text:
f0021002 - kre
                                           udskrift
                                                   af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                  *berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1, den 11. juli 2006.
den 20. juni 2006 blev af retten i sagerne
f-21-02
ingeniørforeningen i danmark
som mandatar for
a
(advokat søren narv pedersen)
  mod
intel denmark aps
(advokat jette h. ronøe)
og
f 22-02
ingeniørforeningen i danmark
som mandatar for
i
(advokat søren narv pedersen)
  mod
intel denmark aps
(advokat jette h. ronøe)
og
f 23-02
                                        - 2 -
ingeniørforeningen i danmark
som mandatar for
h
(advokat søren narv pedersen)
   mod
intel denmark aps
(advokat jette h. ronøe)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
hovedspørgsmålet i disse funktionærsager er krav om feriepenge af aktieoptio-
ners værdi på tildelingstidspunktet. afgørelsen vedrører også krav om forholds-
mæssig tildeling af aktieoptioner, som ikke blev tildelt på grund af, at ansættel-
sesforholdet var ophørt. yderligere behandles spørgsmål om erstatning for et
ugyldigt vilkår om udnyttelse af modnede aktieoptioner indenfor en særskilt tids-
frist efter fratrædelse, indregning af værdien af aktieoptioner i lovbestemt såvel
som aftalt fratrædelsesgodtgørelse og krav om fuld udnyttelse af en aftalt op-
sparingsordning, som gav adgang til køb af aktieoptioner med rabat.
sagerne er anlagt den 11. juli 2002 ved retten i lyngby og i medfør af retspleje-
lovens § 226, stk. 1, 2 og 3 henvist til sø- og handelsretten.
ingeniørforeningen i danmark har nedlagt følgende påstande som mandatar
for
a:
påstand 1 – udnyttelse af tildelte aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til at udnytte 2.700
aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelings-
tidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af
ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps er forpligtet
til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
                                        - 3 -
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte a
det tab, a har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte aktie-
optioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstids-
punktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem ud-
nyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor a indenfor den
ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelses-
tidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med
procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor
optionerne ville have været udnyttet.
påstand 2 – erstatning for uudnyttede aktieoptioner
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til - mod erlæggelse
af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære vær-
dien af de 10.200 optioner, som a inden den 31. marts 2002 udnyttede,
opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på
det tidspunkt, hvor a inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende gi-
ver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb ef-
ter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg,
subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
påstand 3 – fremtidig tildeling af aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til med virkning
fra april 2003 at få tildelt 450 aktieoptioner på de for sådanne tildelinger
normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansæt-
telse på udnyttelsestidspunktet, at a er berettiget til at udnytte samtlige
disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære udløbsdato, og
at intel denmark aps er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne
udnyttelse.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte
a det tab, a har lidt ved at blive frataget muligheden for at få tildelt og ud-
nytte 450 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de for
sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse
er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat
                                       - 4 -
som forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tids-
punkt, hvor a inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver
meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens
skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært det
tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
påstand 4 – feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes til a at betale 2.422,09 kr. med procesrente
fra den 31. maj 2001 samt til a, subsidiært til feriekonto at indbetale
86.519,92 kr. med tillæg af procesrente af 83.032,63,75 kr. fra den 1. april
2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til a at betale
ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 975 stk. aktieoptioner til-
delt i 2000 samt til a, subsidiært til feriekonto, at indbetale feriegodtgørel-
se af værdien på tildelingstidspunktet af 3.900 stk. aktieoptioner tildelt i
april 2001, 2.700 stk. aktieoptioner i oktober 2001 og 450 aktieoptioner til-
delt i 2003.
mere subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes til a at betale 4.158,38 kr. med tillæg af pro-
cesrente fra den 31. maj 2002 samt til a, subsidiært til feriekonto, at
indbetale 34.540,17 kr. med tillæg af procesrente af 31.052,88 kr. fra den
1. april 2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
mest subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til a at be-
tale as krav på ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 3.900 stk.
aktieoptioner tildelt i 2001 samt til a, subsidiært til feriekonto at indbetale
feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.700 stk. aktieopti-
oner tildelt i 2001 og 450 aktieoptioner tildelt i 2003.
påstand 5 – fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2 a
principalt:
intel denmark aps tilpligtes til a at betale 55.355,08 kr. med tillæg af pro-
cesrente fra den 28. februar 2002.
                                        - 5 -
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne
indgår i beregningen af as krav på fratrædelsesgodtgørelse i medfør af
funktionærlovens § 2a, samt at anerkende at være forpligtet til at betale
procesrente heraf fra sagens anlæg.
påstand 6 – aftalt fratrædelsesgodtgørelse
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne
indgår i beregningen af as krav på fratrædelsesgodtgørelse, aftalt i forbindelse
med ansættelsen hos cray communications a/s samt at anerkende at være
forpligtet til at betale procesrente heraf fra sagens anlæg.
i:
påstand 1 – udnyttelse af tildelte aktieoptioner
udgået, da intel har taget bekræftende til genmæle.
påstand 2 – fremtidig tildeling af aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at i er berettiget til med virk-
ning fra den 10. april 2001 at få tildelt 2.150 aktieoptioner og med virkning
fra den 31. oktober 2001 at få tildelt 405 aktieoptioner på de for sådanne
tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget
af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, at i er berettiget til at udnytte
samtlige disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære ud-
løbsdato, samt at intel denmark aps er forpligtet til at levere aktierne til
brug for denne udnyttelse.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte i
det tab, i har lidt ved at blive frataget muligheden for at få tildelt og udnyt-
te 2.550 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato, på de for så-
danne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er
betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat som
forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tidspunkt,
hvor i inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver med-
                                        - 6 -
delelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens
skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært
det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
påstand 3 – feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
prinicipalt:
intel denmark aps tilpligtes til i, subsidiært arbejdsmarkedets feriefond,
at betale 12.757,28 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2000,
subsidiært fra indgivelse af processkrift 5 den 29. marts 2005, samt til i,
subsidiært til feriekonto, at indbetale 72.534,55 kr. med tillæg af proces-
rente af 39.699,67 kr. fra den 1. april 2001, samt af 32.834,88 kr. fra den
1. april 2002.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til i, subsi-
diært arbejdsmarkedets feriefond, at betale ferietillæg af værdien på tilde-
lingstidspunktet af 5.400 stk. aktieoptioner tildelt i 1999 samt til i, subsidiært til
feriekonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet
af 1.350 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 og 2.555 stk. aktieoptioner tildelt i
2001.
mere subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes til i at betale 3.175,97 kr. med tillæg af pro-
cesrente fra den 31. maj 2001, samt til i, subsidiært til feriekonto, at ind-
betale 32.834,88 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
mest subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til i at be-
tale is krav på ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.350 stk.
aktieoptioner tildelt i 2000 samt til i, subsidiært til feriekonto, at indbetale
feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.555 stk. aktieoptioner
tildelt i 2001.
i har ved domsforhandlingens begyndelse ændret den principale og subsidiære
påstand 3, således at der vedrørende beløbet 112.757,28 kr. i den principale på-
stand og for så vidt angår aktieoptionerne tildelt i 1999 i den subsidiære påstand
er tilføjet:” subsidiært arbejdsmarkedets feriefond”, idet der ikke foreligger en
transporterklæring til i for så vidt angår krav om ferietillæg. efter det oplyste fo-
                                        - 7 -
religger der sådanne erklæringer i tilsvarende sager, som afventer resultatet af
denne sag.
h:
påstand 1 – udnyttelse af tildelte aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til at udnytte
1.750 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tilde-
lingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er
betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps
er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte
h det tab, h har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte
aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelings-
tidspunktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem
udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor h indenfor
den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttel-
sestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med
procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor
optionerne ville have været udnyttet.
påstand 2 – erstatning for udnyttede aktieoptioner
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til - mod erlæggel-
se af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære
værdien af de 3.800 optioner, som h inden den 31. marts 2002 udnyttede,
opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på
det tidspunkt, hvor h inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende gi-
ver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb ef-
ter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg,
subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
påstand 3 – fremtidig tildeling af aktieoptioner
er bortfaldet.
                                        - 8 -
påstand 4 – feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
principalt:
intel denmark aps tilpligtes til h at betale 2.608,41 kr. med procesrente
fra den 31. mal 2001 samt til h, subsidiært til feriekonto, at indbetale
45.330,00 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til h at be-
tale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.050 stk. aktieoptioner
tildelt i 2000 samt til h, subsidiært til feriekonto, at indbetale feriegodtgørel-
se af værdien på tildelingstidspunktet af 2.100 stk. aktieoptioner tildelt i 2001
og 1.750 aktieoptioner tildelt i 2002.
mere subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til h at be-
tale hs krav på ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 2.100 stk.
aktieoptioner tildelt i 2001 samt til h, subsidiært til feriekonto, at indbetale
feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 1.750 aktieoptioner
tildelt i 2002.
mest subsidiært:
intel denmark aps tilpligtes til h, subsidiært til feriekonto, at betale
2.109,48 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2002.
påstand 5 – spp-ordning
intel denmark aps tilpligtes at betale til h 5.636,37 kr. med tillæg af
procesrente fra den 28. februar 2002, subsidiært fra sagens anlæg, samt
tilpligtes principalt til h, subsidiært til feriekonto, at betale 704,55 kr.
med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
intel denmark aps har nedlagt følgende påstande
overfor a:
påstand 1, 2, 3, 4, 5 og 6
principalt:
frifindelse.
