text:
h004800r - kj
                         udskrift
                             af
              sø- & handelsrettens dombog
                        ____________
den 24. februar 2005 blev af retten i sagen
h-48-02
steen gjelstrup transport a/s
(advokat steen hvidt)
   mod
1) df logistik a/s
   (advokat carsten lorentzen)
2) danske fragtmænd a.m.b.a.
   (advokat carsten lorentzen)
afsagt sålydende
                          d o m:
sagsøgeren, vognmandsvirksomheden steen gjelstrup trans-
port a/s (herefter sgt), indgik i foråret 1999 en 4-årig
”kørselskontrakt” med dsb stykgods, en division under
dsb. pr. 1. august 2000 blev dsb stykgods solgt af dsb
til det af sagsøgte 2, danske fragtmænd a.m.b.a., stif-
tede selskab, sagsøgte 1, df logistik a/s (herefter df
logistik), som opsagde kørselskontrakten med sgt til op-
hør den 28. februar 2001. sagens spørgsmål er, om sgt har
krav på erstatning i anledning af df logistiks opsigelse
                            - 2 -
af sgt, der fandt sted med 6 måneders varsel under hen-
visning til en kontraktbestemmelse (§ 19, stk. 5), som
efter sgt’s opfattelse ikke kunne påberåbes af df logi-
stik.
påstande
sgt har nedlagt endelig påstand om, at sgt og danske
fragtmænd a.m.b.a. in solidum tilpligtes at betale sgt
4.476.743 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg
den 17. maj 2002.
df logistik og danske fragtmænd har nedlagt påstand om
frifindelse.
sgt’s påstand er opgjort som budgetteret resultat vedr.
kørsel for dsb stykgods i perioden 1. marts 2001 til kør-
selskontraktens ophørsdato den 28. februar 2003.
sagsfremstilling
sgt beskæftiger sig med forskellige typer transport og
har periodevis beskæftiget sig med stykgodstransport.
i december 1998 udbød dsb stykgods 13 ”pakker” stykgods-
transport i 11 distrikter i licitation. sgt havde på
dette tidspunkt i forvejen udført opgaver for dsb og blev
opfordret til at give bud.
af udbudsmaterialet fremgår bl.a.:
    ”...
    2. hvem er dsb stykgods.
    dsb stykgods er den del af dsb gods, der beskæftiger
    sig med transport af stykgods. transporten af styk-
                           - 3 -
    gods udføres hovedsageligt som en kombination af
    lastbilkørsel til og fra dsb stykgodsterminaler i
    dagtimerne og jernbanekørsel mellem terminalerne om
    natten. herudover udføres der lastbilkørsel med styk-
    gods fra kunde til kunde og mellem terminalerne ind-
    byrdes. ...”
sgt fik kontrakt på pakke 10 og pakke 13. sidstnævnte var
en såkaldt ”tom pakke” uden fast kørsel, hvor vognmanden
skulle stå til rådighed for dsb stykgods og udføre styk-
godskørsel efter nærmere anvisning.
udkast til ”kørselskontrakt” var en del af udbudsmateria-
let, og den mellem sgt og dsb stykgods henholdsvis den 1.
marts og den 16. marts 1999 underskrevne kontrakt var li-
gelydende med dette udkast. vognmanden havde ifølge kør-
selskontrakten pligt til at anskaffe fornødent driftsma-
teriel og bl.a. udstyre lastbilerne med nærmere specifi-
ceret gsm udstyr.
under overskriften ”kontraktperiode” fremgik af kørsels-
kontraktens § 19 bl.a.:
    ”kørselskontrakten træder i kraft den 1. marts 1999
    og ophører uden varsel efter 4 år, den 28. februar
    2003 ...
    stk. 3
    kørselskontrakten er i hele kontraktperioden ... uop-
    sigelig fra vognmandens side.
    ...
    stk. 5
    dsb stykgods har endvidere uanset den aftalte uopsi-
    gelighed ret til, med et varsel på 6 måneder til ud-
    gangen af en måned, at opsige nærværende kontrakt så-
    fremt dsb stykgods beslutter at ophøre med at drive
    virksomhed med indenlandsk transport af stykgods pr.
    tog.”
under overskriften ”overdragelse” fremgik følgende af §
20:
    ”dsb stykgods forbeholder sig i kontraktperioden med
    vognmanden at kunne overdrage udførelsen af sine op-
                           - 4 -
    gaver på terminalerne til tredjemand.”
sgt’s direktør steen gjelstrup havde i samarbejde med per
gylling beregnet sgt’s priser til brug for tilbudsgivnin-
gen.
der er til sagen fremlagt to ikke-underskrevne ”aftaler”
”om befordring af stykgodsvogne”, den første, angiveligt
fra marts 2000, mellem dsb stykgods og dsb gods, og den
anden, angiveligt fra 25. maj 2000, mellem df logistik og
dsb gods. begge ”aftaler” omhandler ”befordring af læs-
sede stykgodsvogne indrangeret i stykgodstog på afsendel-
sesstationen ...”, baseret på levering af 178 banevogne,
som dsb gods skulle stille til rådighed til brug for be-
fordring af stykgods mellem de forskellige godstermina-
ler. i begge tilfælde er ”aftalen” gældende for perioden
1. januar 2001 til 31. december 2001. opsigelse af ”afta-
len” skal ske med mindst 6 måneder varsel, forstået såle-
des, at en opsigelse vedr. perioden 1. januar 2001 til
30. juni 2001 skal ske senest den 30. juni 2000, og for
perioden 1. juli 2001 til 31. december 2001 senest den
31. december 2000.
den 16. maj 2000 indgik dsb og df logistik en ”overdra-
gelsesaftale” om salg af dsb stykgods til df logistik pr.
1. august 2000. af aftalens pkt. 3.6 fremgår, at df logi-
stik indtræder i sælgers rettigheder og forpligtelser ”i
samtlige de kommercielle kontrakter, sælger har indgået
som led i sædvanlig drift af stykgods, herunder ”vogn-
mandskontrakter”, og kundekontrakter. i det omfang tred-
jemands samtykke kræves for, at køber kan indtræde i sæl-
gers sted, forestår sælger indhentelsen af et sådant sam-
tykke ... hvis tredjemand ikke samtykker i købers indtræ-
den, skal sælger opfylde forpligtelserne over for tredje-
mand, i det omfang kontrakterne ikke kan opsiges umiddel-
bart af sælger.”
                           - 5 -
den 31. maj 2000 udsendte dsb stykgods og df logistik
(adm. direktør kjeld frederiksen) en ”kundeinformation”
med oplysning om, at ”danmarks største transportsystem,
danske fragtmænd, overtager dsb stykgods med virkning fra
1. august 2000”. af skrivelsen fremgik endvidere bl.a.:
    ”...
    danske fragtmænd ... er, målt på omsætning og håndte-
    ret tonnage, tre gange større end dsb stykgods. ...
    rent praktisk sker overdragelsen ved, at danske
    fragtmænd etablerer et nyt selskab, df logistik a/s,
    hvori dsb stykgods’ aktiviteter videreføres, således
    at vore kunder ikke umiddelbart mærker nogen ændrin-
    ger i forhold til vort nuværende samarbejde...”
df logistik – underskrevet af adm. direktør kjeld frede-
riksen - sendte den 16. juni 2000 en telefax til dsb’s
vognmænd (18 – 20 i alt), herunder sgt. af telefaxen
fremgik bl.a.:
    ”som bekendt overtager danske fragtmænd via selskabet
    df logistik a/s fra 1. august 2000 dsb stykgods.
    aftalen ... har naturligvis givet anledning til, at
    såvel ansatte som samarbejdspartnere til dsb stykgods
    har brug for en afklaring omkring selskabets fremtid
    og dermed deres situation.
    ...
    for vognmænd, der for nuværende har kontrakter med
    dsb stykgods, vil vi gerne i df logistik a/s afholde
    et personligt møde med den enkelte vognmand. på mødet
    vil vi dels orientere om fremtidsplanerne efter over-
    tagelse af dsb stykgods, dels gerne høre om vognman-
    dens planer og ønsker til et fortsat samarbejde med
    fragtmandssystemet, når aftalen med dsb stykgods ud-
    løber i henhold til kontraktens bestemmelser.
    ...”
steen gjelstrup tog på vegne sgt imod tilbudet om et per-
sonligt møde, der blev afholdt den 29. juni 2000.
df logistik havde den 27. juni 2000, to dage før mødet,
sendt en telefax til thuri didriksen fra dsb gods, med
anmodning om, at dsb stykgods senest den 30. juni 2000
                           - 6 -
opsagde aftalen om togdrift for 2001, med følgende tilfø-
jelse: ”vi agter ikke at indtræde i aftalen på de fore-
liggende vilkår.” om vognmændene fremgik det af telefa-
xen, der var underskrevet af kjeld frederiksen, bl.a.:
    ”vort ønske om maksimal handlefrihed i tilpasnings-
    og restruktureringsprocessen fører til et fornyet
    krav om, at dsb stykgods opsiger alle vognmænd, dog
    minimum de vognmænd der i henhold til vognmandskon-
    trakterne kan opsiges. opsigelsen skal ske senest den
    30. juni 2000. kontrakterne kan opsiges af to for-
    skellige grunde. den ene grund er ejerskiftet i dsb
    stykgods, der med aftalens indgåelse er en realitet.
    den anden grund er beslutningen om ophør af inden-
    landsk transport af stykgods pr. tog pr. 31. december
    2000.”
herefter fulgte en opregning i skemaform af opsigelses-
grunde for ni vognmænd, hvis kontrakter ikke alle var
enslydende. ud for sgt var gengivet opsigelsesgrunden i §
19, stk. 5.
df logistik sendte samme dag også en telefax til vicead-
ministrerende direktør i dsb, keld sengeløv, hvoraf bl.a.
fremgik:
    ”... ånden for aftalens indgåelse [er] ikke længere
    ... tilstede ... togdrift for 2001 skal aftales inden
    30. juni 2000, og vognmandskontrakterne vil ikke
    blive opsagt af dsb her pr. 30. juni 2000, og dermed
    løber disse videre ind i 2001 ...
    vi finder det helt uforståeligt, at dsb ikke efter
    købers udtrykkelige ønsker under forhandlingerne op-
    siger samtlige vognmandskontrakter i henhold til kon-
    traktens bestemmelser herfor ... vognmændene er fuldt
    ud klar over situationen og forventer en opsigelse.
    ...
    df logistik a/s skal hermed opsige togdriften til ud-
    løb 31. december 2000.
    ...”
keld sengeløv besvarede begge df logistiks henvendelser i
en skrivelse af 28. juni 2000, hvoraf bl.a. fremgik:
                           - 7 -
    ”...
    her anfører du to forskellige begrundelser for, at
    dsb skulle opsige vognmandskontrakterne. der er imid-
    lertid ingen af de anførte begrundelser, der fordrer,
    at kontrakterne opsiges pr. 30. juni 2000 endsige, at
    danske fragtmænd behøver dsb’s hjælp til at frigøre
    sig fra kontrakterne.
