dette punkt ikke foreligger groft uforsvarlig for-
retningsførelse.
ad. 2
det erkendes fra min klients side, at der er hævet beløb på selskabets konto som er udbe-
talt til min klient som løn, og at der i den forbindelse ikke er sket indeholdelse af a-skat,
jf. kildeskattelovens § 46.
min klient har efterfølgende d. 7. april 2014 – altså efter erhvervsstyrelsens begæring om
tvangsopløsning, men inden afsigelse af konkursdekret – af egen drift korrigeret sin per-
sonlige årsopgørelse for 2013 hos skat.
det er min klient opfattelse, at der ved den skete korrektion af lønangivelsen herefter er
foretaget korrekt indberetning af lønudbetalingen, hvilket også har ført til en restskattebe-
taling på i alt kr. 26.199,00.
som bilag b og til opfyldelse af kurators opfordring 1 i duplikken fremlægges kopi af min
klients korrigerede årsopgørelse for 2013 samt kopi af e-mail korrespondance med skat.
det fremgår nederst på side 1 og 3 af den fremlagte årsopgørelse for 2013, at denne er
korrigeret d. 7. april 2014.
det gøres på den baggrund gældende, at der derfor ikke vedrørende dette punkt foreligger
groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                                    - 10 -
     ad. 3
     dette forhold bestrides af min klient.
     de beløb som min klient har hævet i selskabet til privat forbrug er, jf. ovenfor, indberettet
     til skat d. 7.4.2014 som en korrektion til årsopgørelse 2013. indberetningen er sket som
     løn.
     ad. 4
     dette forhold bestrides idet min klient fastholder, at alle selskabets bilag er afleveret til
     kurator. den meget begrænsede virksomhed der er foregået i selskabet efter afmeldelsen i
     2012 kræver efter min klients opfattelse ikke et egentligt bogholderi. min klient henviser i
     den forbindelse i øvrigt også til, at han var af den opfattelse at omsætningen lå under
     grænsen for momsindberetningspligten, jf. ovenfor under ad. 1.
     ad. 5
     det bestrides, at selskabets årsrapporter for 2010/2011 og 2011/2012 indeholder forkerte
     oplysninger. dette er heller ikke dokumenteret under denne sag.
     ad. 6
     når min klient vælger ikke at indlevere årsregnskab for 2012/2013 sker dette efter direkte
     råd fra erhvervsstyrelsen, hvor min klient har henvendt sig igen i december 2013 vedr.
     likvidering/opløsning af selskabet.
     bom bilag c fremlægges kopi af mailkorrespondance med erhvervsstyrelsen.
     det er samlet set min opfattelse, at der i denne sag ikke er tale om ”groft uforsvarlig for-
     retningsførelse” der gør min klient uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksom-
     hed.
     min klient har – efter bedste evne- forsøgt at gøre det rigtige og rådført sig hos både
     skat og erhvervsstyrelsen.
     jeg henviser i øvrigt til det i svarskriftet anførte.
     …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
                                                  - 11 -
     ”…
     det gøres i henhold til påstanden om at x pålægges konkurskarantæne gældende,
     at    x er ansvarlig for selskabets drift af momspligtig virksomhed, uden at dette har
           været momsregistreret,
     at    selskabet har indeholdt moms, som ikke er indberettet til eller afregnet overfor
           skat, hvilket x som direktør i selskabet er ansvarlig for,
     at    x har forbrugt ikke ubetydelige beløb fra selskabets bankkonto, uden at selskabet
           har indeholdt skat heraf i strid med ligningslovens § 16e,
     at    x som direktør i selskabet er ansvarlig for selskabets manglende indberetning af
           udbetalt løn, jf. skattekontrollovens § 7, samt selskabets manglende indeholdelse af
           a-skat, jf. kildeskattelovens § 46,
     at    x er ansvarlig for selskabets manglende opfyldelse af bogføringslovens krav om for-
           svarlig bogføring, samt overholdelse af god bogføringsskik, jf. bogføringslovens §§
           6-10 og § 14, hvilket i grove tilfælde er stafbart i henhold til straffelovens § 302,
           stk. 1, nr. 1 og 2,
     at    x er ansvarlig for de urigtige oplysninger som fremgår af årsrapporterne for
           2010/2011 og 2011/2012, hvilket kan være strafbart i henhold til straffelovens §
           296, stk. 1, nr. 2,
     at    x i henhold til årsregnskabslovens § 8 er ansvarlig for selskabets manglende indgi-
           velse af årsrapport for 2012/2013, hvilket kan være strafbart, jf. straffelovens § 302,
           stk. 1, nr. 4,
     at    ovennævnte forhold udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, og
     at    x derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, hvorfor han
           skal pålægges konkurskarantæne i tre år.
