text:
                             højesterets dom
                        afsagt mandag den 19. oktober 2009
sag 425/2008
(2. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t1 og
t2
(advokat lise holten for begge, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på frederiksberg den 18. september 2008 og af
østre landsrets 7. afdeling den 17. oktober 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul sørensen, asbjørn jensen, lene pagter
kristensen, jon stokholm og michael rekling.
påstande
dommen er anket af de tiltalte, t1 og t2, med påstand om frifindelse for påstanden om ud-
visning med indrejseforbud i 5 år.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
anbringender
t1 og t2 har anført, at eu-borgere kun kan udvises med henvisning til opholdsdirektivet (eu-
ropaparlamentets og rådets direktiv 2004/38/ef af 29. april 2004 om unionsborgeres ret til at
færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område), hvor det af artikel 27 fremgår, at kun
hensyn til den offentlige orden, sikkerhed eller sundhed kan begrunde begrænsninger i den
frie bevægelighed inden for medlemsstaterne. en beslutning om udsendelse kan udelukkende
begrundes i vedkommendes personlige adfærd, der ifølge direktivets artikel 27 skal udgøre en
reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinte-
                                               - 2 -
resse. t1 og t2s adfærd i forbindelse med tyveriet og forsøgene herpå var lejlighedspræget og
udgjorde ikke en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel mod grundlæggende sam-
fundsinteresser.
anklagemyndigheden har anført, at udvisning er i overensstemmelse med retsgrundlaget, og
udvisning er som foreskrevet af eu-retten begrundet i den faktiske individuelle adfærd og
oplysningerne om de tiltaltes personlige adfærd samt nødvendig beskyttelse af grundlæggende
samfundsinteresser. udvisning må antages at overholde proportionalitetsprincippet.
højesterets begrundelse og resultat
højesteret tiltræder, at betingelserne efter udlændingelovens § 24, nr. 2, jf. § 26, stk. 1, for at
udvise t1 og t2 er opfyldt. spørgsmålet er herefter, om udvisning vil være forenelig med
artikel 33 sammenholdt med artiklerne 27 og 28 i direktiv 2004/38/ef af 29. april 2004 (op-
holdsdirektivet), jf. herved udlændingelovens § 2, stk. 3.
t1 og t2 er idømt ubetinget fængselsstraf for efter forudgående aftale og i forening at have
begået tricktyveri af taske og forsøg herpå. højesteret tiltræder, at sådan kriminalitet er udtryk
for en adfærd, som udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en
grundlæggende samfundsinteresse, jf. opholdsdirektivets artikel 27, stk. 2, 2. led.
da t1 og t2 ikke har nogen tilknytning til danmark, kan udvisning med indrejseforbud i 5 år
ikke anses for stridende mod proportionalitetsprincippet i direktivets artikel 27, stk. 2, 1. led,
sammenholdt med artikel 28, stk. 1.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t1 og t2 skal solidarisk betale sagens omkostninger for højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 23. august 2016
sag 90/2015
hk danmark som mandatar for a
(advokat tina sejr gad)
mod
dansk arbejdsgiverforening som mandatar for labvikar aps
(advokat tine benedikte skyum)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 27. marts 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, vibeke rønne,
henrik waaben, jan schans christensen og jens kruse mikkelsen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, hk danmark som mandatar for a, har nedlagt påstand om, at labvikar aps
yderligere skal betale 175.208,79 kr. med tillæg af procesrente som nærmere angivet.
indstævnte, dansk arbejdsgiverforening som mandatar for labvikar aps, har nedlagt på-
stand om frifindelse, og at a skal tilbagebetale 59.625,81 kr., som er betalt til opfyldelse af
sø- og handelsrettens dom.
hk’s påstand fremkommer således:
                                             - 2 -
efterregulering af feriefritimer
5:7 x 22 uger = 15,71 timer á 150,00 kr.                kr.   2.356,50
feriegodtgørelse af feriefritimer
12,5 % af 2.356,50 kr.                                  kr.     294,56
efterregulering af opsparing
1,03 % af 116.304,00 kr. (2.356,50 + 113.947,50)        kr.   1.197,93
efterregulering af pension
12,99 % af 117.501,93 kr. (113.947,50 + 3.554,43)       kr.  15.263,50
i alt                                                   kr.  19.112,49
- tilkendt i sø- og handelsretten (og betalt)           kr.  19.112,49       kr.     0,00
efterregulering af personligt tillæg
juni, 15/19 af 4.000,00 kr.                             kr. 3.157,89
1. juli – 30. november, 5 mdr. á 4.000,00 kr.           kr. 20.000,00
4.-6. december, 3/20 af 4.000,00 kr.                    kr.    600,00
i alt                                                                       kr. 23.757,89
godtgørelse i henhold til vikarlovens § 8
26 uger á 6.209,65 kr.                                  kr. 161.450,00
- tilkendt i sø- og handelsretten (og betalt)           kr. 10.000,00       kr. 151.450,90
godtgørelse i henhold til ansættelsesbevisloven         kr.  10.000,00
- tilkendt i sø- og handelsretten (og betalt)           kr.  10.000,00      kr.       0,00
i alt                                                                       kr. 175.208,79
supplerende sagsfremstilling
parterne er uenige om, hvorvidt a modtog en vikarbekræftelse fra labvikar med ansættelses-
vilkårene for vikariatet hos arla foods a.m.b.a., afdeling hoco.
der er fremlagt en mail sendt fra labvikar til a den 7. juni 2013 kl. 22:28 med emnet vika-
riatsbekræftelse og teksten:
       ”og timeseddel-fil”
                                                 - 3 -
dansk arbejdsgiverforening har oplyst, at det på grund af et nedbrud i labvikars it-system
ikke har været muligt at dokumentere fremsendelsen af en vikarbekræftelse vedrørende as
vikariat hos hoco.
der er endvidere fremlagt en mail sendt fra labvikar til hoco den 7. juni 2013 kl. 22:40
ligeledes med emnet vikariatsbekræftelse.
af vikarbekræftelsen fremgår ud over det, der er anført i sø- og handelsrettens dom, også
følgende i de fortrykte aftalepunkter:
       ”12. lønnen er inkl. pension men ekskl. feriepenge.”
anbringender
hk har navnlig anført, at a efter ligebehandlingsprincippet i vikarlovens § 3, stk. 1, er beret-
tiget til efterregulering af feriefritimer, opsparing, pension og personligt tillæg, idet hendes
arbejds- og ansættelsesvilkår som vikar hos hoco på disse punkter ikke mindst har svaret til,
hvad der ville have været gældende, hvis hun havde været ansat direkte af hoco.
ligebehandlingsprincippet indebærer, at vikaren i forhold til hvert enkelt af de arbejds- og
ansættelsesvilkår, der er opregnet i vikarlovens § 3, stk. 1, skal stilles som de fastansatte med-
arbejdere i brugervirksomheden. de egentlige lønelementer, der indgår under ansættelsesvil-
kåret ”aflønning” vil kunne indregnes i timelønnen, forudsat at der er en aftale herom, og at
vikaren ikke behandles dårligere end en fastansat i brugervirksomheden ud fra en samlet vur-
dering af aflønningen.
der er enighed om, at den overenskomstmæssige timeløn – inklusive den økonomiske værdi
af opsparede fritimer/-dage, opsparingstillæg, arbejdsgivers pensionsbidrag og laboranttillæg
– beløbsmæssigt kan opgøres til 143,87 kr. det bestrides imidlertid, at alle de anførte over-
enskomstmæssige goder kan indgå i timelønnen, og at det var aftalt, at disse elementer indgik
i timelønnen. det er labvikar, der har bevisbyrden for, at samtlige overenskomstmæssige
goder, inklusive det personlige tillæg, er aftalt indeholdt i – og kan indeholdes i – as timeløn
på 150 kr. det er i den forbindelse ikke godtgjort, at labvikars vikarbekræftelse til a, der
præciserer vilkårene for vikaransættelsen hos hoco, er kommet frem til a.
                                                - 4 -
efter § 18 i den dagældende overenskomst mellem di og hk optjente medarbejdere ret til 5
fritimer for hver 7 ugers ansættelse, svarende til 5 fridage af 7,4 timer pr. år. denne ordning
må sidestilles med en 6. ferieuge, og efter forarbejderne til vikarloven vil en sådan 6. ferieuge
ikke kunne konverteres til et pengebeløb i videre omfang end angivet i overenskomsten. vi-
karloven har ikke haft til hensigt at skelne mellem forskellige former for frihed, som betegnes
forskelligt, når blot begreberne dækker over det samme. betingelserne i overenskomsten for
udbetaling af den optjente løn for frihed var ikke opfyldt, og derfor er ligebehandlingsprincip-
pet tilsidesat.
efter overenskomstens § 19 skal arbejdsgiveren indbetale 1,03 % af lønnen til en særlig op-
sparingsordning, der udbetales sammen med lønnen for december måned, medmindre medar-
bejderen har anmodet om at få beløbet indbetalt på dennes pensionskonto. en løbende udbe-
taling af værdien af opsparingsordningen som en del af timelønnen er en undtagelse fra lige-
behandlingsprincippet, og det må derfor kræves, at det fremgår klart og tydeligt, at vikarbu-
reauet har anlagt en fleksibel vurdering af ligebehandlingsprincippet. det skal derfor skriftligt
være præciseret, at dette ansættelsesvilkår er indeholdt i timelønnen og med hvilket beløb. i
modsat fald er der risiko for omgåelse.
for så vidt angår pensionsbidraget fremgår det af forarbejderne til vikarloven, at det vil være
muligt at konvertere arbejdsgiverens andel af pensionsbidraget til løn, som umiddelbart beta-
les til vikaren, hvis det kan konstateres, at vikaren ikke behandles dårligere end en fastansat
på brugervirksomheden ud fra en samlet vurdering af aflønningen. en pensionsordning tjener
imidlertid en række anerkendelsesværdige formål, som ud over opsparing til alderdommen i
form af pension også omfatter en række forsikringsydelser, typisk tab af erhvervsevne og
præmiefritagelse i den forbindelse, men i nogle tilfælde – som hos hoco – også andre for-
hold som gruppelivsforsikring, forsikring for kritisk sygdom og lignende. det vil altid være
væsentligt dyrere som privatperson og individuel forsikringstager at forsikre sig mod disse
forhold, hvorfor a ikke blot ved at få tildelt et konverteret lønbeløb svarende til arbejdsgivers
andel af pensionsbidraget aflønningsmæssigt stilles som en fastansat omfattet af overenskom-
stens pensionsordning. hertil kommer – som ved opsparingsordningen – at en fravigelse af
ligebehandlingsprincippet må kræve en aftale med vikaren og en skriftlig præcisering af, at
                                               - 5 -
pensionsbidraget er indeholdt i lønnen og med hvilket beløb. i modsat fald har hun krav på
betaling af hele pensionsbidraget (både arbejdsgiver- og medarbejderbidrag).
efter overenskomstens § 5, stk. 1, er det en forudsætning, at der ydes et personligt tillæg til
minimallønnen, men overenskomsten foreskriver ikke, hvor stort tillægget skal være. efter cs
forklaring må det lægges til grund, at der som minimum udbetales et personligt tillæg på
4.000 kr. pr. måned til fastansatte laboranter, uanset tidligere erfaring. havde a været ansat
hos hoco, ville hun efter de foreliggende oplysninger have fået en timeløn på 152,37 kr.
eksklusive pension og diverse andre tillæg og goder efter overenskomsten. selv om der ikke
er tale om en bindende arbejdsretlig kutyme, må det afgørende være, hvilken løn a efter vid-
neforklaringen ville have fået udbetalt som fastansat af hoco. hvis vikarbureauet kan se
bort fra dette ganske betydelige løntillæg, vil der være mulighed for social dumping ved an-
sættelse af vikarer til en ringere løn end fastansatte.
godtgørelsen for overtrædelsen af vikarlovens ligebehandlingsprincip bør fastsættes ud fra
det godtgørelsesniveau, der gælder efter ligebehandlingsloven og forskelsbehandlingsloven,
subsidiært svarende til godtgørelsesniveauet efter ligelønsloven.
det kan ikke bevismæssigt lægges til grund, at a har modtaget den ikke underskrevne vikar-
bekræftelse og dermed et skriftligt ansættelsesbevis. subsidiært må det lægges til grund, at
vikarbekræftelsen ikke opfylder ansættelsesbevislovens krav. hun har derfor også krav på
godtgørelse efter ansættelsesbevisloven.
dansk arbejdsgiverforening har navnlig anført, at alle de relevante lønelementer i den over-
enskomst, der var gældende for laboranter ansat af hoco, kan rummes inden for den time-
løn, som a fik, og derfor er ligebehandlingsprincippet i vikarlovens § 3, stk. 1, ikke overtrådt.
der er enighed om, at den overenskomstmæssige timeløn – inklusive den økonomiske værdi
af opsparede fritimer/-dage, opsparingstillæg, arbejdsgivers pensionsbidrag og laboranttillæg
– kan opgøres til 143,87 kr. hvis der ses bort fra det personlige tillæg, er der ingen tvivl om,
at as timeløn på 150 kr. kan rumme de relevante overenskomstmæssige lønelementer.
                                               - 6 -
ligebehandlingsprincippet indebærer ikke, at vikaren har krav på en minutiøs efterlevelse af
de enkelte lønelementer i den overenskomst, der gælder for hoco, så længe vikaren får en
løn, der samlet set tager højde for værdien af de enkelte relevante lønelementer. der er ikke
hjemmel i hverken vikarloven eller vikardirektivet til, at det kræver en særlig aftale med vika-
ren at indregne forskellige lønelementer i den aftalte timeløn. tværtimod indikerer anvendel-
sen af betegnelsen ”aflønning” på den ene side og opsplitningen af en række andre arbejds- og
ansættelsesvilkår (arbejdstid, overarbejde, pauser mv.) på den anden side, at alle sædvanlige
lønelementer som udgangspunkt betragtes under ét.
ordningen med fritimer og fridage efter overenskomstens § 18 kan ikke sidestilles med en 6.
ferieuge. overenskomstteksten anvender et andet udtryk end ”ferie” eller ”feriefridage”, og
det må antages, at overenskomstparterne bevidst har valgt at distancere sig fra disse begreber.
der er derfor ikke noget til hinder for, at den økonomiske værdi af den optjente frihed kan
konverteres til løn, som det er sket i denne sag. det vil være hensigtsmæssigt at indrømme
sådan en fleksibilitet i et vikarforhold, som typisk vil være af kortere varighed.
opsparingsordningen kan utvivlsomt indregnes i timelønnen som en del af aflønningen, og
der er som nævnt ikke grundlag for at kræve en særlig aftale med vikaren herom.
en pensionsordning indgår under begrebet ”aflønning”, og efter forarbejderne til vikarloven
er der mulighed for at konvertere et pensionsbidrag til løn. det følger af vikarforholdets ka-
rakter og hensynet til den nødvendige fleksibilitet for alle parter i et vikarforhold, at det kan
være hensigtsmæssigt, at vikarens løn fastsættes således, at den i vid udstrækning indeholder
forskellige lønelementer, herunder pension. en vikar med mange forskellige vikariater i for-
skellige virksomheder kunne risikere at blive omfattet af en række forskellige pensionsord-
ninger med små udbetalinger fra hver. det er mere hensigtsmæssigt at udbetale pensionsbi-
draget som løn, så vikaren selv kan vælge, hvilken pensionsordning vedkommende vil ind-
betale på. a kan under alle omstændigheder ikke få udbetalt lønmodtagerandelen af pensions-
bidraget igen.
efter overenskomstens § 5, stk. 1, er det ikke et krav, at en enhver laborant skal have et per-
sonligt tillæg. tværtimod følger det af bestemmelsen, at der er særlige kriterier, der skal være
opfyldt, før medarbejderen er berettiget til personligt tillæg. selv om enhver laborant måtte
                                                 - 7 -
være berettiget til et personligt tillæg, eller a måtte opfylde kriterierne i overenskomsten, er
der ikke grundlag for at fastslå, at hoco ville have været forpligtet til at betale et personligt
tillæg på netop 4.000 kr., og ligebehandlingsprincippet gælder kun aflønning efter overens-
komsten eller ”andre bindende generelle bestemmelser”. det er ikke med forklaringen fra c
godtgjort, at der er sket tilsidesættelse af regler, der er bindende for hoco. da a ikke juri-
disk ville kunne have gjort krav på et personligt tillæg på 4.000 kr., hvis hun var blevet ansat
direkte af hoco, er ligebehandlingsprincippet ikke tilsidesat på dette punkt.
hvis højesteret måtte komme frem til, at ligebehandlingsprincippet i vikarloven er overtrådt,
er der tale om en så ubetydelig overtrædelse, at der ikke er grundlag for at udmåle en godtgø-
relse, og den bør i hvert fald ikke udmåles højere end 10.000 kr., svarende til en godtgørelse
for overtrædelse af ansættelsesbevisloven. det kan også være relevant at sammenligne med
godtgørelsesniveauet efter ligelønsloven.
på grund af et nedbrud i labvikars it-system har det ikke været muligt at dokumentere frem-
sendelse til a af vikarbekræftelsen vedrørende vikariatet hos hoco, men fremsendelsen af
en mail den 7. juni 2013 med emneoverskriften ”vikariatsbekræftelse” til a skaber en for-
modning for, at vikarbekræftelsen i overensstemmelse med bs forklaring blev sendt til a. en
eventuel godtgørelse efter ansættelsesbevisloven bør ikke overstige 7.500 kr., bl.a. fordi det
ikke kan afvises, at a faktisk modtog vikarbekræftelsen, og fordi hun ikke benyttede sig af
adgangen til at indhente oplysninger hos hoco efter vikarlovens § 3, stk. 3.
supplerende retsgrundlag
lov nr. 595 af 12. juni 2013 om vikarers retsstilling ved udsendelse af et vikarbureau mv.
(vikarloven) bestemmer bl.a.:
       ”§ 1. loven finder anvendelse på vikarer, som har indgået en arbejdsaftale eller et an-
       sættelsesforhold med et dansk eller et udenlandsk vikarbureau og af vikarbureauet ud-
       sendes til brugervirksomheder i danmark for midlertidigt at udføre arbejdsopgaver un-
       der disses tilsyn og ledelse..
       …
       § 3. vikarbureauet skal sikre, at vikaren under dennes udsendelse til en brugervirksom-
       hed, for så vidt angår arbejdstidens længde, overarbejde, pauser, hvileperioder, natar-
       bejde, ferie, helligdage og aflønning, mindst har vilkår svarende til, hvad der ville have
       været gældende i medfør af lovgivning, kollektive overenskomster eller andre bindende
                                                - 8 -
      generelle bestemmelser, hvis vikaren havde været ansat direkte af brugervirksomheden
      til udførelse af samme arbejdsopgave.
      …
      stk. 3. en vikar har efter anmodning til vikarbureauet ret til at få oplysninger om de an-
      sættelsesvilkår, der i henhold til stk. 1 og 2 er gældende under vikarens udsendelse til en
      brugervirksomhed.
      …
      § 8. …
      stk. 3. en vikar, hvis rettigheder i henhold til dennes lovs § 3, stk. 1-4, og § 5, stk. 1, og
      § 6, stk. 1, er krænket, kan tilkendes en godtgørelse.”
af bemærkningerne til lovforslaget (folketingstidende 2012-13, tillæg a, lovforslag nr. l
209) fremgår bl.a.:
                                       ”almindelige bemærkninger
      1. baggrunden
      …
      1.1. vikardirektivet
      …
      direktivets formål er at beskytte vikaransatte, forbedre kvaliteten af vikararbejde ved at
      sikre at princippet om ligebehandling gælder for vikaransatte, at anerkende vikarbu-
      reauer som arbejdsgivere, og at etablere passende rammer for vikararbejde med henblik
      på at skabe arbejdspladser og fleksible former for arbejde.
      …
      3. lovforslaget
      formålet med lovforslaget er grundlæggende det samme som formålet med direktivet.
      hidtil har vikararbejde som nævnt ikke været genstand for særskilt lovgivning i dan-
      mark, og vikarer på danske brugervirksomheder har således med hensyn til løn- og ar-
      bejdsvilkår alene kunnet henholde sig til lovgivning, der gælder for lønmodtagere gene-
      relt, eventuelle kollektive overenskomster om vikararbejde samt deres individuelle an-
      sættelsesaftale med vikarbureauet. med lovforslaget sikres vikarer visse rettigheder, der
      relaterer sig til de særlige forhold, der kendetegner vikararbejde. det er således karakte-
      ristisk for vikararbejde, at det udføres i et trepartsforhold – såvel vikarbureau som bru-
      gervirksomhed har arbejdsgiverbeføjelser i forhold til vikaren – og f.eks. det centrale li-
      gebehandlingsprincip, der beskrives nærmere nedenfor, går netop ud på at sikre vikarer
      vilkår med hensyn til aflønning, ferie mv. mindst svarende til, hvad der ville have været
      gældende, hvis de havde været ansat direkte af brugervirksomheden.
      …
      3.2. ligebehandlingsprincippet
      det fremgår af direktivets artikel 5, stk. 1, at de væsentlige arbejds- og ansættelsesvilkår
      for vikarer under deres udsendelse til en brugervirksomhed mindst skal svare til, hvad
      der ville have været gældende, hvis vikarerne havde været ansat direkte af brugervirk-
      somheden til udførelse af samme arbejdsopgave. de væsentlige arbejds- og ansættelses-
                                            - 9 -
vilkår er defineret i direktivets artikel 3, stk. 1, litra f, og omfatter blandt andet løn, ferie
og arbejdstid. disse væsentlige arbejds- og ansættelsesvilkår kan være fastsat i henhold
til lovgivning, kollektive overenskomster og/eller andre bindende generelle bestemmel-
ser, der gælder på brugervirksomheden. dette princip om ligebehandling er implemen-
teret i lovforslagets § 3, stk. 1, og i § 3, stk. 2, henvises til de regler, der i øvrigt gælder
ved anvendelsen af ligebehandlingsprincippet.
…
3.2.1. ligebehandlingsprincippets indhold og anvendelse
de ansættelsesvilkår, der indgår i ligebehandlingsprincippet, er som anført i dette lov-
forslags § 3, stk. 1, arbejdstidens længde, overarbejde, pauser, hvileperioder, natarbejde,
ferie, helligdage samt aflønning. for så vidt angår hvert enkelt af disse vilkår skal en vi-
kar stilles mindst svarende til, hvad der ville have været gældende i medfør af lovgiv-
ning, kollektive overenskomster eller andre bindende generelle bestemmelser, hvis vika-
ren havde været ansat direkte på brugervirksomheden til udførelse af samme arbejdsop-
gave. i en dansk sammenhæng vil de regler, der er gældende på brugervirksomheden, af
praktisk betydning for en vikars ansættelsesvilkår inden for ligebehandlingsprincippets
rammer i første række være lovgivning og kollektive overenskomster.
…
det er almindeligt i danmark, at kollektive overenskomster ikke blot sikrer de omfat-
tede lønmodtagere minimumsrettigheder på områder, hvor der i lovgivningen er fastsat
minimumsrettigheder, men også i relation til overarbejde, helligdage og aflønning. hvis
en kollektiv overenskomst om sådanne arbejdsvilkår er gældende på en brugervirksom-
hed, vil vikarer som følge af ligebehandlingsprincippet som minimum skulle sikres de
rettigheder, som overenskomsten på brugervirksomheden sikrer de af overenskomsten
omfattede lønmodtagere på områder, der er omfattet af ligebehandlingsprincippet. hvis
der f.eks. er ret til en 6. ferieuge efter brugervirksomhedens overenskomst, vil vikaren
også have ret til en 6. ferieuge. og de bestemmelser om aflønning, som er gældende i
henhold til brugervirksomhedens overenskomst, vil også være afgørende for, hvad en
vikar som minimum skal have i løn. dette gælder ikke blot overenskomstens bestem-
melser om mindsteløn, men også f.eks. bestemmelser i overenskomsten om tillæg og
overarbejdsbetaling; hvis en vikar opfylder betingelserne i en brugervirksomheds over-
enskomst for, at der f.eks. skal gives et tillæg til grundlønnen, vil vikaren have krav på
aflønning indeholdende et sådant tillæg.