    ...”
på vegne ”foreningen af dsb vognmænd i danmark” rettede
advokat steen hvidt i en skrivelse af 24. juli 2000 hen-
vendelse til dsb stykgods, hvoraf fremgik bl.a.:
    ”...
    den eneste information, der er tilgået mine klienter,
    er en henvendelse fra direktør kjeld frederiksen,
    danske fragtmænd, amba, der overfor mine klienter har
    oplyst, at man i regi af df logistik a/s formentligt
    ville kunne etablere et samarbejde – i første omgang
    et samarbejde, der skulle forløbe til 31.12. d.å. et
    fremtidigt samarbejde med danske fragtmænd amba
    ville, ifølge direktør kjeld frederiksen, være afhæn-
    gigt af, at den enkelte vognmand erhvervede en fragt-
    rute i regi af danske fragtmænd.
    med baggrund i ovenstående bemærkninger skal jeg med-
    dele, at jeg på foreningens medlemmers vegne tager
    forbehold for at ophæve samtlige de indgåede aftaler
    med dsb stykgods som væsentligt misligholdt af dsb
    stykgods, idet jeg samtidig må forbeholde mig at
    kræve erstatning ...”
skrivelsen blev besvaret af dsb stykgods’ advokat i en
skrivelse af 31. juli 2000, hvori advokat hvidts forbe-
hold om ophævelse af kontrakterne og erstatning afvistes.
af skrivelsen fremgik endvidere bl.a.:
    ”...
    for god ordens skyld bemærkes, at stykgodsaktiviteten
    i sin helhed inkl. kontrakter uændret overtages af df
    logistik a/s. vognmændene er blevet informeret bl.a.
    ved brev af 16. juni 2000 fra df logistik a/s. i øv-
    rigt har omtale fundet sted i dagspressen, ligesom
    bl.a. direktør per gylling modtog pressemeddelelse af
    18. maj 2000”
                           - 8 -
i samme periode pågik der forhandlinger om et samarbejde
mellem nogle af dsb vognmændene og dsv samson om styk-
godstransport.
umiddelbart før overtagelsen af dsb stykgods udsendte df
logistik en meddelelse af 29. juli 2000 til dsb vognmæn-
dene, herunder sgt, hvoraf fremgik bl.a.:
    ”velkommen i df logistik
    ...
    vi vil i efteråret 2000 tilstræbe ”business as usual”
    med uændret transportkoncept, it og administration.
    inden den 1. oktober i år vil vi, som oplyst, og ef-
    ter drøftelser med dig, meddele, hvorledes vi vil
    gennemføre produktionen i df logistik, når den ende-
    lige integration med systemet danske fragtmænd finder
    sted, formentlig allerede fra begyndelsen af det nye
    år.
    ...”
i en skrivelse af 4. august 2000 rettede advokat steen
hvidt på vegne 3 vognmandsvirksomheder, herunder sgt,
henvendelse til df logistik. af henvendelsen fremgik
bl.a.:
    ”...
    jeg skal ved nærværende bekræfte, at de ovennævnte
    vognmandsforretninger hermed accepterer, at df logi-
    stik a/s er indtrådt i aftalerne på vegne dsb gods.
    mine nævnte klienter ser frem til et konstruktivt og
    positivt samarbejde med df logistik.”
i en telefax af 29. august 2000 opsagde df logistik,
kjeld frederiksen, kontrakterne med vognmændene. af tele-
faxen fremgik bl.a.:
    ”som nævnt tidligere analyserer df logistik for ti-
    den, hvorledes driften skal afvikles efter 1. januar
    2001.
    det er afgørende, at df logistik a/s får maksimal
    handlefrihed i driftstilrettelæggelsen og at de får
    afklaret deres situation.
                           - 9 -
    derfor opsiger vi deres vognmandskontrakt med kortest
    muligt varsel i henhold vognmandskontrakten. opsigel-
    sen finder sted i henhold til kontraktens § 19, stk.
    5 (beslutning om ophør af indenlandsk transport af
    stykgods pr. tog).
    df logistik a/s har besluttet at indstille togdriften
    pr. 31. december 2000, muligvis først 28. februar
    2001. vor beslutning er endnu ikke meddelt dsb og vi
    anmoder om, at de behandler denne information som
    fortrolig.
    vi står ved vort tilsagn om
 •   ”business as usual” til 1. januar 2001,
 •   helt eller delvist at forsøge at etablere mere
     langsigtede løsninger for dem og
 •   en yderligere information inden 1. oktober 2000.
    ...”
opsigelsen gav anledning til drøftelser og korrespondance
mellem df logistik og advokat steen hvidt på vegne bl.a.
sgt. i en telefax af 26. september 2000 til df logistik
anførte advokat steen hvidt bl.a.:
    ”...
    mere væsentligt er det imidlertid, at selve opsigel-
    sesbestemmelsen ikke kan påberåbes af df logistik
    a/s, primært fordi df logistik a/s aldrig har drevet
    virksomhed, hvorefter de har transporteret gods på
    jernbane i danmark.
    ...”
efter at df logistik havde sendt et juridisk responsum om
dsb’s muligheder for at opsige kørselskontrakterne til
advokat steen hvidt, anførte advokat hvidt i en skrivelse
af 2. november 2000 til df logistik bl.a.:
    ”...
    jeg skal venligst gøre opmærksom på, at konklusionen
    i responsummet er forkert, hvilket vil kunne eftervi-
    ses ved en voldgiftsprøvelse af spørgsmålet.
    mine klienter er alle interesseret i at finde en kon-
    struktiv løsning, og ... (jeg) foreslår, at parterne
    processuelt aftaler, at der ikke kan gøres passivitet
                           - 10 -
    eller andre indsigelser gældende ved, at sagen ikke
    allerede på nuværende tidspunkt indbringes til prø-
    velse for voldgiftsnævnet ...”
skrivelsen blev besvaret af kjeld frederiksen, df logi-
stik, i en telefax af 3. november 2000, hvoraf bl.a.
fremgik:
    ”... skal vi fastholde, at såfremt ovennævnte vogn-
    mænd ikke ... uden forbehold accepterer df logistik
    a/s’ overtagelse af dsb vognmandskontrakter, vil
    dette få som konsekvens, at df logistik a/s alene vil
    tilsikre, at de nugældende vognmandskontrakter over-
    holdes, indtil de udløber den 28. februar 2001.
    enhver form for yderligere samarbejde bortfalder ...
    dette gælder tillige et eventuelt samarbejde med
    fragtmandsvirksomheder og fragtcentraler, hvor der
    p.t. foregår en del overvejelser ...
    sagen skal afklares nu – enten vælger ovennævnte
    vognmænd den positive forhandlingsvej om samarbejde
    eller også fravælges denne gennem en voldgiftssag,
    som i så fald må afklares hurtigst muligt af hensyn
    til dsb’s eventuelle rolle heri.
    vi beklager dette skridt, men finder ikke, at en po-
    sitiv dialog om et fremtidigt samarbejde er forene-
    ligt med voldgiftssager parterne imellem.”
to af vognmandsvirksomhederne, godstransport e. schondel-
meier aps og o. thurah vognmandsforretning aps, valgte at
anlægge voldgiftssag. ved en voldgiftskendelse af 21. no-
vember 2001 blev det bestemt, at df logistik skulle be-
tale erstatning til disse vognmænd med henholdsvis 5 mio.
kr. og 2,5 mio. kr.
den 7. november 2000 skrev sgt til sine ansatte. af skri-
velsen fremgik bl.a.:
    der har i den senere tid gået mange rygter omkring
    det fremtidige samarbejde mellem sgt a/s og danske
    fragtmænd ... der er forhandlinger om det fremtidige
    samarbejde, vi har i dag ... talt med administrerende
    direktør for danske fragtmænd, som har godkendt denne
                           - 11 -
    skrivelse ... vi vil derfor 100% afvise alle former
    for rygter, ingen sgt a/s chauffør er opsagt eller
    bliver opsagt, der vil blive kørsel enten i form af
    under entreprenør for andre fragtmænd, eller direkte
    som en del af df amba.”
sgt indgik efterfølgende aftaler om stykgodstransport med
j. nørgaard petersen a/s, danske fragtmænd sjælland og
fredensborg fragt a/s, alle vognmandsvirksomheder i dan-
ske fragtmænds regi. aftalen med j. nørgaard petersen a/s
blev indgået ultimo november 2000 med kørselsstart den 1.
januar 2001. af et kontoudtog fra j. nørgaard petersen
a/s fremgår, at sgt’s kørselsomsætning for j. nørgaard
petersen i samarbejdsperioden 1. januar – 29. august 2001
var 1.652.080 kr. forbindelsen mellem sgt og de nævnte
vognmænd blev formidlet af kjeld frederiksen, df logi-
stik.
ved siden af sgt’s faktureringer til fredensborg fragt
modtog sgt i en periode månedsvise tilskud fra df logi-
stik. det er ubestridt, at det samlede beløb, som blev
ydet i tilskud, androg 420.000 kr., og at sgt’s omsætning
hos fredensborg fragt i samarbejdsperioden 1. maj 2001
til 5. juli 2002 androg 3.761.953 kr.
af en skrivelse af 13. juli fra df logistik til sgt frem-
gik:
    ”vedr.: afregning maj måned
    ...
    som aftalt vil vi vurdere situationen. en endelig
    stillingtagen til et eventuelt yderligere tilskud for
    maj måned afventer resultatopgørelsen pr. juni 2001.
    en ekstraregning på kr. 70.000,- for maj kan derfor
    ikke accepteres for nærværende.”
i en skrivelse af 28. august 2001 rettede sgt henvendelse
til df logistik, kjeld frederiksen, om tilskuddene. af
skrivelsen fremgik bl.a.:
                           - 12 -
    ”... vi har som du kan se i juli virkelig skåret til
    hver dag med antal vogne så det har præcist kunnet
    køre, det vil sige at vi akkumuleret et underskud på
    nuværende tidspunkt på 192.512 kr. ...
    vi har som tidligere nævnt ansat en medarbejder som
    møder kl. 04.00 hver morgen, det har helt klart givet
    færre timer på de andre biler, 1-2 timer dagligt pr.
    bil så det må siges at være en god investering, ud
    over det er vores økonomi meget anstrengt hovedsaglig
    på grund af nørregård smed os på porten med 4 time-
    løns vogne ... jeg håber vi kan drøfte det fremtidige
    samarbejde senere når i har overblik over den nye
    terminal ...”
i en skrivelse af 26. september 2001 rettede sgt på ny
henvendelse til df logistik. af skrivelsen fremgik bl.a.:
    ”...
    vi skal så hurtigt som muligt have et møde om sgt’s
    fremtid i df amba, der trækker nogle sorte skyer som
    vi skal have væk, vi er nødt til at vide om vi kun
    skal bruges som hjælpe vognmand indtil i er på plads,
    vores økonomi på fragtvogne er meget dårlige da vi
    har 1 vogn vedr. dfn og 4 vogne vedr. nørgaard stå-
    ende mere eller mindre stille ...
    jeg håber vi kan komme til en ordning som er rimelig
    i forhold til det tabte, vi har fra dag 1 rakt vores
    hænder frem til et samarbejde, men har kun fået endog
    meget ubehagelige oplevelser med en del af df’s vogn-
    mænd, for nær samarbejdet med leif lund ...”
den 1. oktober 2001 besvarede df logistik, kjeld frede-
riksen, sgt’s henvendelse således:
    ”tak for brev af 26. september 2001 ...
    i forlængelse af telefonsamtale omkring det fremti-
    dige samarbejde skal jeg anmode dig om at tage kon-
    takt med adm. direktør palle crown, danske fragtmænd
    sjælland a/s, da det er her, man tager beslutnin-
    gerne. jeg bidrager gerne, hvor det er muligt.
    df logistik a/s stopper aktiviteterne pr. 1. oktober
    2001, og som følge heraf stoppes også alle tilskuds-
    ordninger incl. hjælpen til fredensborg fragt afta-
    len. også dette må du drøfte med danske fragtmænd
    sjælland a/s i forbindelse med vurderingen af det
    fremtidige samarbejde.”
                           - 13 -
advokat steen hvidt rettede den 6. december 2001 på vegne
sgt henvendelse til danske fragtmænd sjælland a/s med
krav om erstatning på 6.704.666 kr. med henvisning til
den føromtalte voldgiftskendelse af 21. november 2001 og
sgt’s revisors tabsopgørelse af 23. november 2001. kravet
blev afvist, og sgt indbragte sagen for sø- og handels-
retten den 17. maj 2002.
danske fragtmænd sjælland har i en skrivelse af 3. juli
2002 til df logistiks advokat oplyst sgt’s ”samlede for-
retningsomfang” med danske fragtmænd sjælland a/s i sam-
arbejdsperioden, som var fra 1. marts til 5. oktober
2001, til 1,8 mio. kr. ekskl. moms.
sagsfremstilling i relation til sgt’s tabsopgørelse
af sgt’s årsregnskaber og øvrige bilag, udarbejdet af
sgt’s revisor, reg. revisor niels jeppesen, fremgår
bl.a.:
i 1997 var sgt’s nettoomsætning 16,9 mio. kr.
i 1998 var sgt’s nettoomsætning 22,1 mio. kr., resultatet
før ekstraordinære poster 603.780 kr., og årets resultat
191.693 kr.
i 1999 var sgt’s nettoomsætning 29,5 mio. kr., resultat
før afskrivninger 3.360.063 kr., afskrivninger 1.439.551
kr., og årets resultat 473.909 kr.
det er oplyst, at sgt dette år foretog omlægning af af-
skrivningsprincipperne.
                           - 14 -
i ledelsens årsberetning betegnes resultat som ”tilfreds-
stillende”, så meget desto mere som, at der i resultatet
var indeholdt tab på debitorer på 431.898 kr., der ved-
rørte regnskabsåret 1998, men blev nødlidende sent på
året.
sgt’s revisor har efter sagens anlæg udarbejdet en ”afde-
lingsopdelt resultatopgørelse” for 1999. af revisors på-
tegning fremgår bl.a.:
    ”...
    afdelingerne er opdelt som dsb-kørsel og anden kør-
    sel. dsb-kørslen startede 1. marts 1999.
    opdelingen af resultatet er foretaget ud fra følgende
    forudsætninger:
    1. bilernes driftsudgifter er fordelt i samme forhold
    som fordelingen af omsætningen mellem dsb-kørsel og
    anden kørsel, hvilket i det væsentlige svarer til den
    faktiske fordeling af udgifterne.
    2. lønninger til chauffører i øvrigt er fordelt i
    samme forhold som fordelingen af omsætningen mellem
    dsb-kørsel og anden kørsel.
    3. gager og omkostninger i øvrigt er fordelt i samme
    forhold som fordelingen af omsætningen mellem dsb-
    kørsel og anden kørsel.
    4. afskrivninger på både ejet og leaset biler m.v. er
    fordelt på grundlag af selskabets oplysninger om
    hvilke biler der er anvendt til dsb-kørsel og til an-
    den kørsel.
    5. renteudgifter er f.s.v. angår leasingrenter for-
    delt som beskrevet i punkt 4. andre renteudgifter er
    fordelt forholdsmæssigt på grundlag af omsætningsfor-
    delingen.
    vi skal gøre opmærksom på, at resultatfordelingen in-
    deholder elementer af usikkerhed, men det er vor op-
    fattelse, at den foretagne opdeling i al væsentlighed
    giver udtryk for resultatfordelingen mellem de to af-
    delinger for regnskabsåret 1999.”
årets resultat på 473.909 kr. var herefter opdelt såle-
des: dsb-kørsel 1.190.226 kr., anden kørsel -716.317 kr.
                           - 15 -
revisor har endvidere udarbejdet et ”vognregnskab” for
1999, dateret den 12. december 2002, hvoraf bl.a. fremgår
omsætning, dækningsbidrag og indtjeningsbidrag, specifi-
ceret på de enkelte vogne. det fremgår af revisors påteg-
ning, at der ikke er foretaget revision.
også for 2000 har revisor udarbejdet en ”afdelingsopdelt”
resultatopgørelse, ifølge hvilken årets nettoomsætning,
34,2 mio. kr., var opdelt på dsb-kørsel 9,2 mio. kr. og
anden kørsel 24,9 mio. kr., hvilket gav et opdelt resul-
tat for dsb-kørsel på 2.250.844 kr. og for anden kørsel
på –1.649.680 kr.
revisor havde endvidere udarbejdet et ”vognregnskab”.
for 2001 var nettoomsætningen 30,8 mio. kr. og årets re-
sultat 46.038 kr. af ledelsens årsberetning fremgik vedr.
”økonomisk udvikling”:
    ”resultatet ... er tilfredsstillende under hensynta-
    gen til den generelle afmatning i branchen og ...
    [at] selskabet har opsagt samarbejdet med 2 store
    kunder.”
af note 1 til regnskabet fremgår en specifikation af net-
toomsætningen bl.a. med en angivelse af de til df logi-
stik relaterede omsætningstal. blandt øvrige kunder var
nævnt fdb distribution med en omsætning på 7.692.096 kr.
(2000: 7.987.000 kr.).
af den afdelingsopdelte resultatopgørelse fremgår, at
nettoomsætningen vedr. dsb-kørsel var 1,3 mio. kr. og for
anden kørsel 29,5 mio. kr. tallene for årets resultat var
hhv. 492.896 kr. og –446.858 kr.
                           - 16 -
tallene for dsb-kørsel og anden kørsel var i et afde-
lingsopdelt budget for 2001 opgjort til hhv. 9,2 mio. kr.
og 29,5 mio. kr. (nettoomsætning) og hhv. 2.279.377 kr.
og 1.004.000 kr. (resultat).
for 2002 var nettoomsætningen 26,5 mio. kr. og resultatet
23.325 kr.
af ledelsens årsberetning fremgår vedr. udviklingen i
regnskabsåret.
    ”resultatet ... er tilfredsstillende under hensynta-
    gen til følgende ekstraordinære påvirkninger.
    i 2001 opsagde selskabet samarbejdet med 2 større
    kunder, hvilket har bevirket, at der er frasolgt et
    større antal biler, såvel ejet som leaset. da frasal-
    get er foregået før end påregnet i den fastlagte af-
    skrivningsprofil, har det medført tab på i alt kr.
    747.496.
    i samme forbindelse anlægges erstatningssager mod de
    pågældende og der er i 2002 afholdt kr. 177.098 i om-
    kostninger til advokater og revisor.
    årets resultat på 23.325 kr. vil således have andra-
    get kr. 947.919 uden ovenstående ekstraordinære på-
    virkninger.”
sgt’s oprindelige erstatningskrav, 6.704.666 kr., var af
sgt’s revisor i den føromtalte skrivelse af 23. november
2001 til sgt opgjort som et indkomsttab med udgangspunkt
i omsætningen ifølge regnskabet vedr. dsb-kørsel i 2000,
9.267.963 kr., reguleret med en dækningsgrad på 46,43 %
og afskrivninger på 10,26 % - omregnet til 2 år.
statsaut. revisor mogens andersen, der er revisor for
danske fragtmænd, har til brug for nærværende retssag i
en redegørelse af 5. februar 2003 kommenteret tabsopgø-
relsen med den konklusion, at den er ”fejlbehæftet og
usikker” og derfor ikke kan ”danne grundlag for en
tabsbregning”.
                           - 17 -
forklaringer
steen gjelstrup har forklaret, at han er direktør og ene-
aktionær i sgt. i 1998 var virksomheden en alsidig vogn-
mandsforretning med ca. 40 biler, der udover stykgodskør-
sel fra kunde til kunde kørte med køl, halvfabrikata,
dagligvarer etc. i 1998 begyndte et dag til dag samar-
bejde med dsb, som blev afregnet på timelønsbasis. bi-
lerne distribuerede til kunderne fra terminalerne. han
blev opfordret til at byde, da ruterne for dsb stykgods
blev udbudt i licitation. han fik per gylling, der tidli-
gere havde været direktør i dsb stykgods, til at hjælpe
med at udregne en tilbudspris, i hvilken der skulle tages
højde for dsb stykgods’ krav til materiel og udstyr.
det særlige ved aftalen med dsb stykgods var, at afreg-
ning ikke som normalt skete til timetakst for faktisk
kørsel. der var aftalt en dagspris som betaling for, at
vognene, uanset det konkrete omfang af forbrugte timer,
stod til rådighed i op til 10 timer pr. dag. det var så-
ledes en sikker kontrakt. driftsherrebidraget var sat til
10%, da dsb var en vanskelig samarbejdspartner med mange
møder og reguleringer. afregningen var ca. 20% højere end
normalt.
kørslerne for dsb stykgods skulle begynde 1. marts 1999.
sgt kørte fortsat for sine øvrige kunder, men der var ty-
deligvis en afmatning i markedet.
det var omkring juni 2000, at han hørte, at dsb stykgods
var til salg, og han blev dybt rystet. han deltog i et
møde med kjeld frederiksen den 29. juni 2000. også de
vognmænd, der havde andre typer kontrakter end sgt’s del-
tog. de var kontraktmæssigt dårligere stillet end sgt.
kjeld frederiksen oplyste flere gange, at det ville være
”business as usual”, og at man enten kunne vælge at være
                           - 18 -
med eller være imod danske fragtmænd. hvis man var ”med”,
kunne man købe en rute eller, som vidnet gjorde, vælge at
være underentreprenør. der blev ikke nævnt noget om opsi-
gelse på mødet, som vidnet syntes var positivt. han følte
sig sikker på, at han i hvert fald kunne køre i den re-
sterende del af kontraktperioden i danske vognmænds regi,
hvorefter materiellet ville være nedskrevet. han havde
valgt side; han ville samarbejde, og han tiltrådte også
efterfølgende, at df logistik indtrådte i vognmandskon-
trakten. han var ikke med i forhandlingerne med dsv sam-
son. i en telefonsamtale fik han at vide, at der ville
komme nogle papirer til underskrift med en erklæring om
at frafalde at gøre krav gældende. han husker ikke, om
papirerne faktisk kom.
han havde flere telefonsamtaler og et møde med kjeld fre-
deriksen i tåstrup, hvor det forsatte samarbejde blev
drøftet. han var klar over, at kørslen efter kontrakten,
som han havde med dsb stykgods, ikke kunne forsætte uænd-
ret, da bl.a. godsterminalen på hovedbanegården skulle
lukke. han forventede dog uændrede indtjeningsforhold, og
at kontrakten blev tilpasset den nye situation.
da han modtog opsigelsen, blev han dybt skuffet. kjeld
frederiksen havde jo flere gange sagt, at det skulle være
”business as usual”, og sgt havde klart tilkendegivet, at
man ikke ville deltage i retssager mod df logistik.
kjeld frederiksen formidlede kontakten til nogle vogn-
mandsvirksomheder fra danske fragtmænd, j. nørgaard
petersen a/s, city gods og fredensborg fragt, og sgt ind-
gik aftaler med disse. kontrakten med j. nørgaard peter-
sen var på timelønsbasis og rimeligt afregnet, men ikke
på niveau med dsb-kontrakten. kørslerne for fredensborg
fragt hang ikke sammen, hvilket kjeld frederiksen godt
kunne se. sgt indgik en aftale med df logistik om til-
                           - 19 -
skudsbetaling til dækning af underskuddet. det var en
kompensation både i forhold til markedet og i forhold til
dsb kontrakten. selv medregnet de ydede tilskud var for-
retningen lidt ringere end den, som han havde haft for
dsb stykgods.
samarbejdet med j. nørgaard petersen a/s ophørte efter et
skænderi med frank nørgaard omkring nogle chauffører, som
havde opsagt deres stilling hos sgt og var blevet ansat
af frank nørgaard. han kunne ikke leve med, at han op-
lærte chaufførerne, der herefter blot blev taget af nør-
gaard.
sgt blev opsagt af city gods i august 2001.
efter i oktober 2001 at have modtaget underretning fra df
logistik om, at tilskuddene ville ophøre, havde han drøf-
telser med leif lund fra fredensborg fragt, der var i
samme situation som sgt. leif lund foreslog, at en af
hans ansatte kunne overtage noget sorteringsarbejde, som
sgt havde stået for, og han omtalte, at der ville komme
prisstigninger på de tidligere dsb-kunder. der skulle
kunne blive tale om en indtægtsstigning på 10 – 12 %, men
da det ikke slog igennem, sagde sgt stop. sgt gav leif
lund en måneds opsigelse, hvilket sgt ikke havde behøvet.
det var blot en måneds yderligere underskud.
da sgt den 1. marts 2001 begyndte at køre for city gods
og den 1. april også for fredensborg fragt, var alle bi-
ler på ny i drift.
kjeld frederiksen talte med forskellige vognmænd og for-
søgte at få nye aftaler i stand og at få sgt integreret i
fragtmandssystemet. han gjorde, hvad han kunne.
