text:
- lca
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 13. oktober 2015
u-1-12
                                   src international a/s
                                   (advokat kim egegaard)
                                   mod
                                   sæby varmeværk a.m.b.a.
                                   (advokat jens chr. christensen)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 15. marts 2012, handler om, hvorvidt src international a/s har
krav på betaling af honorar for konsulentbistand til sæby varmeværk a.m.b.a. i foråret 2010.
src international a/s har nedlagt påstand om, at sæby varmeværk a.m.b.a., skal betale
1.847.577,30 kr. ex. moms med procesrente fra 1. juni 2010, subsidiært fra den 29. november
2011.
                                               -2-
sæby varmeværk a.m.b.a. har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod be-
taling af et mindre beløb.
oplysningerne i sagen
sagens parter
src international a/s (herefter srci) er et aktieselskab, der ejes af thorkild kristensen. sel-
skabet driver virksomhed med rådgivning af offentlige og private aktører i energisektoren.
sæby varmeværk a.m.b.a. (herefter sæby varmeværk) er et varmeværk, der forsyner et om-
råde i nordjylland med energi.
dong energy a/s er danmarks største energiselskab.
i 2006 indledte dong en fusion med fem danske energiselskaber. for at godkende fusionen
betingede eu- kommissionen, at dong over en femårig periode gennemførte et gas release
program (herefter grp). programmet betød blandt andet, at dong skulle auktionere 400
mio. gas m3 årligt og modtage tilsvarende gasmængder på én eller flere af de nordeuropæi-
ske gasbørser. til grp var der knyttet et customer release program (herefter crp). dette
indebar, at dong skulle tillade deres kunder at komme ud af deres kontraktmæssige for-
pligtelse, hvis den pågældende kunde ønskede at udnytte et tilbud om levering af gas fra en
konkurrent, der havde købt gas via grp.
forløbet mellem srci og sæby varmeværk
ved mail af 22. marts 2010 rettede thorkild kristensen på vegne af srci henvendelse til sæ-
by varmeværk og tilbød at undersøge, om varmeværket ved at udnytte crp kunne spare
penge på sit indkøb af naturgas. srcis honorar for at gennemføre undersøgelserne skulle
udgøre 10 % af den besparelse, som varmeværket ville opnå ved et leverandørskifte. hvis
undersøgelserne viste, at der ikke kunne opnås en besparelse, skulle srci ikke have honorar.
                                                     -3-
af mailen fremgår afslutningsvist:
     ‛hvis i kan acceptere dette tilbud, er næste skridt:
     1.     begge parter accepterer fortrolighed (dong’s kontrakter indeholder normalt en
            fortrolighedsklausul). det behøver ikke at være mere formelt end med en returne-
            ring af nærværende mail med et ‛vi acceptere tilbuddet‛.
     2.     sæby fjernvarme sender den gældende gasleveringsaftale med dong til scri.
     3.     scri indhenter tilbud fra en køber af gas på sidste års gasauktion, som vil kunne
            erstatte dong som leverandør til sæby fjernvarme.
          …‛
af mail af 24. marts 2010 fra thorkild kristensen til driftsleder på sæby varmeværk, jørgen
holm, fremgår blandt andet.
     ‛jeg kender ikke jeres kontrakt med dong, men jeg gætter på, at jeres gaspris i januar
     var omkring 205 øre/m3.
     hvis det er korrekt, vil i med de aktuelle (højere) forwardpriser på olie og dollars skulle
     betale omkring 245 øre/m3 for gassen, som bliver leveret i juni.
     med det prisniveau gætter jeg endvidere på, at i vil kunne spare omkring 60 øre/ m3 på
     gassen leveret i juni, hvis i vælger customer release (besparelsen i de efterfølgende må-
     neder vil være mindre end i juni)
     hvis jeres forbrug er 500.000 m3 i juni, så vil besparelsen i juni alene således være i omeg-
     nen af 300.000 kr.
     jeg kan naturligvis ikke garantere, at dette bliver besparelsen, da jeg ikke har de nødven-
     dige oplysninger.
     hvis det imidlertid skulle vise sig, at der ikke er nogen besparelse ved at gennemføre en
     customer release, så har i gratis ro i sindet, da jeg i så fald ikke skal have noget honorar
     for at have tilvejebragt beslutningsgrundlaget.
     så vidt jeg kan se, har i intet at miste med muligvis meget at vinde ved at acceptere mit
     tilbud.
     leverandørskifte med virkning fra 1. juni kræver at kontraktopsigelse indsendes senest
     på mandag, den 29. marts.
     hvis jeg i dag (onsdag) får jeres gældende kontrakt og adgang til timedata, vil jeg for-
     mentlig inden fredag middag kunne tilvejebringe det nødvendige beslutningsgrundlag i
                                                     -4-
      form af et tilbud fra en ny leverandør samt et notat, som beskriver, hvad ‛customer relea-
      se‛ er for noget, og som evaluerer tilbuddet.
      hvis du på det grundlag finder, at bestyrelsen bør orienteres, skulle der være mulighed
      for at sende materialet til bestyrelsen, som så i weekenden kunne sætte sig ind i sagen
      med henblik på beslutning mandag.‛
af mail af 25. marts 2010 fra thorkild kristensen til jørgen holm fremgår blandt andet:
      ‛foranlediget af vores samtale vil jeg gerne tilføje følgende til mit tilbud:
             hvis bestyrelsen for sæby varmeværk vælger at gennemføre en customer release i hen-
              hold til reglerne i ‛principles guiding dong energy programme‛, så vil srci blive hono-
              reret som beskrevet i tilbuddet.
             hvis bestyrelsen for sæby varmeværk vælger ikke at gennemføre release, så har srci ik-
              ke krav på noget honorar.
        hvis du skulle have betænkeligheder med at acceptere dette tilbud, bedes du ringe til mig, så
        vi kan drøfte dem.
        hvis ikke, så jeg gerne, at du returnerede denne mail med en accept af mit tilbud, så du efter-
        følgende kan sende kontrakter og timedata, og jeg kan indhente og evaluere tilbud fra en po-
        tentiel leverandører.‛
af mail af 31. marts 2010 fra jørgen holm på vegne af sæby varmeværk til thorkild kristen-
sen fremgår blandt andet:
        ‛det lyder jo godt, og jeg kan bekræfte, at vi er indstillet på at lade dig undersøge mulighe-
        derne på betingelser som angivet nedenfor.
        jeg sender en ny mail med de oplysninger du har brug for‛
samme dag sendte jørgen holm en mail med det materiale, som thorkild kristensen havde
brug for. af mailen fremgår blandt andet:
      ‛med hensyn til timedata har jeg selv downloaded dem, og håber at du kan bruge dem,
      men værdierne kan ikke umiddelbart bruges.
      det forholder sig sådan, at vi i november 2009 har installeret en 12 mw el-kedel, som vil
      reducere vores fremtidige gasforbrug. skønsmæssigt forventer jeg en reduktion på 5 – 10
      %, men hvordan det fordeler sig på året er uvist.
      ud over el-kedlen har vi søgt frederikshavn kommune om godkendelse af et ca. 8.000
      m2 stort solvarmeanlæg. i heldigste fald vil et sådan anlæg kunne være i drift i somme-
                                                     -5-
      ren 2011, og det vil kunne levere 3 – 4.000 mwh/år, svarende til en gasbesparelse på ca. 5
      %, som jo naturligt falder i sommermånederne.
      på baggrund af ovenstående er vi ikke indstillet på at indgå aftaler der indeholder ele-
      menter af ‛take or pay‛ eller tilsvarende bindinger.‛
thorkild kristensen gik herefter i gang med opgaven og sendte den 9. april 2010 en mail til
jørgen holm med en oversigt over det forventede månedlige gasforbrug fra juli 2010 til ok-
tober 2011.
af mail af 15. april 2010 fra thorkild kristensen til jørgen holm fremgår blandt andet:
      ‛jeg har travlt her i formiddag, men jeg vil prøve at kontakte dig i eftermiddag. for god
      ordens skyld vil jeg dog gerne minde om pkt. 1 i min mail nedenfor, som pålægger både
      mig og dig fortrolighed, hvilket bl.a. betyder, at du og din organisation ikke må oplyse
      tredjepart om vores aktiviteter vedrørende gas release.‛
senere samme dag sendte jørgen holm en e-mail til thorkild kristensen, hvoraf fremgår
blandt andet:
      ‛til din orientering kan jeg oplyse, at en del af bestyrelsen her i formiddag har holdt et
      kortvarigt møde og har besluttet, at acceptere det tilbud som dong i går indikerede pr.
      tlf.
      det betyder, at jeg anmoder dong om at fremsende en ny kontrakt, og at vi er bestemt
      på at acceptere den, såfremt den er som forventet.
      jeg forventer, at den foreligger i løbet af dagen.
      på baggrund af ovenstående foreslår jeg, at du indstiller yderligere aktiviteter indtil der
      er sket en endelig afklaring med dong.
      jeg respekterer naturligvis fortrolighed.‛
thorkild kristensen besvarede mailen samme dag og skrev, at han gik ud fra, at jørgen
holm, som aftalt fremsendte dongs nye kontrakt, når denne forelå.
ved e-mail af 16. april 2010 til thorkild kristensen meddelte jørgen holm, at sæby varme-
værk havde indgået en ny kontrakt med dong, og at deres mellemværende skulle afklares,
før han udleverede den nye kontrakt med dong.
                                                       -6-
samme dag skrev thorkild kristensen en e-mail til jørgen holm, hvori han blandt andet re-
degjorde for, at der efter hans opfattelse var sket et customer release, og at srci derfor var
berettiget til et honorar på 10 % af sæby varmeværks fortjeneste.
parterne drøftede efterfølgende det vederlag, som srci mente, de var berettigede til. af e-
mail af 11. maj 2010 fra thorkild kristensen til jørgen holm fremgår blandt andet:
      ‛efter min opfattelse har vi en klar juridisk og moralsk gældende aftale om, at srci skal
      honoreres med 8% af den besparelse, som i måtte opnå ved at blive frigjort fra den gamle
      kontrakt med dong (customer release) og indgå en ny.‛
sagen blev herefter varetaget af parternes advokater.
srcis subsidiære rentekrav bestrides ikke af sæby varmeværk.
vilkårene for grp og crp
fusionen mellem dong og fem danske energi selskaber blev endelig godkendt af eu-
kommissionen ved afgørelse af 14. marts 2006 i case no comp/m.3868-dong/elsam/
energi e2. af afgørelsen fremgår blandt andet, at dong var dominerende på markedet og
havde markedsandele på 60-70 %. endvidere var vilkårene for grp og crp nærmere be-
skrevet i afgørelsen.
af information memorandum (version januar 2011), hvori dong beskriver vilkårene for
grp og crp, fremgår blandt andet:
      ‛commitment to release dong naturgas customers
      successful bidders in the gas release auctions – or their customers in denmark – can be,
      wholly or partly, released from existing purchase contracts with dong naturgas. the
      commitments state that:
             “existing direct customers of dong which participate in the auction process or which
             purchase gas from a trader/wholesaler, who participates in the auction processes, are en-
             titles to ask dong, dong being obliged to grant such request, for an extraordinary con-
             tractual modification in order to reduce their obligation to purchase gas from dong by the
             amount of gas they will have purchased as a result of the gas supply contracts between
                                                         -7-
             these direct customers and dong shall not be modified, although, in absolute terms, the
             flexibility provisions in the existing contract would be reduced pro rata. the total amount
             of reductions must not be higher than the quantities sold in the auction processes.”
      dong energy intends to implement the release of customer contracts in accordance with
      the commitments. details of the implementation are available at the gas release website:
      www.dongenergy.com.‛
dong har siden godkendelsen af fusionen i 2006 udgivet ‛principles guiding – dong
energy customer release programme‛. principles guiding er blevet opdateret for hver ga-
sauktion og beskriver betingelserne for en customer release og formaliteterne i forbindelse
hermed.
af udgaverne for 2011 og 2012 fremgår blandt andet:
      ‛principles guiding dong energy customer release programme
      as a part of the dong energy gas release programme (herein referred to as ‚dong
      energy grp‛) existing customers of dong energy can be released from existing gas
      purchase contracts with dong (herein to as ‚customer contracts‛) if the customer is a
      successful bidder at the dong energy grp or if the customer purchases gas from a suc-
      cessful bidder at the dong energy grp.
      dong energy will implement the release of customer contracts on the following stan-
      dard terms and conditions (hereinafter referred to as the ‚principles‛). the experience
      gained by applying the principles will form the basis for possible future changes and im-
      provements of the customer release programme.
      definitions
      …
      ‛request‛ shall mean a written request for a termination offer as set out in either at-
      tachment 3 or attachment 4.
      …
      principles
      …
      3. a customer can be released from the first day in any month during the delivery pe-
          riod of an existing customer contract on the terms and conditions set out in these
          principles. an hourly metered customer can be released partly by a percentage as set
          out in attachments 3 and 4. …
      …
      process
                                                      -8-
       9. in order to start the process of a request from an existing customer contract from a
           specific date (the ‛effective date‛) – which must be the first day in a month – the cu-
           stomer must submit:
             a)   a request to dong energy signed by the customer as set out in attachment 3;
                  and
             b)   a request to the trustee signed by the customer and the new supplier (if differ-
                  ent from the customer) as set out in attachment 4 including (in case of a new
                  supplier) information on the new supplier, being one of the successful bidders
                  of the dong energy grp, as well as the year in which the supplier acquired
                  volumes through the dong energy grp; timely enough to be received by
                  dong naturgas and the trustee respectively two months before the effective
                  date.
                  this period leaves time for the trustee to review the request, for dong to
                  submit a termination offer as well as time for the customer to accept the offer
                  and to notify change of supplier to the relevant distribution company as from
                  the effective date, the deadline for which currently is the last working day be-
                  fore the month preceding the effective date.
                  however the customers are advised to submit the requests and any signed
                  termination agreement (attachment 5) as early as possible in order to meet the
                  deadline.
                  before submitting a request for release, dong energy encourages customers to
                  assess the value of their current contract by checking the change in the market
                  price of the indexation parameters of their contract compared to a price calcu-
                  lated according to the indexation parameters of dong energy’s standardized
                  indexation contract as set out in 7 above. this will indicate the scale of any
                  change in the ‘mark to market’ value of the contract, and hence the level of any
                  reconciliation which may be due.‛
de omtalte attachment 3 og 4 er næsten enslydende erklæringer, der skulle udfyldes og sen-
des til henholdsvis dong og til trustee; en person, som eu-kommissionen har udpeget til
at kontrollere, at reglerne om customer release blev overholdt og efterlevet. af attachment 3
fremgår blandt andet:
       ‛by signing this request the customer declares that
       - the release is requested due to the customer itself having purchased natural gas
            from dong energy gas release programme; or
       - the customer is considering an offer to purchase natural gas from a supplier, which
            has been a successful bidder in the dong energy grp auction.
       if a partial release is requested the customer also declares that:
       - before the start of the release period it will enter into an allocation agreement with
            the relevant distribution company (‚aftale om to gasleverandører til ét ean-gsrn
                                                   -9-
           nummer‛) and that the customer will hold dong energy harmless of any loss due
           to such a valid agreement not being in place during the entire release period…‛
parterne er enige om, at attachment 3 og 4 hverken er udfyldt, underskrevet eller sendt til
dong eller trustee.
øvrig dokumentation
i leveringsaftalen for naturgas, som blev indgået mellem dong og sæby varmeværk den
16. april 2010, og som var gældende fra den 1. maj 2010 til den 1. november 2011, fremgår
blandet andet:
       ‛aftalen træder i stedet for nuværende aftale af 26. september 2006, forlængelse af denne aftale
       af 23. september 2008 samt forlængelse af 24. juni 2009, som herefter bortfalder.‛
sæby varmeværk har udarbejdet en oversigt over gasforbrug og udgifterne i relation til det-
te i perioden 1. maj 2010 til 31. oktober 2011. parterne er enige om, at sæby varmeværk har
opnået en faktisk besparelse ved kontrakten med dong baseret på erhvervspris på
18.475.773,00 kr. sæby varmeværk har i oversigten angivet en estimeret besparelse såfremt
crp var effektueret pr. 1. juli 2010 med listepris som grundlag, hvorved besparelsen er op-
gjort til 10.927.749 kr. der er ikke enighed om dette beløb.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af thorkild kristensen, jørgen holm, henrik rousing
og per olesen.
thorkild kristensen har forklaret blandt andet, at han er uddannet landinspektør. han har
arbejdet med køb og salg af gas siden 1997. i dag yder han udelukkende rådgivning om køb
og salg af gas.
i foråret 2006 skrev han på gasgruppens vegne et høringssvar til eu-kommissionen om de
’commitments’, som eu kommissionen stillede som betingelser for godkendelse af dong-
fusionen.
                                                - 10 -
han startede i 2009 med at rådgive om de muligheder, der lå i grp og crp. indholdet og
omfanget i principles guiding var i 2009 mindre end i de senere udgaver. proceduren og at-
tachment 1-4 som beskrevet i de fremlagte udgaver af principles guiding er dog enslydende
med 2009-udgaven, som lå til grund for deres arbejde i 2010.
srci havde for silkeborg varmeværk undersøgt muligheden for at gennemføre en gas relea-
se. det blev i den forbindelse af trustee fastslået, at dong var berettiget til at komme med
et modbud, når dong havde modtaget attachment 3. det endte med, at silkeborg varme-
værk fik et tilbud fra dong og et tilbud fra e.on. silkeborg varmeværk besluttede sig på
den baggrund at skifte til e.on.
han havde den 22. marts 2010 en telefonsamtale med jørgen holm, hvor han fortalte om, at
scri for varmeværket kunne undersøge mulighederne for en besparelse ved crp og grp.
jørgen holm virkede ikke til at være bekendt med begreberne og de muligheder, der lå i
crp. jørgen holm talte ikke om, at varmeværket var i gang med at genforhandle gasforsy-
ningskontrakten med dong. efter samtalen sendte han en opfølgende e-mail til jørgen
holm, hvor han nærmere beskrev vilkårene for hans ydelser, herunder ‛no cure no pay‛ og
fortrolighedsklausulen. fortroligheden var vigtig for ham, da den skulle sikre, at jørgen
holm ikke fortalte andre om processen.
han opfordrede jørgen holm til at orientere bestyrelsen i sin e-mail af 24. marts 2010, fordi
jørgen holm havde nævnt, at han skulle involvere bestyrelsen, førend der kunne træffes en
afgørelse.
han havde oprindeligt betinget sit honorar af et leverandørskifte, men belært af erfaringen
fra silkeborg præciserede han i e-mail af 25. marts 2010, at honoreringen afhang af, om der
blev gjort brug af customer release, og om varmeværket derved fik en billigere gasleverance,
hvilket var det, som sæby varmeværk opnåede.
                                                - 11 -
han var gået i gang med at indhente tilbud på gasleverancer, men manglede at få afklaret
tekniske oplysninger om forbrug, timedata og kontrakter, da sæby varmeværk med e-mail
af 31. marts 2010 endeligt accepterede srcis tilbud.
han mindede den 15. april 2010 jørgen holm om fortroligheden, da jørgen holm dagen før
havde fortalt, at varmeværket havde haft besøg af dong, som ville drøfte deres samarbejde
efter 1. november 2011. jørgen holm informerede ham samme dag om, at bestyrelsen i sæby
varmeværk havde besluttet at indgå en ny kontrakt med dong. han bad derfor jørgen
holm om at sende dongs nye kontrakt med varmeværket, så han kunne beregne sit hono-
rar.
han mener, at srci er berettiget til honorar på 10 % af varmeværkets fortjeneste, da dongs
tilbud alene blev fremsat i frygt af, at sæby varmeværk var i gang med en customer release.
han fremkom med et forligstilbud på et honorar på 8 % af fortjenesten.
hans konsulentbistand for silkeborg varmeværk, som han havde arbejdet for siden 1997,
blev honoreret på timebasis. han havde ikke forudset de besparelser, der kunne opnås. han
har brugt rigtig mange timer siden 2006 på at sætte sig ind i hele grp. han kan ikke estimere
det antal timer, han har brugt for sæby varmeværk.
jørgen holm har forklaret blandt andet, at han har været driftsleder i sæby varmeværk si-
den 2001. han gik på pension i 2014. han kom med en baggrund fra varmeværket i ålborg.
han har været i energibranchen siden 1981. han havde som driftsleder kompetence til at
indgå aftaler vedrørende den daglige drift. ved større kontrakter skulle den fælles bestyrelse
inddrages. det var bestyrelsen, der i denne sag skulle beslutte, om kontrakten skulle indgås.
han havde inden thorkild kristensens uopfordrede henvendelse kendskab til crp, men
programmet var ikke interessant for varmeværket de første par år, da der ikke var nogen be-
sparelse at hente.
                                                - 12 -
han kendte ikke til thorkild kristensen eller srci inden henvendelsen, og han fortalte der-
for ikke thorkild kristensen alt, herunder at han kendte til grp og crp på et overordnet ni-
veau.
han informerede en del af bestyrelsen om thorkild kristensens henvendelse og sendte e-
mail til thorkild kristensen den 31. marts 2010, hvor han bad thorkild kristensen om at un-
dersøge mulighederne. e-mailkorrespondancen var alene indledende drøftelser. varmevær-
ket forventede at modtage en formel kontrakt, der skulle underskrives, inden aftalen med
srci blev bindende, ligesom de forventede at modtage relevant materiale, en tidsplan og et
estimeret tidsforbrug. han sendte de data til thorkild kristensen, som thorkild kristensen
havde bedt om. der er en tegningsregel i sæby varmeværk, således at bestyrelsen tegnes af
formanden og to medlemmer. der er i alt seks bestyrelsesmedlemmer.
varmeværket har haft et kunde-leverandør forhold med dong i lang tid, og de var vant til
at tale med per olesen fra dong, der kom forbi af og til. en dag ringede per olesen med et
tilbud vedrørende perioden efteråret 2011 til efteråret 2012. han spurgte per olesen, hvorfor
dong kom med tilbuddet nu, og hvorfor tilbuddet var så gunstigt, idet der var tale om en
væsentlig prisnedsættelse. han spurgte også, om tilbuddet havde noget at gøre med crp.
han havde forinden dongs nye tilbud drøftet begrebet customer release med per olesen
uden fortælle om forhandlingerne med srci. han var meget bevidst om fortrolighedsafta-
len. det var lidt uforståeligt for ham, at han skulle mindes om det, hver gang han fik en e-
mail fra thorkild kristensen. fortrolighed er en selvfølge, når han forhandler kontrakter.
han skrev til thorkild kristensen, at srci skulle indstille sine aktiviteter, da varmeværket
modtog tilbuddet fra dong. der havde ikke været så meget kontakt med thorkil kristensen
fra den 31. marts 2010 og til den 15. april 2010. han var ikke klar over, hvor meget thorkild
kristensen egentlig havde lavet, men han formodede, at thorkild kristensen var ved at for-
berede aftalen med dem og undersøge, hvem der skulle være varmeværkets nye gasleveran-
dør. varmeværket var godt klar over, at thorkild kristensen havde brugt tid, ressourcer og
ekspertise på sagen, og varmeværket var og er derfor indstillet på, at thorkild kristensen
skal honoreres for det arbejde, han reelt har udført for dem.
                                                - 13 -
tilbuddet fra dong skulle erstatte den daværende kontrakt og løbe fra november 2011.
derudover indgik de en prisaftale for perioden fra den 1. maj 2010 til 1. november 2011. han
ved ikke, hvorfor dong også tilbød en erstatning af deres nuværende kontrakt, men det
gav dem en besparelse på ca. 1 mio. kr. om måneden. han er i tvivl om, hvorfor de indgik to
aftaler. det var ikke noget, de havde drøftet. per olsen kom med det nye tilbud et par dage
efter deres møde den 12. april 2010.
han har udarbejdet oversigten over sæby varmeværks besparelse pr. måned i perioden 1.
maj 2010 til 31. oktober 2011. prisen på gas i henhold til den gamle kontrakt var baseret på li-
stepris. den nye kontrakt var baseret på en erhvervspris, hvilket var gunstigere for varme-
værket. hvis crp var blevet gennemført med samme prisgrundlag med start den 1. juli 2010,
så ville besparelsen have været ca. 11 mio. kr.
henrik rousing har forklaret blandt andet, at han arbejder som planlægger hos hmn na-
turgas. i 2010 var han key account manager i dong og kundeansvarlig for værker i jylland,
blandt andet for silkeborg varmeværk. han er bekendt med crp. det var ham, der forhand-
lede kontrakter med erhvervskunderne på vegne af dong, inden for en af dong fastsat
ramme. dong lagde meget vægt på, at alle regler, herunder konkurrencereglerne, skulle
overholdes, og de holdt øje med adfærden på markedet.
han husker, at leverandørskiftet i silkeborg skete som en customer release. der var faste reg-
ler for, hvad der skulle ske. han har samarbejdet med thorkild kristensen igennem flere år.
thorkild kristensen var rådgiver for gasgruppen i jylland. per olesen og han var kollegaer,
og de havde samme funktion. per olesen havde andre kunder i jylland blandt andet sæby
varmeværk.
dong kom fra en monopolverden. de kendte markedet, og de kendte prisniveauet på de
enkelte kunder. han skulle holde øje med kunderne, og hvis der var noget, der var i ubalan-
ce, så lavede de en kontraktforlængelse eller en helt ny kontrakt. det var meget sværere at
                                               - 14 -
lave en ny kontrakt end en forlængelse, og kunden kunne som udgangspunkt ikke komme
ud af en løbende kontrakt, med mindre der var tale om customer release.
per olesen har forklaret blandt andet, at han arbejder hos dong som key account manager.
en key account manager er en kundeansvarlig, der har til opgave at fastholde eksisterende
og hverve nye kunder. han fik ansvaret for sæby varmeværk umiddelbart efter, at han star-
tede hos dong i 2003.
dong var i 2010 opmærksomme på sæby varmeværk, da de var klar over, at sæby varme-
værk kunne være særligt udsat for customer release. hvis dong ville fastholde varmevær-
ket som kunde, skulle de fremkomme med et modbud, inden varmeværket underskrev en
‛termination agreement‛.
jørgen holm kontaktede ham i starten af april 2010 og spurgte ind til, hvad begreberne gas-
og customer release betød. der var mange rygter i markedet på det tidspunkt, ligesom der
var artikler i dansk fjernvarmeblad og i den almindelige dagspresse om grp og crp. han
gik derfor ud fra, at jørgen holm derigennem havde hørt om begrebet, og at han gerne ville
have det forklaret. jørgen holm nævnte ikke noget om, at varmeværket var blevet kontaktet
af srci. opkaldet fra jørgen holm medførte en skærpet opmærksomhed på varmeværket,
og dong iværksatte derfor en fastholdelsesplan.
dong havde ikke den 16. april 2010 modtaget en ‛termination agreement‛ og vidste ikke
om sæby varmeværk gik med konkrete planer om at udnytte customer release muligheden
de vidste derfor ikke, hvad de skulle byde op imod. de tilbød derfor sæby varmeværk en
ny kontrakt, hvor den gamle aftale blev erstattet med en ny og forlænget, og hvor gasprisen
var baseret på erhvervspris og ikke listepris, hvorved deres aftale med sæby varmeværk
blev så robust som mulig.
                                                    - 15 -
parternes synspunkter
for sagsøger, src international a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 4. marts 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
      ‛-     at sagsøgte forud for sagsøgers uanmodede henvendelse den 22. marts 2010 ikke havde
             kendskab til det mellem eu-kommissionen og dong energy aftalte customer release
             programme,
      -      at sagsøgte af samme årsag ikke på daværende tidspunkt vidste, at sagsøgte kunne bru-
             ge customer release programme til at opnå lavere prise på sagsøgtes indkøb af naturgas,
      -      at sagsøgte var ubekendt med den på daværende tidspunkt værende markedssituation,
             hvorefter de stærkt faldende gaspriser på de nordeuropæiske spotmarkeder kunne
             komme sagsøgte til gode,
      -      at sagsøger ved telefonisk henvendelse fulgt op pr. e-mail senere på dagen den 22. marts
             2010 introducerede sagsøgte for denne unikke mulighed for at opnå betydelige besparel-
             ser på sagsøgtes indkøb af naturgas,
      -      at sagsøger tilbød at undersøge mulighederne nærmere mod et honorar på 10 % af sag-
             søgtes de facto opnåede besparelse,
      -      at sagsøgte accepterede sagsøgers tilbud,
      -      at sagsøgte via customer release programme opnåede en besparelse på kr. 18.475.773,
      -      at sagsøger således har krav på et honorar stort kr. 1.847.577,30.
      i det omfang det fortsat måtte blive gjort gældende bestrider sagsøger,
      -      at sagsøger har optrådt som sælger af naturgas,
      -      at den indgåede aftale ikke er tiltrådt af sagsøgtes bestyrelse,
      -      at sagsøgtes jørgen holm subsidiært ikke kunne indgå aftalen på egen hånd,
      -      at sagsøger stillede krav om, at sagsøgte skulle opsige den gældende aftale med dong
             energy før sagsøgte kendte vilkårene for nye og billigere priser på naturgas fra dong
             energy eller tredjemand,
      -      at sagsøgte ikke er blevet frigjort for de vilkår i den dagældende kontrakt mellem sag-
             søgte og dong energi, hvorved bemærkes, at sagsøgte ganske enkelt ellers ikke kunne
             opnå den besparelse, som parternes er enige om, at sagsøgte opnåede,
      -      at dong energy diskretionært kunne tilbyde sagsøgte lavere priser uden, at der forelå
             en situation, som nævnt i customer release programme, cfr. konkurrencelovens § 11,
      -      at dong energy var uberettiget til at fremsætte modtilbud,
      -      at sagsøger skulle være underlagt en tabsbegrænsningspligt i den konkrete situation,
             subsidiært at sagsøger kunne have gjort noget som helst for at begrænse sit tab,
      -      at sagsøger har mistet sit krav som følge af forældelse/rettighedsfortabende passivitet.‛
for sagsøgte, sæby varmeværk a.m.b.a., er der i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med påstandsdokumentet af 26. februar 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
      ‛-     det bestrides, at sagsøgerens uanmodede henvendelse har resulteret i nogen aftale med
             sagsøgte, der berettiger sagsøgeren til honorar som påstået.
                                           - 16 -
- det gøres gældende, at de forhandlinger, der pågik mellem sagsøgeren og varmemester
  jørn holm hos sagsøgte var indledende og af meget lidt konkret karakter.
- det gøres gældende, at disse forhandlinger ikke havde en sådan intensitet og et sådant
  omfang, at det kan lægges til grund, at der blev indgået en aftale.
- sagsøgeren har i nærværende sag kun været i dialog med varmemester jørn holm, og
  det er åbenbart – også for sagsøgeren – at en varmemester ikke kan indgå en aftale som
  den påståede.
- sagsøgte gør gældende, at den påståede indgåede aftale ikke er tiltrådt af sagsøgtes sam-
  lede bestyrelse, hvilket må være en betingelse for, at der foreligger en aftale.
- det bestrides, at sagens bilag 4 – mail af 31. marts 2010 fra varmemester jørn holm – kan
  betragtes som en accept af et tilbud.
- ordlyden af sagens bilag 5 og sagens bilag 6 støtter sagsøgtes opfattelse af, at der ikke fo-
  religger en aftale.
- det bestrides, at der er sket et customer release.
- det bestrides, at den gældende formalitetsprocedure i forhold til customer release er
  gennemført, således som sagens bilag c anfører det.
- sagsøgte bestrider, at sagsøgte ikke kendte til customer release programmet og mulig-
  hederne heri.
- sagsøgte er medlem af dansk fjernvarme og sagsøgtes medarbejdere deltager aktivt i
  kurser og temadage og har her et netværk, hvor alle problemer og muligheder blev drøf-
  tet internt. gennem det netværk, og i øvrigt gennem fagpressen, kendte sagsøgte til crp,
  ligesom sagsøgte var opmærksom på, at sagsøgte havde mulighed for at benytte sig af
  dette program.
