text:
                          h øjestere ts d om
                      afsagt tirsdag den 13. november 2018
sag bs-13328/2018-hjr
(2. afdeling)
a
(advokat jakob dalsgaard-hansen, beskikket)
mod
boligforeningen 3b
(advokat troels kjersgaard)
i tidligere instanser er afsagt dom af boligretten i københavn den 7. november
2016 og af østre landsrets 12. afdeling den 22. december 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen,
henrik waaben, michael rekling, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har påstået boligrettens dom stadfæstet.
indstævnte, boligforeningen 3b, har påstået landsrettens dom stadfæstet.
supplerende sagsfremstilling
i københavns byrets dom af 12. december 2014, som dannede grundlag for op-
hævelsen af lejemålet, lød tiltalen i hovedforholdet mod bl.a. b (as søn) således:
       ”legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter efter straffelovens § 245,
       stk. 1, … ved den 16. august 2014 ca. kl. 07.10 på gaden ved z-vej/æ-vej, x-
       by, i forening og efter fælles forståelse, at have overfaldet l, idet tiltalte o,
       efter et indledende skænderi, hentede en eller flere knive, som han flere
       gange stak ud efter l med, hvorpå de tiltalte g og b kom til stede, hvoref-
       ter l forsøgte at løbe fra stedet, hvilket førte til, at de tiltalte løb efter ham,
       tiltalte o medbringende flere knive og tiltalte b medbringende en toten-
       schlæger eller en kniv, hvorefter det lykkedes l at løbe væk og tilkalde po-
       litiet, hvorefter han løb retur for at finde sin bror, hvilket førte til, at tiltalte
       g samlede en trælægte op, og slog l i baghovedet med den, alt hvorved l
                                               2
       pådrog sig en ca. 8 cm lang flænge i baghovedet, 1 knivstik ved venstre al-
       bue samt flere overfladiske afværgelæsioner.”
i præmisserne vedrørende dette forhold er anført:
       ”tiltalte k har bekræftet, at han på et tidspunkt i forløbet rettede sin blå
       kniv mod forurettede l, og efter vidneforklaringen fra l lægges det til
       grund, at tiltalte k, i begyndelsen af forløbet og inden l løb op til sin lejlig-
       hed, helt uden at der var anledning hertil, ramte l med kniven. det læg-
       ges videre til grund, at l, da det gik op for ham, at hans bror ikke var i lej-
       ligheden, atter løb ned til parkeringspladsen. det lægges endvidere efter
       vidneforklaringen fra p til grund, at p løb efter sin mand l, og at hun på
       parkeringspladsen så, at alle tre tiltalte, herunder også tiltalte g og tiltalte
       b med hver sin af vidnet nøjere beskrevne kniv, der svarer til de knive, der
       blev fundet på stedet, gik frem mod l. det fremgår af de fotografier, der
       findes i bilag 6, at såvel tiltalte o og tiltalte g begge havde knive i hæn-
       derne, og tiltalte g har bekræftet, at han slog l med det bræt, der ligeledes
       kan ses på fotografierne i bilag 6. det lægges efter forklaringerne fra l og
       p til grund, at l blev slået i baghovedet med brættet på et tidspunkt, da
       han lå ned. uanset, at det ikke kan afvises, at l, efter at han kom tilbage til
       parkeringspladsen, søgte at forsvare sig med den teleskopknippel han
       havde i baglommen, da han ankom til rigshospitalet, finder retten under
       de foreliggende omstændigheder ikke grundlag for anvendelse af straffe-
       lovens § 13, stk. 1 eller stk. 2. særligt vedrørende tiltalte b lægges det som
       anført til grund, at han truede l med en kniv, og det er ikke godtgjort, at
       han medbragte en totenschlæger.”
straffen for b blev fastsat til fængsel i 3 måneder, der indeholdt en reststraf på
10 dage fra en tidligere prøveløsladelse. straffen for de øvrige tiltalte blev fast-
sat til fængsel i 6 måneder.
b ankede dommen til landsretten, som ved dom af 25. februar 2016 var enig i
byrettens bevisbedømmelse, men forhøjede straffen til fængsel i 4 måneder.
af forurettedes forklaring for landsretten fremgår bl.a.:
       ”kurderen [b] virkede, som om han på den ene side ville og på den anden
       side ikke ville deltage i voldsudøvelsen, idet pågældende flere gange gik
       lidt til og fra.”
af forurettedes ægtefælles forklaring for landsretten fremgår bl.a.:
       ”tiltalte [b] havde som sagt en kniv i hånden, men han holdt sig hele ti-
       den lidt i baggrunden, og det virkede, som om han var ked af det, der fo-
       regik, men han forsøgte ikke at standse det.”
                                           3
af landsrettens begrundelse fremgår bl.a.:
       ”landsretten har ved strafudmålingen på den ene side henset til voldens
       karakter, herunder at den er udøvet af tre personer i forening under an-
       vendelse af blandt andet knive, og på den anden side tiltaltes mere be-
       grænsede medvirken.”
ved københavns byrets dom af 30. oktober 2017 blev b straffet med fængsel i 6
år og udvist af danmark med indrejseforbud for bestandig. han blev navnlig
fundet skyldig i at have deltaget i et planlagt drabsforsøg begået den 31. juli
2016. forholdet blev ikke begået i projekt x. byrettens dom blev efter det oply-
ste stadfæstet ved østre landsrets dom af 12. oktober 2018.
forklaringer
der er afgivet supplerende forklaring af a og m og forklaring af q, r, s, t, u, v
og l.
a har supplerende forklaret bl.a., at hun og hendes familie har boet i projekt x
siden 2000. før de flyttede ind i deres nuværende bolig, boede de i tre år i en
anden bolig i samme område omkring fem minutter derfra. på nuværende tids-
punkt bor de fem mennesker i boligen, hun og hendes ægtefælle og tre af deres
voksne børn. deres søn f på 27 år flyttede hjemmefra for ca. 7 år siden.
hun har været til lægen, fordi hun er bekymret for at skulle flytte fra området.
de sidste tre år har denne sag lagt et stort psykisk pres på hende. hun skal for-
holde sig til, hvorfor hun skal flytte og hvorhen. hun tager medicin, men ikke
på grund af de psykiske forhold. hendes læge har anbefalet, at hun kontakter
en psykolog, men det har hun ikke overskud til. særligt hendes mand og tre
børn er bekymrede for, om de kommer til at flytte, da de har boet der i mange
år.
de har dannet et tæt og nært forhold til deres naboer, som de betragter som de-
res bedste venner, og de føler sig trygge ved at bo der. hun har ikke oplevet, at
andre beboere har virket utrygge ved hendes familie, f.eks. ved at lukke døre el-
ler lignende, når de går forbi. så vidt hun ved, er der ikke nogen beboere, som
har udtrykt sig negativt til dem i forbindelse med, at politiet har været i deres
bolig. hun har set politiet på parkeringspladsen et par gange, men hun har ikke
set politiet være hos andre beboere.
hun har ikke i forbindelse med sagen om fraflytning fået negative tilkendegi-
velser fra andre beboere. naboerne fra tre forskellige huse i nærheden har væ-
ret hjemme hos dem og grædt, fordi de havde hørt, at de muligvis bliver smidt
ud. stort set alle naboer har sympatiseret med dem i forbindelse med sagen om
udsættelse.
                                           4
de har ikke andre steder, hvor de umiddelbart kan flytte hen. de kender nogen
i høje taastrup og i aarhus, som bor i almennyttigt byggeri, men de har ikke
gjort sig tanker om at flytte derhen, da de er glade for området, hvor de bor.
m har supplerende forklaret bl.a., at han er chef for de sociale indsatser i bolig-
foreningen 3b. i den omhandlede periode var han leder af den sociale indsats i
projekt x med kontor i området.
boligforeningen indgår i et tryghedspartnerskab med x-bys kommune og flere
andre interessenter. partnerskabet blev til bl.a. på baggrund af tryghedsunder-
søgelser fra kommunen, som udarbejdes hvert år. undersøgelserne fra 2014 og
2015 viste, at utrygheden i projekt x var 100 % over normalen i kommunen i
dagtimerne og 50 % over normalen i nattetimerne. det svarede til, at mere end
en tredjedel af beboerne følte sig utrygge om aftenen og natten. på baggrund af
undersøgelserne har man i projekt x og å-by lavet tryghedspartnerskaber, som
går ud på, at boligforeningen sammen med lokale institutioner, politiet mv. går
sammen om at prøve at hæve trygheden med forskellige aktiviteter i områ-
derne.
de ved fra deres undersøgelser og samtaler med beboerne, hvor stor en rolle
utryghed spiller for ens hverdag. utryghed er nærmest invaliderende. det kan
være svært at forstå, hvis man ikke selv er utryg der, hvor man bor. utrygge be-
boere indretter sig efter utrygheden. nogle går ikke ned med skrald om afte-
nen, nogle går ikke lige hjem gennem parken, men via andre veje i området,
fordi de ikke tør benytte den korteste vej. når de besøger familie, bliver nogle
kørt nærmest til døren, fordi de ikke har det godt med at være udenfor i områ-
det. det tager kommunen og boligforeningen meget alvorligt i deres arbejde.
i 2015 udarbejdede boligforeningen en intern undersøgelse med et spørge-
skema. undersøgelsen viste, at 42 % af beboerne i projekt x i et eller andet om-
fang var utrygge ved grupper af unge mænd i området. utrygheden kunne
medføre alt fra, at man sænkede blikket, når man gik forbi eller gik udenom, og
til at man indrettede sig til ikke at benytte de stier og områder, hvor grupperne
med unge mænd befandt sig. spørgeskemaet blev sendt ud til 2.500 ejendomme
i projekt x. de fik 800 svar, hvilket var markant over den normale svarprocent.
det fortalte ham, at utryghed optog folk i området. projekt y er den mest utryg-
ge afdeling i boligforeningen. projekt x er i kategorien lige efter.
det er en vedtaget politik, at der er nultolerance overfor alvorlig kriminalitet.
dette blev oplyst ved opslag i 2011 eller 2012. beslutningen blev taget som led i
det lokale beboerdemokrati. boligforeningen er på den måde pålagt af beboer-
ne, at der skal ske udsættelse ved grov kriminalitet.
                                            5
klagerne over familien drejede sig om nogle af sønnerne, der har haft en utryg-
hedsskabende adfærd i grupper og en kriminel adfærd. de beboere, der hen-
vendte sig til dem, ønskede at være anonyme på grund af utryghed og frygt for
repressalier. nogle henvendelser fra beboerne har han selv modtaget, mens han
har fået besked om andre henvendelser fra deres medarbejdere i området. det
drejede sig om klager over nogle af sønnernes opførsel. de havde også fået hen-
vendelser om familien, før denne sag begyndte. der kom henvendelser over
hele forløbet indtil omkring december 2016, hvor der skete anholdelse af en
gruppe unge fra området, herunder b. fra det tidspunkt er der ikke kommet
flere henvendelser om familien. deres oplevelse var, at en række af sønnerne
var involveret i kriminalitet, og at sønnerne var dominerende og toneangivende
i forhold til andre unge i området.
ophævelsen skete syv måneder efter overfaldet, fordi de først i marts 2015 fik
sikkerhed for, hvem der deltog. det var efter dommen i byretten. havde de haft
kendskab til identiteten tidligere, havde de sat en ophævelsesprocedure i gang
med respekt for, at der først skulle afsiges dom i sagen. de skal selv søge akt-
indsigt i domme, da de ikke automatisk modtager domme vedrørende bebo-
erne. en anden af overfaldsmændene, g, boede også i projekt x. han blev sat
ud i foråret 2015. det gik hurtigere, fordi de havde en sikker identifikation. de
fik i første omgang afslag på aktindsigt hos politiet, fordi sagen fortsat var un-
der behandling. de fik dommen i februar eller marts 2015.
q har forklaret bl.a., at han er ejendomsfunktionær for bl.a. as lejemål. han er
meget rundt i området i forbindelse med sit arbejde. han har fået henvendelser
fra beboere om familien, men har ikke modtaget skriftlige klager. folk har op-
lyst, at de ikke turde klage skriftligt. han har lyttet til beboerne og har henvist
dem til at kontakte boligforeningen. familiens drenge blev kaldt "x-brødrene"
af folk i området. han opfordrede beboerne til selv at kontakte dem, de havde
problemer med. beboerne oplevede imidlertid en truende adfærd, når de hen-
vendte sig til familien. beboerne fik at vide af brødrene, at de skulle holde deres
mund. det var snakken, han hørte. han har kun selv mødt familiens døtre.
han blev ansat den 16. november 2015 og var derfor ikke til stede, da voldsepi-
soden fandt sted.
han har ikke selv rettet henvendelse til boligforeningen om henvendelserne fra
beboerne. han ville have noget på skrift, hvis han skulle gå videre med det.
han føler sig ikke utryg i området, når han går rundt. han har fået 5-10 henven-
delser om brødrene. det var dem, henvendelserne drejede sig om. han er kun i
området i dagtimerne.
r har forklaret bl.a., at han bor i x-vej 12 sammen med sin ægtefælle. de har
boet der i 23 år.