…
andre bindende generelle bestemmelser, der er gældende på brugervirksomheden, vil
som nævnt ovenfor næppe have praktisk betydning på linje med lovgivning og kollek-
tive overenskomster, men vil f.eks. kunne være en kutyme. har ansatte direkte på bru-
gervirksomheden, der udfører det samme arbejde som en vikar, kutymemæssigt en eks-
tra fridag i forbindelse med julen, vil vikaren også have krav på en sådan ekstra fridag i
henhold til ligebehandlingsprincippet. en individuel ansættelsesaftale mellem en direkte
ansat på brugervirksomheden, som udfører samme arbejde som vikaren, og brugervirk-
somheden er ikke generel, og en sådan aftales bestemmelser kan derfor ikke påberåbes
af en vikar som grundlag for at fastlægge eksempelvis aflønningen af vikaren. perso-
nale- og medarbejderhåndbøger, som ensidigt er udarbejdet af brugervirksomheden, og
som vil kunne ændres alene på brugervirksomhedens initiativ, kan ikke anskues som
bindende, og vil derfor heller ikke kunne påberåbes af en vikar. der vil således være
situationer, hvor der hverken er lovgivning, kollektive overenskomster eller andre bin-
dende generelle bestemmelser gældende på brugervirksomheden vedrørende aflønning,
                                          - 10 -
og i sådanne tilfælde angiver ligebehandlingsprincippet ikke noget minimumsniveau
for, hvad en vikar skal have i løn. der kan i overensstemmelse med gældende praksis
indenfor rammerne af den danske model anvendes kollektive kampskridt for at sikre vi-
karer en passende minimumsløn.
som nævnt ovenfor skal ligebehandlingsprincippet overholdes i relation til hvert enkelt
af de ansættelsesvilkår, som princippet indbefatter. hvis der er en relevant overens-
komst, der giver ansatte på brugervirksomheden en 6. ferieuge, vil en vikar også skulle
have en 6. ferieuge, og denne 6. ferieuge vil ikke kunne konverteres til et pengebeløb i
videre omfang end angivet i overenskomsten.
der er dog ikke noget til hinder for, at hvert enkelt af de opregnede vilkår anskues flek-
sibelt, hvis bare ligebehandlingsprincippet overholdes i relation til det enkelte vilkår.
det vil sige, at vikarer skal ligestilles med hensyn til f.eks. aflønning, men at det er mu-
ligt at opfylde dette krav uden, at vikaren får præcist de samme vilkår vedrørende løn
som tilsvarende fastansatte på brugervirksomheden. hvis ansatte på brugervirksomhe-
den f.eks. i medfør af kollektiv overenskomst aflønnes med tillæg og bonusbeløb, vil
vikaren godt kunne aflønnes med fast løn, hvis vikaren aflønningsmæssigt ikke stilles
ringere end en fastansat samlet set.
det vil i sidste ende være en domstolsvurdering, om ligebehandlingsprincippet i kon-
krete tilfælde er overholdt. hvis aflønningen af en vikar f.eks. sker på en anden måde
end aflønningen af en tilsvarende fastansat, vil det i givet fald være op til domstolene at
tage stilling til, om vikarens aflønning i det enkelte tilfælde mindst svarer til, hvad vika-
ren havde fået i løn, hvis vikaren havde været fastansat på brugervirksomheden. det vil
eksempelvis være muligt at konvertere et pensionsbidrag, som i medfør af brugervirk-
somhedens overenskomst skal indbetales af arbejdsgiver, til løn, som umiddelbart beta-
les til vikaren, hvis det kan konstateres, at vikaren ikke behandles dårligere end en fast-
ansat på brugervirksomheden ud fra en samlet vurdering af aflønningen.
…
                    bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
til § 3
i bestemmelsen foreslås vikardirektivets ligebehandlingsprincip, som findes i artikel 5,
stk. 1, implementeret. endvidere foreslås det fastsat i stk. 3, at en vikar efter anmodning
herom til vikarbureauet har ret til at få oplysning om de ansættelsesvilkår, der er gæl-
dende på brugervirksomheden på de områder, som er omfattet af ligebehandlingsprin-
cippet. i stk. 4 foreslås et forbud mod omgåelse af ligebehandlingsprincippet, eksem-
pelvis gennem successive udsendelser af vikaren uden skellig grund, fastsat. i stk. 5 fo-
reslås det reguleret, hvordan ligebehandlingsprincippet kan fraviges ved kollektiv over-
enskomst. denne fravigelsesmulighed udgør en udmøntning af direktivets artikel 5,
stk. 3.
i stk. 1 foreslås det fastsat, at vikarer, for så vidt angår de opregnede ansættelsesvilkår,
skal stilles mindst svarende til, hvad der ville have været gældende i medfør af lovgiv-
ning, kollektive overenskomster eller andre bindende generelle bestemmelser, hvis de
havde været ansat direkte på brugervirksomheden til udførelse af samme arbejde.
…
                                                 - 11 -
      ligebehandlingsprincippet betyder, at vikarer i relation til arbejdstidens længde, overar-
      bejde, pauser, hvileperioder, natarbejde, ferie, helligdage samt aflønning ikke må stilles
      ringere end det, de ville have haft krav på i henhold til lovgivning, kollektive overens-
      komster eller andre bindende generelle bestemmelser, hvis de havde været ansat direkte
      på brugervirksomheden. hvis det arbejde, som en vikar udfører, ville have været om-
      fattet af en kollektiv overenskomst, hvis vikaren var ansat direkte på brugervirksomhe-
      den, har vikaren krav på f.eks. mindst de lønvilkår, der følger af overenskomsten og
      mindst de vilkår vedrørende ferie, herunder særlige feriedage, som følger af brugervirk-
      somhedens overenskomst. der er således tale om, at vikaren for hvert enkelt vilkårs
      vedkommende skal stilles mindst på lige fod med, hvad de ville have haft krav på, hvis
      de udførte samme arbejde som ansat direkte på brugervirksomheden. tilsvarende gæl-
      der med hensyn til lovgivning, f.eks. funktionærloven, og med hensyn til andre bin-
      dende generelle bestemmelser, der eventuelt er gældende på brugervirksomheden, hvil-
      ket f.eks. vil kunne være kutymer.
      da det ikke altid vil være klart for en vikar, hvilke ansættelsesvilkår vikaren har krav på
      i medfør af ligebehandlingsprincippet, foreslås det i stk. 3, at en vikar efter anmodning
      herom overfor vikarbureauet har ret til at få oplysning om de ansættelsesvilkår, der i
      henhold til stk. 1 og 2 er gældende for vikaren under dennes udsendelse på brugervirk-
      somheden. i den forbindelse kan det fremhæves, at vikarbureauet under alle omstæn-
      digheder skal indhente de nødvendige oplysninger fra en brugervirksomhed for at sikre,
      at ligebehandlingsprincippet overholdes, og det vil derfor ikke være uforholdsmæssigt
      vanskeligt for et vikarbureau at udlevere disse oplysninger til en vikar, der anmoder
      herom. i praksis vil vikarbureauets oplysningspligt i mange tilfælde kunne opfyldes ved,
      at vikaren får adgang til at gøre sig bekendt med en kollektiv overenskomst, der gælder
      på brugervirksomheden.
      …
      der henvises for så vidt angår adgangen til fravigelse af ligebehandlingsprincippet til
      afsnit 3.2.2. i de almindelige bemærkninger, og i forhold til anvendelsen af ligebehand-
      lingsprincippet mv. til de almindelige bemærkningers afsnit 3.2.1. overtrædelse af § 3,
      stk. 1-4, kan straffes med bøde, hvis overtrædelsen kan tilregnes vikarbureauet som for-
      sætlig eller groft uagtsom, jf. § 8, stk. 2, mens en vikar i henhold til § 8, stk. 3 og 4, vil
      kunne tilkendes en godtgørelse, hvis dennes rettigheder efter § 3, stk. 1-4, eller efter en
      overenskomst som nævnt i stk. 5 krænkes.
      …
      til § 8
      bestemmelsen gennemfører direktivets artikel 10.
      …
      i stk. 3 foreslås, at vikarer, hvis rettigheder i henhold til lovforslagets § 3, stk. 1-4, samt
      § 5, stk. 1, og § 6, stk. 1, er krænkede ud over at kunne gøre et eventuelt efterbetalings-
      krav gældende vil kunne tilkendes en godtgørelse. det vil f.eks. kunne udløse en godt-
      gørelse til en vikar, hvis ligebehandlingsprincippet ikke overholdes af et vikarbureau.
      sager om krav fra organiserede lønmodtagere, der er omfattet af en overenskomst, som
      implementerer relevante bestemmelser i direktivet, afgøres dog efter de fagretlige reg-
      ler.”
europa-parlamentets og rådets direktiv 2008/104/ef af 19. november 2008 om vikararbejde
(vikardirektivet) indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
                                              - 12 -
                                               ”artikel 3
                                              definitioner
     1. i dette direktiv forstås ved:
     …
     f) ”væsentlige arbejds- og ansættelsesvilkår”: arbejds- og ansættelsesvilkår fastsat i
     henhold til love og administrative bestemmelser, kollektive overenskomster og/eller an-
     dre bindende generelle bestemmelser, der gælder i brugervirksomheden, vedrørende
         i) arbejdstidens længde, overarbejde, pauser, hvileperioder, natarbejde, ferie og hel-
         ligdage
         ii) aflønning.
     2. dette direktiv berører ikke national lovgivning for så vidt angår definitionen af afløn-
     ning, arbejdsaftale, ansættelsesforhold eller arbejdstager.
     …
                                                artikel 5
                                      princippet om ligebehandling
     1. de væsentlige arbejds- og ansættelsesvilkår, der gælder for vikaransatte under deres
     udsendelse til en brugervirksomhed, skal mindst svare til dem, der ville være gældende,
     hvis de vikaransatte havde været ansat direkte af denne virksomhed til udførelse af
     samme arbejdsopgave.
     …
                                               artikel 10
                                               sanktioner
     …
     2. medlemsstaterne fastsætter regler for sanktioner, som skal anvendes i tilfælde af
     overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette di-
     rektiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at sanktionerne iværksæt-
     tes. sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have
     en afskrækkende virkning. medlemsstaterne giver senest den 5. december 2011 kom-
     missionen meddelelse om disse bestemmelser. medlemsstaterne giver omgående kom-
     missionen meddelelse om enhver senere ændring af disse bestemmelser. medlemssta-
     terne sørger navnlig for, at arbejdstagerne og/eller deres repræsentanter har de fornødne
     midler til at sikre håndhævelsen af de forpligtelser, der følger af dette direktiv.”
højesterets begrundelse og resultat
sagens problemstillinger
sagen angår i første række, om as arbejds- og ansættelsesvilkår under et vikariat hos arla
foods a.m.b.a., afdeling hoco, som udsendt af vikarbureauet labvikar aps, var i overens-
stemmelse med ligebehandlingsprincippet i vikarlovens § 3, stk. 1. hun har rejst krav om ef-
                                              - 13 -
terregulering med hensyn til fridage, opsparingsordning, pensionsbidrag og personligt tillæg
samt godtgørelse for overtrædelse af ligebehandlingsprincippet.
efter vikarlovens § 3, stk. 1, skal vikarbureauet sikre, at vikaren under dennes udsendelse til
en brugervirksomhed, for så vidt angår arbejdstidens længde, overarbejde, pauser, hvileperio-
der, natarbejde, ferie, helligdage og aflønning, mindst har vilkår svarende til, hvad der ville
have været gældende i medfør af lovgivning, kollektive overenskomster eller andre bindende
generelle bestemmelser, hvis vikaren havde været ansat direkte af brugervirksomheden til
udførelse af samme arbejdsopgave.
der er herudover spørgsmål, om labvikar har overholdt sin oplysningspligt efter ansættel-
sesbevisloven, og om a har krav på godtgørelse for manglende ansættelsesbevis.
sagens baggrund
a blev ved en formidlingsaftale indgået i juni 2013 tilknyttet labvikar med henblik på at
opnå midlertidige ansættelser som vikar eller rekruttering til fastansættelse hos tredjemand. i
perioden fra den 10. juni til den 30. november 2013 og i perioden fra den 4. til den 6. decem-
ber 2013 blev a tilknyttet hoco som laborantvikar til en timeløn på 150 kr. samt feriepenge.
parterne er uenige om, hvorvidt a modtog en vikarbekræftelse fra labvikar med ansættelses-
vilkårene for vikariatet hos hoco.
fastansatte laboranter hos hoco var omfattet af en overenskomst indgået mellem di (meje-
ribrugets arbejdsgiverforening) og hk. der er enighed om, at den overenskomstmæssige
timeløn – inklusive den økonomiske værdi af opsparede fritimer/fridage, opsparing, arbejds-
givers pensionsbidrag og laboranttillæg, men eksklusive personligt tillæg – beløbsmæssigt
kan opgøres til 143,87 kr., men ikke om det har været berettiget løbende at konvertere de
nævnte overenskomstgoder til løn.
vikarbekræftelsen
højesteret finder, at labvikar ikke efter bevisførelsen – herunder ved de mails, der er frem-
lagt for højesteret, og oplysningen om et it-nedbrud hos labvikar – har godtgjort, at a før
eller under vikariatet modtog en vikarbekræftelse fra labvikar med ansættelsesvilkårene for
vikariatet hos hoco.