- det bestrides, at sagsøgte i nærværende sag har opnået en besparelse på 18.475.773,00 kr.
- det bestrides, at sagens bilag e kan fortolkes således, at sagsøgte som følge af sagsøge-
  rens uanmodede henvendelse har opnået en besparelse på 18.475.773,00 kr.
- sagsøgtes eventuelle besparelse er opnået gennem en ændring af kontrakten med dong
  og ikke gennem crp.
- såfremt der havde været benyttet crp, ville det tidligst kunne træde kraft pr. 1. juli 2010,
  jfr. sagens bilag 1 – mail af 22. marts 2010 – fra sagsøgeren til varmemester jørn holm.
- i den givne situation kan besparelsen således maksimalt beregnes til 10.927.749,00 kr., jfr.
  bilag e.
- det gøres gældende, at dong energy har været berettiget til at kontakte en allerede eksi-
  sterende kunde med henblik på at indgå aftale.
- det gøres gældende, at honoraret på 10% er betinget af, at processen resulterede i, at sag-
  søgte skiftede leverandør.
- det bestrides i øvrigt, at sagsøgerens påståede honorarkrav er 10% af besparelsen. hono-
  rarkravet er i givet fald 8% heraf, jfr. sagens bilag a.
- det gøres gældende, at sagsøgeren burde have formidlet den gas - der ikke blev solgt til
  sagsøgte – til anden kunde.
- på den måde ville sagsøgeren have indvundet det, sagsøgeren mener at have tabt ved, at
  sagsøgte ikke købte gassen, som sagsøgeren formidlede.
- sagsøgerens eventuelle undladelse er en tilsidesættelse af sagsøgerens
  tabsbegrænsningspligt. havde sagsøgeren solgt gassen, havde sagsøgte ikke lidt noget
  tab.
- det har formodningen imod sig, at det ikke var muligt for sagsøgeren at afsætte de 15
  mio. m3 gas til anden side.
- det har formodningen imod sig, at sagsøgte var eneste mulige kunde.‛
                                               - 17 -
sæby varmeværk a.m.b.a. har til støtte for den subsidiære påstand under hovedfor-
handlingen supplerende anført, at varmeværket ud fra en rimelighedsvurdering an-
erkender, at thorkild kristensen skal have betaling for det arbejde, han har udført for
varmeværket.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
srci rettede i marts måned 2010 henvendelse til sæby varmeværk med et tilbud om at un-
dersøge sæby varmeværks muligheder for at opnå besparelser gennem crp, og parterne
havde efterfølgende korrespondance herom via e-mail.
under hensyn til indholdet af denne korrespondance og til ordlyden af jørgen holms e-mail
af 31. marts 2010 finder retten, at jørgen holm på vegne af sæby varmeværk accepterede
srcis tilbud om at undersøge mulighederne for at opnå besparelser via crp på de betingel-
ser, som thorkild kristensen tidligere i deres e-mailkorrespondance havde stillet. dette un-
derstøttes af, at jørgen holm efterfølgende sendte de oplysninger til thorkild kristensen,
som srci havde brug for, for at kunne beregne en eventuel besparelse for sæby varmeværk.
i e-mail af 25. marts 2010 anførte srci som udløsende faktor for sit no-cure-no-pay honorar,
at sæby varmeværk gennemførte en customer release i henhold til reglerne i ‛principles
guiding dong energy programme‛. ifølge disse indledes en customer release proces med, at
attachment 3 og 4 (‛request to dong energy for a termination offer‛ og ‛request to
trustee for a termination offer‛) udfyldes og sendes til henholdsvis dong og trustee.
det er ubestridt, at en sådan proces ikke blev iværksat, og retten finder derfor, at betingelsen
for, at srci kan blive honoreret i henhold til parternes aftale, ikke er opfyldt.
retten finder det imidlertid rimeligt, som også anført af sæby varmeværk, at srci skal ho-
noreres for det arbejde, som srci har udført for varmeværket. sæby varmeværks subsidiære
påstand tages derfor til følge med et beløb, der grundet manglende oplysninger om blandt
                                              - 18 -
andet srcis timesatser og tidsforbrug i forbindelse med arbejdet for sæby varmeværk
skønsmæssigt fastsættes til 100.000 kr.
efter sagens udfald, værdi og forløb skal srci herefter betale sagens omkostninger til sæby
varmeværk med 35.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
sæby varmeværk a.m.b.a. skal inden 14 dage betale 100.000 kr. med procesrenter fra 29. no-
vember 2011 til src international a/s.
inden samme frist skal src international a/s til sæby varmeværk a.m.b.a. betale 35.000 kr. i
sagsomkostninger.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
claus tønnesen                     lise krüger andersen                jon iversen.
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                        sø- og handelsretten, den 13. oktober 2015


text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 13. januar 2010
sag 478/2007
(1. afdeling)
b og
a
(advokat steen petersen, beskikket)
mod
ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration
(kammeradvokat k. hagel-sørensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 25. september 2007.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: torben melchior, peter blok, per walsøe, jon
stokholm, poul dahl jensen, vibeke rønne og hanne schmidt.
påstande
appellanterne, b og a, har påstået indstævnte, ministeriet for flygtninge, indvandrere og
integration, dømt til at anerkende, at ministeriets afgørelse af 27. august 2004 er ugyldig, og
at sagen skal hjemvises til fornyet behandling.
såfremt højesteret statuerer krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonvention,
har b og a nedlagt påstand om en godtgørelse på 50.000 kr. med procesrente fra sagens an-
læg.
integrationsministeriet har påstået stadfæstelse.
anbringender
                                               - 2 -
b og a har præciserende anført, at udlandsdanskere ikke behøver at have reel tilknytning til
danmark, og at en sammenligning mellem udlandsdanskere og danske statsborgere, som først
har erhvervet statsborgerskab på et senere tidspunkt i deres liv, viser, at 28-års reglen medfø-
rer en ikke sagligt begrundet forskelsbehandling. 28-års reglen indebærer, at a først fritages
for at opfylde tilknytningskravet i 2030, når han er 59 år. b og a bor stadig i malmø med
deres barn, og a arbejder fortsat i danmark.
retsgrundlag
i de almindelige bemærkninger til forslaget til lov nr. 1204 af 27. december 2003 (folke-
tingstidende 2003-04, tillæg a, side 49), anføres i fortsættelse af det citerede i landsrettens
dom bl.a.:
       ”regeringen finder ikke, at de grundlæggende formål med ændringen af tilknytnings-
       kravet ved lov nr. 365 af 6. juni 2002 forspildes ved ikke at kræve tilknytningskravet
       opfyldt i de tilfælde, hvor den herboende person har haft dansk indfødsret i 28 år. det
       bemærkes herved, at udlandsdanskere, som planlægger på et tidspunkt at vende tilbage
       til danmark med deres familie, oftest vil have bevaret en stærk tilknytning til danmark,
       som tillige viderebringes til ægtefælle eller samlever og eventuelle børn. det sker f.eks.
       ved, at der tales dansk i hjemmet, at der holdes ferie i danmark, at familien holder dan-
       ske aviser m.v. der er således normalt grundlag for en vellykket integration af en ud-
       landsdanskers familie i det danske samfund.”
af menneskerettighedsdomstolens dom af 28. maj 1985 i sagen abdulaziz, cabales og bal-
kandali mod uk fremgår bl.a.:
       ”…
       as to the facts
       …
       i. domestic law and practice
       …
       d. position at the time of the events giving rise to the present case
       …
       3. “non-patrials” seeking to remain in the united kingdom with a spouse settled there
                                         - 3 -
24. “non-patrials” already admitted to the united kingdom in a temporary capacity
who subsequently married a person “settled in the united kingdom” could also obtain
permission to stay.
(a) where the “non-patrial” seeking permission was a man, the basic conditions (para-
graph 117) were that:
(i) his wife was a citizen of the united kingdom and colonies who or one of whose
parents had been born in the united kingdom; and …
…
ii. the particular circumstances of the case
…
c. mrs. balkandali
50. mrs. sohair balkandali is permanently and lawfully resident in the united kingdom
with the right to remain indefinitely. she was born in egypt in 1946 or 1948. her par-
ents were born and live in that country.
this applicant first went to the united kingdom in november 1973 and was given
leave, as a "non-patrial" (see paragraphs 13-15 above), to enter as a visitor for one
month. subsequently, she obtained several further leaves to remain, as a visitor or a stu-
dent, the last being until august 1976. she has a high level of university education. in
1978, she married a mr. corbett, a citizen of the united kingdom and colonies, and,
five days later, was given indefinite leave to remain in the united kingdom, by virtue of
her marriage, under the provisions then in force. on 26 october 1979, again by virtue of
her marriage, she obtained registration as a citizen of the united kingdom and colonies
under the british nationality act 1948, as a result of which she became a "patrial" (see
paragraphs 11 in fine and 14 (a) above). at that time, she was already separated from
mr. corbett and the marriage was dissolved in october 1980.
…
52. since the autumn of 1979, the applicant had been living with mr. balkandali. in
april 1980 they had a son, who has the right of abode in the united kingdom. on 14
october 1980, an application was made by the joint council for the welfare of immi-
grants for leave for mr. balkandali to remain in the united kingdom until he married
his fiancée, the applicant. they were interviewed together by home office officials on
30 march 1981 and produced evidence of their marriage, which had been celebrated in
january 1981. the application was therefore treated as one to remain as the husband of
a woman settled in the united kingdom
leave was refused on 14 may 1981 on the ground that mrs. balkandali was not a citi-
zen of the united kingdom and colonies who, or one of whose parents, had been born
in the united kingdom (paragraph 117 of the 1980 rules; see paragraph 24 (a) (i)
above)…
                                         - 4 -
…
as to the law
…
ii. alleged violation of article 14 taken together with article
8
…
c. alleged discrimination on the ground of race
84. as regards the alleged discrimination on the ground of race, the applicants relied on
the opinion of a minority of the commission. they referred, inter alia, to the whole
history of and background to the united kingdom immigration legislation (see para-
graphs 11-15 above) and to the parliamentary debates on the immigration rules.
in contesting this claim, the government submitted that the 1980 rules were not ra-
cially motivated, their aim being to limit "primary immigration" (see paragraph 21
above).
a majority of the commission concluded that there had been no violation of article 14
(art. 14) under this head. most immigration policies - restricting, as they do, free entry -
differentiated on the basis of people’s nationality, and indirectly their race, ethnic origin
and possibly their colour. whilst a contracting state could not implement "policies of a
purely racist nature", to give preferential treatment to its nationals or to persons from
countries with which it had the closest links did not constitute "racial discrimination".
the effect in practice of the united kingdom rules did not mean that they were abhor-
rent on the grounds of racial discrimination, there being no evidence of an actual differ-
ence of treatment on grounds of race.
a minority of the commission, on the other hand, noted that the main effect of the rules
was to prevent immigration from the new commonwealth and pakistan. this was not
coincidental: the legislative history showed that the intention was to "lower the number
of coloured immigrants". by their effect and purpose, the rules were indirectly racist
and there had thus been a violation of article 14 (art. 14) under this head in the cases of
mrs. abdulaziz and mrs. cabales.