                           - 20 -
opsigelsen af kørselskontrakten havde store økonomiske
konsekvenser for sgt. meget af det indkøbte materiel,
f.eks. anhængere, blev ikke anvendt, og virksomheden
måtte afskrive materiellet over en længere årrække end de
planlagte 4 år. en del biler blev solgt for at tilpasse
vognparken.
virksomhedens biler har hver et vognkort, hvor alle bi-
lens udgifter og indtægter bliver registreret, således at
det er muligt på et hvilket som helst tidspunkt at fore-
tage en periodeopgørelse for hver enkelt bil. revisorop-
gørelserne illustrerer størrelsen af hans tab.
baggrunden for, at ”anden kørsel” i årene med dsb-kørsel
var mindre rentabel, var bl.a., at kørslen med kølevarer
for fdb gav underskud. samarbejdet med fdb ophørte i
2001.
kjeld frederiksen har forklaret, at han er administre-
rende direktør i danske fragtmænd a.m.b.a., der består af
150 selvstændige fragtmandsvirksomheder med en samlet om-
sætning i 1999 på ca. 1 mia. kr. danske fragtmænd stif-
tede df logistik med det formål at overtage dsb stykgods.
ved aftalen om køb af dsb stykgods, der havde en årlig
omsætning på ca. ½ mia. kr., indtrådte df logistik i alle
forpligtelser og aftaler, herunder mht. personale, kunder
og vognmandskontrakter. med i købet fulgte 6 godstermina-
ler og godstog til transport mellem terminalerne. df
logistik havde haft adgang til dsb stykgods’ vognmands-
kontrakter og var klar over de forskellige opsigelsesbe-
stemmelser i kontrakterne.
df logistik overtog en virksomhed med et koncept, der
ikke umiddelbart kunne overføres til danske fragtmænd. df
logistik underskrev ikke aftalen om befordring af styk-
                           - 21 -
godsvogne for 2001 (bilag d), fordi togkonceptet ikke
skulle fortsætte længere end strengt nødvendigt. da df
logistik endnu ikke havde overtaget dsb stykgods, anmo-
dede vidnet i juni 2000 dsb gods om at opsige aftalen om
togdrift for 2001. når kontrakterne, herunder vognmands-
kontrakterne, var opsagt, havde df logistik sikret sig
den nødvendige fleksibilitet til at løse opgaven. under
salgsforhandlingerne med dsb var der indgået en mundtlig
aftale om, at dsb skulle stå for disse opsigelser, men da
dette ikke skete som aftalt, blev opsigelserne først fo-
retaget efter overtagelsen. fra 1. januar 2001 blev der
ikke længere kørt stykgods med jernbane, og ved udgangen
af februar 2001 ophørte alle vognmandskontrakter, indgået
med dsb stykgods. havde dsb opsagt som aftalt, ville kon-
trakterne være udløbet pr. 31. december 2000.
det var df logistiks opfattelse, at en indtræden i vogn-
mandskontrakterne krævede vognmændenes accept. 2 vognmænd
fra nordjylland ønskede ikke at samarbejde med df logi-
stik, og under en sag mod dsb fik de tilkendt erstatning.
det er korrekt, at han på møder med vognmændene har sagt,
at det ville være ”business as usual” frem til 31. decem-
ber 2000, og han gav også tilsagn om, at alle vognmændene
inden 1. oktober 2000 kunne regne med et personligt møde
med ham. alle var helt på det rene med, at der ikke var
en fremtid på samme vilkår som i samarbejdet med dsb.
vognmændene, der kendte dsb-konceptet og vidste, at dette
ikke kunne fortsætte i danske fragtmænds regi, var også
klar over, at deres kontrakter ville blive opsagt. på mø-
derne med vognmændene blev det skitseret, at de kunne
vælge at få en underleverandørkontrakt, de kunne måske
blive fragtmandsvirksomhed i danske fragtmænd, eller de
kunne vælge ikke at samarbejde.
                           - 22 -
vidnet blev klar over, at vognmændene havde forhandlinger
om et samarbejde med dsv samson, hvilket viser, at de
vidste, at de ikke kunne fortsætte hos df logistik på
uændrede vilkår.
vidnet havde mange samtaler med steen gjelstrup, som fra
starten var positiv, og som klart tilkendegav, at han
ikke ønskede voldgiftssag, men samarbejde. vidnet har al-
drig givet udtryk for, at kontrakterne kunne fortsætte
uændret i 2½ år. hvis de var fortsat uændret, ville df
logistik have haft en månedligt underskud på 20 mio. kr.
df logistik modtog 192 mio. kr. i tilpasningstilskud for
at overtage en virksomhed med underskud. tilskuddet
skulle dække det løbende underskud og blev bl.a. anvendt
som kompensation til de vognmænd, der pga. de overtagne
dsb-kontrakter fik underskudsgivende ruter.
på tidspunktet for opsigelsen den 29. august 2000 havde
df logistik besluttet at indstille togdriften. af politi-
ske grunde var det ikke godt for dsb, hvis det på det
tidspunkt blev officielt, at togdriften skulle indstil-
les, og vognmændene blev derfor anmodet om fortrolighed.
df logistik kunne ikke acceptere en løsning, hvor vogn-
mændene både ønskede at samarbejde og samtidig føre vold-
giftssager mod df logistik. vognmændene blev derfor anmo-
det om at træffe et valg. to vognmænd valgte at anlægge
voldgiftssag, hvorimod steen gjelstrup valgte at fort-
sætte samarbejdet. han havde den holdning, han hele tiden
havde haft. han sagde direkte til vidnet, at han ikke øn-
skede en voldgiftssag.
alle dsb-kundeaftaler overgik den 1. januar 2001 til
fragtmandssystemet, togdriften stoppede pr. denne dato,
og danske fragtmænds ruter overtog distributionsopgaven.
750 medarbejdere fra dsb stykgods blev til 100 medarbej-
                           - 23 -
dere i fragtmandssystemet. alle terminaler, undtagen tau-
lov, blev lukket.
det var vidnet, der formidlede kontakten mellem steen
gjelstrup og df virksomhederne j. nørgaard petersen a/s
og fredensborg fragt. han kontaktede også danske fragt-
mænd sjælland, hvilket førte til et samarbejde med sgt
pr. 1. marts 2001. vidnet kunne ikke selv give sgt opga-
ver, men han kunne gøre sin indflydelse gældende.
fredensborg fragt havde overtaget ruter med gods, der var
dårligt prisfastsat. det var derfor nødvendigt, at sgt
modtog tilskud, da kørslerne ellers ville blive under-
skudsgivende. aftalen gik ud på, at steen gjelstrup hver
måned opgjorde sine udgifter, hvorefter han fik et rundt
beløb i tilskud. tilskuddet var på ingen måde en erstat-
ning i forhold til den oprindelige kontrakt. det var med
fredensborg fragt og sgt aftalt, at tilskuddene skulle
betales til sgt. reelt var det et tilskud til fredensborg
fragt, der kørte med det dårligt prisfastsatte gods. der
blev også ydet tilskud til andre vognmænd i danske fragt-
mænd.
vidnet havde gerne set, at sgt blev vognmand i danske
fragtmænd, men sgt var ikke interesseret heri eller kunne
ikke løfte økonomien.
frank nørgaard har forklaret, at han er bestyrelsesfor-
mand i danske fragtmænd a.m.b.a. og direktør i vognmands-
forretningen j. nørgaard petersen a/s.
da stykgodsterminalerne lukkede, skulle transportopga-
verne løftes af fragtmændene, og det var en stor opgave.
danske fragtmænd meldte ud, at man ønskede samarbejde med
dsb-vognmændene.
                           - 24 -
vidnets forretning havde brug for 10 biler til opgaven og
indgik en underentreprenøraftale med sgt, der kunne bi-
drage med 5 biler. samarbejdet begyndte den 2. januar
2001. de kørsler, som sgt udførte, var i realiteten iden-
tiske med dem, som sgt havde haft for dsb. samarbejdet
ophørte efter en uoverensstemmelse omkring en leverance,
hvor j. nørgaard petersen a/s måtte betale erstatning til
kunden. kravet blev efterfølgende rettet mod sgt. det er
korrekt, at en chauffør, der havde kørt for sgt, valgte
ansættelse i vidnets virksomhed. det er helt normalt, at
chauffører skifter ansættelsessted.
erik schondelmeier har forklaret, at han i 1999 indgik en
4-årig, uopsigelig kontrakt med dsb. dsb stillede krav
til udstyr og materiel, hvilket betød, at der skulle
foretages en del investeringer. han blev derfor meget
overrasket, da dsb stykgods blev solgt, og han fik et
chok, da han modtog opsigelsen. kjeld frederiksen havde
under drøftelser forud for overtagelsen i august sagt, at
”vi fortsætter som hidtil”, hvilket vidnet havde opfattet
som uændret kørsel kontraktperioden ud. i tilknytning til
opsigelsen anlagde han voldgiftssag mod df logistik.
per gylling har forklaret, at han i maj 1996 blev formand
for dsb vognmændene i danmark. hans opgave var at for-
handle for vognmændene med samarbejdspartnere. inden da
havde han været regionschef i dsb gods, region sjælland.
dsb gods, der bestod af en afdeling for stykgods og en
afdeling for hellast, havde en godsdirektør, mens hver
afdeling havde en produktionschef. det egentlige ansvar
lå hos den administrerende direktør. transport af hel-
last, der typisk var større godspartier, skete med jern-
bane fra punkt a til b. i dsb blev der arbejdet på at
lave selvstændige selskaber for de enkelte divisioner, og
der blev derfor også indgået ”kontrakter” mellem divisio-
nerne, fx mellem dsb gods og dsb stykgods, med bestemmel-
                           - 25 -
ser om, at tvister skulle afgøres ved voldgift, uanset at
der var en godsdirektør til at skære igennem.
han hjalp sten gjelstrup med beregningerne til brug for
tilbudet til dsb stykgods. der var tale om en meget god
kontrakt, sammenlignet med tidligere dsb kontrakter, men
dsb havde også stillet store krav til materiellet. han
sagde til ole isgaard fra dsb stykgods, at det da ikke
kunne hænge sammen med sådanne kontrakter, men ole is-
gaard fastholdt konceptet med henvisning til nogle erfa-
ringer fra busdrift. vidnets rolle var nok dobbelt. han
ønskede også, at dsb stykgods kunne fungere.
da han blev bekendt med, at dsb stykgods skulle sælges,
havde han et møde med kjeld frederiksen, der dog ikke
kunne oplyse meget ud over, at det ville være ”business
as usual” året ud, at han ville give nærmere information
i oktober, og at han ville forsøge at få integreret så
mange af vognmændene som muligt i danske fragtmænd. vid-
net havde ikke fantasi til at forestille sig, at df logi-
stik ville opsige de nye og i princippet uopsigelige kon-
trakter med vognmændene. det var forventeligt, at de øv-
rige kontrakter, hvoraf flere var tæt på udløb, blev op-
sagt.
reg. revisor niels jeppesen har forklaret, at han som
sgt’s revisor har udarbejdet tabsopgørelsen, som han kan
vedstå. sgt fører et vognregnskab, hvor indtægter og ud-
gifter er specificeret ud på den enkelte vogn. omsæt-
ningstallene baserer sig på chaufførernes køresedler.
chaufførernes løn føres på den bil, han kører. der tages
højde for, at chaufførerne af og til skifter bil, f.eks.
i forbindelse med at en bil er på værksted. vognregnska-
bet har længe været anvendt i virksomheden. der kan ud-
skrives for en hvilken som helst periode. de afdelingsop-
                           - 26 -
delte resultatopgørelser er udarbejdet til brug for sa-
gen.
ændring i afskrivningsprincipperne fra 1998 til 1999 med-
førte en positiv virkning på resultatet for 1999 med ca.
800.000 kr. såfremt der ikke var ændret princip, ville
årets resultat have været negativt med 300.000 kr., men
hvis man yderligere indregner tabet på debitorer på
431.898 kr., som vedrørte året før, ville resultatet have
været positivt med ca. 130.000 kr.
det særlige ved kontrakten med dsb var, at den gav et
langt bedre dækningsbidrag end andre kontrakter. normalt
betaler kunden kun for faktisk kørt tid, men for dsb kon-
traktens vedkommende skulle bilerne og chaufføren blot
stilles til rådighed, og der blev betalt, uanset om bilen
holdt stille.
af anden kørsel havde sgt bl.a. kørsel for fdb. men der
var mange problemer forbundet hermed og samarbejdet op-
hørte i 2001.
en årsag til den omstændighed, at anden kørsel gav over-
skud i de år, hvor der ikke var dsb kørsel, men underskud
i de år, hvor der var dsb kørsel, kan være, at virksomhe-
den koncentrerede sig om de store kunder, dsb og fdb, men
måske forsømte de øvrige lidt.
statsaut. revisor mogens andersen har forklaret, at han
er revisor for danske fragtmænd a.m.b.a.
transportbranchen er følsom. det centrale element er ka-
pacitetsudnyttelse. en sædvanlig dækningsbidrag for en
transportkontrakt er 25 %, for en god rute op til 30 %.
en dækningsgrad på 46,63 %, som sgt’s erstatningsopgø-
relse bygger på, er meget høj.