kurator har i sin replik til støtte for påstanden anført:
     ”…
     det gøres yderligere gældende,
     at    x i perioden 7/3-2013 til 28/2 2014 har undladt at indberette og betale moms og derved
           har unddraget moms for kr. 50.020,24, jf. bilag 5, hvilket er strafbart og derfor må betrag-
           tes som groft uforsvarlig forretningsførelse,
     at    x i perioden 8/3 2013 til 4/3 2014 har udbetalt løn til sig selv på kr. 77.500,-, jf. bilag 7,
           uden at indeholde eller indberette a-skat heraf eller selvangive dette, hvorved skat er
           unddraget indkomstskat, hvilket er en strafbar overtrædelse af skattelovgivningen og der-
           for må betragtes som groft uforsvarlig forretningsførelse,
     at    der er tale om væsentlige beløb, der ikke kan betragtes som bagatelagtige, og det bemær-
           kes i denne forbindelse, at det af sagsøgte i svarskriftet nævnte beløb kr. 50.000,- er græn-
                                                  - 12 -
           sen for fritagelse for momsindberetning, men beløbsgrænsen gælder omsætningen, og ik-
           ke momsbeløbet,
    at     salget i 12 fortløbende kalendermåneder skal ligge under denne grænse, hvilket ikke er
           tilfældet, jf. bilag 5 og 13,
    at     der ikke gælder en tilsvarende bagatelgrænse for skat af indkomst og a-skat,
    at     der ikke er hjemmel i konkursloven til at tillægge det formildende virkning, at sagsøgte
           har været i krise, og at en sådan krise i øvrigt ikke er dokumenteret,
    at     det ikke fritager sagsøgte for sin forpligtelse til at indlevere årsregnskab, at erhvervssty-
           relsen skulle have tilrådet ham at undlade dette, hvilket i øvrigt ikke er dokumenteret,
    at     bedømmelsen af om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse ikke kræver tilreg-
           nelse hos sagsøgte, men alene skal bedømmes ud fra om der objektivt og subjektivt er til-
           sidesat strafbelagte lovforskrifter, hvilket er tilfældet i denne sag, og
    at     x på denne baggrund har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og derfor er uegnet
           til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, hvorfor han bør pålægges konkurska-
           rantæne i overensstemmelse med den nedlagte påstand.
    …”
advokat keld nomanni har i sit svarskrift til støtte for påstanden anført:
      ”…
    til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
    at     sagsøgte har befundet sig i en psykisk og personlig krise med depression, hvilket har fået
           ham til at handle irrationelt,
    at     sagsøgte har modtaget gage fra selskabet, som er oplyst til skat, hvorfor der ikke er tale
           om ulovlige anpartshaverlån,
    at     bogføringslovens regler ikke er overtrådt,
    at     undladelsen af at indlevere regnskab er sket på opfordring fra erhvervsstyrelsen,
    at     formålsbestemmelsen i bilag 2 er anført på opfordring fra sagsøgtes a-kasse og ikke tidli-
           gere har været formueadministration,
    at     sagsøgte har medvirket til sagens opklaring under møde på kurators kontor,
    at     sagsøgte agter at svare enhver sit,
    at     en eventuel karantæne bør udmåles til et minimum eftersom sagsøgte tidligere har vist at
           kunne drive virksomhed uden problemer og eftersom der ikke er tale om store beløb eller
           strafbare lovovertrædelser i øvrigt, ligesom sagsøgte ikke har optaget lån og eller forfordelt
           sig selv på bekostning af andre,
    at     en eventuel karantæne bør fastsættes på baggrund af den psykiske krise som sagsøgte be-
           fandt sig i, og derfor udmåles til et minimum.
           …”
                                                - 13 -
sø- og handelsretten skal udtale:
det lægges som ubestridt til grund, at selskabet blev afmeldt fra moms, a-skat og am-
bidrag den 31. marts 2012.
det lægges endvidere som ubestridt til grund, at selskabet fortsatte med at drive momsplig-
tig virksomhed, og at selskabet fra marts 2013 og frem udstedte fakturaer på i alt 200.080,95
kr. eksklusiv moms samt opkrævede moms heraf med 50.020,24 kr., uden at selskabet indbe-
rettede eller afregnede moms over for skat.
det lægges videre som ubestridt til grund, at selskabet fra marts 2013 og frem udbetalte løn
til x med i hvert fald 77.500 kr., uden at der blev indberettet eller afregnet a-skat.
det lægges endelig efter det af kurator oplyste til grund, at der i selskabet ikke blev foretaget
bogføring i overensstemmelse med bogføringslovens regler, idet der ikke blev foretaget
egentlig bogføring eller ført regnskab med ind- og udgående transaktioner.
på dette grundlag finder skifteretten, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, jf.
konkurslovens § 157.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne i tre år, jf. konkurslovens § 157, stk.
1 og 2 og § 158, stk. 1. skifteretten har således ikke fundet, at der foreligger sådanne særlige
omstændigheder, at konkurskarantænen skal pålægges for en kortere periode end tre år, jf.
konkurslovens § 158, stk. 1. karantænen løber fra det tidspunkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 30.000 kr.
                                     thomas finne andersen
              - 14 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark