text:
- peh
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 6. februar 2014
h-54-12
                                   carl f. myklestad as
                                   (advokat michael h. svendsen)
                                   mod
                                   peter bodum a/s
                                   (advokat anne skjold qvortrup)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen er anlagt den 14. august 2012 og handler om, hvorvidt carl f. myklestad as, der har
været handelsagent i norge for peter bodum a/s, har krav på provision i anledning af peter
bodum a/s’ opsigelse af parternes agenturaftale, og om peter bodum a/s’ krav om dækning
af markedsføringsudgifter kan imødekommes.
                                                 -2-
carl f. myklestad as har nedlagt påstand om principalt, at peter bodum a/s skal tilpligtes
at betale modværdien i danske kroner af nok 4.242.250 med tillæg af procesrente fra den 14.
august 2012 til carl f. myklestad as, subsidiært betaling af et lavere beløb efter rettens skøn.
peter bodum a/s har nedlagt påstand om frifindelse mod betaling af uafregnet provision for
2010 og 2011 på nok 274.876.
peter bodum a/s har endvidere nedlagt selvstændig påstand om, at carl f. myklestad as
skal tilpligtes at betale nok 3.955.967,03 med tillæg af procesrente fra den 1. marts 2012.
oplysninger i sagen
sagens parter.
carl f. myklestad as (herefter myklestad) er en norsk handelsvirksomhed, som på det nor-
ske marked repræsenterer en række europæiske producenter af køkkenudstyr og gaveartik-
ler, som i perioden 15. maj 2009 til 31. august 2011 har været handelsagent i norge for peter
bodum a/s.
peter bodum a/s (herefter bodum) er en dansk designvirksomhed, som producerer og sæl-
ger en række køkken- og serveringsprodukter og i dag har handel på verdensplan.
agenturaftalen
parterne indgik den 21. april 2009 en agenturaftale om formidling af salg af bodums pro-
duktsortiment i norge med ikrafttræden den 15. maj 2009. af aftalen fremgår blandt andet:
       ”…
       1.8 agenten driver virksomhed fa egne lokale og afholder alle udgifter forbundet med dennes
           virksomhed … herudover afholder agenten omkostninger til den markedsføring, agenten
           foretager, jf. pkt. 8.
       …
                                                     -3-
     5.3 provisionen beregnes på baggrund af de beløb, som de kunder, hvis aftale er kommet i stand
         ved agentens formidling bliver faktureret for… agenturgivers udgifter til markedsførings-
         bidrag, jf. pkt. 8.4, som overstiger de 5 % vil ligeledes blive fratrukket i slutafregningen for
         december.
     5.4 provisionen udgør 10 % procent af det af agenturgiver til kunden fakturerede beløb fra 0 kr.
         til 13.000.000,- hvis dette mål opnås bliver det efterfølgende års provision 12 % og dette ind-
         til 18.000.000,- opnår hvorefter provisionen bliver 13 % som er max % som kan opnås.
     …
     6.1 i aftaleperioden, jf pkt. 9 må agenten ikke uden agenturgivers skriftlige samtykke mar-
         kedsføre eller formidle salg af produkter, som direkte konkurrerer med de af denne aftale til
         enhver tid omhandlede produkter.
     …
     6.4 agenten stopper samarbejdet med la cafetiere og har solgt alt ud fra agentens lager senest
         pr. 1.7.2009.
     …
     8.1 agenten markedsfører – efter forudgående tilladelse fra agenturgiver - produkterne i terri-
         toriet. denne markedsføring sker for agentens egen regning medmindre andet skriftligt af-
         tales fra gang til gang.
     …
     8.4 agenturgiver afsætter max 5 % af agentens årsomsætning til anvendelse som markedsfø-
         ring … overstiger markedsføringsomkostningerne de fastsatte 5 % betaler agenten differen-
         cen, med mindre andet skriftligt er aftalt, markedsføring består af bidrag til kunders mar-
         kedsføring, omkostninger til messer, kataloger, posters og annoncer i dagblade, ugeblade,
         månedsblade, fagtidsskrifter, tv reklame etc.
     …
     9.1 denne aftale løber uden tidsbegrænsning, indtil den skriftligt opsiges af en af parterne til
         udgangen af en kalendermåned. parterne er enige om, at opsigelsesvarslet i de første 3 ka-
         lenderår regnet fra aftalens indgåelse er 3 måneder.
     …
     9.2 begge parter har ret til at ophæve aftalen uden varsel, hvis den anden part i væsentlig grad
         har underlagt at opfylde sine forpligtelser efter aftalen eller lovgivningen.
     …
     9.5 ved nærværende aftales ophør, har agenten alene krav på en godtgørelse, i det omfang det
         følger af ufravigelige lovbestemmelser.
     …”
bodum sendte den 6. maj 2011 et underskrevet tillæg til agenturaftalen til myklestad, som
myklestad imidlertid ikke ønskede at acceptere og derfor ikke underskrev. af tillægget
fremgår blandt andet:
     ”…
     1.1 i den periode hvor carl f. myklestad er agent for bodum vil der ikke blive taget nye agen-
         tur ind hos agenten, uden bodum skriftlige godkendelse.
     1.2 når de agenturer som carl f. myklestad, allerede havde da den oprindelige aftale blev un-
         derskrevet, lancere nyheder, vil disse blive fremvist for bodum… ingen nye nye produkter
         vil blive solgt på markedet før en skriftlig godkendelse fra bodum.
     …”
                                                    -4-
opsigelsen og den efterfølgende korrespondance
den 10. maj 2011 opsagde bodum samarbejdet med myklestad med 3 måneders varsel til
udgangen af august 2011. det fremgår af opsigelsen:
       ”…
       som tidligere nævnt er jeg af den opfattelse, at de produkter, som forhandles under mærkerne
       scanpan såvel om erik bagger i væsentligt højere omfang end hidtil, er i direkte konkurrence
       med peter bodum a/s’ produkter. dette er ikke acceptabelt henset til konkurrenceklausulen i
       agentaftalen af 21. april 2009 og den almindelige loyalitetspligt, i som agenter er underlagt.
       desværre har jeg måtte konstatere, at det ikke har været muligt at opnå enighed om vilkårene
       for jeres ophør med agenturet på disse mærker, og jeg ser mig på derfor på vegne af peter bo-
       dum a/s nødsaget til at opsige samarbejdet.
       …”
myklestad fremsatte den 18. maj 2011 krav om vederlag i anledning af bodums opsigelse af
agenturet, svarende til 1 års provision. bodums advokat oplyste ved brev af den 1. juni 2011,
at man ville afvente opgørelsesperiodens udløb. ved brev af den 14. februar 2012 rejste bo-
dums advokat krav på 3.681.090,33 nok mod myklestad.
der er enighed mellem parterne om, at bodum allerede inden, myklestad overtog agenturet,
havde samhandel med til bords-kæden , ejet af peter m. kolderup, og kæden traktøren.
parternes korrespondance
rikke rasmussen (bodum) skrev den 5. marts 2010 en e-mail til erik bjørstad (myklestad),
hvoraf det blandt andet fremgår, at det på et fælles møde var aftalt, at erik bjørstad skulle
indhente yderligere priser på tv annoncering, forinden der kunne tages endelig beslutning
om markedsføring i 2010. erik bjørstad svarede den 10. marts 2010, at han var enig i rikke
rasmussens referatpunkter.
erik bjørstad skrev den 14. april 2010 til rikke rasmussen, at han ville sælge el-sortimentet
ind til ca. 180 butikker, og at tv kampagnen kunne ganges op med 250 pakker.
                                                      -5-
rikke rasmussen skrev den 20. maj 2010 til erik bjørstad. af hendes mail fremgår, at bodum
kun ville på tv, hvis hele tv kampagnen kunne sælges ind til jernia eller til bords-kæden.
af erik bjørstads mail af 9. juni 2010 til rikke tøgersen, fremgår, at han ikke mente, at hver-
ken jernia-kæden eller til bords-kæden ville tage tv kampagnen, og at der derfor skulle ses
bort fra tv reklamer i 2010.
der er fremlagt e-mail korrespondance mellem rikke tøgersen og roger grønset i perioden
25. juni til 2. juli 2010 vedrørende tilbud på tv reklamer. denne korrespondance var vedhæf-
tet en e-mail af 6. juli 2010 som rikke tøgersen skrev til erik bjørstad. af mailen fremgår det:
       ”hej erik
       til din information har jeg sagt ja tak til dette…så nu skal du/i bare sælge rigeligt ind til kun-
       derne.
       …”
der er desuden fremlagt e-mail korrespondance mellem christina schiermer fra bodum og
ina rønning fra tv2 fra 12. april 2011. christina schiermer videresendte samme dag mailkor-
respondancen til erik bjørstad til orientering.
omsætning og omkostninger
af en oversigt over bodums omsætning fordelt på kunder i perioden 2002 – 2011 fremgår
blandt andet, at bodum ikke før 2011 havde haft omsætning med kitchen-kæden. omsæt-
ning vedrørende christiania glasmagasin er ikke medtaget i oversigten.
der er fremlagt en udskrift fra bodums kundebogholderi, der viser omsætning fordelt på
kundenumre for perioden 2007-2010. det fremgår, at den totale kundeomsætning i 2007 var
10.224.611 nok, i 2008 8.510.469 nok, i 2010 19.819.932 nok og i 2011 30.714.905 nok.
en oversigt over omsætningen for perioden, hvor myklestad var handelsagent, viser, at
myklestad i perioden maj til december 2009 opnåede en omsætning på 16.989.190 nok og
herved optjente 1.698.919 nok i provision, svarende til 10 %. for 2010 var omsætningen
30.625.388,46 nok og provisionen var 3.981.300,50 nok, svarende til 13 %. for januar til au-
                                                -6-
gust 2011 var omsætningen 24.129.273,08 nok hvilket udløste en provision på 3.136.805,50
nok svarende til 13 %. det totale salg var 71.743.851,54 nok og den totale provision var
8.817.025 nok.
der er enighed om de talmæssige opgørelser i sagen.
parternes betalingspåstande
det fremgår af stævningen af 10. august 2012, at myklestads betalingspåstand fremkommer
således:
                                            provision
            2009 (7 ½ måneder)               1.698.919 nok
            2010                             3.981.300 nok
            2011 (8 måneder)                 3.136.805 nok
            uafregnet provision                274.876 nok
            i alt (27 ½ måneder)             9.091.900 nok
            gennemsnit (12 måneder)          3.967.374 nok
vedrørende bodums selvstændige påstand fremgår det af en opgørelse over markedsfø-
ringsomkostninger, at bodum i 2009 afholdt omkostninger til markedsføring med 602.421,25
nok svarende til 3,04 % af omsætningen.
i 2010 afholdt bodum 3.359.672,94 nok til markedsføring svarende til 10,87 % af omsætnin-
gen. det er bodums opfattelse, at myklestad skal betale 1.814.961,59 nok af disse omkost-
ninger, svarende til den del der overstiger 5 % af omsætningen.
i 2011 afholdt bodum 3.462.154,01 nok til markedsføring svarende til 13,10 % af omsætnin-
gen. det er bodums opfattelse, at myklestad skal betale 2.141.005,44 nok.
der er enighed om den talmæssige opgørelse af markedsføringsudgifterne.