85. the court agrees in this respect with the majority of the commission.
the 1980 rules, which were applicable in general to all "non-patrials" wanting to enter
and settle in the united kingdom, did not contain regulations differentiating between
persons or groups on the ground of their race or ethnic origin. the rules included in
paragraph 2 a specific instruction to immigration officers to carry out their duties with-
out regard to the race, colour or religion of the intending entrant (see paragraph 20
above), and they were applicable across the board to intending immigrants from all
parts of the world, irrespective of their race or origin.
                                        - 5 -
as the court has already accepted, the main and essential purpose of the 1980 rules
was to curtail "primary immigration" in order to protect the labour market at a time of
high unemployment. this means that their reinforcement of the restrictions on immi-
gration was grounded not on objections regarding the origin of the non-nationals want-
ing to enter the country but on the need to stem the flow of immigrants at the relevant
time.
that the mass immigration against which the rules were directed consisted mainly of
would-be immigrants from the new commonwealth and pakistan, and that as a result
they affected at the material time fewer white people than others, is not a sufficient rea-
son to consider them as racist in character: it is an effect which derives not from the
content of the 1980 rules but from the fact that, among those wishing to immigrate,
some ethnic groups outnumbered others.
the court concludes from the foregoing that the 1980 rules made no distinction on the
ground of race and were therefore not discriminatory on that account. this conclusion is
not altered by the following two arguments on which the applicants relied.
(a) the requirement that the wife or fiancée of the intending entrant be born or have a
parent born in the united kingdom and also the "united kingdom ancestry rule" (see
paragraphs 23, 24 and 20 above) were said to favour persons of a particular ethnic ori-
gin. however, the court regards these provisions as being exceptions designed for the
benefit of persons having close links with the united kingdom, which do not affect the
general tenor of the rules.
(b) the requirement that the parties to the marriage or intended marriage must have met
(see paragraphs 22-24 above) was said to operate to the disadvantage of individuals
from the indian sub-continent, where the practice of arranged marriages is customary.
in the court’s view, however, such a requirement cannot be taken as an indication of ra-
cial discrimination: its main purpose was to prevent evasion of the rules by means of
bogus marriages or engagements. it is, besides, a requirement that has nothing to do
with the present cases.
86. the court accordingly holds that the applicants have not been victims of discrimi-
nation on the ground of race.
d. alleged discrimination on the ground of birth
87. mrs. balkandali claimed that she had also been the victim of discrimination on the
ground of birth, in that, as between women citizens of the united kingdom and colo-
nies settled in the united kingdom, only those born or having a parent born in that
country could, under the 1980 rules, have their non-national husband accepted for set-
tlement there (see paragraphs 23-24 above).
it was not disputed that the 1980 rules established a difference of treatment on the
ground of birth, argument being centred on the question whether it had an objective and
reasonable justification.
                                               - 6 -
      in addition to relying on the commission’s report, mrs. balkandali submitted that the
      elimination of this distinction from subsequent immigration rules (see paragraph 28 (a)
      above) demonstrated that it was not previously justified.
      the government maintained that the difference in question was justified by the concern
      to avoid the hardship which women having close ties to the united kingdom would en-
      counter if, on marriage, they were obliged to move abroad in order to remain with their
      husbands.
      the commission considered that, notwithstanding the subsequent elimination of this
      difference, the general interest and the possibly temporary nature of immigration rules
      required it to express an opinion. it took the view that a difference of treatment based on
      the mere accident of birth, without regard to the individual’s personal circumstances or
      merits, constituted discrimination in violation of article 14 (art. 14).
      88. the court is unable to share the commission’s opinion. the aim cited by the gov-
      ernment is unquestionably legitimate, for the purposes of article 14 (art. 14). it is true
      that a person who, like mrs. balkandali, has been settled in a country for several years
      may also have formed close ties with it, even if he or she was not born there. neverthe-
      less, there are in general persuasive social reasons for giving special treatment to those
      whose link with a country stems from birth within it. the difference of treatment must
      therefore be regarded as having had an objective and reasonable justification and, in
      particular, its results have not been shown to transgress the principle of proportionality.
      this conclusion is not altered by the fact that the immigration rules were subsequently
      amended on this point.
      89. the court thus holds that mrs. balkandali was not the victim of discrimination on
      the ground of birth.”
      …”
artiklerne 1, 4 og 5 i den europæiske konvention af 6. november 1997 om statsborgerret, jf.
bekendtgørelse nr. 17 af 12. juni 2003, er sålydende:
                                             ”artikel 1
                                       konventionens formål
denne konvention fastlægger principper og regler for fysiske personers statsborgerret samt
regler vedrørende værnepligten i tilfælde af dobbelt statsborgerret, som de kontraherende sta-
ters nationale lovgivning skal være i overensstemmelse med.
…
                                              artikel 4
                                             principper
enhver kontraherende stats regler om statsborgerret skal baseres på følgende principper:
                                                 - 7 -
    a)   enhver har ret til at besidde statsborgerret;
    b)   statsløshed skal undgås;
    c)   ingen kan fratages sin statsborgerret på vilkårligt grundlag;
    d)   hverken indgåelse eller opløsning af ægteskab mellem en statsborger i en kontrahe-
         rende stat og en udlænding, eller den omstændighed, at den ene af ægtefællerne er-
         hverver statsborgerret i et andet land under ægteskabet, har automatisk betydning for
         den anden ægtefælles statsborgerret.
                                               artikel 5
                                         ikke-diskrimination
    1. en kontraherende stats regler vedrørende statsborgerret må ikke indeholde forskelle
         eller omfatte praksis, der indebærer, at der finder forskelsbehandling sted på grund af
         køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse.
    2. enhver kontraherende stat skal følge princippet om ikke at forskelsbehandle sine stats-
         borgere, uanset om de har erhvervet indfødsret ved fødslen eller efterfølgende.”
i den forklarende rapport til konventionen anføres bl.a. følgende om de nævnte artikler:
                                    “chapter i – general matters
                                article 1 – object of the convention
20. article 1 deals with the object of the convention which contains principles of a general
nature (see, in particular, articles 4 and 18) and specific rules relating to nationality including
rules regulating military obligations in cases of multiple nationality (see, in particular, chap-
ters iii and vii) to which the internal law of states parties shall conform. the latter part of
this provision, requiring the internal law of states to conform, is meant to indicate that the
principles and rules contained in the convention are not self-executing and therefore that
states, in transposing them into their internal law, may take into account their own particular
circumstances…”
                                        “article 4 – principles
30. the heading and introductory sentence of article 4 recognise that there are certain general
principles concerning nationality on which the more detailed rules on the acquisition, reten-
tion, loss, recovery or certification of nationality should be based. the words “shall be based”
were chosen to indicate on obligation to regard the following international principles as the
basis for national rules on nationality…”
                                   “article 5 – non-discrimination
paragraph 1
                                               - 8 -
39. this provision takes account of article 14 of the echr which uses the term “discrimina-
tion” and article 2 of the universal declaration of human rights which uses the term “dis-
tinction”.
40. however, the very nature of the attribution of nationality requires states to fix certain cri-
teria to determine their own nationals. these criteria could result, in given cases, in more
preferential treatment in the field of nationality. common examples of justified grounds for
differentiation or preferential treatment are the requirement of knowledge of the national lan-
guage in order to be naturalised and the facilitated acquisition of nationality due to descent or
place of birth. the convention itself, under article 6, paragraph 4, provides for the facilitation
of the acquisition of nationality in certain cases.
41. states parties can give more favourable treatment to nationals of certain other states. for
example, a member state of the european union can require a shorter period of habitual resi-
dence for naturalisation of nationals of other european union states than is required as a gen-
eral rule. this would constitute preferential treatment on the basis of nationality and not dis-
crimination on the ground of national origin.
42. it has therefore been necessary to consider differently distinctions in treatment which do
not amount to discrimination and distinctions which would amount to a prohibited discrimi-
nation in the field of nationality.
43. the terms “national or ethnic origin” are based on article 1 of the 1966 international
convention on the elimination of all form of racial discrimination and part of article 14 of
the echr. they are also intended to cover religious origin. the ground of “social origin” was
not included because the meaning was considered to be too imprecise. as some of the differ-
ent grounds of discrimination listed in article 14 of the european convention on human
rights were considered as not amounting to discrimination in the field of nationality, they
were therefore excluded from the grounds of discrimination in paragraph 1 of article 5. in
addition, it was noted that, as the echr was not intended to apply to issues of nationality, the
totality of the grounds of discrimination contained in article 14 were appropriate only for the
rights and freedoms under that convention.
44. the list in paragraph 1 therefore contains the core elements of prohibited discrimination in
nationality matters and aims to ensure equality before the law. furthermore, the convention
contains many provisions designed to prevent an arbitrary exercise of powers (for example
articles 4.c, 11 and 12) which may also result in a discrimination.
paragraph 2
45. the words “shall be guided by” in this paragraph indicate a declaration of intent and not a
mandatory rule to be followed in all cases.
46. this paragraph is aimed at eliminating the discriminatory application of rules in matters of
nationality between nationals at birth and other nationals, including naturalised persons. arti-
cle 7, paragraph 1.b, of the convention provides for an exception to this guiding principle in
the case of naturalised persons having acquired nationality by means of improper conduct.”
supplerende sagsfremstilling
                                                - 9 -
institut for menneskerettigheder udtaler i udredning nr. 1, ægtefællesammenføring i dan-
mark, 2004, bl.a.:
“4. instituttets vurdering
ved foretagelse af en vurdering af om udlændingelovens tilknytningskrav sammenholdt med
28-års reglen overholder diskriminationsforbuddet i emrk art. 14 sammenholdt med art. 8,
må det indledningsvis vurderes, om bestemmelsen medfører, at personer med anden etnisk
baggrund end dansk forskelsbehandles i forhold til deres muligheder for at blive ægtefælle-
sammenført. hvis dette er tilfældet må det efterfølgende vurderes, om der er tale om forskels-
behandling af sammenlignelige situationer, og i så fald om bestemmelsen forfølger et lovligt
formål, og om forskelsbehandlingen er saglig og proportional.
4.1. forskelsbehandling
instituttet har valgt at fokusere på to situationer, hvor tilknytningskravet sammenholdt med
28-års reglen efter instituttets opfattelse medfører forskelsbehandling mellem etnisk danskere
og personer med anden etnisk baggrund. den første situation omhandler forskelsbehandling
mellem danske statsborgere. den anden situation angår forskelsbehandling mellem personer
født med dansk statsborgerskab og personer født i danmark uden dansk statsborgerskab, og
som er opvokset her i landet. instituttet har endvidere fundet det hensigtsmæssigt i sammen-
hæng hermed at fokusere på den forskelsbehandling mellem flygtninge og indvandrere, som
tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen efter instituttets opfattelse medfører, selv
om denne problemstilling ikke angår forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse, men
på grund af flygtningestatus.
