text:
dom
afsagt den 21. oktober 2015 i sag
ss 3-13044/2015
anklagemyndigheden
mod
t cpr-nummer … 89-…
(pt. københavns fængsler).
sagens baggrund og parternes påstande
der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 22. maj 2015 og tilkendegivelse er modtaget
den 5. oktober 2015.
t er tiltalt for
                                     l.
forsøg på frihedsberøvelse og voldtægt efter straffelovens § 261. stk. l.jf. §
21 og§ 216. stk. l. nr. l.jf.§ 21.
ved den 7. juli 2014 i tidsrummet mellem ca. kl. 02.00 og kl. 02.45 i bil at
have forfulgt a fra toftegårds plads i valby til rosenhøj i hvidovre, hvor
tiltalte påkørte a, der var på cykel, alt med hen blik på at frihedsberøve
hende i sin bil og ved vold eller trussel om vold at tiltvinge sig samleje med
hende, hvilket mislykkede, idet a und løb og fik tilkaldt hjælp.
                                     2.
frihedsberøvelse og voldtægt efter straffelovens§ 261. stk. l.og§ 216, stk.
 l.nr. l.
 ved den 4. oktober 2014 i tidsrummet mellem ca. kl. 00.30 og kl. 03.15 at
 have berøvet b friheden og ved vold eller trussel om vold at tiltvunget sig
 samleje med hende, idet tiltalte nær emdrupvej i københavn greb fat om b
 og tvang hende ind i en bil, hvorefter tiltalte med b i bilen kørte til et ukendt
 sted, hvor han i bilen gennemførte samleje med hende, hvorpå han beordre
 de hende om i bilens bagagerum og kørte til endnu et ukendt sted, hvor han i
 bilen gennemførte vaginalt og analt samleje med hende, hvorefter han kørte
                                                                                sid 75327
 til fragtvej i københavn, hvor han efterlod hende.
                                    3.
forsøg på frihedsberøvelse og voldtægt efter straffelovens§ 261. stk.
l. jf. § 21 og§ 216. stk. l.nr. l.jf.§ 21.
ved den 25. oktober 2014 ca. kl. 04.50 ud for urbansgade i
københavn, at have grebet fat i c og herved og under trusler om at
ville slå hende ihjel at have tvunget hende ind i en bil alt med henblik
på at frihedsberøve hende i bilen og ved vold eller trussel om vold at
tiltvinge sig samleje med hende, hvilket mislykkedes, idet c sprang
ud af bilen og undløb.
                                    4.
frihedsberøvelse og voldtægt efter straffelovens§ 261. stk. l.og§ 216. stk.
 l.nr. l.til dels jf. § 225.
ved den 17.januar 2015 i tidsrummet mellem ca. kl. 04.00 og kl.
05.15 at have berøvet d friheden og ved vold eller trussel om vold at
ha ve tiltvunget sig samleje og andet seksuelt forhold med hende, idet
tiltalte ved engelstedsgade/haraldsgade, københavn, under
foregivende af at ville køre hende til hendes bopæl, lokkede hende ind
i en bil og kørte hende til et afsides område ved vasbygade/otto
busses vej, københavn, hvor han låste bilens døre og under den i
situationen liggende trussel om vold tvang hende til at sutte på hans
lem og gennemfø1ie samleje med hende.
                                       5.
 frihedsberøvelse og voldtægt efter straffelovens § 261. stk. l. og §
 216, stk.
 l.nr. l.til dels jf. § 225.
 ved den 8. februar 2015 i tidsrummet mellem ca. kl. 02.20 og kl. 03.30
 at have berøvet e friheden og ved vold eller trussel om vold at have
 tiltvunget sig samleje og andet seksuelt forhold end samleje med
 hende, idet tiltalte ud for svendborggade l, københavn, greb fat om e
 og tvang hende ind i en bil, hvorefter han med e i bilen kørte til
 mindelunden i hellerup, hvor han under den i situationen liggende
 trussel om vold og under trusler om at ville slå hende ihjel tvang hende
 til at tåle, at han slikkede hendes kønsdele, befølte hende inden for og
 udenpå kønsdelene, gennemførte samleje med hende, beordrede hen de
 til at sutte på og manipulere hans lem, ligesom han gned sit lem op ad
 hendes kønsdel.
 anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at tiltalte idømmes
 forvaring, jf. straffelovens § 70, stk. 2.
  anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at tiltalte i
 medfør af udlændingelovens § 49, stk. !,jf.§22, nr. l, 2 og 6,jf. § 32,
 stk. !,jf. stk. 2, udvises med indrejseforbud gældende for bestandig.
 tiltalte har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært rettens mildeste
 dom.
tiltalte har påstået frifindelse for udvisningspåstanden.
a har i henhold til opgørelse af 28. september 2015 nedlagt på stand om, at
tiltalte skal betale 25.000 kr. i erstatning samt renter en måned fra kravets
fremsættelse i retten. beløbet er opgjort således:
godtgørelse i medfør af eal §                                        25.000 kr.
26 i alt                                                              25.000 kr.
der er taget forbehold for at søge erstatning for udgifter til psykolog.
tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.
b har i henhold til opgørelse af 30. september 2015
nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 175.077,00 kr. i erstatning med til
læg af renter. beløbet er opgjort således:
andet tab                                                             4.507,00 kr.
tabt arbejdsfortjeneste                                             51.000,00 kr.
godtgørelse for svie og smerte                                       19.570,00 kr.
tort                                                               l00.000,00 kr.
 i alt                                                             175.077,00 kr.
 der er taget forbehold for yderligere erstatning, herunder for varigt men,
 erhvervsevnetab og yderligere udgifter til psykologbistand.
 tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.
 c har i henhold til opgørelse af 29. september 2015 ned lagt påstand om, at
 tiltalte skal betale 33.828,00 kr. i erstatning samt renter en måned fra
 kravets fremsættelse i retten. beløbet er opgjort således:
 andet tab                                                            3.828,00 kr.
 godtgørelse i medfør af eal §                                      30.000,00 kr.
 26
 der er taget forbehold for yderligere erstatning.
 tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.
 d har i henhold til opgørelse af28. september 2015 nedlagt på stand om, at
 tiltalte skal betale 76.395,00 kr. i erstatning med renter en må ned fra kravets
 fremsættelse i retten. beløbet er opgjort således:
  andet tab
 godtgørelse i medfør af eal § 26 psykologbistand            4.800,00 kr.
                                                            70.000,00 kr.
                                                              1.595,00 kr.
i alt                                                       76.395,00 kr.
der er taget forbehold for yderligere erstatning.
tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.
e har i henhold til opgørelse af 28. september 2015 ned lagt påstand om, at
tiltalte skal betale 86.770,00 kr. i erstatning med renter en måned fra kravets
fremsættelse i retten. beløbet er opgjort således:
andet tab                                                             6.700,00 kr.
svie og smerte                                                      l 0.070,00 kr.
godtgørelse i medfør af eal §                                       70.000,00 kr.
26                                                                  86.770.00 kr.
i alt
der er taget forbehold for yderligere erstatning, herunder blandt andet for
tabt arbejdsfortjeneste og udgifter til psykolog.
tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.
 forklaringer
 der er afgivet forklaring af vidnerne a, …, politibetjent musa turan, b, …,
 c, d, politibetjent tonny jarner møbius, e, …, …, …, … og tiltalte t
 vidnet t har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbo gen:
 "vidnet forklarede, at hun den 7. juli 2014 var på arbejde i tivoli. hun fik
 fri kl. 01.00 og sad bagefter og snakkede med en kollega, indtil hun tog
 hjem. hun havde drukket en enkelt øl. hun cyklede hjem, hvilket hun altid
 gør. hun boede på hvidovre hospitals kollegium. det er en tur på 9 y2 km.
 hun har aldrig haft problemer og følte sig sikker på sin cykel, uanset om det
 var om dagen eller kl. 03.00. hun havde ikke høretelefoner med musik i øre
 ne, da hun gerne ville følge med i trafikken. da hun nåede til toftegaards
 plads, lagde hun mærke til lyden fra en bil. motoren havde en tikkende lyd.
 nogen gange forsvandt lyden, som om bilen var drejet af, men den kom til
 bage. ved krydset ved kvickly på hvidovrevej så hun bilen stoppe for rødt
 lys. hun holdt sig et stykke bag bilen, da der blev grønt, fordi hun ikke ville
 køre helt op til den på grund af utryghed. hun skrev i en sms til en af sine
 venner, at hun følte, at en bil fulgte efter hende. hun cyklede ned af stien
 ved boligblokkene. pludselig var bilen med den samme motorlyd bag hende
 igen. det var en mørk eller mørkelilla bil. hun ved ikke, om bilen havde to-
 nede ruder. den kørte tæt op på siden af hende. hun kørte langs kantstenen.
bilen kørte ind i hende og "puffede" til hende. hun ramte kantstenen og
sprang af cyklen og løb fra stedet, mens hun råbte på hjælp. hun vidste ikke,
hvor mange personer, der var i bilen og tænkte, at der måske var flere, og at
en ville løbe efter hende og vælte hende. hun nåede at forestille sig det vær
ste. hun fornemmede ikke, om der var nogen efter hende. bilen havde kørt
efter hende i 20 minutter. hun løb frem mod nogle boligblokke. hun ringede
på en dør og skreg om hjælp. hun råbte, at der var en efter hende. hun blev
lukket ind i opgangen af en far og søn. hun kom ind i deres lejlighed, og de
spurgte hende, hvad der var sket. hun fortalte, hvad der var sket. hun havde
tabt sin cykelhjelm og sko undervejs. faren og sønnen gik ned og hentede
hendes cykel og ting. de ringede til politiet, vistnok fra hendes telefon. poli-
tiet kom til stede, og hun talte med en betjent, men hun følte ikke, at han
troede på hende. betjenten ville ikke lytte, når hun sagde, at hun var blevet
forfulgt. den anden betjent kaldte over radioen og sagde, at føreren af bilen
gerne ville sige undskyld til hende. hun accepterede dette og gik med be-
tjenten ned til bilen. bilen stod ved tre kampesten.
forevist ekstrakt l, side 71,72 og 73, fotos, forklarede vidnet, at bilen holdt
ved kantstenen, da hun kom ned fra lejligheden.
vidnet forklarede, at føreren sagde undskyld, og at han ikke ville forskrække
hende, og at han var gift og havde tre børn og ledte efter motorvejen. hun
undrede sig herover og tænkte, at så skulle han da ikke køre efter en på cy
kel. det var som om hans familieliv skulle godtgøre, at han ikke ville hende
noget ondt. føreren virkede meget stille og var rimelig rolig. han var sort og
ikke særlig høj. hun tog imod undskyldningen.
 udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at det var mørkt, men nok skyfrit.
 på toftegårds plads var der en del andre biler, men på det lange stykke ad
 vigerslev alle, var der vist ikke andre biler, der passerede hende. hun hørte
 bilen med den særlige motorlyd skiftevis bag og foran sig. hun kørte på cy
 kelstien. der var belysning hele vejen, men hun kan ikke huske præcis hvor
 på strækningen, hun så bilen. det var ved baunagervej, at hun lagde mærke
 til, at bilen blev ved med at være der. bilen kørte ved siden af hende flere
 gange. hun turde ikke kigge ind i bilen. hun tænkte slet ikke på at tage
 nummerpladen, fordi hun bare ville hjem. hun kan ikke sige, hvilket bil
 mærke det var. hun er på grund af bilens motorlyd helt sikker på, at det var
 den samme bil, der havde kørt efter hende. da bilen kørte ind i hende, kørte
 den omkring 15-16 km/t. det var ikke bilens sidespejl, der ramte hende. hun
 mener, at det var det forreste af bilen, der ramte hende.
 hun er ikke sikker på, hvad politiet sagde til hende vedrørende tiltalte, da de
 et stykke tid efter episoden ringede til hende, men hun mener, at de sagde
 noget i retning af, at de havde anholdt en person, som de mistænkte for at
 have voldtaget tre andre piger.
 udspurgt af bistandsadvokaten forklarede vidnet, at hun stadig cykler. hun
prøvede efterfølgende at arbejde episoden væk. hun havde mange lukkevag
ter på arbejdet. hun frygtede for sit liv, hver gang hun cyklede hjem. hun
var først sygemeldt i en måned, gik så på arbejde og var derefter igen syge
meldt en måned. hun begyndte også at klæde sig, så hun lignede en dreng.
der gik et stykke tid efter episoden, før hun begyndte hos psykologen."
vidnet … har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
"vidnet forklarede, at han den 7. juli 2014 havde besøg af sin søn. der var
en pige, som ringede på døren og ville have hjælp. de åbnede døren, og hun
kom op til dem på 2. sal. de forsøgte at hjælpe og berolige hende. pigen var
barfodet, meget træt og udmattet. hun var i en choktilstand. pigen græd rig-
tigt meget. pigen fortalte, at der var nogen, der havde fulgt efter hende i en
bil over en længere strækning. pigen var faldet af cyklen og var løbet væk.
pigens ting lå på parkeringspladsen ved cyklen. han og hans søn gik ned og
fandt hendes cykel og personlige ting og tog det med op. på stedet holdt en
bil, der sad fast på en vejkant.
forevist ekstrakt l, side 71, 72 og 73, fotos, forklarede vidnet, at bilen sad
fast på en høj kantsten, hvor vejen drejer.
vidnet og hans søn så bilisten, og sønnen talte med denne. det var hans søn,
 der kontaktede politiet.
 udspurgt af forsvareren, forklarede vidnet, at han talte med pigen. han har
 boet i danmark i 40 år og taler dansk. når han i retten har ønsket tolk, er det
 fordi han ikke før har været i retten og kan blive usikker.
 foreholdt ekstrakt 7, side 3, l. afsnit, forklarede vidnet, at han stod ved
 døren med sin søn og hustru. hans søn gik først ned på gaden og
 efterfølgende gik han selv ned. pigen blev i lejligheden sammen med hans
 datter, hustru og en nabo. han talte ikke selv ret meget med pigen."
 vidnet politibetjent musa turan har afgivet følgende forklaring som gen
 givet i retsbogen:
 "vidnet forklarede, at han den 7. juli 2014 kørte beredskabspatrulje med en
 kollega. de var i uniform og kørte i politibil. de fik en melding om et mind
 re færdselsuheld mellem en bil og en cyklist, men meldingen var ikke helt
 tydelig. en kvindelig cyklist skulle have søgt tilflugt i området hos en bebo-
 er. de vidste, at der var to parter. da de ankom, var det kun var føreren af
 køretøjet, der var på stedet. førerens køretøj hang fast på en skrænt, og den
 kunne ikke køre videre.
 foreholdt ekstrakt l, side 72, foto, forklarede vidnet, at det var den skrænt.
 kørebanen er til venstre og forhøjningen er mellem vejen og
parkeringspladsen.