                                                -7-
varekataloger
af bodums varekatalog fra 2011, der udgør ca. 200 sider, fremgår af indholdsfortegnelsen, at
sortimentet er opdelt i en række hovedgrupper. ”coffee” omfatter udstyr til kaffebrygning,
der blandt andet omfatter stempelkander og termokander, præsenteres på 49 sider. ”tea”
omfatter udstyr til tebrygning og præsenteres på 27 sider. ”table top”, der blandt andet om-
fatter krus, glas, brødkurve, osteskærere, skåle, servietholdere og bestik, præsenteres på 43
sider. ”kitchen”, der blandt andet omfatter køkkenudstyr, knive, pander, fade og kværne,
præsenteres på 21 sider. ”e-bodum”, der omfatter el-artikler til køkkenet præsenteres på 13
sider. ”bbq” omfatter grill og grill tilbehør og præsenteres på 15 sider. ”hold” omfatter bøt-
ter og glas til opbevaring og præsenteres på 13 sider.
på 2 sider under ”coffee” præsenteres følgende termokande i en række farver:
                                               -8-
på 2 sider under ”kitchen” præsenteres følgende knivblok i en række farver:
af scanpans varekatalog, der udgør ca. 60 sider, fremgår det af indholdsfortegnelsen, at der
produceres gryder og pander samt tilbehør i 8 forskellige serier, der præsenteres på 36 sider,
samt knive i 2 serier der præsenteres 12 sider. på 1 side under den ene knivserie præsenteres
blandt andet følgende knivblok i forskellige farver:
                                                 -9-
af erik baggers varekatalog, der udgør ca. 50 sider, fremgår det, at der produceres en række
serier af glas, kander, stentøj, kurve, skåle og vaser. hovedparten af produkterne er af glas
eller porcelæn. i et afsnit om termokander præsenteres på 1 side følgende termokande i for-
skellige farver:
forklaringer
der er afgivet forklaring af erik bjørstad, rikke tøgersen, jørgen bodum, bente pedersen og
peter buch.
erik bjørstad har forklaret, at myklestad er en handelsvirksomhed, der har eksisteret siden
1936. de sidste 20 år har virksomheden solgt mærkevarer indenfor køkkentøj mv. de har et
landsdækkende salgsapparat, der dækker fra det sydlige til det nordlige norge. på grund af
de store geografiske afstande er det ganske dyrt at operere i norge. deres omsætning er for-
delt ligeligt mellem distributør- og agentvirksomhed. deres kunder er forhandlere i norge,
det vil blandt andre sige butikker i kæderne til bords, traktøren, kitchen og jernia, men de
sælger også til selvstændige butikker udenfor kædesamarbejde. kæderne er specielle, fordi
                                                 - 10 -
der handles på vegne af mange butikker. kæderne forhandler sig derfor generelt til bedre
handelsbetingelser. der er en tendens til, at flere og flere butikker tilknyttes en kæde.
kontakten til bodum blev etableret på en stor messe i frankfurt i 2009. dengang havde bo-
dum kun aftale med kæderne traktøren og til bords og måske nogle enkeltstående butikker.
da myklestad i maj 2009 overtog agenturet, solgte bodum til 57 kunder på det norske mar-
ked. de fik kundelisten fra bodum. til bords-kæden var én kunde, fordi de havde deres eget
grossistlager. til bords-kæden havde vel omkring 100 butikker. bodum havde ingen salgs-
organisation i norge. han ved ikke, om bodum solgte til kæderne efter en slags postordre. i
2007 havde bodum 117 kunder, i 2008 var der 115 kunder, og i 2009 var der pr. 30. april 2009
57 kunder, der havde handlet.
da myklestad overtog agenturet havde de 4 sælgere ansat. i dag har de kun 3. sælgerne kør-
te rundt i hele norge og besøgte kunderne. hver kunde havde besøg mellem hver 3. eller 9.
uge, alt efter kundens størrelse og placering. de lykkedes myklestad at etablere kundefor-
hold med alle de norske kæder, herunder smart club, jernia og christiania glasmagasin.
coop er ikke en kæde, men er forhandler af dagligvarer. han er enig i indholdet af oversig-
ten over bodums kunder i norge. da kunderne blev leveret tilbage til bodum, var der 576
kunder. i 2009 nåede de op på 414 kunder, og i 2010 på 576 kunder. han har ingen statistik
for 2011, men de mistede ingen kunder. alle kunderne var blivende kunder. kæderne vok-
sede sig endda større, og dermed kom der flere butikker som kunder på den måde. det er
vel ca. 90 % af butikkerne der er tilknyttet til en kæde og kun 10 % er enkeltstående.
myklestad forhandler som nævnt køkkenudstyr, stentøj mv., og havde aftaler med en række
mærker. i 2009 mistede de forhandlingen af eva solo. før finanskrisen havde de haft en om-
sætning på 60 mio. kr. på eva solo. der var behov for at erstatte den tabte omsætning med
tilsvarende produkter, og de tog derfor kontakt til scanpan og zone, hvis produktsortiment
svarer til eva solo’s. de fik også kontakt til erik bagger gennem bodum. en forhandling af
disse mærker ville give mulighed for at erstatte den tabte omsætning. der var en diskussion
med bodum om forhandlingen af zone-produkter, der førte til, at samarbejdet med zone
ophørte. zone var et billigere mærke end bodum.
                                                - 11 -
de havde også en overvejelse om samarbejde med la cafetiere, men de valgte samarbejdet
med bodum, der havde et større potentiale. la cafetiere har stempelkander ligesom bodum.
scanpan er hovedsageligt producent af pander og gryder, men har også nogle knive i deres
sortiment. scanpan har også fået en knivblok i sortimentet.
myklestad forhandler også victorinox, som primært producerer knive, men som også har en
knivblok i sortimentet.
bodum havde hovedsageligt produkter indenfor kaffe og te, men har siden også fået pro-
dukter indenfor el-artikler, grill og andet. bodum har i dag et stort spektrum af varer. det er
generelt nødvendigt med fornyelse. hvis man ikke innoverer og fornyer sig, vil markedet
stabilisere sig. det er nødvendigt at skabe vækst. dette er også årsagen til, at myklestad ikke
ville skrive under på tillægget til agenturaftalen af 6. maj 2009.
inden de modtog kontraktstillægget fra bodum, havde han haft en dialog i telefonen med
rikke tøgersen. jørgen bodum mente tilsyneladende, at der var en for stærk konkurrence i
forhold til knivblokken fra scanpan og termokanden fra erik bagger. myklestad var bange
for, at jørgen bodum, via tillægget til agenturaftalen, ville kunne styre hele myklestads virk-
somhed, og at udviklingen af sortimentet ville gå i stå. derfor ville de ikke skrive under.
termokanden fra erik bagger var allerede i sortimentet, da myklestad stoppede samarbejdet
med zone. termokanden fra erik bagger har en noget anden pris end bodums termokande
og derfor ikke i direkte konkurrence. termokanden fra erik bagger var udtryk for en natur-
lig udvidelse af produktsortimentet. han tænkte slet ikke over at kontakte bodum om dette.
knivblokken fra bodum betød meget lidt i den samlede omsætning. scanpans knivblok kom
ikke på markedet, før bodum havde opsagt agenturaftalen. scanpan havde i øvrigt altid haft
en knivblok. den nye knivblok var blot en videreudvikling af den gamle. havde scanpan in-
troduceret en stempelkande, ville han aldrig have taget den ind i sortimentet, da stempel-
                                                - 12 -
kanden er et kerneprodukt for bodum. tilsvarende ville han nok ikke have taget en gryde
ind fra bodum, hvis bodum havde introduceret gryder og pander.
det var trist, at bodum opsagde agenturaftalen, for det betød et stort tab af omsætning. om-
sætningen var bygget op igennem kort tid via de muligheder, som samarbejdet med bodum
gav. omsætningen blev ikke opbygget gennem illoyalt salg eller oversalg. det er rigtigt, at et
oversalg kan gøre det svært at få pengene fra køber.
når der var kampagner fra bodum, blev de solgt. kampagner var en del af bodums strategi
for at komme ind på det norske marked. myklestad er aldrig blevet kritiseret for at sælge for
meget. han regner med, at bodum gerne ville have solgt endnu mere. bodum har aldrig kla-
get over illoyalitet eller oversalg i deres samarbejdsperiode.
det er vistnok rigtigt, at christiania glasmagasin blev truet med konkursbegæring, men det
var først senere i forløbet. da der blev afgivet ordre, var der ingen klager fra bodum.
myklestad har haft egen markedsføring, men har ikke haft tv reklamer. hvis myklestad skul-
le bruge penge på tv reklamer, ville der ikke være noget provenu tilbage. han sagde også nej
til tv reklamer i en mail til bodum. han mener ikke, at bodum havde ret til at købe en stor og
dyr tv-kampagne for myklestads regning. der var tv-reklamer for bodum i 2010. de var ret-
tet mod forbrugerne og ikke mod butikkerne eller de købere, som myklestad handler med.
der var vist også tv-reklamer i sommeren og op mod jul i 2011.
så vidt han ved, har bodum ikke fået en ny handelsagent i norge, men har derimod startet
sit eget lokalkontor med en landechef og 3 sælgere.
efter opsigelsen af agenturaftalen tilbød bodum at ansætte ham som landechef i norge, og
han underskrev også en ansættelsesaftale med bodum. men 2 dage efter valgte han i stedet
at overtage 30 % af aktierne myklestad og sagde derfor alligevel nej til bodums tilbud.