                                               - 14 -
fridage
efter overenskomstens § 18 optjener medarbejdere ret til 5 fritimer for hver 7 ugers ansæt-
telse, svarende til 5 fridage á 7,4 timer pr. år. friheden skal afholdes senest 1 år efter optje-
ning. hvis friheden på grund af opsigelse, sygdom, fødsel eller en række andre særlige om-
stændigheder ikke afholdes, kan den optjente løn for frihed udbetales.
højesteret finder, at de nævnte fridage/fritimer efter deres karakter må sidestilles med ferie.
det er i strid med vikarlovens § 3, stk. 1, løbende at konvertere retten til ferie til løn, når der
ikke foreligger en af de særlige omstændigheder, der efter overenskomsten kan begrunde ud-
betaling af løn svarende til den optjente frihed. a har således ikke haft ansættelsesvilkår, der
mindst svarer til de fastansattes.
højesteret tager derfor hk’s påstand om efterregulering med hensyn til fridage til følge med i
alt 2.651,06 kr.
opsparingsordning
efter overenskomstens § 19 oprettes en særlig opsparingsordning, hvortil arbejdsgiveren ind-
betaler 1,03 % af lønnen inklusive samtlige tillæg. beløbet udbetales til medarbejderen med
lønnen for december måned, medmindre medarbejderen forinden har anmodet om, at beløbet
indbetales på den pågældendes pensionskonto.
højesteret finder, at opsparingen efter sin karakter helt må sidestilles med et almindeligt løn-
tillæg, og at det må anses for indeholdt i timelønnen. det var derfor ikke i strid med vikarlo-
vens § 3, stk. 1, at udbetale tillægget løbende som en del af den almindelige løn.
højesteret tager derfor ikke hk’s påstand om efterregulering med hensyn til opsparingsord-
ningen med 1.197,93 kr. til følge.
pensionsordning
efter overenskomstens § 20 er medarbejdere, der er fyldt 20 år, omfattet af en pensionsord-
ning i pensiondanmark. pensionsbidraget udgør 12,99 % af den ferieberettigede løn med til-
læg af feriepenge, hvoraf medarbejderen betaler 1/3 og arbejdsgiveren 2/3. til pensionsord-
                                               - 15 -
ningen er der efter det oplyste knyttet gruppeforsikringer vedrørende tab af erhvervsevne,
dødsfald og kritisk sygdom.
det pensionsbidrag, der indbetales til medarbejderens pensionsordning, tjener et andet formål
end den løbende lønudbetaling. formålet med en arbejdsmarkedspensionsordning er således
at sikre en forsørgelse i alderdommen på et niveau, der er højere end det, lønmodtageren ville
kunne opnå alene på de almindelige offentlige ordninger (folkepension og atp mv.). der er,
som i den foreliggende sag, også typisk en række forsikringselementer i pensionsordningen,
der ville være dyrere for lønmodtageren, hvis de skulle tegnes som individuelle forsikringer.
højesteret finder, at labvikar ikke har godtgjort, at a har haft ansættelsesvilkår, der mindst
svarer til de fastansattes, ved at hun løbende fik udbetalt en timeløn, der kunne rumme ar-
bejdsgiverens pensionsbidrag. allerede derfor finder højesteret, at ligebehandlingsprincippet
i vikarlovens § 3, stk. 1, er tilsidesat.
højesteret finder, at a ikke har krav på at få udbetalt medarbejderbidraget til sig selv og tager
derfor hk’s påstand om efterregulering med hensyn til pensionsordningen til følge for så vidt
angår to tredjedele af kravet på 15.263,50 kr., svarende til 10.175,67 kr.
personligt tillæg
efter overenskomstens § 5 er det en forudsætning, at der ydes et personligt tillæg, når en
medarbejder på grund af sin dygtighed inden for virksomheden yder et særligt værdifuldt ar-
bejde eller har et større ansvar.
c har forklaret bl.a., at alle laboranter hos hoco får det personlige tillæg, at det mindste per-
sonlige tillæg, hoco giver, er på 4.000 kr. pr. måned, og at a ville have fået et personligt
tillæg på 4.000 kr., hvis hun var blevet ansat direkte hos hoco.
højesteret finder det på den anførte baggrund godtgjort, at a ved ikke at få udbetalt et per-
sonligt tillæg på 4.000 kr. pr. måned ikke har haft ansættelsesvilkår, der mindst svarer til de
fastansattes efter overenskomstens § 5, og tager derfor hk’s påstand om efterregulering med
hensyn til personligt tillæg til følge med 23.757,89 kr.
                                                  - 16 -
godtgørelse for overtrædelse af vikarloven
efter vikarlovens § 8, stk. 3, kan der tilkendes en godtgørelse bl.a. til en vikar, hvis rettighe-
der i henhold til vikarlovens § 3, stk. 1, er krænket.
efter vikardirektivets artikel 10, stk. 2, skal der være tale om en effektiv sanktion, der står i et
rimeligt forhold til overtrædelsen, og som har en afskrækkende virkning.
ved fastsættelsen af godtgørelsen til a lægger højesteret endvidere vægt på, at hun må anses
for at have fået fuld kompensation i form af efterregulering svarende til det økonomiske tab,
som er lidt ved overtrædelsen af vikarloven.
efter en samlet vurdering finder højesteret, at godtgørelsen passende kan fastsættes til 15.000
kr.
ansættelsesbevisloven
højesteret finder det som anført ovenfor ikke godtgjort, at a før eller under vikariatet modtog
en vikarbekræftelse fra labvikar med ansættelsesvilkårene for vikariatet hos hoco.
labvikar har derfor ikke overholdt sin oplysningsforpligtelse efter ansættelsesbevisloven, og
højesteret tiltræder, at godtgørelsen herfor er fastsat til 10.000 kr.
konklusion
højesteret tager herefter hk’s påstand om betaling af et yderligere beløb ud over det beløb,
der er tilkendt ved sø- og handelsrettens dom, til følge med 22.472,13 kr., der forrentes som
anført nedenfor.
præjudiciel forelæggelse
højesteret bemærker, at spørgsmålet om, i hvilket omfang ligebehandlingsprincippet i vikar-
direktivets artikel 5, stk. 1, jf. artikel 3, stk. 1, litra f – der er gennemført i dansk ret ved vi-
karlovens § 3, stk. 1 – kan fortolkes fleksibelt således, at der inden for aflønningsvilkårene
består en adgang til at konvertere overenskomstgoder til løn, kan give anledning til tvivl. hø-
jesteret finder imidlertid, at spørgsmålet ikke er afgørende for udfaldet af denne sag, således
                                             - 17 -
som den er forelagt og afgjort, og der er derfor ikke grundlag for præjudiciel forelæggelse for
eu-domstolen.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift med 35.000 kr. og af retsafgift for
højesteret med 1.500 kr., i alt 36.500 kr.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes med den ændring, at labvikar aps skal betale yderli-
gere 22.472,13 kr. til a med procesrente fra den 24. april 2015.
i sagsomkostninger for højesteret skal dansk arbejdsgiverforening som mandatar for lab-
vikar aps betale 36.500 kr. til hk danmark som mandatar for a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet for højesteret forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
s002000e - mcj
                                   udskrift
                                       af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 19. november 2004 blev af retten i sagen
s-20-01
1) rederiet m/v calypso hans und claus heinrich kg
2) ace insurance s.a.-n.v.
3) dhipaya insurance public company ltd.
4) gio insurance limited level g 2
(advokat jes anker mikkelsen for alle)
   mod
codan forsikring a/s som kaskoassurandør for rederiet for m/v arktis fighter
– elite shipping a/s under konkurs
(advokat alex laudrup)
afsagt sålydende
                                     d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører det mulige ansvar for en kollision mellem m/v calypso og m/v
arktis fighter den 9. juni 1998 i sikka creek ved jamnagar i indien. ved kol-
lisionen, der fandt sted mens en cyklon passerede sikka creek, blev arktis
fighter’s ankerkæde viklet om calypso’s skrue, hvorefter fartøjerne gentagne
gange stødte sammen og nogle gange stødte på grund. det er sagens første ho-
vedspørgsmål om man fra arktis fighter’s side burde have undgået kollisio-
nen ved at foretage opankring i større afstand fra calypso eller have disponeret
anderledes i forbindelse med at afstanden mellem fartøjerne mindskedes. det er
sagens andet hovedspørgsmål om der er begået fejl fra calypso’s side ved de
                                        - 2 -
manøvrer man valgte at foretage, herunder særligt om skibet burde have været
ført frem med større kraft.
sagsøgerne, rederiet m/v calypso hans und claus henrich kg, ace insurance
s.a. – n.v., dhipaya insurance public company ltd. og gio insurance limited
level g 2, har nedlagt påstand om at sagsøgte dømmes til at betale til sagsø-
gerne modværdien i ddk efter kursen på betalingsdagen af sdr 915.169 med
procesrente fra den 2. juni 2001 til betaling sker.
sagsøgte, codan forsikring a/s som kaskoassurandør for rederiet for m/v ark-
tis fighter – elite shipping a/s under konkurs (codan forsikring) har påstået
frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb.
codan forsikring har nedlagt selvstændig påstand om at sagsøgerne solidarisk til
codan forsikring skal betale dkk 2.083.968 og modværdien i dkk efter kursen
på betalingsdagen af usd 171.757, begge beløb med procesrente fra den 2. juni
2001 til betaling sker. subsidiært har codan forsikring nedlagt påstand om at
sagsøgerne solidarisk skal betale et mindre beløb.
overfor sagsøgtes selvstændige påstand har sagsøgerne påstået frifindelse.
sagsøgerne har indgået procesfællesskab vedrørende søgsmålet. de har aner-
kendt solidarisk hæftelse for sagsomkostninger og for et eventuelt krav fra co-
dan forsikring.
sagens omstændigheder
 m/v calypso der er ejet af rederiet m/v calypso, hans und claus heinrich
kg, har en brutto- og nettotonnage på henholdsvis 5.753 og 3.151 tons, en
længde på 107,43 m, en bredde på 19 m og en dybgang på 10,60 m. det sejler
under antigua og barbudas flag og er registeret i hamburg. skibet fremdrives af
en man-diesel motor der yder 4.235 kw ved 515 omdrejninger i minuttet. pro-
pelstigninger kan styres fra broen. stigningen 1 er den laveste hastighed, 2 sva-
rer til 2 knob og 10 svarer til 14,5 knob. skibet har bowthruster med en effekt
på 900 kw.
calypso var på vej fra europa til thailand og australien via indien med godt
2.000 tons gods i bulk eller containere. calypso ankrede op ved sikka creek
den 29. maj 1998 med henblik på losning og lastning til og fra lægtere. den 2.
                                         - 3 -
juni skiftede calypso til en mere egnet position hvor skibet fortsatte losning og
lastning af godset.
m/v arktis fighter ejet af elite shipping a/s, nu under konkurs, er et car-
go/containerskib skib under dansk flag. skibet har en brutto- og nettotonnage på
henholdsvis 4.988 og 2.230 tons, en længde på 101,10 m, en bredde på 19,05
m og en dybgang på 7,3 m. skibet drives af en mak motor på 4.500 bhk.
arktis fighter var på rejse fra vengtau, korea, til jamnagar, indien, med en
projektlast på 2.000 tons hvoraf 540 tons var stuvet på dækket.
sikka creek er en bugt ved jamnagar i indien hvor losning og lastning foregår
ved hjælp af pramme mens skibene ligger for anker. ankerpladsen er omgivet af
sandbanker og koralrev der dækkes ved ¾ højvande. indsejlingen til bugten
sker fra nordvest mellem goos reef og siri reef. afstanden mellem sikka reef
og goos reef er ca. 0,7 sømil. afstanden mellem bøjerne der markerer begyn-
delsen til sejlrenden, er ca. 0,25 sømil.
den 8. juni 1998 lå calypso som nævnt opankret mellem goos reef og siri
reef. arktis fighter ankom til stedet omkring kl. 15.00. på dette tidspunkt
indløb der varsel om at en cyklon forventedes at ramme området den 9. juni
1998 om morgenen.
den 9. juni 1998 kl. 7.35 kolliderede calypso og arktis fighter efter at
arktis fighter’s ankerkæde havde viklet sig om calypso’s skrue. begiven-
hedsforløbet fremgår af tilførsler til skibsdagbog og forklaringerne fra skibenes
førere.
parterne er uenige om ansvaret for kollisionen og om hændelsesforløbet. parter-
ne er imidlertid enige om at hændelserne efter at arktis fighter’s ankerkæde
vikledes om calypso’s skrue (den første kollision) er uden for parternes kontrol
på grund af vejrforholdene. de nærmere omstændigheder vedrørende forløbet
efter at calypso fik arktis fighter’s ankerkæde i skruen beskrives derfor i
begrænset omfang. dele af forklaringerne vedrørende dette forløb refereres ikke.
der er fremlagt søkort over sikka creek, ligesom der er fremlagt skitser over
(det kronologiske) hændelsesforløb med tegning af skibenes bevægelser udfær-
diget af henholdsvis john fabricius toft og bernd heinz auerbach.