4.1.1. statsborgere
efter indførelse af 28-års reglen kræves tilknytningskravet ikke længere opfyldt, hvis den
herboende ægtefælle har haft dansk statsborgerskab i 28 år. det fremgår således direkte af
bestemmelsen, at der tilsigtes forskelsbehandling mellem personer på grundlag af tidspunktet
for erhvervelse af statsborgerskab i forhold til muligheden for at opnå ægtefællesammenfø-
ring. spørgsmålet er, om tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen tillige vil kunne
medføre indirekte forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse.
de personer, der som udgangspunkt vil få gavn af 28-års reglen, er personer, der fra fødslen
har haft dansk statsborgerskab. personer med anden etnisk baggrund end dansk vil oftere end
etniske danskere enten ikke have dansk statsborgerskab eller først opnå dette senere end ved
fødslen. denne gruppe vil derfor skulle opfylde tilknytningskravet i flere år efter det fyldte 28
år, end personer født med dansk statsborgerskab, der overvejende vil være etniske danskere.
der må derfor antages, at tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen vil medføre
indirekte forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse i forhold til muligheden for at opnå
ægtefællesammenføring.
som anført i afsnit 2.4. stiller emd særligt store krav til anskueliggørelsen af, at der forelig-
ger indirekte diskrimination. klager skal som udgangspunkt ikke kun være i stand til at
fremlægge statistisk dokumentation for den påståede indirekte forskelsbehandling, men også
kunne påvise et underliggende ”pattern or practice, which could be classified as discrimina-
tory within the meaning of article 14”. det må som nævnt på grundlag heraf formodes, at
                                               - 10 -
emd i sager om indirekte diskrimination vil stille høje krav til klagers dokumentation af, at
hensigten bag den pågældende handling, lovgivning m.v., der medfører indirekte forskelsbe-
handling, har været at forskelsbehandle den gruppe, der rammes af den indirekte forskelsbe-
handling.
det er instituttets opfattelse, at emd’s praksis om indirekte diskrimination må skulle forstås
således, at klager må skulle påvise, at det også har været den pågældende medlemsstats hen-
sigt at forskelsbehandle den gruppe, som ifølge klager er udsat for indirekte forskelsbehand-
ling. modsat kan det efter instituttets opfattelse ikke afkræves af klager, at denne kan påvise,
at hensigten har været at diskriminere den pågældende gruppe. dette stemmer i øvrigt bedst
overens med racediskriminationskomitéens forståelse af forbuddet mod indirekte racediskri-
mination som gengivet i afsnit 2.4, hvorefter det er effekten af den pågældende handling, lov-
givning m.v., der er afgørende.
at tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen ikke alene må formodes at medføre
forskelsbehandling mellem etniske danskere og personer med anden etnisk baggrund, men at
dette også må antages at være hensigten med bestemmelsen, kan støttes på lovbemærkning-
erne til tilknytningskravet og 28-års reglen. som anført ovenfor i afsnit 3.2. og 3.3. fremgår
det heraf, at det som udgangspunkt er “herboende udlændinge og danske statsborgere med
anden etnisk baggrund”, der tilsigtes ramt af tilknytningskravet. sammenholdes dette med, at
formålet med indførelse af 28-års reglen er at sikre, at udlandsdanskere, der hovedsagligt må
formodes at være etniske danskere, undtages tilknytningskravet, giver lovbemærkningerne
efter instituttets opfattelse en formodning for, at hensigten med tilknytningskravet sammen-
holdt med 28-års reglen er at forskelsbehandle mellem etniske danskere og personer med an-
den etnisk baggrund.
…
4.3. lovligheden af formålet med tilknytningskravet
ifølge emd’s praksis skal formålet med forskelsbehandlingen være lovligt. som nævnt i
indledningen er formålene med indførelse af stramningerne af tilknytningskravet i 2002 ifølge
forarbejderne til loven at begrænse indvandring, at sikre en vellykket integration af de ægte-
fæller, der bliver ægtefællesammenført i danmark, samt at bekæmpe tvangsægteskaber og
arrangerede ægteskaber.
det følger af emd’s praksis, at begrænsning af indvandring er et lovligt formål. formålet at
opnå en forbedret integration af herboende udlændinge må utvivlsomt tillige anses for lovligt.
vedrørende bekæmpelse af tvangsægteskaber er det i international ret et almindeligt aner-
kendt princip, at ægteskaber kun skal indgås efter begge parters eget ønske. dette følger bl.a.
af art. 23, stk. 3, i fn’s konvention om borgerlige og politiske rettigheder, art. 10, stk. 1, i
fn’s konvention om økonomiske og sociale rettigheder og art. 16, stk. 1, i fn’s konvention
om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder. som anført i kapitel 6 med
ægteskab i fokus kan det diskuteres, om arrangerede ægteskaber kan sidestilles med tvangs-
ægteskaber, særlig i relation til spørgsmålet om det tvangsmæssige aspekt, og om bekæmpelse
af arrangerede ægteskaber derfor er et lovligt formål. det fremgår imidlertid af bemærknin-
gerne til lovgivningen om indførelse af 28-års reglen, at formålet er at bekæmpe ægteskaber,
der indgås ”under tvang eller pres mod ægtefællernes eget ønske.” det er på grundlag heraf
instituttets opfattelse, at tilknytningskravet lever op til kriteriet om forfølgelse af lovlige for-
mål.
                                                  - 11 -
4.4. danmarks skønsmargin
ved foretagelse af vurderingen af, om tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen er
et sagligt og proportionalt middel til at opnå de påtænkte hermed, er det indledningsvist rele-
vant at vurdere danmarks skønsmargin i forhold til regulering på området.
emd har som nævnt i sin praksis anerkendt det almindelige internationale princip om, at de
enkelte lande har en generel kompetence til at kontrollere udlændinges adgang til ophold i
landet. emd overlader derfor som udgangspunkt i praksis medlemsstaterne en vid skønsmar-
gin i forbindelse med regulering af forhold vedrørende indrejse- og ophold i landet. som an-
ført i afsnit 2.2. har emd dog tillige givet udtryk for, at der skal særligt tungtvejende grunde
til for at udøve forskelsbehandling på grund af statsborgerskab og etnisk oprindelse. dan-
marks skønsmargin må på grundlag heraf antages at være indskrænket i forhold til vurderin-
gen af, om den forskelsbehandling, som tilknytningskravet medfører, kan anses for at være
saglig og proportional.
det kan som nævnt endvidere påvirke en medlemsstats skønsmargin, hvis der er tilstedevæ-
relse af lovgivningsmæssig konsensus blandt medlemsstaterne på det område, der er under
vurdering. 22 af europarådets 45 lande har tiltrådt eu’s familiesammenføringsdirektiv. som
det fremgår af kapitel 5 eu’s familiesammenføringsdirektiv og dansk ret er eu-reglerne
mindre restriktive end de danske regler. udgangspunktet i direktivet er, at udlændinge over 18
år skal have adgang til ægtefællesammenføring. direktivets art. 4, stk. 5, tillader dog, at
medlemsstaterne for at bedre integrationen og forhindre tvangsægteskaber kan kræve, at den
udenlandske referenceperson og dennes ægtefælle skal være over en bestemt alder, dog højst
21 år. direktivet nævner ikke muligheden for indførelse af et tilknytningskrav. det forhold, at
der er konsensus blandt knap halvdelen af europarådets lande om anvendelse af mindre re-
striktive ægtefællesammenføringsregler end i danmark, taler umiddelbart tillige for en vis
indskrænkning af danmarks skønsmargin på området.
4.5. saglighed og proportionalitet
i det følgende vurderes det, om tilknytningskravet er et sagligt og proportionalt middel til
opnåelse af de nævnte formål i forhold til den forskelsbehandling som tilknytningskravet
medfører mellem 4.5.1.) danske statsborgere, 4.5.2.) mellem personer født med dansk stats-
borgerskab og personer født i danmark uden statsborgerskab, og som er opvokset her i landet
og 4.5.3.) mellem indvandrere og flygtninge.
4.5.1. statsborgere
tilknytningskravet sammenholdt med 28-års reglen medfører direkte forskelsbehandling
mellem statsborgere på grund af tidspunktet for erhvervelsen af statsborgerskabet. som anført
i afsnit 4.1.1. er det instituttets opfattelse, at det må antages på grundlag heraf, at tilknytnings-
kravet sammenholdt med 28-års reglen tillige medfører forskelsbehandling mellem etniske
danskere med dansk statsborgerskab og danske statsborgere med anden etnisk baggrund.
uanset hvilke lovlige formål, der søges opnået, må anvendelse af et middel, der er uforeneligt
med international ret, som udgangspunkt anses for at være uproportionalt i forhold til emrk
art. 14. som anført i kapitel 3 statsborgerskabs betydning ved ægtefællesammenføring er det
instituttets vurdering, at den forskelsbehandling af danske statsborgere på grund af tidspunktet
for erhvervelsen af statsborgerskabet, som følger af tilknytningskravet sammenholdt med 28-
                                                - 12 -
års reglen, er uforenelig med ikke-diskriminationsprincippet i den europæiske konvention
om statsborgerret art. 5, stk. 2. det er på grundlag heraf instituttets opfattelse, at den forskels-
behandling, 28-års reglen medfører mellem statsborgere på grundlag af tidspunktet for er-
hvervelsen af statsborgerskabet ikke kan anses for at opfylde proportionalitetskravet i emrk
art. 14.”
højesterets begrundelse og resultat
ved afgørelsen af 27. august 2004 meddelte integrationsministeriet afslag på ansøgningen om
opholdstilladelse til b med den begrundelse, at hendes og ægtefællens as samlede tilknytning
til danmark ikke var større end deres samlede tilknytning til ghana, jf. udlændingelovens § 9,
stk. 7.
b og a har i første række anført, at afslaget er ugyldigt, fordi det er i strid med den europæi-
ske menneskerettighedskonventions artikel 8. hvis afslaget ikke er i strid med artikel 8, har
de i anden række gjort gældende, at det er i strid med diskriminationsforbuddet i artikel 14, jf.
artikel 8, og at de derfor har ret til familiesammenføring i danmark uden at skulle opfylde
tilknytningskravet i lovens § 9, stk. 7.
af de grunde, landsretten har anført, tiltræder højesteret, at integrationsministeriets afslag på
opholdstilladelse til b ikke er i strid med artikel 8.