                                     - 9 -
subsidiært overfor påstand 1:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til at udnyt-
te 2.250 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår,
bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af as ansættelse på
udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps er forpligtet til at levere
aktierne til brug for denne udnyttelse.
subsidiært overfor påstand 2:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til at udnyt-
te 10.200 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på
tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttel-
sen er betinget af as ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at a in-
den 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttel-
seskursen og tildelingskursen på 926.910,36 kr. (bilag 29) modtaget i
forbindelse med, at a oprindeligt udnyttede optionerne den 15. maj 2002.
subsidiært overfor påstand 3:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til at udnyt-
te 375 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bort-
set fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af as ansættelse på udnyt-
telsestidspunktet, og at intel danmark aps er forpligtet til at levere akti-
erne til brug for denne udnyttelse.
overfor i:
påstand 2 og 3
principalt:
frifindelse.
subsidiært overfor påstand 2:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at i er berettiget til at udnytte
2.150 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset
fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af is ansættelse på udnyttel-
sestidspunktet, og at intel denmark aps er forpligtet til at levere aktier-
ne til brug for denne udnyttelse.
overfor h:
                                      - 10 -
påstand 1, 2, 3, 4 og 5
principalt:
frifindelse.
subisidært overfor påstand 1:
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til at udnyt-
te 1.167 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår,
bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af hs ansættelse på
udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps er forpligtet til at levere
aktierne til brug for denne udnyttelse.
subsidiært overfor påstand 2
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til at udnyt-
te 3.800 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på
tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttel-
sen er betinget af hs ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at h in-
den 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttel-
seskursen og tildelingskursen på 22.787,46 usd (bilag 24) modtaget i
forbindelse med, at h oprindeligt udnyttede optionerne den 25. marts
2002.
sagens oplysninger
præsentation af sagens parter og udviklingen efter sagens anlæg
det amerikanske selskab intel corporation inc. købte i 1997 et dansk aktiesel-
skab, der var stiftet den 1. januar 1985, og i perioden 4. august 1993 til 6. sep-
tember 1999 havde navnet cray communications a/s, hvorefter det skiftede
navn til case technology a/s og endelig til intel denmark aps den 22. april
1997 (herefter intel).
de tre sagsøgere, a, i og h (herefter funktionærerne) var alle ansat i intel, men
a var oprindeligt blevet ansat af cray communications a/s, og i fulgte med, da
intel købte olicom a/s. i juni 2001 meddelte intel, at man ville begrænse aktivi-
tetsniveauet i danmark og varslede afskedigelse af et større antal medarbejdere.
der blev opsagt 250-300 personer.
sagens spørgsmål vedrører det aktieoptionsprogram – intel stock option pro-
gram – som funktionærerne ved ansættelsen i intel blev omfattet af. options-
                                             - 11 -
programmet har i sager med andre medarbejdere været genstand for domstols-
prøvelse, og højesteret afgjorde den 23. november 2004 (intel sagen – ufr
2005.671 h), at medarbejderne ved fratrædelsen ikke kunne fratages tildelte
optioner, og at en betingelse om, at modnede optioner skulle udnyttes inden 90
dage efter fratrædelsen, var ugyldig. endvidere kunne medarbejdernes krav ret-
tes mod intel, uanset at optionerne vedrørte aktier i moderselskabet intel cor-
poration inc.
efter højesterets afgørelse har intel opfyldt tilsvarende krav fremsat under disse
sager, hvorefter funktionærerne har frafaldet påstandene herom.
der er fortsat uenighed om, hvorvidt og hvordan der skal beregnes feriepenge af
aktieoptionernes værdi, om aktieoptionernes værdi skal medtages ved beregning
af fratrædelsesgodtgørelse, og om der skal ske yderligere forholdsmæssig tilde-
ling af aktieoptioner. der er også uenighed om erstatningsansvaret for, at vilkå-
ret om, at optioner skulle udnyttes inden 90 dage efter fratrædelse, var ugyldigt.
intels optionsprogram af 1997
intel stock option program
det fremgår af intels aktieoptions prospekt af 17. juli 1997 om formålet med op-
tionsplanen: ”for the benefit of non-officer employees of intel corporation … the
purpose of the 1997 plan is to advance the interests of intel by stimulating the
efforts of non-officer employees on behalf intel and heightening the desire of the
non-officer employees to continue in the employment of intel.” optionsplanen
omfattede næsten samtlige ansatte. den nærmere administration af ordningen
og tildeling af aktieoptioner er oversat og gengivet i ufr 2005 side 671h, hvoraf
uddrag citeres i det følgende:
            ”…
            4. administration af ordningen
            ordningen administreres af bestyrelsen og/eller et udvalg nedsat af intels be-
            styrelse. bestyrelsen skal besætte ledige stillinger samt afskedige eller udpege
            udvalgets medlemmer. uanset ovenstående og medmindre andet fastlægges
            af bestyrelsen, kan udvalget udpege et eller flere særlige udvalg (»underud-
            valg«), der består af et eller flere bestyrelsesmedlemmer i intel (det kan, men
            ikke skal være medlemmer af udvalget) og må delegere beføjelsen til at tilde-
            le optioner til deltagere, jf. pkt. 5 nedenfor, til at fastlægge vilkår for optio-
            nerne og/eller til helt eller delvist at administrere ordningen til sådanne un-
            derudvalg. enhver handling, der foretages af et underudvalg inden for beføjel-
            sens rammer, anses for at være foretaget af udvalget. udvalget skal handle i
            overensstemmelse med en flertalsafgørelse eller skriftlig samtykke fra et fler-
            tal af dets medlemmer.
            med forbehold af udtrykkelige bestemmelser i 1997-ordningen er udvalget
            bemyndiget til at foretage alt, hvad udvalget finder nødvendigt og hensigts-
            mæssigt i forbindelse med administration af ordningen, herunder men ikke
            begrænset til: (a) at foreskrive, ændre samt ophæve regler vedrørende ord-
                                - 12 -
ningen samt definere udtryk, der ikke ellers er defineret i ordningen, (b) at
fastlægge, hvem der er deltagere, hvilke deltagere der skal tildeles en option
i henhold til ordningen samt tidspunktet for tildeling af optionen, (c) at fast-
sætte antallet af ordinære aktier, der omfattes af en option, samt disse akti-
ers udnyttelseskurs eller købspris, (d) at fastlægge samt verificere i hvilket
omfang betingelserne for en options udnyttelse er opfyldt, (e) at frafalde be-
tingelser for og/eller fremskynde en options udnyttelse, enten automatisk når
en specifik begivenhed indtræffer (herunder i forbindelse med ejerskifte i sel-
skabet) eller i øvrigt efter udvalgets skøn, (f) at fastlægge samt ændre vilkå-
rene for tildeling af optioner i henhold til ordningen (der ikke nødvendigvis er
enslydende), (g) at fastlægge i hvilket omfang der skal ske reguleringer i
overensstemmelse med ordningens pkt. 8, og (h) at fortolke ordningen,
eventuelle regler, der følger af ordningen samt vilkår for optioner, der tildeles
i henhold til ordningen, samt loyalt at gøre undtagelser til fordel for selska-
bet.
udvalgets beslutninger, afgørelser og fortolkninger vedrørende ordningen,
regler, der følger af ordningen samt vilkårene for optioner, der tildeles i hen-
hold til ordningen, har bindende og endelig virkning for alle deltagere og op-
tionsindehavere. udvalget skal efter eget skøn tage de forhold i betragtning,
som udvalget finder relevante for at kunne træffe en beslutning eller fortolke
ordningen, herunder anbefalinger og råd fra ledende medarbejdere eller an-
dre medarbejdere i selskabet eller advokater, konsulenter og revisorer, som
udvalget måtte engagere.
5. deltagere
enhver person, der er ansat i selskabet (en deltager), kan komme i betragt-
ning ved tildeling af optioner ifølge nærværende ordning, medmindre den på-
gældende person er »ledende medarbejder« eller »bestyrelsesmedlem«
...
6. tildeling og vilkår for optioner
optioner kan til enhver tid tildeles forud for ordningens ophør til de af udval-
get udvalgte deltagere . . . en optionsindehaver har ikke rettigheder som ak-
tionær, før der udstedes aktier til ham eller hende. optioner, der er tildelt i
henhold til ordningen er ikke nødvendigvis identiske, men alle optioner er un-
derlagt følgende vilkår:
(a) kurs. udnyttelseskursen for hver option fastsættes af udvalget. udnyttel-
seskursen må ikke være mindre end aktiernes rimelige markedsværdi på til-
delingstidspunktet. udnyttelseskursen skal betales fuldt ud ved udnyttelse.
(b) optionens løbetid, udnyttelse eller bortfald: hver option skal udnyttes ef-
ter udvalgets nærmere bestemmelse. optionen bortfalder dog senest 10 år
efter tildelingstidspunktet. optionen får virkning fra det tidspunkt, hvor den
tildeles.
...
(d) betingelser og begrænsninger for værdipapirer omfattet af optioner: ud-
valget kan bestemme, at der skal gælde yderligere betingelser eller bestem-
melser for ordinære aktier der udstedes ved udnyttelse af en option som
nærmere angivet af udvalget forud for udnyttelse af optionen, herunder be-
tingelser for modning eller omsættelighed, bestemmelser vedrørende bortfald
eller tilbagekøb samt betalingsmåden for aktier udstedt ved udnyttelse (her-
under faktisk aflevering af ordinære aktier, som deltageren allerede ejer).
...
(e) overdragelse: medmindre udvalget træffer anden beslutning og i overens-
stemmelse med de af udvalget fastsatte procedurer, kan optioner kun over-
drages ved:
(1) testamente eller lov om arvefald, eller
(2) gave til nærmeste familie, etc.
...
de i pkt. 6 (e) angivne personer benævnes »tilladte erhververe«.
optioner kan kun overdrages, hvis optionerne kan udnyttes på overdragelses-
tidspunktet. en såkaldt overdragelse eller behæftelse, der ikke er omfattet af
(1) og (2) ovenfor, er ugyldig og kan ikke håndhæves over for selskabet.
(f) annullering af option: udvalget kan til enhver tid forud for en options ud-
nyttelse med deltagerens samtykke annullere en option, der tidligere er til-
                                          - 13 -
           delt, og kan efter eget skøn erstatte den annullerede option med en option til
           en anden pris, af en anden type og på andre vilkår eller andre beløb.”
           …
           den 27. januar 1999 offentliggjorde intel et 1:2 aktiesplit. aktiesplit-
           tet er beskrevet i et tillæg til prospektet dateret 14. april 1999. det
           fremgår heraf, at det antal aktier, som kan udstedes i henhold til ak-
           tieoptionsordningen for 1997, i forbindelse med aktiesplittet er ændret
           fra 130.000.000 til 260.000.000. tillægget indeholdt på bagsiden føl-
           gende tekst:
           »intel corporation
           meddelelse
           du tildeles hermed en aktieoption i henhold til intels aktieoptionsordning af
           1997 og har modtaget beskrivelse af aktieoptionsordningen. vi gør dog op-
           mærksom på, at intel forbeholder sig ret til at ændre eller opsige aktieopti-
           onsordningen til enhver tid, samt at tildeling af en option i et givent år eller på
           et givent tidspunkt ikke på nogen måde forpligter intel til at tildele dig optio-
           ner fremover eller for et bestemt beløb. du skal derfor være opmærksom på,
           at tildelingen sker efter intels skøn og ikke anses for at udgøre en del af dit
           normale eller forventede vederlag med forbehold for fratrædelsesgodtgørelse
           eller lignende betaling.«
           der blev udsendt notice of grant til de personer der fik tildelt optio-
           ner, jf. nærmere nedenfor. vilkårene for optionstildelingen var be-
           skrevet i en optionsaftale, hvoraf fremgår (i oversættelse):
           ». . .
           intel corporation
           ikke-godkendt optionsaftale
           i henhold til aktieoptionsordningen af 1997
           1. vilkår
           …
           7. ansættelsesforholdets ophør
           med forbehold af aftalens pkt. 4 kan medarbejderen, såfremt ansættelsesfor-
           holdet bringes til ophør af andre årsager end død, uarbejdsdygtighed (define-
           ret nedenfor), pension (defineret nedenfor) eller opsigelse som følge af grov
           misligholdelse, inden 90 kalenderdage efter fratræden udnytte optionen i det
           omfang, optionen var modnet ved fratræden. optionen bortfalder på den 90.
           dag i det omfang, den ikke er blevet udnyttet.
           …
           …”
ved ansættelsen af en medarbejder blev vedkommende indstillet til en portion
aktieoptioner (new hire stock). et eksempel på meddelelse herom - notice of
grant - er gengivet i ufr 2005.671h:
           ”...
           dear . . .
           the intel stock benefits administration team is providing this notice of grant for
           intel corporation stock options that have been granted to you. the following in-
           cludes important information you should retain for your records.
            option price per share:                          $40.3437
            total number of common shares                    7,680
            granted:
            grant date:                                      11/14/2000
            grant number:                                    00506881
            plan name:                                       i97
            stock option type:                               non-qualified     stock
                                                             option
             vesting schedule:
                                  number                full    vest              expiration
                                            - 14 -
                                   of sha-               date                      date
                                   res                   (exercisable
                                   gran-                 date)
                                   ted
                                   1,536                 11/14/2001                11/14/2010
                                   1,536                 11/14/2002                11/14/2010
                                   1,536                 11/14/2003                11/14/2010
                                   1,536                 11/14/2004                11/14/2010
                                   1,536                 11/14/2005                11/14/2010
               total               7,680
             please note: the total number of common shares granted and option price per
             share reflect all stock splits that have occurred up to the date of this notice.
             these options are granted under and governed by the terms of the intel cor-
             poration stock option plan, along with the standard terms and conditions.
             both documents are enclosed for your reference. please read them and retain
             them for your future reference.”
           …
           af bagsiden fremgår:
           ”. . .
           intel corporation stock option program
           understanding your notice of grant
           your notice of grant reflects the details about your option granted to buy intel
           corporation stock for this particular grant. this notice states the grant date,
           the number of shares granted, the option price, the vesting schedule, and the
           expiration date. please keep your grant notice for future reference.
           key definitions
           non-qualified options - options that are taxable upon exercise in the united
           states. other countries tax rules may differ.
           option price - also referred to as the grant price or the exercise price; the
           price you pay per share when you exercise your options. the option price is
           the average of the high and low market price of the stock - the fmv - on the
           grant date.
           …”
notice of grant vedrørende new hire stock var generelt systematiseret således, at en delmæng
modnede (vested) hvert år, dog således at samtlige optioner i tildelingen udløb efter for eksem
udover new hire stock blev der årligt indstillet tildeling af optioner (new stock). et eksempel på
cal” optioner i april 2000 er gengivet i ufr 2005.671h:
           ”. . .
           strictly private and confidential
            name:                    xxx                              wwid:
                                                                      10677785
            location:                idk
            date:                    1st april 2000
            subject:                 focal 2000 salary
                                     review
             you have been rated successful and your trend is equal relative to your peers. your job grad
             effective 1st april 2000 your compensation package will be as follows:
                                             dkk new annual                % increase
               base pay                      430.503,30                    5,500%
               target amount                 4.348,52
               target t-cash                 434.851,82                    5,500%
             your annual target full-time t-cash positions you within q 3 of the pay-range for your grade
                                          - 15 -
    grade                     minimum                  quartile i               mid-point                qu
               05             323.568,00               364.014,00               404.460,00               444
              you have been recommended for a b player stock option grant as follows subject to the
              proval:
               stock recommendation                             exercise year
               300                                              2005
              any current stock grants are not included in this display.
              …”
meddelelse angik hovedsageligt lønindplacering og lønstigning i forbindelse med en vurdering a
tater og succes. samtidig indstilledes medarbejderen til et antal optioner. som regel modtog m
som den danske ledelse indstillede, men den endelige afgørelsen blev truffet af intel corporat
2005.671h:
      ”…
      til kompensation for optioner der viste sig ufordelagtige på grund af kursudviklingen, blev der i 20
      ling af optioner (»falcon optioner«). af præsentationen af falcon-tildelingen fremgår bl.a.:
      »the special 2001 stock option grant program reflects intel's commitment to rewarding employee
      employees with an additional opportunity to benefit from potential increases in intel's stock price.
      …”
ifølge en meddelelse af den 3. april 2001 fra craig barrett, president og ceo i intel, blev den
appreciation of your continued hard work, diligence, and commitment to our success. we hop
our commitment to rewarding employees over the long term is unwavering”. optionerne blev g
modtaget optioner i perioden december 1998 til februar 2001 med en tildelingskurs over 30 us
tioner med de højeste kurser, modtog en forholdsmæssig større andel af de ekstra optioner. d
rede i 2002 og 2003.
intel har oplyst, at den ordinære tildeling af optioner i april 2002 blev fremrykket til oktober må
at kursen var meget lav og dermed fordelagtig for medarbejderne. i april 2002 fandt alene en m
stock participation plan - spp
intel corporation tilbød medarbejderne frivilligt at deltage i en stock participation plan (spp),
ner til 85 % af markedsværdien ved opsparing af mellem 2 og 10 % af lønnen over en periode
ansættelse, og ved fratræden ville det opsparede beløb blive tilbagebetalt.
skattemæssige forhold
intels aktieoptioner er omfattet af ligningslovens § 28. ifølge et notat om intel
1997-aktieoptionsplanen, udarbejdet af ernst & young den 28. august 1997, ud-
skydes beskatningen af optionerne til det tidspunkt, hvor medarbejderen udnyt-
ter sin option. den skattepligtige gevinst medregnes til den personlige indkomst,
men uden at der svares arbejdsmarkedsbidrag. medarbejderen har ansvaret for
                                         - 16 -
at angive gevinsten ved udnyttelsen af optionen til skattemyndighederne ved at
opgøre et beløb svarende til forskellen mellem aktuel markedsværdi og udnyttel-
sesprisen. aktieavance ved salg af aktierne er skattepligtig kapitalindkomst og
opgøres i forhold til markedskursen på udnyttelsestidspunktet.
funktionærernes ansættelse, fratrædelse og tildeling/krav på optioner
a
a blev pr. 1. januar 1996 ansat i cray communications a/s som sw-
udviklingsingeniør og omfattet af funktionærloven. aftalen indeholdt blandt an-
det en bonusordning knyttet til selskabets overskud og en særskilt fratrædelses-
godtgørelse udgørende månedslønnen på opsigelsestidspunktet gange det antal
perioder af 6 måneder, hvor han uafbrudt havde været i selskabet som bonusbe-
rettiget medarbejder, dog maksimalt 18 måneder. det var aftalt, at der ikke
skulle beregnes feriepenge af godtgørelsen. a havde opnået ret til 18 måneders
fratrædelsesgodtgørelse, da han fratrådte sin stilling hos intel.
af et tillæg af 7. januar 1997 til ansættelseskontrakten for a, som ville være
gældende, såfremt case technology a/s blev intel, fremgår:
      ”…the bonus program for you and your colleagues will be changed to the standard
      intel bonus programs as applied world wide. as explained, the standard intel com-
      pensation program consists of five primary elements:
      1. salary
      2. employee bonus (eb)
      3. employee cash bonus program (ecbp)
      4. intel stock participation plan
      5. intel stock option program
      …”
månedsløn og bonusmål var nærmere beskrevet i tillægget, som også indeholdt
”recommended intel stock options”, hvor 1.275 aktieoptioner til modning over
de kommende 5 år med henholdsvis 150, 200, 300, 300 og 325 optioner årligt
blev indstillet til godkendelse af intel stock commitee. den 4. februar 1997 be-
kræftede intel tillægget til ansættelseskontrakten og angav ”job title: software
engineer” og ”job grade: ms 8”.
under henvisning til nedskæringerne hos intel blev a opsagt den 20. august
2001 til fratrædelse den 28. februar 2002 og fritstillet fra den 1. september
2001. fratrædelsesgodtgørelse var opgjort til 1 måned i henhold til funktionær-
lovens § 2 a og 18 måneder i henhold til kontrakt (lump-sum) samt et engangs-
beløb på 80.000 kr. intel meddelte, at ikke udnyttede modnede aktieoptioner
kunne udnyttes senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ikke modnede optioner
bortfaldt.
                                         - 17 -
a solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen. gevinsten herved udgjorde
926.910,36 kr.
a har krævet tildeling af 2.700 optioner i 2002. til sammenligning hermed fik a
ifølge opgørelsen i sagens bilag 35 tildelt 975 optioner i 2000 og 3.900 optioner i
2001. i forhold hertil har intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperio-
den gik fra april til april, og da a fratrådte ultimo februar måned 2002, kan kra-
vet for 2002 under alle omstændigheder ikke overstige 10/12 eller 2.250 optio-
ner, hvis tildeling anses for bagudrettet. det er uden betydning herfor, at tilde-
lingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001.
a har yderligere gjort krav på 450 optioner vedrørende tildelingen i 2003 for den
periode, han var ansat i 2002.
i
is ansættelsesvilkår ved overgangen fra olicom a/s til intel fremgår af en aftale
af 23. september 1999. i fik ved ansættelsen tildelt 2.700 optioner til modning
over de kommende 5 fem år.
i opsagde ansættelsesforholdet den 27. februar 2001 til fratrædelse den 31.
marts 2001.
i har krævet tildeling af 2.150 optioner i 2001 og 405 optioner i 2002. til sam-
menligning hermed fik i tildelt 5.400 optioner i 1999 og 1.350 optioner i 2000. i
forhold hertil har intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra
april til april, og da i fratrådte ultimo marts måned 2001, kan kravet vedrørende
april måned 2001 kun tages til følge, hvis retten finder, at ordningen var bagud-
rettet. i 2002 (oktober måned 2001) er der ikke krav på noget, og i givet fald
kan et sådant krav ikke overstige 3/12 eller 338 optioner, såfremt tildelingen an-
ses for bagudrettet. det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002
blev fremrykket til oktober måned 2001.
h
ved ansættelseskontrakt med ikrafttræden den 1. august 1997 blev h ansat i in-
tel. det fremgår af punkt 3.5, at intel inviterede h til at tage del i ”virksomhe-
dens succes” gennem intel stock option plan: ”therefore, we are pleased to re-
commend you for a grant of 650 stock options as follows…”. de 650 optioner var
                                       - 18 -
fordelt til modning over de kommende 5 år med et stigende antal hvert år. end-
videre omtales et aktiesplit, som betød en fordobling af antallet af optioner.
h deltog i opsparingsprogrammet spp.
ved brev af 20. august 2001 opsagde intel ansættelsesforholdet under henvis-
ning til den annoncerede nedskæring. fratrædelsesdatoen var den 31. december
2001, men h blev fritstillet den 1. september 2001. det fremgik af opsigelsen, at
h kunne udnytte modnede optioner senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ik-
ke modnede optioner bortfaldt. intel oplyste, at h kunne deltage i spp, så længe
han var på lønningslisten hos intel, og at det opsparede/overskydende beløb
ville blive udbetalt med sidste lønudbetaling. indbetalingen til spp fortsatte med
4.179,44 kr. om måneden til og med november måned 2001, og med lønnen for
december måned 2001 blev opsparet spp udbetalt med 16.897,42 kr. h gør un-
der denne sag gældende, at han skulle have haft mulighed for at købe aktieopti-
oner under spp-ordningen for det opsparede beløb. parterne er enige om, at ret-
ten til optioner under spp-ordningen blev anset for skattepligtig lønindkomst af
skattemyndighederne.
h solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen, og gevinsten herved udgjor-
de 22.787,46 usd.
h har krævet tildeling af 1.750 optioner i 2002. til sammenligning hermed fik h
tildelt 1.050 optioner i 2000 og 2.100 optioner i 2001. i forhold hertil har intel
subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og h fra-
trådte ultimo december måned 2001, kan kravet for 2002 under ingen omstæn-
digheder ikke overstige 8/12 eller 1.167 optioner, såfremt tildelingen anses for
bagudrettet. det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002 blev frem-
rykket til oktober måned 2001.
værdien af en option på tildelingstidspunktet – black-scholes/indre værdi
foreningen af statsautoriserede revisorer udsendte i september 2002 ”regn-
skabsvejledning 20 – oplysning om aktiebaseret vederlæggelse med egne akti-
er”. det fremgår heraf, at der i selskabets årsrapport skal redegøres for ”dags-
værdi af udstedte optioner pr. balancedagen, herunder en beskrivelse af, hvorle-
des dagsværdi er opgjort og væsentlige forudsætninger anvendt, herunder opgø-
relsestidspunkt, løbetid, udbytte og volatilitet”. det fremgår i en note hertil, at
”der findes en række metoder for opgørelse af dagsværdi for optioner. der er ik-
ke i ias [international accounting standard] taget endelig stilling til, hvilken me-
                                          - 19 -
tode der skal anvendes. i appendiks iii er redegjort for tre metoder: black-
scholes, minimum value approach og indre værdi. medens der kan argumente-
res for brugen af black-scholes og minimum value approach, er der generel
enighed om, at optionens indre værdi ikke kan benyttes til opgørelse af en opti-
ons dagsværdi.”.
af appendiks iii fremgår, at ”black-scholes modellen benyttes til at beregne
dagsværdien af en option. modellen tager hensyn til forhold som aktiens volatili-
tet, optionens løbetid og det forventede udbytte”. i formlen indgår optionens lø-
betid i måneder, børskurs på udstedelsestidspunktet, udnyttelseskurs, udbytte-
afkast, den risikofrie rente og aktiens volatilitet. det følger videre, at ”brug af
formlen må normalt tilpasses forholdene. … i mangel af bedre anvendes ofte den
historiske volatilitet og selskabets seneste udmeldinger om udbytte.” kritikere af
modellen anfører ofte, at den ikke kan benyttes, fordi der hersker for stor usik-
kerhed omkring beregningen, da optionen typisk ikke er omsættelig, da det er
umuligt at opgøre aktiens fremtidige volatilitet, og da det fremtidige udbytte ikke
kendes. tilhængere anfører, at selv om der naturgivent knytter sig usikkerhed til
opgørelsen af værdien, fordi der ikke er et aktivt marked, giver denne metode
det bedste udtryk for en options værdi.”
regnskabsvejledningen anfører om indre værdi, at ”en options værdi efter indre
værdi udgør forskellen mellem aktiens børskurs og optionens udnyttelseskurs.
den indre værdis metode tager således ikke hensyn til tidsværdien af en option
eller volatiliteten. det antages derfor normalt, at indre værdi ikke kan anvendes
som et udtryk for en options dagsværdi.”
det er oplyst, at et selskab ifølge den amerikanske børslovgivning årligt skal op-
gøre værdien af aktieoptioner efter black-scholes modellen. dette sker via den
såkaldte ”form 10-k”. intel corporation inc. redegjorde i form 10-k vedrørende
2000 for opgørelsesmetoden:
      “pro forma information the company has elected to follow apb opinion no. 25,
      “accounting for stock issued to employees”,” in accounting for its employee stock
      options because, as discussed below, the alternative fair value accounting provided
      for under sfas nr. 123, “accounting for stock-based compensation,” requires the
      use of option valuation that were not developed for use in valuating employee stock
      options. under apb no. 25, because the exercise price of the company’s employee
      stock option equals the market price of the underlaying stock on the date of grant,
      no compensation is recognized in the company’s financial statements.”
intel har fremlagt form 10-k for siebel systems inc. vedrørende 2003, hvor det-
te selskab bemærker om aktieoptioner til medarbejderne:
      ”we account for our employee stock-based compensation plans using the intrinsic
      value method, as prescribed by apb 25. …
      an alternative to the intrinsic value method of accounting for stock options is the
      fair value approach under sfas 123. we have continued to follow the intrinsic value
                                           - 20 -
      method of apb 25, as we believe the accounting for stock options under sfas 123
      is highly subjective and does not necessarily reflect the economic substance of an
      employee stock option. …
      to better illustrate this disparity between the expense recognized under sfas 123
      and the “realized value” related to a stock option, we have provided the following
      information related to our stock options granted during 2000. … in other words, if
      we followed sfas 123, we would recognize an expense equal to approximately 180
      times the benefit received by our employees.
      …”
craig barrett udtalte ifølge et manuskript under et foredrag i 2003 følgende:
      ”…the avarage rank-and-file workers at the 100 lagerst internet-based companies
      earned an average of 425.000 usd stock option profits between 1994 and 2001. …
      a popular reason given for expensing stock options is that it will help solve the
      problem of corporate corruption. i disagree. the collapse of enron, worldcom and
      others had nothing to do with the issue of stock option expensing – it had to do
      with scandalous abuses, greed and criminality by top executives who betrayed the
      public trust. we need to take action to prevent such abuses in the future. let me
      outline a plan for comprehensive stock option reform that i believe will help achieve
      that goal.
      …
      expensing option using the black-scholes technique is inherently inaccurate. in a
      recent, op ed piece in the wall street journal, i pointed out that using black-
      scholes would have cost intel over three billion dollars in expenses for options that
      were underwater, that is, their strike price was below the current market price, and
      might never be exercised.
      …”
forklaringer
pat gurren, worldwide compensation & benfits manager i intel corporaion, afgav
i forbindelse med sø- og handelsrettens afgørelse i ufr 2005.671h forklaring
den 26. juni 2003. følgende fremgår af en stenografering af hans forklaring:
      ”…
      intel wants to provide long term retention and reward programmes for employees.
      we want to have in place programmes that will incentivise employees to stay with
      the company. … we want to ensure that pay is not a dissatisfier for our employees.
      … we have the interests of employees aligned with the interests of the company –
      in particular shareholders.
      the stock participation plan is a programme where employees contribute up to 10
      per cent of their salary from their payroll at their pay period … after a six month
      period they can buy shares in intel corporation at a discount of at least 15 per
      cent. … it is not as retention-orientated as the stock options because once the em-
      ployee purchases the stock they can take them with them when they leave the
      company. … with stock options, what we are trying to do is give employees the
      right to buy shares in the company at a future time but at a pre-determined price,
      the pre-determined price being the current fair market value of the stock. the rea-
      son we use stock options is that we want to assist in attracting people into the
      company … and we want to retain people into the future. this is why we have the
      stock options vesting or becoming worth money at some point in time in the future.
      … if employees work hard they contribute to the future success of intel and they
      will also participate, like the shareholder, in getting their value back because the
      stock price goes up.
      question: do you consider stock options as salary?
      answer: no. … because stock options are a retention tool and what we are doing
      with stock options is we are looking at what is the anticipated contribution of this
      employee to the company at a point in time in the future and, based on that, we
      are making a determination on how much of an incentive we want to give that em-
      ployee to stay with the company. … whereas, with salary, basically you are paid
      your salary for work that you did in the past, stock options are forward looking.
      …
                                            - 21 -
       we grant stock options to 100 per cent of our employees when they join the com-
       pany … to create an incentive to get them into the stock option plan, to stay with
       the company. we also grant stock options once a year when we review employee
       performance worldwide, which we do effective 1 april. at that stage, in addition to
       looking at performance and determining the appropriate pay increase, we also look
       at what is the future for them to stay with the company. so we also look at the re-
       tention element.
       question: is that not part of the determination of the salary? …
       answer: no. … it may appear that are determined together but they are not. pay
       increases at intel are effective at 1st april. stock option grants in intel are typically
       effective the third or fourth week in april. the reason for that is that the recom-
       mendations that are made worldwide are subject to the stock option commitee. if
       you look at the process we use, we basically look at employees’ performance on a
       worldwide basis – we call it ranking and rating –
       … a determination is made on their performance. once that is done then there is a
       link, because there is a merit budget, to what the pay increase is going to be for
       those employees, and that is linked to their performance. but when we got to stock
       options what we do is we look at the performance message employees get. the pay
       increase they get in terms of base pay is backward-looking on the last 12 month of
       their employment. when we look at stock options, we are looking at stock that
       vests – could be out – five years in the future. so what we are doing is making a
       determination on what is the anticipated contribution of this employee; how critical
       is it to keep this employee in the company five years out and, based on those two
       things, we make a determination on the amount of stock.
       …
       to create a retention incentive, we want stock options to become exercisable every
       year so employees do not have to look out so far that the incentive is so far out it is
       not really an incentive to retain. …
       …
       in april 2001 when stock is being allocated we are looking at what is the incentive
       we need to create to keep the employees in the company five years out – 2006.
       question: … it you had two equal persons – one being employed in march and the
       other in october – and they had the same interest for the company would they
       have the same number of stocks in april?
       answer: yes.
       …”
richard deveraux, advokat i intel corporation inc., har forklaret, at han de sid-
ste 11½ år har haft ansvaret for europa med hensyn til ansættelsesforhold i in-
tel corporation inc. han har siden 2002 fulgt med i aktieoptionsproblematikken i
denmark og fulgt med i retssagerne.
intels aktiekurs er de seneste 10 år gået fra ca. 10 usd til 70 usd. højest var
kursen i 2000 med 74 usd under det såkaldte ”dot.com-boom”. i midten af
2001 var kursen nede på 25 usd, og i midten af 2002 var kursen nede på 14
usd. i dag er den på ca. 19 usd. medarbejderne var glade, da kurserne var hø-
je, ligesom andre aktionærer ville være. med de nuværende kurser og antallet af
optioner er medarbejderne ikke interesserede i optionsprogrammet længere. de
synes, at kontant løn er mere vigtig. medarbejdere, der har været i intel-
koncernen gennem de sidste 20 år, har fået rigtig mange penge ud af aktieopti-
onerne, men der er ikke nogen, som er blevet rige på optionerne de sidste 10 år.
den grundlæggende idé bag optionsordningen er at fastholde medarbejderne i
selskabet på længere sigt. tildelingen er baseret på den fremadrettede værdi af
medarbejderen for selskabet i form af medarbejderens ekspertise. hvis en speci-
                                        - 22 -
el gruppe ingeniører er særligt vigtige for et projekt, vil de for eksempel få tildelt
flere optioner.
focal processen hos intel består af et årligt medarbejderinterview, hvor årets
indsats bliver drøftet. medarbejderne sammenlignes med andre medarbejdere på
samme niveau. lønstigningen bliver fastsat på grundlag af indsatsen det forløb-
ne år. samtidig vurderer og tager man stilling til, hvilke medarbejdere der er
særlig grund til at fastholde, og der tildeles optioner under hensyn hertil. løn-
stigningerne er tilbageskuende, mens optionerne er fremadrettede.
han kender til tre forskellige metoder til vurdering af optioners værdi, men han
kan ikke se, at optioner overhovedet kan værdiansættes. på tildelingstidspunktet
er prisen lig markedsprisen, og det er meget begrænset, hvordan de kan udnyt-
tes. for de fleste medarbejdere er tildelingskursen på deres optioner højere end
markedskursen i dag og dermed uden værdi. black-scholes er en fuldstændig
urealistisk vurderingsmetode.
parternes argumenter
funktionærerne har gjort gældende:
ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner.
intels stock option program var bagudrettet eller indeholdt en kombination af
fremad- og bagudrettede elementer. alle tre funktionærer var omfattet af opti-
onsprogrammet og havde en berettiget forventning om at få tildelt optioner i lig-
hed med tidligere år.
a blev uberettiget forbigået ved tildelingen i oktober måned 2001, som knyttede
sig til april 2002 tildelingen. i oktober måned 2001 var han i opsagt stilling, men
han ville have modtaget 2.700 aktieoptioner, hvis dette ikke havde været tilfæl-
det. antallet er baseret på en gennemsnitsberegning af tildelingerne de forudgå-
ende fire år. da optionsordningen er bagudrettet, er a endvidere berettiget til
450 aktieoptioner ved tildelingen i april måned 2003. denne tildeling vedrørte
arbejdsindsatsen i år 2002, hvor han var ansat i 2 måneder og derfor berettiget
til en forholdsmæssig tildeling.
med samme argumentation er i berettiget til 2.150 aktieoptioner ved tildelingen i
april 2001, som i ville have modtaget, hvis han havde været ansat og ikke var
fratrådt ultimo marts måned 2001. ved tildelingen i oktober måned 2001 har i
krav på 3/10 eller 405 optioner for ansættelsen fra januar til marts måned.