vidnet mener, at føreren stod uden for køretøjet. hans kollega talte
kort med føreren. han kan ikke huske, hvad der blev sagt. føreren
virkede meget rolig og sagde gentagne gange, at det ikke var med vilje,
at han kørte ind i cyklisten. vidnet fik at vide, at cyklisten var i en
lejlighed, og han tog kontakt til hende der. cyklisten forklarede, at et
køretøj var fulgt efter hende, og at hun havde lagt mærke til det fra
valby. køretøjet havde kørt tæt op af hende og påkørt hende, hvorefter
hun var hoppet af cyklen og løbet fra stedet. han kan ikke huske, om
cyklisten sagde, hvad hun fornemmede i forbindelse med, at bilen kørte
efter hende. cyklisten var chokeret, græd og var meget oprevet. han
kan ikke huske, om han så en sms på cyklistens telefon, men det kan
godt være. han skønnede cyklisten troværdig. han troede på, at
cyklisten var blevet forfulgt. hans kollega foretog afhøringen af
føreren. han kontaktede sin kollega, og de kom frem til den
konklusion, at det var et uheld. hans kollega sagde til ham, at han
skulle spørge cyklisten, om hun ville tale med føreren, der gerne ville
give hende en undskyldning. føreren havde forklaret, at han ikke var
kendt i lokalområdet og var forvirret over vejene. føreren forklarede
også, at han cirkulerede rundt i området for at finde motorvejen til
nordsjælland, hvor han boede. de mente, at der ikke var noget, som
indikerede, at det ikke skulle være sådan som forklaret af føreren.
føreren mødtes med cyklisten, og han sagde undskyld flere gange, og
at han ikke ville hende noget ondt, og at han var gift og havde børn.
vidnet tænkte ikke nærmere over, at føreren fortalte dette.
foreholdt ekstrakt l, side 74, afhøringsrapport vedrørende telefonisk
afhøring af vidnet den 7. marts 2015, forklarede vidnet, at han godt kan
have for klaret således. der var en del vejarbejde på det tidspunkt.
 udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hvis føreren var kørt lige
 ud ad rosenhøj, kunne han være kommet på motorvejen.
 vidnet tjekkede føreren og cyklisten i kriminalregisteret, hvor begge
 var ukendte. det var føreren, der bragte det med at sige undskyld op.
 vidnet tror ikke, at de nævnte over for føreren, om han havde villet
 cyklisten noget ondt. føreren nævnte selv det med sin ægtefælle og
 børn. han kan ikke huske, om kollegaen nævnte for føreren, at
 cyklisten havde følt sig forfulgt af ham. han tænkte på intet tidspunkt,
 at føreren havde haft ondt i sinde. han og kollegaen drøftede sagen,
 og der var ikke noget, der gav dem anledning til at tro, at føreren
 havde villet cyklisten noget ondt."
 vidnet b har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
  "vidnet forklarede, at hun den 4. oktober 2014 om aftenen var sammen
 med sin kæreste hos kærestens ven. de hyggede og skulle videre i byen.
 de havde drukket. vidnet havde en kontrovers med sin kæreste og ville
 derfor ikke med i byen. kæresten og hans ven tog en taxa, og hendes
 kæreste prøvede at få hende til at tage med, men hun ville ikke. da de to
 andre var taget afsted, ville hun tage bussen hjem. hun havde ingen
 kontanter på sig til en taxa.
 vennen boede på emdrupvej, og hun var ikke kendt i området. hun
 skulle
 til nørrebro. hun ledte efter et busstoppested. hun gik ned ad
 emdrupvej og drejede til højre, fordi det blev meget mørkt. hun ved
 ikke, hvad vejen hed der. der var et gangareal og græs. hun satte sig og
 røg en cigaret. klokken var mellem 00.00-01.00. der gik en ung pige
 forbi, og hun følte sig derfor ikke utryg. hun gik herefter ned af en
 villavej. det var nattemørkt pludselig kom der en person bagfra og lagde
 en hånd over hendes mund. hun husker det som en omfavnelse bagfra.
 hun blev trukket tilbage mod en mørk bil. hun sagde: "nej, lad være".
 bagdøren blev åbnet, og hun blev gelejdet ind på bagsædet med
 overkroppen først. hun tog fra på bilen for at kæmpe imod. hun var
 chokeret. døren blev lukket, og manden gik op foran og satte
sig ind på forsædet. hun kan huske, at hun åbnede bagdøren igen, men han
lukkede den i. hun satte sig ind på midten af bagsædet. bilen begyndte at
køre. hun talte meget og gav ham sin taske og telefon for at "købe" sig ud af
situationen. vidnet kan ikke huske, hvad hun sagde, men hun ville gerne ud
af situationen. hun vidste godt, hvad der skulle ske. hun sad oprejst. hun
kiggede i bakspejlet, men hun registrerede ikke føreren. hun kunne se, at det
var en mørk mand, og høre, at han havde accent. de kørte et stykke tid, hvo-
refter han stoppede på en villavej. hendes fornemmelse var, at de havde kørt
i ca. fem minutter. han steg ud fra førersædet og satte sig om til hende. han
fik hende ned på alle fire, hev hendes kjole op og prøvede at tage hendes
strømpebukser og trusser af. hun råbte "nej", men hjalp ham med strømpe-
bukseme og trusseme, fordi hun alligevel ikke kunne komme ud af det. tø
jet sad helt nede om knæene. hun gjorde modstand og skreg op. han
trængte ind i hende vaginalt bagfra og lavede samlejebevægelser. hendes
tidsfomemmelse var væk. alt føltes som et øjeblik. hun havde skreget hele
tiden, men hun stoppede på et tidspunkt med at skrige og var helt stille. han
stoppede pludselig. hun så ikke, om han anvendte prævention. da han trak
sig ud, kom de op at sidde. han trak det ene af bagsædets ryglæn ned og ge
lejdede hendes fødder ind i bagagerummet. hun kæmpede ikke imod og var
helt lammet. da hun var halvt inde i bagagerummet, tryglede hun ham om at
lade være. han lukkede til bagagerummet, og hun lå i fosterstilling. der var
helt mørkt. bilen begyndte at køre. hun forsøgte igen at tale sig ud af situa-
tionen. hun prøvede, om hun kunne bestikke sig ud af situationen, da det for
hende var et spørgsmål om, hvorvidt hun skulle dø. hun spurgte ham, om
hun skulle hæve nogle penge, eller om de kunne hente penge hos hendes
mor. han sagde, at de måske godt kunne stoppe og hæve penge. hun kom i
tanke om, at hun ikke havde sit kreditkort med. han spurgte, hvor hendes
mor boede. hun sagde bare, at hendes mor boede på sjælland, idet hun ikke
ønskede sin mor rodet ind i det. han sagde, at der ikke ville ske hende noget
dårligt, hvis hun gjorde, som han sagde. han sagde, at han bare ville have
 sex med hende. hun spurgte, om han ville sætte hende af på nørrebro. han
  sagde, at han først skulle ordne noget, og derefter ville han sætte hende af.
da hun snakkede videre, sagde han, at hun skulle holde kæft, og det gjorde
hun. hun har en fornemmelse af, at hun lå i bagagerummet i 20-30 minutter.
bilen stoppede, men hun ved ikke, hvor de var henne. da hun kom ud fra
bagagerummet, så hun nogle bygninger, en slags trelænget gård, og for en
den af bygningeme var der en vej. det virkede som om de var langt fra
københavn. han åbnede bagagerummet og gelejdede hende ud. det var rart
at komme ud. hun blev igen sat ind på bagsædet, og han lagde hende i
samme stilling som før. hun trak selv trusser og strømpebukser ned, fordi
hun tænk te, at nu skulle det bare overstås. han trængte ind i hende vaginalt
og lavede samlejebevægelser. hun prøvede at gøre det godt for ham, så det
kunne blive overstået. hun stønnede også for, at han skulle blive færdig. hun
ved ikke, hvor længe det stod på. han trak sig derefter ud og trængte ind i
hende analt. han sagde i den forbindelse noget til hende, men det ønsker hun
ikke at gengive. hun ved ikke, om han fik udløsning. hun registrerede, efter
at han havde trukket sig ud nogle bevægelser bag sig, og hun hørte noget knit
re, men så ikke hvad det var. det kunne godt have været en plastikpose. hun
ville ikke se på ham. hun så ikke, at han rakte ud efter noget. hun ved ikke,
om han brugte kondom. hun havde løjet og sagt, at hun ikke brugte præven-
tion, fordi hun prøvede at blive gravid med sin kæreste. hun tiggede ham
om, at hun måtte blive på bagsædet, fordi hun ikke ville ned i bagagerummet
igen. han gik med til dette mod, at hun ikke kiggede ud af vinduet eller på
ham. hun gjorde præcist, som han sagde. de kørte fra stedet. hun lagde ikke
mærke til noget på strækningen. hun havde mistet sin ene støvle. hun
spurgte ham vistnok under kørslen, om hun måtte få sine ting. han rakte
hende hendes sygesikringsbevis. bilen standsede, og han hev hende ud og
sagde, at hun skulle lægge sig med hovedet ned og ikke kigge op. han satte
sig ind i bilen og kørte fra stedet. et par sekunder efter at bilen var kørt, rejste
hun sig op og løb fra stedet, alt imens hun græd og skreg. hun løb over
 på den anden side afvejen, hvor hun så en stor bygning med et gårdareal.
 hun ville gemme sig der. hun mødte to vagter med hunde. de ringede efter
 politiet.
 forespurgt hvordan gerningsmanden så ud forklarede vidnet, at han var
 mørk, havde rundt, babyagtigt ansigt, var ung, ikke synderlig høj og var
 spinkel. han var ikke en muskuløs fyr. han var højere end hun er, og hun er
 ca. 165 cm men lavere end hendes kæreste, der er 183 cm. hun kan huske,
 at hun forklarede, at han havde et nordafrikansk udseende, og at han ikke var
 dansk. det var bevidst, at hun ikke kiggede så meget på ham. han sagde til
 hende, at han var 18 år. det tænkte hun ikke videre over. hun er selv 25 år,
 og hun mener, at han sagtens kunne være 18 år, men han kunne også være
 omkring hendes alder. han talte nørrebro-gebrokkent dansk. hun kan ikke
 huske, om hans stemme var mørk eller lys. bilen var en mørk personbil, men
 ikke en stationcar. bilens bagagerum var lavere end førerhuset. der var
 noget filt-lignende stof i bagagerummet. hun kan ikke huske, om betrækket
 i bilen var mørkt eller lyst eller af læder eller stof. hun registrerede ikke, om
 der var beskidt i bilen. da hun skulle ud af bagagerummet, var der en lille
 kant, som hun skulle over. på bagsædet var en slags forhøjning med snore.
 foreholdt ekstrakt 2, side 115, forklarede vidnet, at hun den 3. december
2014 blev afhørt af politiet på bellahøj. hun har ikke brugt ordene
batchback eller sedan, som hun ikke ved hvad er.
foreholdt ekstrakt 2, side 118, rapport af 24. februar 2015, forklarede vid
net, at hun har forklaret således om bilsæderne.
foreholdt ekstrakt 2, side 119, 3. afsnit, forklarede vidnet, at hun ikke kan
huske, hvad hun har forklaret.
vidnet forklarede, at hun af skader havde fået en rift eller blødning i ansigtet.
hun husker ikke, om hun havde mærker eller andet på kroppen.
foreholdt ekstrakt 2, side 146, forklarede vidnet, at hun ikke ved præcist,
hvordan skaderne er opstået. det var først på hospitalet, at hun fik at vide, at
der var skader. hun kan ikke udelukke, at skaden ved munden er opstået, da
han tog hende om munden.
hun kan ikke huske, om hendes tøj gik i stykker. da hun blev spurgt om sæ
den på hendes tøj første gang, kan hun ikke huske, hvad hun svarede, men
hun kan godt have svaret, at det var fra hendes kæreste. de var vist sammen
samme dag. hun er ikke sikker på, at tøjet var rent, da hun tog det på den
dag.
foreholdt ekstrakt 2, side 123, afhøring af22. marts 2015, forklarede vidnet,
at hun godt kan have forklaret således.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun ikke lægger sit vasketøj
 sammen med andres vasketøj.
 foreholdt ekstrakt 2, side 217, forklarede vidnet, at hun bor i lejlighed.
 foreholdt ekstrakt 2, side l o l, l08 og 116, forklarede vidnet, at hun godt
 kan have givet disse signalementer af gerningsmanden.
 foreholdt ekstrakt 2, side l 08, 2. afsnit, forklarede vidnet, at hun har forkla
 ret således.
 foreholdt ekstrakt 2, side l09, 4. afsnit, forklarede vidnet, at hun måske har
 forklaret således, men hun kan i dag ikke huske, om gerningsmanden sagde
 sådan.
 foreholdt ekstrakt 2, side 112, 2. og 5. afsnit, forklarede vidnet, at gernings manden
 sagde sådan til hende.
 forevist ekstrakt 6, side 683 og 723, fotos af tiltaltes bil, forklarede vidnet,
 at det er en bil af den type og farve, som gerningsmanden kørte i. hun kan
ikke sige præcist, at det var den bil.
udspurgt af bistandsadvokaten, forklarede vidnet, at hun ikke fik sin taske
med, og at læbestiften og concealeren lå i tasken sammen med hendes nøgler,
og hun efterfølgende var bange for, at han ville opsøge hende på adressen,
hvorfor hun fik udskiftet låsene. hendes jakke, kjole, strømpebukser og
trusser er konfiskeret af politiet. hun har gået til psykolog. hun var kommet
hjem efter længere udlandsophold og skulle starte på studie i februar. hun har
erfaring som receptionist. det skete er årsag til, at hun endnu ikke er i
arbejde."
vidnet … har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
 "vidnet forklarede, at han den pågældende dag arbejdede som såkaldt plads
mand i stark. han stod sammen med vagtmanden og snakkede, da de hørte
noget pusle og stønne. han kan ikke huske, hvad klokken var, men det var
om natten. han tænkte, at der foregik et eller andet. han gik ud af porten,
der var ikke låst denne nat. vagten gik den anden vej. da han kom ud af
porten, så han en lille skikkelse, der løb ind på pladsen. han løb efter og tro
ede, at det måske var nogen, der ville lave sjov. han gik gennem en sti og ud
på den store parkeringsplads, der var oplyst. han så en pige, der havde fart
på. pigen fik da øje på vagten, og hun tøvede lidt og drejede omkring, og så
på vidnet. hun begyndte at skrige. hun tog et par skridt tilbage. hun stod
bare og kiggede på dem. han bad hende slappe af og spurgte, hvad der var
sket. hun sagde, at hun var blevet voldtaget. hun var skræmt og rædselssla-
gen. han har aldrig oplevet nogen være så skræmt. han talte hende til ro og
viste hende over i skuret, hvor der er vinduer overalt, så hun kunne have
overblik og føle sig sikker. hun kunne også låse døren. han bad vagten ringe
til politiet og gik tilbage til pigen i skuret, hvor han påbegyndte psykologisk
førstehjælp af pigen. pigen havde et blåt mærke i ansigtet og huller i
strømpebukserne. han talte hende til ro, gav hende en cola og spurgte, om
hun røg. han sagde også, at politiet var på vej. han pressede lidt på for at få
hende til at fortælle, hvad der var sket, så hun ikke glemte det. hun fortalte
ham, at hun havde været i byen og havde diskuteret med kæresten. hun hav
de valgt at gå hjem ad en mørk vej. hun blev taget bagfra af en person, tvun-
get ind i en bil og lagt ned i et bagagerum. bilisten kørte herefter rundt, og
derefter blev hun voldtaget. hun vidste ikke, hvor lang tid, der var gået. hun
sagde også, at hun havde været dum, fordi hun var gået den vej, samt at hun
var bekymret for kærestens og familiens reaktion. han gav hende et kram og
trøstede hende. hun virkede meget troværdig. han var skeptisk i kort tid på
grund af det, hun havde fortalt om skænderiet med kæresten, men hendes
 blik i øjnene sagde alt. fra de så hende første gang, og til de ringede til politiet, gik der
 højest tre minutter.
 foreholdt ekstrakt 2, side 83, forklarede vidnet, at det anførte anmeldelses-
 tidspunkt passer meget godt.
foreholdt af forsvareren ekstrakt 2, side 210 og frem, forklarede vidnet, at
han godt kan have sagt, at han hørte to personer stønne. det lød ikke, som
om en person blev overfaldet.
foreholdt ekstrakt 2, side 211, 3. afsnit, 5. og 6. linie, forklarede vidnet, at
han har forklaret således til politiet. pigen fortalte ham, at hun havde været
så rædselsslagen, at hun havde valgt at føje manden, og at hun ikke havde
nogen kampgejst og derfor gav op.
foreholdt ekstrakt 2, side 211, 2. afsnit, 3. linie midt i, forklarede vidnet, at
han har forklaret således om pigens skader. det er rigtigt, at hun havde disse
skader."
vidnet c har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
 "vidnet forklarede, at hun den pågældende aften havde været i byen med
nogle venner, både piger og drenge. de havde fået noget at drikke. hun var
ikke fuld. hun fulgte to venner hjem, en pige og en dreng. hun bor i ... da
hun kom hjem, stod hun foran sin opgang og røg en cigaret. hun så en mand
komme gående hen mod hende. hun tænkte, at han måske bare ville låne en
lighter. hun lagde mærke til, at han gik hurtigt og tænkte, at der var et eller
andet helt galt. han stillede sig på hendes venstre side og lagde sin hånd om
hendes mund. hun kan ikke huske, hvilken hånd han brugte. han tog også
om hendes arm. han sagde noget i retning af, at hvis hun ikke fulgte med,
ville han slå hende ihjel. hun fulgte med, fordi hun ik ke kunne andet. hun
tænkte på, hvor han mon førte hende hen. … er en lille gade. da de kom til
hjørnet af …, truede han hende til at sætte sig ind på bagsædet af sin bil via
døren bag førersædet. hun følte, at hun var med i en dårlig film. hun satte
sig kun ind, fordi hun blev truet. manden satte sig ind på forsædet. han
sagde, at hun skulle give ham sin telefon. hun havde ikke sin telefon med,
men kun nøgler. hun sagde, at hun ikke havde nogen telefon på sig. han
sagde igen, at hun skulle give ham sin telefon. hun sagde, at han kunne
tjekke hendes lommer. han startede bilen, og hun tænkte, at hvis hun ikke
kom ud nu, var det ikke til at vide, hvad der ville ske. hun så sit snit til at
åbne bagdøren og kom ud. hun løb mellem de parkerede biler og hen til
opgangen. hun så, at han kørte efter hende i bilen. hun løb op og ringede på
sin mors dør, og moderen ringede til politiet.
 manden var en ung, afrikansk udseende mand, 25-30 år, lidt højere end hen
 de, måske 180 cm, normal af bygning, pænt klædt med mørkjakke og ligne
 de en, der kunne bo på østerbro, havde kort hår og havde ikke skæg. han
 var sort. hun kan ikke huske, om politiet spurgte, om hun kunne genkende
 ham. manden talte til hende på dansk, og hun kunne tydeligt forstå ham.
 han sagde ikke meget.
 foreholdt ekstrakt 3, side 268, afsnit l, sidste linie i beskrivelsen, forklarede
vidnet, at hun godt kan have sagt til politiet, at hun var i tvivl om, hvorvidt
hun ville kunne genkende ham.
hun gennemgik en fotomappe hos politiet, og hun kunne genkende en
mand. hun var ikke 100% sikker, men dog ret sikker. hun udpegede
manden på foto nr. 9.
mandens bil var mørk, og den var ret rummelig indvendig. der var en grå
barneautostol på forsædet. hun mener, at hun til politiet beskrev den som en
stationcar, men hun har ikke forstand på biler, og nævnte stationcar for at
beskrive rummeligheden. det undrede hende, at bilen var meget ren, når der
åbenbart var børn, der kørte i den. hun tror, at den havde læderindtræk. hun
kan ikke huske, om det var mørkt eller lyst.
foreholdt ekstrakt 6, side 723 og 725, foto af tiltaltes bil, forklarede vidnet,
at det sagtens kunne være en sådan bil. hun kan ikke sige, om det var den
pågældende bil.
foreholdt ekstrakt 6, side 689, billeder af autostole, forklarede vidnet, at det
var en barnestol som den i midten. det ligner den, der var i bilen.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun kunne mærke, at sæderne
havde læderindtræk. vidnet kunne mærke, at det nok ikke var stof.
foreholdt ekstrakt 3, side 274, 2. afsnit, afhøring af26. februar 2015, forkla-
rede vidnet, at hun rykkede sig, nærmest gled, på sædet og derfor havde hun
den fornemmelse af, at det var læderindtræk. det var medvirkende til, at hun
kunne komme hurtigt ud.
 foreholdt ekstrakt 6, side 731 sammenholdt med side 747, forklarede vidnet,
 at det er stofbetræk på billedet. det kan meget vel have været glat stofbetræk
 i bilen og ikke læder.
 ved fotokonfrontationen gik der lidt tid, inden hun sagde noget, men det føl tes
 ikke som l o minutter. hun så på fire sider, og så fandt hun den side, hvor der
 var et billede af en person, der lignede gerningsmanden mest. hun ville ikke
 udtale sig, før hun følte sig sikker nok.
 udspurgt af bistaudsadvokaten forklarede vidnet, at i den første lange tid ef
 ter episoden kunne hun ikke gå ned på gaden alene. hun har gået til psyko
 log, og det har hjulpet. i et halvt år blev hun kørt til og fra arbejde. hun bli
 ver meget nemt forskrækket, hvis der kommer nogen ind eller går nogen
 udenfor."
 vidnet d har afgivet følgende forklaring som gengivet i rets-
 bogen:
"vidnet forklarede, at hun havde været til indflytterfest i haraldsgade med
en veninde fra højskolen. der var både drenge og piger til stede. hun havde
drukket vodka. hun var påvirket, men rimelig fattet. omkring kl. 04.15 ville
hun hjem. veninden skulle tage metroen hjem til vidnets kæreste, hvor hun
skulle sove, og vidnet skulle selv cykle hjem til kæresten. vidnet bekræfte
de, at veninden hedder … , og det var …, der sendte hende en sms, som hun
ikke så, da hendes telefon var gået ud. hun gik hen til sin cykel, men
cykelnøglen knækkede i låsen. hun gik om bag bygningen i haraldsgade og
ville sætte sig ned for at tænke over, om hun skulle tage en taxa hjem, eller
hvad hun skulle gøre. uden gps kunne hun ikke finde ud til sin kæreste, og
derfor ville hun køre hjem til sig selv. hun boede i sundbyvester på ama
ger. hun sad på en blomsterkasse, da der kom en person bagfra. personen
sagde, at en pige på hendes alder ikke burde være alene ude på dette tids
punkt af døgnet. han spurgte, hvad hun lavede derude. hun sagde, at hendes
nøgle var knækket, og hun ville finde ud af, hvordan hun kom hjem. han
spurgte, hvor hun boede. hun fortalte, at hun boede på amager. han sagde,
at han skulle på arbejde og den samme vej, så han kunne køre hende hjem.
hun sagde ja. de gik hen til hans bil, der holdt i samme gade. de gik ikke
langt. hun tror, at motoren var slukket. hun satte sig ind bag førersædet,
men hun lagde ikke mærke til, om det var manden, der åbnede døren. hun
kan ikke beskrive ruten, men hun syntes, at de kørte langt. hun syntes, at de
skulle køre over langebro eller knippelsbro og mente, at de kørte for længe
rundt i byen. hun spurgte, hvor de var på vej hen. manden fortalte, at han
skulle finde en tankstation. de passerede en tankstation, og hun spurgte,
hvorfor de ikke kørte ind. hun fik fornemmelsen af, at der var noget helt
 galt og bad om at blive sat af. hun tilbød ham også penge. manden svarede
 ikke. hun var efterfølgende med politiet ude og vise stedet, og de kørte forbi
 den tankstation i sydhavnen, som manden kørte forbi. de kom ind på et øde
 område, hvor manden parkerede bilen efter først at have lavet en lille ven
 ding. han holdt ikke helt ude ved vejen og heller ikke helt i den anden ende
 af området. han stoppede bilen, og hun gik i panik. manden havde låst bil
 dørene, mens de kørte. hun ved ikke, hvordan han gjorde det. hun spurgte
 ham, hvad han ville have. han svarede ikke på det. hun tilbød ham igen
 penge. han svarede, at det ikke var, hvad han ville have. hun rykkede sig
 helt op af sideruden for at beskytte sig. han kravlede mellem forsæderne om
 til hende. hun bad ham lukke hende ud. hun hamrede på ruden. hun vidste
 godt, at ingen ville kunne høre hende. han sagde til hende i en meget be
 stemt tone, at hun skulle lade være. hun spurgte igen, hvad han ville have.
 han sagde, at hun bare skulle gøre en ting for ham. han ville have oralsex,
 og hun sagde, at det gjorde hun ikke. han trak sine bukser ned. på det tids
 punkt spurgte hun ham, om han så ville lukke hende ud bagefter. derefter
 gav hun ham oralsex. hun har ingen fornemmelse af tiden. han fik ikke ud
 løsning. hun sagde efterfølgende, at han så skulle lukke hende ud. hun græd
 hele tiden. hun sagde, at han havde lovet hende, at han ville lukke hende ud.
 manden sagde, at hun skulle gøre en ting mere. hun vidste ikke længere,
 hvad der skulle ske. vidnet "lukkede sig ude" af sin egen krop. han sagde, at
hun skulle tage sine bukser af, og hun sagde, at det ville hun ikke. hun
mener, at det var ham, der trak hendes bukser af. derefter trængte han ind i
hende. hun tror, at han havde kondom på, som han havde taget fra handske
rummet, og hun mener, at han tog det på omme på forsædet. hun kan huske,
at han bagefter smed noget ud af vinduet. hun sad stadig det samme sted i
bilen. det var ham, der styrede hende. hun lå på 1yggen. han stoppede, og
hun tror, at det var fordi hun råbte og var panisk. hun trak sine bukser op.
han sprang om på førersædet og spurgte helt koldt, om han skulle køre hen
de hjem. hun sagde, at han skulle lukke hende ud, hvilket han gjorde og
kørte fra stedet. hun stod lidt og tænkte på, hvor hun kom fra. hun kom ud
på en trafikeret vej og kom forbi tankstationen. hun havde ikke nogen for-
nemmelse af, hvor langt hun gik. hun så en betjent på motorcykel og gik
over til ham. hun sagde, at hun var blevet voldtaget. hun ved ikke, hvad
hun ellers sagde. betjenten bad hende vise, hvor det var sket. de kom til et
sted, hvor hun kunne genkende noget. hun havde mistet sit halstørklæde og
sine handsker. hun tænkte, at hun måske havde glemt dem hos sin veninde.
hun var på et tidspunkt til genafhøring hos politiet, hvor hun blev forevist et
smykke og nogle handsker. hun kunne se, at det var hendes handsker. det
var læderluffer.
forevist ekstrakt 4, side 485, forklarede vidnet, at det er hendes luffer. hun
oplyste betjenten om, at det godt kunne være, at der stod hendes navn i dem.
 gerningsmanden var mørk, korthåret, højere end hende selv, måske godt
 180 cm, afrikansk udseende, ca. 30 år, ikke helt spinkel, havde et lille ho
 ved. hun er efterhånden begyndt at glemme hans udseende. hun husker ik
 ke, om han havde skæg. han talte gebrokkent dansk med accent.
 foreholdt ekstrakt 4, side 474, forklarede vidnet, at hun har forklaret således
 om hans udseende til politiet.
 hun fik forevist fotomapper med en masse billeder, men hun kunne ikke
 genkende nogen. hun kunne udelukke mange, og hun var i tvivl ved nogle.
 hun udpegede en eller to personer.
 foreholdt ekstrakt 4, side 489, rapport vedrørende fotokonfrontation, forklarede
 vidnet, at hun har forklaret således hos politiet.
 gerningsmandens bil var mørk, en nyere model, men hun har ikke så meget
 forstand på biler. hos politiet så hun fotos af forskellige bilmodeller, men
 hun kunne ikke påvise modellen. det var en firedørs bil med bagagerum.
 indvendig var der grå stofsæder. der var ingen børnesæder. den var ganske
 ren og velholdt.
 forevist ekstrakt 6, side 725, forklarede vidnet, at det meget vel kunne være
 den bil.
foreholdt ekstrakt 4, side 432, konklusion, side 3, forklarede vidnet, at hun
husker skaderne, og at der blev taget en dna prøve. hun ved ikke, om ska-
derne stammede fra episoden.
forevist ekstrakt 4, side 401, billeder, øverste og nederste billede, forklarede
vidnet, at det var det sted, som hun foreviste politiet.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun ikke mener, at der hang en
wunderbaum i bilens forrude. foreholdt ekstrakt 4, side 475, 9. linie fra ne
den, afhøringsrapport, forklarede vidnet, at hun har forklaret således til poli
tiet.
foreholdt ekstrakt 6, side 737, billede af tiltaltes bil indvendigt med en
wunderbaum hængende i forruden, forklarede vidnet, at det var sådan en,
hun udtalte sig om. hun mener ikke, at der hang en sådan i gerningsman
dens bil.
under voldtægten var dele af hendes krop nøgen og i berøring med bilens
indtræk. hun ved ikke, om hendes tårer løb ned på sæderne.
foreholdt ekstrakt 4 side 475, forklarede vidnet, at hun ikke kender ordet
"hatchback". hun har forklaret om bilen, således som det er gengivet i rap
porten. hun så forskellige bilmodeller på computeren. den der lignede mest,
var hun meget i tvivl om.
 foreholdt ekstrakt 4, side 477, sidste afsnit, forklarede vidnet, at hun har
 forklaret således til politiet. manden sagde "rolig nu". han var en meget
 kold person. hun tror, at han sagde det for at styre hende og ikke for at bero
 lige hende.
 hun syntes, at det var mærkeligt, at manden ville køre hende hjem bagefter.
 hun tror ikke, at han ville køre hende hjem for at gøre det godt igen. hun
 havde oprigtigt troet, at han ville køre hende hjem, da han oprindeligt tilbød
 det bag bygningen i haraldsgade. hun begyndte først at sætte spørgsmåls
 tegn ved det, da han ikke kørte mod amager. hun råbte og skreg af ham. fra
 tankstationen og til det sted, hvor det skete, var der ikke langt. hun har in gen
 fornemmelse af, hvor lang tid der gik, fra de kom til stedet, og til hun forlod
 stedet.
 foreholdt ekstrakt 4, side 475, forklarede vidnet, at hun i dag kun husker, at
 bilen blev låst på et tidspunkt, før de standsede.
 udspurgt af bistandsadvokaten forklarede vidnet, at hun stadig går til psyko
 log. vidnet kan ikke fungere socialt. hun kigger sig altid over skulderen, og
 hun går helst ikke ud, når det er mørkt..."
 vidnet politibetjent tonny jarner møbius har til retsbogen afgivet følgen
de forklaring:
"vidnet forklarede, at han er politibetjent og gør tjeneste på station city.
den 17.januar 2015 var han på arbejde. han kørte patrulje. der kom en
melding fra centralen om, at en kollega havde antruffet en kvinde, der havde
været udsat for voldtægt. han var hurtigt fremme og så en kvinde ved mo
torcykelbetjenten. kvinden var meget rystet og stod og dirrede. kvinden
havde svært ved at få ordene frem. hun havde en tilknappet jakke og en trøje
på og havde hævede øjne. hun knugede sin taske tæt ind til kroppen. det var
hans indtryk, at hun havde grædt. kvinden havde nogle aflejringer omkring
læberne, der kunne være blod. kvinden blev ikke skønnet beruset. kvinden
fortalte i brudstykker, hvad der var sket. de iførte hende en dna dragt.
kvinden sagde, at hun havde fået et lift fra en mand på østerbro. det var
hurtigt gået op for hende, at der var noget galt. hun havde villet give ham
penge, men det ville han ikke have. han var kørt ud på en grusparke
ringsplads, hvor han havde voldtaget hende. de afventede en hundepatrulje
og kørte derefter en påvisningstur med kvinden, der viste dem frem til en
grus-plads. de afspærrede området for at sikre spor. han kender området,
hvor folk søger tit ud, hvis de vil "forsvinde". det er også kendt som et sted,
hvor prostituerede og deres kunder tager hen. han ved ikke, hvad der blev
fundet derude. de fortsatte til østerbro, hvor kvinden viste stedet, hvor hun
var blevet samlet op af manden.
 udspurgt afforsvareren forklarede vidnet, at han ikke hørte noget om et
 kondom. man afsøger altid gerningssteder for spor. han ved ikke, om der
 kom noget ud af undersøgelsen."
 vidnet e har afgivet følgende forklaring som gengivet i
 retsbogen:
 "vidnet forklarede, at hun havde været på arbejde. efter arbejde tog hun hen
 til sin mor. klokken var næsten 00.30, da hun gik fra arbejdet. hun og mo-
 deren hyggede sig. hun drak ikke alkohol. klokken ca. 02.00 gik hun hjem
 ad. da hun kom hjem, satte hun sig på en bænk uden for døren og røg en ci-
 garet og hørte musik i sine høretelefoner. hun boede på daværende tidspunkt
 på krisecenter i svendborggade på grund af uoverensstemmelser med sin
 kæreste. hun havde på vejen hjem på østerbrogade lagt mærke til en sort bil,
 der var standset ved et lukket solcenter og havde slukket motoren. u
 middelbart efter startede bilen igen og kørte forbi hende. hun følte sig ikke
 utryg. da hun havde sat sig, så hun den sorte bil komme kørende igen. hun
 tænkte, at hun ville gå ind. på grund af musikken i ørerne, kunne hun ikke
 høre noget. der kom pludselig en person bagfra og greb hende om øjnene og
 munden. hun kunne ikke se noget. personen havde handsker på. hun kæm-
 pede for at komme væk. hendes taske røg fra hende. hun kom op at stå, og
 hun prøvede at sparke ham, mens hun skreg. hun rev hans hænder. han sag-
 de, at hun skulle tie stille, for ellers ville han slå hende ihjel. hun blev ved
med at skrige. hans handske røg af. han tyssede på hende, og hun røg ned
på jorden. bilen holdt oppe på fortovet. han prøvede at få hende ned i baga
gerummet, men hun kæmpede imod. han hev hende i armen og satte hende
ind på bagsædet afbilen bag passagersædet. hendes taske lå på jorden. han
samlede hendes ting op. hun hev i håndtaget for at komme ud, men døren
var låst. hun tænkte, om hun kunne komme ud via fordøren, men han var
for tæt på. hun græd og sagde, at han skulle lade være. hun sagde, at hun
ville give ham penge. han sagde, at han ikke ville gøre hende noget. man
den sagde, at hun skulle tie stille og lægge sig ned. hun lagde sig ned og
græd. han var meget hård i tonen og sagde, at hun skulle tie stille. hun kig
gede på et tidspunkt hurtigt op og så, at de var ved svanemøllen station.
hun kunne høre, at han kørte op ad en gmsvej. han slukkede motoren. man
den gik om i bagagemmmet og havde en hel pakke kondomer med, da han
kom ind i bilen. hun tror, at pakken var blålig. han satte sig ved siden af
hende. hun var skræk-slagen. der var helt stille. hun spurgte, om hun ikke
måtte gå. han sagde, at hun skulle give ham et blowjob, og så måtte hun gå.
hun sagde, at hun ikke havde lyst og gerne ville ud. det fik hun ikke svar
på. der var mørkt, og hun vidste ikke, hvad hun skulle gøre. han sagde, at
hun skulle tage tøjet af. da gik det op for hende, at det var en voldtægt. hun
 svarede, at hun ikke havde lyst til at tage tøjet af, og at han skulle lade hende
 være. hun tænkte, at hun bare måtte gøre det. hun tog selv tøjet af, men
 spurgte, om hun måtte beholde blusen på, fordi der var koldt. han sagde, at
 der ikke var koldt. hun tog blusen af. han begyndte at røre og slikke hende i
 kønsdelen. han tog også sit tøj af. han trængte ind i hende. men han kunne
 ikke fortsætte længe, fordi hans penis blev slap. hun tænkte, at han måske
 så ville blive sur på hende. hun prøvede at sætte sig ind i, hvordan han
 tænkte, og tænkte, at han ville blive sur og aggressiv på hende. hun sagde,
 at de kunne gøre det en anden gang, og han kunne få hendes telefonnummer.
 han ville have et blowjob, og hun gav ham det. han kunne alligevel ikke.
 han sagde, at hun måtte tage sit tøj på, og han tog også sit tøj på. han
 spurgte, om han skulle køre hende hjem. hun turde ikke sige, hvor hun boe
 de og oplyste sin mor adresse. hun fik besked på at slukke sin mobil, før
 hun måtte gå. det hele varede mindst en halv time. han kan ikke have fået
 den opfattelse, at det var frivilligt. senere fandt hun ud af, at de havde været
 i mindelunden.
 foreholdt ekstrakt 5, side 541 og 542, næstsidste afsnit, forklarede vidnet, at
 selve kondompakken var rød eller blå, men indpakningen af kondomet var
 sølvfarvet.
 vidnet forklarede, at manden var mørk og af afrikansk afstamning. han hav
  de kort hår med små krøller. han var sidst i tyverne, et hoved højere end
  hende selv, der er 159 cm. han havde sort/bmne øjne, hans hud fremstod u
  ren eller med skønhedspletter, næsen var mnd og lidt flad. han havde lidt
  mave, men var normal bygget, og hans arme var tynde. hun kan ikke huske,
  om han havde skæg. han havde en sort eller mørkeblå dunvest på, en silke-
 agtig træningstrøje uden hætte og mørkeblå cowboybukser på. han havde
korte handsker på med læder på fingrene. hans underbukser var blå og vist
nok med grøn!gule striber.
hun kiggede en fotomappe igennem hos politiet og udpegede en person.
manden på foto nr. 9 så for sød ud. ddttykket og huden på nr. 4 så rigtig ud.
det er rigtigt, at hun var 90 % sikker på, at nr. 4 var gerningsmanden.
foreholdt ekstrakt 5, side 520, beskrivelse af gerningsmanden, forklarede
vidnet, at hun har forklaret således om hans underbukser.
foreholdt ekstrakt 6, side 774, fotos, forklarede vidnet, at det var en dyne
vest som på det nederste billede, at manden bar.
bilen var ældre og var på størrelse med en vw golf eller vw polo. den var
sort, radioen var en ældre en, der kan tages ud, og sæderne havde gråtternet
stof. der lå en grøn kasket i bilen. foreholdt ekstrakt 5, side 521, forklarede
vidnet, at hun godt kan huske halstørklædet. der var lommer med papir i
bag forsæderne.
forevist ekstrakt 6, side 721, 723, 725 og 726, forklarede vidnet, at det godt
kunne være sådan en bil, men hun synes, at den ser lidt stor ud.
foreholdt ekstrakt 5, side 665, erklæring fra center for voldsofre, forklare
de vidnet, at hun havde de pågældende skader efter overfaldet. skaden på
ryggen fik hun nok, da hun faldt ned på jorden. skaden på halsen kan være
kommet, da gerningsmanden holdt hende på halsen. han holdt hårdt om
hendes mund og øjne.
gerningsmanden talte gebrokkent dansk, og man kunne høre, at han ikke var
opvokset i danmark. hun kunne godt forstå ham. han fortalte, at han hed
james. han sagde, at hun havde ramt hans bil, og at hun var fuld. hun sag
de, at hun ikke kunne have ramt hans bil, og at hun var ikke fuld. hun har
ikke været i nærheden afhandskemmmet, og hun kan ikke huske, om hun
har set, at han tog noget fra handskemmrnet.
 udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at der hang en gul wunderbaum i
 forruden. manden sagde ikke noget på tilbageturen. hun var meget chokeret
 og sagde, da hun blev sat af, noget i retning af, at han måtte have det godt.
 hun ved ikke, hvorfor hun sagde sådan. hun sad samme sted hele tiden. han
 udsatte hende ikke for anden vold end selve voldtægten.
 udspurgt af bistandsadvokaten forklarede vidnet, at hun var meget langt ne
 de efter episoden, og hun blev smidt ud af skolen. hun blev også smidt ud af
 krisecenteret og var hjemløs i en periode. kommunen gav hende logi på et
 hotel. hun kunne ikke fortælle om det skete til nogen, og da kommunen ikke
 ville hjælpe hende, kunne hun ikke mere og prøvede at tage sit eget liv. hun
 blev indlagt. vidnet tænkte efter lang tid, at nu ville hun gerne ud at arbejde,
hvilket lykkedes, selv om ingen hjalp hende. hendes moder kunne heller ik
ke hjælpe hende. hun gik op til sin læge og fik henvisning til psykolog."
vidnet … har afgivet følgende forklaring som gengi vet i retsbogen:
"vidnet forklarede, at hun boede i … 3. sal. den 8. februar 2015 lå hun og
datteren og sov i lejligheden. de vågnede, da de hørte et skrig. hun gik ud
fra værelset og ind i stuen, hvor hun kiggede ud af vinduet. det lød som om,
at skriget kom nede fra gaden, og det lød som en kvinde. hun så ned på
gaden. der så hun en mand lukke bagdøren bag det forre ste passagersæde i
en bil. han gik derefter om til førersædet og satte sig ind. der var noget
over skriget, og hun vidste ikke helt, hvad hun skulle gøre. hun ville ringe
til politiet, men hun lod være, fordi hun ikke helt vidste, hvad hun havde
set. bilen var ikke en stationcar. den var blå eller sort og havde fire døre.
hun så den første del af nummerpladen, inden bilen kørte fra stedet. hun
sad med sin mobiltelefon og skrev det ind.
foreholdt ekstrakt 6, side 795, forklarede vidnet, at det er et billede af hen
des mobiltelefon med den første del af nummerpladen. det kan godt passe, at
det var kl. 02.52. der gik ca. l o minutter efter episoden, før hun skrev
nummeret ned.
hun så manden fra oven. han havde en lys trøje på og en dunvest, der var
 mørk, måske sort. han var omkring 30-35 år og mørk i huden, som fra afrika.
 i forhold til bilen var han et hoved højere. hans hår var kort. hun fortalte
 personalet på egmontgården om det passerede, fordi hun havde læst en sed
 del i opgangen.
 udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun lavede spørgsmålstegnet
 efter den noterede del af nummerpladen, fordi hun ikke kunne se sidste del
 af nummerpladen. hun var ikke tvivl om den første del."
 vidnet … har afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
 "vidnet forklarede, at hun er gift med tiltalte, og de har tre bøm. hun besøg
 te ham i fængslet en uges tid efter fængslingen. der var en politimand til ste-
 de, og de fik at vide, at de ikke måtte tale om sagen.
 hun kan ikke huske, hvad de lavede den 4. oktober 2014, den 25. oktober
 2014 og den 17.januar 2015. hun kan godt huske, hvad de lavede den 8.
 februar 2015, der var en søndag. hun og tiltalte har tvillinger og en mindre
 pige, som de kørte hen til en fødselsdagsfest. festen startede kl. 11.00 eller
  11.30. de afleverede børnene og hentede dem igen senere. de tog hjem til
 tiltaltes søster for at hjælpe med at flytte. de kom hjem om aftenen ved 21-
 22.00-tiden. hun kan ikke huske, hvad de lavede dagen før om lørdagen.
det er rigtigt, at tiltalte havde to jobs, og det ene var som hjemmehjælper på
østerbro. hun tror, at han skulle møde på arbejde omkring 07.30. tiltalte
tog tit direkte fra sit nattearbejde som handicaphjælper til dagarbejde. hvis
han var hjemme, tog han hjemmefra ved syvtiden. han tog aldrig afsted at
par timer før, han skulle møde på arbejde om morgenen.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun godt kan huske afhøringen
hos politiet. politiet spurgte hende også, om de andre datoer. der var ingen,
der viste hende en kalender eller prøvede at hjælpe hende med at huske,
hvad de kunne have lavet de pågældende datoer. som handicaphjælper pas
sede tiltalte nogle tvillinger. tiltalte tog i den forbindelse hjemmefra kl.
20.00-20.30 og var hjemme kl. 08.00, hvor han fulgte børnene i institution.
tiltalte kunne være på arbejde i 12 timer. nogle gange varierede det lidt.
hun har boet i danmark i 4 år. tiltalte kom til danmark før hende. før han
rejste til danmark, var hun gravid med tvillingerne. da der var gået to år,
kom tiltalte tilbage, og de blev gift. tiltalte hentede hende til danmark. det
yngste barn er født i danmark. tiltalte har familie i jylland, heriblandt hans
forældre, tre søstre, hvoraf den ene er gift og har to børn, samt tre brødre,
hvoraf den ene er gift. tiltalte har også familie i afrika. hun kan ikke hus
ke, hvor længe tiltalte har haft de to jobs. tiltalte har gået i skole fomd for,
at han fik arbejde, men han gjorde ikke skolen færdig. de lever af tiltaltes
løn og de penge, som hun får fra kommunen. deres børn er seks og to år.
 udspurgt af anklageren forklarede vidnet, at børnene ikke har dansk stats
 borgerskab. hun har ikke kørekort. tiltalte har en ford focus. når de kørte i
 bilen, sad børnene i børnesæder.
 forevist fra ekstrakt 6, side 689, forklarede vidnet, at det var de børnesæder,
 børnene sad på. når hun ikke kørte med, skiftedes børnene til at sidde for
 an.,.
 vidnet retsgenetiker hans jakob larsen har afgivet følgende forklaring
 som gengivet i retsbogen:
 "vidnet forklarede, at han er retsgenetiker og har været det siden l. januar
 1999. han arbejder med undersøgelse af biologiske spor i straffesager. han
 har skrevet artikler om dna beviset. man vil i sager som nærværende un-
 dersøge for tilstedeværelsen af biologiske spor, f.eks. i form af sæd. man vil
 trække dna ud af et biologisk spor. herefter måler man mængden af dna,
 da der af sikkerhedshensyn stilles krav til mængden. hvis der er nok, laver
 man en dna profil, som er en undersøgelse af en række forskellige områder
 i kromosomet. der er tale om områder, der varierer meget fra person til per
 son. områderne skal sidde forskellige steder på kromosomet, for at man kan
 beregne sandsynligheden. de beregner den bevismæssige vægt af sporet, det
 vil sige hvor sandsynligt det er, at sporet kommer fra en bestemt person, og
 hvor sandsynligt det er, at sporet kommer fra en tilfældig person. det er det
te tal - den såkaldte likelihood ratio - der angives i de retsgenetiske erklærin
ger. l:1.000.000 er den hojeste grad de anvender, og denne grænse er valgt,
fordi den kan de stå inde for. ved hojere grader af sandsynlighed er der en
række andre faktorer, der spiller ind på resultatet, og som man i givet fald
ville skulle korrigere for. der måles på 16 områder på kromosomerne og to
områder på kønskromosomerne.
når det i deres erklæringer anføres, at en sandsynlighed "taler imod" betyder
det, at sporet i princippet kan stamme fra enhver. at noget "taler imod" ude
lukker således ikke en bestemt person.
foreholdt ekstrakt 5, side 653 sammenholdt med side 646, retsgenetisk er
klæring af28. maj 2015, forklarede vidnet, at angivelsen af en sandsynlig
hed på 4.150 betyder, at tvivlen om, at b har bidraget med dna i det målte
spor er 4.150 gange mindre end for, at en tilfældig an den person har bidraget.
når det ved undersøgelsen af en anden del af be trækket fra bagsædet udtales,
at det ikke kan beregnes, hvorvidt en dna profil taler for eller imod, at det
undersøgte stammer fra b, skal det forstås således, at der har været forhold,
der har talt for, at hun har bidraget, men også forhold der har talt imod.
 hvis man i sæd ikke kan udtrække dna, kan forklaringen være, at sæden
 har været gammel, eller at der har været for lidt dna. det er ikke
 usædvanligt, at man ikke finder sæd ved voldtægtsramte. der er lavet
 undersøgelser om, hvordan dna afsættes. dna kan afsættes ved berøring,
 men hvis man netop har vasket hænder, afsætter man mindre dna.
 foreholdt ekstrakt 2, side 160, sidste afsnit, retsgenetisk erklæring, forklare
 de vidnet, at forbeholdet skyldes, at de rutinemæssigt foretager tjek mellem
 resultatet af en given undersøgelse med resultater af andre undersøgelser, og
 hvis resultaterne er for ens kan det være, at der er sket forurening af det un-
 dersøgte biologiske materiale. det er ikke sædvanligt. de må tage forbehold
 i en ud af 5-10.000 prøver."
 vidnet … har afgivet følgende forklaring som gengivet i rets bogen:
 "vidnet forklarede, at hun kun kender tiltalte, fordi hun tilfældigt mødte
 ham en dag, da hun var på vej hjem fra byen. hun gav ham sit telefonnum
 mer. tiltalte ringede efterfølgende en dag til hende og spurgte, om han kun
 ne komme forbi. hun sagde ja, og han kom hjem til hende og fik en kop kaf
 fe. de var ikke seksuelt sammen. hun husker ikke, om det var i slutningen af
 september eller starten af oktober. tiltalte har efterfølgende ringet nogle
 gange til hende, hvor hun ikke har taget telefonen. tiltalte har også sendt
 hende sms 'er, som hun ikke har besvaret. hun havde besluttet sig for, at han
 ikke var noget for hende. tiltalte sagde, at han havde et firma sammen med
 en ven, hvor de lavede alt muligt, f.eks. flytninger og renoveringer. tiltalte
fortalte ikke, at han var hjemmehjælper.
foreholdt ekstrakt 3, side 335, sidste afsnit, forklarede vidnet, at hun og til
talte flirtede første gang, de mødte hinanden. hun har ikke haft sex med til
talte. hun mødte ham kun den ene gang, efter at de havde mødt hinanden i
byen. hun blev overrasket, da politiet ringede til hende. politiet spurgte, om
hun kendte en, der hed emmanuel, hvilket hun bekræftede. de sagde, at der
var begået en forbrydelse, men hun fik ikke at vide, hvad der drejede sig om.
tiltalte har aldrig truet hende. tiltalte optrådte som en flink og rar mand."
tiltalte e har under grundlovsforhøret den
 14. februar 2015 afgivet følgende forklaring som gengivet i retsbogen:
 "anholdte forklarede vedrørende forhold l (forhold iv), at han har boet i
danmark i 6yz år. han kommer fra congo. han er gift, og de har to drenge
på 5 år og en pige på 2 år. han bor i … sammen konen og børnene. han
arbejder som hjemmehjælper på østerbro, og ved siden af arbejder han som
handikapmedhjælper for to spastiske drenge. han møder kl. 07 på østerbro
som hjemmehjælper og har fri mellem kl. 14 og 15. han arbejder ikke som
hjemmehjælper om natten. fra søndag til torsdag møder han kl. 22 og har fri
mellem kl. 06 og 07 om morgenen i arbejdet som handikapmedhjælper. lør
dag den 7. februar var børnene til fødselsdag mellem kl. 11 og 13. derefter
 hentede anholdte og familien børnene, og de kørte sanunen til deres familie i
 mørkøv, hvor de besøgte anholdtes søster og hendes mand. de var der til
 omkring kl. 23, hvor de kørte hjem. omkring kl. 24 var de hjemme. børnene
 sov, og de lagde dem i seng. anholdte og hans kone gik i seng, da de kom
 hjem og stod op mellem kl. 8 og 9 næste morgen. han var i lejligheden hele
 natten. det kan hans kone bekræfte. han har ikke været i nærheden af
 svendborggade omkring gerningstidspunktet, og han kender ikke den kvin
 de, der er nævnt i sigtelsen. han sover i samme værelse som sin kone.
 anholdte forklarede vedrørende forhold 2 (forhold iii), at han ikke kan hu
 ske, hvor han var lørdag den 17.januar omkring kl. 4.45 til5.15. foreholdt
 omslag 4, bilag 23, side 2, hvoraf skulle fremgå, at anholdte mødte på arbej
 de lørdag den 17.januar kl. 7 og var på arbejde til kl. 15.30, forklarede an
 holdte, at det kan godt passe. når han kører på arbejde i weekenden, kører
 han hjemmefra cirka en halv time før han skulle møde. hans kone er tidligt
 oppe om morgenen, da deres datter har diabetes og skal have noget at spise
 ofte. det er ikke sket, at han nogle dage var kørt på arbejde flere timer før
 han skulle møde. det sker ofte, at han møder direkte på arbejde som hjem
 mehjælper, efter han har fået fri fra sit arbejde som handikapmedhjælper.
 det fremgår af hans telefon, hvornår han har været på arbejde.
 foreholdt af forsvareren, bilag 23, side 21, forklarede anholdte, at det godt
 kan passe, at han var på arbejde som hjemmehjælper fredag den 16.januar
 2015 mellem kl. 08 og 14.30. hvis han ikke var på nattevagt fredag den 16.
 januar, var han hjemme med familien. det fremgår af hans telefon.
anholdte bekræftede, at han blev anholdt i nat, hvor han var kørende i en
sort ford focus med indregistreringsnummer …. det er hans bil. han har
ikke lånt den ud i de seneste 5 måneder, efter hans søster flyttede til mørkøv.
det er rigtigt, at han gemte nogle kondomer i bagagerummet under et tæppe
ved reservehjulet. han forklarede, at han havde været sammen med to
ludere. første gang var den 12. februar 2015, og anden gang var i går den
 13. februar 2015. han forklarede videre, at hans kone var rejst til holland
 den 12. febmar. hun kommer hjem i morgen. børnene er hos anholdtes sø
 ster i mørkøv. han havde gemt kondomerne, for at konen ikke skulle finde
 dem. han har haft bilen i 2 år. den er 15 år gammel. de kondomer, politiet
 fandt i lejligheden, er nogle han bruger sammen med konen. forevist billede
 af halstørklæde, bilag 18, forklarede anholdte, at halstørklædet tilhører
 ham."
 tiltalte e har under hovedforhandlingen af givet følgende forklaring som
 gengivet i retsbogen:
 "tiltalte forklarede, at han taler og forstår dansk. han arbejdede før sin
 fængsling som hjemmehjælper og handicaphjælper. en typisk dag som
 hjemmehjælper foregår således, at han møder ind på arbejde i randersgade,
 og derfra tager han ud til beboerne. han fik en liste med beboernes navne og
 adresser, som han kørte efter. han kender ikke østerbro så godt. han bor i
 holte med sin hustru og tre børn. han har en sort ford focus. han låner ik
 ke bilen ud. hans ægtefælle har ikke kørekort. kondomerne fundet i bilen
 har han brugt, når han var sammen med prostituerede. han har købt dem,
 men kan ikke huske hvornår.
 foreholdt ekstrakt 5, side 673, l. afsnit, afhøringsrapport afs. februar 2015,
 bekræftede tiltalte, at han har forklaret således til politiet. han købte kondo
 merne af en prostitueret. han kan ikke huske datoen. han var på parkerings
 pladsen på taget af fisketorvet sammen med prostituerede. det foregik uden
 for bilen.
  forevist ekstrakt 4, side 401, fotos af parkeringsplads, forklarede tiltalte, at
  han ikke har været på den parkeringsplads. han kan ikke huske, hvor mange
  prostituerede, han har været sammen med. han har mødt … to gange på
  kort tid. de havde alene et seksuelt forhold. han har sms 'et til hende en
  gang, men han er ikke sikker på hvornår. han ville gerne have kontakt til
  hende igen.
  tiltalte forklarede vedrørende forhold j, at han kørte nogle venner hjem, og
  episoden skete, da han skulle finde vej hjem igen.
  forevist kort forklarede tiltalte, at han ikke kan huske, hvor han kørte eller
  vejenes navne. vennerne, der var et kærestepar, var blevet sat af et stykke
 fra rosenhøj, og han skulle finde motorvejen. der var ingen cykelsti, og han
så ikke pigen. han kan huske, at sidespejlet ramte hende. han blev forvirret
og mistede kontrollen over bilen. han kunne se, at han havde ramt hende og
kørte galt. pigen sprang af cyklen og løb fra stedet, mens hun skreg. han rin
gede selv til politiet og sagde, at han havde ramt en cyklist, og at hun var lø
bet fra stedet. han steg ud af bilen for at se, hvad der var sket og så, at hen
des ting lå på jorden. kort efter kom politiet. han konstaterede i forbindelse
med, at en betjent satte hans sidespejl på plads, at det var sidespejle!, han
måtte have ramt hende med. han ringede selv efter falck. han talte med pi
gen og sagde undskyld, og at ikke var med vilje, at han havde ramt hende.
politiet troede måske, at han var efter hende og forfulgte hende. at han for
talte pigen, at han havde ægtefælle og børn var foranlediget af politiets afhø
ring af ham.
efter han blev anholdt, fi·emstillet og fængslet i denne sag, har politiet flere
gange spurgt, om han ville lade sig afhøre. han sagde nej, fordi politiet hav
de været til stede om natten i forhold l og fået hans forklaring, hvorefter sa
gen var afsluttet, og han kender ikke noget til de andre forhold.
han ved ikke, hvordan handskerne/lufferne, som d, har gen kendt som sine,
er havnet i hans bil. han har ikke kunnet genkende nogen af pigerne. han kan
ikke forklare, hvordan hans dna kan være fundet på vid net es bryster.
når han mødte på arbejde i weekenden mødte han kl. 08.00 efter aftale med
 chefen. han tog hjemmefra 30-45 minutter før.
 forevist kort afs. maj 2014 hvoraf bl.a. fremgår, at tiltaltes telefon den 25.
oktober 2014 ca. kl. 03.30 gik på en telemast placeret på adressen strandve
jen l04, 2900 hellerup, forklarede tiltalte, at han ikke kan huske, hvor han
var henne, da han sendte sms'en til .... han kan ikke huske, hvad han lavede
natten til den 25. oktober 2014."
 oplysningerne i sagen
 forhold l
 der er under sagen forevist fotos fra p-plads ved rosenhøj, 2650 hvidovre,
 hvor tiltaltes bil var kørt fast.
 forhold 2
 af retsmedicinsk personundersøgelse af b af 4. oktober 2014 fremgår bl.a.:
        "konklusion:
 der fandtes ingen punktformede blødninger i øjnenes bindehinder, i
øjenlågshuden, i ansigtshuden i øvrigt, i huden bag ørerne eller i
mundslirnhinden.
undersøgte angav ingen ørnhed ved berøring af halsens for-og/eller si
deflader eller hårbunden.
aftegn på vold påvistes en mindre hudafskrabning ved højre næsefløj,
underhudsblødninger på venstre kind og på forsiden af halsen, mindre
blodudtrædninger og slimhindeurlrifter i læbernes mundslimhinde og
en hudafskrabning på højre håndryg. læsionerne var alle friske, opstå
et ved let stump vold og meget vel på det i sagen oplyste gerningstids
punkt
læsionerne i ansigtet, på halsen og i mundslimhinden kan meget vel
være opstået som oplyst, ved at en gerningsmand har holdt undersøgte
om munden og halsen.
om opståelsesmåden afhudafskrabningen på højre hånd kan intet sik
kert siges.
af yderligere tegn på vold påvistes en underhudsblødning på venstre
bryst. denne var ikke frisk og opstået før det i sagen oplyste gernings
tidspunkt.
ved belysning med ultraviolet lys af ryggen og balderne fandtes ingen
fluorescerende områder.
ved den gynækologiske undersøgelse var der ingen tilsmudsning med
blod omkring kønslæberne eller på lårenes indsider, og der var ingen
læsioner af kønslæberne eller vaginaindgangen. i vagina sås et ca. 2 x
l cm stort område opadtil i vaginalvæggen med mulig blodudtræd
ning/mulig slirnhindeafskrabning. denne læsion var frisk, meget vel
opstået på det i sagen oplyste gerningstidspunkt ved penetration.
ved undersøgelsen af endetarmsåbningen sås tilsmudsning med muligt
blodlignende sekret. der sås ingen læsioner. ved kikkertundersøgelse
af endetarmen, hvor der blev benyttet explorationscreme, sås i endetar
men en anelse afføring samt hvidligt sekretlignende materiale.
ved påføring af såkaldt toloudin blåt sås øget farveoptag på kønslæ
 berne eller ved endetarmsåbningen.
 ved mikroskopisk undersøgelse af sekret fra vagina, vaginalindgangen
 og hvidligt sekret fi·a endetarmsåbningen fandtes ingen sædlegemer el
 ler sædlegemehoveder.