                           - 27 -
det er en forudsætning for at kunne lave en differentie-
ret opgørelse vedr. forskellige kørsler, at tingene bli-
ver holdt adskilt, så de enkelte omkostninger allerede
fra starten bliver registreret rigtigt. når dækningsgra-
den er lavere på ”anden kørsel” i 1999 end de øvrige år,
kan grunden være, at omkostningerne ikke er registreret
korrekt. at opdele omkostningerne korrekt er en meget
vanskelig eksercits. det er bemærkelsesværdigt, at dæk-
ningsbidraget på anden kørsel end dsb-kørsel falder, da
dsb kommer ind i billedet, og stiger igen, da dsb-kørs-
lerne ophører. han kender ikke vilkårene i sgt’s kontrakt
med dsb, men det giver et andet beregningsgrundlag, at
virksomheden var sikret betaling for et antal timer. den
omstændighed får dog vidnet til i endnu højere grad at
betvivle rigtigheden af en dækningsgrad på 46,63 %. kon-
trakten må nærmest siges at have været urealistisk god.
leif lund, fredensborg fragt, har forklaret, at sgt kom
til at køre for fredensborg fragt efter forslag fra kjeld
frederiksen. virksomheden havde brug for vognmænd i for-
bindelse med danske fragtmænds overtagelse af dsb styk-
gods. jernbandriften var ophørt ved årsskiftet 2000/2001.
der blev forud for aftalen med sgt afholdt et møde, hvor
også kjeld frederiksen deltog. under mødet kom det frem,
at df logistik var villig til at yde et tilskud til sgt.
aftalen blev sat sådan sammen, at fredensborg fragt
skulle køre til sædvanlig pris, mens sgt skulle modtage
tilskud fra df logistik. fredensborg fragt var ikke part
i aftalen mellem sgt og df logistik. der var ikke økonomi
i at køre dsb-kontrakterne, fordi priserne, som var base-
ret på et- eller toårige kontrakter, var meget lave. kun-
derne ønskede af den årsag ikke at genforhandle kontrak-
terne. der var stor vilje fra sgt til at få samarbejdet
til at fungere, men der var problemer med kvaliteten og
                           - 28 -
med ressourceanvendelsen. sgt brugte 4 – 5 biler, hvor
ruterne var normeret til 3,5 – 4 biler. det var sgt, der
med meget kort varsel ønskede samarbejdet bragt til ophør
i juni 2002. ved samarbejdets ophør lå den samlede omsæt-
ning på 3,2 mio. kr. før moms. sgt’s begrundelse for op-
sigelsen var, at de ikke kunne få økonomien til at hænge
sammen.
andre vognmænd fik tilskud, også fredensborg fragt – uaf-
hængigt af samarbejdet med sgt.
john steinmeier har forklaret, at han er logistikchef for
danske fragtmænd, primært for storkøbenhavn. togdriften
ophørte mellem jul og nytår 2000. han deltog i den cere-
moni, der fandt sted, da det sidste stykgodstog kørte ud.
det var den sidste arbejdsdag i 2000.
danske fragtmænd havde kapacitetsproblemer i forskellige
områder, bl.a. gentofte, hellerup og klampenborg, og sgt
kunne med fordel afhjælpe disse problemer. der blevet la-
vet et specielt setup for sgt, idet danske fragtmænd på-
tog sig det administrative. det var hensigten at få sgt
integreret i danske fragtmænd, og at sgt skulle have en
byrute, men der var problemer med effektiviteten og kva-
liteten. i forbindelse med ibrugtagning af tåstrup som
stykgodscentral blev hele bystrukturen i storkøbenhavn
taget op til revision. sgt ønskede ikke at deltage på de
betingelser, der skulle være gældende efter strukturæn-
dringen. betingelserne bestod bl.a. i, at sgt selv skulle
stå for de administrative funktioner for en byrute. dette
ville, når bortses fra modtagelse og behandling af rekla-
mationer, højst tage en time om dagen for en virksomhed
af sgt’s størrelse. der blev annonceret efter vognmænd
til den nye struktur. det er rigtigt, at dragerne ikke
kunne få økonomi i sine ruter, men de vognmænd, der i dag
kører efter den nye struktur, har fin økonomi.
                           - 29 -
procedure
sgt har anført, at sgt’s 4-årige kørselskontrakt med dsb
stykgods var økonomisk attraktiv. baggrunden herfor var
bl.a., at der blev stillet store krav til materiel og ud-
styr, som nødvendiggjorde, at sgt foretog betydelige in-
vesteringer.
i forbindelse med df logistiks overtagelse af dsb styk-
gods blev kørselskontrakterne givetvis gennemgået, men
det blev overset, at der var to typer kontrakter, de
gamle, der kunne opsiges, og de nye, herunder sgt’s, der
ikke kunne opsiges.
df logistiks direktør, kjeld frederiksen, tilkendegav
overfor vognmændene, bl.a. under mødet den 29. juni 2000,
at vognmændene kunne regne med ”business as usual”, men
han anmodede samtidig dsb om at opsige alle kontrakter.
kjeld frederiksen handlede på denne måde illoyalt overfor
vognmændene, der ikke fik at vide, at df logistik gik ef-
ter at få samarbejdet bragt til ophør med udgangen af
året. det har givetvis været df logistiks intention hele
tiden, at stykgodstransporterne på jernbane skulle op-
høre.
df logistik kunne ikke opsige kontrakten efter § 19, stk.
5. det var alene dsb, der kunne opsige. aftalen fra marts
2000 mellem dsb gods og dsb stykgods om befordring af
stykgodsvogne lå efter sgt’s kørselskontrakt og kan ikke
forringe sgt’s retsstilling. df logistik kunne ikke ved
at indtræde i kontrakten opnå bedre ret end overdrageren.
dsb var én juridisk person, og dsb stykgods blot en afde-
ling/division. divisionerne var ikke opdelt i selvstæn-
dige juridiske enheder, og i tilfælde af uenighed mellem
                           - 30 -
divisionerne var det op til godsdirektøren at skære igen-
nem. df logistik overtog jo alene divisionen dsb styk-
gods. § 19, stk. 5, ville kun kunne anvendes, hvis trans-
port af stykgods via jernbane ophørte fuldstændigt. sgt
accepterede uden forbehold, at df logistik indtrådte i
kontrakten med hensyn til både rettigheder og forpligtel-
ser, og df logistik burde have gjort opmærksom på, at df
logistik herefter anså sig berettiget til at påberåbe sig
§ 19, stk. 5, og forbeholdt sig at opsige kontrakterne.
dette skete ikke, hvilket er betegnende for kjeld frede-
riksens adfærd. det gøres således gældende, at der, alle-
rede fordi dsb stykgods ikke var en selvstændig enhed,
ikke kunne ske overdragelse af jernbanedriften, der blev
varetaget af dsb’s medarbejdere også efter overtagelses-
dagen den 1. august 2000.
sgt, der havde foretaget betydelige investeringer, be-
fandt sig i et dilemma, da df logistik opsagde kontrak-
ten: skulle man anlægge retssag, eller skulle samarbejdet
i stedet fortsætte. sgt protesterede imod opsigelsen og
foreslog en ordning, hvor df logistik processuelt fra-
faldt passivitet og andre indsigelser, mens mulighederne
for en konstruktiv løsning blev undersøgt. dette afviste
df logistik i en skrivelse af 3. november 2000, men man
skrev ikke, at man krævede, at vognmændene skulle fra-
falde krav om erstatning. det gøres gældende, at sgt ved
sin accept af df logistiks indtræden ikke har mistet ret-
ten til at påberåbe sig misligholdelse af kontrakten med
erstatningsmæssige konsekvenser.
sgt valgte at samarbejde i modsætning til 2 andre vogn-
mænd, der valgte en voldgiftssag. sgt havde tillid til,
at df logistik ville opfylde kontrakten. det var også et
likviditetsmæssigt problem for sgt at afvente en vold-
giftssag. sgt’s samarbejde med df logistik startede med
kørslerne for j. nørgaard petersen den 2. januar 2001.
                           - 31 -
det var aftalt, at sgt skulle have økonomisk kompensa-
tion, hvis det skulle vise sig økonomisk nødvendigt. man
skulle stilles, som om kørselskontrakten blev opfyldt. i
forbindelse med sgt’s aftale med fredensborg fragt, som
blev formidlet af kjeld frederiksen, ydede df logistik da
også økonomisk kompensation til sgt på i alt ca. 420.000
kr. det bestyrkede sgt i opfattelsen af, at df logistik
ville opfylde sin del af kontrakten.
det gøres gældende, at der ikke er indtrådt passivitet
fra sgt’s side. sgt var, bestyrket ved de løbende til-
skudsbetalinger, efterladt i den berettigede forventning,
at df logistik ville leve op til sine kontraktmæssige
forpligtelser, og det var først i oktober 2001, at det
stod sgt klart, at der ikke ville blive betalt yderligere
tilskud, hvorefter samarbejdet ebbede ud.
revisor niels jeppesen har under strafansvar bekræftet
tabsopgørelsen, som er udarbejdet på grundlag af sgt’s
regnskabsoplysninger, mod hvilke der ikke kan rejses ind-
sigelse. tabsopgørelsen har været anfægtet af danske
fragtmænds revisor ud fra hans almindelige kendskab til
transportbranchen, men uden konkret kendskab til sgt’s
meget fordelagtige kontrakt med dsb stykgods. tabsopgø-
relsen kan lægges til grund, dog måske med den modifika-
tion, at der muligvis må ske reduktion med hensyn til de
tilskud, som sgt modtog i forbindelse med kørslerne for
fredensborg fragt.
danske fragtmænd a.m.b.a. er som paraplyorganisation med-
sagsøgt i sagen, idet alle de aktiviteter, som df logi-
stik købte fra dsb stykgods, efterfølgende blev overdra-
get til dem.
df logistik og danske fragtmænd a.m.b.a har særlig for så
vidt angår danske fragtmænd anført, at der ubestridt ikke
                           - 32 -
har været kontraktmæssige relationer mellem sgt og danske
fragtmænd. det var df logistik, der overtog driften af
dsb stykgods og efterfølgende foretog afvikling i rela-
tion til ansatte og vognmænd. det var alene kunderelatio-
nerne, der senere blev overdraget til danske fragtmænd.
dsb stykgods var ikke en selvstændig juridisk person, men
en selvstændig division med det særlige stykgodskoncept,
som blev overdraget til df logistik. opsigelsesbestemmel-
sen i § 19, stk. 5, gav dsb stykgods en ret til at komme
ud af kontrakten med 6 måneders varsel, hvis stykgodskon-
ceptet ophørte. heri var i sig selv intet usædvanligt el-
ler unaturligt. sgt var selvfølgelig også opmærksom på
bestemmelsen, hvilket nok også var baggrunden for steen
gjelstrups bekymring, da han hørte om salget til df logi-
stik.
df logistik overtog i enhver henseende dsb stykgods som
forretningsenhed, herunder alle medarbejdere og ansatte i
administrationen og på de enkelte terminaler. der blev
betalt leje for terminalerne, og materiellet blev overta-
get. df logistik overtog også aftalen med dsb om 178 tog-
vogne, der blev stillet til disposition, og df logistik
drev togdrift på fuldstændigt uændrede vilkår i en peri-
ode. da df logistik ophørte med stykgodstransport via
jernbane og fra starten af 2001 overgik til alene at be-
nytte vognmandstransport, kunne df logistik i henhold til
kørselskontraktens § 19, stk. 5, i august 2000 opsige
kørselskontrakten overfor sgt med 6 måneders varsel, dvs.
til 28. februar 2001. det er ubestridt, at sgt havde til-
trådt, at df logistik indtrådte i kontrakten. det vil al-
tid være udgangspunktet, at den, der overtager en kon-
trakt, indtræder i alle kontraktens punkter, og der skal
foreligge særlige omstændigheder, for at nogle af en kon-
trakts enkeltpunkter kan anses for undtaget. sådanne om-
stændigheder foreligger ikke.