                                        - 4 -
sagsøgerne har fremlagt statement of particular average dateret den 1. februar
1999 med bilag og statement of general average dateret den 29. februar 2000
med bilag som dokumentation for de fremsatte erstatningskrav.
posterne i opgørelsen er følgende:
partikulært havari                                  dem 1.432.524,44
havari grosse                                       dem 1.200.440,42
tillægsomkostninger til havari grosse               dem    137.872,85
tidstab                                             usd 1.360.000,00
vareskade                                           usd    798.798,64
vareskade, omkostninger                             gbp     13.886,87
sagsøgerne har i stævningen nærmere redegjort for hvem af sagsøgerne der er
tablidende i relation til de enkelte poster. sagsøgerne har udtaget stævning for
arktis fighter’s ansvarsbegrænsningsbeløb.
dokumentationen viser efter rettens opfattelse et muligt erstatningsberettiget
tab der væsentligt overstiger ansvarsbegrænsningsbeløbene som har dannet
grundlag for sagsøgernes erstatningskrav. som følge heraf og som følge af det
resultat vedrørende ansvaret som retten kommer frem til, foretages ikke en
nærmere gennemgang af tabsopgørelsen.
codan forsikring har fremlagt erstatningsberegning dateret den 9. juni 1998
samt kravopgørelse dateret den 18. april 2001 med underbilag som dokumenta-
tion for det fremsatte erstatningskrav. erstatningskravet blev beløbsmæssigt
ikke bestridt under domsforhandlingen.
codan forsikrings krav bygger på følgende opgørelse:
udgifter som følge af grundstødning og kollision opgjort i dkk:
forsejling og reparation i singapore                1.622.410
slæbebådsassistance                                   205.818
dispachør                                                3.500
besigtigelser af arktis fighter                       166.496
besigtigelse af calypso                                 45.744
                                          - 5 -
tidstab for 23,16 dage fra afrejse fra jamnagar den 22. juni 1998 til afrejse fra
dok i singapore den 15. juli 1998 er opgjort på grundlag af gennemsnitlig tabt
nettofortjeneste ved tre rejser i 1998, 7.416,61 usd.
tidstabet er herefter opgjort til               usd 171.769
calypso
skibsdagbog for calypso for den 9. juni 1998:
”…
0400 - anchor watch maintained. position unchanged.
0600 - engine stby due wind becoming strong
0630 - start engine. one vessel “arktis fighter” 0.13 n.m. off to
        our stern.
0715 - vsl. starts dragging anchor w/mainengine + bowthrust
          trying to keep vsl in position.
0725 - drop stb anchor 1½ shackles to water; 0730 – anchor chain
of arktis fighter astern of calypso, engine emergency stop and
collided w/ arktis fighter bow in way of hold; 0735 vsl. aground …”
det fremgår af statement, der er afgivet af bernd heinz auerbach og dateret den
15. juni 1998, men underskrevet den 18. september 1998, vedrørende den 9.
juni 1998, at han ved midnat blev afløst af 2. styrmanden. vinden var tiltaget til
styrke 5, og barometeret viste 1000 hpa. calypso lå stille for anker med fire
sjækler på dækket. omkring kl. 3.00, da kaptajnen på ny indfandt sig på broen,
var vinden tiltaget til styrke 5 til 6, men barometeret viste fortsat 1000 millibar.
arktis fighter lå for anker på styrbords side i afstand af omkring 0,13 sømil
(1,3 kabellængde). omkring kl. 4.00 regnede det kraftigt, og barometeret var
faldet til 996 hpa. kaptajnen forblev herefter på broen. det fremgår videre, at
”…
the wind continued to freshen and by about 06:00 it had deteriorated to east
force nine. i telephoned the chief engineer and i asked him to have the main
engine ready for use. i also ordered the bosun to stand by forward and to pre-
pare the starboard anchor for letting go. the wind continued to freshen to storm
force and at about 06:30 we could only estimate it to be force 12 from an east-
erly direction. the “calypso” was lying on a steady heading, in an easterly di-
rection, and sea and spray was being taken over the bow. i could see the “ark-
tis fighter” almost astern of us, lying parallel to “calypso” with her port an-
                                        - 6 -
chor lying taught ahead of her. the ships were anchored close together and i
decided to start the main engine and bow thrust.
i telephoned the chief engineer in the engine room at 06:30 and asked him to
start the main engine. within a short time the main engine was started and con-
trol of the propeller pitch was switched through to the bridge. the chief engineer
had already started the second generator and i started the bow thrust. both
steering motors were started and steering switched to tiller control.
the starboard radar operating on a short range and the chief officer had placed
the variable range marker over the target of the “arktis fighter”. she re-
mained about 1,3 cable astern. the anti-clutter control had been increased to
maximum but we could make out the targets of the “arktis fighter”, and for
the position fixing, the gas tanker jetty head. the chief officer checked the gps
navigator frequently to confirm that the anchors were holding.
i was concerned that the “arktis fighter” was lying close to our starboard
quarter and i used the main engine, variously on pitch two or four (dead slow
and slow ahead), rudder between 15 to starboard and hard-a-starboard and bow
thrust on step two to starboard to ensure that the stern of “calypso” was kept
clear of the bow of the “arktis fighter”.
at 07:15 the gps position was 22 28’.7 north, 69 46’.95 east. it was clear that
the “calypso” was slowly dragging her anchor in a southwesterly direction,
notwithstanding that the propeller was running ahead. the distance to the “ark-
tis fighter” also shortened but it appeared that she too was drifting. there
was no sea or swell and i could only guess the wind speed was about force 12. it
was raining and the(re) spray filled the air. i could see the “fordham” toward
the south obviously in difficulty and we could still make out the jetty at that
time. when i saw that we were dragging i ordered the bosun to let go the sec-
ond anchor. he let go the anchor, at 07:25, to about one and a half shackles on
deck. i could see the “arktis fighter” close astern of me and i ordered the
crew to prepare fenders in way of the starboard quarter, the lee side. it was be-
coming impossible to remain on deck and, when they had done so, i ordered all
the seamen, including the bosun forward, back inside the accommodation, out of
the wind.
the “arktis fighter” was lying aground on our starboard quarter, perhaps fine
on the stern, such that her port bow was less than 50 meters on the stern of the
“calypso”. i could see her port anchor, bar tight leading ahead of her, towards
                                       - 7 -
the stern of the “calypso”. the chief officer and i heard what appeared to be
her anchor chain contact the hull of the “calypso”.
the propeller was running with ahead pitch and when we heard the noise of her
anchor chain come under the stern. i was, at that moment, looking aft, towards
the “arktis fighter” and the chief officer was standing near the starboard
console. he asked very quickly whether he should press the (main engine)
emergency stop button. he was closer to the machinery control panel than me
and i readily agreed that he should do so. the chief officer pressed the stop but-
ton on the main console and i heard main engine stop immediately. the time of
stopping the main engine was recorded in the log book later at being 07:30.
however, i now note that the engine data logger recorded the time of the first
alarm (caused by the emergency stop) as being 07:36.
…”
kaptajn bernd heinz auerbach har afgivet supplerende statement dateret den
24. februar 2003 og underskrevet den 18. maj 2003.
det fremgår af statement afgivet af første styrmand, danilo orate, dateret den
13. juni 1998 og underskrevet den 20. september 1998, at han den 9. juni 1998
overtog vagten fra kl. 04.00 hvor vinden havde en styrke på omkring 6, og ba-
rometeret var faldet til 996 hpa. det fremgår videre, at
”…
the captain visited the bridge periodically. by 0600 the wind had veered to east
and freshened to force nine. the barometer had fallen to 992 hpa. the captain
ordered the main engine to be ready for use and he asked the bosun to standby
forward to prepare the second anchor for letting go.
the wind freshened rapidly and by 0630 we could only estimate the force to be
about 12 on the beaufort scale. the visibility had deteriorated due to spray from
the sea. the barometer had fallen to 990 hpa. the “arktis fighter” was lying
almost astern of us, about 1.3 cables clear. captain auerbach ordered the main
engine to be started. by 0630 the main engine was running and control of the
propeller pitch was switched through to the bridge. thereafter the captain used
the pitch control ahead, about pitch two i think. he used the main engine, rud-
der and bow thrust to try and keep the “calypso” clear of the “arktis
fighter”. i do not recall the heading of the ship other than it was easterly.
                                        - 8 -
… both the “calypso” and the “arktis fighter” were swinging, between
about 090º and 103º, so that the distance between the two ships was occasion-
ally 1.3 cables and occasionally less than one cable. the captain continued to
use the bow thrust, to port and rudder hard starboard in order to keep the “ca-
lypso” clear of the “arktis fighter”.
...
at 0715 i plotted a gps position of 22º 28.7’ north 69º 46.95’ east on the chart.
i noted that the “calypso” was dragging anchor towards the south west and i
reported the fact to the captain. the captain ordered the bosun to let go the sec-
ond anchor. at that time i saw that we were about one and a half cables from
siri reef. i could not see the reef visually astern of us. i could not see the bow
clearly and i would estimate that the visibility was less than 50 metres.
…
the “arktis fighter” was on our starboard quarter and eventually we came to
a position such that the stern of the “calypso” was less than 50 metres off the
bow of the “arktis fighter”. i could see her anchor chain bar tight ahead of
her. suddenly i heard the noise of what i immediately suspected was the anchor
chain of the “arktis fighter” coming into contact with the underside of the
hull of the “calypso”… captain auerbach confirmed that i should go ahead and
press the emergency stop button. i immediately pressed the main emergency
stop button at the main console. after i stopped the main engine i heard the
anchor chain hitting the underside of the hull of the “calypso”.
…”
arktis fighter
det fremgår af skibsdagbogen at arktis fighter den 8. juni 1998, kl. 15.19,
kastede anker med fire sjækler (60 favne a 1,83 m) i vandet ved sikka creek.
kl. 16.00 kom havnemyndigheder og agenter om bord, og de forlod skibet igen
kl. 17.45. det fremgår ved tidsangivelsen kl. 18.00 at ankervagten blev opret-
holdt, og at der ikke var tegn på at skibet drev for ankeret. samme tilførsel fin-
des for den 9. juni kl. 04.00. derefter er noteret:
” 0743 arktis fighter touched ground siri reef. anchorchain still
attached to the mv “calypso”. arktis fighter touched with star-
board side.
0940 no reading on the barometer (drop below 715/960 mb)
...
                                       - 9 -
1000 calypso starts hitting the bow           1020 chain still ... to calypso
propeller – drifting
1009 starts to break free from calypso
1055 free from calypso
1100 grounded south of goos reef
1137 (ulæseligt) victory barge (hit stbd side, damage reeling)
…”
følgende fremgår af supplerende optegnelser i dæksbogen indført under datoen
den 10. juni 1998 og underskrevet af skibets fører, j. fabricius toft:
”8/6 ankrede op sikka red 15.19, hev anker op igen for at komme
længere væk fra omkringliggende skibe. ankrede 15.35. afstand 0,2
sm til nærmeste skib. 3 skibe var ankret op på reden da arktis figh-
ter ankom. vanddybde 10 mtr, 4 sjkl i vandet. modtog stormvarsel
via vhf i løbet af eftermiddag og aften.
…”
”9/6 fra 0000 til 0735 holdt skibet ankerpositionen 22º 28’ 79 n og 69º
47’ 01 ø. der var ingen tegn på drift i skibet. vinden øgede i styrke i
løbet af natten og var nået styrke 7 til 8 kl. 0700. søen var 4-5
grundet læ fra land og rev.
0710 vind tiltager til 8. hovedmaskine st.by. på brokontrol.
0725 det observeredes at mv ” calypso” driver for sit anker. samti-
      dig ses at folk er klar på ” calypso”’s bro og på bakken. hun
      driver tæt på arktis fighter; men har da hoved-motoren kø-
      rende til manøvrering. hun kommer tæt på vores bb side men
      holder ca 20 mtr afstand. i forsøg på at komme væk krydser
      ”calypso” vores bov i en afstand estimeret på 10-15 mtr.
0735 ”calypso”’s skrue rammer vores ankerkæde og arktis fighter
      begynder at drive. forsøger med maskinen at bakke os fri af
      ”calypso” men uden held. det konstateres at vores kæde hæn-
      ger fast i ”calypso”’s skrue ved omkring 4 sjkl mærket. begge
      skibe driver **1 mod siri reef.
1
   anmærkninger og rettelser – notes and corrections
*) erased capt. toft                                            (underskift)
*)rettet kapt. toft
  skal være ”vest”
                                 - 10 -
0743 arktis fighter tager grunden med styrbord side. motor stop-
     pes for ikke at havarere skrue og motor. arktis fighter er
     stadig låst fast med ”calypso”.