           "
det fremgår af politirapport af25. marts 2015 vedrørende gps oplysninger
fra gps fundet i tiltaltes bil bl.a.:
       "
       derimod indeholdt gps·en oplysninger dateret omkring gerningstids
       punktet i herværende forhold. gerningstidspunktet i herværende for
       hold er angivet som 4. oktober 2014 ca. kl. 00.30-01.30. anmeldelses
       tidspunktet var den 4. oktober 2014 kl. 01.35.
       ad udlæsningen af gps·en fremgik der, at gps·en den 3. oktober
       2014 kl. 23.37.10 utc tid befandt sig omkring krydset ellebjergvej/
       folehaven/gammel køge landevej, 2450 københavn sv. gps'en
       søgte ikke aktivt en rute, men var blot tændt. den tændte gps søgte
       satellitforbindelse og gps koordinater af sig selv. nævnte gps posi
       tionen var et udtryk for, hvor den første gang fik satellitforbindelse og
       dermed gps koordinater.
       det vil altså sige, at tidspunktet 3. oktober 2014 kl. 23.37.10 utc ef
       ter dansk tidsregning (utc+2) er 4. oktober 2014 kl. 01.37.10.)
          "
af retsgenetisk erklæring af28. maj 2015 vedrørende materiale fra tiltaltes
bil fremgår bl.a.:
        "
        2g) kt nr. 39: et betræk
        ifølge fremsender sikret fra kt 9: bagsædet, midtstykket.
        dna-profilen for område 2 taler for, at en del af det undersøgte dna
        stammer fra b.
        dna-profilen for område 2 taler imod, at noget af det undersøgte dna
        stammer fra andre af de på forsiden nævnte personer.
        dna-profilen for sporet fra område 2 blev beregnet til at være 4.150
        gange mere sandsynlig, hvis en en del af det undersøgte dna stammer
        fra b, end hvis ikke en del af det undersøgte dna stammer fra b.
        beregningen er baseret på hyp pigheder af dna-faktorer i den danske
        befolkning og forudsætter, at in gen af de påviste dna-faktorer stammer
        fra nære slægtninge til b.
           "
 forhold 3
 det fi·emgår af politirapport af27. februar 2015 vedrørende afsendelse af
sms fra tiltaltes telefon bl.a.:
      "
      kl. 0330 sendte … en sms-besked til telefonnummer
      …. telefonnummer … gik ved denne besked på en mast, der var
      placeret strandvejen l 04, hellerup. celle pegende 270 grader.
         "
forhold 4
af retsmedicinsk personundersøgelse af 17.januar 2015 af lene rabbech
fremgår bl.a.:
       "
       undersøgelsen viste:
       der fandtes ingen punktformede blødninger i øjnenes bindehinder, i
       øjenlågshuden, i ansigtshuden i øvrigt, i huden bag ørerne eller i
       mundslimhinden.
       med undersøgte i afklædt tilstand påvistes aftegn på vold:
       l. på bagsiden af højre skulder en rødlig, ikke skorpedækket hudaf
       skrabning, der målte 0,4 x 0,1 cm.
       2. på lænden i midtlinien to mindre stribeformede områder med hud
       rødme. områderne var parallelle og målte henholdsvis 0,5 x 0,1 cm og
       lx 0,1 cm.
       3. på indsiden af højre lår en brunlig underhudsblødning, der målte l
       cm i diameter.
       4. på forsiden af højre knæ en svagt blålig underhudsblødning, der
       målte 2,5 cm i diameter.
       5. på forsiden af højre skinneben en brunlig underhudsblødning, der
       målte 2 x l cm.
        6. på indsiden af venstre lår en brug underhudsblødning, der målte 0,5
        cm i diameter.
          "
 der er under sagen forevist fotos af handske fimdet i tiltaltes bil, hvor der på
 mærkat i handsken ses skrevet "lene".
det fremgår af retsgenetisk undersøgelse af20. marts 2015 vedrørende bl.a.
effekter fundet i tiltaltes bil bl.a.:
      "
       j) kt nr. 33: et par vanter
      ifølge fremsender sikret fra: kt 9: lommen bag højre forsæde. dna-
      profilen for område l for det påviste biologiske spor på oven
      nævnte effekt, jf. erklæring af 19.03.2015, taler for at det en del af det
      undersøgte dna stammer fra d.
      dna-profilen for område l taler imod, at noget af det undersøgte dna
       stammer fra nogen af de øvrige på forsiden anførte personer.
       dna-profilen for område l blev beregnet til at være mere end
       1.000.000 gange mere sandsynlig, hvis en del af det undersøgte dna
       stammer fra d, end hvis ikke en del af det undersøgte dna stammer fi·a
       d. beregningen er baseret på hyppigheder af dna-faktorer i den danske
       befolkning og forudsætter, at ingen af de på viste dna-faktorer stammer
       fra nære slægtningen til d.
         "
forhold 5
af retsmedicinsk personundersøgelse af 8. februar 2015 af e fremgår bl.a.:
       "
       konklusion:
       der fandtes ingen punktformede blødninger i øjnenes bindehinder, i
       øjenlågshuden, i ansigtshuden i øvrigt, i huden bag ørene eller i mund
       slimhinden.
       aftegn på vold påvistes hudrødme på næsen, underhudsblødning med
       en enkelt punktfmmet blødning på højre side af halsen, en underhuds
       blødning på højre side af ryggen og en mulig underhudsblødning/mu
       lig hudrødme med let hævelse opadtil på indsiden af højre lår.
        læsionerne i ansigtet var friske, opstået ved let stump vold, meget vel
        som i sagen oplyst ved fastholdelse i ansigtet.
        læsionen på halsen var ligeledes frisk, opstået ved jet stump vold, me-
        get vel som oplyst ved halsgreb. der er ikke fundet holdepunkter for,
       at grebet har været kraftigt og undersøgte har således ikke været i ma
       nifest livsfare. det skal dog anføres, at enhver form for vold mod hal
       sens for-eller sidefløje kan indebære livsfare ved chok udløst fra stru
       behovedet og/eller halskarrene.
       læsionen på ryggen var ligeledes frisk, opstået ved let stnmp vold og
       meget vel som oplyst ved fald.
          "
det fremgår af retsgenetisk erklæring af 12. marts 2015 vedrørende prøver
fra retslægelig undersøgelse af e bl.a.:
       "
       a) fem negleskrab fi·a negle. højre hånd
       dna-profilen for negleskrabene, jf. erklæring af 11.03.2015, taler for,
       at en del af det undersøgte dna stammer fra t. dna-profilen taler
       ligeledes for, at en del af det undersøgte dna stammer fra e selv. dna-
       profilen for taler imod, at noget af det undersøgte dna stammer fra
       nogen af de øvrige på forsiden anførte personer.
       dna-profilen for materialet blev beregnet til at være mere end
        1.000.000 gange mere sandsynlig, hvis en del af det undersøgte dna
        stammer fra t, end hvis ikke en del af det undersøgte dna stammer fra
        t. be regningen er baseret på hyppigheder af dna-faktorer i den
        danske be folkning og forudsætter, at ingen af de påviste dna-faktorer
        stammer fra slægtninge til t.
        k) materiale aftørret fra højre bryst
        dna-profilen for materialet, jf. erklæring af 11.03.2015, er i overens
        stemmelse med, at materialet indeholdt dna fra to personer.
        dna-profilen taler for, at den ene del af det undersøgte dna stammer
        fra t frem for en tilfældig anden per son, og at den anden del af det
        undersøgte dna stammer fra e selv frem for en tilfældig anden
        person. dna-profilen taler imod, at noget at det undersøgte dna
        stammer fra nogen af de øvrige på forsiden anførte personer.
        dna-profilen for materialet blev beregnet til at være mere end
         1.000.000 gange mere sandsynligt, hvis den ene del af det undersøgte
        dna stammer fra t, end hvis denne del af det undersøgte dna stammer
        fra en tilfældig anden person i den danske befolkning. beregningen er
        foretaget under de forudsætninger, at det undersøgte dna stammer fra
        netop to personer, og at den anden del af det undersøgte dna stammer
        fra e selv. be regningen gælder ikke ved sammenligning med nære
        slægtninge til t.
           "
af retsgenetisk erklæring af20. marts 2015 vedrørende effekter og materiale
fra tiltaltes bil fremgår bl.a.:
        "
        i) kt nr. 17: flere poser
        ifølge fremsender sikret fra: kt 9: handskerum, forrest i rummet
        dna-profilen for det påviste biologiske spor på ovennævnte effekt, jf.
        erklæring af 19.03.2015 taler for, at en del af det undersøgte dna stam
        mer fra e.
        dna-profilen taler imod, at noget af det undersøgte dna stammer fi·a
        nogle af de øvrige på forsiden anførte personer.
         dna-profilen for materialet blev beregnet til at være mere end
         1.000.000 gange mere sandsynlig, hvis en del af det undersøgte dna
         stammer fra e, end hvis ikke en del af det under søgte dna stammer fra
         e. beregningen er baseret på hyppigheder af dna-faktorer i den danske
         befolkning og forudsætter, at ingen af de påviste dna-faktorer stammer
         fra nære slægtninge til e.
         2b) kt nr. 53: et stykke stof
         dna-profilen for det påviste biologiske spor på ovennævnte effekt, jf.
         erklæring af 19.03.2015, taler for at en del af det undersøgte dna stam
         mer fra e.
         det kan ikke beregnes, hvorvidt dna-profilen taler for eller imod, at en
         del af det undersøgte dna stammer fra t og/eller fra b på grund af
         særlige forhold
         ved dna-profilerne.
         dna-profilen taler imod, at noget af det undersøgte dna stammer fi·a
         d, fra … eller fra c.
        dna-profilen for materialet blev beregnet til at være mere end
        1.000.000 gange mere sandsynlig, hvis en del af det undersøgte dna
        stammer fra e, end hvis ikke en del af det under søgte dna stammer fra
        e. beregningen er baseret på hyppigheder af dna-faktorer i den danske
        befolkning og forudsætter, at ingen af de påviste dna-faktorer stammer
        fra nære slægtninge til e.
            "
det fremgår af politirapport vedrørende tiltaltes arbejde hos hjemmeplejen,
bl.a.:
        "... ved gennemgang af vagtplanen sammenholdt med gerningstids
        punktet kan det konstateres, at sigtede arbejdede som anført nedenfor
        på gerningstidspunkterne:
        d. 4/10-14:
        fri. dagen forinden er sigtede anført med tjeneste 721 -arbejde til kl.
         14.00.
         d. 25/10-15:
         72 k- arbejde til kl. 14.30. da der er tale om weekendvagt starter vag
         ten kl. 07.00, ca. 2 timer efter gerningstidspunktet.
         d. 1771-15:
         700- arbejde til kl. 15.00. da der er tale om weekendvagt starter vag
         ten kl. 07.00, ca. 2 timer efter gerningstidspunktet.
         d. 8/2-15:
         fri. dagen forinden havde sigtede ligeledes fri..."
der er under sagen forevist fotos af tiltaltes bil ud- og indvendig.
personlige oplysninger
af retspsykiatrisk erklæring afl8. august 2015 vedrørende tiltalte fremgår
 bl.a.:
          "
          psykologisk undersøgelse
 der er 19. maj 2015 ved cand.psych. palle bent andersen psykologisk
undersøgelse wais-iv og rorschach (exner).
den sannnenfattende konklusion heraflyder: "observation og testre
sultat karakteriserer observanden som begavet lidt under middel,
ganske vist kun med en total iq på 79 (74-85 ved 95% konfidensinter
val), men præstationen er ujævn og vidner om intellektuelle ressour
cer. med den fremmedsproglige baggrund er det ikke uventet, at de la
veste præstationer indfinder sig ved verbal forståelse, men der ses også
mærkbare tegn på manglende social relevansvurdering. der forekom
mer ingen eksempler på formelle tankeforstyrrelser eller særprægede
sproglige formuleringer udover de udtryksformer, der er forståelig og
forenelig med den etnisk betingede sproglige begrænsning.
ud fra den formelle opgørelse af personlighedsprøven synes observan
den utilbøjelig til at involvere sig følelsesmæssigt i andre mennesker.
han viser intet større behov for tilknytning, og derfor er der ingen mo
tiveret tilskyndelse til forståelse og indlevelse. han kan for så vidt fim
gere udmærket socialt, når det drejer sig om praktiske færdigheder, el
ler når det vedrører instrumentelle kontaktforhold, men han formår ik
ke at reflektere over sig selv og er ikke orienteret mod selvindsigt. han
forekommer i følelsesmæssigt henseende overkontrolleret med en ind
re opdæmmet vrede, som presser sig på, men som ikke f'ar et passende,
moduleret afløb og i stedet pludselig kan bryde igennem i primitiv
form. reaktionsmønstret er derfor uberegneligt, både for omgivelserne
og for ham selv. hans syn på sig selv, på andre mennesker og på tilvæ
relsen som helhed er snæver og lidet modtagelig for nuancer eller
ændringer, men ikke forvansket eller forstyrret i en udstrækning, der
peger mod en defekt realitetstestning. der er ingen tegn på psykose
suspekt tænkemåde.
 det samlede testbillede peger umiddelbmt mod en personlighedsfor
 styrrelse af blandet type, men observandens fremmedkulturelile bag
 grund er en komplicerende faktor. undersøgelsesresultatet synes dog
 at dokumentere fravær af selvindsigt, et uberegneligt, uforudsige ligt
 reaktionsmønster og manglende interesse i at forstå andre mennesker.