                                               - 13 -
rikke tøgersen (tidl. rasmussen) har forklaret, at hun har været ansat i bodum i forskellige
stillinger siden 1989. hun har siden 1999 været direktør for bodum i skandinavien og vare-
tager blandt andet kontakten til handelsagenterne i skandinavien. hun havde også ansvaret
for norge mens myklestad var agent. bodums sortiment består at mange forskellige dele.
varegrupperne fremgår af bodums katalog. det er rigtigt, at kaffe og te er meget stort, men
det er kun en del af sortimentet.
hun mødte første gang myklestad på en messe i frankfurt i 2009. bodum var dengang i for-
handlinger med en anden virksomhed om agenturet i norge. efter at havde drøftet spørgs-
målet med jørgen bodum og efter grundige forhandlinger om vilkårene med myklestad,
blev der indgået agenturaftale med myklestad.
det er ikke rigtigt, at bodum kun havde 57 kunder i 2009. bodum havde forskelligt samar-
bejde med kæderne, og myklestad har ikke skaffet særlig mange nye kunder til bodum. det
er dog rigtigt, at kitchen-kæden er ny kunde, og at denne kunde er myklestads fortjeneste.
bodums kundeliste er opbygget sådan, at kundenummeret starter med landekoden. 47 sva-
rer derfor til norge. herefter får kunderne fortløbende numre. christiania glasmagasin er en
af de gamle kunder. alle vil gerne handle med dem, men de har økonomiske problemer, og
bodum handler derfor kun med dem mod forudbetaling. christiania glasmagasin er stadig
kunde i dag. i 2008 og 2009 kunne christiania glasmagasin ikke stille bankgaranti, og derfor
er der ikke handlet med dem i disse år, men der har alligevel været et kundeforhold, selv om
oversigten ikke viser en omsætning. det samme er for eksempel også gældende for jernia-
kæden. jernia-kæden har været kunde hos bodum før, men har i nogle år ikke forhandlet
bodum produkter. jernia-kæden er nu igen kunde.
erik bjørstad er en super sælger og samarbejdet med ham var godt. erik bjørstad fortalte om
meget store omsætningstal med eva solo. det var meget fascinerende.
                                                - 14 -
erik bjørstad og hans sælgere blev inviteret til schweiz, hvor bodums produkter blev gen-
nemgået. det var vigtigt, at myklestads sælgere kendte bodums brand og produkter, når de
skulle sælges.
det gik godt med at nå omsætningsmålene. myklestad gjorde det godt. erik bjørstad fik også
en fantastisk ordre fra christiania glasmagasin. bodum måtte flyve mange af varerne ind for
at kunne levere ordren. det gik til gengæld ikke godt med betalingen, og det endte med at
bodum måtte true med konkurs. det var den anbefaling bodum fik fra inkassofirmaet. det
var først langt inde i 2010, at bodum fik alle pengene fra ordren. det var også denne ene or-
dre i 2009, der gjorde, at myklestad fik en højere provision for 2010. ordren var vistnok på 8
mio. kr.
på frankfurt messen i 2010 kom der klager fra til bords-kæden, som bodum havde samar-
bejdet med i mange år. de fortalte, at erik bjørstad havde forlangt, at til bords-kæden også
skulle købe erik bagger, hvis de ønskede at købe produkter fra bodum. til bords-kæden øn-
skede ikke at tage erik bagger ind. de ville derfor ikke købe bodum, hvis der blev stillet så-
danne betingelser. de klagede også over, at christiania glasmagasin holdt brandudsalg af
bodum produkter, hvilket pressede priserne i norge. straks efter messen tog hun derfor selv
til oslo og kunne der konstatere, at det var rigtigt at bodum produkterne blev solgt meget
billigt i christiania glasmagasin. set i bakspejlet skulle bodum nok ikke have kæmpet for at
få alle varer hjem til den store ordre.
bodum vidste ikke, at myklestad også var agent for zone, men det fandt hun ud af på frank-
furt messen. hun holdt herefter et møde med erik bjørstad, hvor hun på bodums vegne
gjorde indsigelse. der kunne ikke være tvivl om, hvordan bodum så på konkurrerende pro-
dukter. det var bodum opfattelse, at zone var for konkurrerende.
det norske marked var generelt i vækst i 2009 og 2010. bodum havde introduceret nye farver
i samme periode. det gik godt i norge og i resten af skandinavien.
                                                - 15 -
bodum har altid haft el-artikler i sortimentet i form af kaffekværne og el-kedler. senest er va-
reudbuddet udvidet med et helt sortiment indenfor juicepressere, toastmaskiner med mere.
disse produkter fås også i de nye farver. bodum grill er blevet rigtig stor i danmark, men
har ikke fået helt så godt fat i de øvrige lande.
dækningsbidraget eller margin for norge gik lidt op efter myklestad blev handelsagent, men
faldt herefter en del. det skyldes, at dækningsbidraget beregnes som et gennemsnit af de
solgte varer. dækningsbidraget er højere ved normalpriser end på kampagnevarer. dette er
også en del af årsagen til, at bodum kræver, at butikkerne har et bredt sortiment. reserveglas
og andre basisvarer er for eksempel aldrig på kampagne.
aftaler om markedsføring med kæderne var en del af handelsagentens arbejde. hun var der-
for ikke med til sådanne forhandlinger. initiativet til tv-reklamerne kom fra jørgen bodum.
reklamerne var blevet testet i danmark med et fantastisk resultat. erik bjørstad havde fortalt
om den store omsætning af eva solo, og det var nok derfor jørgen bodum kom med ideen.
erik bjørstad var med til møderne tv-kanalerne. det blev besluttet at skifte til den norske ka-
nal tv2. hun kender noget til forhandlinger om tv-reklamer og herunder om begrebet tap,
der er et mål for eksponering.
peter buch i backoffice var involveret i at sælge tv til kunderne. kunderne kunne komme
med i en tv-pakke med deres logo. det krævede naturligvis, at kæden købte en vis mængde,
for at de kunne få vist deres logo. typisk ville der blive vist et tema, fx et brunch tema med
flere produkter. en tv-kampagne giver en dækningsgrad som en kampagne, og derfor skal
kæden købe andre varer end kampagnevarerne. det lykkedes ikke at sælge en hel tv-pakke.
indsalget til kædernes julehandel sker på messerne i august. på den måde havde myklestad
også muligheden for at få provision af julehandlen i 2011.
samarbejdet med myklestad blev opsagt på grund af det knæk i tilliden, der fulgte på usik-
kerheden om de konkurrerende produkter fra scanpan og erik bagger. det undrede bodum,
at de ikke havde hørt noget fra myklestad om de konkurrerende produkter. der opstod tvivl
                                                 - 16 -
om, om de kunne stole på hinanden. der var en dialog inden opsigelsen, blandt andet om
hvorvidt myklestad skulle stoppe agenturet for scanpan og erik bagger. der blev også dis-
kuteret andre løsninger. i den forbindelse kom ideen om at ansætte erik bjørstad som lande-
chef for bodum. erik bjørstad gav udtryk for, at det var sjovt at arbejde for bodum. bodum
blev meget skuffet, da de modtog en mail fra erik bjørstad om, at han alligevel ikke ønskede
ansættelse.
scanpan kom på markedet med en kopi af bodums knivblok. knivblokken fås i flere farver
og har et udvendigt mønster. de to knivblokke lignede meget hinanden. bodum vidste ikke,
at myklestad havde fået agentur for zone. zone havde en stempelkande, der var en kopi af
bodums kendte stempelkande.
bodum har ikke kontor i norge i dag, men har en salgschef og en sælger ansat. salgschefen
arbejder hjemmefra. omsætningen er gået lidt ned siden opsigelsen af myklestad som han-
delsagent. det har været hårdt arbejde for sælgeren at få butikkerne til at forstå, at de skal
have et bredt bodum sortiment. sælgeren har blevet brugt meget tid på at bygge markedet
op. bodum har beholdt kitchen-kæden som kunde.
der var også tv-reklamer i 2012. reklamerne var nok prismæssigt i samme leje som tidligere.
af oversigten over myklestads omsætning fremgår det, at det lykkedes myklestad at sælge
meget. myklestad havde frem til samarbejdets afslutning mulighed for at sælge og dermed
få provision.
jørgen bodum har forklaret, at han er hovedejer af bodum og direktør for det schweiziske
holdingselskab. han følger med i driften både på overordnet og underordnet niveau og er i
nær kontakt med hele organisationen.
det er forskelligt fra land til land, om der anvendes handelsagenter. de fleste lande passes af
landechefer. bodum har generelt oplevet en fremgang, også under finanskrisen. i år bliver
bodums bedste år nogensinde. fremgangen skyldes nok, at de var lidt modige med hensyn
til farver og produkter. i efteråret 2008, det vil sige efter finanskrisen var begyndt, havde en
                                                 - 17 -
chef i usa ellers sagt, at der slet ikke var grund til at afholde messe. han besluttede dog selv
at tage chancen og satse. bodum er siden gået på markedet med en hel kollektion el-artikler,
der har solgt rigtig godt.
christiania glasmagasin er kendt for at have store betalingsvanskeligheder. det er derfor
indskærpet, at der ikke gives kredit. finanschef leif gamstrup var efter den store ordre me-
get nervøs for, om betalingen kom. det endte vist med, at det kom tæt på en konkurs for
christiania glasmagasin. ordren fra christiania glasmagasin var virkeligt flot, men man
skal som bekendt først glæde sig over en ordre, når pengene er kommet ind. det lykkedes til
sidst at få pengene.
det er meget sjældent, at bodum laver tv-reklamer, uden at handelsagenten selv tror på ef-
fekten. der har sikkert været en aftale om, at der skulle nås en vis omsætning.
han kræver, at handelsagenterne kontakter bodum, når der er konkurrerende produkter i
deres sortiment. der er mange kopier i branchen. han husker, at han var til møde med
myklestads bestyrelse om agenturet af zone. det blev gjort klart, at bodum ikke kunne ac-
ceptere zone som konkurrerende mærke.
samarbejdet med myklestad blev opsagt i maj 2011. scanpan kom på markedet med en tro
kopi af bodums knivholder, som han havde fået kendskab via en importør i australien, hvor
den var blevet markedsført. knivholderen var dog ikke en kopi i juridisk forstand.
erik bagger kom også på markedet med en termokande, der mindede meget om bodums
termokande. selv om han kender erik baggers direktør som en god bekendt, er det ikke me-
ningen, at bodum skal bruges som løftestang for erik bagger eller andre brands. han havde
et møde med myklestad om de konkurrerende produkter. han tror ikke, det var myklestad,
der fortalte om produkterne. da myklestad var handelsagent for hele scanpans sortiment,
var det ikke den store overraskelse, at myklestad også skulle forhandle den nye knivholder
når den kom på markedet.