                           - 33 -
kjeld frederiksen handlede ikke illoyalt. det må lægges
til grund, at oplysningerne om ”business as usual” angik
tidsrummet frem til 1. januar 2001, men der var faktisk
”business as usual” frem til 28. februar 2001. meddelel-
sen om, hvordan vognmændene ville være stillet for frem-
tiden, blev givet som lovet. det var ubestridt et reelt
ønske for kjeld frederiksen at etablere et integreret
samarbejde med sgt i danske fragtmænd, og han formidlede
kontakt til og samarbejde med virksomheder i danske
fragtmænds regi. sgt blev også tilbudt fast rute, men
takkede nej.
da df logistik opsagde kørselskontrakterne, forbeholdt
vognmændene sig i første omgang deres rettigheder, da de
mente, at opsigelserne var uberettigede. da det var nød-
vendigt for df logistik at få afklaret situationen, med-
delte df logistik ved skrivelse af 3. november 2000, at
vognmændene nu måtte vælge, om de ønskede et samarbejde,
eller om de valgte at anlægge voldgiftssag. to vognmænd
valgte voldgift, mens to vognmænd, herunder sgt, valgte
samarbejde uden forbehold af nogen art. sgt, der således
har accepteret df logistik som samarbejdspartner, har
fortabt retten til at gøre eventuelle misligholdelsesbe-
føjelser gældende.
sgt’s samarbejde med j. nørgaard petersen pr. 1. januar
2001, der blev formidlet af kjeld frederiksen, blev af-
regnet på en helt anden måde end dsb-kørselskontrakten,
og der blev ikke ydet tilskud af df logistik. tilsvarende
med hensyn til sgt’s samarbejde pr. 1. marts 2001 med
danske fragtmænd sjælland, som også blev afregnet efter
modellen i danske fragtmænd. i sgt’s samarbejde med fre-
densborg fragt fra april ydede df logistik tilskud. dette
skyldtes, at dsb-godset var dårligt takseret, hvilket var
tilfældet med flere af de dsb kundekontrakter, som df lo-
                           - 34 -
gistik overtog. der blev derfor også ydet tilskud til an-
dre vognmænd. det må således afvises, at tilskudsbeløbene
blev ydet til opfyldelse af den opsagte kørselskontrakt,
og det er ganske uden betydning, at tilskuddet blev ydet
til sgt og ikke til fredensborg fragt. tilskuddene skulle
dække transporternes dårlige rentabilitet.
denne sag er blevet anlagt under indtryk af kendelsen i
den af de to andre vognmandsforretninger anlagte vold-
giftssag. kendelsen blev afsagt den 21. november 2001, og
sgt’s tabsopgørelse er fra den 23. november 2001. men sgt
kan ikke ”ride på to heste samtidig”.
det fremgår af sgt’s regnskaber, at sgt ikke har lidt no-
get tab som følge af df logistiks opsigelse af kontrak-
ten. sgt realiserede ikke dårligere resultater hverken
før eller efter dsb-kørslerne. det påståede tab er i en-
hver henseende udokumenteret.
rettens bemærkninger
ved ”overdragelsesaftale” af 16. maj 2000 solgte dsb til
df logistik den til dsb hørende forretningsenhed dsb
stykgods. det lægges til grund, at overdragelsen, der
skete med virkning fra den 1. august 2000, omfattede hele
dsb’s indenlandske stykgodstransportvirksomhed, herunder
personale, godsterminaler, transport mellem disse med
godsvogne, samtlige kundekontrakter etc., og at den af
dsb hidtil drevne virksomhed med indenlandsk stykgods-
transport ophørte samtidig hermed.
ved købet indtrådte df logistik ifølge overdragelsesafta-
lens pkt. 3.6 i dsb’s rettigheder og forpligtelser i
samtlige kommercielle aftaler, herunder vognmandskontrak-
                           - 35 -
terne. sgt tiltrådte for sit vedkommende den 4. august
2000 uden forbehold df logistiks indtræden i aftalerne.
under disse omstændigheder findes df logistik at være
indtrådt i kørselskontrakten med sgt for så vidt angår de
rettigheder og forpligtelser, som ifølge kontrakten var
tillagt dsb stykgods, herunder retten til at påberåbe sig
opsigelsesbestemmelsen i kørselskontraktens § 19, stk. 5,
hvorved bemærkes, at der ikke findes at være godtgjort
omstændigheder, der kan begrunde, at df logistiks retlige
position i relation til denne bestemmelse skal vurderes
på en særlig og i forhold til de øvrige kontraktbestem-
melser divergerende måde. herefter samt idet det lægges
til grund, at df logistiks stykgodstransport pr. tog, der
havde fundet sted siden overtagelsen af dsb stykgods, op-
hørte med udgangen af året 2000, og at beslutningen om
ophør var truffet på tidspunktet for opsigelsen af kør-
selskontrakten med sgt den 29. august 2000, findes df lo-
gistik at have opsagt kørselskontrakten kontraktmæssigt.
i skrivelse af 2. november 2000 gjorde sgt’s advokat gæl-
dende, at df logistiks opsigelse af kørselskontrakten var
uberettiget, og foreslog, at df logistik undlod at gøre
passivitet eller andre indsigelser gældende ved, at
spørgsmålet ikke på dette tidspunkt blev indbragt til
prøvelse ved voldgift. forslaget blev i en skrivelse af
3. november 2000 afvist af df logistik, der krævede det
afklaret ”nu”, om sgt ville vælge samarbejde eller vold-
giftssag. det er uomtvistet, at sgt – i modsætning til to
andre vognmandsvirksomheder – valgte at indgå i et samar-
bejde med df logistik, der allerede kort tid herefter
formidlede kontakt til transportvirksomheden j. nørgaard
petersen, med hvem sgt indgik en kørselsaftale med start
pr. 1. januar 2001. det lægges til grund, at sgt var
fuldt klar over, at samarbejdet med df logistik/danske
fragtmænd på en række punkter, herunder med hensyn til
                           - 36 -
afregningsmåde og ophør af jernbanedrift og brug af ter-
minaler mv., ville adskille sig fra samarbejdet med dsb
stykgods.
retten lægger til grund, at sgt i flere sammenhænge over-
for df logistik tilkendegav at frafalde voldgiftssag og
gav tilsagn om samarbejde uden at tage forbehold i nogen
henseende, herunder mht. en fremtidig voldgiftssag. det
er ikke godtgjort, at der mellem sgt og df logistik blev
indgået nogen aftale om, at sgt i et samarbejde med df
logistik skulle stilles, som om kørselskontrakten fort-
satte på uændrede økonomiske vilkår i kontraktens restlø-
betid. retten finder således efter bevisførelsen ikke
grundlag for at antage, at tilskuddene til sgt i samar-
bejdet med fredensborg fragt blev ydet af df logistik på
andet grundlag end forklaret af kjeld frederiksen, dvs.
til dækning af det driftsunderskud, som var en følge af
at overtage forpligtelserne i henhold til de tidligere
dsb-kundekontrakter, der var dårligt prissatte.
under de således foreliggende omstændigheder sammenholdt
med det tidsrum, der forløb, før sgt den 6. december 2001
rejste krav om erstatning og, mens sgt fortsat samarbej-
dede med fredensborg fragt, den 17. maj 2002 udtog stæv-
ning, finder retten, at sgt under alle omstændigheder
ville have været afskåret fra at gøre erstatningskrav
gældende med henvisning til df logistiks opsigelse den
29. august 2000, også selvom sgt’s standpunkt om, at df
logistik ikke i kørselskontraktens § 19, stk. 5, havde
grundlag for at foretage opsigelsen, havde været hævdet
af sgt med rette.
under hensyn til det anførte frifindes såvel df logistik
og danske fragtmænd.
                                - 37 -
            t h i   k e n d e s         f o r    r e t:
de sagsøgte, df logistik a/s og danske fragtmænd
a.m.b.a., frifindes.
inden 14 dage betaler sagsøgeren, steen gjelstrup trans-
port a/s, 150.000 kr. i sagsomkostninger til de sagsøgte.
                   claus forum petersen
henrik dam                                             benny jepsen
                                (sign.)
                             ___ ___ ___
                  udskriftens rigtighed bekræftes
                  p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f000100e - kta
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 6. januar 2004 blev af retten i sagen
f-1-03
hk i danmark som mandatar for jnn
(advokat peter breum)
   mod
midtfjord revision v/birthe kvistgaard
(advokat christian carlsen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
1.      sagens hovedspørgsmål er om jnn efter afbrudt elevtid kan indtale et krav
om efterbetaling af et lønbeløb ved de almindelige domstole og i bekræftende fald
om hun har krav på beløbet.
2.      i erhvervsuddannelseslovens § 55 er fastsat at lønnen for en elev mindst skal
udgøre den løn der er fastsat ved kollektiv overenskomst inden for
uddannelsesområdet, og efter § 56 gælder i aftaleperioden de bestemmelser der ved
                                              - 2 -
kollektive overenskomster er fastsat om arbejdstageres ansættelses- og arbejdsvilkår
m.v. i det omfang det er foreneligt med uddannelsen.
tvistighedsnævnet der er nedsat i henhold til erhvervsuddannelseslovens § 64, kan
efter lovens § 65, stk. 1, træffe afgørelse om ophævelse af uddannelsesforløbet og
om erstatning. nævnet kan kun tage stilling til spørgsmål om fortolkning af en
kollektiv overenskomst hvis nævnets faste medlemmer er enige om det. nævnets
afgørelse kan inden 8 uger indbringes for domstolene.
landsoverenskomst 2000 kontor og lager mellem dansk handel & service og
hk/handel og hk/service fastsætter at elever over 25 år aflønnes efter principperne
i overenskomstens § 4:
a.           lønnen for den enkelte medarbejder aftales i hvert enkelt tilfælde direkte
mellem virksomheden og medarbejderen. vurdering og eventuel regulering af lønforhold
sker individuelt mindst en gang om året.
b.           lønnen skal give udtryk for den enkelte medarbejders indsats, kvalifikationer,
dygtighed, jobfleksibilitet, arbejde på særlige tidspunkter, stillingens indhold og ansvar samt
eventuel uddannelse.
c.           der kan på den enkelte virksomhed indføres lønsystemer med henblik på
styrkelse af virksomhedens konkurrenceevne og udvikling samt medarbejderens udvikling.
d.           en medarbejder omfattet af overenskomsten er berettiget til at kræve
forhandling med virksomheden, såfremt medarbejderens løn væsentligt afviger fra
begyndelsesniveauet for sammenlignelige medarbejdergrupper på virksomheden,
respektive sammenlignelige virksomheder inden for branchen.
e.           såfremt fastsættelsen af lønnen for den enkelte medarbejder er i åbenbar strid
med forudsætningen i stk. b, kan hver af organisationerne begære en forhandling under
medvirken af begge organisationer.
f.           parterne er enige om, at begge organisationer, i tilfælde hvor misforhold på
området som helhed taget skønnes at være til stede, har påtaleret i henhold til de regler, som
til enhver tid måtte være gældende for behandlingen af faglig strid, jf. reglerne nedenfor om
paritetisk nævn.
reglerne om det paritetiske nævn findes i bestemmelsens litra f.
                                              - 3 -
3.       hk som mandatar for jnn har nedlagt påstand om at midtfjord revision ved
birthe kvistgaard, herefter midtfjord revision, skal betale 29.698,39 kr. med
procesrente fra anlæg af en sag ved tvistighedsnævnet den 2. april 2002.
påstandsbeløbet fremkommer som forskellen mellem jnns løn hos midtfjord
revision og lønnen i nordjyllands amt i 2000 for nedre kvartil for almindelige
lønmodtagere med kontorarbejde og med 0-4 års erfaringer ifølge dansk
arbejdsgiverforenings statistik.
4.       dansk handel og service som mandatar for midtfjord revision har påstået
afvisning, subsidiært frifindelse og mere subsidiært dom for betaling af et mindre
beløb end påstået af jnn.