                                             6
han ved, hvem der bor i nr. 16, men han kender dem ikke. der er kun den ene
familie, som giver ham anledning til utryghed. det er på grund af husspektak-
ler, hvor børnene og forældrene har løbet rundt på stierne og råbt efter hinan-
den. de har råbt meget grimme ting. det har nogle gange været så slemt, at
man nærmest skulle tro, at de ville slå hinanden ihjel. der har været en del
hashhandel på stien udenfor. det foregår stadig, men det har været heftigere
før. der er kommet videoovervågning. han kan ikke sige, at det er knyttet til nr.
16.
de har overvejet at flytte. familien i nr. 16 har ikke udgjort en stor del af de
overvejelser. han har omtalt over for varmemesteren, at de var utrygge. der var
en episode på et tidspunkt, hvor en af familiens drenge råbte til dem gennem et
åbent vindue, om det var dem, der ringede til politiet hele tiden. det oplevede
de som truende. det er måske et års tid siden. de har aldrig ringet til politiet,
selvom der har været mange anledninger til det. det var en af familiens yngre
sønner, men han kender dem ikke og kan ikke sætte navn på. det var ubehage-
ligt, at de havde den mistanke.
han er ikke decideret bange for sønnerne. han har ikke talt med andre beboere
om utryghed. det er først for nylig, at han har talt med varmemesteren om
familien. det har ikke været trygt at have dem boende.
s har forklaret bl.a., at hun bor i nr. 14 sammen med sin mand og datter. de har
boet der i 21 år. hun elsker at bo der. hun siger altid, at deres række er den
bedste i x-vej, fordi der bor søde og venlige mennesker. de taler sammen, når
de mødes. hun er to gange blevet opereret i sin fod, og da har a i nr. 16 og na-
boen i nr. 20 været venlige til at køre hende ud og handle. hun opfatter nabo-
forholdene som rare.
hun har ikke selv følt sig utryg ved at bo i området, men hun ved, at andre be-
boere har følt sig utrygge. hun taler meget med alle mennesker. hun har ikke
oplevet noget, der konkret har gjort hende utryg.
politiet har været i nr. 16 nogle gange. da de flyttede ind, så hun flere gange en
politibil uden for boligen, hvilket hun blev overrasket over. hun ved godt, at
der har været noget med drengene. familien har ikke været truende eller ube-
hagelige over for vidnet eller hendes familie. f har altid været sød. han er en af
dem, hun har talt mest med. de har ikke været truende eller vrede. det samme
gælder b.
hun har talt med a om, at de var blevet opsagt. hun har det svært med, hvad
hun skal synes om det. hun kan godt lide forældrene og mange af børnene,
men hun kan også se, at drengene har gjort nogle dumme ting. det er synd, at
det skal gå ud over forældrene. de burde i stedet have fået mere hjælp. nu er
                                            7
drengene også væk. den ene dreng sidder i fængsel. det sidste halvandet år har
det været minimalt med skænderier.
t har forklaret bl.a., at han bor i x-vej 18 med sin kone og deres tre børn. de har
boet der siden 1991. de bor ved siden af a og hendes familie. han hilser på
dem, og de taler sammen når de mødes, men han har ikke været inde hos dem.
han har ikke følt sig utryg ved at bo ved siden af dem.
han har set, at politiet har været hos dem i nr. 16. det fik ham ikke til at føle sig
utryg, men han undrede sig over, hvad der skete. det er nok 2-3 år siden, han
sidst har set politiet hos naboerne. før det har han set politiet hos naboerne
nogle gange, men han husker ikke præcist hvor mange gange.
han har det ok med at bo i området. han føler sig ikke utryg. han husker ikke
en ransagning hos naboerne i december 2016.
u har forklaret bl.a., at hun bor i x-vej 20 sammen med sin kæreste. hun har
boet der siden 1974. det er dejligt at bo i deres række. i deres række kan de gå
ind til alle. folk hjælper hinanden. beboerne i nr. 16 har bl.a. kørt hendes kære-
ste til lægen. der er ikke noget fnidder i deres række.
hun har observeret, at der sidder folk i biler på parkeringspladsen. hun ved
ikke, om de ryger eller sælger hash. der er meget mørkt i det område. hun tør
derfor ikke gå i området om aftenen. hun synes, at utrygheden er ved at kom-
me tilbage på grund af folk, der ikke hører til i x-planen. det er ikke utryghed,
som relaterer sig til nr. 16.
der har været politi til nr. 16 et par gange. da hendes søn boede hjemme, kom
politiet også forbi hos dem nogle gange. det rører hende derfor ikke, når poli-
tiet er i området. naboerne i nr. 16 har nogle gange skændtes, men det rører
hende heller ikke.
hun har ikke hørt fra nogen, der er utrygge ved familien i nr. 16.
l har forklaret bl.a., at han efter overfaldet har mødt b og hans mor og søster i
forbindelse med sit arbejde i x-firma. efter episoden begyndte b at parkere sin
bil foran vidnets altan. det opfattede han som truende. det fortalte han til bs
mor og søster. han talte også med lokalpolitiet om det, men de kunne ikke gøre
noget ved det. de sagde, at de ville holde øje med det. pludselig stoppede b
med at parkere der. han hørte fra folk i området, at b havde skiftet adresse,
men at han reelt stadig boede hos moderen.
han bor stadig selv i området. de overvejede at flytte, men politiet opfordrede
dem til at blive.
                                           8
han kigger sig over skulderen hver dag, når han går på arbejde. han kigger sig
over skulderen på grund af b og den gruppe, han går med. bs mor sagde, at de
talte med ham, men at b var kriminel, og at de ikke kunne gøre noget. han har
ikke mødt bs far. han bor 500 meter fra familien. det svarer til to boligblokke.
han går forbi familiens bolig hver dag på vej til parkeringspladsen, når han
skal på arbejde.
da sagen skulle for retten, blev han truet telefonisk af en af bs kammerater, x. x
ville have, at han skulle ændre forklaring vedrørende b. x fik to måneders
fængsel for truslerne. han kigger sig også over skulderen, selvom b sidder i
fængsel, da hans venner stadig er derude. de er en flok kriminelle, som ikke la-
ver andet end at begå kriminalitet og true andre mennesker. han har arbejdet
med integration og kender en del af drengene i gruppen. han er bange for b og
hans familie. så længe de bor der, er han på vagt.
anbringender
a har anført navnlig, at der i højesterets tidligere sager om ophævelse af leje-
mål som følge af kriminalitet begået af en person tilhørende lejerens husstand
var tale om alvorlig kriminalitet i form af voldshandlinger og trusler mod myn-
dighedspersoner og ildspåsættelse på ejendomme i boligområdet. disse forhold
var egnede til at være generelt utryghedsskabende for de øvrige beboere og an-
dre, der færdes i områderne. den kriminelle handling foretaget af hendes søn i
den foreliggende sag har en anden karakter og et andet omfang, således at fjer-
nelse af hende ikke kan anses for påkrævet.
ved proportionalitetsafvejningen må der lægges vægt på navnlig, at hun og
hendes familie er velintegrerede, ligesom alle hjemmeboende børn er i uddan-
nelse eller arbejde. familien har et godt og velfungerende forhold til boligområ-
dets øvrige beboere. familien har boet i området siden 2000 uden klager fra øv-
rige beboere eller problemer med boligselskabet. der er tale om en enkeltstå-
ende hændelse af mildere karakter med flere formildende omstændigheder.
hun og hendes husstand har ikke tidligere udvist en adfærd, som kunne føre til
ophævelse, og der er ikke holdepunkter for at antage, at familien fremover vil
have en utryghedsskabende adfærd i boligområdet. ophævelse vil ramme flere
personer, som er uden skyld i episoden. hertil kommer, at b er fraflyttet lejemå-
let inden ophævelsen, og at der gik lang tid fra selve episoden til ophævelsen.
som følge af, at b nu er udvist, vil han reelt ikke længere kunne tage ophold i
lejemålet.
en ophævelse af lejemålet udgør et særdeles intenst, konkret og uproportionalt
indgreb, der vil være i strid med menneskerettighedskonventionens artikel 8.
boligselskabet 3b har anført navnlig, at grov vold af den foreliggende karakter
begået mod en anden beboer på boligforeningens område i overværelse af an-
                                             9
dre beboere i særlig grad har været egnet til at skabe utryghed og frygt for gen-
tagelse af grov kriminalitet til gene for forurettede, de øvrige beboere, udlejer,
dennes ansatte m.fl. voldsepisoden har i høj grad bidraget negativt til den ge-
nerelle utryghedsfølelse hos beboerne samt til forråelse af ejendommens miljø.
forurettede har på ingen måde lagt forholdet bag sig. boligforeningen gjorde
allerede tidligt en indsats for at opnå sikker identifikation af gerningsmændene,
men først ved byrettens dom lå det fast, at b var involveret. ophævelse af
lejemålet er derfor som udgangspunkt berettiget.
ved proportionalitetsafvejningen bør indgå, at ingen af as hjemmeboende børn
er mindreårige. det må lægges til grund, at der har været flere mundtlige kla-
ger over familien, men at ingen har turdet klage skriftligt af frygt for repressa-
lier. efter forklaringerne for højesteret tegner der sig et billede af, at navnlig as
sønner, herunder b, har bidraget meget væsentligt til den generelle utryghed i
boligområdet. der er ikke grundlag for at antage, at fraflytning fra lejemålet vil
være særligt belastende i helbredsmæssig henseende for a. hun har herudover
ikke haft viljen eller evnen til at træffe tilstrækkeligt effektive foranstaltninger
til at begrænse bs tilstedeværelse og tilknytning til lejemålet og boligområdet.
han er aldrig reelt fraflyttet lejemålet. boligforeningen har vedtaget en nultole-
rancepolitik over for alvorlig kriminalitet.
at risikoen for ny, grov utryghedsskabende kriminalitet er reel, støttes af, at b
efterfølgende er dømt for at have deltaget i et drabsforsøg ca. 2 km fra boligom-
rådet.
der er ikke holdepunkter for at antage, at ophævelse af lejemålet udgør en
krænkelse af menneskerettighedskonventionens artikel 8.
højesterets begrundelse og resultat
problemstilling
boligforeningen ophævede ved brev af 2. marts 2015 as lejemål beliggende x-
vej 16 i projekt x. ophævelsen skete med henvisning til § 90, stk. 1, nr. 12, i lov
om almen leje og var begrundet i, at as søn, b, i byretten var dømt for at have
deltaget i grov vold mod en anden lejer. sagen angår, om denne ophævelse var
berettiget.
almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 12
efter § 90, stk. 1, nr. 12, kan udlejeren ophæve lejeaftalen, når ”lejeren i øvrigt
misligholder sine forpligtelser på en sådan måde, at lejerens fjernelse er påkræ-
vet”.
højesteret har i dom af 2. august 2013 (ufr 2013.3112) og i dom af 1. maj 2018
(ufr 2018.2625) fastslået, at § 90, stk. 1, nr. 12, må forstås således, at ophævelse
efter omstændighederne – med respekt af et proportionalitetsprincip – kan ske,
                                             10
selv om adfærden ikke er udvist af lejeren selv, men af lejerens husstand eller
andre, som lejeren har givet adgang til det lejede. bedømmelsen af, om ”lejerens
fjernelse er påkrævet” må foretages på grundlag af misligholdelsens karakter
og under hensyn til lejerens forhold i øvrigt på ophævelsestidspunktet, således
at det vurderes, om ophævelsen står i rimeligt forhold til misligholdelsen.
den konkrete sag
as søn, b, blev ved østre landsrets ankedom af 25. februar 2016 fundet skyldig
i grov vold mod en beboer begået i forening med to andre tiltalte på en parke-
ringsplads i boligområdet. en af de andre tiltalte var en tidlig morgen kommet i
skænderi med beboeren og havde hentet flere knive, som han stak ud efter be-
boeren med. herefter kom b og en anden af de tiltalte til stede, hvorefter beboe-
ren forsøgte at løbe væk, men de tre tiltalte fulgte efter ham medbringende kni-
ve. det lykkedes beboeren at komme væk og tilkalde politiet, men han løb retur
for at finde sin bror og blev da slået i baghovedet med en trælægte af en af de
andre tiltalte. forurettede pådrog sig en 8 cm lang flænge i baghovedet og en
overfladisk flænge i overarmen. der foreligger ikke sikre oplysninger om, hvad
baggrunden for volden var. straffen blev for bs vedkommende fastsat til en fæl-
lesstraf på fængsel i 4 måneder, som også omfattede en reststraf på 10 dage fra
en prøveløsladelse. landsretten lagde ved strafudmålingen på den ene side
vægt på voldens karakter, herunder at den var udøvet af tre personer i forening
under anvendelse af bl.a. knive, og på den anden side bs mere begrænsede
medvirken. han blev endvidere udvist betinget. han var 18 år på gerningstids-
punktet.
højesteret tiltræder, at den grove vold udøvet mod en anden beboer i boligom-
rådet er egnet til at skabe utryghed blandt beboerne i området og indebærer en
misligholdelse af en sådan grovhed, at boligforeningen 3b som udgangspunkt
har ret til at ophæve lejemålet i medfør af § 90, stk. 1, nr. 12. ved afvejningen af
misligholdelsens karakter over for as forhold må det imidlertid tillægges be-
tydning, at det foreliggende voldsforhold efter det oplyste må anses for at være
en enkeltstående, spontant opstået episode af kortere varighed, og at bs med-
virken blev bedømt som mere begrænset i forhold til de to andre gernings-
mænd.
b var på gerningstidspunktet en del af sin mors husstand, og der er af de grun-
de, som landsretten har anført, ikke grundlag for at antage, at han inden ophæ-
velsen reelt var flyttet hen til sin søster.
det tiltrædes, at det efter de foreliggende oplysninger ikke kan tillægges betyd-
ning, at lejemålet først blev ophævet 7 måneder efter overfaldet, og efter at der
var faldet dom i byretten.
a havde på ophævelsestidspunktet boet i lejemålet siden 2000, hvor hun sam-
men med sin mand og børn flyttede ind i rækkehuset i projekt x. på ophævel-
sestidspunktet havde hun således sammen med sin mand og flere af deres nu
                                           11
voksne børn boet i lejemålet i 15 år. heller ikke efter bevisførelsen for højesteret
kan det anses for godtgjort, at hun inden ophævelsen har modtaget klager fra
boligforeningen eller andre lejere over sin eller andre medlemmer af husstan-
dens opførsel. as ægtefælle må endvidere antages at have helbredsmæssige,
herunder psykiske, udfordringer, som gør det vanskeligt for dem at skulle flyt-
te.
efter en samlet bedømmelse af misligholdelsens karakter og as forhold i øvrigt
tiltræder højesteret boligrettens bedømmelse af, at ophævelsen af lejemålet ikke
står i rimeligt forhold til misligholdelsen.
højesteret stadfæster herefter boligrettens dom.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal boligforeningen 3b til stats-
kassen betale i alt 78.600 kr. til dækning af advokatudgift for landsret og høje-
steret med 75.000 kr. og retsafgift for højesteret med 3.600 kr.
                           thi kendes for ret:
boligrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal boligforeningen 3b betale
78.600 kr. til statskassen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
h013200p - kj
                                        udskrift
                                            af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
den 27. juni 2003 blev af retten i sagen
h-132-00
bison bee-q v/
lene grøn risager
(advokat marlene winther plas)
  mod
bison a/s
(advokat erik svanvig)
afsagt sålydende
                                          d o m:
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, bison a/s, var berettiget til at op-
hæve en franchiseaftale indgået med sagsøger, bison bee-q v/lene grøn risager.
påstande
sagsøger, bison bee-q v/lene grøn risager, har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes
at betale sagsøger 1.322.140,66 kr. med procesrente af 1.279.302,82 kr. fra den 22. december
2000 og af 42.867,84 kr. fra den 28. maj 2001.
                                              - 2 -
sagsøger har endvidere nedlagt påstand om frifindelse for sagsøgtes selvstændige påstand.
sagsøgte, bison a/s, har nedlagt påstand om frifindelse for sagsøgers påstand samt nedlagt
selvstændig påstand om, at sagsøger tilpligtes at betale sagsøgte 595.293,50 kr. med proces-
rente af 415.750,00 kr. fra den 15. oktober 2000 og af 179.543,50 kr. fra den 12. oktober
2001.
sagsfremstilling
sagsøger, bison bee-q v/lene grøn risager (herefter lene grøn risager), indgik med
virkning fra den 1. november 1997 en franchiseaftale med sagsøgte, bison a/s (herefter
bison), som er tøjfabrikant med engrossalg samt salg fra egne butikker og fra franchisebu-
tikker. fælles for butikkerne er, at de indgår i et fælles koncept, således at de overordnet set
fremtræder ens. franchiseaftalen mellem sagens parter havde blandt andet følgende indhold:
       ”…
       3. rettigheder og forpligtelser
        3.5     franchisetager er ligeledes løbende forpligtet til at sørge for:
                …
                at butikken drives med henblik på at etablere, fastholde og forøge
               omsætningen, hvorfor der altid i butikken skal findes et af franchisegi-
               ver anvist tilstrækkeligt bredt sortiment og en lagerbeholdning, der
               stedse er stor nok til at dække efterspørgslen. butikken skal holdes åben
               i mindst samme omfang som andre butikker med samme varesortiment
               og beliggenhed.
               at, som udgangspunkt, overholde de udsalgspriser som franchisegiver
               måtte anvise
               at opfylde sine betalingsforpligtelser såvel overfor franchisegiver som
               overfor andre, samt i det hele handle seriøst of ansvarligt i forretnings-
               mæssige anliggender, således at franchisegiver og butikskonceptet ikke
               bringes i fare for miskreditering i almenhedens øjne
               ...........
       3.6      planlægning og indretning af butikken inden åbning forestås af
                franchisegivers butiksindrettere (shop team). omkostningerne i forbin-
                delse hermed afholdes af franchisegiver.
                de samlede omkostninger afholdes af franchisegiver og anslås til:
                ca. dkk. 800.000,-
                de elementer, der indgår i det af franchisegiver opstillede er flg.:
                - evt. ændringer på facadeudformning (dog ikke maling)
                - kasse og ekspeditionsdisk
                - lysarmaturer og belysning
                - tapet til udlejers opsætning
                                        - 3 -
       - kundeprøverum
       - facademarkiser
       - interiør og dekoration i øvrigt
       - alt i.h.t. franchisegivers koncept
       alt er frit leveret og monteret uden omkostninger for franchisetager.
       ………..
10. salgs- og leveringsbetingelser
        ..............
10.3   betaling: 10 dage – 3% eller 90 dage netto
         ………
10.5   det er en betingelse for opnåelse af kredit, at franchisetager til stadig-
        hed efter franchisegivers opfattelse, er kreditværdig og uden betalings-
        restancer.
       det er aftalt, at franchisetager skal stille en bankgaranti på dkr.
        500.000,- til dækning for det til enhver tid gældende mellemværende
        mellem franchisegiver og franchisetager – på anfordringsvilkår.
       denne bankgaranti skal stilles senest ved underskrivelse af nærværende
        aftale.
        ………
11. varighed og opsigelse
11.1    denne aftale træder i kraft den 01.11.1997 og er uopsigelig i 5 år fra
       aftalens ikrafttræden. herefter kan den opsiges med 6. mdrs. varsel til
       den første i en måned. aftalen kan således tidligst bringes til ophør med
       virkning fra d. 01.05.2002. opsiges aftalen ikke, løber den videre for 3
       år af gangen med samme opsigelsesvarsel som ovenfor anført.
       efter den første aftaleperiode på 5 år, køber franchisetager inventar
       m.v. til symbolsk værdi af kr. 5.000,- der herefter overgår som hans
       ejendom.
12. misholdelse
12.1   såfremt en af parterne i væsentlig grad misligholder nærværende aftale
       kan aftalen ophæves, med mindre forholdet er berigtiget en uge efter, at
       skriftligt påkrav er fremkommet.
 12.2  til væsentlig misligholdelse regnes bl.a.:
12.2.1 manglende overholdelse af betalingsbetingelserne eller manglende
        garantistillelse, jfr. pkt. 10.3 og pkt. 10.5.
12.2.2 at en af parterne anmelder betalingsstandsning, tages under konkursbe-
        handling, åbner forhandling om tvangsakkord, søger frivillig akkord-
        ordning gennemført eller afgiver insolvenserklæring.
12.2.3 at franchisetager ikke overholder bestemmelserne i afsnit 3, 4, 7 og 8
        eller i øvrigt misligholder sine forpligtelser iflg. aftalen.
…”
                                                - 4 -
lene grøn risager lejede butikslokaler fra den 1. oktober 1997 på rungsted havn af sang-
svane invest aps og sr consult v/svend aage risager, der er hendes far. ved allonge af 30.
november 1997 blev lejeaftalen ændret, således at uopsigelighedsperioden fra udlejers side
blev nedsat med 7 år til udløb den 31. marts 2002. på allongen underskrev tillige lene grøn
risagers bror, peter grøn risager, på vegne udlejer.
ved skrivelse af 14. juni 1999 til bison oplyste lene grøn risager, at hun ønskede at sælge
butikken og bad bison om at meddele, hvorvidt de ville benytte sig af deres forkøbsret i
henhold til franchiseaftalen. både lene grøn risager og bison prøvede at finde en aftager til
butikken. firmaet butikskompagniet udarbejdede på vegne lene grøn risager en salgsop-
stilling, hvor butikken blev sat til salg blandt andet på vilkår om betaling af en afståelsessum
på 250.000 kr. det lykkedes ikke at sælge butikken, og ved skrivelse af 5. maj 2000 tilbød
bison på følgende vilkår at overtage butikken:
        ”tillykke med familieforøgelsen, håber alt er vel.
        vi har problemer med at finde nogle, der vil overtage butikken på de skitserede
        vilkår og føler os derfor forpligtet til selv at overtage butikken for at forsøge at
        hjælpe jer ud af problemerne.
        de vilkår vi kan overtage på er desværre påvirket af, at vi får vanskeligt ved på
        kort sigt at opnå en optimal driftsituation rent bemandingsmæssigt.
        vi overtager butikken pr. 1.7.00 på følgende vilkår:
        - lejemålet overdrages til bison med ordnede lejeforhold jf. advokat olhoffs
          beskrivelse.
        - varelager overtages med max. kostpris værdi kr. 150.000 – 50% = max. kr.
           75.000.
        - en del af indretning og inventar, herunder alarm/gitter m.v. overtages til en
          fast pris på kr. 50.000.
        - samtlige tilgodehavender til bison betales.
        - alle indeværende ordrer slettes, men lene kan supplere i afviklingsperioden.
        vi ser frem til at høre fra jer.”
ved skrivelse af 18. maj 2000 sendte bison en ordrebekræftelse til lene grøn risager for
efterårs- og vinterkollektionen 2000. ordrebekræftelsen angav en frist på 14 dage til ændrin-
ger, inden den ville blive anset for accepteret. ved skrivelse af 30. maj 2000 meddelte lene
grøn risager bison, at hun aldrig havde bestilt varerne i henhold til ordrebekræftelsen ,og at
hun ikke ønskede at aftage disse. bison foreslog i skrivelse af 15. juni 2000 lene grøn risa-
ger, at de med henvisning til franchiseaftalen opstillede en ordre for butikken vedrørende
efterårs- og vinterkollektionen for 2000. den opstillede ordre omfattede varer for ca. 370.000
kr. ved skrivelse af 29. juni 2000 meddelte lene grøn risagers advokat, at ordrebekræftel-
                                              - 5 -
sen skulle sættes i bero, indtil forhandlingerne om butikken var afklaret. ved skrivelse af 6.
juli 2000 oplyste bison, at de grundet lang leveringstid havde været nødsaget til at produce-
re/indkøbe varer til butikken vedrørende efterårskollektionen, og hvis det ikke var sket, ville
butikken ikke kunne opfylde det vareudbud, som var forudsat i franchiseaftalen. de første
leveringer ville komme samme måned. i scanningslister fra pakke-trans, som udbragte bi-
sons varer til bisonbutikkerne, er det blandt andet angivet, at varer blev nægtet modtaget i
lene grøn risagers butik den 7. juli 2000 omkring kl. 13.27, den 7. september 2000 om-
kring kl. 13.11 og den 8. september 2000 omkring kl. 18.50.
kasseterminalen i butikken var online med bison, således at bison løbende kunne se omsæt-
ningen, herunder hvad der blev solgt, og hvor meget der eventuelt blev givet i rabat på den
enkelte vare. bison har på baggrund heraf udarbejdet en oversigt over rabatter givet i lene
grøn risagers butik fra januar 1999 til og med september 2000. oversigten har følgende
indhold:
                                            bruttooms.           rabat             rabat-%
januar                               1999            175.933               47.138         27%
februar                              1999            237.895              123.178         52%
marts                                1999            135.046               46.006         34%
april                                1999            175.566               50.719         29%
maj                                  1999            171.053               30.251         18%
juni                                 1999            187.691               55.072         29%
juli                                 1999            281.767               74.813         27%
august                               1999            305.961              126.135         41%
september                            1999             95.131               30.824         32%
oktober                              1999            161.812               55.266         34%
november                             1999             65.249                7.898         12%
december                             1999             69.780               15.193         22%
januar                               2000            194.498               78.421         40%
februar                              2000            182.660               77.323         42%
marts                                2000            117.030               40.123         34%
april                                2000            145.207               37.175         26%
maj                                  2000            119.798               11.931         10%
juni                                 2000            186.133               46.284         25%
juli                                 2000            346.002              143.104         41%
august                               2000             89.813               43.104         48%
september                            2000             40.035               21.089         53%
                                                   3.484.060            1.161.047         33%
                                              - 6 -
afgivne rabatter i perioden 1/4 - 1/10
                                                       926.988             302.687         33%
2000:
juli, august og september 2000                         475.850             207.297         44%
ovenstående til gennemsnitsrabat                       475.850             157.031         33%
ved skrivelse af 14. juli 2000 accepterede lene grøn risagers advokat på hendes vegne
bisons tilbud af 5. maj 2000 om overtagelse af butikken. efter mundtlig drøftelse og yderli-
gere korrespondance, hvori bison anførte , at lene grøn risager havde misligholdt aftalen
ved ikke at aftage nye efterårsvarer, ophævede bisons advokat i skrivelse af 15. september
2000 franchiseaftalen med lene grøn risager. af skrivelsen fremgår:
       ”som advokat for bison club a/s, bredsten, er jeg blevet bedt om at besvare
       deres telefax af 12. ds. vedrørende ovennævnte.
       eftersom de allerede ved brev af 26. juni 2000 afslog min klients tilbud, er det i
       sagens natur bortfalder, hvorfor deres brev af 14. juli 2000 må betragtes som et
       tilbud.
       for at undgå enhver tvivl kan jeg på min klients vegne oplyse, at tilbuddet ikke
       accepteres.
       trods gentagne reklamationer kan det imidlertid konstateres, at deres klient
       fortsat misligholder sin forpligtelse i henhold til parternes franchiseaftale, dels
       fordi deres klient i strid med punkt 3.5 har afvist at aftage efterårskollektionen,
       dels fordi deres klient ikke holder butikken åben i mindst samme omfang som
       andre butikker med samme varesortiment/beliggenhed.
       ovennævnte forhold udgør en væsentlig/grov misligholdelse af parternes fran-
       chiseaftale, og da forholdet ikke er berigtiget trods min klients gentagne skrift-
       lige påkrav desangående, senest ved brev af 5. ds., skal jeg på min klients vegne
       hæve franchiseaftalen og fremsætte krav om erstatning for det tab, som min kli-
       ent har lidt ved deres klients grove og erstatningspådragende misligholdelse.
       foreløbigt kan jeg opgøre kravet som følger:
       tabt dækningsbidrag i uopsigelighedsperioden:
       2 år á 45% af kr. 1.017.500,00 i.h.t. budget for 1999, i alt      kr. 915.750,00
       - garanti                                                         kr. 500.000,00
       - alt                                                             kr. 415.750,00
       hvortil kommer tab i forbindelse med tilbagetagelse af min klients inventar m.v.
       nærværende betragtes som et rentepåkrav i henhold til rentelovens regler.
       hvad angår det omhandlede inventar bedes det stillet til min klients disposition,
       hvorefter min klient kontakter deres klient med henblik på overtagelse heraf.”
                                               - 7 -
ved telefax af 18. september 2000 meddelte lene grøn risager, at hun for at undgå retssag
ville fortsætte i henhold til franchiseaftalen til dens udløb den 1. maj 2002, på hvilket tids-
punkt hun ville opsige aftalen. hun bestred samtidig, at der forelå misligholdelse og meddel-
te, at hun ville modtage nærmere angivne varer. bison fastholdt imidlertid ophævelsen af
aftalen. lene grøn risager søgte herefter at afsætte selve butikslokalerne til anden side, idet
lejeaftalen var uopsigelig indtil 2001, hvorefter den kunne opsiges med 6 måneders varsel.
først med virkning fra den 1. maj 2001 blev lokalerne genudlejet til en restaurant.
i henhold til franchiseaftalen havde lene grøn risager stillet bankgaranti fra forstædernes
bank på 500.000 kr. bison fik mod lene grøn risagers protest sikkerhedsstillelsen udbetalt
fra forstædernes bank den 9. oktober 2000.
lene grøn risagers ægtefælle, morten clausen, har i mail af 3. juli 2002 udfærdiget erstat-
ningsopgørelse for lene grøn risager, hvori erstatningskravet opgøres til 1.158.723.75 kr.
kravet er sammensat således:
husleje oktober 2000 – april 2001 à 21.433,92 kr. pr. måned                       150.037,44 kr.
bankgaranti                                                                       500.000,00 kr.
udgifter til salg af butik                                                         23.844,00 kr.
tabt fortjeneste i perioden 1. oktober 2000 til 1.maj 2001
beregnet på grundlag af en bruttoavance på 3.620,51 kr. pr. måned                  68.789,64 kr.
tabt fortjeneste ved i perioden 1. april til 1. oktober 2000 at have givet
rabatter på 40 – 50 % i forventning om, at bison ville overtage forretningen      416.052,67 kr.
i alt                                                                           1.158.723,75 kr.
ved skrivelse af 1. juli 2002 har revisorerne strandvejen 58 afgivet erklæring vedrørende
morten clausens erstatningsopgørelse. erklæringen har følgende indhold:
       ”i henhold til aftale med lene clausen skal vi herved erklære følgende til brug
       for retsagen mod bison a/s:
       vi har revideret den af morten clausen aflagte opgørelse for bison bee-q i sa-
       gen mod bison a/s.
       den udførte revision
       vi har i overensstemmelse med almindeligt anerkendte danske revisionsprin-
       cipper tilrettelagt og udført revisionen med henblik på at opnå en begrundet
       overbevisning om, at opgørelsen er uden væsentlige fejl eller mangler. under
       revisionen har vi ud fra en vurdering af væsentlighed og risiko efterprøvet
       grundlaget og dokumentationen for de i opgørelsen anførte beløb og øvrige op-
       lysninger. som udgangspunkt har vi benyttet de af os udarbejde regnskaber for
       bison bee-q fra perioden 1998 til 2000. vi har gennemgået materialet ved stik-
       prøvevis gennemgang af bilagene, hvor morten clausen har rettet de fundne
       fejl.
                                              - 8 -
       konklusion
       det er vor opfattelse af:
            1. omsætningen har været som anført. omsætningen i opgørelsen for
                1999 dkk 1.384.758 afviger dkk 3.031 fra det i regnskabet anførte,
                hvilket skyldes en omsætning af ikke bison varer. omsætningen i opgø-
                relsen for 2000 dkk 908.275 afviger dkk 108.003 fra det i regnskabet
                anførte, hvilket skyldes omsætning af ikke bison varer.
            2. varekøbet i opgørelsen har været som anført og hidrører kun fra bison.
                varekøbet i opgørelsen afviger lidt i forhold til regnskabet for 1999 og
                2000, hvilket kan tilskrives periodisering, samt et mindre køb af ikke
                bison varer.
            3. omsætningen i opgørelsen hidrører kun fra bison a/s.
            4. beregningen af bruttoavance og øvrige beregninger i opgørelsen har
                ikke givet anledning til bemærkninger.”
i skrivelse af 20. september 2001 har revisionsfirmaet ernst & young opgjort bisons tab
som følger:
       efter aftale er vi blevet bedt om at opgøre det mistede dækningsbidrag ved op-
       hævelse af franchisekontrakten mellem bison a/s og lene risager. efter fran-
       chisekontraktens § 11 er aftalen uopsigelig i 5 år med et yderligere varsel på 6
       måneder regnet fra 1/11 1997. vi har gennemgået selskabets registreringer for
       nettoomsætning og indtjening ved salg til franchisetager lene risager.
       selskabet har registreret følgende faktisk omsætning og dækningsbidrag:
       (kr.)                         1999/2000                      1998/1999
       omsætning                       766.891                       1.053.847
       dækningsbidrag                  377.797                         449.960
       omsætningen er bison a/s´ salg til franchisetager lene risager. salget er re-
       duceret med returneringer af varer samt ydede rabatter.
       dækningsbidraget beregnes som forskellen mellem omsætning og bison a/s´
       anskaffelsespris for varen. anskaffelsesprisen er knyttet til varen og ens for
       samme vare uanset kunden.
       vi er oplyst, at aftalen hæves den 15. september 2000. bison a/s mister et
       dækningsbidrag for perioden fra til udløbet af den kontraktlige aftale. den kon-
       traktlige aftale udløber 1. maj 2003, hvilket medfører, at der mistes et dæk-
       ningsbidrag i 31 ½ måned.
       opgøres det mistede dækningsbidrag til det gennemsnitlige dækningsbidrag, jf.
       ovenstående opstilling, fremkommer et tab på kr. 1.086.431.
       hertil kommer at bison a/s, jf. pkt. 3.6, har anvendt anslået kr. 800.000 til
       dækning af butiksindretning mv.”
endvidere er der under sagen blandt andet fremlagt annoncer i berlingske tidende til doku-
mentation af afholdt udgifter vedrørende salg af forretningen samt udskrift fra lene grøn
risagers bogholderi til belysning af forretningens åbningstider.
                                              - 9 -
forklaringer
lene grøn risager har forklaret, at forhandlingerne om franchiseaftalen i efteråret 1997
fandt sted mellem christen fisker for bison og hendes bror peter risager, der var udlejer af
lokalerne, og hende. formålet med sikkerhedsstillelsen på 500.000 kr. i henhold til franchi-
seaftalens punkt 10.5. var, at hun til gengæld kunne få en betalingsfrist på 90 dage på leve-
rancer fra bison. christen fisker bekræftede flere gange, at garantien kun skulle dække ube-
talte regninger. da bison ophævede aftalen, skyldte hun dem ingen penge for leverede varer,
hvilket hun havde sikret sig for, at bison ikke skulle kunne få sikkerhedsstillelsen udbetalt.
en regning fra den 31. oktober 2000 på 6.498,45 kr. fra bison club vedrørte et medlemsge-
byr til bison club a/s på 6.250 kr. for en periode efter, at butikken var lukket, samt renter.
ved indgåelsen af franchiseaftalen var der ingen forudsætninger om bestemte åbningstider
for butikken. butikker på rungsted havn er ikke omfattet af lukkeloven. derfor holdt hun
også butikken åbent på søn- og helligdage. åbningstiden om sommeren fra april til august
var fra kl. 10.00 til 19.00 og tit længere på hverdage, mens den var til ca. kl. 18.00 på lørda-
ge og søndage. den øvrige del af året havde butikken åbent fra 11.00 til 18.00. at butikken
holdt lukket mandag den 28. januar 1999 skyldtes, at hun i 1999 indførte mandagslukket i
vinterperioden, ligesom mange af de øvrige butikker på havnen har. det kan også have været
i 2000, at hun indførte mandagslukket, idet åbningsmønstret ændrede sig efter, at hun havde
født. hvis det regnede en torsdag, kunne butikken have lukket, hvorefter hun ville holde
åbent den følgende mandag. hun stod næsten altid selv i butikken med noget afløsning i
weekenderne. efter at hun havde født, stod hendes mor og en medhjælper af og til i butikken.
medhjælperen var der blot nogle timer om lørdagen og søndagen. at den 15. februar 1999 er
udeladt i udskriften fra bogholderiet, kan skyldes, at der ikke har været omsætning den på-
gældende dag, eller også har det været en mandag, hvor butikken havde lukket. hvis der
ingen omsætning var en dag, optræder dagen ikke i bogholderiet. på dage med regn og slud
kunne det godt ske, at der ingen omsætning var. hun er ikke klar over, hvorfor der i udskrif-
ten fra bogholderiet er angivet dage med en 0 omsætning, mens andre dage med 0 omsæt-
ning er helt udeladt. det er hendes mand, der har stået for bogholderiet. lukketiderne for
kasseterminalen kunne ses hos bison, som butikkens kasseterminal var online med. hvis der
kom kunder efter, at kassen var gjort op, tog hun det med næste dag. bison kunne via online-
systemet se, hvornår butikken havde åbent, og hvor stor omsætningen var etc. red & green
på rungsted havn var konkurrent til hendes butik. red & green havde mandagslukket året
rundt og lukkede hver dag kl. 17.30. surf & ski havde mandagslukket i vinterperioden og
lukkede dagligt ca. en halv time, inden hendes butik gjorde.
                                              - 10 -
det første år sammensatte to sælgere fra bison butikkens opstarts sortiment. sortimentet
bestod blandt andet af habitter og slips, som er usælgelige på en havn. der blev solgt mest
dametøj i butikken, og der var en overvægt på herresiden i det sortiment, som butikken be-
gyndte med. hun fik et helt års kollektion, idet butikken åbnede i marts måned, som ligger
midt i en sæson, og der disponeres et halvt år frem. butikkens faste kunder var kvinder i
alderen fra 50 år og opefter, og de gik efter det klassiske tøj, som gik igen i hver sæson. det
var basisvarer, som ændrede farver. der var hele tiden mange varer i butikken, og ingen
kunder var utilfredse med udvalget, der var maritimt og klassisk. butikken var pænt fyldt op
med varer, indtil den lukkede, og den var pænt vedligeholdt. ulrik dahl fra bison kom i
butikken sidste gang den 30. december 2000, hvor han fortalte, at han ophørte hos bison.
der kom ikke siden nogen fra bison på besøg i butikken. hun ønskede ikke at modtage varer
for ca. 400.000 kr. som i ordrebekræftelsen af 18. maj 2000, da bison a/s blot tre uger for-
inden ved skrivelse af 5. maj 2000 havde meddelt, at de ville overtage restvarelageret for 50
% af kostprisen for et maksimum beløb af 75.000 kr. da hun fik tilbudet, var der varer for
omkring 6-700.000 kr. i butikken, hvorfor hun forsøgte at nedbringe varelagret. hun betrag-
tede overtagelsestilbudet fra bison som et tilbud, hun kunne falde tilbage på, hvis det ikke
lykkedes at afhænde butikken til tredjemand. hun accepterede ikke tilbudet straks, da det var
urimelige vilkår, bison foreslog. indholdet af ordrebekræftelsen viser, at den ikke var udar-
bejdet med henblik på hendes butik, idet den overvejende del var herretøj, og der var meget
vintertøj. når det fremgår af udskrift fra pakke-trans, at modtagelse af varer blev nægtet i
butikken den 8. september 2000 kl. 18.49.50, kan skyldes, at det var vintertid, hvor butikken
lukkede kl. 18.00. hun ved, at hun ikke over for pakke-trans har nægtet at modtage varer,
og der er ingen, som forgæves har søgt at aflevere varer, mens butikken har været åben.
for at finde en køber til butikken annoncerede hun i børsen og andre aviser samt i butikken.
regninger fra berlingske tidende med notadatoer den 28. juli 2000 og den 29. august 2000
er betalt. e-mailen af 18. september 2000 fra hende og hendes mand, morten clausen, til
claus fisker om, at hun ville fortsætte butikken, indtil franchiseaftalens udløb, fik de aldrig
svar på.
hun er ikke klar over, hvorfor lejekontrakten vedrørende butikken blev ændret ved allonge,
underskrevet den 11. november 1997. huslejen for april 2001 er betalt, idet lejemålet blev
overdraget pr. 1. maj 2001. hun er ikke klar over, hvorfor der i skrivelse af 21. maj 2002 fra
udlejer står, at der er afregnet fuld lejebetaling fra 1998 og indtil fraflytning ultimo marts
2001.
hun husker ikke, hvilke dispositioner der henvises til i hendes advokats skrivelse af 12. sep-
tember 2000 til bison, hvor han skrev, at hun havde disponeret i tillid til, at der var indgået
en aftale i overensstemmelse med bisons tilbud af 5. maj 2000.
                                             - 11 -
hun var på barsel indtil september 2001, hvorefter hun arbejdede i surf & ski til medio no-
vember, hvor hun på ny gik på barsel.
revisor henrik henriksen har forklaret, at han blev ansat 1. maj sidste år hos revisorerne
strandvejen 58, som har været revisor for lene grøn risager siden 1997 eller 1998. hendes
mand, morten clausen, bad ham revidere regnskabsmaterialet med henblik på den forelig-
gende sag. i forbindelse med revisionen har han set på omsætningen for 1999 og 2000 og set
på udvalgte bilag. hvor der var afvigelser, har han foretaget rettelser. han har udelukkende
revideret omsætningen og vareforbruget. resten af erstatningsopgørelsen beror alene på
matematiske beregninger, som han har gennemgået.
vedrørende punktet ”tabt fortjeneste i perioden 1-10-00 til 1-5-02..” på 68.789,64 kr. i er-
statningsopgørelsen fra lene grøn risager har han revideret salget og vareforbruget, og han
havde ikke bemærkninger til de faste udgifter. der er ikke taget højde for eventuelle konse-
kvenser af ændringen til mandagslukket. i det omfang, der var reklamationer i 1999 og 2000,
er de medtaget. han har derimod ikke indregnet eventuel svind eller vægtet de enkelte må-
neder. huslejeomkostningerne var 232.111 kr. i 2000. momsen er taget ud i opgørelsen af
varekøb- og salg. omsætningen på det i erklæring af 1. juli 2002 fra revisor søren jonassen
omtalte salg af ikke bison varer er ikke medtaget i erstatningsopgørelsen. efter hans opfat-
telse skal der ikke tages højde for sparede lønudgifter, og i givet fald er han ikke klar over,
hvilken størrelse de har haft.
tabet ved de afholdte udsalg i butikken opgjort i erstatningsopgørelsens punkt 11 er skønnet
ved, at man har beregnet, hvad 40 % yderligere salg ville have indbragt, idet det svarer til, at
det faktiske salg på i alt 624.079 kr. havde været solgt til fuld pris. han har ikke foretaget en
vurdering af, i hvilket omfang varelageret var kurant.
der er ikke medtaget en afståelsessum for butikken i erstatningsopgørelsen, og han er ikke
bekendt med, hvad der er sket med varelageret.
statsautoriseret revisor jan knudsen har forklaret, at han er revisor for bison.
der er ikke sparede omkostninger for bison i forbindelse med lukningen af butikken på
rungsted havn, idet en butik fra eller til ikke betyder noget for det samlede omkostningsni-
veau i selskabet. inventaret fra butikken havde ingen værdi, da det blev taget ned, idet bison
havde fået nyt logo. i hans opgørelse af bisons tab i skrivelse af 20. september 2001 til bison
er der derfor ikke foretaget en nedskrivning af de 800.000 kr., som inventaret blev sat til i
franchiseaftalen. han har ikke set, hvad der ligger til grund for de 800.000 kr., som derfor er
                                              - 12 -
en anslået værdi. beløbet er komplekst, idet det er sammensat af materialer, lønninger etc. i
opgørelsen af det tabte dækningsbidrag er der ikke taget højde for begivenheder fra juli,
august og september 2000. det underliggende materiale for udarbejdelsen af opgørelsen var
dataudtræk vedrørende salg til de enkelte kunder.
claus fisker har forklaret, at han er bestyrelsesmedlem i bison, og at han var administre-
rende direktør på det tidspunkt, hvor denne tvist opstod.
bison forhandler et livsstilskoncept. salget sker en gros og gennem konceptbutikker. sidst-
nævnte kan både egne butikker og butikker drevet på franchisebasis. efter at have været
oppe på 68 franchisebutikker havde bison i 1999/2000 57 franchisebutikker inkl. butikker i
udlandet. i danmark anvendte man alene standardfranchisekontrakter som den, der blev
indgået med lene grøn risager. dele af den kan tilpasses de konkrete forhold. det var chri-
sten fisker, der deltog i forhandlingerne for bison. han mener, at han selv besøgte butikken i
efteråret 1998. sikkerhedsstillelsen på 500.000 kr. skulle dække både i tilfælde af restancer
og i tilfælde af misligholdelse fra franchisetager. 500.000 kr. ville aldrig være relevant i for-
hold til normale restancer.
lene grøn risager forsøgte allerede i slutningen af 1999 at sælge butikken. da det ikke lyk-
kedes, kontaktede hun bison og bad dem om at hjælpe med at sælge butikken. i den forbin-
delse blev lejeforholdene drøftet. efter bisons opfattelse stod lejevilkårene i misforhold til
butikkens forhold i øvrigt, navnlig hvis man skulle have lønnet arbejdskraft. en nedsættelse
af lejen blev drøftet, således at det ville være attraktivt for tredjemand at blive franchisetager.
i forhandlingerne, som foregik med morten clausen, oplyste han, hvad bison kunne accep-
tere.
når det i tilbudet af 5. maj 2000 om bisons overtagelse af butikken er anført som vilkår, at
”varelager overtages med max. kostpris værdi kr. 150.000 – 50 % = max kr. 75.000.” ved-
rørte det alene forårs- og sommervarer. det vedrørte ikke efterårsvarer, som først leveres i
juli måned, idet overtagelsesdagen i tilbudet var foreslået til 1. juli 2000. tilbudet vedrørte
således varelageret på tilbudsdagen, som ville være outdated den 1. juli 2000. han har i for-
bindelse med, at han forberedte sig til afhøringen i dag, fundet en mail af 11. maj 2000 fra
morten clausen, hvori tilbudet afslås. i stedet foreslås det i mailen, at driften skal fortsætte
frem til den 1. august 2000, hvorefter butikken lukkes, og parterne fritstilles i forhold til
hinanden.
ordrebekræftelsen af 18. maj 2000 fra bison til lene grøn risager vedrørte varer til efter-
årssæsonen, som skal bestilles 3-6 måneder før som følge af produktionstiden. 80 % af va-
rerne udskiftes på en sæson, og kun 20 ud af ca. 300 numre er basisvarer. der sendes kunde-
                                             - 13 -
kataloger ud, hvorfor alle butikker er nødt til at have de varenumre, som vises i katalogerne.
dette er nødvendigt for at bevare bisons brand. han er ikke klar over, i hvilket omfang lene
grøn risager medvirkede ved sammensætningen af ordren. ordrerne sammensættes normalt
i samspil mellem butiksindehaveren og bisons sælgere. sælgerne kan komme med et forslag,
der senere kan tilpasses med forhandleren. i og med, at der senest var bestilt varer i april
2000, må butikken have haft problemer med at have kurante varer frem til lukningen. da
butikken ikke aftog varer, steg risikoen for at skade brandet, idet en tom butik også er til
skade for de øvrige forhandlere. forudsætningen for forhandlingerne om bisons overtagelse
af butikken var, at den kunne overtages som en going concern. han fik på et tidspunkt i
sommeren 2000 at vide, at butikken ofte havde lukket. han vurderede, at det sammen med
det manglende varekøb var en ødelæggende cocktail for brandet. det var ikke efter aftale
med bison, at der blev holdt lukket, og der var ikke bedt om ferie i september 2000. det var
ikke en betingelse, at lene grøn risager skulle holde bison orienteret om, hvornår butikken
holdt lukket, men det ville være naturligt, at hun orienterede bison, hvis hun fraveg franchi-
seaftalens bestemmelser herom.
opgørelsen over rabatprocenter givet i butikken i perioden januar 1999 til september 2000
viser et billede af kontantrabatter, som ikke er sædvanligt for bison butikker. kun i forbin-
delse med udsalg i januar og juli når man op på disse procenter. der gives normalt kun få
rabatter i fuldprismåneder. det var ikke efter aftale med bison, at der blev holdt udsalg fra
april 2000 og til lukningen af butikken.
da lene grøn risager accepterede bisons tilbud af 5. maj 2000 ved skrivelse af 14. juli
2000 fra hendes advokat, ville bison ikke længere overtage butikken, idet den havde stået
tom og derfor ikke længere var en going concern, hvilket var en forudsætning for overta-
gelse. oplysningen om, at den stod ”gabende tom”, havde han fra en sælger og en markeds-
chef. han er ikke klar over, hvorfor der i afvisningen af accepten ved bisons skrivelse af 29.
august 2000 ikke blev henvist til morten clausens mail af 11. maj 2000, hvori tilbudet af 5.
maj 2000 blev afslået.
morten clausen har forklaret, at han er gift med lene grøn risager. han havde selv kontor
over butikken.
i første omgang ville hans ægtefælle ikke acceptere bisons tilbud af 5. maj 2000 om overta-
gelse af butikken, da hun ikke mente, at det var muligt at sælge tilstrækkeligt meget af lage-
ret. bison har på intet tidspunkt tilkendegivet, at tilbudets vilkår om, at der kun ville blive
givet 50 % af kostprisen og maksimalt 75.000 kr. for varelageret, skulle forstås således, at
det ikke vedrørte nye varer. denne betingelse har slet ikke været drøftet med bison. lageret
bestod af varer fra det foregående år og opstartssortimentet. hun prøvede at få nedbragt lage-
                                              - 14 -
ret samt at sælge butikken til anden side. for at nedbringe lageret blev der holdt udsalg både
på nye og gamle varer. det var ikke normalt med udsalg om sommeren, som var butikkens
højsæson, men der har hele tiden været gamle varer på tilbud. i august/september 2000 var
der en del varer tilbage, og butikken stod ikke tom. de har stadig fire europaller stående med
tøj fra butikken. det er ham, som har forestået butikkens bogføring. han er ikke bekendt
med tallene i den fremlagte opgørelse over rabatprocenter givet i butikken i perioden januar
1999 til september 2000. han ved ikke præcist, hvilke rabatter der er ydet, men der var ikke
udsalg konstant. hvis det ikke lykkedes at sælge butikken, ville lene grøn risager falde
tilbage på tilbudet fra bison. han erindrer ikke at have sendt en mail af 11. maj 2000 til
claus fisker, hvori tilbudet af 5. maj afslås. hans opfattelse var, at tilbudet var sat på stand
by. forhandlingerne om løsning af problemet førtes primært med claus fisker og jesper
aarup. han var til et møde med dem, hvor de drøftede en forligsmæssig løsning. hans ægte-
fælle deltog ikke i mødet. peter risager deltog i drøftelser omkring lejenedsættelse i forbin-
delse med overdragelse af butikken. der var mange løsningsforslag, men ingen af dem blev
til noget. det var peter risager og advokat olhoff, som var primus motor i disse drøftelser
på vegne hans ægtefælle. han husker ikke præcist mødet, som claus fisker refererer til i sit
brev af 29. august 2000, hvor det anføres, at han under dette møde skulle være fremkommet
med et erstatningsforslag til frigørelse af sin ægtefælle fra franchiseaftalen. på mødet fik han
det indtryk, at claus fisker ville hjælpe med at få afsat butikken, hvilket var svært for dem,
da køb af butikken indebar behov for en stor kapital. som svar på hans e-mail af 18. septem-
ber 2000 fastholdt bison ophævelsen af aftalen. hans ægtefælle havde ikke forinden modta-
get et påkrav i overensstemmelse med franchiseaftalens punkt 12.1.
der skyldtes ikke bison for varer, da aftalen blev ophævet. medlemsgebyret til bison club
a/s, som fremgår af kontoudskriften af 31. oktober 2000, blev ikke betalt, idet det vedrørte
perioden efter, at aftalen var ophævet af bison.
det er ham, der har udarbejdet den fremlagte erstatningsopgørelse. den nævnte husleje i
2001 er betalt, da peter risager ikke som udlejer ville frafalde lejekravet. at det i skrivelsen
af 21. maj 2002 fra udlejer er skrevet, at der er afregnet fuld lejebetaling indtil fraflytning
ultimo marts 2001, betyder, at der er betalt leje for april måned, idet lejen var forudbetalt.
butikslokalerne blev i maj 2001 overdraget til en restaurant. der blev ikke betalt nogen af-
ståelsessum. i opgørelsens punkt ”erholdte udgifter til salg af butik” er der indeholdt to
salgsannoncer i avisen til 10.500 kr. pr. stk. begge annoncer er betalt. han er enig i, at det er
en fejl, at der ikke er trukket moms fra i denne post. posten tabt fortjeneste i perioden 1.
oktober 2000 til 1. maj 2002 er begrundet i, at butikken blev lukket den 1. oktober 2000.
bruttoavancen for den periode, hvor butikken blev drevet, er beregnet ud fra det indkomne
ved varesalg fratrukket det totale varekøb. omsætningen i butikken på andre varer end bi-
sons varer var minimal. det øvrige salg vedrørte nogle kashmirtørklæder. at det i skrivelse
                                              - 15 -
af 1. juli 2002 fra statsautoriseret revisor søren jonassen til butikken er anført, at der var en
omsætning på 108.003 kr. på ikke bison varer, skyldes en misforståelse, idet dette tal stam-
mede fra den kapital, som han personligt skød ind i driften. han har ikke optalt det reste-
rende varelager, og hvis det var medtaget, ville det have medført en større avance. restvare-
lageret ligger på hans lager. fra bruttoavancen har han trukket øvrige omkostninger som
markedsføring, husleje etc., hvorved nettofortjenesten er beregnet. der har ikke været en
fuldtidsansat medhjælp i butikken. der har været en ansat, som kunne tilkaldes, samt hans
svigermor. omkostningerne til disse er ikke medtaget i beregningerne. han ved ikke, hvad
lønudgiften har været efter, at hans ægtefælle fødte deres barn den 18. april 2000. den mi-
stede avance er skønsmæssigt fastsat, idet han har beregnet tabet ud fra en betragtning om, at
40 % af omsætningen gik tabt ved, at det var nødvendigt at sælge varerne til nedsat pris. .
tallene har han taget fra regnskabet. når f.eks. den 18. januar 1999 er anført to gange, skyl-
des det, at han har glemt at skrive den 19. januar 1999, idet han bogførte hver dag, når han
havde tid og ikke hver dag. endvidere blev bogholderiet ikke ført med henblik på en retssag,
hvorfor datoerne ikke var af afgørende betydning. det gennemsnitlige antal åbne dage pr.
måned, som i udskriften fra bogholderiet er udregnet til 28,93 i 1999 og 27,88 i 2000, er
fremkommet ved at tage gennemsnittet af linjerne, idet hver linje i princippet repræsenterer
en dag.
peter risager har forklaret, at han er bror til lene grøn risager.
i den periode, hans søster havde butikken, lejede hans ejendomsselskab to sammenlignelige
lejemål ud til surf & ski samt red & green. den årlige leje for butikkens lejemål var
240.000 kr., hvilket lå i markedslejens nedre kvartil, idet skattevæsnet ellers ville gøre indsi-
gelser. der blev betalt leje for butikken frem til den 1. april 2001, således at april måneds
leje var den sidste, som hans søster betalte. den nye lejer overtog lejemålet pr. 1. maj 2000.
den ny lejer var en, som hans søster skaffede, men lejekontrakten blev indgået med hans
selskab som udlejer. han betalte sin søster 50.000 kr. for markiser og lamper, som stod uden
for butikken. han var med til forhandlingerne ved indgåelsen af franchiseaftalen mellem
hans søster og bison. det er ikke hans opfattelse, at der blev anvendt 800.000 kr. til indret-
ning mv. af butikken som anført i aftalens punkt 3.6. til gengæld for den lange kredittid
nævnt i aftalens punkt 10.3. skulle der stilles sikkerhedsstillelse på 500.000 kr. til dækning af
restancer. han rådede sin søster til at få en lang kredittid, da lageropfyldningen var enorm.
sikkerheden skulle ikke dække andet end restancer for vareleverancer. andet blev ikke
drøftet.
surf & ski har åbent fra april til august fra kl. 10.00 til 19.00. den øvrige del af året har bu-
tikken åbent fra 11.00 til 18.00. der er mandagslukket i vinterperioden. red & green havde
lidt kortere åbningstider, da forretningen blev drevet med ansat personale. hans søster havde
                                              - 16 -
åbent en halv time mere for at få lidt ekstra salg. der er en udbredt tendens til, at butikkerne
på havnen holder mandagslukket på nær i sommerperioden. de første år holdt hans søster
butikken åben om mandagen. det var først det sidste år, at hun indførte mandagslukket.
lejevilkårene nævnt i advokat olhoffs skrivelse af 14. juli 2000 til bison var et forhand-
lingsoplæg, som han indvilligede i for at undgå at skulle ud og finde en ny lejer. han følte
sig også familiemæssigt presset til at være positiv over for bisons overtagelse.
christen fisker har forklaret, at han er aktionær i bison og er ansat som markedschef i virk-
somheden. han har ikke været involveret i forløbet vedrørende lene grøn risagers butik
siden efteråret 1998, hvorefter han alene har beskæftiget sig med eksportmarkederne. han
har ikke været i hendes butik siden åbningen. ulrik dahl blev ansat i bison i 1997, og det er
ham, som har haft ansvaret for butikken hos bison med reference til jesper aarup.
bisons franchiseaftaler er opbygget over en standardaftale. punkt 10 i aftalen er et standard-
vilkår, herunder sikkerhedsstillelsen på 500.000 kr. fra franchisetager. sikkerhedsstillelsen
dækker ethvert krav under aftalen. punkt 10.3 om betaling 10 dage – 3 % eller 90 dage netto
er også standardmæssig. opsætningen af lene grøn risagers butik har kostet omkring
800.000 kr., idet der var udgifter til tegninger, opsætning, indretning, tapetsering etc. de
800.000 kr. er excl. moms. det er en anslået pris ud fra, at bison ved, at det koster omkring
5-6.000 kr. pr. kvadratmeter at sætte en butik op. der er fakturaer for de 800.000 kr. i det
omfang, udgifterne ikke er interne.
jesper aarup har forklaret, at han er ansat i bison med ansvar for danmark og sverige. han
kom til virksomheden den 1. maj 1998 og var således ikke ansat, da der i 1997 blev indgået
en franchiseaftale med lene grøn risager. han var i butikken i sommeren 1998 og igen i
efteråret samme år. han drøftede muligheden for, at lene grøn risager kunne overtage en
bison butik i hillerød. han var to til tre gange i butikken i 1998 og 1999, mens han ikke var
der så meget i 2000. han var ikke i butikken i perioden fra april til september 2000. ulrik
dahl fratrådte hos bison den 1. januar 2000 eller 2001, og det var ham, som havde den dag-
lige kontakt med butikken.
den 31. marts 2000 var deadline for butikkernes bestilling af efterårssortimentet. ved sæ-
sonskift bliver 60 til 70 % af varerne skiftet ud, idet der er tale om sæsonvarer. ved skrivelse
af 6. juli 2000 meddelte han lene grøn risagers advokat, at det havde været nødvendigt at
indkøbe varer til hendes butik for opfyldelse af vilkårene i franchiseaftalen, hvor der er for-
udsat et vist vareudbud. baggrunden for denne skrivelse var, at det er vigtigt, at alle koncept-
butikker giver kunden samme indtryk. han er ikke klar over, hvilket lager lene grøn risa-
gers butik havde, men den havde ingen nye varer. bison var klar over, at der var et stort va-
                                             - 17 -
relager. på et tidspunkt sendte bison en kreditnota på 100.000 kr. henset til den store
mængde tøj, der var i butikken. på møderne til løsning af problemet drøftede de konkret en
nedsættelse af huslejen, som var meget høj. for at finde en potentiel køber skulle regn-
skabstallene være bedre, end tilfældet var. han er ikke bekendt med butikkens åbningstider,
men han har efterfølgende hørt, at den havde lukket om mandagen.
jørgen liljeberg har forklaret, at han er ansat som controller hos bison.
på kasseterminalen kan man online hos bison se den daglige omsætning i de enkelte butik-
ker, herunder hvad der er solgt og, hvor meget der eventuelt er givet i rabat på den enkelte
vare. man kan ikke se svind, reklamationer og varelagernedskrivninger. dækningsgraden
kan også ses online. i lene grøn risagers butik var den stort set det samme for dame- og
herretøj. ved opgørelsen ses der alene på kostprisen og salgsprisen. man kan ikke se, hvor-
når butikken holder åben eller, hvornår kasseterminalen gøres op. onlinesystemet kan dog
bruges til sandsynliggørelse af, hvornår en butik har haft åbent. det kan ud fra kassetermi-
nalen konstateres, at der var mange dage i sommeren 2000 uden omsætning i lene grøn
risagers butik. i begyndelsen af franchiseperioden var der næsten altid åbent, og der var en
omsætning, mens der senere var flere lukkede end åbne dage. han var ikke blevet orienteret
om lukningerne.
det er ham, som har udarbejdet den fremlagte opgørelse af rabatprocenter i butikken i perio-
den januar 1999 til september 2000. den er meget lig det billede, man ser i de øvrige kon-
ceptbutikker. det er kun de sidste tre måneder i opgørelsen, hvor tallene er unormale. ham
bekendt var det ikke aftalt med bison, at der skulle holdes udsalg fra april måned og fremef-
ter. det er meget butiksafhængigt, hvor stor en del af kollektionen der udskiftes hver sæson.
det inventar, som bison har taget retur fra butikken, er lagt på lager, idet der er enkelte dele,
som kan genanvendes. hovedparten er dog skrottet.
procedure
sagsøger har anført, at allerede fordi kravet om skriftligt påkrav i franchiseaftalens punkt
12.1. ikke er opfyldt fra sagsøgtes side, har ophævelsen ikke været berettiget. endvidere har
sagsøgte ikke godtgjort, at franchiseaftalen er misligholdt som anført i hæveskrivelsen. det
er således ikke godtgjort, at sagsøger ikke havde et tilstrækkeligt bredt sortiment og en la-
gerbeholdning, der stedse var stor nok til at dække efterspørgslen jf. franchiseaftalens punkt
3.5. der er ingen holdepunkter vedrørende den præcise forståelse af aftalens punkt 3.5., for
så vidt angår kravene til varelageret, men sagsøgte har ikke har løftet bevisbyrden for, at
varelageret var i strid med bestemmelsen. derimod må lene grøn risagers forklaring om, at
der var det fornødne varelager i butikken lægges til grund, idet der ikke efter bevisførelsen er
                                              - 18 -
holdepunkter for andet. i øvrigt må det tages i betragtning, at sagsøger afviste
efterårskollektionen under indtryk af sagsøgtes tilbud af 5. maj 2000 om overtagelse af
butikken mod betaling af 50 % af kostprisen for varelageret op til 75.000 kr.
som det andet hævebegrundende forhold havde sagsøgte anført, at butikken ikke blev holdt
åbent i mindst samme omfang som andre butikker med samme varesortiment/beliggenhed.
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at sagsøgers butik havde åbent på samme tider
som de øvrige butikker på havnen, og i øvrigt er det sagsøgtes bevisbyrde, at det ikke skulle
være tilfældet, og denne bevisbyrde er ikke løftet. udskriften fra kasseterminalen viser ikke
noget om, at butikken skulle have haft kortere åbningstider end de andre butikker på havnen.
der er endvidere store usikkerhedsmomenter ved udskriften, da den f.eks. ikke registrerer
dage, hvor der ikke har været omsætning. konkret kan det lægges til grund, at surf & ski
samt red & green havde åbent i mindre omfang, end sagsøgers butik havde. endvidere
havde sagsøgte mulighed for at påtale, hvis de ikke fandt, at butikken havde åbent i fornø-
dent omfang.
sagsøgte har ikke ført bevis for, at betingelserne for udbetaling af sikkerhedsstillelsen på
500.000 kr. i henhold til franchiseaftalens punkt 10.5. var opfyldt. på det tidspunkt, hvor
sagsøgte krævede og fik den udbetalt, havde sagsøger ingen gæld til sagsøgte, hvilket var en
betingelse for udbetaling, idet bestemmelsen alene kan forstås således, at den vedrørte re-
stancer og ikke krav mellem parterne i øvrigt. den eneste restance var medlemsgebyret til
bison club a/s, som sagsøger ikke var forpligtet til at betale, da der ikke var grundlag for at
være medlem mere.
for så vidt angår tabsopgørelsen, kan der i det hele henvises til erstatningsopgørelsen udar-
bejdet af morten clausen samt hans og revisors forklaring herom. efter bevisførelsen må
lægges til grund, at der blev betalt husleje vedrørende april måned 2001. det er ikke speci-
ficeret af sagsøgte på, hvilke punkter der er indsigelser, hvorfor opgørelsen må lægges til
grund. sagsøger har ikke tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt. tværtimod tilbød sagsøger at
genindtræde i aftalen ved mail af 18. september 2000. derimod har sagsøgte ikke søgt at
begrænse sit tab.
for så vidt angår sagsøgtes selvstændige påstand anføres det, at sagsøgte ikke har dokumen-
teret at have lidt et tab. der er ikke fremlagt nogen underliggende dokumentation for opgø-
relsen fra revisionsfirmaet ernst & young over det mistede dækningsbidrag for sagsøgte
som følge af ophævelsen af aftalen. opgørelsen kan derfor ikke lægges til grund. der er
heller ikke dokumentation for, at det faktisk kostede 800.000 kr. for sagsøgte at sætte butik-
ken op jf. franchiseaftalens punkt 3.6.
                                              - 19 -
endelig bemærkes, at rentepåkravet ikke er gyldigt afgivet, jf. den dagældende rentelovs § 3,
stk. 2.
sagsøgte har anført, at betingelserne for at hæve parternes aftale var opfyldt på hævetids-
punktet. sagsøgte fremsendte således en ordrebekræftelse til sagsøger ved skrivelse af 18.
maj 2000, idet bestillingerne skulle have været inde senest ultimo marts, men sagsøger afvi-
ste den samt senere ordrebekræftelser, uanset at det blev gjort hende klart, at det var nødven-
digt at aftage varer til opfyldelse af franchiseaftalens krav om vareudbud. det er ved ud-
skriften fra pakke-trans scanningsliste godtgjort, at sagsøgte ikke modtog varerne, hvilket
må sidestilles med en nægtelse af at modtage dem. det kan derfor lægges til grund, at sagsø-
ger i strid med aftalen afviste at modtage efterårskollektionen, hvorfor butikken ikke havde
et kurant varelager. det må ved denne vurdering tages i betragtning, at 80 % af kollektionen
erfaringsmæssigt udskiftes fra sæson til sæson. når sagsøgte har ofret penge på konceptet, er
det et naturligt krav, at forhandlerne skal have kollektionerne i deres butikker. ud fra en for-
målsfortolkning af franchiseaftalen må det derfor kunne lægges til grund, at det var et krav,
at sagsøger skulle aftage sæsonens kollektion. det er sagsøgers risiko, at hun valgte det
standpunkt, at hun ikke ville modtage varerne trods gentagne opfordringer hertil. der er in-
gen holdepunkter for, at sagsøgte var berettiget til at nægte at modtage efterårskollektionen.
at vilkåret i sagsøgtes tilbud af 5. maj 2000 om, at varerne ville blive overtaget til 50 % af
kostprisen og med maksimalt 75.000 kr., ikke vedrørte nye varer, ligger forudsætningsvist i,
at efterårsvarerne slet ikke skulle være i butikken den 1. juli som forklaret af christen fisker.
åbningstiderne, som er det andet hævebegrundende forhold, er blandt andet dokumenteret
ved udskriften fra lene grøn risagers bogholderi, hvoraf fremgår, at butikken holdt man-
dagslukket i hele år 2000. i hele året var der lukket i 62 dage, hvor de 35 dage lå i perioden
fra den 1. august 2000 til den 7. oktober 2000. i den forbindelse må man se bort fra morten
clausens forklaring om udskriften. udskriften fra bogholderiet samt opgørelsen over lukke-
tider udarbejdet af lene grøn risager på baggrund af udskrift fra kasseterminalen vedrø-
rende 1998, 1999 og 2000 viser store udsving i omsætningen, hvilket må betyde tilsvarende
variation i åbningstiderne. ved bevisbedømmelsen må peter risagers forklaring og skrivel-
serne fra ham som udlejer ses i lyset af, at han er bror til lene grøn risager.
det er uden betydning for sagens afgørelse, hvorvidt det var berettiget af sagsøgte at få ud-
betalt sikkerhedsstillelsen på 500.000 kr., idet dette beløb blot indgår i den samlede opgørel-
se i sagsøgers favør. sagsøgers tab er udokumenteret. der er således ikke fremlagt et regn-
skab eller kvitteringer for, at der faktisk er sket betaling af husleje. af salgsopstillingen fra
butikskompagniet fremgår, at sagsøgers afståelsessum for lejemålet var 250.000 kr., men
peter risager har forklaret, at han har betalt sagsøger 50.000 kr. for diverse tilbehør, og i
processkrifterne er det angivet, at lejemålet blev afstået pr. 1. april 2001, mens det nu anfø-
                                              - 20 -
res, at afståelsen var pr. 1. maj 2001. disse forhold må medføre, at sagsøgers erstatningsop-
gørelse ikke kan lægges til grund. vedrørende opgørelsens enkelte poster bemærkes det, at
der bør ses helt bort fra udgifter vedrørende salg af butik, idet denne post ikke har sammen-
hæng med ophævelsen af aftalen. endelig ses der ikke at være dokumentation for, at der
faktisk er betalt mere end 10.500 kr. for annoncerne. ved beregningen af bruttoavancen i
posten tabt fortjeneste er der ikke taget højde for svind, varelageroptælling, nedskrivning af
varelager etc., hvorfor opgørelsen ikke kan lægges til grund. endvidere skal sagsøgte ikke
betale for sagsøgers barselsorlov. der burde derfor være en lønudgift med vedrørende denne
periode. der burde også være taget højde for indtjening på ikke bison varer. da der ikke er
fremlagt regnskaber for sagsøger, hvilket sagsøgte fremsatte provokation om i sin duplik,
vides det ikke, om hun faktisk har tjent penge på driften. der har således intet tab været i
perioden efter den 1. oktober 2000. det er sagsøgers risiko, at hun valgte at sælge varerne på
udsalg i sommeren 2000, og rabatten er alene udtryk for, at hendes varelager var gammelt.
endvidere må det efter bevisførelsen lægges til grund, at der løbende i ejerperioden blev
givet rabat, og der er således ikke ført bevis for, at der er ydet en unormal rabat på 40 %.
sagsøgtes tab er dokumenteret ved ernst & youngs opgørelse, som revisor har udarbejdet på
grundlag af sagsøgtes kontoudtog vedrørende sagsøgte, og der ikke er grundlag for at an-
fægte disse kontoudtog. det kan konstateres, at erstatningen burde have været højere, end
sagsøgte har påstået, idet aftalen var uopsigelig i fem år. det kan ikke tillægges betydning, at
sagsøger tilbød at genindtræde i aftalen ved mail af 18. september 2000, idet aftalen var op-
hævet på dette tidspunkt. rentepåkravet blev fremsat over for en advokat, hvorfor det var
gyldigt.
retten skal udtale
den 17. november 1997 indgik parterne en franchiseaftale, der tidligst kunne bringes til
ophør med virkning fra den 1. maj 2002. efter aftalens punkt 12.1. kunne aftalen ophæves i
tilfælde af væsentlig misligholdelse, medmindre forholdet var berigtiget en uge efter, at
skriftligt påkrav var fremkommet.
efter aftalens punkt 3.5. skulle der altid i butikken findes et af sagsøgte anvist tilstrækkeligt
bredt sortiment og en lagerbeholdning, der stedse var stor nok til at dække efterspørgslen.
endvidere skulle butikken holdes åben i mindst samme omfang som andre butikker med
samme varesortiment og beliggenhed.
sagsøgte hævede aftalen ved skrivelse af 15. september 2000 under henvisning til, at sag-
søger ved at afvise at aftage efterårskollektionen og ved ikke at holde sin butik åben i sam-
me omfang som andre butikker med samme varesortiment/beliggenhed havde væsentligt
misligholdt aftalen.
                                             - 21 -
der ses ikke inden ophævelsen at være afgivet egentligt påkrav med angivelse af, at mang-
lende opfyldelse ville medføre aftalens ophævelse. allerede derfor var ophævelsen uberet-
tiget. endvidere findes det ikke efter bevisførelsen godtgjort, at sagsøgers nægtelse af at af-
tage efterårskollektionen medførte, at sagsøger ikke havde et tilstrækkeligt sortiment i over-
ensstemmelse med aftalen, hvorved bemærkes, at sagsøgte ikke har dokumenteret at have fo-
retaget besigtigelse af forretningen eller på anden måde have konstateret omfanget og arten
af varelageret i butikken. ligeledes findes det ikke godtgjort, at sagsøger ikke har holdt bu-
tikken åben i overensstemmelse med aftalen. af scanningslisterne fra pakke-trans fremgår,
at varer er nægtet modtaget hos sagsøger tre gange, hvoraf en af gangene lå uden for normal
åbningstid. af udskrifterne fra kasseterminalen fremgår imidlertid, at forretningen var åben
de pågældende tre dage. imod sagsøgers forklaring findes det alene ved fremlæggelse af
scanningslisterne ikke godtgjort, at butikken ikke var åben i samme omfang som andre til-
svarende butikker i området. som følge af det anførte findes det ikke godtgjort, at aftalen var
væsentligt misligholdt som beskrevet i ophævelsesskrivelsen, hvorfor sagsøgte også som føl-
ge heraf har været uberettiget til at hæve aftalen. sagsøger må derfor frifindes for sagsøgtes
selvstændige påstand.
efter aftalens punkt 10.5. stillede sagsøger en bankgaranti - på anfordringsvilkår - på
500.000 kr. til dækning for det til enhver tid gældende mellemværende mellem franchise-
giver og franchisetager. bestemmelsen er anført i aftalens afsnit om salgs- og leveringsbe-
tingelser, og uden klare holdepunkter for andet findes garantien derfor ikke at skulle dække
bestridte krav, som ikke vedrørte restancer for vareleverancer. herefter og idet sagsøger ikke
er sagsøgte noget beløb skyldig for vareleverancer, er sagsøgte pligtig at tilbagebetale belø-
bet til sagsøger.
da sagsøgte uberettiget hævede aftalen, skal sagsøger stilles, som om aftalen var bragt til op-
hør med virkning fra den 1. maj 2002. sagsøgte skal således have erstatning for tabt arbejds-
fortjeneste og afholdt husleje, hvorimod der ikke er grundlag for at erstatte udgifterne til salg
af butikken, da sagsøger under alle omstændigheder ville have haft disse udgifter i forbindel-
se med aftalens ophør. efter rettens vurdering kan erstatningen til sagsøger herefter skøns-
mæssigt fastsættes til 180.000 kr.
                                   thi kendes for ret:
sagsøgte, bison a/s, betaler inden 14 dage til sagsøger, bison bee-q v/lene grøn risager,
680.000 kr. med procesrente fra den 22. december 2000 samt sagens omkostninger med
40.000 kr.
     ole jahn                       mette christensen                     torben svanberg
              - 22 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                       højesterets kendelse
                             afsagt fredag den 3. maj 2013
sag 38/2013
a
(advokat preben lunn)
mod
b under konkurs ved kurator anders drachmann
(advokat anders drachmann)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 11. afdeling den 23. november 2012.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: lene pagter kristensen, vibeke rønne og lars
hjortnæs.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at der meddeles tilladelse til anke af retten i hillerøds
dom af 31. juli 2012.
indkærede, b under konkurs ved kurator anders drachmann, har nedlagt påstand om
stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
ved retten i hillerøds dom af 31. juli 2012 blev a og c dømt til in solidum at betale
1.861.944,70 kr. med tillæg af procesrente fra den 2. september 2010 til b.
b ankede ved ankestævning modtaget i landsretten den 28. august 2012 dommen over for c.
ved brev modtaget i landsretten den 20. september 2012 anmodede a om tilladelse til at anke
dommen over for b, jf. retsplejelovens § 372, stk. 2, 4. pkt.
                                                - 2 -
anbringender
a har anført bl.a., at advokat preben lunn løbende holdt kontakt med kurator, advokat anders
drachmann, for at få oplysning om, hvorvidt konkursboet ønskede at anke dommen.
ankestævningen blev først modtaget på ankefristens sidste dag – den 28. august 2012 –
hvorfor der ikke var mulighed for, at selskabet kunne anke dommen rettidigt. selskabet kunne
ikke have undgået den foreliggende situation ved selvstændigt at anke dommen over for boet,
idet frifindelsespåstanden ikke kunne være nedlagt for så vidt angår den del af sagen, som
kurator har anket. hensynet til at fremme processen findes ikke at kunne føre til, at der skal
gives afslag på anmodningen om tilladelse til anke. i sagen mod c er der nedlagt påstand om
frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb. stillingtagen til denne
påstand vil forudsætte, at landsretten skal tage stilling til, om der i forhold til a er tale om en
omstødelig gave og til størrelsen heraf. admittering af anken for selskabet vil derfor ikke
betinge en mere omfattende proces, men alene at landsretten skal tage stilling til en påstand,
hvis materielle baggrund landsretten i forvejen skal behandle. det er utilfredsstillende, at
landsrettens dom kan resultere i en anden bedømmelse af omstødelseskravet end den
afgørelse, der ligger til grund for kravet mod selskabet. der er ingen særlige hensyn at tage til
konkursboet, idet konkursbehandlingen ikke vil blive forsinket ved landsrettens prøvelse af
selskabets påstand. prøvelsen kan ske samtidig med prøvelsen af den allerede ankede del af
dommen.
b har anført bl.a., at sagen i byretten var anlagt mod fire parter. herunder var a stævnet med
påstand om omstødelse af en gave, mens c var stævnet med påstand om erstatning som følge
af ledelsesansvar. der er ingen afledede krav, herunder ikke om friholdelse mellem c og a,
og hensynet bag at tillade admittering af en anke over for en adciteret finder derfor ikke
anvendelse i det foreliggende tilfælde. ved advokat preben lunns henvendelser blev det
oplyst, at spørgsmålet om anke var uafklaret. kurators overvejelser drejede sig om, hvorvidt
en anden part ville betale. der var intet til hinder for, at selskabet, der, som nævnt, ikke var
adciteret, kunne have anket dommen rettidigt. selv hvis det lægges til grund, at konkursboets
anke mod c i sig selv skulle berettige selskabet til at anke efter ankefristen udløb, bør
anmodningen om anketilladelse ikke imødekommes, idet den først er modtaget 3 uger efter, at
selskabet blev bekendt med de grunde, der kunne begrunde admittering, og således ikke uden
ugrundet ophold.
                                                - 3 -
højesterets begrundelse og resultat
efter retsplejelovens § 372, stk. 2, 4. pkt., kan ankeinstansen undtagelsesvis tillade anke, selv
om ankefristen er overskredet.
højesteret finder, at der foreligger sådanne særlige omstændigheder, at anken undtagelsesvis
bør tillades.
                                        thi bestemmes:
det tillades a at anke retten i hillerøds dom af 31. juli 2012 over for b, uanset at ankefristen
er overskredet.
kæreafgiften tilbagebetales til a.