                                                - 18 -
efter ophøret af samarbejdet med myklestad, fløj han igen til norge for at forhandle ansæt-
telse af erik bjørstad som landechef. dagen efter erik bjørstads underskrift på kontrakten
meddelte erik bjørstad, at han ikke ønskede at tiltræde alligevel.
bente pedersen har forklaret, at hun er økonomichef i bodum og har været ansat i bodum i
27 år. det er hende, der har udarbejdet talmaterialet til denne sag.
bodums udvikling under finanskrisen i 2009 og 2010 var omkring index 150 i danmark og i
sverige. i norge var udviklingen vist omkring index 156.
christiania glasmagasins ordre i 2009 på 8,6 mio. kr. var kæmpe stor og man var slet ikke
forberedt til den i økonomistyrings- og lagersystemet. de forsøgte at skaffe varerne hjem, og
det endte med, at rigtig mange af varerne blev fløjet hjem fra østen med store omkostninger
til følge. den store ordre, der primært bestod af julevarer, resulterede tilsyneladende i et stort
lager hos christiania glasmagasin, som herefter havde problemer med at betale regningen.
ca. 700.000 nok blev taget til inkasso og blev først betalt i juli 2010. christiania glasmagasin
har været kunde hos bodum i mange år, men har tit haft svært ved at betale, og der er derfor
blevet holdt lidt igen med at sælge til dem.
mens myklestad var handelsagent, er der kommet nogle enkelte nye kunder, blandt andet
kitchen-kæden, men ellers ingen andre væsentlige nye kunder. bodum har altid handlet i
norge, og de kender derfor de fleste butikker. butikkerne har nok handlet lidt ”on and off”
hos bodum. der er ikke noget usædvanligt i, at der er pauser i samhandlen med en kunde.
det er meget normalt, at den enkelte butik skifter tilknytning til forskellige kæder. det er
blandt andet sket for en række butikker i til bords-kæden, som er udtrådt af kæden.
det er rigtigt, at der var en række butikker, der ikke købte hos bodum i 2007 og 2008, som
det fremgår af kundelisten. kunderne står på listen efter, hvornår de første gang har handlet
hos bodum. christiania glasmagasin, der står først på kundelisten, har været kunde i rigtig
mange år. der kommet nyt edb-system pr. den 1. januar 2010, hvor kunderne igen er blevet
lagt ind i systemet.
                                                 - 19 -
dækningsgraden for salget i norge var pæn i 2009, men faldt en del i 2010 og 2011. dæk-
ningsgraden er nu igen på vej op.
hun har lavet opgørelsen over udgifterne til markedsføring i norge for perioden 2009 til
2011. for 2011 er opgørelsen lavet pro rata for den del af året, hvor myklestad var agent.
omsætningen for 2012 er lavere end 2011 til trods for at der blev investeret 4 mio. nok i tv-
reklamer.
peter buch har forklaret, at han tidligere har været ansat i bodum i 13 år, hvor han var salgs-
assistent i kundeservice. siden oktober 2012 har han været ansat hos eva solo. mens han var
ansat i bodum, havde han daglig kontakt pr. mail og telefon til blandt andet myklestad, og
han deltog også i messer.
størstedelen af myklestads salg har været indsalg af kampagnevarer. han var med på en
messe i norge i 2010 i forbindelse med tv-reklamen. messen blev holdt i myklestads lokaler.
der blev presset voldsomt på for, at kæderne skulle købe kampagnevarerne fra tv-reklamen.
grundsortimentet blev der derimod ikke solgt ret meget af. generelt er det hans opfattelse,
at de norske butikker har et relativt lille grundsortiment set i forhold til danske butikker.
han kan ikke specifikt huske, at han har påtalt de små grundsortimenter.
han var meget glad efter den store ordre fra christiania glasmagasin. der blev brugt store
resurser og omkostninger på at få varerne hjem. der var problemer med at få betaling fra
christiania glasmagasin. det var meningen, at der skulle betales 1 mio. kr. pr. uge, men alle-
rede i januar var christiania glasmagasin bagud med betalingen.
på en messe så han, at myklestad også solgte zone-produkter. han var ikke bekendt med
nogen konkurrenceklausul og påtalte derfor ikke sagen over for myklestad på messen, men
da han kom hjem, fortalte han om salget af zone produkterne til rikke tøgersen, der herefter
påtalte sagen overfor myklestad.
                                                     - 20 -
han ved ikke, hvem der bestemte, at der skulle køre tv-reklamer, eller hvordan kampagne-
varerne skulle sammensættes. det kunne både være nye og eksisterende varer.
myklestad var rigtig god til at sælge bodums produkter. det blev ikke påtalt, at myklestad i
hovedsagen solgte kampagnevarer. han har ikke kendskab til dækningsgraden for basisva-
rer eller kampagnevarer.
parternes synspunkter
for carl f. myklestad as er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 18. november 2013, hvoraf fremgår:
       ”…
       sagsøgers krav er sammensat af to poster, dels uafregnet provision for 2010 og 2011 på i alt
       nok 274.876, hvilket beløb er anerkendt af sagsøgte, dels krav på godtgørelse efter § 25 i lov
       om handelsagenter, hvilket krav under denne retssag er opgjort til nok 3.967.374, svarende til
       maksimalbeløbet, jfr. agentlovens § 26.
       sagsøgers krav om godtgørelse støtter sig på § 25 i agentloven. bestemmelsen er beskyttelses-
       præceptiv.
       under sagens forberedelse har sagsøgte fremført tre indsigelser som begrundelse for sin på-
       stand om frifindelse, nemlig for det første at der foreligger væsentlig misligholdelse; for det an-
       det at betingelserne for godtgørelse ikke skulle være opfyldt og endelig for det tredje, at et
       eventuelt krav på godtgørelse kan modregnes i et større krav fra sagsøgte på refusion af udgif-
       ter til markedsføring. alle tre indsigelser afvises af sagsøger.
       der foreligger ikke misligholdelse fra sagsøgers side.
       i tilfælde af væsentlig misligholdelse fra handelsagentens side bortfalder kravet om godtgørel-
       se. det gøres under denne retssag gældende, at der ikke foreligger misligholdelse, endsige væ-
       sentlig misligholdelse.
       det kan konstateres, at sagsøgte, som agenturgiver, ikke påberåbte sig væsentlig misligholdelse
       i forbindelse med opsigelsen af aftaleforholdet.
       det kan videre konstateres at sagsøgte ikke på noget tidspunkt forud for ønsket om at genfor-
       handle kontraktvilkårene (sagens bilag 6) på noget tidspunkt har påtalt sagsøgers forhandling
       for andre agenturgivere bortset fra agenturerne for la cafetiere og zone. sagsøgte ophørte med
       repræsentation af disse agenturer efter forhandling med sagsøgte.
                                               - 21 -
det er først efter sagens anlæg, under forberedelsen af denne retssag, at sagsøgte har fremsat
det synspunkt, at sagsøger i væsentlig grad skulle have misligholdt sine forpligtelser, fordi sag-
søger ikke afbrød samarbejdet med to leverandører, scanpan a/s og erik bagger a/s, som efter
sagsøgtes opfattelse havde introduceret varer i sine produktprogrammer, der skulle være i
konkurrence med sagsøgtes produkter.
sagsøger har ikke indflydelse på leverandørvirksomheders løbende eller fremtidige produkt-
udvikling og har dermed ikke indflydelse på introduktionen af nye varer. produktudvikling fra
tredjemands side kan ikke sidestilles med misligholdelse fra handelsagentens side, selv om
produkterne fra tredjemand eventuelt vil være konkurrerende med produkter fra sagsøgte.
spørgsmålet om eventuel konkurrence mellem forskellige leverandører skal ses og vurderes i
en større og overordnet sammenhæng. sagsøger driver sin virksomhed som leverandør til den
norske detailhandel indenfor køkkenudstyr og gaveartikler og når det gælder gaveartikler vil
der være en vis konkurrence mellem de forskellige leverandører. aktuelt har sagsøgte henvist
til nogle få enkeltprodukter, som ikke falder ind under nogen af leverandørvirksomhedernes
hovedprodukt-program, hvorfor det allerede af den grund afvises, at der foreligger direkte
konkurrence. de få enkeltprodukter der i givet fald kan være tale om, er små og på ingen måde
signifikante, sammenholdt med de egentlige hovedprodukter fra de i sagen omtalte leveran-
dørvirksomheder. at et mindre enkeltstående produkt eventuelt har været konkurrerende er
ikke tilstrækkeligt til at udgøre misligholdelse.
i øvrigt kan det af sagens bilag 6 ses, at sagsøgte, blot 4 dage forud for opsigelsen, var parat til
at acceptere, at sagsøger var engageret i markedsføringen af sine dengang eksisterende agentu-
rer.
betingelserne for godtgørelse efter § 25 i agentloven er opfyldt.
sagsøger har skaffet eller medvirket til at skaffe nye kunder til sagsøgte på det norske marked.
kunderne er blivende kunder, der fortsat vil give sagsøgte betydelige fordele.
omsætningen er øget i betydeligt omfang.
sagsøger har med opsigelsen mistet en betydelig provisionsindtægt. korrektion ud fra rimelig-
hedskriteriet er en særregel i agentloven for at kunne regulere åbenbart urimelige godtgørelses-
krav. der foreligger ikke rimelighedshensyn, som kan betinge en reduktion i sagsøgers krav på
godtgørelse.
særskilt gøres det gældende, at de omkostninger, som sagsøgte har haft på tv-annoncering, ikke
har haft nogen væsentlig indflydelse på omsætningen på det norske marked. sagsøger har selv
overfor sagsøgte frabedt sig tv-annoncering for 2010.
der var ingen tv-markedsføring i 2009, og julekampagnen i 2010 havde ingen indvirkning på
det forudgående indsalg til detailleddet i norge. endelig kan det konstateres, at tv-kampagner
for 2011 i det væsentlige har været gennemført efter ophøret af samarbejdet.
sagsøgte har ikke modregningsret.
sagsøgte har ikke krav på refusion hos sagsøger af egne markedsføringsomkostninger.
                                                      - 22 -
      det følger af parternes aftale, afsnit 8, at sagsøger som handelsagent afholder udgifterne til lo-
      kal markedsføring for egen regning.
      det følger videre af aftalen, at sagsøgte som agenturgiver afsætter et årligt beløb på max. 5 % af
      agentens årlige omsætning for at understøtte udgifterne til sagsøgers lokale markedsføring, og
      endelig, at sagsøger, såfremt sagsøgers omkostninger til den lokale markedsføring måtte være
      højere, selv skal betale differencen.
      sammenhængen mellem aftalens afsnit 1.8, afsnit 5.7 og afsnit 8.4 tilsiger, at det alene er sagsø-
      gers egne markedsomkostninger der er tale om.
      under denne retssag har sagsøgte søgt at indfortolke en konsekvens af afsnit 8, der ikke kan ud-
      ledes af aftalens ordlyd og som ligger langt ud over, hvad der sædvanligvis forekommer i afta-
      ler om handelsagentur.
      det er noteret af sagsøger, at det først er efter aftalens ophør, og først efter det tidspunkt hvor
      sagsøger har rejst krav om betaling af godtgørelse, at sagsøgte har rejst krav om refusion af e-
      gne omkostninger til markedsføring.
      parterne har ikke indgået aftale om tv-reklamer. tværtimod har sagsøger af egen drift overfor
      sagsøgte fremført, at tv-reklamer ikke ønskes.
      parternes aftale kan ikke tolkes derhen, at sagsøgte af egen drift har kunnet afholde egne mar-
      kedsføringsudgifter i norge for sagsøgers regning.
      …”
under hovedforhandlingen er det uddybende navnlig anført, at scanpans og erik baggers
produktsortiment i væsentlig grad adskiller sig fra bodums, så man nemt kan adskille mær-
kerne, samt den omtvistede knivblok og termokande konkrete er enkeltstående produkter,
der falder udenfor kerneområdet i produktprogrammet og desuden har en ringe fremtræden
i katalogerne og en meget beskeden andel af omsætningen.
for peter bodum a/s er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokumentet af 15. november 2013, hvoraf fremgår:
      ”…
      til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det gældende
      at     myklestad ved den fortsatte handel med de nye produkter fra scanpan a/s og erik bag-
             ger a/s har handlet i strid med konkurrenceklausulen i agentaftalen,
      at     myklestad trods bodums påbud ved den fortsatte handel med de nye produkter fra
             scanpan a/s og erik bagger a/s har handlet i strid med den almindeligt gældende loyali-
             tetsforpligtelse, der bestod mellem parterne i medfør af agentaftalen,
                                             - 23 -
at     myklestad således har væsentligt misligholdt agentaftalen,
at    en handelsagent i henhold til handelsagentloven ikke er berettiget til godtgørelse ved
      ophør af agentaftalen, såfremt handelsagenten væsentligt har misligholdt sine forpligtel-
      ser, og
at    myklestad således ikke er berettiget til godtgørelse som følge af opsigelsen af 10. maj
      2011, allerede fordi myklestad har væsentligt misligholdt sine forpligtelser.
for fuldstændighedens skyld gøres det dog i relation til kravet på godtgørelse i henhold til
handelsagentlovens § 25 gældende
at    handelsagentlovens § 25 indeholder en række konkrete betingelser, der alle skal være op-
      fyldt, før agenten har krav på godtgørelse,
at    betingelsen om, at myklestad har skaffet bodum nye kunder eller en betydelig omsæt-
      ningsforøgelse ikke er opfyldt,
idet   bodum solgte til størstedelen af de norske kunder før agentaftalens indgåelse i 2009,
       idet   de nye kunder var foranlediget af tv-kampagner betalt af bodum,
       idet   omsætningsforøgelsen skyldtes, at bodum udvidede markedsføringsaktiviteterne
              væsentligt i norge i perioden 2009-2011, og
       idet   omsætningsforøgelsen derudover var baseret på et aggressivt oversalg med et
              økonomisk tab og beskadigelse af bodums brand til følge og således ikke udtryk
              for en reel omsætningsforøgelse,
at    betingelsen om, at bodum efter ophøret har betydelige fortsatte fordele ved de nye
      kunder ikke er opfyldt,
       idet   myklestad i høj grad solgte kampagnevarer og ikke hele sortimenter til de norske
              kunder, hvorfor kun en lille andel af de norske kunder forhandlede bodums sor-
              timent, og
       idet   dette har en væsentlig negativ effekt på den fremadrettede omsætning på disse
              kunder,
at    betingelsen om, at betaling af godtgørelse skal være rimeligt under hensyn til samtlige
      omstændigheder ikke er opfyldt,
       idet   ophør af agentaftalen alene skete, fordi myklestad væsentligt misligholdt sine for-
              pligtelser ifølge aftalen,
       idet   myklestad i øvrigt inden ophøret forestod et aggressivt og særdeles illoyalt over-
              salg med henblik på opnåelse af forøget provisionssats, og
       idet   retspraksis lægger vægt på agentforholdets varighed, hvor dette ikke var et længe-
              revarende agentforhold,
                                                    - 24 -
      at     der under alle omstændigheder ikke skal betales godtgørelse for den omsætning, som
             bodum allerede havde oparbejdet i norge på tidspunktet for etableringen af agentfor-
             holdet,
      at     myklestad således ikke opfylder en eneste af de betingelser, der alle skal være opfyldt,
             for at myklestad er berettiget til godtgørelse i medfør af handelsagentlovens § 25, og
      at     myklestad således heller ikke i medfør af handelsagentlovens § 25 er berettiget til godt-
             gørelse som følge af opsigelsen den 10. maj 2011.
      til støtte for den selvstændigt nedlagte påstand gøres det gældende
      at     myklestad i henhold til agentaftalens punkt 8 skal betale markedsføringsomkostninger
             for egen regning,
      at     bodum i henhold til pkt. 8.4. afsætter max. 5 % af årsomsætningen i norge til bidrag til
             markedsføringen,
      at     markedsføringsomkostningerne oversteg disse 5 % af årsomsætningen i norge i 2010 og
             2011 med et samlet beløb på nok 3.955.967,03, jf. bilag f, og
      at     bodum således har et tilgodehavende stort nok 3.955.967,03 hos myklestad.
      …”
sø- og handelsrettens begrundelse og afgørelse
retten skal først tage stilling til, om myklestad ved at have haft den omtvistede knivblok fra
scanpan og termokanden fra erik bagger i sit sortiment har udvist en sådan væsentlig mis-
ligholdelse af agenturaftalen, at bodum var berettiget til at ophæve aftalen uden at betale
godtgørelse til myklestad.
herom bemærkes, at det efter det fremkomne kan lægges til grund, at myklestads beslutning
om at forhandle scanpans produkter, der primært omfatter gryder og pander, men også den
omtvistede knivblok som en art tilbehør, var en naturlig løsning på ønsket om at finde en ny
leverandør af denne type produkter, efter at eva solo - hvis kerneprodukter også er gryder
og pander - havde afbrudt samarbejdet med myklestad.
for så vidt angår termokanden fra erik bagger bemærkes, at det efter det fremkomne kan
det lægges til grund, at erik baggers sortiment som helhed er væsensforskelligt fra bodums
                                                - 25 -
sortiment, og at den omtvistede termokande desuden har en noget anden pris end bodums
lignende kande og dermed ikke er et direkte sammenligneligt og konkurrerende produkt.
bodum findes således ikke at have været berettiget til at ophæve aftalen på denne baggrund,
og myklestad har derfor ret til godtgørelse i anledning af bodums opsigelse.
godtgørelsesbeløbet skal fastsættes skønsmæssigt og beregnes på grundlag af den udvidede
omsætning i agenturperioden (nettoforøgelsen).
retten finder, at det samlede beløb, bodum skal betale til myklestad, passende kan fastsættes
til i alt 1.600.000 nok. i dette beløb indgår det af bodums anerkendte beløb på 274.876 nok
for uafregnet provision til myklestad.
ved fastsættelsen af selve godtgørelsesbeløbet har retten navnlig lagt vægt på, at der i agen-
turperioden skete en betydelig stigning i omsætningen fra ca. 8,5 mio. nok i 2008 til 30,7
mio. nok i 2010, at der i perioden 1. januar 2011 til agenturets ophør den 31. august 2011 var
omsat ca. 24 mio. nok, og at der er enighed mellem parterne om, at den samlede omsætning
i agenturperioden har været ca. 71 mio. nok.
det er endvidere tillagt vægt, at det er ubestridt af bodum, at i hvert fald kitchen-kæden er
kommet til som ny kunde i myklestads tid, og at omsætningen vedrørende kitchen-kæden
alene udgjorde ca. 16 mio. nok i agenturperioden.
endelig er det tillagt betydning, at det kan lægges til grund, at bodum generelt har været så
tilfredse med myklestad som agent, at man tilbød erik bjørstad ansættelse som landechef for
norge umiddelbart efter opsigelsen af agenturaftalen og ifølge rikke tøgersens forklaring
beklagede meget, at erik bjørstad kort efter besluttede ikke at tage imod stillingen alligevel.
på den anden side har retten dog også lagt vægt på, at bodum tidligere selv har haft handel
med en stor del af kunderne, og at den øgede omsætning i 2011 også må tilskrives en massiv
markedsføringsindsats fra bodum selv, navnlig via tv-reklame.
                                              - 26 -
med hensyn til bodums selvstændige påstand om betaling for udgifterne til netop denne tv-
markedsføring bemærkes, at det efter de fremkomne oplysninger og forklaringer ikke kan
anses for bevist, at myklestad har været inddraget i beslutningen om at iværksætte de meget
dyre tv-reklamer, der markant oversteg de markedsføringsudgifter på 5 %, parterne havde
forudsat i agenturaftalen, på en sådan måde, at bodum kan overvælte udgifterne hertil på
myklestad.
myklestad frifindes derfor for bodums selvstændige påstand.
sammenfattende tages myklestads betalingspåstand herefter delvis til følge som nedenfor
bestemt.
efter sagens udfald og forløb samt værdien af parternes påstande skal bodum betale delvise
sagsomkostninger til myklestad med 150.000 dkk. beløbet omfatter dækning af udgifter til
advokat samt retsafgifter svarende til det vundne beløb.
                                     thi kendes for ret:
peter bodum a/s skal inden 14 dage betale 1.600.000 nok med tillæg af procesrente fra 14.
august 2012 til carl f. myklestad as samt 150.000 dkk i sagsomkostninger.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
   torben svanberg                     lotte wetterling                  bo jul linnemann
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                           sø- og handelsretten, den 6. februar 2014
 - 27 -


source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 26. oktober 2010
sag 328/2008
(2. afdeling)
dansk el-forbund
som mandatar for a
(advokat karen-margrethe schebye)
mod
tekniq/elfo
som mandatar for dansk kabel tv a/s
(tidligere connect partner a/s)
(advokat morten langer)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 3. september 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, asbjørn jensen, poul dahl jensen,
henrik waaben og hanne schmidt.
påstande
appellanten, dansk el-forbund som mandatar for a, har gentaget sin frifindelsespåstand og
sin selvstændige påstand om godtgørelse.
tekniq/elfo har som mandatar for dansk kabel tv a/s påstået stadfæstelse, dog således
at a skal betale 75.000 kr. eller et mindre beløb større end 25.000 kr. med procesrente fra den
30. april 2007. subsidiært påstås stadfæstelse.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af benny yssing fra dansk el-forbund, fag-
lærer og fiberkonsulent ian fudge og john olsen. der er afgivet supplerende forklaring af
claus dalgas frederiksen.
                                                - 2 -
højesterets begrundelse og resultat
ved en kundeklausul forstås i almindelighed et vilkår i en ansættelsesaftale, hvorefter en
medarbejder i en vis periode efter sin fratræden ikke må udføre arbejde for den tidligere ar-
bejdsgivers kunder. derimod forhindrer en kundeklausul ikke medarbejderen i at tage ansæt-
telse hos en konkurrerende virksomhed, blot forbuddet mod at betjene den tidligere arbejdsgi-
vers kunder respekteres.
i denne sag er der tale om en branche, hvor ”udleje” af medarbejdere til konkurrerende virk-
somheder forekommer. den konkurrerende virksomhed, som udleje sker til, bliver derved i en
vis forstand tillige kunde hos den udlejende virksomhed. højesteret finder imidlertid, at hvis
en kundeklausul i en sådan situation også skal forbyde medarbejderen at tage ansættelse hos
en konkurrerende virksomhed og dermed i et vist omfang har virkning som en konkurrence-
klausul, skal dette være udtrykkeligt angivet i klausulen.
i § 6 i tillægget af 31. januar 2006 til ansættelsesaftalen, der er udarbejdet af connect partner
a/s, mellem selskabet og a er det ikke udtrykkeligt angivet, at kundeklausulen også omfatter
et forbud mod at tage ansættelse i virksomheder, hvortil a måtte blive udlejet.
på denne baggrund finder højesteret, at as ansættelse hos fiberlan a/s ikke var omfattet af
den aftalte kundeklausul. fogedforbuddet var således nedlagt med urette, og højesteret frifin-
der derfor i det hele a.
a har ikke lidt noget tab som følge af forbuddet, og efter det fremkomne, herunder oplysnin-
gerne om hans midlertidige overgang til anden beskæftigelse, er der ikke grundlag for at fast-
slå, at han er blevet krænket på en sådan måde, at han er berettiget til tortgodtgørelse. høje-
steret frifinder derfor dansk kabel tv a/s for kravet om godtgørelse.
sagsomkostninger for fogedret, landsret og højesteret er fastsat til dækning af advokatudgift
med 100.000 kr. og til dækning af retsafgift for højesteret med 1.500 kr., i alt 101.500 kr.
                                      thi kendes for ret:
a frifindes.
                                            - 3 -
landsrettens frifindelse af dansk kabel tv a/s for as påstand om betaling af 10.000 kr.
stadfæstes.
i sagsomkostninger for fogedret, landsret og højesteret skal tekniq/elfo som mandatar
for dansk kabel tv a/s inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 101.500
kr. til dansk el-forbund som mandatar for a. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                      højesterets kendelse
                      afsagt mandag den 21. september 2015
sag 132/2015
a
(advokat jørn haandbæk jensen)
mod
b
(advokat anne broksø)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i hillerød den 17. december 2014 og af østre
landsrets 21. afdeling den 25. februar 2015.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: thomas rørdam, jens peter christensen og lars
hjortnæs.
kærende, a, har nedlagt påstand om at østre landsrets kendelse af 25. februar 2015
ophæves, og at spørgsmålet om midlertidig forældremyndighed hjemvises til landsretten til
realitetsbehandling.
indkærede, b, har påstået frifindelse.
a har navnlig anført, at der i sager af indgribende karakter, f.eks. sager om midlertidig
afgørelse af forældremyndighed, ikke kræves tilladelse fra procesbevillingsnævnet efter
retsplejelovens § 389 a. a har til støtte for sit anbringende navnlig henvist til vestre landsrets
kendelse af 28. juli 2014 (b-1524-14) og til en formålsfortolkning af § 389 a.
                                                - 2 -
b har navnlig anført, at retsplejelovens § 389 a omfatter alle kendelser og beslutninger, der
afsiges af byretten under hovedforhandlingen eller dennes forberedelse.
landsretten har henholdt sig til afgørelsen.
det er for højesteret oplyst, at den fælles forældremyndighed over parternes tre børn blev
ophævet og tillagt moderen alene ved retten i hillerøds dom den 12. juni 2015, og at
dommen er anket den 10. juli 2015.
højesterets begrundelse og resultat
kæremålet angår en afgørelse, der er truffet i medfør af forældreansvarslovens § 26. det
følger af § 26, stk. 1, at retten under en sag om forældremyndighed kan tillægge den ene af
parterne forældremyndigheden midlertidigt. en afgørelse efter § 26, stk. 1, gælder, indtil der
foreligger en endelig aftale eller afgørelse, som kan fuldbyrdes.
afgørelsen er truffet under byrettens behandling af sagen og kan inddrages under anke. da
byretten har afsagt dom i sagen, og da dommen ikke er anket inden fuldbyrdelsesfristens
udløb, jf. retsplejelovens § 480, stk. 1, følger det af forældreansvarslovens § 26, stk. 2, at den
påkærede kendelse ikke længere er gældende. kærende har herefter ikke retlig interesse i
kæremålet, hvorfor højesteret ophæver kæremålet, jf. retsplejelovens § 390.
                                         thi bestemmes:
kæremålet ophæves.
ingen af parterne skal betale kæremålsomkostninger til den anden part.


text:
                       højesterets kendelse
                       afsagt onsdag den 29. november 2017
sag 204/2017
eg nordic a/s
(advokat morten schwartz nielsen)
mod
frandsen lighting a/s
(advokat jesper ørskov nielsen)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 6. september 2017.
eg nordic a/s har ved ankestævning af 4. oktober 2017 anket dommen til højesteret.
denne kendelse angår, om betingelserne i retsplejelovens § 368, stk. 4, 2. pkt., for anke til
højesteret er opfyldt.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul dahl jensen, henrik waaben og hanne
schmidt.
påstande
appellanten, eg nordic a/s, har nedlagt påstand om, at højesteret antager sagen til realitets-
behandling.
indstævnte, frandsen lighting a/s, har protesteret herimod.
sagsfremstilling
ankesagen angår, om eg nordic ved salg og markedsføring af en ”nice”-kuglependel med
en diameter på 18 cm har krænket frandsen lightings rettigheder til en ”ball”-kuglependel
med samme diameter, jf. markedsføringslovens dagældende § 1 og § 3, nu § 3.
                                               - 2 -
kuglependlen ”ball”, som er markedsført af frandsen lighting siden 1968-1969, produceres i
forskellige størrelser, farver og materialer. eg nordic har siden 2007-2009 markedsført kug-
lependlen ”nice”. i de første år var diameteren på ”nice”-kuglependlen 17 cm, men fra 2011
blev diameteren ændret til 18 cm.
frandsen lighting indgav den 15. april 2014 en anmodning til retten i hillerød om forbud
mod eg nordics produktion, salg og markedsføring af ”nice”-pendlen med en diameter på 18
cm samt en anmodning om påbud om tilbagekaldelse af alle solgte eksemplarer af pendlen.
den 13. maj 2014 afviste retten anmodningen. frandsen lighting kærede afgørelsen til østre
landsret, som ved kendelse af 16. december 2014 tog anmodningen om påbud og forbud til
følge. eg nordic anmodede procesbevillingsnævnet om tredjeinstansbevilling, hvilket næv-
net afslog den 16. april 2015 under henvisning til, at sagen ikke vedrørte spørgsmål af princi-
piel karakter.
nærværende sag blev den 19. december 2014 anlagt af frandsen lighting ved retten i hille-
rød og den 13. marts 2015 henvist til sø- og handelsretten.
sø- og handelsretten gav ved dom af 6. september 2017 frandsen lighting medhold i, at der
forelå en krænkelse. i sø- og handelsrettens dom hedder det:
      ”det lægges efter sagens oplysninger til grund, at ball-pendlen blev frembragt i 1968-
      69. på dette tidspunkt var kuglependler kendte på markedet, og kuglependlen i metal
      med afskåret bund havde siden starten af 1960’erne som nyt design været på markedet i
      form af verner pantons pendelmodel ”topan”. siden 1970’erne havde den nævnte kug-
      lependeltype været udført i mange versioner og af mange producenter. der henvises i
      det hele til skønsmandens svar på spørgsmål 1.
      da ball-pendlen med en diameter på 18 cm blev introduceret i 1968-69, var hverken
      dens koncept eller overordnede formudtryk nyskabende, jf. skønsmandens svar på
      spørgsmål 2 og 3, men ball-pendlen var ikke i detaljen sammenfaldende med topan-
      pendlen, hvis diameter var 21 cm, og som var uden den krans af huller (12 stk.) i skær-
      men, som var særlig for ball-pendlen. særligt om hullerne i ball-kuglependlens lampe-
      skærm lægger retten efter skønsmandens forklaring til grund, at formålet med disse, i
      hvert fald delvist, har været designmæssigt, idet hullerne tilfører ball-kuglependlen et
      designudtryk ved at give en markering af lys samt ved at bryde fladen på pendlen og
      derved give en mere nuanceret oplevelse af lampen.
                                         - 3 -
retten kan tiltræde skønsmandens udtalelse i svaret på spørgsmål 6, hvorefter ”samspil-
let mellem den konkrete kuglediameter, der i anvendelsessammenhæng – boliginteriør -
ikke er uvæsentlig… samt placeringen af de 12 huller i lampeskærmens top, tilfører
ball-lampen et vist særpræg”, og at der på frembringelsestidspunktet ikke fandtes en
lampe med helt samme design- og detailkarakteristika som ball-lampen.
efter bevisførelsen, jf. også skønsmandens svar på spørgsmål 1c, lægger retten til
grund, at ball-pendlen, der i det væsentlige i uændret udformning har været på markedet
uafbrudt gennem årene, ved indarbejdelse har opnået en selvstændig markedsposition
og identitet på det danske marked. efter benny frandsens forklaring lægges det til
grund, at pendlen med en diameter på 18 cm er og gennem årene har været frandsen
lightings hovedprodukt i ball-serien. det kan i overensstemmelse med skønsmandens
svar på spørgsmål 1f yderligere lægges til grund, at ball-pendlen med en diameter på
18 cm også var kendt på markedet for pendler i 2011.
på grundlag af det anførte og efter en vurdering af produktets designmæssige udtryk
finder retten, at ball-pendlen har et sådant designmæssigt særpræg, at den nyder beskyt-
telse mod efterligninger, jf. markedsføringslovens § 1. under hensyn til det anførte om
kuglependlernes historik og ball-pendlens uhyre enkle formsprog findes pendlen alene
at være beskyttet mod meget nærgående efterligninger.
nice-pendlen med en diameter på 18 cm, der kom på markedet i 2011, og som på dette
tidspunkt afløste en siden 2007 markedsført pendel med en diameter på 17 cm, frem-
træder i design- og udtryksmæssig henseende identisk eller næsten identisk med ball-
pendlen. de få objektive detailforskelle, der foreligger mellem produkterne, herunder
forskellen i antallet af huller og disses placering og detaljer ved pendlernes aflastnings-
nippel og rosette, differentierer således ikke nævneværdigt nice-pendlen fra ball-
pendlen. herefter og da nice-pendlen med en diameter på 18 cm efter sagens oplysnin-
ger blev markedsført af eg nordic med kendskab til ball-pendlen, finder retten, at eg
nordic har handlet i strid med god markedsføringsskik ved at sælge, markedsføre m.v.
nice-kuglependlen med en diameter på 18 cm i danmark, jf. den dagældende § 1 i mar-
kedsføringsloven.
retten finder det derimod ikke godtgjort, at eg nordic også har overtrådt den dagæl-
dende § 3 i markedsføringsloven.
de foreliggende oplysninger i sagen, herunder forklaringen fra benny frandsen, peger
på, at frandsen lighting først fik kendskab til eg nordics salg og markedsføring af den
omhandlede nice-kuglependel, kort tid før frandsen lighting anlagde sag om midlerti-
digt forbud mod eg nordic ved retten i hillerød i april 2014. herefter og da eg nor-
dics henvisning til parternes samtidige tilstedeværelse på formland-messen i august
2013 ikke kan føre til en anden vurdering, findes frandsen lightings krav ikke at være
bortfaldet ved passivitet.
som følge af det anførte skal frandsen lighting have medhold i påstand 1 (forbud) og
frifindes for eg nordics påstand 2.
…
erstatning og vederlag
                                                - 4 -
      eg nordic har handlet ansvarspådragende og er derfor pligtig at betale rimeligt veder-
      lag og erstatning til frandsen lighting i anledning af den skete krænkelse af markedsfø-
      ringsloven, jf. § 20, stk. 2 og 3 (dagældende). eg nordics uberettigede salg af nice-
      kuglependlen må på baggrund af nice-kuglependlens fremtoningsmæssige lighed med
      ball-kuglependlen sammenholdt med oplysningerne om prisforskellene mellem produk-
      terne antages i et vist omfang at have påvirket frandsen lightings salg af ball-
      kuglependlen og herunder medført en vis markedsforstyrrelse for frandsen lighting. da
      frandsen lighting imidlertid ikke har fremlagt nogen nærmere dokumentation for sit
      tab eller grundlag for beregning af et rimeligt vederlag, må det beløb, der tilkommer
      frandsen lighting i erstatning og vederlag fastsættes skønsmæssigt og med betydelig
      forsigtighed. beløbet kan herefter passende bestemmes til i alt 30.000 kr.”
anbringender
eg nordic har gjort gældende navnlig, at betingelserne for admittering er opfyldt, da sagen er
af principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen og væ-
sentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt, jf. retsplejelovens § 368, stk. 4 og 5. eg nor-
dics hovedsynspunkt er, at ”ball”-lampen ikke er beskyttet efter markedsføringsloven, da
lampen ikke har det fornødne særpræg, og at der ikke tilkommer lampen en beskyttelsesvær-
dig markedsposition. det forhold, som skulle kunne begrunde særpræg, er den runde form,
hvilket ikke kan beskyttes efter markedsføringsloven, da formen tilhører det frie formforråd.
hvis lampen må anses for beskyttet, må beskyttelsen være særdeles snæver og alene mod sla-
viske kopier. der foreligger ikke en sådan efterligning. sagen angår dermed spørgsmålet om
omfanget af en eventuel beskyttelse efter markedsføringslovens bestemmelser til et generisk
produkt i form af en rund kuglependel, og dette spørgsmål er principielt. af hensyn til marke-
det er det påkrævet at få afprøvet udstrækningen af en sådan beskyttelse, da den konkrete si-
tuation vil medføre, at det ikke er muligt for konkurrenter at producere kuglependler i en 18
cm størrelse i diameter, uden at der sker et større indgreb i kuglependlen end de funktionelt
betonede huller, som bidrager med udluftning i forhold til fatning og pære. retspraksis har
ikke taget stilling til denne situation, hvorfor højesterets afgørelse vil bidrage til at definere,
hvornår en given form tilhører det frie formforråd og således ikke nyder beskyttelse efter
markedsføringsloven. den indankede dom vil udvande den praksis, som højesteret har lagt i
ufr 2012.1983. det er principielt at få afklaret, hvorvidt et produkt, der ligner alle andre pro-
dukter i samme produktkategori (kuglependler), kan opnå beskyttelse efter markedsføringslo-
vens § 1.
frandsen lighting har gjort gældende navnlig, at sagen, der angår, hvorvidt den omhandlede
lampe nyder beskyttelse, ikke er af principiel karakter og ikke har generel betydning for rets-
                                                 - 5 -
anvendelsen og retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt. frand-
sen lightings hovedsynspunkt er, at ”ball”-lampen er beskyttet efter markedsføringsloven, da
den er resultatet af en bevidst og kompetent designudviklingsindsats og indeholder tydeligt
designmæssigt overskud i forhold til de tekniske og funktionelle krav til lampen. eg nordics
lampe fremtræder som identisk med ”ball”-kuglependlen, og eg nordic har uretmæssigt og
bevidst snyltet på den designmæssige udviklingsindsats og den meget store markedsføring,
der er lagt i lampen. eg nordics synspunkt om, at der ved sø- og handelsrettens afgørelse
skabes en retstilstand, hvorefter en hel produktkategori beskyttes mod konkurrence, er ikke
rigtigt. i øvrigt ville dette i sig selv ikke være ensbetydende med, at sagen er af principiel ka-
rakter. det er ikke korrekt, at det ikke længere er muligt at fremstille kuglependler. kugle-
pendler lader sig fremstille i mange forskellige størrelser, materialer og udformninger, herun-
der bl.a. i forhold til lyshullet og brug af udluftningshuller. den designmæssige udfoldelse er
alene begrænset til fantasien, og der er ved den indankede afgørelse netop tillagt den konkrete
udformning, som frandsen lighting i snart 50 år har brugt betydelige økonomiske ressourcer
på at markedsføre, en beskyttelse.
højesterets begrundelse og resultat
af retsplejelovens § 368, stk. 4, 2. pkt., som affattet ved lov nr. 84 af 28. januar 2014 om æn-
dring af retsplejeloven mv. (sagstilgangen til højesteret), fremgår, at domme, der er afsagt af
sø- og handelsretten, kan ankes til højesteret,
       ”hvis sagen er af principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og
       retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt, eller hvis andre
       særlige grunde i øvrigt taler for, at sagen behandles af højesteret som 2. instans.”
den indankede dom angår, hvorvidt frandsen lighting a/s’ ”ball”-kuglependel nyder mar-
kedsføringsretlig beskyttelse, og om eg nordic a/s har krænket en sådan eventuel beskyttel-
se ved at producere og markedsføre ”nice”-kuglependlen. sagen angår navnlig en konkret
vurdering af, om ”ball”-kuglependlen har det fornødne særpræg til at være beskyttet mod pro-
duktefterligninger, og om et sådant særpræg i givet fald er krænket ved eg nordics markeds-
føring og salg af ”nice”-kuglependlen. højesteret finder, at sagen ikke på det foreliggende
grundlag kan antages at have principiel betydning. der ses heller ikke at foreligge andre sær-
lige grunde, der taler for, at sagen bør kunne indbringes for højesteret som 2. instans.
                                                - 6 -
på denne baggrund finder højesteret, at betingelserne for anke til højesteret ikke kan anses
for opfyldt, jf. retsplejelovens § 368, stk. 4, 2. pkt.
højesteret afviser derfor anken, jf. retsplejelovens § 368, stk. 6, 2. pkt., jf. stk. 4, 2. pkt.
                                        thi bestemmes:
denne anke afvises fra højesteret.


text:
                             højesterets dom
                            afsagt fredag den 27. maj 2011
sag 303/2007
(2. afdeling)
prestige tool-plast ved jens fenger eriksen
(selv)
mod
bent reipur
(advokat bjørn von ryberg, beskikket)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 13. juni 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, per walsøe, niels grubbe, marianne
højgaard pedersen og hanne schmidt.
påstande
appellanten, prestige tool-plast ved jens fenger eriksen, har nedlagt påstand om, at foged-
forbuddene nedlagt af københavns byret den 21. april 1999 og den 27. november 2000 op-
hæves, om frifindelse for dommens bestemmelse om erstatning samt om frifindelse over for
indstævnte, bent reipurs, påstande 2, 4, 6 og 7.
bent reipur har nedlagt følgende påstande:
1. stadfæstelse. det af københavns byrets fogedafdeling i henhold til kendelse af 21. april
     1999 nedlagte forbud kendes lovligt gjort og forfulgt.
2. de af appellanten fremstillede og lagerførte tandstikkere, som er omfattet af påstand 1,
     samt de hertil hørende produktionsværktøjer skal tilintetgøres.
3. (udgået)
4. det forbydes appellanten at fremstille, sælge og markedsføre plastictandstikkere som vist
     på bilag 2 og 45.
                                               - 2 -
5. stadfæstelse. det af københavns byrets fogedafdeling i henhold til kendelse af 27.
    november 2000 nedlagte forbud kendes lovligt gjort og forfulgt, og den stillede sikkerhed
    på 100.000 kr. skal frigives.
6. de af appellanten fremstillede og lagerførte tandstikkere, som er omfattet af påstand 5,
    samt de hertil hørende produktionsværktøjer skal tilintetgøres.
7. det forbydes appellanten at fremstille, sælge og markedsføre plastictandstikkere som vist
    på bilag 21.
8. jens fenger eriksen skal betale 4 mio. kr. med procesrente af 1 mio. kr. fra den 29. april
    1999 og af yderligere 3 mio. kr. fra den 19. december 2000.
9. jens fenger eriksen skal betale 129.915 kr. til dækning af omkostninger i forbindelse med
    de af påstand 1 og 5 omfattede to fogedforbudssager.
anbringender
jens fenger eriksen har bl.a. anført, at bent reipurs ret til stridspatentet ikke er dokumenteret
ved aftalen af 17. april 1997 om overdragelse af patentet fra ror international aps. patentet
fremgår ikke af selskabets regnskab for 1995/96, og det er således ikke bevist, at patentet
kunne overdrages fra selskabet til bent reipur ved aftalen af 17. april 1997.
patentdirektoratet har i rapporten af 5. juli 1994 meddelt ham, at fremstilling af en tandstik-
ker, hvor endedelen har en ret overside, ikke vil krænke patentet. de i sagen omhandlede
tandstikkere er omfattet af denne erklæring og kan derfor ikke anses for patentkrænkende.
erklæringen er en begunstigende forvaltningsakt, og anfægtelse af erklæringen skulle være
sket ved søgsmål mod patentdirektoratet.
han har ikke krænket aftalen fra 1991, da denne er indgået, før patentet blev meddelt, og
havde til formål, at han som medopfinder skulle undlade at genere den patentansøgning, som
medopfinder john reipur havde indgivet i eget navn. aftalen tillægger ingen af parterne ret-
tigheder eller forpligtelser ud over, hvad der følger af patentloven.
også erstatning for ulovlig markedsføring forudsætter, at bent reipur er indehaver af patent-
retten. dette kan som anført ikke anses for at være tilfældet. hertil kommer, at han selv er
medopfinder af alle de i sagen omhandlede tandstiktyper og tillige er ”forbenytter”, mens
bent reipur ikke selv personligt har fabrikeret tandstikkere.
                                                - 3 -
erstatningskravet vedrører perioden fra den 1. maj 1994 til den 31. december 2000, og erstat-
ningen må fordeles tidsmæssigt, således at kravet frem til 1. februar 1997 tilkommer ror
international aps, mens krav for perioden herefter tilkommer bent reipur. det er vanskeligt
at se denne skæring i erstatningsopgørelserne.
bent reipur har heroverfor anført, at aftalen af 4. april 1997 om overdragelse af stridspatentet
til bent reipur dokumenterer bent reipurs ret til patentet. aftalen er underskrevet af hans
olsen både som ejer af stridspatentet og på vegne af selskabet ror international aps. bent
reipurs ret til patentet bekræftes i øvrigt af udskrift af 13. august 2008 af patentregisteret,
hvor indehaveren af patentet er angivet som bent reipur.
bent reipur har protesteret mod jens fenger eriksens påstand om frifindelse over for hans
påstande 2, 4, 6 og 7 med henvisning til, at frifindelsespåstanden først er nedlagt under hoved-
forhandlingen i højesteret. hvis frifindelsespåstanden tillades, må der lægges vægt på, at jens
fenger eriksen i et processkrift under sagens forberedelse for højesteret har tilkendegivet, at
der er lighed mellem hans og bent reipurs tandstikkere med hensyn til design, materiale og
funktion. der er derfor tilstrækkeligt grundlag for at tage påstandene 2, 4, 6 og 7 til følge.
supplerende sagsfremstilling
det fremgår af pkt. 2.1.a i aftalen af 17. april 1997 mellem ror international aps og bent
reipur, at ror international aps til bent reipur bl.a. overdrager ejendomsretten til patentet.
i aftalen er det under dette punkt tilføjet med håndskrift ”(tilhører p.t. ho personligt. ho
overdrager ejendomsretten til br)”. af aftalens pkt. 6.b fremgår det, at medunderskrevne ho
erklærer, at ror har ejendomsretten til de aktiver og rettigheder, der bliver overdraget i afsnit
2. under dette punkt er tilføjet med håndskrift ”jvf. bemærkninger til pkt. 2 a”.
af en udskrift af 13. august 2008 af patentregisteret fremgår, at opfinder af patentet er john
reipur. bent reipur er angivet som indehaver af patentet, og det fremgår, at den seneste
overdragelse af patentet er registreret den 2. september 1997.
af bent reipurs opgørelse af 4. oktober 2007 over sagsomkostninger i forbindelse med fo-
gedforbudssagerne fremgår, at udgift til advokatbistand, retsafgift og gebyr udgør i alt 96.275
                                                - 4 -
kr. eksklusiv moms, og at udgift til patentteknisk bistand udgør 33.640 kr. eksklusiv moms,
således at de samlede sagsomkostninger eksklusiv moms er opgjort til 129.915 kr.
i ”talmæssige opgørelser vedrørende indstævntes skønsmæssigt opgjorte krav om betaling af
4 mio. kr.” af 14. august 2009 er det samlede tab mv. beregnet til 34.546.561 kr.
i dette beløb indgår et forholdsmæssigt afslag på 280.000 kr. i forbindelse med misligholdelse
af 1991-aftalen ved for sen udlevering af plasticstøbeværktøjet.
det er ved den skønsmæssige opgørelse af tabet i øvrigt forudsat bl.a., at jens fenger eriksens
krænkelse af patentet, overtrædelse af markedsføringsloven og misligholdelse af 1991-aftalen
havde til følge, at det danske marked for plastictandstikkere i væsentlig grad blev forstyrret,
således at colgates forudsætninger med hensyn til plastictandstikkeren svigtede, og således at
colgates markedsføring blev påvirket negativt med svigtende salg som konsekvens. dette
medførte efter en beregning med udgangspunkt i det forudsatte mindstesalg et tabt dæknings-
bidrag for det danske marked i perioden fra den 1. maj 1994 til den 31. december 1997 på
4.632.561 kr.
hvis jens fenger eriksen ikke havde ødelagt colgates forudsætninger for aftalen, ville col-
gate i overensstemmelse med aftalen have købt de globale rettigheder til tandstikkeren med
virkning fra den 31. december 1997 og have betalt royalty fra den 1. januar 1998. der er der-
for mistet en salgssum på 17.602.000 kr. og en royalty-indtægt i perioden fra den 1. januar
1998 til den 31. december 2001 på 12.032.000 kr.
bent reipur har herefter skønsmæssigt begrænset sit krav til et beløb på 4 mio. kr., idet der
herved bl.a. er taget hensyn til jens fenger eriksens formodede betalingsevne.
højesterets begrundelse og resultat
aftalen af 17. april 1997 fremtræder som indgået mellem ror international aps og bent
reipur, men det fremgår af de håndskrevne tilføjelser, at patentet tilhørte hans olsen og blev
overdraget af denne. aftalen blev underskrevet af hans olsen for ham selv og tillige på sel-
skabets vegne. det må herefter lægges til grund, at bent reipur ved aftalen erhvervede pa-
tentet, jf. også registreringen i patentregisteret af ham som indehaver af patentet.
                                                 - 5 -
der kan ikke gives jens fenger eriksen medhold i, at patentdirektoratets udtalelse af 5. juli
1994 er afgørende for domstolenes vurdering af, om der foreligger en patentkrænkelse, idet
udtalelsen skal vurderes sammen med skønserklæringerne og de øvrige oplysninger i sagen.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at fogedfor-
buddene af 21. april 1999 og 27. november 2000 er lovligt gjort og forfulgt (bent reipurs
påstande 1 og 5).
højesteret tillader jens fenger eriksen at gentage sine påstande fra landsretten om frifindelse
over for bent reipurs påstande om tilintetgørelse af tandstikkere og produktionsværktøjer og
om forbud mod fremstilling mv. (bent reipurs påstande 2, 4, 6 og 7), jf. herved retsplejelo-
vens § 382, stk. 1.
bent reipurs påstande 2 og 6 angår tilintetgørelse dels af tandstikkere, som er fremstillet ved
krænkelse af patentet i tiden frem til dettes udløb den 28. juni 2003, dels af produktions-
værktøj, som er anvendt i forbindelse hermed. jens fenger eriksen har herved tillige overtrådt
markedsføringsloven, og højesteret tager påstandene til følge i medfør af denne lovs § 20,
stk. 1, nr. 2 (tidligere § 13, stk. 1, nr. 2).
med hensyn til spørgsmålet om forbud mod fremstilling, salg og markedsføring af tandstik-
kerne i fremtiden (bent reipurs påstande 4 og 7), bemærkes, at samarbejdet mellem på den
ene side john reipur og bent reipur og på den anden side jens fenger eriksen ophørte alle-
rede før aftalen af 17. maj 1991, og at patentet som nævnt udløb den 28. juni 2003. under
disse omstændigheder og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højeste-
ret, at disse påstande ikke er taget til følge.
ved afgørelsen af spørgsmålet om erstatning (bent reipurs påstand 8) lægger højesteret lige-
som landsretten til grund, at jens fenger eriksens handlinger har været markedsforstyrrende
og har påvirket salget af den patenterede tandstikker i negativ retning. højesteret tiltræder
endvidere, at det på den anden side ikke er godtgjort, at det alene var jens fenger eriksens
markedsforstyrrende adfærd, der var årsag til, at salget efter colgates overtagelse af forhand-
lingen udviklede sig, som det gjorde, ligesom det tiltrædes, at det ikke er godtgjort, at det var
                                               - 6 -
jens fenger eriksens adfærd, der var udslagsgivende for, at colgate ikke udnyttede optionen
til at købe patentrettighederne. som anført af landsretten må erstatningen fastsættes skøns-
mæssigt. efter en samlet vurdering, hvori også indgår, at der har været tale om grove og ved-
varende krænkelser, finder højesteret, at erstatningen bør forhøjes til 1 mio. kr.
højesteret finder, at beløbet til godtgørelse af sagsomkostninger i fogedforbudssagerne (bent
reipurs påstand 9) bør forhøjes til 80.000 kr. det bemærkes, at der efter det foreliggende ikke
er grundlag for at godtgøre udgifter til patentkyndig bistand, jf. herved højesterets kendelse i
ufr 2009 s. 762.
med de foran anførte ændringer stadfæster højesteret dommen.
i delvise sagsomkostninger for højesteret skal prestige tool-plast ved jens fenger eriksen
betale 100.000 kr. til dækning af advokatudgifter og 42.940 kr. til dækning af beregnede rets-
afgifter, i alt 142.940 kr.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med følgende ændringer:
prestige tool-plast ved jens fenger eriksen skal tilintetgøre fremstillede og lagerførte tand-
stikkere, som er omfattet af fogedforbuddene af 21. april 1999 og 27. november 2000, samt de
hertil hørende produktionsværktøjer.
den erstatning, som prestige tool-plast ved jens fenger eriksen skal betale til bent reipur,
forhøjes til 1 mio. kr., der forrentes som anført i landsrettens dom.
det beløb, som prestige tool-plast ved jens fenger eriksen skal betale til bent reipur for
forbudssagernes behandling i fogedretten, forhøjes til 80.000 kr.
i sagsomkostninger for højesteret skal prestige tool-plast ved jens fenger eriksen betale
142.940 kr. til statskassen.
                                          - 7 -
de idømte beløb skal betales og dommen i øvrigt efterleves inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse. sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.