5.       sagen er anlagt den 20. december 2002 ved retten i fjerritslev og er henvist
til behandling ved sø- og handelsretten i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 3, jf.
stk. 1, nr. 1.
sagsfremstilling
5.       jnn blev ansat som voksenelev hos midtfjord revision i henhold til en
uddannelsesaftale af 19. april og 25. april 2000. uddannelsen var angivet som kontor
med speciale i regnskab og revision. uddannelsen begyndte den 1. maj 2000 og
skulle efter aftalen være afsluttet den 30. april 2002. det var angivet at jnn tidligere
havde en all-round kontoruddannelse. om lønnen hed det:
lønnen er højere end den gældende mindstebetaling for elever og er ved uddannelsens
påbegyndelse fastsat til kr.: 85,25 pr. time...
gældende overenskomst: h.k.
                                             - 4 -
6.       løgstør kommune bevilgede tilskud til indretning af arbejdsplads, og
arbejdsformidlingen ydede tilskud til lønnen på 40 kr. i timen. kommunens tilskud
var bl.a. betinget af skriftlig aftale om elevpladsen, og at den overenskomstmæssige
løn til jnn var 85,25 kr. i timen, i brevet med hånden omregnet til en gennemsnitlig
månedsløn på 13.668,13 kr.
7.       elevforholdet blev afbrudt med udgangen af marts måned 2001. i brev af 22.
marts 2001 fra hk aalborg ved stig westh til midtfjord revision hedder det:
i fortsættelse af behagelig telefonsamtale d.d. kan bekræftes at såfremt
- de fremsender ophævelse af elevkontrakt pr. 31.3.2001
- at der er afkrydset at kontrakten ophæves af arbejdsgiver
- og at det er oplyst hvad eleven har lært i perioden 1.5 -30.11.2000 til brug for senere
reduktion i en evt. ny elevtid ved anden arbejdsgiver,
vil dette afslutte sagen.
hk formidler jnn nielsens kvittering for modtagelse af opsigelsen, og sagen betragtes som
afsluttet for deres vedkommende.
tilgodehavende løn forventes afregnet, ligesom feriegodtgørelsen forventes afregnet i.h.t.
ferieloven.
midtfjord revision svarede den 29. marts 2001:
...
der vedlægges skema angående ophævelse af elevkontrakt.
beskrivelse af, hvad eleven lærte i perioden 1.5-30.11.2000
løn for marts 2001 er sendt via dataløn. der bliver først afregnet feriepenge ved næste
lønkørsel ...
                                               - 5 -
jeg håber hermed, at sagen kan afsluttes.
på skemaet vedrørende ophævelse af uddannelse er i overensstemmelse med
brevvekslingen anført at ophævelsen er foretaget ensidigt af virksomheden.
8.       i juni 2001 opstod der uenighed mellem hk og midtfjord revision om et
feriepengespørgsmål og et lønspørgsmål. om lønspørgsmålet hedder det i brev af 3.
august 2001 til hk aalborg fra dansk handel & service:
under henvisning til min skrivelse af 6. juli d.å, skal jeg hermed vende tilbage til sagen.
månedslønnen
ifølge landsoverenskomsten for kontor og lager mellem dansk handel & service og hk
fremgår af § 7, litra f, at elever der ved uddannelsesaftalens start er fyldt 25 år
(voksenlærlinge) aflønnes efter principper i overenskomsten § 4.
ifølge § 4 skal lønnen give udtryk for den enkelte medarbejders indsats, kvalifikationer,
dygtighed, jobfleksibilitet, arbejde på særlige tidspunkter, stillingens indhold og ansvar samt
eventuel uddannelse.
der er ikke i overenskomsten hjemmel til at kræve løn på baggrund af diverse statistisk
materiale. det er ej heller nogen anerkendt gældende praksis, at lønnen fastsættes efter
dansk arbejdsgiverforenings lønstatistik.
fastsættelsen af deres medlems månedsløn på kr. 13.668,13 er i fuld overensstemmelse med
overenskomstens § 4, jf. § 7 litra f, hvorfor deres krav på efterbetaling af løn på kr. 3793,87
pr. måned afvises.
                                            - 6 -
hk aalborg svarede den 24. september 2001:
løn
jeg er ikke uenig med dem i at lønnen skal fastsættes i.h.t § 4 i overenskomsten. jeg er
derimod uenig med dem i, at dette er sket.
jnns løn er ikke fastsat efter hendes indsats, kvalifikationer, dygtighed, jobflexibilitet,
stillingens indhold og ansvar eller uddannelse. og jeg vil gerne tilføje, at udover
ovennævnte vil områdets lønniveau naturligt indgå i en sådan vurdering.
da’s lønstatistik er jo et udtryk for ovennævnte, idet de lønmodtagere der indgår i
statistikken, jo er vurderet ud fra ovennævnte kriterier.
9.       sagen blev indbragt for tvistighedsnævnet der traf afgørelse den 20.
november 2002. nævnets flertal fandt at en stillingtagen til det rejste krav om
efterbetaling af løn ikke indebar en fortolkning af overenskomsten. en påstand om
afvisning blev derfor ikke taget til følge. et flertal frifandt midtfjord revision.
flertallet lagde til grund at det var klageren der ønskede ansættelsesforholdet
ophævet, og at midtfjord revision havde accepteret at ophæve ansættelsesforholdet
ensidigt på den betingelse at midtfjord revision ikke ville blive mødt med yderligere
krav. under hensyn hertil og til formuleringen af hk's brev af 22. marts 2001 fandtes
hk at have afskåret sig fra senere at rejse yderligere krav vedrørende
ansættelsesforholdet.
10.      dansk handel & service har fremlagt da lønstatistik nr. 5 dateret juni 2002.
af denne fremgår bl.a. at lønniveauet i nordjyllands amt er 8,1% under
gennemsnittet for hele landet. gennemsnitslønnen for hele landet for alle elever med
                                          - 7 -
internt kontorarbejde i øvrigt var 11.092 kr. pr. måned. lønnen i nedre kvartil var
8.786 kr. de tilsvarende tal for kategorien elever med kontorarbejde med
kundebetjening er 12.257 kr. og 9.500 kr.
forklaringer
11.     jnn har forklaret at hun afsluttede skolen med 2. real. hun blev udlært
smørrebrødsjomfru i 1978. hun var uden for arbejdsmarkedet i nogle år på grund af
børn. hun har arbejdet 4½ år på en møbelfabrik. hun har været under revalidering på
grund af rygproblemer. hun har fået en allround kontoruddannelse på kommunen.
hun har været beskæftiget med regnskab og har været på kursus heri og i bogføring.
hun har pc-kørekort. hun har som led i jobtræning været ansat på en skoles kontor.
det var i forbindelse med et eu-projekt hun fik ansættelse på midtfjord revision.
det var jobkonsulenten på kommunen der sagde at lønnen var 85,25 kr. i timen. hun
har slet ikke forhandlet løn. hun har således heller ikke fremsat indvendinger mod
lønnen. hun regnede bare med at det var det hun skulle have. efter nogen tids
ansættelse fik hun hjernerystelse. hun prøvede at genoptage arbejdet, men til sidst
blev hun og birthe enige om at hun skulle holde op, det gik bare ikke. hun
henvendte sig til hk fordi birthe ville have at hun (jnn) skulle sige op. hun
bemyndigede hk ved stig westh til at søge elevforholdet ophævet. hun havde ikke
drøftelser med birte efter ophøret. i forbindelse med at hun henvendte sig til hk om
understøttelse, sagde stig westh at hun havde fået for lidt i løn.
12.     birthe kvistgaard har forklaret at hun har været selvstændig revisor siden
1982. hun har for tiden 8 ansatte, 4 revisorer og 4 assistenter. hun har tidligere haft
elever, ca. 10 i alt. jnn henvendte sig til hende i efteråret 1999. hun ville gerne i
praktik. hun var i praktik i en måned og henvendte sig til vidnet i foråret 2000 med
ønske om en elevplads. efter drøftelse med de øvrige indvilgede vidnet i at tage jnn
som elev. det var ikke fordi de havde brug for en elev. økonomisk kunne det kun
hænge sammen fordi de fik løntilskuddet fra kommunen. jnn kunne ikke indtjene
sin løn på godt 13.000 kr., så for vidnet var nettoudgiften afgørende. jnn kom ikke
med indsigelser mod lønnen. midtfjord revision lavede en uddannelsesplan i
forbindelse med at jnn begyndte lærepladsen.
                                         - 8 -
jnn havde vanskeligt ved at huske de ting hun fik at vide, og det irriterede de andre.
i december 2000 kom jnn til skade. hun faldt og slog hovedet i asfalten. midtfjord
revision og jnn var i telefonforbindelse ca. en gang om ugen. jnn var på arbejde
nogen tid. hun blev beskæftiget med arkivering. i starten af marts var vidnet til møde
hos kommunen om elevforholdet. jnn ville ikke tilbage på kontoret, og de blev
enige om at elevforholdet skulle høre op pr. 15. marts 2001. det blev ikke afklaret
hvem der skulle tage initiativet. jnn ringede og sagde at midtfjord revision skulle
sige op, det havde stig westh sagt. under en telefonsamtale med stig westh sagde
denne at midtfjord revision skulle ophæve, ellers måtte hun (birthe kvistgaard)
fortsætte med at betale løn til jnn. de blev så enige om at midtfjord revision skulle
ophæve elevforholdet pr. 31. marts 2001, så ville der heller ikke komme flere krav
fra jnns side. hun forlangte at få det skriftligt, og det fik hun med brevet af 22.
marts 2001 som hun besvarede med sit brev af 29. marts 2001.
hun er ikke klar over hvad hk sigter til med bemærkningen om tilgodehavende løn.
det ”tilgodehavende” jnn havde, var martslønnen som ikke var forfalden.
midtfjord revision fik en henvendelse fra stig westh i juni 2001 vedrørende et
feriepengespørgsmål som senere er blevet løst. i samme måned kom der et brev fra
hk med krav om en løn på ca. 16.000 kr. om måneden. det var langt mere end
vidnet ville have accepteret. hun kunne have fået en handelsskoleuddannet med
bedre kvalifikationer end jnns til den løn jnn fik.
vidnet er bekendt med overenskomsten mellem hk og dansk handel & service.
hun havde et eksemplar af den. hun underviser i overenskomstforhold. hendes
virksomhed er ikke tilsluttet overenskomsten.
13.     stig westh har forklaret at han har været faglig konsulent i hk siden 1991.
han har haft det private område i 1½ år. i foråret 2001 fik han en henvendelse fra
jnn der var sygemeldt fra sin læreplads som hun ikke ville vende tilbage til. hun
syntes ikke hun lærte noget nyt, og kom ikke godt ud af det med sine kolleger.
vidnet rettede henvendelse til midtfjord revision nogle gange, og det førte til
brevene af 22. og 29. marts 2001. han havde i den forbindelse ikke drøftelser med
jnn om lønnen. det var ikke så meget hensynet til karantæne der gjorde det vigtigt
at arbejdsgiveren ophævede, det var mere spørgsmålet om retten til skolepraktik. hk
havde mandat fra jnn til at forhandle om ophævelsen af elevforholdet.
                                            - 9 -
bemærkningen i hk's brev af 22. marts 2001 om tilgodehavende løn er en
standardbemærkning.
det var i forbindelse med en henvendelse til a-kassen om feriegodtgørelse m.v. at
sagen opstod. han havde en telefonsamtale med dansk handel & service i juni om
sagen.