0800 – 1000 vinden ø, tiltagende til stormstyrke. ”calypso” rammer
     arktis fighter flere gange på bov og bulb. ”calypso” er tilsyne-
     ladende grundstødt med forenden. ethvert forsøg på at slæk-
     ke bb kæde umulig da låsen er trukket skæv. 0945 skifter vin-
     den til vest styrke 12. arktis fighter driver af grunden, men
     stadig fastlåst til ”calypso”. skibene berører hinanden flere
     gange. arktis fighters stb. bov får flere skader.
1009 ”calypso” brækker fri af siri reef, og fastlåst driver begge
     skibe øst over fairway’en. arktis fighter er ude af stand til at
     manøvrere skibet grundet calypso”. vejrsituationen forvær-
     res
1055 ”calypso” tager grunden pos: 22º28’632 n 069º48’990 ø og arktis
     fighter løsrives fra hende.
1100 arktis fighter tager grunden med boven på rev 0,15 sm syd for
     ”calypso”s position. på dette tidspunkt begynder skibets rada-
     rer at sætte ud med mellemrum. vinden tiltager til huricane
     styrke retning vsv. sigtbarhed mindre end 10 meter.
1105 vind og sø nv abnorm, arktis fighter løsriver sig fra revet og
     begynder at drive hurtigt i østlig retning. på dette tidspunkt
     er vores gps navigartor det eneste troværdige navigationsin-
     strument. radar pejlinger meget usikre.
1105 – 1112 arktis fighter driver med en fart på ca. 6 knob. iht gps
     navigator op til 7,2 knob.
1112 arktis fighter rammer ms ”caplypso” med bb bov. sigtbarhed
     stadig lig 0. arktis fighter fortsætter med at drive.
     vind- og søforholdene nu så ekstreme, at der ikke var mulig-
     hed for at gå ud på dækket. det blev beordret at alle holdt sig
     inde.
1130 det konstateredes at begge radarer nu var ude af drift per-
     manent.
1137 under driften østover rammer arktis fighter en mindre pram
     ”sr victory” der lå anker. vi trækker prammen med os. skader
     stb side, stb låring og agterspejl.
1206 vejrsituationen forbedredes lidt og der gives ordre til at
     kast stb anker. sv.
1215 prammen ”sr victory” glider klar af skibet
                                       - 11 -
1220 lader stb anker falde. løber ud til 6 sjkl. før der bremses af.
       vinden aftager langsomt og skibets drift bremses ligeledes.
1300 position: 22º29’23 n 069º52’40 ø vind/sø sv 12 – 12”
john fabricius toft har den 8. juli 1998 afgivet søforklaring på den danske am-
bassade i singapore. til brug for denne udarbejdede han en rapport, der er i
overensstemmelse med tilførslerne til skibsdagbogen.
kaptajn john fabricius toft har afgivet statement dateret og underskrevet den
10. marts 2004.
forklaringer
bernd heinz auerbach vedstod statements afgivet henholdsvis den 15. juni
1998 og den 24. februar 2003 i anledningen af kollisionen mellem calypso og
arktis fighter. vidnet forklarede at statement afgivet den 15. juni 1998 blev
renskrevet af paul davis fra advokatfirmaet holman fenwick and willan og un-
derskrevet af vidnet.
vidnet viste på det fremlagte søkort hvor han havde opankret calypso. det var
på positionen som angivet i hans statement. det var en sikker plads der gav mu-
lighed for at de øvrige skibe kunne manøvre.
den 8. juni 1998 kom arktis fighter og ankrede op meget tæt på calypso,
men arktis fighter flyttede sig og ankrede op med en større afstand til ca-
lypso. arktis fighter’s kaptajn ringede og undskyldte at han havde ankret så
tæt på. vidnet og kaptajn toft diskuterede ikke arktis fighter’s position efter
flytningen, og vidnet tilkendegav ikke sin mening. vidnet protesterede ikke imod
arktis fighter’s position. der var ingen fare ved opankringen. han opfattede
ikke stormvarslet som en fare. da vidnet talte med kaptajn toft, fortalte vidnet
at m/v developing road der også lå i sikka creek, ville sejle senere. dette skib
var opankret i en afstand fra calypso der var dobbelt så stor som afstanden til
arktis fighter. afstanden mellem calypso og arktis fighter var 1,3 ka-
bellængder målt på radaren. skibene lå parallelt med calypso’s stævn lidt foran
arktis fighter’s. forholdene var sådan at arktis fighter kunne have fundet
en anden ankerplads længere væk fra de øvrige skibe.
developing road sejlede inden det blev mørkt. på calypso var mandskabet
færdige med at sikre godset omkring kl. 22.00. på grund af den tiltagende vind
og fordi det var blevet mørkt, og indsejlingen var delvis blokeret af arktis
                                         - 12 -
fighter, var det for farligt at forsøge at forlade sikka creek. en yderligere
grund til at han ikke kunne sejle den 8. juni 1998, var at der var pramme i nær-
heden. hvis der på dette tidspunkt havde været fri passage, havde han måske
besluttet at sejle, for han ønskede ikke at være ved kysten under en storm, men
der var ikke fri passage. han havde fået havnemyndighedernes tilladelse til at
sejle, men var ikke forpligtet til at sejle. han meddelte ikke arktis fighter at
han blev på stedet indtil næste dag. han havde kun én samtale med kaptajn toft
den 8. juni 1998.
calypso var fuldt funktionsdygtigt, havde ingen skader og ingen maskinproble-
mer.
det er svært at forudsige retningen på en cyklon, men om morgenen den 9. juni
1998 vidste vidnet at sikka creek mere eller mindre ville komme i cyklonens
center. han havde derfor beordret maskinen sat på stand by. han kan ikke hu-
ske skibenes positioner.
han gav ordre til at starte maskinen for således at understøtte at calypso holdt
sin position. det tager 5-10 minutter at starte motoren og 15-20 minutter at
hæve ankeret.
efter vidnets opfattelse burde arktis fighter have givet flere sjækler anker-
kæde, så der havde været mere afstand mellem skibene. arktis fighter bur-
de også have brugt motoren for at holde afstand til calypso.
mens calypso lå for anker, begyndte skibet at drive mod arktis fighter.
klokken var muligvis mellem kl. 6.30 og 7.00 da skibet begyndte at drive. han
lagde ikke mærke til om arktis fighter også drev. vidnet prøvede at forhindre
at calypso drev, ved at kaste det andet anker og starte maskinen. det andet
anker blev lagt med 1½ til 2 sjækler. det var ikke nok, men det kunne hjælpe.
da calypso’s skrue blev fanget af arktis fighter’s ankerkæde, gav han ordre
til nødstop. de to skibe hang sammen, og calypso ramte revet og kom op på
revet.
vinden kom fra nordøstlig retning og drev skibene mod revet. det var lavvande
på det tidspunkt, og begge skibe må have været på revet. det var ikke så
afgørende om vinden kom fra en nordøstlig retning eller østlig retning som
angivet i logbogen.
                                      - 13 -
cyklonens center nærmede sig. der var masser af regn, og vidnet kunne ikke
gøre noget. han havde forventet at arktis fighter ville have skåret ankerkæ-
den over, men det skete ikke. han bad kaptajn toft om at skære ankerkæden
over, give flere sjækler og bruge motoren, men fik at vide at det ikke kunne lade
sig gøre.
arktis fighter begyndte at flyde, og skibet drejede rundt og vippede kraftigt.
det skyldtes måske tidevandet og arktis fighter’s størrelse. cyklonens øje
passerede, og vinden tog til igen, hvorefter arktis fighter brød løs fra ca-
lypso og forsvandt ud af syne.
senere kom calypso fri af revet, og skibet begyndte at drive. på grund af vejret
kunne vidnet ikke afgøre retningen.
kaptajn tofts skitse og statement om at arktis fighter først brød løs senere,
er ikke rigtigt.
efter at cyklonen havde passeret, skiftede vinden retning.
foreholdt skibsdagbogen for den 9. – 12. juni 1998 forklarede vidnet at det ikke
er sædvanligt at bogen blev ført af den samme person. bogen er skrevet af 2.
styrmanden og underskrevet af vidnet. skibsdagbogen der normalt føres hver
anden time, er ikke ført som ellers, da det ikke muligt på grund af de særlige
omstændigheder.
calypso blev ramt første gang af arktis fighter efter at calypso’s skrue
blev fanget i arktis fighter’s ankerkæde. calypso blev først ramt på styr-
bordssiden. calypso blev ramt flere gange.
foreholdt statement of particular average, telex til sal/h.h./r.s. dateret den 9.
juni 1998, statement afgivet den 15. juni 1998 og statement afgivet den 24. juni
2003 forklarede vidnet at han ikke kan sige om han har skiftet mening, idet han
ikke har læst de nævnte rapporter for nylig.
foreholdt statement afgivet den 15. juni 1998 vedrørende sikka creek forklare-
de vidnet at vigen ikke er usædvanlig smal, men at forholdene på grund af tide-
vandet og afmærkningerne (bøjerne kan ikke ses i mørket) er specielle.
                                        - 14 -
vidnet havde kun kastet ét anker fordi to ankerkæder kan blive viklet om hinan-
den, når skibet svajer i vandet som følge af vind og tidevand. det andet anker
blev derfor først kastet da calypso begyndte at drive.
john fabricius toft forklarede at han var skibsfører fra 1986 til 1995 hos a. p.
møller. han vendte tilbage til a. p. møller i 2001 hvor han blev skibsfører i 2002.
han er for tiden fører af containerskibet susan mærsk.
vidnet havde været på arktis fighter i 2 måneder da kollisionen skete. han
havde tidligere sejlet andre, tilsvarende multipurpose-skibe.
i sikka creek skulle de losse stykgods m.v. der er god passage ind til sikka
creek hvor der losses til pramme. det anbefales at man sejler i dagslys i passa-
gen.
ved ankomsten den 8. juni 1998 om eftermiddagen opankrede arktis fighter
i første omgang for tæt på calypso hvorfor vidnet flyttede arktis fighter
således at der blev bedre afstand mellem fartøjerne. efter første opankring hav-
de vidnet kontakt med kaptajnen på calypso der sagde at det var ok, og at ”no
harm was done”. kaptajnen på calypso kom ikke med indsigelser eller protest
mod arktis fighter’s placering.
vidnet havde en samtale med havnemyndighederne der anviser pladser inden
for havneområdet. havnemyndighederne accepterede arktis fighter’s opan-
kring. havnemyndighederne, agenter, toldere og lastmodtagere kom ombord
omkring kl. 16.00, og de blev der en times tid. mellem de tilstedeværende var
der personer, der havde bemyndigelse til at gøre indsigelser mod arktis figh-
ter’s placering. der var ingen der gjorde indsigelser mod placeringen.
det var en god havneplads i læ for havet. vidnet kunne godt være stukket til
søs, men set i forhold til skibets størrelse og last ville det være bedst at ligge i
læ, hvor han alligevel skulle levere lasten. han havde også en deadline at tage
hensyn til.
arktis fighter var placeret omkring 360 meter, svarende til 0,2 sømil, fra det
nærmeste skib, calypso. det var en sikker afstand for den størrelse skibe i for-
hold til længde og ankerkæde. calypso der lå østligere end arktis fighter, lå
nærmest parallelt med arktis fighter.
                                         - 15 -
arktis fighter var opankret med ét anker, hvilket var tilstrækkeligt forholde-
ne taget i betragtning. der var udlagt 4 sjækler eller 60 favne. det var tilstræk-
keligt til at sikre skibets position og sikre at det ikke generede andre. han ville
ikke sætte to ankre, for hvis man sætter to ankre, kan kæderne blive snoet om
hinanden. med ét anker og motorkraft forventede han at kunne holde skibet.
der var lavvande kl. 7.17 og højvande kl. 13.47. forskellen mellem højvande og
lavvande var 4,7 meter. strømmen indtil lavvande var nordvest. lige ved lav-
vande var der ingen strøm (slækvand).
de holdt ankervagt og sikrede sig at arktis fighter ikke drev for ankeret.
skibet svajede fra ankeret, men drev ikke. med en hvid klud på kæden holdt de
øje med at kæden ikke gled ud. de holdt også øje med at ingen andre skibe kom
for tæt på. de brugte gps’en til at kontrollere positionerne.
det er nyt for vidnet at arktis fighter skulle have blokeret ind- og udsejlin-
gen helt eller delvist. han afviser at han på nogen måde har blokeret. der var
plads til at passere. et skib der lå som calypso, kunne have sejlet ind i bugten
og vende.
forevist søkortet over området forklarede vidnet at arktis fighter lå ved 15,6
meter mærket sydvest for fyrlinjen. skibet kom ikke ud over, det vil sige nordøst
for fyrlinjen, og har således ikke hindret ind- eller udsejlingen for andre fartøjer.
den 9. juni 1998 kl. 5.30 var vidnet på broen hvor han observerede vejrforhol-
dene og de øvrige skibe. arktis fighter lå i samme position som aftenen før.
vinden var tiltaget til styrke 7 – 8, og han vidste at man forventede en orkan dér
hvor de lå, med vindhastighed på 75 knob aftagende til 60 knob. vindretningen
var direkte øst, så hvis de ved et uheld kom til at drive, ville de drive ind i siri
reef. han besluttede at starte maskinen, så de kunne manøvrere hvis vejrfor-
holdene gjorde det nødvendigt. han største bekymring på det tidspunkt var de
problemer der kunne opstå hvis arktis fighter begyndte at drive og samtidig
fik motorproblemer.
det eneste skib i nærheden af arktis fighter var calypso der lå parallelt 50º
på bagbords bov. vidnet kunne ikke se calypso’s ankerkæde, men han kunne
se ankersignalet.
                                       - 16 -
lidt senere, hen imod kl. 7.25, observerede vidnet at calypso kom tættere på.
han så at calypso havde folk på bakken og på broen. da calypso’s motor var
i gang, forventede han at skibet ville stikke til søs.
der var ikke på noget tidspunkt signaler fra calypso om at skibet ikke var un-
der kommando. da vidnet bemærkede aktiviteterne om bord på skibet, havde
han ingen grund til at tro at calypso ikke var under kommando eller var be-
grænset i sin evne til at manøvrere.
omkring kl. 7.25 syntes vidnet at calypso kom meget tæt på arktis fighter.
han så ikke skruevand og i øvrigt heller ikke ankerkæde. han vidste ikke hvad
der foregik på calypso, men skibet kom tættere på. han kunne se der var folk
på bakken, men kunne ikke se hvad de foretog sig. da der kun var 20 – 30 me-
ter mellem fartøjerne, så vidnet endelig skruevand, og han var derfor sikker på
at calypso havde styr på det. han forventede at calypso ville fortsætte frem-
ad og væk fra arktis fighter. der var ikke radiokontakt eller anden kontakt
mellem calypso og arktis fighter frem til kollisionen.
kl. 7.30, da calypso var meget tæt på, 10 – 20 meter fra arktis fighter, gik
calypso frem, men var fortsat i drift mod arktis fighter. calypso sejlede
styrbord om, som om hun ville passere for boven af arktis fighter. da ca-
lypso’s aptering passerede arktic fighter’s bov, mærkede vidnet et ryk i
skibet. klokken var da 7.35. han opdagede hvad der var sket da arktis figh-
ter drev over mod revet, mens skibet hang sammen med calypso. calypso
gik på revet, mens arktis fighter gled op mod revet. på arktis fighter
gjorde de klar i maskinrummet hvis der skulle gå hul. det viste sig senere at der
kun var skader på siderne af arktis fighter fra revet, bunden havde således
ikke været på revet.
selv om vidnet havde kunnet forudse hvad der skete, ville han ikke have kunnet
gøre ret meget. det tager omkring 20 minutter at tage ankeret op og gøre klar
til at manøvrere. så på 10 minutter, fra 07.25 til 07.35, kunne han ikke have
gjort noget for at forebygge kollisionen. han havde heller ikke grund til at fore-
tage sig noget. arktic fighter lå sikkert uden at være til fare eller ulempe for
andre. havde han haft længere tid, 20 minutter, og haft anledning til at foretage
sig noget, kunne han være sejlet ind i fairway’en, vendt og gået ud og fundet et
andet sted at ligge for anker.
skibenes bevægelser efter kollisionen er som gengivet på hans skitse der er ud-
arbejdet den 16. juni 1998.
                                        - 17 -
vidnet var på et tidspunkt efter 07.35 i kontakt med kaptajn auerbach fra ca-
lypso der ville have vidnet til at kaste det andet anker. vidnet ville ikke kaste
det andet anker så tæt på et rev med risiko for ikke at kunne manøvrere. på
grund af rykket i ankerkæden var klysset trukket skævt, og man kunne derfor
ikke give mere ankerkæde. sidstnævnte punkt fremgår ikke af vidnets første
rapport.
kaptajn auerbach ville også have vidnet til ved hjælp af en skærebrænder at
skære ankerkæden over til det første anker. vejrforholdene gjorde det umuligt
at bruge en skærebrænder. maskinchefen og to andre besætningsmedlemmer
forsøgte at skære ankerkæden over, men det kunne ikke lade sig gøre, flammen
stod vandret. en kapning af kæden ville også have indebåret en ikke ubetydelig
risiko for folkene på arktis fighter.
vidnet ville ikke bakke for at holde ankerkæden stram, fordi de lå ved revet, og
der var risiko for at ødelægge skruen mod revet. motoren blev derfor stoppet, da
arktis fighter gled mod revet.
arktis fighter drejede rundt, og omkring kl. 10.00 kom calypso pludselig fri
af revet, og de drev rundt øst over – muligvis trak arktis fighter calypso fri.
indtil kl. 10.55 var stormen meget kraftig, der var ingen sigtbarhed, og de blev
trukket af vinden i en østlig retning. vinden havde skiftet retning, så den kom fra
vest. radaren var nede, der var ingen sigtbarhed, og kun gps’en virkede. han
holdt besætningen indenfor af hensyn til sikkerheden.
først kl. 10.55 da calypso var gået på grund og sad fast, gik arktis fighter
fri. arktis fighter drev herefter på en sandbanke, hvorefter de stoppede ma-
skinen.
anden bevisførelse
videofilm optaget den 9. juni 1998 af 2. styrmanden på calypso er blevet fore-
vist retten. optagelsen vedrører forløbet efter at skruen på calypso blev fanget
i arktis fighter’s ankerkæde. på filmen er indtalt en kommentar af kaptajn
auerbach. kaptajn toft har i en rapport gjort bemærkninger til filmen.
procedure
sagsøgerne har til støtte for påstandene gjort gældende at arktis fighter
har det fulde ansvar for kollisionen mellem arktis fighter og calypso den 9.
                                       - 18 -
juni 1998 i sikka creek. der blev på arktis fighter udvist fejl og forsømmel-
ser som førte til kollisionen med skader på skibene til følge. det er omstændig-
hederne ved opankringen og handlingerne indtil kollisionen der er af betydning
for vurderingen af ansvaret. der er flere kritikpunkter:
først og fremmest skulle arktis fighter slet ikke have opankret i sikka creek
den 8. juni 1998, men være blevet ude på søen. ankerpladsen var relativt fyldt,
og kaptajnen burde have vist godt sømandskab og være forblevet på søen eller
stukket til søs.
når han så valgte at opankre i sikka creek, burde og skulle han have opankret
et andet sted og i hvert fald have sørget for at der var en større afstand mellem
ham og de øvrige skibe. det var uforsvarligt under de herskende og varslede
vejrforhold at opankre så tæt som 1,3 kabellængde fra calypso.
når kaptajnen på arktis fighter så alligevel valgte at opankre tæt på m/v
capylso, burde og skulle han have truffet foranstaltninger for at undgå kollision
med calypso. der burde være givet mere ankerkæde. da situationen spidsede
til, og calypso’s skrue blev viklet ind i arktis fighter’s ankerkæde, burde
man have kappet ankerkæden. arktis fighter kunne om nødvendigt have sat
det andet anker. arktis fighter kunne have foretaget en bakmanøvre. ved
vurderingen af disse i sig selv stærkt kritisable undladelser bør der lægges vægt
på at man på arktis fighter, lige så vel som på calypso, var klar over at en
cyklon nærmede sig og ville passere med vind af orkanstyrke.
sagsøgerne henviser i den forbindelse til søvejsreglernes regel 3, litra f), regel 7
og regel 8.
der er ikke begået fejl fra calypso’s side. calypso kunne ikke være sejlet in-
den det blev mørkt, for godset var først endeligt fastgjort kl. 22.00 den 8. juni
1998. det var ikke muligt at sejle derefter fordi passagen var blokeret af arktis
fighter. endvidere gjorde mørket det for risikabelt på grund af de stedlige for-
hold. man holdt derfor bemandingen klar på calypso gennem natten. om mor-
genen den 9. juni 1998 foretog kaptajnen på calypso en række manøvrer der
havde til formål at sikre at calypso holdt positionen. han anvendte maskinen,
roret og bowthrusteren og kastede det andet anker som reaktion på at skibet
drev for ankeret.
på arktis fighter gjorde man ingenting. det må eller burde have været klart
for kaptajnen på arktis fighter at calypso ikke var under kommando. kap-
                                        - 19 -
tajnen var derfor forpligtet til at gøre, hvad der stod i hans magt for at undgå
kollision. han kunne som anført have kastet det andet anker, forsøgt at manøv-
rere eller givet yderligere ankerkæde. men han foretog sig ingenting, og denne
undladelse er i sig selv ansvarspådragende.
efter at kæden var blevet viklet om calypso’s skrue, burde kaptajnen på ark-
tis fighter som nævnt have givet mere ankerkæde, således at arktis figh-
ter var kommet længere agter ud eller have kappet ankerkæden. han burde
have forsøgt at bruge det andet anker og have forsøgt at bakke for at holde af-
stand til calypso.
der er stærkt divergerende forklaringer om forløbet. der er ingen objektive
grunde til at give forklaringen eller versionen fra arktis fighter’s kaptajn for-
trin.
til støtte for at lægge ansvaret eller den overvejende del af ansvaret på arktis
fighter har sagsøgerne henvist til dommen i n.d.s. 1969, side 180, ingerfire,
og til velox-dommen i lloyd’s reports 1955, side 376.
vedrørende tabsopgørelsen har sagsøgerne anført at dispachen er grundlaget for
partikulært havari og groshavari. dispachen er udarbejdet af rederiet, og den er
udarbejdet på grundlag af de gældende regler. dispachen kan stå for sig selv
hvorfor der ikke er fremlagt underbilag til dispachen. det vil være undergraven-
de for instituttet hvis man ikke kan lægge dispachen til grund ved opgørelsen af
partikulært havari og groshavari som opgjort i stævningen.
der er ikke grundlag for at betvivle at dhipaya insurance public company ltd. og
gio insurance limited har betalt henholdsvis 1.200.000 dm og 900.000 dm til
dispachøren. det må derfor lægges til grund.
der er dokumenteret et tab der langt overstiger begrænsningsbeløbet, hvorfor
den indbyrdes fordeling, som sagsøgerne er blevet enige om, er uden betydning.
tidstabet er opgjort skønsmæssigt ud fra den periode hvor skibet lå i tørdok. det
er ikke grundlag for at tro at der er medtaget ekstra udgifter som følge af at ski-
bet skulle sælges.
vedrørende spørgsmålet om søgsmålskompetencen har sagsøgerne anført at
codan forsikrings provokationer vedrørende dette spørgsmål, der er fremsat i
svarskrift og senere processkrifter, er blevet besvaret. overførselsbilagene er
                                       - 20 -
fremlagt, og beløbene fremgår af dispachen. det er først i påstandsdokumentet,
at codan forsikring a/s har konkretiseret spørgsmålet og gjort gældende at det
er uoplyst hvem der var skibets kaskoassurandør. det må under disse omstæn-
digheder lægges til grund at ace insurance s.a.-n.v. var kaskoforsikringsgiver.
efter kollisionen med calypso kolliderede arktis fighter både med calypso
og med prammen. det er derfor usikkert hvilke skader der vedrørte den eller de
første kollisioner og hvilke der vedrørte den senere kollision med prammen.
denne usikkerhed må tages i betragtning ved fastsættelse af en eventuel erstat-
ning til arktis fighter’s assurandør.
codan forsikring har vedrørende søgsmålskompetencen anført at sagsøgerne
ikke har dokumenteret at rederiet for calypso hans und claus heinrich kg har
søgsmålskompetence. det er ikke dokumenteret at tabet er lidt af skibets ejer.
sagsøgerne har endvidere ikke dokumenteret at ace insurance s.a. – n.v. har
søgsmålskompetence idet det ingen steder fremgår at dette selskab var forsik-
ringsgiver. endelig har sagsøgerne ikke dokumenteret at dhipaya insurance pub-
lic ltd. og gio insurance limited har søgsmålskompetence. der er ikke fremlagt
dokumentation for hvem der var vareforsikret, hvad der er betalt og til hvem,
samt dokumentation for at selskaberne er indtrådt i rettighederne. sagsøgerne
har hverken ført bevis for hvem der har lidt de relevante tab, eller at sagsøgerne
i det hele har søgsmålskompetence.
vedrørende ansvarsspørgsmålet har codan forsikring gjort gældende at sagsø-
gerne efter sølovens § 161 og dansk rets almindelig erstatningsprincipper skal
føre bevis for at besætningen på arktis fighter har handlet ansvarspådra-
gende. et sådan bevis er ikke ført. det er væsentligt at notere sig at arktis
fighter under begivenhedsforløbet og navnlig indtil kl. 7.35 den 9. juni ikke var
under aktiv navigation, men det var calypso. et ansvar for arktis fighter for
dispositioner indtil kl. 7.35 må derfor bero på opankringens forsvarlighed og på
undladelser i tiden derefter.
kaptajnen på arktis fighter kan ikke kritiseres for sine dispositioner i forbin-
delse med opankringen i sikka creek den 8. juni 1998. arktis fighter ankom
til sikka creek omkring kl. 15.00 og foretog første opankring kl. 15.19. da skibet
var kommet for tæt på calypso, flyttedes arktis fighter til en anden positi-
on. kaptajn toft kontaktede kaptajn auerbach der ikke havde indvendinger imod
skibets placering. på det tidspunkt var auerbach såvel som kaptajn toft klar over
at en cyklon var på vej. havnemyndighederne der var ombord på arktis figh-
ter, havde heller ikke indsigelser mod skibets placering. det er ikke afgørende
                                          - 21 -
om afstanden til calypso var 0,2 sømil eller 0,13 sømil som hævdet af kaptajn
auerbach, for begge afstande er tilstrækkelige. opankringen var kaptajnens nau-
tiske beslutning, og det var en rigtig beslutning set i forhold til vejret. det kan
ikke bebrejdes kaptajnen at han ønskede at ligge i læ for den kommende cyklon.
der var heller ikke noget at bebrejde kaptajnen på arktis fighter vedrørende
forløbet fra opankringen indtil kollisionen. kaptajn auerbach har afgivet inkonsi-
stente rapporter vedrørende forløbet op til kollisionen. kaptajn toft har derimod
været konsistent og klar vedrørende forløbet. kaptajn toft fastholdt ankerpositi-
onen natten igennem og satte motoren på standby om morgenen. han havde
valgt at sætte ét anker og holde motoren på standby for at kunne handle hurti-
gere hvis det skulle blive nødvendigt. det var sømandsmæssigt velbegrundede
dispositioner. kl. 7.25 observerede kaptajn toft at calypso trak for ankeret, og
kl. 7.35 vikledes calypso’s skrue ind i arktis fighters ankerkæde. i de
mellemliggende 10 minutter kunne kaptajn toft der ikke var og ikke kunne have
været klar over de problemer der opstod som følge af calypso’s dispositioner,
ikke have gjort andet end at blive liggende. der var ikke tid til at bakke, sætte
mere ankerkæde ud eller sætte det andet anker. der kan således ikke rejses
kritik af kaptajn tofts handlemåde.
calypso var under kommando indtil hændelsen. calypso var ikke omfattet af
definitionen på skib der ikke er under kommando i søvejsreglernes regel 3, litra
f). på arktis fighter kunne man i hvert fald ikke vide at skibet ikke var under
kommando. hertil kommer at regel 18 der pålægger et fartøj at vige for et skib
der ikke er under kommando, forudsætter at det vigepligtige skib er i fart. ark-
tis figther lå for anker og var derfor ikke omfattet af reglen.
der var ikke noget at bebrejde kaptajnen på arktis fighter vedrørende hans
handlinger efter kl. 7.35. det kunne ikke lade sig gøre at skære ankerkæden
over, og det ville det være forbundet med risiko for mandskabet. for det andet
ville det indebære en risiko for skibet, hvis motoren blev startet så tæt ved re-
vet, og for det tredje ville det begrænse skibets manøvredygtighed, hvis han
havde sat det andet anker.
sagsøgerne har til begrundelse af et ansvar for arktis fighter foruden til regel 3,
litra f) henvist til regel 7 og regel 8. disse henvisninger er først fremkommet i
påstandsdokumentet. der er i øvrigt ikke ansvar efter reglerne. der var ikke fare
for sammenstød - der var end ikke tvivl herom.
                                        - 22 -
kaptajnen på arktis fighter der ikke var under manøvrering, havde ikke an-
ledning til at tage forholdsregler efter regel 8 for at undgå sammenstød.
der er således ikke ført bevis for at kaptajnen på arktis fighter fejldispone-
rede.
der er ikke årsagsforbindelse mellem skaderne og handlinger eller undladelser
fra arktis fighter’s side. skaderne skyldes calypso’s dispositioner. arktis
fighter lå stille og holdt sin position. det kunne calypso også have gjort.
begge fartøjer var udsat for samme kræfter og ville derfor blive liggende i det
væsentlige uændret i forhold til hinanden, såfremt calypso havde undladt at
manøvrere aktivt. når calypso valgte at manøvrere, skulle kaptajnen have sør-
get for at bevægelsen fremad skete med tilstrækkelig kraft og lige fremad og
ikke med et styrbords drej ind foran arktis fighter og henover dette fartøjs
ankerkæde.
hvis retten måtte antage at der er begået fejl på begge sider, bør den også fast-
slå at fejlen på arktis fighter’s side er så underordnet at ansvaret for skaden
udelukkende bør falde på calypso.
vedrørende sagsøgernes tabsopgørelse har codan forsikring anført at der ikke
er fremlagt tilstrækkelig dokumentation for tabet. flere store delkrav er blot op-
regnet uden at der foreligger nogen dokumentation. det er ikke tilstrækkeligt at
henvise til dispachen, eller at tabet angiveligt overstiger det afkrævede be-
grænsningsbeløb.
codan forsikring skal af disse grunde frifindes for sagsøgernes krav, og ansvaret
for kollisionen skal pålægges calypso.
der er forskellige tolkninger af calypso’s adfærd om morgenen den 9. juni.
det er således et spørgsmål om calypso kom i drift kl. 7.15 eller begyndte at
sejle. det er endnu ikke afklaret om det er kaptajn auerbachs opfattelse at han
forsøgte at holde skibet på plads, men at dette ikke lykkedes, og at det var ude-
fra kommende forhold der medførte at problemerne kom, eller om det er hans
opfattelse at calypso begyndte at manøvrere kl. 7.15 fordi man opdagede at
skibet var kommet i drift.
under alle omstændigheder gjorde kaptajn auerbach sig skyld i fejl og forsøm-
melser i tidsrummet fra kl. 6.30 til kl. 7.43, således som det er påvist ovenfor.
føreren af calypso var ikke tilstrækkelig opmærksom og handlede ikke rettidigt
                                         - 23 -
og korrekt, hvorfor han mistede kontrollen med skibet. han burde ved udkig ha-
ve registreret at skibet drev og burde ved manøvrering have holdt skibet i posi-
tion eller flyttet det til en anden position. det er under alle omstændigheder helt
galt at kaptajn auerbach på det tidspunkt begyndte at lægge det andet anker
ud. situationen forværredes sandsynligvis fordi kaptajn auerbach foretog in-
adækvate dispositioner efter at situationen begyndte at blive problematisk. hvis
det var opfattelsen at skibene kom faretruende tæt på hinanden, havde det rette
været at lade skibene fortsætte deres bevægelser, således at skibene havde
ramt hinanden på siderne.
til støtte for sine synspunkter har codan forsikring henvist til dommen i n.d.s.
1946, side 113 hvor retten i forbindelse med en kollision i storm med orkanagti-
ge byger fandt at det ene skib havde begået en fejl ved ikke at bruge maskinen i
betimelig tid og ved ikke at sætte ankeret med tilstrækkelig længde på anker-
kæden før skibet begyndte at drive.
der er således udvist en ansvarspådragende adfærd med skade på arktis
fighter til følge.
vedrørende opgørelsen af tabet henvistes til den fremlagte dokumentation.
rettens afgørelse
arktis fighter opankrede i sikka creek den 8. juni 1998 i en afstand af ca.
0,2 sømil fra calypso. opankringen må anses for forsvarlig efter forholdene,
herunder skibenes længder og længden af den udlagte ankerkæde, også under
hensyn til varslet om cyklon. der er således ikke noget at bebrejde kaptajnen på
arktis fighter i denne henseende.
der er ikke tilstrækkelige holdepunkter for den opfattelse at arktis fighter
helt eller delvist spærrede for ind- eller udsejlingen og således kunne vanskelig-
gøre calypso’s muligheder for at manøvrere.
det må efter kaptajn tofts forklaring, der ikke afgørende er imødegået fra anden
side, lægges til grund at arktis fighter lå for anker og holdt sin position,
mens motoren stod på standby, i det for ansvarsspørgsmålet afgørende tidsrum
den 9. juni 1998 fra kl. 6.30 frem til kollisionstidspunktet ca. kl. 7.35. det læg-
ges videre til grund at man på arktis fighter først omkring kl. 7.25 observe-
rede at calypso trak for ankeret eller i hvert fald nærmede sig arktis fighter
således at afstanden mellem skibene reduceredes væsentligt. af de af sagsøgte
                                         - 24 -
anførte grunde finder retten ikke at arktis fighter på dette tidspunkt kunne
have foretaget en handling der kunne have mindsket faren for kollision eller ha-
ve forhindret kollisionen. der er således ikke noget at bebrejde arktis fighter
i tiden frem til kollisionen.
der er heller ikke grundlag for kritik af arktis fighter’s dispositioner efter den
første kollision. det må lægges til grund at besætningen på arktis fighter var
ude af stand til at skære ankerkæden over, en disposition der af sikkerheds-
mæssige grunde i øvrigt ikke var tilrådelig under de foreliggende forhold. det
kan heller ikke kritiseres at kaptajnen ikke kastede det andet anker og ikke
brugte motoren for at holde afstand.
det er således ikke bevist at der fra arktis figther’s side blev handlet an-
svarspådragende i forbindelse med kollisionen den 9. juni 2004. codan forsik-
ring skal derfor frifindes for sagsøgernes påstande.
calypso lå for anker og holdt sin position indtil kl. 7.15 hvor man observerede
at skibet nærmede sig arktis fighter. på det tidspunkt havde calypso ho-
vedmotoren kørende på en relativt lille stigning og bowthrusteren på andet trin
for at holde positionen. det andet anker blev herefter kastet med 1,5 sjækler, og
man forsøgte at holde positionen og undgå kollision.
det må anses for en ansvarspådragende fejl at kaptajn auerbach i forbindelse
med sine manøvrer der angiveligt havde til formål at holde calypso fri af ark-
tis fighter ikke fuldt ud udnyttede den maskinkraft der var til rådighed, i for-
søget på at undgå kollision med arktis fighter. det havde, også under de
beskrevne vejrmæssige forhold med vindstyrke 7-8 eller væsentlig mere, været
muligt at give calypso fremdrift ved brug af større motorkraft hvorved den til-
sigtede eller utilsigtede drejning til styrbord med kollision med arktis figh-
ter’s ankerkæde var undgået. derved havde også skaderne på skibene som
følge af deres senere indbyrdes kollisioner og grundstødninger været undgået.
retten finder således at calypso handlede ansvarspådragende ved kun at have
benyttet lav maskinkraft i forbindelse med forsøget på at holde sin position frem
for at foretage en kraftfuld manøvrering fremad for at komme væk fra arktis
fighter.
retten finder derfor at calypso var ansvarlig for kollisionen hvorved arktis
fighter blev beskadiget hvorfor codan forsikring skal have medhold i den selv-
stændige påstand. sagsøgerne skal dog ikke bære skaden som følge af kollisio-
nen med prammen victory der efter rettens opfattelse ikke var en påregnelig
                                        - 25 -
følge af kollisionen mellem arktis figther og calypso. erstatningen for skade
som følge af grundstødning og kollision nedsættes derfor skønsmæssigt med
200.000 kr.
                                 thi kendes for ret:
codan forsikring a/s som kaskoassurandør for rederiet for m/v arktis fighter
- elite shipping a/s under konkurs, frifindes for sagsøgernes påstande.
rederiet m/v calypso – hans und claus heinrich kg, ace insurance public
company ltd., dhipaya insurance public company ltd. og gio insurance limi-
ted level g 2 betaler in solidum inden 14 dage til codan forsikring a/s som ka-
skoassurandør for rederiet for m/v arktis fighter – elite shipping a/s under
konkurs 1.883.968 kr. og 150.540 usd, begge beløb med procesrente fra den 2.
juni 2001.
rederiet m/v calypso – hans und claus heinrich kg, ace insurance public
company ltd., dhipaya insurance public company ltd. og gio insurance limi-
ted level g 2 betaler in solidum inden 14 dage 360.000 kr. i sagsomkostninger
til codan forsikring a/s som kaskoassurandør for rederiet for m/v arktis figh-
ter – elite shipping a/s under konkurs.
    frede kristiansen                 jens feilberg            bent rasmussen
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den