                                       - 23 -
h var ansat i hele 2001 og har derfor krav på fuld tildeling for dette år, dvs. også
omfattende den tildeling, der fandt sted i oktober 2001, i alt 1.750 optioner.
efter højesterets dom i intel sagen er det utvivlsomt, at aktieoptionerne er løn
omfattet af funktionærlovens § 17a. princippet om forholdsmæssig ret til optio-
ner skal udstrækkes til også at beskytte krav på optioner, som ikke er tildelt.
forholdet kan sammenlignes med ret til gratiale. optionerne er en del af intels
lønpakke eller ”compensation program”, som det for eksempel blev omtalt i bre-
vet af 7. januar 1997 til a. højesteret har tidligere anerkendt krav om forholds-
mæssig tildeling af optioner efter fratrædelsen, jf. ufr 2004.1480 h (novo sa-
gen).
intel må bære risikoen for, at intel lavede en fremrykket tildeling i oktober 2001.
andet vil åbne for adgang til omgåelse af funktionærlovens § 17a.
ad erstatning for udnyttede aktieoptioner
*a og h blev tvunget til at udnytte modnede aktieoptioner kort efter fratrædel-
sen på grund af 90-dages reglen, som intel fastholdt. ved dommen i intel sagen
fandtes 90-dages reglen at være i strid med funktionærlovens § 17a og dermed
ugyldig. der er større muligheder for gevinst ved en aktieoption desto længere
periode, man har optionen. der var ingen risiko for tab ved kursfald, men 90-
dages reglen udgjorde en risiko. intel havde ensidigt fastsat 90-dages reglen
under hensyn til fastholdelsessynspunktet, men da reglen er ugyldig, er det i
overensstemmelse med almindelig rimelighed at give funktionærerne mulighed
for at udnytte sine optioner på et senere tidspunkt indenfor den ordinære ud-
løbsperiode mod, at funktionærerne fralægger sig den opnåede gevinst. en fri-
findelse af intel vil være at ignorere afgørelsen i intel sagen. det er umuligt at
føre bevis for, at funktionærerne ikke ville have udnyttet optionerne, hvis tids-
begrænsningen ikke havde været der, men det skal ikke komme funktionærerne
til skade.
ad feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
påstandene om feriepenge af optioner er principalt og subsidiært knyttet til, at
feriepenge vedrører optjeningsåret, og i de mere og mest subsidiære påstande
er der indbygget en forskydning, således at feriepengene beregnes i året forud
for tidspunktet for den formelle tildeling. det korrekte er, at optioner optjent i et
år giver ret til feriepenge samme år.
                                        - 24 -
da optioner er vederlag for arbejde i forbindelse med et ansættelsesforhold, be-
står der en forpligtelse til at betale feriegodtgørelse, jf. ferielovens § 26. der er
ikke forskel på lønbegrebet i ferieloven og funktionærlovens § 17 a. optionerne
opfylder betingelsen om, at der skal være tale om noget fast påregneligt, og
medarbejderne har derfor et retligt krav på optionerne, hvorfor der skal betales
feriepenge af værdien af disse. værdien af optionerne er genstand for beskat-
ning, jf. ligningslovens § 28, men det er ikke en betingelse for feriegodtgørelse
af en lønandel, at der sker en faktisk indkomstbeskatning. optioner omfattet af
ligningslovens § 16 beskattes efter black-scholes.
i sø- og handelsrettens dom af 1. februar 2002 (song networks sagen) fastsat-
tes værdien af optioner tildelt til markedskurs til 0, men i den sag var der ikke
fremlagt en værdiopgørelse baseret på black-scoles. i ufr 2004.1475 h (al-
pharma sagen) fastslog sø- og handelsretten, at feriepenge var berettiget af
værdien på tildelingstidspunktet for warrants til markedskurs. i intel sagen ud-
talte sø- og handelsretten, at en option udstedt med en udnyttelseskurs svaren-
de til markedskurs er uden værdi. højesteret har dog fastslået, at optionerne har
en økonomisk værdi på tildelingstidspunktet, og har efterlyst en værdiopgørelse.
det gøres herefter gældende, at optionerne har en værdi på tildelingstidspunk-
tet, og denne må også lægges til grund ved beregningen af feriepenge.
feriepenge skal beregnes af værdien af optionerne på tildelingstidspunktet under
anvendelse af black-scholes modellen. en værdiopgørelse på grundlag af black-
scholes modellen blev godkendt i novo sagen. black-scholes er den rigtige måde
at opgøre værdien af aktieoptioner på og er anerkendt i almindelighed, jf. regn-
skabsvejledningen, skattemyndighedernes praksis og faglitteratur. intel corpo-
ration har selv anvendt black-scholes ved indberetninger og kan uden problemer
foretage de fornødne beregninger. beregningen foretages på det tidspunkt, hvor
optionen tildeles.
med hensyn til forældelse er det korrekt, at for optjeningsåret 1999 blev kravet i
relation til medarbejderen forældet den 1. april 2001 efter den dagældende fe-
rielov. beløbet er skyldigt, og medarbejderen har en interesse i, at det bliver
indbetalt til arbejdsmarkedets feriefond. vedrørende optjeningsåret 2000 finder
1999-ferieloven som udgangspunkt anvendelse. kravet var imidlertid ikke foræl-
det, da 2000-ferieloven trådte i kraft, og efter denne lov er fristen for indbetaling
den 10. juli 2002, hvorfor forældelse ikke er indtrådt, idet sagerne blev anlagt
inden denne dato. arbejdsmarkedets feriefond har fornøden hjemmel til at
transportere kravene til arbejdstagerne, da kravet vedrører et ikke indbetalt be-
løb. fonden inddriver ikke selvstændigt sådanne krav. reglerne i ferielovgivnin-
                                       - 25 -
gen vedrører, hvornår der kan ske udbetaling fra feriefonden af penge, som er
indbetalt til fonden. når der ikke er sket nogen indbetaling, falder forholdet uden
for forældelsesreglerne.
ad fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2a
godtgørelse efter funktionærlovens § 2a skal reguleres med værdien af optioner
på tildelingstidspunktet, da optionerne var en påregnelig del af lønnen. ved be-
regningen af § 2 a godtgørelsen er der intet krav om, at de lønandele, de indgår
i beregningen, er skattepligtige. lønandelen skal opgøres efter black-scholes, el-
lers må den subsidiære påstand tages til følge.
ad aftalt fratrædelsesgodtgørelse
ved intels erhvervelse af virksomheden indtrådte intel i aftalen om en særlig
fratrædelsesgodtgørelse. efter denne aftale skal godtgørelsen beregnes som en
andel af det årlige vederlag. da optionerne er en del af det årlige vederlag, jf.
intel dommen, må optionerne indgå i beregningen.
ad spp-ordningen
spp ordningen indebar en særpris ved køb af aktier under ansættelsen. investe-
ringen var noget mindre i ufr 2006.901 s om jyske banks opsparingsordning.
denne ordning, der indebar en økonomisk fordel, var en del af lønpakken, hvor-
for den økonomiske fordel er omfattet af lønbegrebet.
ad sagsomkostninger
ved udmåling af sagsomkostninger skal der tages hensyn til, at intel meget sent
tog bekræftende til genmæle vedrørende henholdsvis 12.000, 9.000 og 9.200
optioner ud af i alt ca. 35.000 optioner, der var omfattet af stævningen, og ud-
gjorde ca. 80 % af sagsgenstanden.
intel har anført, at sagerne om feriepenge m.m. har betydning for mange andre
sager, selv om spørgsmålet ikke er omfattet af aktieoptionsloven fra 2004, da
optionerne har lang løbetid. intel tog bekræftende til genmæle efter afgørelsen i
intel sagen for så vidt angår tildelte, ikke modnede optioner, og alle medarbej-
dere blev genindsat i deres optioner, men intel skal frifindes for yderligere krav.
til støtte herfor gøres gældende
ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner
aktieoptionsprogrammet er ikke bagudrettet. højesteret mente, at spørgsmålet
var uinteressant, idet tildelingstidspunktet er afgørende for retserhvervelsen i in-
                                       - 26 -
tel sagen. højesteret skelner ikke mellem new hire optioner og de årlige tildelin-
ger. optionerne er ikke kun knyttet til performance, men har til formål at fast-
holde medarbejderne og sikre deres kompetencer i intel. der kan især henvises
til pat gurrens forklaring herom.
det var velkendt for alle medarbejdere i intel, at der hvert år i april måned til-
deltes optioner – focal. det er det sædvanlige tildelingstidspunkt. tildelingen i
april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001, og dette var alene
begrundet i en lav kurs, som var til fordel for medarbejderne. ingen af funktio-
nærerne var imidlertid ansat i april måned 2002, og de har derfor hverken krav
på eller kunne have haft nogen forventning om at blive omfattet af denne tilde-
ling. ingen medarbejdere i opsagte stillinger til fratræden før april måned 2002
blev omfattet af tildelingen i oktober måned 2001. alle i opsagt stilling til fratræ-
delse efter tildelingsdatoen i april måned 2002 blev derimod omfattet af tildelin-
gen i oktober måned 2001.
i var ansat under den ekstraordinære tildeling i marts måned 2001, og havde
derfor krav på 800 optioner i den forbindelse. is øvrige krav er som for de to an-
dres vedkommende begrundet i, at optionstildelingen var baseret på en bagud-
rettet optjening, ligesom ved bonus, hvilket må afvises.
intel er endvidere ikke enig i, at funktionærerne har beregnet deres krav med
udgangspunkt i kalenderåret. tildelingsperioden var april til april måned, hvorfor
for eksempel a kan, såfremt ordningen anses for bagudrettet, højst gøre krav på
10/12 eller 2.250 vedrørende april 2002 tildelingen, idet han fratrådte ultimo fe-
bruar 2002. tilsvarende for h og i.
ad erstatning for udnyttede aktieoptioner
udnyttelse af modnede optioner inden 90 dage efter fratrædelsen medførte, at
der blev udbetalt næsten 1 mio. kr. til a og omkring 134.000 kr. til h. kursen
var dengang ca. 30 mod i dag ca. 19,50. funktionærerne kan ikke beholde disse
penge og samtidig bede om at få lov til at udnytte optionerne igen, hvis der
skulle komme en yderligere gevinst. dette vil stille dem bedre end alle andre, og
det er ikke rimeligt. funktionærerne har ikke ført bevis for, at de ville have und-
ladt at udnytte optionerne, hvis der ikke havde været en tidsbegrænsning. intel
tilbageleverer gerne optionerne mod at modtage gevinsten retur. dette svarer til
intels subsidiære påstand og kan betegnes som den positive opfyldelsesinteres-
se.
ad feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
                                         - 27 -
aktieoptioner til markedskurs er ikke et vederlag, som funktionærerne har et
retligt krav på, og er derfor ikke feriepengeberettiget. det gøres videre gælden-
de, at aktieoptioner tildelt til markedskursen har en værdi på 0 kr.
højesteret har taget stilling til, at feriepenge skal beregnes på tildelingstidspunk-
tet, og i så fald angår tvisten, hvordan værdien af optionen skal opgøres på det-
te tidspunkt. i song networks sagen kunne der ikke beregnes feriepenge på
grund af for stor usikkerhed om værdien på tildelingstidspunktet. i alpharma sa-
gen blev det fastslået, at bagudrettede optioner tildelt til markedskurs er uden
værdi på dette tidspunkt. en eventuel efterfølgende værdistigning er ikke veder-
lag i ferielovens forstand. funktionærerne har derfor kun et feriepengekrav, hvis
optionernes værdi ikke er baseret på markedsmekanismer.
funktionærerne har taget novo-sagen til indtægt for, at black-scholes kan an-
vendes. novo-sagen handlede ikke om feriepenge, men om at beregne, hvor
mange optioner medarbejdere forholdsmæssigt skulle have. sø- og handelsret-
ten udtalte i intel-sagen, at det ikke kunne fastslås, om ordningen var bagud-
eller fremadrettet, at værditilvækst ikke var en pligtig ydelse, og at der ikke
skulle betales feriepenge af optionerne. højesteret udtalte, at optionerne var løn,
at optioner var erhvervet på tildelingstidspunktet, og at optioner tildelt til mar-
kedsværdi har en værdi på tildelingstidspunktet. dette skal ses i lyset af, at intel
havde gjort gældende, at optionerne først havde en værdi på modningstidspunk-
tet.
de udenlandske diskussioner om black-scholes viser, at denne metode kan give
nogle helt urealistiske resultater. modellen er anerkendt i visse sammenhænge til
for eksempel at vise værdistigningspotentiale, men den er ikke relevant for be-
regning af feriepenge. intel corporation inc. benytter udelukkende modellen på
grund af børstilsynets krav til noter i regnskabet.
volatilitet kombinerer aktiens historiske udsving og forventninger til den fremti-
dige udvikling og udtrykker således usikkerheden fremover. store kursstigninger
op mod 2000 påvirkede black-scholes beregninger voldsomt og urealistisk i et
historisk perspektiv. black-scholes tager ikke hensyn til, at optionernes gennem-
snitlige løbetid, men hele perioden, og heller ikke, at der er en række bindinger
for modning og omsættelighed samt begrænsede handelsperioder. dette bør ha-
ve indflydelse på værdivurderingen. problemet er, at black-scholes er en mate-
matisk beregning af en akties fremtidige mulige udnyttelseskurs. dette er ikke
afhængig af den enkelte medarbejders arbejdsindsats, men af en række udefra-
kommende faktorer af markedsmæssig og politisk art. black-scholes giver ikke
                                        - 28 -
et retvisende billede af intels forpligtelser. beregnet efter black-scholes ville op-
tionerne fra intel skulle bogføres til en værdi af 3 mia. usd, selvom kursen er
”under water”. for danske undersøgelser kan henvises til betænkning 1430/2003
fra udvalget om aktieoptioner, hvor det fastslås, at black-scholes indebærer for
mange usikkerhedsfaktorer.
efter ferielovgivningen skal der alene svares feriepenge af beløb, der er vederlag
for arbejde, og som er indkomstskattepligtige. selvom der skal betales skat af
aktiernes værdi gøres det gældende, at denne fortjeneste ikke er vederlag for en
arbejdsydelse.
arbejdsmarkedets feriefond giver uhæmmet transport i forældede ferielovskrav.
tidligere blev der givet transport under forudsætning af, at kravet ikke var for-
ældet, men dette forbehold er gledet ud. feriefonden giver nu transport i et be-
løb, som er forældet mellem lønmodtager og arbejdsgiver. forældet feriegodtgø-
relse tilfalder statskassen, og kun under særlige omstændigheder kan forældede
krav udbetales til medarbejderen. det gøres gældende, at der ikke er hjemmel
til at give transport i kravet, idet der ikke foreligger ekstraordinære forhold. det
gøres derfor gældende, at funktionærerne ikke har søgsmålsret for så vidt angår
de forældede feriepengekrav.
ad fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens § 2a
på tilsvarende måde som anført om feriepengekravet gøres det gældende vedrø-
rende godtgørelse efter funktionærlovens § 2a, at værdien af aktieoptionerne
beregnet efter black-scholes ikke skal indgå i beregningen. det må kræves, at
der er et favørelement ved tildelingen, og det er der ikke tale om.
ad aftalt fratrædelsesgodtgørelse
ved indgåelse af aftalen om særlig fratrædelsesgodtgørelse har parterne ikke
tænkt på optioner. det var alene forudsat, at kravet skulle opgøres på grundlag
af det månedlige vederlag. ved afgørelsen bør der derfor lægges vægt på par-
ternes aftale og forudsætninger.
ad spp ordning
der er tale om en almindelig frivillig opsparing på op til 10 % af lønnen, som an-
dre også har haft. det opsparede beløb kunne anvendes til køb af aktier i to kor-
te perioder. beløbet er ikke korrekt, men skulle være 4.453,09 kr. med tillæg af
feriepenge. som fastslået i u 2006.901 sh (jyske bank sagen) er en sådan ord-
ning ikke omfattet af § 17 a, og størrelsen af det opsparede beløb er uden be-
tydning.
                                         - 29 -
ad sagsomkostninger
intel forsøgte tidligt at få suspensionsaftaler for disse sager, men funktionærerne
ønskede sagerne anlagt. dette forhold må tages i betragtning ved fastsættelse af
sagsomkostningerne.
rettens begrundelse og resultat
ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner
efter forklaringerne fra pat gurren og richard deveraux finder retten, at optio-
nerne blev tildelt for at fastholde medarbejdere med henblik på de fremtidige ar-
bejdsopgaver, således at optionsprogrammet havde en fremadrettet karakter,
hvorimod bonusprogrammet var baseret på de opnåede resultater. det må lige-
ledes lægges til grund, at medarbejdere, der var ansat på tildelingstidspunktet,
men fratrådte i årets løb, ikke blev anmodet om at tilbagelevere en forholds-
mæssig del af optionerne. tildelingen skete efter indstilling fra intel denmark, og
den endelige meddelelse om tildeling blev givet hvert år i april. tildelingerne var
således ikke knyttet til kalenderåret, men til perioden april/april. tildelingen af
optioner i oktober 2001 var fremskudt, idet den først skulle have fundet sted i
april 2002. denne tildeling omfattede således perioden april 2002/april 2003.
retten finder, at intel i relation til medarbejderne er bundet af det tidligere tids-
punkt, således at de medarbejdere der var ansat på tildelingstidspunktet i okto-
ber har krav på at tage del i tildelingen, hvorfor det faktiske tildelingstidspunkt
må finde anvendelse ved beregningen af antallet af evt. optioner.
da det findes godtgjort, at funktionærerne ville have fået optioner, hvis de ikke
havde været opsagt, skal der gives medhold i påstandene om tildeling af aktie-
optioner, beregnet på grundlag af det ovenfor anførte.
a fratrådte sin stilling den 28. februar 2002. han var derfor berettiget til at tage
del i optionsdelingen, der fandt sted i oktober 2001, men ikke i april 2003. her-
efter tages hans principale påstand 1 til følge, mens intel frifindes for påstand 3.
i fratrådte sin stilling den 31. marts 2001. han er derfor ikke berettiget til at ta-
ge del i optionstildelingen i april 2001 og oktober 2001, hvorfor intel frifindes for
hans påstand 2.
                                       - 30 -
h fratrådte sin stilling den 31. december 2001. han var derfor berettiget til at
tage del i optionsdelingen, der fandt sted i oktober 2001. herefter tages hans
principale påstand 1 til følge.
ad erstatning for udnyttede aktieoptioner
det er efter afgørelsen i intel-sagen (u 2005.671 h) ubestridt, at vilkåret om, at
modnede optionerne skulle være udnyttet inden 90 dage var ugyldigt. intel har
derfor ved at fastholde dette vilkår handlet ansvarspådragende og frataget funk-
tionærerne mulighed for at afvente et evt. bedre tidspunkt for salg. det er ikke
muligt at stille funktionærerne, som om vilkåret ikke havde været håndhævet,
men de bør ud fra, at der foreligger et kontraktbrud, stilles så vidt muligt øko-
nomisk, som om vilkåret ikke var blevet håndhævet. intels påstand om, at funk-
tionærerne skal tilbagebetale provenuet ved salget, såfremt funktionærerne øn-
sker en fortsat mulighed for at få del i en evt. kursstigning, findes at stille dem
urimeligt ringe, når henses til, at de har været afskåret fra selv at vælge afståel-
sestidspunktet. funktionærerne bør derfor have et evt. tab erstattet, såfremt de
i den resterende del af udnyttelsesperioden vælger at give meddelelse om et nyt
fiktivt salgstidspunkt. da funktionærerne har haft rådighed over provenuet siden
salget, og det er uvist, hvornår salget ellers ville have fundet sted, findes der ik-
ke grundlag for at forrente et evt. merprovenu fra et tidligere tidspunkt end fra
et genudnyttelsestidspunkt. der gives derfor medhold i as påstand 2 og hs på-
stand 2 med renter efter den subsidiære påstand.
ad feriegodtgørelse m.m. af aktieoptioner
i funktionærernes ansættelsesaftaler indgår som en del af lønpakken options-
programmet. optionerne er således en arbejdsrelateret ydelse, selvom der ikke
er krav på en bestemt andel. højesteret fastslog da også i intel sagen, at optio-
ner er en del af lønnen.
værdien af optioner er undergivet beskatning efter særlige regler afhængigt af
optionsprogrammets karakter, for optionerne i denne sag efter ligningslovens §
28, hvor beskatning først finder sted ved udnyttelsen, og skattepligten bortfal-
der, såfremt optionerne ikke udnyttes. gevinsten er ikke a-skattepligtig og skal
ikke indgå i lønberegningen, men er en del af lønmodtagerens personlige ind-
komst. uanset disse forskelle fra beskatning af en kontant lønandel finder retten,
at værdien af optioner på tildelingstidspunktet er en del af den ferieberettigede
løn og skal indgå i beregningen af feriepenge i tildelingsdelingsåret.
                                        - 31 -
der findes ikke efter de foreliggende oplysninger grundlag for at fastslå, at ar-
bejdsmarkedets feriefond ikke er berettiget til at meddele transport til lønmod-
tageren.
4 dommere (mette christensen, fritz ganzhorn, aksel gybel, john tyrrestrup):
funktionærerne har opgjort deres principale påstand på grundlag af en black-
scholes beregning. denne formel tager hensyn til værdistigningspotentialet og
indeholder en række faktorer til beregning heraf. i beregningen indgår volatilite-
ten i optionens løbetid med betydelig vægt, men denne er samtidig meget usik-
ker og vanskelig at bestemme. ved fastsættelse af volatiliteten tages udgangs-
punkt i det daglige afkast i forhold til kursen dagen før over en periode, og med
store kursudsving kan periodens længde derfor have stor betydning. volatiliteten
er fastsat ud fra historiske data, som kan være misvisende i forhold til den nu-
værende markedssituation. black-scholes forudsætter dernæst, at retten til ud-
nyttelse er fri, men dette er ikke tilfældet for de optioner, som funktionærerne
fik tildelt. endvidere har det vist sig, at medarbejderne typisk vil udnytte optio-
nerne før udløb, hvorfor løbetiden ved beregningen skal sættes væsentlig lavere
den maksimale løbetid. black-scholes beregningen findes derfor ikke at kunne
lægges til grund ved fastsættelse af optionernes værdi.
værdien af en option, tildelt til markedskurs eller derover, er værdistigningspo-
tentialet på den underliggende aktie, hvilken stigning kan skyldes en række for-
hold af markedsmæssig og politisk art, og som ikke er relateret til den enkelte
medarbejders indsats. denne værditilvækst er således ikke en pligtmæssig ydel-
se i arbejdsforholdet, hvorfor der ikke skal svares feriepenge af denne værdi.
med denne begrundelse stemmer flertallet for at frifinde intel for *as påstand 4,
is påstand 3 og hs påstand 4.
en dommer (peter sand mortensen) finder, at optionen må have en vis værdi på
tildelingstidspunktet, men at black-scholes beregningen som anført af flertallet
indeholder en række beregningsfaktorer, som ikke kan anvendes for optionerne i
denne sag. denne dommer stemmer derfor for at tage as subsidiære påstand 4,
*is subsidiære påstand 3, og hs subsidiære påstand 4 til følge.
der gives dom efter stemmeflertallet.
ad fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2a
da optionerne er en del af lønnen, skal de som udgangspunkt indgå i beregnin-
gen af fratrædelsesgodtgørelsen i henhold til funktionærlovens § 2a.
                                       - 32 -
4 dommere (mette christensen, fritz ganzhorn, aksel gybel og john tyrrestrup)
stemmer med samme begrundelse som anført vedrørende påstanden om ferie-
penge for at frifinde intel, da optionerne ikke findes at have en arbejdsrelateret
værdi på tildelingstidspunktet.
en dommer(peter sand mortensen) stemmer med samme begrundelse som an-
ført under påstanden om feriepenge for at tage as og hs subsidiære påstand 5 til
følge.
der gives dom efter stemmeflertallet.
ad aftalt fratrædelsesgodtgørelse
i ansættelsesaftalen mellem a er der specifikt taget stilling til, hvorledes fratræ-
delsesgodtgørelsen skal beregnes. ved ansættelsen i intel blev der udarbejdet et
tillæg til ansættelsesaftalen, hvorved der skete visse ændringer i ansættelses-
forholdet, herunder at a blev omfattet af optionsprogrammet. bestemmelsen om
aftalt fratrædelsesgodtgørelse fortsatte derimod uændret, hvorfor der ikke er
grundlag for at medtage værdien af optionerne ved beregningen af denne godt-
gørelse. intels frifindelsespåstand tages derfor til følge.
ad spp-ordning
deltagelse i spp-ordningen var frivillig for de ansatte og indebar, at de skulle fo-
retage en opsparing, som var en betingelse for at kunne købe aktier til favør-
kurs, og at det var frivilligt, om de ansatte ville foretage denne investering, da
opsparingen frit kunne hæves. under hensyn hertil, samt at købet er forbundet
med en ikke uvæsentlig investering for de ansatte, finder retten, at denne ord-
ning ikke er omfattet af funktionærlovens § 17 a, hvorfor intel frifindes for hs
påstand 5.
ad sagsomkostninger
under hensyn til den forligte del af sagen samt udfaldet af denne dom bør hver
part bære egne omkostninger.
                                 thi kendes for ret
i sagen f 21/02: a
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til at udnytte 2.700
aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelings-
tidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af
                                        - 33 -
ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps er forpligtet
til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at a er berettiget til - mod erlæggelse
af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære vær-
dien af de 10.200 optioner, som a inden den 31. marts 2002 udnyttede,
opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på
det tidspunkt, hvor a inden for den resterende ordinære udnyttelsesperiode
bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, at forrente med
procesrente fra det tidspunkt, hvor optionerne genudnyttes.
intel frifindes for påstand 3.
intel frifindes for påstand 4.
intel frifindes for påstand 5.
intel frifindes for påstand 6
i sagen f 22/02: i
intel frifindes for påstand 2
intel frifindes for påstand 3
i sagen f 23/02: h
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til at udnytte
1.750 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tilde-
lingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er
betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at intel denmark aps
er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
intel denmark aps tilpligtes at anerkende, at h er berettiget til - mod erlæggel-
se af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære
værdien af de 3.800 optioner, som h inden den 31. marts 2002 udnyttede,
opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på
det tidspunkt, hvor h inden for den resterende ordinære udnyttelsesperiode
bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, at forrente med
procesrente fra det tidspunkt, hvor optionerne genudnyttes.
                                           - 34 -
intel frifindes for påstand 3
intel frifindes for påstand 4
intel frifindes for påstand 5
hver af parterne bærer egne sagsomkostninger.
                                  mette christensen
aksel gybel         john tyrrestrup            peter sand mortensen fritz ganzhorn
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                        afsagt torsdag den 27. februar 2014
sag 186/2013
advokat trine nytrup kærer vestre landsrets kendelse
om salærfastsættelse i sagen:
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat trine nytrup, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i sønderborg den 4. marts 2013 og af vestre
landsrets 2. afdeling den 9. april 2013.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: børge dahl, poul søgaard og jens peter christensen.
påstande
kærende, advokat trine nytrup, har nedlagt påstand om, at hendes salær forhøjes med et be-
løb svarende til det, advokat karsten gam ville være blevet tillagt, såfremt der ikke var sket
ombeskikkelse, det vil sige godtgørelse for en rejsetid på 4 timer og 2 minutter og kørsels-
godtgørelse for 293 km. hun har subsidiært påstået salæret forhøjet med godtgørelse for en
rejsetid på 3 timer og 2 minutter og kørselsgodtgørelse for 262,4 km, svarende til det beløb,
som en advokat med kontor i sønderborgs retskreds ville være blevet tillagt.
indkærede, anklagemyndigheden, har påstået landsrettens kendelse stadfæstet.
sagsfremstilling
i forbindelse med en straffesag ved retten i sønderborg blev advokat karsten gam, toftlund,
under grundlovsforhøret beskikket som forsvarer for sigtede, t. da advokat karsten gam
                                                - 2 -
forud for retskredsreformen var beneficeret ved den daværende retten i rødding og ved re-
formen fik en forøgelse af rejseafstanden på mere end 30 kilometer, har justitsministeriet efter
ansøgning frafaldet hans rejseforbehold vedrørende udgifter til rejser i retskredsen.
t var sigtet for bl.a. overtrædelse af straffelovens bestemmelser om tyveri og hæleri og lov
om euforiserende stoffer og blev varetægtsfængslet efter retsplejelovens § 762, stk. 1, nr. 2 og
nr. 3.
den 11. januar 2013 blev advokat trine nytrup, der har kontor i århus, beskikket som forsva-
rer for t. beskikkelsen blev gjort betinget af, at advokat trine nytrup frafaldt krav mod stats-
kassen om godtgørelse for rejsetid og rejseudgifter. advokaten anmodede den 21. januar 2013
om ophævelse af rejseforbeholdet. retten i sønderborg afviste ved kendelse af 22. januar
2013 anmodningen med henvisning til, at betingelserne herfor ikke var opfyldt. det fremgår
af begrundelsen for afgørelsen, at sagens omkostninger under hensyn til sagens karakter og
hovedforhandlingens forventede varighed (1 time) ville blive væsentligt forøget ved frafald af
rejseforbeholdet. retten fandt ikke, at tidligere beskikkelser uden rejseforbehold havde afgø-
rende indflydelse på spørgsmålet om ophævelse i den foreliggende sag. vestre landsret stad-
fæstede den 30. januar 2013 kendelsen navnlig med henvisning til sagens karakter og omfang
og i øvrigt af de af byretten anførte grunde.
hovedforhandling med domsafsigelse i straffesagen, der blev behandlet som en tilståelsessag,
fandt sted den 29. januar 2013 kl. 11.18 – 12.15. der blev tillagt advokat trine nytrup et sa-
lær på 10.500 kr. med tillæg af moms.
i brev af 4. februar 2013 til retten i sønderborg anmodede advokat trine nytrup om, at det
fastsatte salær forhøjedes svarende til det beløb, advokat karsten gam ville være blevet til-
lagt, således:
       ”afhøring på aabenraa politistation den 10. januar 2013.:
       2 x 31,6 km. = 63,2 km.
       2 x 31 minutter = 62 minutter
       arrestbesøg i arresthuset i kolding den 25. januar 2013:
       2 x 46,4 km. = 92,8 km.
                                                  - 3 -
       2 x 40 minutter = 1 time og 20 minutter
       retsmøde den 29. januar 2013 i retten i sønderborg:
       2 x 68,5 km. = 137
       2 x 50 minutter = 1 time og 40 minutter
       jeg ønsker mig således tillagt yderligere salær som følger:
       transporttid: 4 timer og 2 minutter
       transportgodtgørelse for 293 km.”
i brev af 19. februar 2013 anmodede advokat trine nytrup subsidiært om en salærforhøjelse
svarende til det, en advokat i sønderborg retskreds i øvrigt ville være blevet tillagt for
rejseudgifter, navnlig godtgørelse for rejsetid 3 timer og 2 minutter og kørselsgodtgørelse for
262,4 km.
retten i sønderborg afsagde den 4. marts 2013 kendelse om, at der ikke tilkendes advokat
trine nytrup godtgørelse for rejsetid eller rejseudgifter. det hedder i kendelsen:
       ”retten har ved kendelsen afsagt den 22. januar 2013 taget stilling, at betingelserne for
       at ophæve rejseforbehold ikke var opfyldte efter sagens karakter.
       da der ikke ydes befordringsgodtgørelse og godtgørelse for rejsetid til retskredsens be-
       neficerede advokater eller andre advokater i retskredsen, der efter anmodning beskikkes
       i straffesager, bortset fra 8 beneficerede advokater, der af justitsministeriet har opnået
       generelt frafald af rejseforbehold medfører at den tidligere gældende retsplejelovs § 336
       c, stk. 2, er der ikke grundlag for at tilkende advokat trine nytrup godtgørelse for rej-
       setid eller befordringsgodtgørelse for hverken hendes principale eller subsidiære på-
       stand…”
vestre landsret stadfæstede den 9. april 2013 kendelsen i henhold til grundene.
anbringender
advokat trine nytrup har anført, at den tilladelse, som advokat karsten gam opnåede ved
justitsministeriets brev af 6. februar 2013, hviler på en overgangsordning i forbindelse med
retskredsreformen, idet man ikke kunne kræve, at allerede beneficerede advokater skulle lide
tab i forbindelse med udførelsen af deres hverv. ordningen blev ikke indført med henblik på,
at disse beneficerede advokater skulle stilles mere fordelagtigt end andre advokater.
                                               - 4 -
til støtte for sin subsidiære påstand har advokat trine nytrup anført, at en advokat med kon-
tor i sønderborg – uanset om denne advokat er beneficeret eller ej – ikke ville blive beskikket
med rejseforbehold i en arrestantsag verserende ved retten i sønderborg. et meddelt rejsefor-
behold ville i givet fald blive ophævet for så vidt angår arrestbesøgene i arresthuset i kolding
og afhøringen ved aabenraa lokalpoliti.
hun har til støtte for såvel sin principale som subsidiære påstand henvist til tfk
2002.673/1v.
anklagemyndigheden har anført, at advokat trine nytrup var beskikket med forbehold om, at
advokaten frafalder krav mod statskassen om godtgørelse af rejseudgifter. rettens afvisning
af at ophæve rejseforbeholdet er i overensstemmelse med forarbejderne til bestemmelsen og
praksis på området, idet rejseudgifterne ville blive større end sædvanligt, og idet der henset til
sagens art og størrelsen af rejseomkostninger ikke er en rimelig begrundet interesse i, at den
pågældende advokat giver møde uden for sit hjemsted. der var således tale om en sag, som
ikke umiddelbart havde en kompleks juridisk karakter, og den krævede ikke beskikkelse af en
advokat uden for retskredsen med specialistviden på området. endvidere havde advokat trine
nytrup ikke et sådant særligt forudgående kendskab til sagen, at der var behov for, at netop
hun beskikkedes.
der er efter praksis ikke grundlag for at tilkende advokat trine nytrup godtgørelse for rejsetid
eller rejseomkostninger. der foreligger således ikke en særlig situation, som i tfk
2002.673/1v, ligesom retten ikke har begået fejl som i u 2010.298 ø. der er derfor kun mu-
lighed for at få godtgørelse for rejsetid og rejseomkostninger, hvis rejseforbeholdet kæres og
omgøres, eller hvis retten selv omgør sin afgørelse om rejseforbehold.
højesterets begrundelse og resultat
beskikkelsen af advokat trine nytrup skete på betingelse af, ”at advokaten frafalder krav
mod statskassen om godtgørelse for rejsetid og transportudgifter”. denne betingelse blev
efterfølgende fastholdt af byretten, hvis afgørelse blev stadfæstet af landsretten. landsrettens
afgørelse blev ikke søgt indbragt for højesteret.
                                              - 5 -
rejseforbeholdet er ikke begrænset på nogen måde, og højesteret finder, at et sådant rejsefor-
behold må forstås således, at der ikke ydes godtgørelse for rejsetid og transportudgifter, heller
ikke for advokatens deltagelse i politiafhøringer eller arrestbesøg uden for retskredsen.
herefter, og da det oplyste ikke i øvrigt giver grundlag for at forhøje det tilkendte salær, stad-
fæster højesteret landsrettens kendelse.
                                       thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 9. februar 2017
sag 88/2016
(1. afdeling)
hk/danmark som mandatar for b
(advokat michael møllegaard jessen)
mod
dsb
(advokat morten ulrich)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 8. afdeling den 25. april 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jens peter christensen, oliver talevski, jan
schans christensen, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
sagen er behandlet sammen med højesterets sag 87/2016.
påstande
appellanten, hk/danmark som mandatar for b, har gentaget sin påstand om, at indstævnte,
dsb, skal anerkende, at rådighedstillægget på 4.727,52 kr. pr. 30. maj 2013 skal indgå i
rådighedslønnen til ham, og at forfaldne tillæg skal forrentes fra lønnens forfaldstid.
dsb har påstået stadfæstelse.
supplerende om retsgrundlaget
af betænkning nr. 483/1969, 1. del om tjenestemandsloven, s. 128-129, fremgår følgende
bemærkninger til den foreslåede bestemmelse i tjenestemandslovens § 32 om rådighedsløn:
       ”i den fremstilling, der er givet i betænkningens kapitel 3, afsnit 2, punkt 4, om ændrin-
       ger i tjenestemandsstillingens omfang og beskaffenhed, er det anført, at der i de foreslå-
                                                - 2 -
      ede nye ansættelsesvilkår for tjenestemænd ikke er behov for at bevare en ventepenge-
      ordning af samme karakter som hidtil. kommissionen finder, at der i det nye tjeneste-
      mandssystem vil blive taget fornødent hensyn til tjenestemændenes berettigede krav på
      tryghed ved en regel om, at der i indtil 3 år udbetales den hidtidige løn såfremt ændrin-
      ger i forvaltningens organisation eller arbejdsform nødvendiggør nedlæggelse af tjene-
      stemandens stilling. forudsætningen for en sådan ydelse må være, at det ikke har været
      muligt at tilbyde tjenestemanden en passende stilling inden eller uden for hans ansæt-
      telsesområde, som han ville være pligtig at overtage, og i den 3-årige periode må pligten
      til at overtage en stilling, der opfylder disse krav, bestå. såfremt den for den hidtidige
      stilling fastsatte pligtige afgangsalder passeres i løbet af 3-års perioden, må der finde
      afskedigelse sted på normale vilkår.
      kommissionen går i øvrigt ud fra, at der for nyansatte tjenestemænd vil blive fastsat
      udvidede ansættelsesområder og hensigtsmæssige regler for behandling af spørgsmål
      om overgang til andet ansættelsesområde, således at det kun i sjældne undtagelses-
      tilfælde vil være påkrævet at anvende den i § 32 foreslåede regel.”
tjenestemandslovens § 55, stk. 1 og 2, har følgende ordlyd:
      ”§ 55. en tjenestemand, som i medfør af reglerne i § 12 eller af anden årsag, der ikke
      kan tilregnes den pågældende, overgår til en anden passende stilling, hvor lønnen er
      lavere end i den hidtidige stilling, bevarer lønnen i den hidtidige stilling.
      stk. 2. lønnen i den hidtidige stilling omfatter den samlede faste løn, herunder
      pensionsbidrag til en supplerende pensionsordning. løndele, der ydes som
      kompensation for overarbejde, merarbejde eller arbejde på ubekvemme tidspunkter,
      indgår ikke. tidsbegrænsede og opgavebestemte løndele indgår indtil periodens udløb
      henholdsvis opgavevaretagelsens ophør.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om det løntillæg, som b modtog for at deltage i dsb’s vagtordning for at sikre
optimal drift med hensyn til levering af brændstof mv., skal medregnes ved beregningen af
rådighedslønnen efter tjenestemandslovens § 32, stk. 1.
b var i perioden 19xx-20xx ansat hos dsb, senest som sektorchef med ansvar for energi-
området. han valgte selv at indtræde i vagtordningen med virkning fra den 1. januar 2008.
grundlaget for vagtordningen er en aftale af 3. oktober 2007 indgået mellem dsb, hk trafik
& jernbane og ingeniørforeningen om vagt i operatørvirksomheden dsb. det fremgår af
aftalen bl.a., at vagten er etableret som en vagt i alle døgnets timer ud over den normale
arbejdstid, og at rådighedsvagten aflønnes med et nærmere bestemt årligt grundbeløb, som
fordeles ligeligt mellem deltagerne i vagten. det fremgår endvidere, at tilslutning til
                                              - 3 -
vagtordningen gennemføres frivilligt, og at dsb over for den enkelte medarbejder kan opsige
deltagelse i vagtordningen med 3 måneders varsel.
ved brev af 21. marts 2013 til b meddelte dsb, at han blev opsagt med virkning fra udgang-
en af juni 2013, hvorefter han ville have ret til rådighedsløn.
efter tjenestemandslovens § 32, stk. 1, bevarer en tjenestemand, der afskediges, fordi æn-
dringer i forvaltningens organisation eller arbejdsform medfører, at stillingen nedlægges, ”sin
hidtidige løn” i tre år. som det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, er der en nær sam-
menhæng mellem reglerne om rådighedsløn og tjenestemænds pligt til at overtage en anden
passende stilling, idet rådighedsløn først kommer på tale, når der ved nedlæggelse af tjene-
stemandens stilling ikke kan anvises en anden passende stilling. ved overtagelse af en anden
passende stilling i en sådan situation bevarer tjenestemanden, hvis lønnen er lavere, ”lønnen i
den hidtidige stilling”, jf. tjenestemandslovens § 55, stk. 1.
der er ikke i tjenestemandsloven eller dens forarbejder grundlag for at antage, at en tjeneste-
mand, der går på rådighedsløn som følge af stillingsnedlæggelse, skal stilles bedre i hen-
seende til aflønning end den tjenestemand, der i samme situation pålægges at overtage en an-
den passende stilling. højesteret finder derfor, at udtrykket ”hidtidige løn” i lovens § 32 og
udtrykket ”lønnen i den hidtidige stilling” i § 55 må forstås på samme måde.
efter tjenestemandslovens § 55, stk. 2, 1. pkt., omfatter lønnen i den hidtidige stilling den
samlede faste løn, herunder pensionsbidrag til en supplerende pensionsordning. ifølge
forarbejderne til § 55 (folketingstidende 2003-04, tillæg a, lovforslag nr. l 67, s. 2241)
indebærer denne bestemmelse, at tillæg, der er blevet ydet for funktioner, som tjenestemanden
udførte i sin hidtidige stilling, men som også under ansættelsen kunne have været bragt til
ophør med deraf følgende bortfald af tillægget, ikke omfattes.
højesteret lægger til grund, at de mere praktisk betonede opgaver vedrørende brændstof-
levering mv., som var omfattet af vagtordningen, ikke indgik i as hovedstilling som
sektorchef med ansvar for energiområdet, og at hans deltagelse i vagtordningen efter aftalen
med bl.a. hk kunne have været opsagt særskilt under hans ansættelse som sektorchef.
                                              - 4 -
højesteret finder på den anførte baggrund, at tillægget for at deltage i dsb’s vagtordning for
at sikre optimal drift med hensyn til levering af brændstof mv. ikke skal medregnes ved op-
gørelsen af bs rådighedsløn efter tjenestemandslovens § 32, stk. 1.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal hk/danmark som mandatar for b betale 25.000 kr. til
dsb.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.