 klinisk vurdering
 observanden fremtræder med alderssvarende udseende. han er velso
 igneret og vurderes normalt begavet. observanden vurderedes ikke på
 virket af alkohol eller euforiserende stoffer under undersøgelsen, ej
 heller præget af abstinenssymptomer. han fremtrådte ikke angst eller
 påvirket af undersøgelsen, var rolig og afdæmpet, affektstabil og ikke
 impulsiv. han medvirkede venligt og imødekommende og svarede ge
 nerelt på stillede spørgsmål, men producerede intet selv og kunne
 fremstå noget garderet og afglidende. den formelle kontakt var upåfal-
 dende, den emotionelle kontakt lidt på observandens præmisser. han
blev vurderet begavet indenfor normalområdet. hans dansk var for
dårligt til, at man med sikkerhed kunne bedømme tilstedeværelse af
formelle tankeforstyrrelser, men der var ingen åbenlyse sådanne.
stemningslejet var neutralt, og det psykemotoriske tempo er naturligt.
observanden beskrev ikke vrangforestillinger og benægtede hallucina
tioner, og der sporedes intet psykotisk under observationen, ligesom
observanden ikke umiddelbart sporedes til fare hverken for sig selv el
ler andre.
diskussion
det drejer sig om en 25-årig mand, der er født og opvokset i henhold
svis congo og zambia, hvor han beskriver opvæksten som noget om
skiftelig. i 2008 kom han med familien til danmark som fn-flygtning.
observanden beskriver sin skolegang og sin psykiske tilstand som u
påfaldende. han efterlod i zambia sin gravide barndomskæreste nu
hustru, som han blev familiesammenført med i danmark. i danmark
 er observanden social-og sundhedshjælper og har været i arbejde som
 dette. han bor med hustru og tre børn.
 observanden ses ikke tidligere straffet. han er nu sigtet for tre tilfælde
 af voldtægt og frihedsberøvelse, et forsøg på voldtægt og fi·ihedsberø
 velse samt et tilfælde af forsøg på voldtægt, hvorfor der er spurgt om
 forvaring. observanden har nægtet sig skyldig i alle sigtelser.
 ved herværende klinisk og psykologisk undersøgelse findes ikke tegn
 på sindssygdom. observanden vurderes klinisk normalt begavet og
 findes ligeledes dette ved psykologisk undersøgelse (samlet iq 79 (74
 til 85 ved 95% konfidensinterval), men med markant højere forarbejd
 ningshastighed på 93 (84-104) og bedre intellektuelle ressourcer på 85
 (80-92) end totalværdien angiver). det var klinisk vanskeligt at få et
 indtryk af observandens personlighed, og en vurdering af personlig
 hedsprofil med neo pi-r var ikke muligt pga. sprogproblemer. ved
 den psykologiske undersøgelse fandtes testmæssigt belæg for, at ob
 servanden synes utilbøjelig til at involvere sig følelsesmæssigt, ikke
 viste større behov for tilknytning og uden tilskyndelse til forståelse og
 indlevelse samt manglede evne til at reflektere over sig selv og sin
 virkning på andre samt følelsesmæssigt overkontrolleret med indre op
 dæmmet vrede, hvorfor reaktionsmønstret kan være uberegneligt.
  observanden er forsøgt vurderet med formelle redskaber til risikovur
  dering med pcl-r (instrument til vurdering af dyssociale træk) samt
  hcr-20 (instrument til vurdering af fremtidig voldsrisiko) samt svr-
  20 (instrument til vurdering af risiko for fremtidig seksuel kriminali
  tet). overordnet er bedømmelsen svær, idet det er vanskeligt at opnå
  en detaljeret beskrivelse, idet observanden intet producerede selv, an-
 gav sig "normal" og kunne fremstå noget garderet og afglidende. ved
plc-r scorer observanden ubetydeligt lavt og klart under grænsen for
egentlig dyssocialforstyrrelse, da han hverken er umiddelbart impulsiv
eller med klassiske dyssociale træk. ved vurdering af farlighed med
hcr-20 scorer observanden ligeledes lavt. på de historiske data scorer
han kun (2 af20 mulige) på baggrund af alder på tidspunktet for påsig
tede samt mulig personlighedsforstyrrelse, ligesom han på kliniske da
ta, scorer lavt (l af l o mulige, på mulig mangel på indsigt). observan
den scorer på risikohåndteringsdata, ligeledes lavt, hvorfor man over
ordnet med dette instmment og pcl-r vurderer, at risikoen for vold
sadfærd er lav. observanden er aktuelt sigtet for alvorlige seksualfor
brydelser, hvor der der er foretaget vurdering med svr-20. på items
for psykosocial tilpasning, som er overlappende med flere items i
hcr-20, findes igen intet påfaldende. i forhold til aktuelt påsigtede
kriminalitet er der i svr-20 lagt vægt på antallet af sigtelser, at det
drejer sig om flere ofre samt tilfælde af gentagne voldtægter af samme
offer over en periode, og at voldtægterne er sket under tmsler af en ka
rakter, hvmunder mindst et af ofrene har oplevet sig truet på livet. dis
se faktorer er prognostisk set dårlige. man må således, uagtet risikoen
for egentlig voldsadfærd vurderes lav, og der ikke vurderes at være
overbevisende tegn på en dyssocial personlighedsforstyrrelse, antage,
at observanden, hvis han findes skyldig i de påsigtede handlinger, ud
gør en væsentlig risiko for andres (kvinders) liv, legeme, helbred eller
frihed og tilråde forvaring.
 konklusion
 observanden er herefter ikke sindssyg og kan ikke antages at have væ
 ret dette på tidspunkterne for påsigtede handlinger. han var ikke påvir
 ket af alkohol eller misbrugsstoffer på tidspunkterne for påsigtede, og
 skulle det alligevel have været tilfældet, er der ikke holdepunkter for
 at antage tilstedeværelse af en abnorm rustilstand. observanden lider
 ikke af epilepsi eller kendt neuropsykiatrisk lidelse.
 observanden indrejste til danmark sammen med sine forældre og sø
 skende i 2008 og fik asyl. han har 12 års skolegang i hjemlandet og fi
 re år fra vuc her i landet og har uddannet sig til social- og sundheds
 assistent. han har arbejdet som sådan og samtidig haft vikararbejde
 som handicaphjælper. hans hustru og tvillingedrenge er familiesam
 menførte, siden har parret ruet en datter. hovedparten af hans tid går
 med arbejde og samvær med familien.
 ved herværende undersøgelse er observanden klinisk og psykologisk
 vurderet uden tegn på sindssygdom og nmmalt begavet. det har kli
 nisk været vanskeligt at vurdere observandens personlighed, mens der
 ved den psykologiske undersøgelse fandtes noget egenartede person
 lighedstræk relateret til tilknytning og evne til indlevelse samt muligt
      uberegneligt reaktionsmønster. der henvises i øvrigt til punktet dis
     kussion, hvor observandens tilstand og vurderinger angående fremti
     dig risiko for andre er beskrevet nøjere.
     observanden findes herefter omfattet af straffelovens § 69, men man
     kan ikke, såfremt han findes skyldig, pege på nogen foranstaltning, jf.
     straffelovens § 68, 2. pkt., som mere formålstjenlig end straf.
     der må antages at bestå en væsentlig fare for andres liv, legeme, hel
     bred eller frihed, hvorfor anvendelse af forvaring i stedet for fængsel
     findes påkrævet for at forebygge denne fare..."
sagen har været forelagt retslægerådet, der i erklæring af24. september
2015 har udtalt:
     "med sagens tilbagesendeise skal retslægerådet på baggrund affrem
     sendte akter med erklæring af 18.08.15 fra overlæge anne vollmer
     larsen, justitsministeriet, retspsykiatrisk klinik, om t udtale, at han
     ikke er sindssyg og ikke kan anta ges at have været sindssyg på tiden for
     det påsigtede. han er normalt begavet.
     t er født og opvokset i afrika, hvorfra han i 2008, sanunen med sin
     familie, indrejste i danmark. på trods af forholdene i hjemlandet har
     hans opvækstforhold overvejende været stabile. efter ankomsten til
     danmark lærte t hurtigt dansk, og efter afslutningen af folkeskolen har
     han gennemført uddannelse som social- og sundhedsassistent. han har
     op nået arbejde indenfor sit fag og fremtræder velintegreret, med stabilt
     arbejde, ægtefælle og 3 børn. t har in tet misbrug og har ikke modtaget
     psykiatrisk eller psykologisk behand ling.
      ved mentalundersøgelsen findes t u den tegn på sindssygdom.
      personlighedsmæssigt fremtræder han hver ken klinisk eller
      testpsykologisk at være afvigende i sværere grad. samlet vurderes det
      dog at være vanskeligt at få et udtømmende ind nyk af personligheden
      ved klinisk undersøgelse, hvorimod han test psykologisk fremtræder
      med problemer ved indlevelse- og tilknytning til andre. såkaldte
      risikovurderingsinstrumenter peger ikke entydigt på stor risiko for ny
      sædelighedskriminalitet
      retslægerådet vurderer, at t mest sandsynligt er omfattet af
      straffelovens § 69. såfremt han findes skyl dig i det påsigtede kan der
      ikke peges på foranstaltninger efter sanune lovs § 68, 2. pkt., som
      mere formålstjenlige end eventuel forskyldt straf, til imødegåelse af
      risikoen for ny kriminalitet.
       der må antages at være en væsentlig risiko for ny personfarlig krimi
      nalitet, hvorfor t vurderes at udgøre fare for andres liv, legeme,
      helbred eller frihed, og at forvaring efter straffelovens § 70 må antages
      at være påkrævet for at forebygge denne fare.
         "
det fremgår af konventionsafhøring af9.juli 2015 af tiltalte bl.a.:
      "
      l) tilknytning til hjemlandet & danmark:
      afhørte oplyste om sin sociale tilknytning til hjemlandet/udsendelses
      landet, at ...
      afhørte oplyste om sin kulturelle tilknytning til hjemlandet/udsendels
      eslandet, at ...
      afhørte oplyste om sin familiemæssig tilknytning til hjemlandet/ud
      sendelseslandet, at ...
      afhørte oplyste, at han er født i congo og var statsborger i congo.
      han har dog stort set ingen hukommelse om livet i congo. han var
      sammen med sin forældre og sine 6 søskende flygtet til zambia, da
      han var mellem 4 og 8 år.
      afhørte har 3 brødre og 3 søstre. afhørte er den midterste af7 søsken
      de. 3 er ældre end ham, 3 er yngre.
      afhørte er vokset op i zambia og gik i skole i zambia. han varfødt i
       congo, menfølte større tilknytning til zambia, da det var her han var
       vokset op og havde sin omgangskreds.
      i zambia boede afhørte ogfamilien i hovedstaden, lusaka.
      afhørte mødte sin kone i zambia. hun er zarnbianer og hele hendes
      familie borfortsat i zambia.
      afhørte har ingen venner i congo og har ikke kontakt til slægtninge i
       congo. han har i dag ingenforbindelse til congo ud over sit statsbor
       gerskab han har i dag heller ingen andenforbindelse til zambia end
       til sin kones familie.
       afhørte oplyste om sin sociale tilknytning til danmark, at ...
       afhørte oplyste om sin kulturelle tilknytning til danmark, at ...
       afhørte oplyste om sin familiemæssig tilknytning til danmark, at ...
       afhørte kom sammen med sineforældre og søskende til danmark i
 2008. de havde søgt om asyl fra zambia og det var dansk flygtnin
gehjælp og fn, der sørgede for, at de kunne komme til danmark. de
rejste tillandet med fly. afhørte forklarede, at de ikke var truet i zam
bia, men at de, så vidt han vidste, havde levet som flygtninge i zambia
og ingen papirer havde på deres ophold.
da familien kom til danmark blev de bosat iaiestrup ivesthimmer
lands kommune. de boede ude på landet. afhørtes forældre og de
ældste af børnene startede isprogskole. de mindste lærte hurtigt
sproget og gik i almindelig skole. afhørte huskede det som om, at de
boede iaiestrup i 2-3 år, men da de fik problemer med racistisk chika
ne iden lille by,flyttede kommunen dem til ars. afhørtes forældre, af
hørte og nogle af afhørtes søskende flyttede til ars. afhørte boede kun
en kort periode i ars sammen medforældrene. han flyttede efterføl
gende til københavn, da han havde søgt omfamiliesammenføring.
da afhørte kom til danmark, var hans kone gravid i 5. måned. hun
ventede tvillinger. afhørte søgte omfamiliesammenføring med sin ko
ne og børn. !første omgangfik afhørtes kone aftlag og børnene fik til
ladelse. afhørte var derfor i zambia og hente børnene, da de var 2 år
gamle. ca. 6 måneder senere fik afhørtes kone tilladelse og kom til
danmark ifebruar 2012. de boede sammen ikøbenhavn. de har ef
terfølgende fået en datter, som erfødt idanmark.
afhørte blev gift med sin kone i zambia i 2011 iforbindelse med, at
afhørte besøgte hende og børnene i zambia.
afhørte har ikke rigtig en vennekreds idanmark. han har ingen rigti
ge dan-ske venner. han har nogle enkelte afrikanske venner/bekendt
skaber, som han af og til ses med og som hjælper hinanden med div.
ting. …, som afhørte var sammen med, da han blev an holdt, er en ven,
der bor i norge. afhørte har kendt ham imange år. peter har en søster,
der bor ikøbenhavn.
afhørte er ikke medlem af en klub, forening eller lign. han har ikke
 haft tid, da han har arbejdet meget. han har kun haft tid til at passe
 sit arbejde ogfamilie. han erivar eneforsørger, da hans kone ikke rig
 tig havde arbejdet. afhørtes kone taler ikke dansk. hun taler engelsk
 og sit modersmål. hun havde dog lige inden afhørtes anholdelse haft
 arbejde ien sushiforretning, hvor hun arbejdede 3 timer om dagen.
 det gjorde hun ikke længere, fordi afhørte sad ifængsel og hun måtte
 tage sig affamilien.
 afhørte havde selv arbejdet de sidste 2 år. han havde ica. 2 år arbej
 detfor ... han havde også arbejdet for københavns kommune, som ...
 han varførst eleviforbin delse med sin tid på sprogskole, menfik
 tilbudt en stilling som afløser
      efter elevtiden og lige inden hans anholdelse havde han skrevet under
     på enfastansættelse. han havde tidligere også haft praktikophold i
     ikea, føtex og rema 1000.
     afhørte oplyste, at han siden han rejste til danmark med sine børnfra
     zambia, ikke har været ude at rejse. hverken han eller konen har væ
     ret izambia eller congo siden. de har talt om, at rejse til zambia, da
     afhørtes kones familie stadig bor der. de har dog ikke rejst dertil.
     afhørte oplyste vedrørende sin egenfamilies statsborgerskaber:
     afhørte selv var statsborger icongo
     afhørtes kone var statsborger izambia
      tvillingerne, der var født izambia havde zambiansk statsborgerskab
      datteren, der var født idanmark havde statsborgerskab icongo efter
      afhørte.
      børnene havde heller ikke været izambia siden de kom til danmark
      som 2-årige.
      afhørte forklarede, at hvis han blev udvist til congo, ville han ikke ha ve
      noget sted at bo og ingenfamilie. han ville føle det som et nyt land, han
      ikke kendte. han kendte ikke til det aktuelle trusselsbillede icon go.
      afhørte følte, at han kendte zambia bedre end congo.