for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt afslaget er ugyldigt som stridende mod konventi-
onens artikel 14, jf. artikel 8, udtaler fire dommere – jon stokholm, poul dahl jensen, vibeke
rønne og hanne schmidt – følgende:
efter udlændingelovens § 9, stk. 7, som affattet ved lov nr. 1204 af 27. december 2003 finder
kravet om, at ægtefællernes eller samlevernes samlede tilknytning til danmark skal være
større end deres samlede tilknytning til et andet land (tilknytningskravet), ikke anvendelse,
når den herboende person har haft dansk indfødsret i 28 år (28-års reglen).
indtil 2002 havde danske statsborgere generelt været undtaget fra tilknytningskravet. ved lov
nr. 365 af 6. juni 2002 blev der gennemført en stramning af betingelserne for familiesammen-
føring, der bl.a. indebar, at tilknytningskravet også kom til at gælde for familiesammenføring,
hvor den ene part er dansk statsborger. som begrundelse for at udstrække tilknytningskravet
                                              - 13 -
til også at gælde for danske statsborgere er det i forarbejderne bl.a. anført, at der findes danske
statsborgere, som ikke er velintegrerede i det danske samfund, og hvor det derfor kan være
forbundet med væsentlige problemer at integrere en nyankommen ægtefælle her i landet, jf.
folketingstidende 2001-02 (2. samling), tillæg a, side 3982.
det viste sig hurtigt, at stramningen havde utilsigtede virkninger bl.a. for så vidt angår danske
statsborgere, der vælger at bosætte sig i udlandet i en længere periode, og som under opholdet
i udlandet stifter familie. på den baggrund blev den nævnte lempelse gennemført med virk-
ning fra 1. januar 2004, således at familiesammenføring i sager, hvor den ene part har haft
dansk indfødsret i 28 år, ikke længere er betinget af, at kravet om en samlet større tilknytning
til danmark er opfyldt.
i forarbejderne til lempelsen er det bl.a. anført, at regeringen ikke finder, at de grundlæggende
formål med stramningen af reglerne om familiesammenføring i 2002 forspildes ved ikke at
kræve tilknytningskravet opfyldt i de tilfælde, hvor den herboende person har haft dansk ind-
fødsret i 28 år, jf. folketingstidende 2003-04, tillæg a, side 49. det anføres i den forbindelse,
at udlandsdanskere, som planlægger på et tidspunkt at vende tilbage til danmark med deres
familie, oftest vil have bevaret en stærk tilknytning til danmark, som tillige viderebringes til
ægtefælle eller samlever og eventuelle børn. det sker f.eks. ved, at der tales dansk i hjemmet,
at der holdes ferie i danmark, at familien holder danske aviser m.v. der er således normalt
grundlag for en vellykket integration af en udlandsdanskers familie i det danske samfund.
personer, der ikke har haft dansk indfødsret i 28 år, men som er født og opvokset her i landet
eller er kommet hertil som mindre børn og har haft deres opvækst her i landet, er i alminde-
lighed også undtaget fra tilknytningskravet, når de pågældende har opholdt sig lovligt i 28 år
her i landet.
den beskrevne retstilstand indebærer, at der i relation til muligheden for familiesammenføring
i danmark sker forskelsbehandling mellem grupper af danske statsborgere, idet personer med
dansk indfødsret i 28 år er stillet bedre end personer, der har haft dansk indfødsret i kortere tid
end 28 år.
                                               - 14 -
efter menneskerettighedsdomstolens praksis har en statsborger ikke en ubetinget ret til i sit
hjemland at blive familiesammenført med en udlænding, idet der også i forhold til statsbor-
gere kan tages tilknytningsforhold i betragtning. det er ikke i sig selv konventionsstridigt,
hvis en stat i sin lovgivning forskelsbehandler mellem grupper af statsborgere i relation til
muligheden for at blive familiesammenført med en udlænding i statsborgerlandet.
der kan herved henvises til menneskerettighedsdomstolens dom af 28. maj 1985 i sagen ab-
dulaziz, cabales og balkandali mod uk, præmis 88. her fandt domstolen, at det ikke var
konventionsstridigt, at en person, der var født i egypten, og som senere var rejst til uk og
blevet statsborger i uk og kolonierne, var ringere stillet i relation til at opnå ret til familie-
sammenføring med en udlænding end en statsborger, der var født i uk, eller som havde en
forælder, der var født i uk. domstolen anførte i den forbindelse: ”it is true that a person who,
like mrs. balkandali, has been settled in a country for several years may also have formed
close ties with it, even if he or she was not born there. nevertheless, there are in general per-
suasive social reasons for giving special treatment to those whose link with a country stems
from birth within it. the difference of treatment must therefore be regarded as having had an
objective and reasonable justification and, in particular, its results have not been shown to
transgress the principle of proportionality.” domstolen konkluderede herefter, at fru balkan-
dali ikke var offer for diskrimination på grund af fødsel.
i forhold til fru balkandali, der var statsborger i uk og kolonierne, var det således ikke kon-
ventionsstridigt at stille et tillægskrav om fødested i uk som betingelse for ægtefællesam-
menføring. i den danske lov stilles et andet tillægskrav – et krav om dansk indfødsret i 28 år –
og spørgsmålet er, om dette kriterium udsætter a for en konventionsstridig diskrimination.
kriteriet om dansk indfødsret i 28 år har efter vores opfattelse samme sigte som det krav om
fødested i uk, der blev godkendt af domstolen som ikke konventionsstridigt i dommen fra
1985, nemlig at udskille en gruppe af statsborgere, som ud fra en generel betragtning har en
varig og stærk tilknytning til landet.
i almindelighed vil det være sådan, at en 28-årig, der har haft dansk indfødsret fra fødslen, vil
have en større reel tilknytning til danmark og indlevelse i det danske samfund, end en 28-
årig, der – som a – først som ung eller voksen har fået forbindelse til det danske samfund.
                                                - 15 -
dette gælder også for de danske statsborgere, der – fx i forbindelse med uddannelse eller ar-
bejde – har opholdt sig i udlandet i en kortere eller længere periode. efter vores opfattelse
bygger 28-års reglen således på et objektivt kriterium, der må anses for sagligt begrundet i
hensynet til at udpege en gruppe af statsborgere, der ud fra en generel betragtning har en så-
dan tilknytning til danmark, at det vil være uproblematisk at tillade familiesammenføring
med en udenlandsk ægtefælle eller samlever her i landet, idet der normalt vil kunne ske en
vellykket integration i det danske samfund.
det forhold, at der kan tænkes tilfælde, hvor en statsborger med dansk indfødsret i 28 år reelt
har en svagere tilknytning til danmark end en statsborger med dansk indfødsret i kortere tid,
kan ikke føre til, at 28-års reglen som sådan tilsidesættes som konventionsstridig. der kan
herved henvises til, at der i forhold til det dagældende engelske tillægskrav om fødested, som
menneskerettighedsdomstolen tog stilling til i ovennævnte dom, også kunne tænkes tilfælde,
hvor en statsborger, der ikke var født i uk, reelt havde en større tilknytning til uk end stats-
borgere, der opfyldte fødestedskravet, men som i en ung alder var flyttet med sine forældre til
udlandet, eller som måske endda var født i udlandet. det bemærkes herved, at det til opfyl-
delse af fødestedskravet efter den dagældende engelske regel var tilstrækkeligt, at en af den
pågældende persons forældre var født i uk.
vi finder endvidere, at virkningen af 28-års reglen ikke kan anses for at være uproportional i
forhold til a. a, der er født i 1971 i togo, kom til danmark i 1993. han blev efter 9 års op-
hold her i landet dansk statsborger i 2002. i 2003 giftede han sig med b, hvorefter de indgav
ansøgning om at blive ægtefællesammenført i danmark. det endelige afslag herpå blev med-
delt i 2004. det faktiske forløb er således i det væsentlige identisk med det forløb, der forelå
til bedømmelse i domstolens dom fra 1985 for så vidt angår fru balkandali, og hvor dom-
stolen fastslog, at der ikke var sket en krænkelse af proportionalitetsprincippet. hun var født i
egypten i 1946 eller 1948. hun kom til uk i 1973 og blev i 1979 statsborger i uk og koloni-
erne. hun giftede sig i 1981 med den tyrkiske statsborger bekir balkandali, og deres ansøg-
ning om ægtefællesammenføring i uk blev afslået senere i 1981. ved en sammenligning af
forløbene ses, at både a og fru balkandali først som voksne kom til henholdsvis danmark og
uk. i as tilfælde blev afslaget meddelt, efter at han havde opholdt sig i danmark i 11 år, her-
under som dansk statsborger i 2 år. i balkandalis tilfælde blev afslaget meddelt, efter at hun
havde opholdt sig i uk i 8 år og herunder været statsborger i 2 år.
                                               - 16 -
på baggrund af det anførte finder vi, at der i den foreliggende praksis fra menneskerettig-
hedsdomstolen ikke er grundlag for at fastslå, at 28-års reglen har indebåret en konventions-
stridig diskrimination i forhold til a.
for så vidt angår betydningen af den europæiske konvention af 6. november 1997 om stats-
borgerret finder vi af de grunde, landsretten har anført, at konventionens artikel 5, stk. 2, ikke
kan føre til, at diskriminationsforbuddet i den europæiske menneskerettighedskonventions
artikel 14, jf. artikel 8, gives et videregående indhold end det, der følger af dommen fra 1985.
vi finder herefter, at integrationsministeriets afslag på opholdstilladelse til b ikke kan tilside-
sættes som ugyldigt som stridende mod den europæiske menneskerettighedskonventions
artikel 14, jf. artikel 8.
vi stemmer derfor for at stadfæste landsrettens dom.
tre dommere – torben melchior, peter blok og per walsøe – udtaler:
som anført af flertallet finder kravet i udlændingelovens § 9, stk. 7, om, at ægtefællernes eller
samlevernes samlede tilknytning til danmark skal være større end deres samlede tilknytning
til et andet land (tilknytningskravet), ikke anvendelse, når den herboende person har haft
dansk indfødsret i 28 år (28-års reglen).