14.     peter vibe jespersen der er overenskomstchef i dansk handel & service har
bl.a. redegjort for baggrunden for bestemmelsen i overenskomstens § 4: lønnen
aftales på stedet, og hk kan påtale misforhold. hvis der fx ved en faglig voldgift
konstateres misforhold, går sagen videre til nye lokale forhandlinger. ved
lønfastsættelsen kan statistikken ikke stå alene, men den kan indgå som et element.
lønstatistikken for voksne kan ikke anvendes som hjælpemiddel til fastsættelse af
lønnen for en elev. det afhænger af kvalifikationerne om en voksen elev får mere
end en ung elev.
procedure
15.     hk: det er vigtigt at have for øje at parterne i sagen er jnn og midtfjord
revision, ikke organisationerne som er mandatarer. ingen af parterne er parter i
overenskomsten, og der er ikke spørgsmål om en interessekonflikt, som ikke er
mulig mellem en elev og lærepladsen, eller om en fortolkning af overenskomsten.
hvis dansk handel & service får medhold i afvisningspåstanden vil det sige at jnn
er afskåret fra at få sin retlige position efter erhvervsuddannelseslovens § 54
efterprøvet. det vil stride mod det princip der senest blev fastslået ved højesterets
dom i u 2002.2060, og som indebærer at en lønmodtager med et
overenskomstmæssigt krav ikke må ende i et retstomt rum, og det vil blive følgen for
jnn hvis hun ikke får realitetsprøvet sin sag. der er ikke andre mulige retsmidler
end de almindelige domstole som også er kompetente i henhold til
erhvervsuddannelseslovens § 65, stk. 4. den afvejning der skal ske i henhold til
overenskomsten, kan foretages, således som det er sket ved sø- og handelsrettens
dom af 17. marts 2003 i sagen f 2/00 (magasin-dommens fortsættelse).
                                          - 10 -
efter erhvervsuddannelseslovens § 55 og § 56 skal midtfjord revision anvende
overenskomsten der i § 4 bl.a. fastsætter at lønnen i det enkelte tilfælde skal aftales
direkte mellem virksomheden og medarbejderen, og at lønnen skal give udtryk for
den enkelte medarbejders indsats osv. midtfjord revision har ikke forhandlet løn
således som arbejdsgiveren skal efter bestemmelsen. lønnen blev som det fremgår af
birthe kvistgaards forklaring, fastsat ud fra helt andre kriterier. der blev ikke
foretaget den afvejning som skal ske i henhold til bestemmelsen, i realiteten blev der
slet ikke indgået en lønaftale. udgangspunktet er derfor i henhold til almindelige
obligationsretlige regler at arbejdsgiveren skal betale hvad den ansatte forlanger
medmindre det er urimeligt. ved afgørelsen af hvad der ligger inden for det rimelige,
må man særlig lægge vægt på lønstatistikker der reflekterer summen af individuelle
lønforhandlinger ud fra overenskomstens bestemmelser. den løn som jnn forlanger,
er i det nedre kvartil for voksne, og det kan ikke være urimeligt i det foreliggende
tilfælde med hendes kvalifikationer og baggrund.
lønstatistikken skal i det foreliggende tilfælde også anvendes ved lønfastsættelse
efter overenskomstens § 4, litra b. arbejdsgiveren har forsømt at forhandle løn ud fra
overenskomstens kriterier, og det må komme arbejdsgiveren til skade. så må man
fastsætte lønnen på den næstbedste måde, og det er at bruge lønstatistikken.
det afvises at sagen blev sluttet med et forlig. ingen af parterne overvejede løn-
spørgsmålet i forbindelse med ophævelsen. jnn kan derfor ikke være afskåret fra at
rejse spørgsmålet, da det kom frem i juni 2001 at hun var blevet underbetalt. hertil
kommer at dansk handel & service i sommeren og efteråret 2001 gik ind i
diskussionen om lønnens størrelse. organisationen der handlede på midtfjord
revisions vegne, må derfor være afskåret fra at gøre gældende at sagen blev sluttet
forligsmæssigt i marts 2001. det bestrides at der er udvist en passivitet fra jnns side
der kan føre til retstab. hun har af kommunen fejlagtigt fået at vide at lønnen var
85,25 kr. i timen, og det kan ikke komme hende til skade at hun regnede med at det
var rigtigt, indtil hun i juni 2001 blev klar over at det var en forkert oplysning.
16.      dansk handel & service: sagen skal afvises. der foreligger en interessetvist
som ikke kan behandles ved domstolene. hvis der ikke sker afvisning, skal midtfjord
revision frifindes fordi enhver tvist mellem parterne blev lukket ved det forlig der
blev indgået ved deres forhandlinger i marts 2001. hvis der ikke skal frifindes af
                                          - 11 -
denne grund, skal der ske frifindelse fordi hk ikke har godtgjort at der er grundlag
for at tilsidesætte parternes lønaftale som blev indgået i forbindelse med ansættelsen.
jnns krav bygger på den kollektive overenskomst der er indgået mellem hk og
dansk handel & service. fortolkningstvister og interessetvister skal behandles inden
for det fagretlige system, jf. arbejdsretslovens § 11, stk. 1, og norm for regler for
behandling af faglig strid. det er kun lønmodtagere der godtgør at deres organisation
ikke agter at iværksætte fagretlig behandling af et lønkrav som kan anlægge sådanne
tvister ved de almindelige domstole, jf. arbejdsretslovens § 11, stk. 2. jnn har ikke
godtgjort en sådan nægtelse fra sin organisations, hk's, side. hk kan som
overenskomstbærende organisation ikke vælge som mandatar at anlægge fagretlige
tvister ved de civile domstole i strid med arbejdsretslovens § 11, stk. 1, og norm for
regler for behandling af faglig strid. hk er forpligtet til at søge tvisten løst gennem
det fagretlige system, dvs. gennem forhandling m.v. således som fastlagt i
overenskomstens § 4.
de almindelige domstole er ikke kompetente til at behandle en interessetvist som den
foreliggende. den omdiskuterede højesteretsdom i u 2002.2060 (magasin-dommen)
bør ikke føre til at der i denne sag, der på nogle punkter adskiller sig fra situationen
der forelå i magasin-dommen, skal ske lønfastsættelse ved domstolene.
hvis der ikke sker afvisning, skal der frifindes. der er indgået et bindende forlig
således som det er fastslået af tvistighedsnævnet.
endelig gøres gældende at jnn fik den løn som hun havde indgået aftale med sin
læreplads om. lønnen blev som foreskrevet fastsat ved den direkte, individuelle
aftale, således som overenskomsten foreskriver. der er ikke faste lønsatser på
området, og lønstatistikken kan ikke anvendes til at gennemtvinge et lønkrav. den af
hk påberåbte statistik er i øvrigt uanvendelig, for den vedrører voksne uddannede
kontormedarbejdere, ikke elever. hk har således ikke løftet bevisbyrden for at jnn
er blevet underbetalt.
                                         - 12 -
17.     rettens afgørelse
efter § 55 i erhvervsuddannelsesloven skal lønnen til elever mindst udgøre den løn
der er fastsat ved kollektiv overenskomst inden for uddannelsesområdet, det vil i det
foreliggende tilfælde sige landsoverenskomst 2000 kontor og lager mellem dansk
handel & service og hk. efter overenskomstens § 7, litra f, skal elever der er over
25 år ved uddannelsens start, og som indgår i et særligt tilrettelagt voksenforløb,
aflønnes efter principperne i overenskomstens § 4.
jnn har gjort gældende at hendes løn ikke var fastsat i overensstemmelse med
principperne i § 4, og at hun derfor har krav på erstatning, jf.
erhvervsuddannelseslovens § 65, stk. 1. det må lægges til grund at denne tvist ikke
kan gøres til genstand for fagretlig behandling. den kan derimod indbringes for
tvistighedsnævnet og de almindelige domstole. dansk handel & services
afvisningspåstand kan derfor ikke tages til følge.
ved aftalen af 19. og 25. april 2000 fastsatte parterne lønnen til 85,25 kr. i timen.
parterne fastsatte ikke lønnen efter forhandling ud fra de principper der fremgår af
overenskomsten, men det medfører ikke at der ikke blev indgået en bindende
lønaftale mellem parterne.
elevforholdet blev efter begge parters ønske bragt til ophør ved midtfjord revisions
ophævelse således som det fremgår af brevene af 22. og 29. marts 2001 og af birthe
kvistgaards forklaring herom. jnn eller hk der varetog hendes interesser, rejste i
den forbindelse ikke spørgsmål om lønnens størrelse. det spørgsmål blev først rejst i
juni 2001. efter dette forløb og særligt ud fra hk's tilkendegivelser i brevet af 22.
marts 2001 sammenholdt med midtfjord revisions brev af 29. marts 2001 må jnn
som antaget af tvistighedsnævnet være afskåret fra at rejse krav om efterbetaling af
løn.
dansk handel & services frifindelsespåstand tages herefter til følge.
                                  thi kendes for ret:
                                         - 13 -
dansk handel & service som mandatar for midtfjord revision ved birthe
kvistgaard frifindes for den påstand som hk som mandatar for jnn har nedlagt.
inden 14 dage efter denne dom skal hk som mandatar for jnn i sagsomkostninger
betale 20.000 kr. til dansk handel & service som mandatar for midtfjord revision
ved birthe kvistgaard.
 jens chr. larsen                     jens feilberg              john tyrrestrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 20. august 2013
sag 289/2011
(2. afdeling)
aps kbus 38 nr. 5355 under konkurs
(advokat michael holsting)
mod
e/f østerpark
(advokat john lademann)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 30. august 2010 og af østre
landsrets 19. afdeling den 31. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, michael
rekling, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
  påstande
  appellanten, aps kbus 38 nr. 5355 under konkurs, har nedlagt påstand om, at indstævnte,
  e/f østerpark, skal anerkende, at leje af parkeringsanlægget beliggende jagtvej 213, 2100
  københavn ø, er omfattet af erhvervslejelovens regler, og at sagen kan fremmes ved bolig-
  retten.
  e/f østerpark har påstået stadfæstelse.
                                               - 2 -
supplerende sagsfremstilling
det er oplyst, at fordelingstallet for ejerlejlighed nr. 136 (parkeringsanlægget) er fastsat til 0
(nul).
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om ejerforeningen østerparks vedtægtsbestemte ret til mod vederlag at råde
over et parkeringsanlæg, som er en selvstændig ejerlejlighed i foreningen ejet af aps kbus
38 nr. 5355 under konkurs, er omfattet af erhvervslejelovens regler, eller om retsforholdet
falder uden for lovens anvendelsesområde. det er ubestridt, at ejerforeningens råderet om-
fatter hele parkeringsanlægget, at det i erhvervslejelovens forstand er lokaler, og at det ude-
lukkende skal anvendes til andet end beboelse.
som anført af landsretten er retsforholdet fastlagt i ejerforeningens vedtægter ved ejendom-
mens opdeling i ejerlejligheder i forbindelse med opførelsen af ejendommen og parkerings-
huset. ifølge vedtægternes § 18 om parkeringspladser har ejerforeningen ret til at råde over
parkeringspladserne ved at udleje dem til ejendommens beboere eller til andre, hvis der ikke
er beboere, som ønsker at leje dem. ejerforeningen fastsætter lejen, og lejeindtægten tilhører
ejerforeningen. for denne ret betaler ejerforeningen til ejerlejlighedens ejer en månedlig af-
gift på 50 og 30 kr. for overdækkede henholdsvis ikke overdækkede parkeringspladser. det
er oplyst, at ejerlejlighedens fordelingstal er fastsat til nul, således at ejeren ikke bidrager til
ejerforeningens fællesudgifter. det er endvidere oplyst, at ejerforeningen – ud over den må-
nedlige afgift – betaler alle løbende udgifter forbundet med parkeringsanlægget, herunder
bl.a. ejendomsskatter, renovation og vedligeholdelse. ifølge en udtrykkelig bestemmelse i §
18 kan denne – uanset de almindelige regler om vedtægtsændringer – ikke ændres uden
samtykke fra ejerlejlighedens ejer.
uanset at brugsretten til ejerlejligheden er overladt til ejerforeningen mod vederlag, finder
højesteret, at det beskrevne retsforhold som led i den vedtægtsbestemte ordning af retsfor-
holdet mellem ejerforeningen og dens medlemmer er så atypisk i forhold til sædvanlig leje,
at det ikke er omfattet erhvervslejeloven.
herefter stadfæster højesteret dommen.
                                           - 3 -
sagen udspringer af et krav om forhøjelse af ejerforeningens årlige afgift med ca. 450.000
kr. under hensyn til sagens værdi og karakter samt det med sagsførelsen forbundne arbejde
fastsættes sagsomkostningerne for alle tre instanser til i alt 200.000 kr., idet ejerforeningen
ikke er momsregistreret.
                                  thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal appellanten, aps kbus 38 nr.
5355 under konkurs, til indstævnte, e/f østerpark, inden 14 dage efter denne højesterets-
doms afsigelse betale 200.000 kr. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.