        "
af udtalelse af25. september 2015 fra udlændingestyrelsen fremgår bl.a.:
      "
      opholdsgrundlag og længde
      t indrejste i danmark den 12. novem ber 2008. den pågældende blev
      den 14. oktober 2008 meddelt ophold stilladelse i danmark efter
      udlændingelovens § 8, stk. 1 , jf. § 7, stk. l indtil den 12. november
      2015.
      længden af ts lovlige ophold i relati on til
      udvisningsbestemmelserne regnes fra den 14. oktober 2008, hvor
      pågældende blev meddelt opholdstilladelse i danmark efter ud
      lændingelovens§ 8, stk. l,jf.§ 7, stk. l,jf. herved udlændingelovens
        § 27, stk. 2.
         "
tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at hans forældre og seks sø
skende alle bor i danmark. han har ikke kendt familie i afrika. han var 17-
18 år, da han kom til danmark. han startede på sprogskole, var i praktik i
butikskæder og fik arbejde som handicaphjælper. han har altid kunnet klare
sig selv. han har alene faet kontanthjælp i en kort periode ..
tiltalte har under sagen været frihedsberøvet fra den 14. februar 2015.
rettens begrundelse og afgørelse
der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:
"kendelse
forhold l:
5 nævninger og 3 dommere udtaler:
efter vidnet as forklaring lægges det til grund, at tiltalte t i sin bil kørte
efter a, der var på cy kel, over en strækning på ca. 5 km fra toftegårds
plads i valby til rosenhøj i hvidovre, hvor han kørte ind i hende, så hun
ramte kantstenen. efter på
kørslen sprang hun af cyklen og løb fra stedet, mens hun råbte om hjælp. ef
ter vidneme … og musa turans forklaringer læg ges det desuden til grund, at
tiltaltes bil efter påkørslen af a var kørt fast, således at den ikke kunne køre
videre. set i lyset af de nedenfor be skrevne forhold 2, 4 og 5, finder disse
voterende det ubetænkeligt at lægge
til grund, at tiltalte kørte efter og påkørte a med henblik på at frihedsberøve
 hende og tiltvinge sig samleje med hende ved vold eller trussel om vold. på
 den baggrund finder disse voterende tiltalte skyldig i forhold l.
 en nævning udtaler:
 efter bevisførelsen findes det ikke godtgjort, at tiltalte havde til hensigt at
 frihedsberøve eller voldtage vidnet a. denne voterende stemmer derfor
 for at frifinde tiltalte.
 efter stemmeafgivningen findes tiltalte herefter skyldig i forhold l.
 forhold 2:
 samtlige nævninger og dommere udtaler:
 det lægges efter vidnet bs forklaring, der understøt tes af vidnet …
forklaring og retsmedicinsk undersøgelse foretaget den 4. oktober 2014 af b,
til grund, at b mellem kl. 00.00 og 01.00 den 4. oktober 2014 blev overfaldet
bagfra af en mand, der fik hende ind på bagsædet af sin bil. efter at have kørt
et stykke parkerede manden bilen og tiltvang sig trods bs protester og
modstand samleje med hende. efter følgende tvang manden hende ind i bilens
bagagerum. hun lå i bagagerummet i 20-30 minutter, mens de kørte. manden
satte hende igen ind på bagsædet af bilen, og tiltvang sig både vaginalt og
analt samleje med hende.
på grundlag af bs signalement af gerningsmanden og den bil, som
gerningsmanden kørte i, og oplysninger fra gps'en i tiltaltes bil sammenboldt
med retsgenetisk erklæring af 28. maj 2015, finder retten det ubetænkeligt at
lægge til grund, at det var tiltalte, som var gerningsmand til det ovenfor
beskrevne. tiltalte findes derfor skyldig i forhold 2.
 forhold 3:
 samtlige nævninger og dommere udtaler:
 efter vidnet cs forkiming lægger retten til grund, at hun den 25. oktober
 2014 på et tidspunkt efter kl. 04.15 blev overfaldet af en mand, som tvang
 hende ind på bagsædet af sin bil. da manden startede bil en, så hun sit snit til
 at åbne bagdøren og løbe væk.
 på grundlag af cs signalement af gerningsmanden og bil en sammenboldt
 med, at en sms fra tiltalte i henbold til teleoplysninger gik på en mast, der
 er placeret på strandvejen l 04, 2900 hellerup kl. 03.30 den
 25. oktober 2014, og at der i forhold 4 og 5 vedrørende lignende overfald er
 fundet dna spor, der med stor sandsynlighed stammer fra tiltalte, finder ret
 ten det ubetænkeligt at lægge til grund, at det var tiltalte, som var gernings
 mand til det ovenfor beskrevne.
 set i lyset af forhold 2 og de nedenfor beskrevne forhold 4 og 5, finder ret
 ten det ligeledes ubetænkeligt at lægge til grund, at tiltalte tvang c ind på
 bagsædet afbilen med henblik på at frihedsberøve hende og tiltvinge sig
 samleje med hende ved vold eller trussel om vold. på den baggrund findes
 tiltalte skyldig i forhold 3.
 forhold 4:
  samtlige nævninger og dommere udtaler:
 efter vidnet ds forklaring, der understøttes af vidnet politibe tjent tonny
 jarner møbius' forklaring og retsmedicinsk undersøgelse foreta get af d den
 17.januar 2015, lægger retten til grund, at hun på
 et tidspunkt efter kl. 04.15 den 17.januar 2015 tog imod et tilbud fra en
mand om at køre hende hjem, efter at nøglen til hendes cykel var knækket i
cykellåsen. under kørslen fik hun fornemmelsen af, at der var noget helt galt
og bad om at blive sat af. manden, der havde låst bilens døre, kørte imidler
tid videre ud til et øde område. her kravlede han om på bagsædet til hende
og tvang hende til oralsex, og derefter tiltvang han sig samleje med hende.
på grundlag af ds signalement af gerningsmanden og bilen, sammenholdt
med retsgenetisk erklæring af20. marts 2015 og fundet af ds handsker i
tiltaltes bil ved anholdelsen af ham, finder retten det ubetænkeligt at lægge til
grund, at det var tiltalte, som var gerningsmand til det ovenfor beskrevne.
tiltalte findes derfor skyldig i forhold 4.
forhold 5:
samtlige nævninger og dommere udtaler:
efter vidnet es forklaring, der understøttes af vidnet …s forklaring og
retsmedicinsk undersøgelse foretaget af e den 8. februar 2015, lægger retten
til grund, at hun den
 8. februar 2015 efter kl. 02.00 blev overfaldet af en mand, dertrods kraftig
modstand tvang hende ind på bagsædet af sin bil efter at have prøvet at få
hende ind i bagagerummet. hun hev i håndtaget for at komme ud, men dø
ren var låst. manden kø1ie ud til et område med en grusvej, hvor han stands
ede bilen. han tvang hende til at tage tøjet af og rørte og slikkede hende i
kønsdelen. efterfølgende tiltvang han sig samleje med hende, og han tvang
hende også til oralsex. det hele varede mindst en halv time.
 på grundlag af es signalement af gerningsmanden og bi len, vidnet …s
 forklaring om de fire første bogstaver og tal på nummerpladen af
 gerningsmandens bil sammenholdt med retsgenetis ke erklæringer af 12. og
 20. marts 2015, finder retten det ubetænkeligt at lægge til grund, at det var
 tiltalte, som var gerningsmand til det ovenfor be skrevne. tiltalte findes
 derfor skyldig i forhold 5.
 thi bestemmes:
 tiltalte t findes skyldig i den rejste tiltale." sanktionsspørgsmålet
 tiltalte er ved rettens kendelse om skyldsspørgsmålet fundet skyldig i over trædelse
 afstraffelovens § 216, stk. l, nr. !,jf. til dels§ 21 og§ 225 samt straffelovens §
 261, stk. l, jf. til dels § 21.
 der er afgivet il stemmer for at idømme tiltalte forvaring.
 det er afgivet l stemme for at fastsætte straffen til fængsel i 8 år.
flertallet udtaler følgende:
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om forvaring i medfør af straffe
lovens§ 70, stk. 2. det fi·emgår afforarbejderne til bestemmelsen (folke
tingstidende 1996-97, tillæg a, side 90 ff.) bl.a., at bestemmelsen indebæ
rer en mindre udvidelse af adgangen til at idømme forvaring for grove sek
sualforbrydelser i forhold til den hidtidige bestemmelse. i bemærkningerne i
lovforslaget til § 70, stk. 2, er anført bl.a.:
        "i dag er det ofte først ved tiltaltes tredje dom for seksualforbrydelser,
        at anvendelse af forvaring kommer på tale. fremover bør forvaring
        kunne komme på tale også ved anden dom, hvor grovheden af den se
        neste seksualforbrydelse eller antallet afforhold under denne straffe
        sag sammenholdt med oplysninger om tiltaltes aktuelle farlighed taler
        for en tidsubestemt foranstaltning, hvor der bliver mulighed for ved
        behandling at modvirke risikoen for gentagelse.
        det skal heller ikke være udelukket at idømme forvaring allerede før
         ste gang, en person tiltales for grove seksualforbrydelser, hvis der efter
         oplysningerne om tiltaltes person er betydelig risiko for gentagelse,
         som bør forhindres.
            "
 retslægerådet har i erklæring af 5. september 2015 udtalt bl.a., at der må an
 tages at være en væsentlig risiko for ny personfarlig kriminalitet, hvorfor til
 talte vurderes at udgøre en væsentlig fare for andres liv, legeme, helbred el
 ler fi·ihed, og at forvaring efter straffelovens § 70 må antages at være påkræ
 vet for at forebygge denne fare.
 disse voterende har ved fastsættelsen af straffen lagt vægt herpå og på rets
 psykiatrisk erklæring af 18. august 2015, indtrykket af tiltaltes person, for
 holdenes grove karakter, antallet afforhold, og at forholdene er begået over
 en periode på ca. 7 måneder mod tilfældige kvinder.
 mindretallet udtaler:
 efter de lægelige oplysninger findes betingelserne for at idømme tiltalte for
 varing ikke opf'yldt. denne voterende stemmer herefter for at straffe tiltalte
 med fængsel i 8 år.
 der træffes afgørelse efter stemmeflertallet, således at tiltalte idømmes for
 varing.
  udvisning
 der er afgivet 12 stemmer for at udvise tiltalte med indrejseforbud for be
standig.
tiltalte er i tre forhold fundet skyldig i fuldbyrdet voldtægt og frihedsberø
velse samt i to forhold forsøg herpå, og tiltalte er idømt forvaring. betingel
serne for udvisning af tiltalte i medfør af udlændingelovens § 22, nr. l, 2 og
6, er således opfyldt, hvorfor tiltalte skal udvises, medmindre dette vil være i
strid med danmarks internationale forpligtelser, jf. herved udlændingelo vens
§ 26, stk. 2.
tiltalte er født i den demokratiske republik congo og indrejste i darrmark
fra zambia den 12. november 2008 som 18-årig efter den 14. oktober 2008
at have fået asyl i medfør af udlændingelovens§ 8, stk. l, jf. § 7, stk. l. til
talte har efter det oplyste ingen kontakt til familie eller bekendte i den de
mokratiske republik congo, hvorfra han flygtede til zambia med sin fami
lie, da han var mellem 4 og 8 år. tiltaltes ægtefælle og parrets to børn blev i
2011 familiesammenført fra zambia med tiltalte. parret har under opholdet i
darrmark fået et tredje barn. tiltaltes ægtefælle og de to ældste børn er stats
borgere i zambia, og det tredje barn er statsborger i congo. tiltalte har sine
forældre og anden familie i darrmark, hvor han har arbejdet som social- og
sundhedsassistent samt hjemmehjælper. tiltalte taler udmærket dansk. til
taltes ægtefælle modtager kontanthjælp og taler lidt dansk.
efter en samlet vurdering af tiltaltes tilknytning til darrmark og hans hjem
land, herunder varigheden af hans ophold i darrmark, hans alder på indrejse
tidspunktet og hans familiemæssige tilknytning hertil, sammenholdt med
omfanget og grovheden af den begåede kriminalitet og den idømte straf fin
der retten, at en udvisning af tiltalte ikke vil være i strid med darrmarks in
ternationale forpligtelser, hvorfor påstanden om udvisning tages til følge
som nedenfor bestemt.
erstatning
 de juridiske dommere finder efter de foreliggende oplysninger ikke tilstræk
 keligt grundlag for at tage de rejste krav på erstatning for andet tab, tabt ar
 bejdsfortjeneste, godtgørelse for svie og smerte og psykologbistand under
 påkendelse, jf. retsplejelovens § 992, stk. l. efter karakteren af forhold 2,
 herunder omstændighederne i forbindelse med frihedsberøvelsen, findes
 godtgørelsen for tort til vidnet b passende at kunne fastsættes til 80.000 kr.
 de øvrige nedlagte krav fra a, c, d og e på godtgørelse for tort findes
 passende og tages derfor til følge som nedenfor bestemt.
 thi kendes for ret:
 tiltalte t idømmes forvaring.
 tiltalte udvises af danmark. tiltalte pålægges indrejseforbud for
bestandig. fristen for indrejseforbuddet regnes fra den l. i den
førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
tiltalte skal betale sagens omkostninger, herunder 139.150 kr.+
moms i sa lær til den beskikkede forsvarer, advokat bjørn caning.
tiltalte skal endvidere inden 14 dage til a, c/o advokat helle hald,
frederiksberggade 11, 1459 københavn k, betale 25.000 kr. med til
læg af procesrente fra den 5. november 2015.
tiltalte skal endvidere inden 14 dage til b, c/o advokat malou
ehmer, thoravej 11,2400 københavn nv, betale 80.000 kr. med
tillæg af procesrente fra den 5. november 2015.
tiltalte skal endvidere inden 14 dage til c, c/o advokat helle hald,
frederiksberggade 11, 1459 københavn k, betale 30.000 kr. med
tillæg af procesrente fra den 7. november 2015.
tiltalte skal endvidere inden 14 dage til d, c/o advokat helle hald,
frederiksberggade 11, 1459 københavn k, betale 70.000 kr. med til
læg af procesrente fra den 7. november 2015.
tiltalte skal endvidere inden 14 dage til e, c/o advokat helle hald,
frederiksberggade 11, 1459 københavn k, betale 70.000 kr. med
tillæg af procesrente fra den 7. november 2015.