28-års reglen finder anvendelse såvel på personer, der er født som danske statsborgere, som
på personer, som først på et senere tidspunkt i deres liv har erhvervet dansk statsborgerskab,
men reelt er der stor forskel på reglens betydning for de to grupper af danske statsborgere. for
personer, der er født som danske statsborgere, indebærer reglen alene, at tilknytningskravet
finder anvendelse, indtil de er fyldt 28 år. for personer, som ikke er opvokset i danmark, og
som først på et senere tidspunkt i deres liv har erhvervet dansk statsborgerskab, indebærer
reglen, at tilknytningskravet finder anvendelse, indtil der er gået 28 år efter det tidspunkt,
hvor den pågældende blev dansk statsborger. eksempelvis vil a, som blev dansk statsborger
som 31-årig, være omfattet af tilknytningskravet, indtil han bliver 59 år. 28-års reglen indebæ-
rer derfor, at den væsentlige begrænsning i adgangen til ægtefællesammenføring, som følger
                                               - 17 -
af tilknytningskravet, langt oftere og på mere indgribende måde rammer personer, som først
senere i deres liv har erhvervet dansk statsborgerskab, end personer, der er født med dansk
statsborgerskab. 28-års reglen medfører således en klar indirekte forskelsbehandling mellem
de to grupper af danske statsborgere.
personer, der er født som danske statsborgere, vil langt overvejende være af dansk etnisk op-
rindelse, mens personer, som først på et senere tidspunkt i deres liv har erhvervet dansk stats-
borgerskab, i almindelighed vil være af anden etnisk oprindelse. 28-års reglen indebærer der-
for samtidig en klar indirekte forskelsbehandling mellem danske statsborgere med dansk et-
nisk oprindelse og danske statsborgere med anden etnisk oprindelse i relation til adgangen til
ægtefællesammenføring.
efter udlændingelovens § 9, stk. 7, kan der ses bort fra tilknytningskravet, hvis ganske særlige
grunde taler herfor. det fremgår af forarbejderne til 2003-loven, at denne dispensationsadgang
skal administreres således, at udlændinge, der er født og opvokset her i landet eller er kommet
hertil som mindre børn og har haft deres opvækst her i landet, skal sidestilles med danske
statsborgere, således at de fritages for tilknytningskravet, når de lovligt har opholdt sig her i
landet i 28 år. i forhold til personer, der ikke er opvokset i danmark, og som først på et senere
tidspunkt i deres liv har erhvervet dansk statsborgerskab, ændrer dette imidlertid ikke ved det
foran anførte om den indirekte forskelsbehandling, som 28-års reglen indebærer.
ved indførelsen af tilknytningskravet ved lov nr. 424 af 31. maj 2000 var danske statsborgere
generelt undtaget fra kravet. ved lov nr. 365 af 6. juni 2002 blev tilknytningskravet generelt
gjort anvendeligt også på danske statsborgere. om baggrunden herfor anføres i bemærknin-
gerne i lovforslaget bl.a.: ”det er hos herboende udlændinge og danske statsborgere med
udenlandsk baggrund et udbredt ægteskabsmønster, at man bl.a. som følge af pres fra foræl-
drene gifter sig med en person fra hjemlandet... tilknytningskravet, som det er udformet i
dag, tager efter regeringens opfattelse ikke i tilstrækkelig grad højde for, at det nævnte ægte-
skabsmønster eksisterer blandt både herboende udlændinge og herboende danske statsborgere
med udenlandsk baggrund. der findes således også danske statsborgere, som ikke er velinte-
grerede i det danske samfund, og hvor det derfor kan være forbundet med væsentlige proble-
mer at integrere en nyankommen ægtefælle her i landet.” ved lov nr. 1204 af 27. december
2003 blev anvendelsen af tilknytningskravet på danske statsborgere begrænset ved 28-års
                                              - 18 -
reglen, og det anføres i bemærkningerne til lovforslaget, at formålet hermed bl.a. var ”at sikre,
at udlandsdanskere med en stærk og varig tilknytning til danmark i form af mindst 28 års
dansk indfødsret får mulighed for at kunne opnå ægtefællesammenføring i danmark”. på
baggrund af disse lovbemærkninger må det lægges til grund, at den indirekte forskelsbehand-
ling mellem danske statsborgere med dansk etnisk baggrund og danske statsborgere med an-
den etnisk baggrund, som 28-års reglen indebærer, er en tilsigtet konsekvens.
efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 14 skal nydelsen af de i kon-
ventionen anerkendte rettigheder og friheder, herunder den enkeltes ret efter artikel 8 til re-
spekt for sit familieliv, ”sikres uden forskel på grund af køn, race, farve, sprog, religion, poli-
tisk eller anden overbevisning, national eller social oprindelse, tilhørighed til et nationalt min-
dretal, formueforhold, fødsel eller andet forhold.” som nævnt indebærer 28-års reglen dels en
indirekte forskelsbehandling mellem personer, der er født som danske statsborgere, og perso-
ner, som først har erhvervet dansk statsborgerskab på et senere tidspunkt i deres liv, dels –
sammenhængende hermed – en indirekte forskelsbehandling mellem danske statsborgere med
dansk etnisk baggrund og danske statsborgere med anden etnisk baggrund. begge disse for-
mer for indirekte forskelsbehandling må anses for omfattet af konventionens artikel 14 sam-
menholdt med artikel 8. de to former for indirekte forskelsbehandling, som 28-års reglen in-
debærer, er derfor i strid med artikel 14, medmindre forskelsbehandlingen kan anses for sag-
ligt begrundet og proportional.
den europæiske konvention af 6. november 1997 om statsborgerret, som er ratificeret af
danmark, bestemmer i artikel 5, stk. 2: ”enhver kontraherende stat skal følge princippet om
ikke at forskelsbehandle sine statsborgere, uanset om de har erhvervet indfødsret ved fødslen
eller efterfølgende.” i integrationsministeriets notat af 14. januar 2005 og i notatet af novem-
ber 2006 fra arbejdsgruppen bestående af repræsentanter for justitsministeriet, udenrigsmini-
steriet og integrationsministeriet anføres, at bestemmelsen alene angår spørgsmål om frata-
gelse og fortabelse af statsborgerskab. det er efter vores opfattelse tvivlsomt, om der er
grundlag for en sådan indskrænkende fortolkning, idet bestemmelsen efter sin ordlyd omfatter
enhver forskelsbehandling på grundlag af, hvordan og hvornår statsborgerskab er erhvervet.
som det fremgår af den forklarende rapport, indeholder bestemmelsen ikke et ufravigeligt
forbud, og bestemmelsen må forstås således, at den kan fraviges, hvis en forskelsbehandling
er sagligt begrundet og proportional. ved vurderingen af 28-års reglen efter menneskerettig-
                                               - 19 -
hedskonventionens artikel 14, jf. artikel 8, må det imidlertid efter vores opfattelse indgå, at
statsborgerretskonventionens artikel 5, stk. 2, i hvert fald efter ordlyden indeholder en generel
bestemmelse om, at forskelsbehandling mellem forskellige grupper af egne statsborgere som
udgangspunkt er forbudt.
ved vurderingen efter menneskerettighedskonventionens artikel 14, jf. artikel 8, må det tillige
tages i betragtning, at det er af central betydning at have adgang til at bosætte sig med sin
ægtefælle i det land, hvor man er statsborger.
som nævnt var danske statsborgere oprindelig generelt undtaget fra tilknytningskravet. i
dommen trykt i ugeskrift for retsvæsen 2005 s. 2086 har højesteret fastslået, at en forskels-
behandling i relation til adgangen til ægtefællesammenføring, som er baseret på, om den her-
boende ægtefælle er dansk eller udenlandsk statsborger, ikke er i strid med diskriminations-
forbuddet i menneskerettighedskonventionens artikel 14 sammenholdt med artikel 8. højeste-
ret henviste herved til menneskerettighedsdomstolens dom af 28. maj 1985 i sagen abdulaziz
m.fl. mod uk, præmisserne 84-86. en forskelsbehandling baseret på statsborgerskab må bl.a.
ses i lyset af, at danske statsborgere har ret til at bosætte sig i danmark, og det forhold, at en
sådan forskelsbehandling ikke anses for stridende mod artikel 14 sammenholdt med artikel 8,
kan ikke tillægges betydning ved vurderingen af, om det er tilladeligt at gennemføre en ord-
ning, som medfører forskelsbehandling mellem forskellige grupper af danske statsborgere.
efter vores opfattelse kan heller ikke abdulaziz-dommens præmisser 87-89 tillægges afgø-
rende betydning ved denne vurdering, bl.a. fordi en forskelsbehandling, der er baseret på va-
righeden af et statsborgerskab, ikke kan sidestilles med en forskelsbehandling, der er baseret
på fødested.
i de tilfælde, hvor tilknytningskravet finder anvendelse, lægges der bl.a. vægt på, om den her-
boende ægtefælle har en stærk tilknytning til danmark i kraft af, at den pågældende har haft
sin opvækst, herunder skolegang, her i landet. en sådan stærk tilknytning til danmark vil fo-
religge i de fleste tilfælde, hvor en person har haft dansk statsborgerskab i 28 år. ved vurde-
ringen af, om den forskelsbehandling, som 28-års reglen indebærer, kan anses for sagligt be-
grundet, er det imidlertid ikke tilstrækkeligt at sammenligne personer, som ikke er opvokset i
danmark, og som først på et senere tidspunkt i deres liv har erhvervet dansk statsborgerskab,
med den store gruppe af personer, der er født som danske statsborgere og samtidig er opvok-
                                             - 20 -
set i danmark. hvis det alene var hensynet til den sidstnævnte gruppe af danske statsborgere,
som begrundede undtagelsen fra tilknytningskravet, skulle undtagelsen have været afgrænset
på en anden måde. det afgørende må derfor være en sammenligning med personer, der er født
som danske statsborgere og har været danske statsborgere i 28 år, men som ikke er opvokset i
danmark og måske ikke på noget tidspunkt har haft bopæl i danmark. det kan efter vores
opfattelse ikke lægges til grund, at denne gruppe af danske statsborgere ud fra en generel be-
tragtning har en stærkere tilknytning til danmark end personer, som efter indrejse til og op-
hold i danmark i en årrække har opnået dansk statsborgerskab. det må i denne forbindelse
tages i betragtning, at erhvervelse af dansk statsborgerskab ved naturalisation i almindelighed
bl.a. er betinget af, at den pågældende har boet i danmark i mindst 9 år, har godtgjort at have
kendskab til det danske sprog og samfund og opfylder kravet om selvforsørgelse.
på denne baggrund er det vores opfattelse, at den indirekte forskelsbehandling, som 28-års
reglen indebærer, ikke kan anses for sagligt begrundet og derfor er i strid med menneskeret-
tighedskonventionens artikel 14 sammenholdt med artikel 8.
konsekvensen heraf må være, at myndighederne ved anvendelsen af udlændingelovens § 9,
stk. 7, på danske statsborgere skal begrænse 28-års reglen til alene at være et alderskrav, såle-
des at tilknytningskravet ikke finder anvendelse i tilfælde, hvor den herboende ægtefælle er
dansk statsborger og er fyldt 28 år.
vi stemmer herefter for at give b og a medhold i deres påstand om, at integrationsministeriet
skal anerkende, at afgørelsen af 27. august 2004 er ugyldig, således at sagen hjemvises til
fornyet behandling.
efter udfaldet af stemmeafgivningen vedrørende denne påstand finder vi ikke anledning til at
tage stilling til påstanden om godtgørelse.
der afsiges dom efter stemmeflertallet, således at landsrettens dom stadfæstes.
                                     thi kendes for ret:
                                           - 21 -
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part eller til stats-
kassen.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark