text:
                                              dom
afsagt den 18. august 2014 af østre landsrets 12. afdeling
(landsdommerne gitte rubæk pedersen, tuk bagger og thomas brenøe (kst.)).
12. afd. nr. b-2787-13:
a
(advokat gitte skouby)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat birgitte kjærulff vognsen)
denne sag, der er anlagt ved retten i glostrup, er ved kendelse af 4. september 2013 henvist
til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagen angår, om sygedagpenge, som a modtog i 2007-2009, skal henføres til hans indkomst
ved hobbyvirksomhed, eller om sygedagpengene skal indgå i hans personlige indkomst.
sagsøgeren, a, har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at anerkende, at hans personlige
indkomst nedsættes med følgende beløb:
indkomstår                                      beløb
2007                                           14.117 kr.
2008                                           28.585 kr.
2009                                           61.392 kr.
sagsøgte, skatteministeriet, har påstået frifindelse.
                                             - 2 -
sagsfremstilling
landsskatteretten traf den 8. februar 2013 følgende afgørelse:
     ”…
     landsskatterettens afgørelse
     indkomståret 2007
     personlig indkomst
     skatteankenævnet har ikke indregnet klagerens sygedagpenge i klagerens virk-
     somhedsresultat, da sygedagpenge anses for at være en personlig indkomst. syge-
     dagpenge er herefter beskattet som personlig indkomst med 14.117 kr.
     landsskatteretten stadfæster skatteankenævnets afgørelse.
     indkomståret 2008
     personlig indkomst
     skatteankenævnet har ikke indregnet klagerens sygedagpenge i klagerens virk-
     somhedsresultat, da sygedagpenge anses for at være en personlig indkomst. syge-
     dagpenge er herefter beskattet som personlig indkomst med 28.585 kr.
     landsskatteretten stadfæster skatteankenævnets afgørelse.
     indkomståret 2009
     personlig indkomst
     skatteankenævnet har ikke indregnet klagerens sygedagpenge i klagerens virk-
     somhedsresultat, da sygedagpenge anses for at være en personlig indkomst. syge-
     dagpenge er herefter beskattet som personlig indkomst med 61.392 kr.
     landsskatteretten stadfæster skatteankenævnets afgørelse.
     …
     sagens oplysninger
     klageren er konservator og driver virksomhed under navnet ”conservator a”.
     virksomheden er personligt ejet og drives fra lokaler i ejendommen hvidovregade
     40, 2650 hvidovre, der ejes af klageren, og hvor denne også har bopæl.
     virksomheden har været drevet siden 1967, hvor klageren overtog den efter sin
     far. faderen har drevet virksomheden siden 1936.
     klagerens søn er også konservator og uddannet urmager. sønnen har egen virk-
     somhed, men anvender klagerens lokaler mod at betale husleje. formålet med at
     fortsætte virksomheden er, at sønnen skal overtage den. dette kan dog ikke lade
     sig gøre i øjeblikket da sønnen har skattegæld.
     klageren var i en lang årrække oldermand for dansk antikvitets conservator
     laug. virksomheden har de seneste år givet underskud. dette forklares af a med
                                            - 3 -
  den aktuelle udvikling i det økonomiske klima. finanskrisen har betydet, at inde-
  havere af antikviteter i disse år kun i meget beskeden grad får repareret og genop-
  rettet antikviteter.
  klagerens virksomhed har i de påklagede indkomstår haft følgende indtægter:
ind-           selvan-         omsætning       omsæt-         pension        syge-
komstår        givet un-       momstal         ning                          dag-
               derskud                         regnskab                      penge
2007           -84.043         121.388 kr.     170.629       126.844         14.117
               kr.                             kr.           kr.             kr.
2008           -75.553         71.756 kr.      176.557        130.512        28.585
               kr.                             kr.            kr.            kr.
2009           -124.892        232.104 kr.     92.025         136.816        61.392
               kr.                             kr.            kr.            kr.
  i indkomståret 2010 er selvangivet et underskud på 72.450 kr. årets resultat i
  2010 udgør herefter et underskud på 96.211 kr. og renteudgifter på 23.761 kr.
  der har været selvangivet underskud i virksomheden siden 1999.
  skatteankenævn københavns vestegn ankenævnssekretariat albertslunds
  afgørelse
  …
  i virksomheder der ikke er erhvervsmæssige, kan der alene foretages fradrag for
  de udgifter, der har været forbundet med indkomsterhvervelsen (nettoindkomst-
  princippet). underskud af ikke erhvervsmæssig virksomhed kan ikke fradrags i
  anden indkomst.
  …
  de sygedagpenge, som klageren har modtaget fra hvidovre kommune, skal an-
  skues uafhængigt af virksomheden. til støtte herfor ses østre landsrets dom af
  24. september 2003 samt det genoptagelsescirkulære, der blev udsendt som følge
  af østre landsrets dom. i afgørelsen slås det fast, at sygedagpenge ikke skal anses
  for indtægter ved selvstændig virksomhed og skal derfor ikke medregnes i virk-
  somhedsoverskud. sygedagpenge er am-bidragsfri personlig indkomst udenfor
  virksomheden.
  der er derfor ikke grundlag for eller hjemmel til at anlægge en nettobetragtning
  eller foretage en nettoopgørelse mellem modtagne sygedagpenge og selvangivet
  underskud af virksomhed.
  …
  landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
  landsskatteretten finder, at sygedagpenge modtaget af en selvstændig erhvervs-
  drivende, uanset om virksomheden i skattemæssig henseende må anses for at være
  erhvervsmæssigt drevet eller hobbyvirksomhed, ikke kan anses for at indgå i virk-
                                               - 4 -
      somhedens indtægter, men er personlig indkomst udenfor virksomheden. der er
      herved henset til resultatet i landsretsdommen skm 2003.416 ølr og tss-cir-
      kulære 2004-23 af 5. oktober 2004.
      landsskatteretten stadfæster skatteankenævnets afgørelse.”
i indkomstårene 2007, 2008 og 2009 fik a som led i en forsikring for selvstændigt erhvervs-
drivende udbetalt henholdsvis 14.117 kr., 28.585 kr. og 61.392 kr. i sygedagpenge. i de på-
gældende indkomstår havde a herudover pensionsindtægter på henholdsvis 126.844 kr.,
130.512 kr. og 136.816 kr.
parterne er enige om, at as virksomhed, der i de pågældende indkomstår var underskudsgi-
vende, ikke skattemæssigt kan karakteriseres som erhvervsmæssigt drevet, men har været
hobbyvirksomhed.
retsgrundlag
af lovbekendtgørelse nr. 1114 af 18. september 2013 om virksomhedsskatteloven
fremgår:
      ”…
      § 6. virksomhedens skattepligtige indkomst opgøres efter skattelovgivningens
      almindelige regler.
      …”
af forarbejderne til virksomhedsskatteloven, der blev gennemført ved lov nr. 144 af 19.
marts 1986 (lovforslag nr. 107 om virksomhedsskatteloven - ft 1985/86) fremgår blan-
det andet:
      ”…
      forslaget går ud på, at der skal gennemføres en særlig virksomhedsordning for
      selvstændige erhvervsdrivende. efter virksomhedsordningen skal den selvstæn-
      dige erhvervsdrivende regnskabsmæssigt adskille virksomhed og privatøkonomi.
      der skal derfor foretages en særskilt opgørelse af virksomhedsindkomsten, der
      beskattes efter de særlige regler i forslaget. indtægter og udgifter i privatøkono-
      mien beskattes efter reglerne i personskatteloven (lov om indkomstskat og for-
      mueskat for personer m.v.). virksomhedens indkomst opgøres efter renter og i øv-
      rigt efter skattelovgivningens almindelige regler.
      …
      efter virksomhedsordningen skal virksomhedens indkomst opgøres efter skatte-
      lovgivningens almindelige regler. ved opgørelsen af virksomhedens skattepligtige
      indkomst indgår alle skattepligtige indtægter og udgifter, der er almindelig ind-
      komst, dvs. både indtægter og udgifter, der efter personskatteloven vil indgå i op-
                                                - 5 -
      gørelse af henholdsvis personlig indkomst og kapitalindkomst. virksomhedsord-
      ningen påvirker således ikke de skattemæssige regler, der i øvrigt gælder for er-
      hvervsmæssig virksomhed, f.eks. afskrivningsreglerne.
      …
      bemærkninger til de enkelte bestemmelser
      til § 1
      …
      det er en betingelse for at anvende ordningen, at den skattepligtige driver er-
      hvervsmæssig virksomhed. lovforslaget indeholder ingen definition af erhvervs-
      mæssig virksomhed. den foreliggende praksis inden for skattelovgivningen må
      lægges til grund ved afgørelsen af, om der i det enkelte tilfælde er tale om er-
      hvervsmæssig virksomhed.
      erhvervsvirksomhed som særskilt indkomstkilde indgår i en række love.
      bl.a. kan nævnes kildeskatteloven, investeringsfondsloven, selskabsskatteloven,
      afskrivningsloven, etableringskontoloven, lov om særlig indkomstskat m.v. samt
      ligningsloven.
      af praksis fra skattelovgivningen skal særligt fremhæves praksis vedrørende
      henlæggelse til investeringsfonds. herefter kan indtægt, der er lønindtægt, ikke
      anses for indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed uanset aflønningens form. som
      eksempel på andre indtægter, der i almindelighed heller ikke kan henregnes til
      overskud ved erhvervsvirksomhed, kan nævnes honorarer til musikere og skue-
      spillere samt bestyrelseshonorarer m.v. …”
tidligere blev sygedagpenge modtaget af selvstændigt erhvervsdrivende henregnet til
virksomhedsindkomsten, jf. bl.a. cirkulære nr. 156 af 25. november 1997 om virksom-
hedsskatteloven, hvoraf fremgår:
      ”…
      efter virksomhedsskattelovens § 6, stk. 1, opgøres virksomhedens skattepligtige
      indkomst efter skattelovgivningens almindelige regler.
      ...
      om opgørelsen af virksomhedens skattepligtige indkomst bemærkes i øvrigt:
      …
      - etableringsydelse til ledige, jf. kapitel 8 i lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik,
      indgår i virksomhedsindkomsten. også syge- og barselsdagpenge, iværksætter-
      ydelse og uddannelses- og forældreorlovsydelse, der udbetales til selvstændigt er-
      hvervsdrivende, indgår i virksomhedsindkomsten (tfs 1994.556, tfs 1995.201
      og tfs 1996.606 lsr).
      …
efter at østre landsret havde afsagt dommen af 24. september 2003, gengivet i u
2003.2650, udstedte den daværende told- og skattestyrelse ts-cirkulære 2004-23 om
genoptagelse af skatteansættelsen, beregning af arbejdsmarkedsbidrag m.v. samt løn-
sumsafgift vedrørende sygedagpenge og andre lignende overførselsindkomster modta-
get af selvstændigt erhvervsdrivende. af cirkulæret fremgår:
                                              - 6 -
     ”…
     resumé:
     1. dette cirkulære drejer sig om genoptagelse af skatteansættelsen, opgørelsen
          af arbejdsmarkedsbidrag, bidrag til særlig pensionsopsparing og bidrag til
          midlertidig pensionsopsparing samt opgørelse af lønsumsafgift. anledningen
          til cirkulæret er, at østre landsret i en dom af 24. september 2003 har fundet,
          at sygedagpenge udbetalt til en selvstændig erhvervsdrivende, som anvendte
          virksomhedsordningen, ikke skulle indgå i beregningsgrundlaget for arbejds-
          markedsbidrag.
     …
     oversigt over dette cirkulæres indhold:
     baggrunden for genoptagelsescirkulæret…
     …
     pkt. 4: om at dommen har betydning også uden for det område, den direkte ved-
          rører
     …
     dommens konsekvenser (pkt. 6-10).
     …
     baggrund for genoptagelsescirkulæret:
     …
     det er told og skattestyrelsens opfattelse, at dommen har generel betydning for,
     om sygedagpenge og andre lignede overførselsindkomster kan anses for indtægter
     ved selvstændig erhvervsvirksomhed…
     …
     6. efter told- og skattestyrelsens opfattelse følger det af dommen, at sygedag-
          penge modtaget af selvstændigt erhvervsdrivende ikke kan anses for at indgå
          i indtægterne ved selvstændig erhvervsvirksomhed, men for bidragsfri per-
          sonlig indkomst udenfor virksomheden. da sygedagpenge modtaget af selv-
          stændigt erhvervsdrivende efter hidtidig praksis har været anset for at indgå i
          indtægterne ved selvstændig erhvervsvirksomhed, er dommen udtryk for en
          underkendelse af praksis.
     …
          som følge af dommen skal sygedagpenge og andre lignende overførselsind-
          komster modtaget af selvstændigt erhvervsdrivende ikke anses for indtægter
          ved selvstændig erhvervsvirksomhed.
          dette gælder uanset om en selvstændigt erhvervsdrivende anvender virksom-
          hedsordningen eller ej.
     …
     33. cirkulæret bortfalder den 1. juni 2005…”
herefter ændrede skattemyndighederne praksis.
den nye praksis blev beskrevet således i ligningsvejledningen for 2007:
     ”e.g.2.7.1. opgørelse efter skattelovgivningens almindelige regler
     …
                                                - 7 -
       der skal derfor foretages en sædvanlig indkomstopgørelse for virksomheden…
       …
       om opgørelsen af virksomhedens skattepligtige indkomst bemærkes i øvrigt:
       …
       - med hensyn til syge- og barselsdagpenge, iværksætterydelse og uddannelses- og
       forældreorlovsydelse, der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende, henvises til
       e.b.8.3.1.1 og skm 2003.416 ølr.
       …”
i det afsnit, der henvises til i ligningsvejledningen er anført bl.a.:
       ”e.b.8.3.1 bidragsgrundlaget for selvstændigt erhvervsdrivende med dansk
       erhvervsindkomst
       e.b.8.3.1.1 selvstændige, der beskattes efter personskatteloven
       …
       det er dog told- og skatteforvaltningens opfattelse, at uanset om en selvstændigt
       erhvervsdrivende anvender virksomhedsordningen eller ej, indgår sygedagpenge,
       som udbetales til den selvstændigt erhvervsdrivende ikke i beregningsgrundlaget
       for arbejdsmarkedsbidrag.
       …”
behandlingen af sygedagpenge blev ligeledes beskrevet i ligningsvejledningen for
2007, afsnit b.1.2.1.1, hvoraf fremgår:
       ”syge- og barselsdagpenge, der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende er
       hidtil blevet behandlet som virksomhedsindkomst og er dermed medregnet ved
       opgørelsen af overskuddet fra selvstændig erhvervsvirksomhed. de nævnte ydel-
       ser har derfor hidtil været anset for omfattet af bidragsgrundlaget efter amfl §
       10, se tfs 1995, 201 (dep). i skm2003.416ølr har landsretten imidlertid fast-
       slået, at der ikke skal betales am-bidrag af sygedagpenge, der udbetales til en
       selvstændigt erhvervsdrivende, som anvender virksomhedsordningen. der er ud-
       sendt et genoptagelsescirkulære, tidligere tss-cirkulære 2004-23, hvor der er ta-
       get stilling til dommens rækkevidde, herunder vedrørende personkreds og andre
       lignende overførselsindkomster. af cirkulæret fremgår, at for selvstændigt er-
       hvervsdrivende og medarbejdende ægtefæller skal hverken sygedagpenge eller
       andre lignende overførselsindkomster anses for indtægter ved selvstændig er-
       hvervsvirksomhed men som bidragsfri personlig indkomst uden for virksomhe-
       den….”
af juridisk vejledning (tidligere ligningsvejledningen) for 2014 fremgår følgende:
       ”…
       c.c.2.1.6 erstatnings- og forsikringssummer
       …
       der er ikke skatteretlige regler, der helt generelt regulerer beskatning af erstatnin-
       ger, kompensationer og forsikringsydelser.
       beskatningen følger derfor som udgangspunkt de principper, der kan udledes af
       sl § 4 og § 5 og samspillet mellem disse to bestemmelser…
                                                 - 8 -
       disse regler gælder dog kun, hvis der ikke andre steder i skattelovgivningen eller
       anden lovgivning er taget stilling til beskatningen af erstatningen. se fx om kapi-
       talgevinstbeskatning nedenfor under engangsydelser.
       …
       hvis erstatningen udbetales som et engangsbeløb, skal erstatningen beskattes, hvis
       den er kompensation for et tab af det løbende afkast/indkomst-
       erhvervelse (vedrører indkomstsfæren). det gælder også, hvis erstatningen er-
       statter en skattepligtig kapitalgevinst.
       erstatningen beskattes i så fald som det, den træder i stedet for.
       …
       hvis erstatningen ikke dækker tab af et omsætteligt aktiv, men dækker
       - en mistet skattepligtig indtægt, fx driftstab, mistet omsætning, eller
       - en fradragsberettiget udgift
       så skal erstatningen medregnes til indkomsten.
       …”
procedure
a har til støtte for sin påstand gjort gældende, at resultat af virksomhed opgøres efter et netto-
princip. det skattemæssige virksomhedsbegreb er ikke defineret i lovgivningen, men er ud-
viklet i praksis. nettoprincippet er hjemlet i statsskattelovens §§ 4 og 6. en opgørelse efter
nettoprincippet har som forudsætning, at alle virksomhedens indtægter medregnes til resulta-
tet, og at de udgifter, der medgår til indtjeningen, fratrækkes.
resultatet af virksomhed opgøres efter samme opgørelsesprincipper, uanset om virksomheden
skattemæssigt er erhvervsmæssig eller ikke-erhvervsmæssig (hobby).
den hidtidige praksis for opgørelse af virksomhedsresultat har været forudsat ved indførsel af
personskatteloven og virksomhedsskatteloven, der tager udgangspunkt i den regnskabsmæs-
sige opdeling af virksomhedsøkonomi og privatøkonomi, og som i øvrigt baserer sig på prak-
sis for henlæggelse efter inversteringsfondsloven, hvoraf følger, at sygedagpenge indgår i
virksomhedsresultatet.
ved indførelse af personskatteloven og virksomhedsskatteloven forudsattes det hidtidige virk-
somhedsbegreb og den hidtidige afgrænsning af selvstændig virksomhed, hobby og lønind-
komst opretholdt. dette fremgår af forarbejderne til virksomhedsskatteloven. her anføres, at
                                               - 9 -
praksis for henlæggelse til investeringsfonds er særlig relevant for, hvilke indtægter der kan
medregnes til virksomhedsbeskatning og dermed indgå ved opgørelse af virksomhedsresulta-
tet. praksis vedrørende henlæggelse til investeringsfonds har været, at sygedagpenge medreg-
nes til resultat af virksomhed, når der er tale om sygedagpenge, der ydes til personer med an-
den dagpengegivende indtægt end lønindtægt. sygedagpenge til selvstændige har dermed
indgået som en naturlig del af virksomhedens resultat, uanset at beløbet stedse har været ud-
betalt til virksomhedens indehaver personligt.
praksis om indregning af sygedagpenge i virksomhedsresultatet er beskrevet i cirkulære til
virksomhedsskatteloven, cir nr. 21 af 9. december 1987, pkt. 83, og uændret videreført i cir
156 af 25. november 1997, pkt. 8.
det følger af det almindelige forvaltningsretlige legalitetsprincip, at det kræver hjemmel i lov
at ændre en praksis om opgørelse af skattemæssigt virksomhedsresultat, når en sådan praksis
har været forudsat ved lovgivning om virksomhedsbeskatning.
praksis om indregning af sygedagpenge i virksomhedsresultatet er tillige i overensstemmelse
med det skatteretlige substitutionsprincip, hvorefter forsikringslignende ydelser indgår i virk-
somhedsresultatet, når den indtægt, ydelsen erstattet, indgår i resultatet. efter lov om syge-
dagpenge har a været berettiget til at modtage dagpenge efter reglerne for selvstændige er-
hvervsdrivende. der er hermed tale om en indtægt, der substituerer en virksomhedsindkomst.
sygedagpenge udbetales som økonomisk kompensation ved fravær på grund af sygdom til
personer i arbejde, herunder selvstændige. sygedagpenge er dermed en forsikringslignende
ydelse, der udgør kompensation for erhvervsindtægt. de skal derfor indregnes ved opgørelse
af virksomhedens resultat, jf. juridisk vejledning 2014, pkt. c.c.2.1.6 om beskatning af for-
sikringsydelser.
den faste praksis om, at sygedagpenge indgår i virksomhedsresultatet, fremgår af tfs
1997,534 og tillige af skatteministeriets påstand og anbringender i skm 2003.416.øld.
hidtidig praksis for opgørelse af skattemæssigt resultat af virksomhed er tillige refereret i
genoptagelsescirkulæret, tss cirk 2004-23, pkt. 5.
                                                - 10 -
når skats genoptagelsescirkulære overfører sygedagpenge til særlig bruttobeskatning som
personlig indkomst, er det i strid med grundlæggende skatteretlige principper, nettoprincippet
og substitutionsprincippet. det betyder også, at beløbet ikke som forudsat ved vedtagelse af
virksomhedsskatteloven kan indgå i grundlaget for virksomhedsbeskatning med samme skat-
tesats som selskabsindkomst. herudover har ændringen betydning for tildeling af offentlige
ydelser som folkepension, grundbeløb og tillæg, og kan medføre reducerede ydelser, ligesom
grundlaget for vurdering af mulighed for f.eks. fri proces påvirkes.
genoptagelsescirkulærets skattemæssige virksomhedsbegreb indebærer således en væsentlig
ændring af praksis med skærpet beskatning til følge, som også ud fra et proportionalitetshen-
syn kræver hjemmel i lov. at skærpet praksis kræver lovhjemmel, er et synspunkt som skat-
teministeriet har tilsluttet sig i forbindelse med ændring af praksis for fradrag for udgifter til
bestikkelse, jf. lovforslag nr. 47 af 31. oktober 2013 bl.a. om ændring af ligningslovens § 8d,
der følger op på en skærpelse af praksis, som fremgik af skm 2006.469.
selv hvis en ændring af praksis måtte kunne ske administrativt, kræver ændring en saglig be-
grundelse og et passende varsel, ligesom der skal ske offentliggørelse på relevant måde ved
en meddelelse fra skat eller ved nyhedsmarkering i juridisk vejledning.
der er ikke sket passende varsel. ts-cirkulære 2004-23 er ifølge overskriften et cirkulære om
genoptagelse og angiver, at det bortfalder den 1. juni 2005. den af skatteministeriet hævdede
praksis er ikke indarbejdet i ligningsvejledningen for de efterfølgende år, men fremgår kun af
afsnittet om opgørelse af grundlaget for beregning af arbejdsmarkedsbidrag for selvstændige.
en ændret formulering skete først i juridisk vejledning 2012, efter at as klage over skattean-
kenævnets afgørelse var indbragt for landsskatteretten.
den ændrede praksis er heller ikke sagligt begrundet. østre landsrets dom gengivet i
ufr.2003.2650 tager alene stilling til grundlaget for beregning af arbejdsmarkedsbidrag for
personer, der skattemæssigt anses for selvstændigt erhvervsdrivende, og udgør ikke en saglig
begrundelse. dommen tager således ikke stilling til, hvilke indkomster der skal medregnes
ved opgørelse af beskatningsgrundlaget for virksomheden. dommen forholder sig ikke til
praksis for opgørelse af det skattemæssige resultat af virksomhed, og kan dermed ikke be-
grunde en praksisændring for opgørelsen heraf.
                                               - 11 -
hertil kommer, at arbejdsmarkedsbidraget frem til indkomståret 2008 ikke var en skat, men et
socialt bidrag, og at arbejdsmarkedsbidraget hviler på et bruttoprincip i modsætning til ind-
komstbeskatning, der hviler på et nettoprincip.
en mulig tilsigtet ensartet opgørelse af bidragsgrundlag og grundlag for beregning af skat af
virksomhed, er ikke i sig selv en saglig begrundelse for en skærpet praksis. det følger allerede
af, at grundlaget ikke i øvrigt opgøres ens. f.eks. er beregningsgrundlaget for honorarmodta-
geres bidrag bruttovederlaget for personligt arbejde, mens beskatningsgrundlaget opgøres
efter et nettoprincip. inden for skatte- og afgiftslovgivningen er det i øvrigt ganske alminde-
ligt med forskelligt sammensatte beregningsgrundlag.
genoptagelsescirkulærets ændrede praksis for opgørelse af det skattemæssige resultat af virk-
somhed er herefter ugyldig.
skatteministeriet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at sygedagpenge ikke kan hen-
regnes til en hobbyvirksomheds indtægter.
den af a drevne virksomhed er ubestridt ikke-erhvervsmæssig (hobby). såfremt en hobby-
virksomhed og anden ikke-erhvervsmæssig virksomhed giver indtægt, beskattes en eventuel
nettoindkomst efter statsskattelovens § 4. nettoindkomsten er personlig indkomst.
der foreligger ikke regler, der specifikt fastslår, hvilke indtægter der indgår i en hobbyvirk-
somhed. bedømmelsen af, om en indtægt skal medregnes til hobbyvirksomhedens indtægter,
må bero på, om indkomsten er oppebåret ved udøvelsen af den pågældende virksomhed. sy-
gedagpenge kan efter en naturlig, sproglig forståelse ikke henregnes til en sådan indkomst.
lov om sygedagpenge fastslår i § 1, at formålet med loven bl.a. er at yde økonomisk kom-
pensation ved fravær på grund af sygdom og at medvirke til, at den sygemeldte genvinder sin
arbejdsevne og så hurtigt som muligt vender tilbage til arbejdsmarkedet. retten til sygedag-
penge er betinget af, at en person er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom. af loven frem-
går videre, at sygedagpenge beregnes på grundlag af lønindtægt og anden indtægt og selv-
stændig erhvervsindtægt. det beløb, der kan udbetales, er maksimeret til et nærmere angivet
                                             - 12 -
beløb, der er det samme for lønmodtagere og erhvervsdrivende. der er således tale om en of-
fentlig ydelse, som grundlæggende relaterer sig til personlige omstændigheder, og som udbe-
tales personligt til den sikrede.
sygedagpengenes størrelse er heller ikke afhængig af virksomhedens indkomst, der principielt
kan være uforandret på trods af sygdommen.
sygedagpenge udgør således ikke erstatning for et konkret indtægtstab, og det af a påberåbte
substitutionsprincip kan efter sygedagpengenes karakter ikke føre til, at de henregnes til virk-
somhedens indkomst. substitutionsprincippet gælder endvidere alene for engangsudbetalinger
og ikke for løbende ydelser, såsom sygedagpenge.
de regler, der gælder for erhvervsmæssigt drevne virksomheder, støtter heller ikke, at syge-
dagpenge skal medregnes til indkomsten ved hobbyvirksomhed. hvor virksomhedsskattelo-
ven finder anvendelse, gælder, at virksomhedsskatteordningen alene omfatter de indkomster,
der vedrører virksomheden, jf. lovens § 1. virksomhedsskattelovens ordlyd giver ikke grund-
lag for at fastslå, at sygedagpenge skal henregnes til virksomhedsindkomsten. virksomheds-
skattelovens forarbejder indeholder heller ikke udtalelser, der viser, at dette har været hensig-
ten. henvisningen i bemærkningerne til praksis vedrører praksis om afgrænsningen mellem
hobbyvirksomhed og erhvervsmæssig virksomhed.
forud for østre landsrets dom gengivet i u 2003.2650 blev sygedagpenge efter administrativ
praksis anset for at indgå i virksomhedsindkomsten. ændringen af administrativ praksis, der
blev iværksat efter afsigelse af dommen, jf. ts-cirkulære 2004-23, var en både naturlig og
nødvendig følge af dommen. dommens resultat forudsætter, at sygedagpenge ikke blev anset
for at være virksomhedsindkomst.
ændringen af praksis var således fuldt berettiget og krævede ikke lovgivning. det forhold, at
der i andre sammenhænge er anvendt lov, har ikke betydning.
ændringen af praksis blev meldt klart ud med ts-cirkulære 2004-23, og blev dermed behørigt
varslet. betegnelsen af cirkulæret kan ikke ændre herved. ændringen er tillige omtalt i lig-
ningsvejledningen for 2007, afsnit b.1.2.1.1.
                                              - 13 -
den i cirkulæret omtalte ændrede praksis, hvorefter sygedagpenge ikke henregnes til virk-
somhedens indkomst, har været fulgt siden og understøtter, at udbetalte sygedagpenge skal
holdes uden for indtægterne ved a hobbyvirksomhed.
landsrettens begrundelse og resultat
i en periode forud for de relevante indkomstår var der praksis for, at sygedagpenge, der blev
udbetalt efter reglerne om sygedagpenge til selvstændigt erhvervsdrivende, blev henregnet til
virksomhedsindkomsten. denne praksis blev med ts-cirkulære 2004-23 ændret efter østre
landsrets dom af 24. september 2003, gengivet i u 2003.2650. ts-cirkulæret 2004-23 inde-
holdt blandt andet punkter om dommens konsekvenser og angav, at det efter told- og skatte-
styrelsens opfattelse fulgte af dommen, at sygedagpenge modtaget af selvstændigt erhvervs-
drivende ikke kan anses for at indgå i indtægterne ved selvstændig erhvervsvirksomhed, men
for bidragsfri personlig indkomst udenfor virksomheden.
det er ikke i sagen bestridt, at samme praksis som for selvstændigt erhvervsdrivende har væ-
ret fulgt vedrørende hobbyvirksomhed, og at der har været tale om hobbyvirksomhed for as
vedkommende.
spørgsmålet i sagen er derfor alene, om praksisændringen har været berettiget.
fastsættelsen af sygedagpenge i henhold til lov om sygedagpenge, herunder reglerne om sy-
gedagpenge til selvstændigt erhvervsdrivende, giver ikke grundlag for at antage, at sygedag-
penge skal henregnes til virksomhedsindkomsten. anvendelse af substitutionsprincippet kan
efter indholdet af disse regler således ikke føre hertil.
der er heller ikke i forarbejderne til virksomhedsskatteloven grundlag for at fastslå, at det har
været forudsat, at sygedagpenge skal henregnes til virksomhedsindkomsten.
herefter og henset til karakteren af praksisændringen har denne ikke kun kunnet gennemføres
ved lov.
                                               - 14 -
den administrative praksisændring må derfor anses for berettiget, såfremt den i øvrigt kan
anses for sagligt begrundet og behørigt varslet.
landsretten finder, at det efter afsigelsen af østre landsrets dom af 24. september 2003 var
sagligt begrundet at ændre praksis. landsretten finder endvidere, at praksisændringen ved
omtalen i ts-cirkulære 2004-23, uanset at dette bortfaldt den 1. juni 2005, og i ligningsvej-
ledningen for 2007 har været behørigt varslet.
skatteministeriets frifindelsespåstand tages herefter til følge.
a skal betale sagsomkostninger til skatteministeriet med 20.000 kr. ved fastsættelsen af be-
løbet, der er til dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms, er der dels lagt vægt på
sagens værdi og omfang, dels på at sagen har været ført som principiel.
                                   thi kendes for ret:
skatteministeriet frifindes.
i sagsomkostninger skal a inden 14 dage betale 20.000 kr. til skatteministeriet.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 15. marts 2011
sag 174/2008
(1. afdeling)
a
(advokat henrik krebs)
mod
patientskadeankenævnet
(kammeradvokaten ved advokat kristine schmidt usterud)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 15. april 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, poul dahl jensen, jens peter
christensen, michael rekling og oliver talevski.
påstande
appellanten, a, har gentaget sin påstand.
indstævnte, patientskadeankenævnet, har påstået stadfæstelse.
parterne er enige om, at patientskadeankenævnet skal genoptage sagen med henblik på ud-
måling af erstatning, hvis højesteret giver a medhold.
anbringender
a har yderligere anført, at patientskadeankenævnet tidligere har anerkendt udvikling af clen-
ched fist syndrom (dystoni) i hans 5. finger som en erstatningsberettiget følge. det må heref-
ter på baggrund af retslægerådets svar på spørgsmål 19 anses for bevist med overvejende
sandsynlighed, at syndromet har bredt sig til 4. og 3. finger.
af konklusionen i speciallæge michel boeckstyns’ journalnotat af 6. juni 2003 fremgår end-
videre, at der efter hans mening var ”absolut kontraindikation mod amputation af 5. finger-
stråle, da der vil være betydelig risiko for et neurom dannelse og betydelig risiko for, at
                                               - 2 -
dystonien griber over på 3. fingeren …” af notat af 22. august 2003 i journal for håndkirur-
gisk ambulatorium for sygehus vestsjælland fremgår: ”er på nuværende tidspunkt ikke ind-
stillet på amputation af fingeren, da dette formentlig blot vil medføre, at 3. fingeren bliver
kontrakt.”
beviskravene for årsagssammenhæng skal lempes, idet der klart foreligger en fejl ved opera-
tionen den 1. december 2000.
patientskadeankenævnet har yderligere anført, at nævnets anerkendelse af, at amputationen af
venstre lillefinger er en følge af patientskaden, ikke er begrundet i udviklingen af clenched fist
syndrom (dystoni), men derimod i de uændrede gener, der har været i lillefingeren trods gen-
tagne indgreb.
bevislempelse forudsætter, at der er tale om klare fejl, som efter de tidligere gældende læge-
ansvarsregler ville være ansvarspådragende. der er i denne sag ikke tale om, at der er begået
klare lægefaglige fejl, men alene om, at der er foretaget en suboptimal behandling af bruddet i
form af utilstrækkelig fiksation i forbindelse med operationen. der er derfor ikke grundlag for
at lempe beviskravene ved vurderingen af, om der er årsagssammenhæng mellem den aner-
kendte patientskade og as udvikling af clenched fist syndrom (dystoni).
supplerende sagsfremstilling
myndighedernes afgørelser
i patientforsikringens afgørelse af 25. juni 2003 blev as varige mén som følge af patientska-
den fastsat til en méngrad på 8 %. begrundelsen herfor var følgende:
        ”der er herved lagt vægt på, at de har fået amputeret venstre lillefinger, hvilket sæd-
        vanligvis takseres til 8 % mén. der er endvidere lagt vægt på, at de ikke ville have haft
        varige gener af betydning efter det oprindelige brud på fingeren, hvis behandlingen hav-
        de været optimal.”
i patientforsikringens afgørelse af 22. december 2003 vurderede patientforsikringen, at as er-
hvervsevne ikke var nedsat til 15 % eller derover som følge af patientskaden.
ved skrivelse af 22. juli 2005 tiltrådte patientskadeankenævnet patientforsikringens afgørel-
ser om godtgørelse for varigt mén og om erhvervsevnetab, idet nævnet bl.a. anførte:
                                                - 3 -
       ”patientskadeankenævnet kan tiltræde, at a som følge af patientskaden er påført et va-
       rigt mén på 8 %. nævnet har herved lagt vægt på, at tab af håndens lillefinger sædvan-
       ligvis takseres til en méngrad på 8 %. nævnet skal endvidere henvise til det ovenfor an-
       førte under stationærtidspunktet, hvoraf det fremgår, at nævnet finder, at tabet af 4. fin-
       ger og kontraktionen af 3. finger ikke kan tilskrives patientskaden.
       …
       patientskadeankenævnet finder, at as erhvervsevnetab som følge af patientskaden ikke
       udgør 15 % eller derover.
       nævnet har herved lagt vægt på, at amputationen af as lillefinger kan tilskrives føl-
       gerne af patientskaden, men at det forhold, at han ikke længere kan arbejde som eks-
       portchauffør … i overvejende grad må tilskrives den senere amputation af ringfingeren
       og kontraktionen af langfingeren. patientskaden findes således ikke at have medført et
       erhvervsevnetab på 15 % eller derover.”
det, som patientskadeankenævnet anførte i afsnittet om stationærtidspunktet, er citeret i
landsrettens dom.
oplysninger af lægelig karakter
overlæge michel boeckstyns anførte i en erklæring af 6. juni 2003 bl.a.:
       ”... han røg ind i et svært smerteforløb og lillefingeren blev stiv og krum. dette medfør-
       te amputation i lillefingerens mellemled. efter denne udviklede han efter alt at dømme
       dystoni i 4. fingeren.
       …
       konklusion:
       der er tale om dystoni. dette svarer til et såkaldt clenched fist syndrom. efter min me-
       ning er der absolut kontraindikation mod amputation af 5. fingerstråle da der vil være
       betydelig risiko for et neurom dannelse og betydelig risiko for at dystonien griber over
       på 3. fingeren.”
i en journaltilførsel af 22. august 2003 fra sygehus vestsjælland står bl.a. følgende om en
eventuel amputation af venstre hånds 4. finger:
       ”er på nuværende tidspunkt ikke indstillet på amputation af fingeren, da dette forment-
       lig blot vil medføre, at 3. fingeren bliver kontrakt.”
efter delvis amputation af as 4. finger den 15. januar 2004 er der i en journaltilførsel af 6.
februar 2004 fra sygehus vestsjælland anført bl.a.:
                                                 - 4 -
       ”3. fingeren er begyndt at trække ind, kan dog aktivt og passivt strækkes uden de store
       problemer.”
i en journaltilførsel af 12. marts 2004 fra sygehus vestsjælland hedder det bl.a.:
       ”tilstanden stort set uændret. der er tiltagende kontraktur af 3. fingeren…”
overlæge michel boeckstyns afgav en erklæring af 1. september 2004 til nykredit østifternes
forsikring. heri anførte han bl.a.:
       ”aktuelle sygdom:
       …
       1.12.2003 blev der foretaget opretning af fejlstillingen ved operation … efterfølgende
       tilstødte et skred i stillingen, hvorfor skadelidte blev reopereret 6.6.2001… hvor fiksati-
       onsskinnen blev fjernet, og senerne løsnet fra arvæv (tenolyse). da dette ikke hjalp,
       hverken på strækkemanglen eller på smerterne, foretoges amputation af lillefingeren på
       hørsholm sygehus, først gennem mellemleddet, senere (10.2.2003) omkring grundled-
       det. herefter udviklede skadelidte en smertefuld strækkemangel i ringfingeren og over-
       vejede amputation af denne finger også. dette blev frarådet af undertegnede …, hvor-
       efter skadelidte kom under behandling på smerteklinikken, farvergade 2 i københavn.
       senere konsulterede han ortopædkirurgisk afdeling på centralsygehuset i slagelse, som
       foranledigede, at han blev tilset på amtssygehuset i gentofte, hvor man forsøgte at
       mindske krampedannelsen og knytningen af ringfingeren ved botox indsprøjtning, dog
       uden succes. herefter fik skadelidte foretaget amputation af ringfingeren gennem mel-
       lemleddet i slagelse 15.1.2004.
       herefter udviklede han en smertefuld, krampagtig strækkemangel i langfingeren, og se-
       nere begyndelse af lignende fænomener i håndleddet.
       …
       resume og konklusion
       det drejer sig om en nu 34-årig mand, tidligere beskæftiget som eksportchauffør. han
       pådrog sig i 1996-97 et brud på venstre 5. mellemhåndsknogle, men har angiveligt ikke
       haft men efter dette. 27.8.99 pådrog han sig et nyt brud, hvorefter han udviklede et syn-
       drom, som er lidet velkendt men dog velbeskrevet og kaldet clenched fist. tilstanden
       kaldes også dystoni og er på visse måder beslægtet med causalgi og refleksdystrofi. ka-
       rakteristisk for tilstanden er, at den starter med ukontrollabel, vedvarende og smertefuld
       knytning af en finger, hvilket ofte før eller siden fører til amputation af denne finger,
       hvorefter tilstanden griber over på nabofingeren og i tilfælde af amputation af denne
       griber tilstanden over på næste finger osv. ofte er syndromet uden for terapeutisk ræk-
       kevidde. i den medicinske tilgængelige litteratur angives ofte psykiatriske tilstande som
       mulig medvirkende årsag til syndromet. dette synes dog ikke at være tilfældet hos ska-
       delidte.
       i det aktuelle tilfælde har der udviklet sig en situation, hvor lillefingeren er amputeret, 4.
       fingeren delvist amputeret og ubrugelig og 3. fingeren dystonisk, dvs. vedvarende knyt-
                                               - 5 -
      tet og smertegivende. der synes at være tilløb til, at dystonien griber over på håndled-
      det. skadelidte har reelt kun nytte af et pincetgreb i venstre hånd, og dette endog med
      svækket styrke. dertil kommer neuromsmerter sv.t. amputationsstederne på ring- og
      lillefingeren.
      efter min vurdering må tilstanden betragtes som stationær, og der er ikke yderligere be-
      handlingstilbud.”
under sagens behandling for højesteret har retslægerådet den 23. september 2008, 11. fe-
bruar 2009 og 13. november 2009 besvaret en række yderligere spørgsmål således:
      ”spørgsmål 13:
      …
      retslægerådet bedes oplyse hvorvidt bemærkningen i besvarelse af spørgsmål 10 om at
      a ikke havde dystoni forud for 1. december 2000 skal forstås således, at udviklingen af
      dystoni er forårsaget af en påvirkning efter 1. december 2000.
      retslægerådet har ved besvarelse af spørgsmål 5 lagt til grund, at udvikling af clenched
      fist syndrom/dystoni sker over lang tid, og at såvel traumer som operation (med smerte-
      tilstand) kan udløse en sådan tilstand. den beskrevne nedsatte senefunktion i 5. finger
      kan være første symptom på lidelsen dystoni.
      der beskrives dog først egentlig dystoni efter operationen 01.12.00. syndromet rammer
      dog sædvanligvis både 5., 4. og 3. finger.
      retslægerådet finder det sandsynligt, at clenched fist syndromet/dystonien er udviklet
      efter 01.12.00. sagens akter tillader ikke en mere nøjagtig vurdering.
      …
      spørgsmål a:
      retslægerådet anmodes om at udtale sig om, hvorvidt det er korrekt, at clenched fist
      syndrome eller dystoni er en funktionel tilstand beskrevet som kontrakturer af 3., 4. og
      5. finger uden nogen organisk eller anatomisk ætiologi.
      clenched fist syndrome er en tilstand, som er sammenlignelig med refleksdystrofi og
      kan klassificeres som complex regional pain syndrome (crps) type i. clenched fist
      syndrome er en yderst sjælden lidelse, hvorfor der ikke foreligger større opgørelser i
      den medicinske litteratur. syndromet omfatter smertetilstand (dystoni) i håndområdet
      kombineret med kontraktur af 3. – 5. finger, oftest startende i 5. finger. syndromet udlø-
      ses oftest efter smertefuld tilstand i området udløst af mindre traumer (såvel accidentelle
      som kirurgiske) eller betændelsestilstande. kun sjældent er der ingen organisk eller
      anatomisk ætiologi, men der er fra flere sider beskrevet sårbar mental tilstand som med-
      virkende årsag til udvikling af tilstanden.
      spørgsmål b:
      under henvisning til besvarelse af spørgsmålene 1-5, 10 og 13, hvor det angives, at
      clenched fist syndrome eller dystoni udvikles over lang tid – og at den beskrevne ned-
      satte senefunktion i 5. finger kan være første symptom på lidelsen, anmodes retslæge-
      rådet om at udtale sig om, hvorvidt udviklingen af forandringer i 3. og 4. finger med
      overvejende sandsynlighed må tilskrives clenched fist syndrome eller dystoni?
                                        - 6 -
de udviklede forandringer i 3. og 4. finger kan meget vel tilskrives syndromet. hvis
syndromet er til stede i en finger, kan det erfaringsmæssigt brede sig til nabofingre ved
yderligere traumer, herunder kirurgisk intervention.
…
spørgsmål 17.
…
af udtalelser fra forundersøgelsen forud for den ikke optimale operation den 1. decem-
ber 2000 på ortopædkirurgisk afdeling, hillerød sygehus, hvor den ortopædkirurgiske
speciallæge bemærker at der er strækkedefekt af 5 finger. efter objektiv undersøgelse
konkluderer speciallægen at den mangelfulde strækkeevne skyldes, at den distale del af
5 metacorpalknogle er helet op i volar fejlstilling på 40 grader. efter appellantens op-
fattelse synes det herefter fysisk umuligt at have fuld strækkeevne i 5 finger.
retslægerådet bedes oplyse om speciallægens konklusion vedrørende årsag til mang-
lende strækkeevne kan anses for sandsynligt, angivet med sandsynlighed (ikke sandsyn-
ligt, mindre sandsynligt, sandsynligt eller overvejende sandsynligt).
som anført i besvarelsen af spørgsmålene 4, 13 og a anses såvel knoglebruddet som det
operative indgreb at være bidragende faktorer til udvikling af clenched fist syndrome.
som i svar på spørgsmål 13 finder retslægerådet det stadig sandsynligt, at syndromet er
opstået efter 1. december 2000. se i øvrigt svar på spørgsmål 20.
spørgsmål 18.
…
ved gennemgang af journalmaterialet findes at a efter den ikke optimale operation 1.
december 2000 går med stærke smerter (i journalen omtales voldsomme smerter) igen-
nem ca. 10 måneder fra et ikke ophelet brud og senehindebetændelse. kan dette bidrage
til at afgøre den overvejende sandsynlige årsag til dystonien?
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 17, der ikke kan præciseres yderligere.
spørgsmål 19.
…
finder retslægerådet det sandsynligt at udviklingen af dystoni/clenched fist syndrom i
5 finger med efterfølgende amputation i fingerens mellemled og siden i grundleddet, er
årsag til den efterfølgende udvikling af dystoni/clenched fist syndrome tilstødende 4
og 3 finger eller finder retslægerådet at der kan være andre årsager til denne udvik-
ling?
finder retslægerådet at det er tilfældigt at denne udvikling sker på dette tidspunkt?
ved besvarelsen bedes sandsynligheden angivet (ikke sandsynligt, mindre sandsynligt,
sandsynligt eller overvejende sandsynligt).
                                                - 7 -
       besvarelsen af spørgsmål a og b kan ikke præciseres yderligere. det faktum, at clen-
       ched fist syndrome udvikles i 5. finger, er en sandsynlig forklaring på spredningen til
       3. og 4. finger. se i øvrigt svar på spørgsmål 20.
       spørgsmål 20.
       giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger.
       nej. det er ikke muligt for retslægerådet at graduere sandsynligheden.”
højesterets begrundelse og resultat
patientskadeankenævnet fandt i afgørelsen af 22. juli 2005, at det var overvejende sandsyn-
ligt, at as gener fra venstre hånds 4. og senere 3. finger skyldes et clenched fist syndrom
(dystoni), der er opstået i forbindelse med traumet mod venstre hånd den 27. august 1999. pa-
tientskadeankenævnet anførte, at dystonien medfører, at der opstår sammentrækning af en fin-
ger, og at denne sammentrækning overføres til den tilstødende finger på hånden ved amputa-
tion. ved afgørelsen tiltrådte nævnet patientforsikringens afgørelse af 25. juni 2003, hvori pa-
tientforsikringen fastsatte as varige mén efter patientskaden til 8 %. patientskadeankenævnet
lagde vægt på, at tab af håndens lillefinger sædvanligvis takseres til en méngrad på 8 %.
nævnet lagde endvidere vægt på, at amputationen af lillefingeren kan tilskrives patientska-
den. i patientforsikringens afgørelse var det som begrundelse for godtgørelsen for varigt mén
bl.a. anført, at a ikke ville have haft varige gener af betydning efter det oprindelige brud, hvis
behandlingen heraf havde været optimal.
højesteret lægger efter de lægelige oplysninger til grund, at a udviklede dystoni i venstre
hånds lillefinger, jf. herved retslægerådets svar på spørgsmål 19, og at også hans gener i bl.a.
venstre hånds 4. finger og 3. finger skyldes dystonien.
som nævnt har patientskadeankenævnet i sin afgørelse af 22. juli 2005 lagt til grund, at am-
putationen af as lillefinger på venstre hånd kan tilskrives patientskaden. der er således år-
sagsforbindelse mellem den utilstrækkelige fiksation i forbindelse med operationen den 1.
december 2000 og amputationen af lillefingeren.
efter de lægelige oplysninger lægger højesteret endvidere til grund, at det er overvejende
sandsynligt, at dystonien har bredt sig til 4. og 3. finger på as venstre hånd som følge af am-
putationen af lillefingeren, jf. herved overlæge michel boeckstyns’ erklæring af 1. september
2004 og retslægerådets svar på spørgsmål b og 19. denne sammenhæng mellem amputatio-
                                               - 8 -
nen og spredningen af dystonien til 4. og 3. finger synes også lagt til grund af patientskade-
ankenævnet i afgørelsen af 22. juli 2005.
på denne baggrund finder højesteret det godtgjort med overvejende sandsynlighed, at der er
årsagssammenhæng mellem den anerkendte patientskade og as gener i form af dystoni i bl.a.
3. og 4. finger, jf. dagældende patientforsikringslovs § 2, stk. 1, nr. 1.
højesteret tager herefter as påstand til følge.
ved fastsættelsen af sagsomkostningerne er der taget hensyn til sagens betydning og omfang.
sagsomkostningerne for landsretten skal betales til statskassen, da a havde fri proces. i om-
kostningsbeløbet for landsretten indgår et beløb på 4.000 kr. svarende til den retsafgift, der
skulle have været betalt, jf. retsplejelovens § 332, stk. 1, 1. pkt. omkostningsbeløbet for høje-
steret omfatter udgifter til dækning af retsafgift med 6.000 kr.
                                      thi kendes for ret:
patientskadeankenævnet skal anerkende, at der er årsagssammenhæng mellem den anerkendte
patientskade og efterfølgende forhold bl.a. i form af amputation af venstre hånds 4. finger og
kontraktion af venstre hånds 3. finger.
i sagsomkostninger for landsretten skal patientskadeankenævnet betale 54.000 kr. til statskas-
sen. i sagsomkostninger for højesteret skal patientskadeankenævnet betale 56.000 kr. til a.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse. sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
v0058000 - kre
                                     udskrift
                                         af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 12. september 2005 blev af retten i sagen
v-58-04
pilgrim a/s
(advokat claus barrett christiansen)
  mod
unique design i/s
v/jon kjærgaard og
kirsten kristensen
(advokat arne jensen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
denne sag vedrører erstatning og bødestraf i henhold til ophavsretsloven som følge
af unique design i/s’ forhandling og returnering af et smykke, som er en efterlig-
ning af et smykke designet af pilgrim a/s.
                                           - 2 -
pilgrim a/s har nedlagt endelig påstand om, at unique design i/s skal betale 50.000
kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 26. april 2004, subsidiært et af
retten fastsat mindre beløb, og at unique design i/s pålægges en bøde efter rettens
skøn i medfør af ophavsretslovens § 76.
unique design i/s har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb, ikke over 8.403 kr., og frifindelse for så vidt angår på-
standen om betaling af en bøde.
sagens omstændigheder
pilgrim a/s’ smykke er en halskæde med et vedhæng udformet som en stor cirkel
med et kryds og i øvrigt dekoreret med diverse udskæringer og ornamenter. parterne
er enige om, at pilgrim a/s har designet og produceret det originale smykke, og at
det af unique design i/s forhandlede smykke er en efterligning uden iøjnefaldende
forskelle. det er endvidere ubestridt, at efterligningen er i strid med pilgrim a/s’
rettigheder efter ophavsretsloven, markedsføringsloven og designloven.
ved brev af 28. januar 2004 rettede pilgrim a/s’ advokat henvendelse til unique
design i/s og anmodede under henvisning til unique design i/s’ markedsføring af
smykket unique design i/s om at trække det pågældende smykke tilbage og under-
skrive en erklæring. det fremgik blandt andet, at unique design i/s skulle erklære,
at unique design i/s afstod fra at producere, markedsføre eller sælge smykket frem-
over, at destruere samtlige smykker i deres besiddelse og at fremsende en revisoratte-
steret erklæring med oplysning om antal solgte smykker. erklæringen blev ikke un-
derskrevet af unique design i/s, som ved e-mail af 29. januar 2004 svarede, at kun-
derne ville blive skriftligt orienteret om problemstillingen, at unique design i/s hav-
de kontaktet sin leverandør med henblik på at få oplyst smykkets varenummer, såle-
des at smykket kunne identificeres på fakturaerne, og at der var indkøbt 2-300 smyk-
ker, hvoraf 124 allerede var solgt.
den 11. februar 2004 rykkede pilgrim a/s’ advokat for revisorerklæringen. i brev af
19. februar 2004 redegjorde unique design i/s’ advokat for sagen og oplyste, at der
var indkøbt 300 smykker, hvoraf 124 var videresolgt med en bruttoavance på ca. 36
                                         - 3 -
kr. pr. stk., og at de ikke solgte eksemplarer var returneret til leverandøren. pilgrim
a/s anmodede igen om revisorattest vedrørende de oplyste salgstal og priser.
den 22. april 2004 oplyste unique design i/s’ advokat, at unique design i/s havde
fået leveret 600 smykker under et bestemt varenummer, havde returneret 316 smyk-
ker til leverandøren og havde haft en bruttoavance på ca. 12.000 kr., hvoraf nettoind-
tjeningen udgjorde ca. 5.000 kr. vedlagt dette brev var kopi af faktura af 30. septem-
ber 2003 fra leverandøren, surjeet-reena, samt kreditnota af 12. februar 2004 fra
samme, som bekræftede salgs- og returtallene.
pilgrim a/s fremsatte i tyskland krav mod surjeet-reena handelsgesellschaft
gmbh, og af en erklæring, dateret den 20. september 2004 og underskrevet af hilde-
gard anna kharabanda, fremgår, at 600 smykker blev importeret fra korea og leve-
ret til unique design i/s omkring september 2003. heraf er 316 stk. modtaget retur i
foråret 2004. af de 316 returnerede smykker blev 280 solgt på det tyske marked, og
36 blev udleveret til pilgrim a/s. pilgrim a/s måtte opgive at opnå erstatning fra den
tyske importør/forhandler på grund af dennes økonomiske forhold.
i processkrift af 20. oktober 2004 opgjorde unique design i/s dækningsbidraget ved
salg af 273 smykker til 8.403 kr. pilgrim a/s har ikke bestridt opgørelsen.
i januar 2004 havde unique design i/s to interesserenter, hvorefter den ene interes-
sent, jon kjærgaard, udtrådte den 7. juni 2004.
forklaringer
jens blirup, der er ansat i udviklingsafdelingen i pilgrim a/s, har forklaret, at pil-
grim a/s har to designere, der tegner alle pilgrim smykker. pilgrim a/s producerer 4
kollektioner om året, og for visse design er der tale om en kort omsætningsperiode.
pilgrim er det førende mærke på det danske marked indenfor segmentet af relativt
billige smykker. smykkerne sælges fortrinsvis gennem forhandlere i eu og i asien.
typisk sælges smykket i accessoriesafdelinger/-butikker, guldsmede, tøjforretninger
og stormagasiner. tyskland er et godt marked.
                                         - 4 -
pilgrim a/s’ dækningsbidrag 1 for smykket er over 200 kr. pr. stk. det er pilgrim
a/s’ regnskabsafdeling, som har givet ham oplysningen herom. smykkerne fremstil-
les på fabrikker i østen, og pilgrim a/s besøger fabrikkerne ca. en gang om måne-
den. det koster ca. 3 usd at producere hvert smykke i østen. udsalgsprisen er 249
kr. han kender ikke udviklingsomkostningerne.
pilgrim a/s har på det samlede marked af det kopierede smykke solgt 1600 smykker
i en rød nuance ud af fire mulige. en anden nuance har solgt lige så godt som den
røde, mens de to andre farver ikke har solgt så godt. han kan ikke præcisere nærme-
re, hvordan salget fordeler sig på de enkelte lande. i maj 2005 blev det sidste smykke
solgt, og der er ikke planer at producere smykket igen, for der er kommet nye kollek-
tioner, og det er meget få smykker, som anvendes igen. på tidspunktet for unique
design i/s’ forhandling af smykket solgte pilgrim a/s også smykket. ingen andre
end pilgrim a/s har rettigheder til at markedsføre pilgrim smykker.
efterligningen er designmæssigt meget tæt på det originale smykke, herunder de an-
vendte materialer. pilgrim a/s’ navn fremgår altid af et vedhæng, og på dette smyk-
ke sidder vedhænget på selve kæden, der hvor denne sættes sammen.
det er korrekt, at pilgrim a/s har fået udleveret 36 smykker fra surjeet-reena i
tyskland, men pilgrim a/s har måttet betale ca. 5000 euro i advokatomkostninger i
tyskland.
pilgrim a/s var til stede på messen i frankfurt i 2003, men han var der ikke selv, og
han har ikke hørt om, at pilgrim a/s’ medarbejdere så efterligningen under messen.
pilgrim a/s fik en efterligning, som var købt i en butik i danmark.
kirsten kristensen har forklaret, at hun sælger varer til brugskunstforretninger og
modeforretninger i hele danmark og lidt i udlandet. hun sælger smykker, sko, ta-
sker, tørklæder, bælter og alt indenfor accessories. hver anden måned skifter hun
kollektion, og der er 600 forskellige smykker at vælge imellem hver gang. i efteråret
2003 var der dog kun 300 forskellige smykker i kollektionen. hun kendte godt pil-
grim a/s og vidste, at de deltog på messen i frankfurt.
                                         - 5 -
hun fik kendskab til leverandøren surjeet-ranas på messen i frankfurt i 2003. leve-
randøren havde ca. 3000 varenumre, hvoraf hun købte ca. 100 artikler, herunder ef-
terligningen, som var udstillet på messen. messen i frankfurt er meget stor, og der
udstilles en masse smykker. det ville tage 2-3 dage at nå igennem alle standene på
messen. smykkerne ligner hinanden meget, og hun vidste ikke og havde heller ikke
mistanke om, at der var tale om en efterligning af et pilgrim smykke. det er umuligt
at undersøge, om et smykke er en efterligning, og der er ikke tid hertil, da en nyhed
kun varer et par måneder. hun blev først klar over, at der var tale om en efterligning,
da hun fik henvendelsen fra pilgrim a/s’ advokat. det er den eneste gang, at noget
sådant er sket for hende. da unique design i/s blev gjort opmærksom på problemet,
bad de leverandøren om en kreditnota og fortalte, at der var tale om et plagiat. begge
interessenter læste brevet fra advokaten, og de syntes, at det var mest fornuftigt at
returnere smykket til leverandøren, hvilket de ikke spurgte pilgrim a/s om. de ville
ikke underskrive erklæringen til pilgrim a/s uden advokatrådgivning. bruttofortje-
nesten ved salget af smykket er korrekt opgjort i processkriftet af 20. oktober 2004.
procedure
pilgrim a/s har gjort gældende, at unique design i/s først med påstandsdokumentet
anerkendte at have krænket pilgrim a/s’ ophavsret til smykket. krænkelsen af de-
signrettighederne og markedsføringsloven er tidligere anerkendt af unique design
i/s. pilgrim a/s gør derfor særligt gældende, at unique design i/s’ returnering af det
smykke, som unique design i/s anerkendte at være en rettighedskrænkende efterlig-
ning, i sig selv indebærer en krænkelse af ophavsretten.
unique design i/s reagerede dagen efter brevet fra pilgrim a/s’ advokat ved at be-
kræfte, at salget var ulovligt, og oplyste, at smykkerne var returneret. ved returne-
ringen af smykkerne havde unique design i/s kendskab til pilgrim a/s’ rettigheder
og burde have indset, at returneringen ville påføre pilgrim a/s yderligere problemer
og omkostninger.
det er en krænkelse af ophavsretten at eksportere, herunder returnere varer, som ud-
gør en immateriel krænkelse. retspraksis vedrører hovedsageligt overtrædelse af
markedsføringsloven, men det gøres gældende, at de samme principper gør sig gæl-
dende for ophavsretten, og i øvrigt har unique design i/s anerkendt overtrædelse af
                                           - 6 -
markedsføringsloven. unique design i/s’ eventuelle gode tro er uden betydning, da
krænkelsen skal bedømmes på et objektivt grundlag. unique design i/s påførte pil-
grim a/s ekstra omkostninger ved at returnere smykkerne, og tilstedeværelsen af
varerne må sikres af hensyn til den krænkede part.
leverandøren fortsatte salget, indtil der kun var 36 tilbage af de returnerede smyk-
ker. unique design i/s ville ikke oplyse, hvem den tyske leverandør var, og forhin-
drede derved pilgrim a/s i at standse leverandøren. unique design i/s handlede ale-
ne i egen økonomisk interesse ved straks at bede om kreditnota og ved ikke at ville
betale for en revisorerklæring. den første oplysning fra unique design i/s om om-
fanget af forhandlingen af smykkerne viste sig at være forkert, hvorfor kravet om en
revisorerklæring var rimeligt.
betingelserne for at pålægge en bøde efter ophavsretslovens § 76 er opfyldt, idet
returneringen af smykkerne var en klar forsætlig handling, og en eventuel retlig vild-
farelse om det retsstridige heri disculperer ikke.
unique design i/s’ dækningsbidrag er uden betydning for pilgrim a/s’ tab. pilgrim
a/s’ dækningsbidrag 1 er på 200 kr. pr. smykke, men erstatningen kan fastsættes
skønsmæssigt til 50.000 kr. salg af kopiprodukter er en markedsforstyrrelse, og uni-
que design i/s medvirkede ikke til at få standset krænkelsen hurtigst muligt. derud-
over var unique design i/s meget længe om at fremkomme med de rigtige oplysnin-
ger om krænkelsens omfang, hvilket påførte pilgrim a/s yderligere omkostninger.
unique design i/s’ maksimering af erstatningen kan i givet fald alene vedrøre de
solgte smykker. i alt er pilgrim a/s’ tab større end 50.000 kr., og der skal også tages
hensyn til advokatomkostningerne i tyskland. det burde være unødvendigt at føre
sagen, da det var indlysende, at unique design i/s ikke havde ret til at bringe varerne
i fortsat distribution, efter krænkelsen var anerkendt.
unique design i/s har gjort gældende, at unique design i/s var i god tro ved købet
af smykkerne og kun opnåede et meget beskedent dækningsbidrag ved omsætningen
heraf, hvorfor der ikke er grundlag for at betale erstatning. det ville være en umulig
opgave i forbindelse med køb at skulle kontrollere, om produktet er en efterligning.
                                           - 7 -
ved returneringen af smykkerne til den tyske leverandør var unique design i/s klar
over, at der kunne være tale om en krænkelse, og ville derfor ikke have mere med
varen at gøre. unique design i/s informerede leverandøren herom. returneringen af
en vare til sælgeren er ikke i sig selv en krænkelse af ophavsretten, for der er hverken
tale om salg eller eksport med henblik på videresalg. smykkerne blev alene returne-
ret, fordi der var en mangel af immateriel karakter. unique design i/s havde ikke
dokumentation for, at der ikke kunne være andre, som havde rettigheder til at sælge
smykkerne for eksempel i tyskland. unique design i/s kan under disse omstædig-
heder ikke gøres ansvarlig for, at leverandøren bragte smykket i omsætning på det
tyske marked.
pilgrim a/s har ikke ført bevis for, at salget af smykkerne har medført markedsfor-
styrrelse eller i det mindste forsøgt at forklare, hvorledes en markedsforstyrrelse
skulle have fundet sted.
parterne påbegyndte forligsforhandlinger, og det var urimeligt at kræve revisorerklæ-
ring. unique design i/s har i tilstrækkelig grad dokumenteret omfanget af krænkel-
sen ved at fremskaffe varenumrene fra den tyske leverandør, og oplysningerne er
accepteret af pilgrim a/s.
erstatningen kan højst udgøre 8.403 kr., jf. ophavsretslovens § 83, stk. 2. der er tale
om en bagatelagtig fortjeneste, og pilgrim a/s har på trods af opfordring hertil ikke
villet oplyse om sine indkøbs- og salgspriser.
der er ikke grundlag for en bøde for overtrædelse af ophavsretsloven, idet der henvi-
ses til sagens særlige omstændigheder og det manglende forsæt. der foreligger end
ikke en uagtsom handling.
rettens begrundelse og resultat
det er under denne sag ubestridt, at de omhandlende smykker krænker pilgrim a/s’
ophavsrettigheder, ligesom det er ubestridt, at der foreligger en krænkelse af pilgrim
a/s’ designrettigheder og en overtrædelse af markedsføringsloven. alene ophavsret-
ten er påberåbt som grundlag for rettens afgørelse af bødestraf.
                                          - 8 -
det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at unique design i/s’ indkøb af smyk-
kerne under messen i frankfurt skete i god tro.
at forhandle, importere eller eksportere varer, som udgør en immateriel krænkelse,
er i strid med den forurettedes rettigheder, og retten finder, at også returnering af
sådanne varer til sælgeren er en krænkelse under hensyn til den forurettedes mulig-
heder for effektivt at kunne begrænse krænkelsens skadegørende virkninger. selv om
det kan være en naturlig reaktion at returnere varer, som lider af en mangel, til sælge-
ren, finder retten, at returneringen af smykkerne kort tid efter, at unique design i/s
var blevet oplyst om, at smykkerne udgjorde - eller blev påstået at udgøre - en kræn-
kelse af pilgrim a/s’ rettigheder, og af rettighedsindehaveren var blevet anmodet om
at destruere smykkerne, var en forsætlig handling, hvorfor unique design i/s er er-
statningsansvarlig efter ophavsretslovens § 83 og ifalder strafansvar efter ophavsrets-
lovens § 76, jf. § 2.
efter det ovenfor anførte fastsættes erstatningen og vederlaget i forhold til samtlige
600 smykker, for så vidt angår de solgte 284 stk. kan beløbet dog ikke overstige uni-
que design i/s’ fortjeneste, jf. ophavsretslovens § 83, stk. 2. pilgrim a/s har alene
ført bevis for sit dækningsbidrag ved salg af originale smykker ved jens blirups for-
klaring, som ikke findes tilstrækkelig til at dokumentere et dækningsbidrag på 200
kr. pr. smykke. pilgrim a/s har ikke ført bevis for, at krænkelsen har medført yderli-
gere skade i form af markedsforstyrrelser eller lignende. erstatning og vederlag fast-
sættes herefter skønsmæssigt til et samlet beløb på 25.000 kr.
under hensyn til, at unique design i/s straks ophørte forhandlingen og rimeligt hur-
tigt fremkom med de nødvendige oplysninger om krænkelsens omfang, herunder
oplyste om leverandørens navn og smykkernes varenummer, findes den forskyldte
bødestraf at kunne bortfalde i medfør af straffelovens § 85.
unique design i/s skal betale sagsomkostninger til pilgrim a/s med 8.500 kr., hvor-
af 1.060 kr. udgør retsafgift, og den resterende del udgør advokatomkostninger uden
moms.
                                          - 9 -
                              thi kendes for ret
unique design i/s v/jon kjærgaard og kirsten kristensen skal inden 14 dage betale
25.000 kr. til pilgrim a/s med procesrente fra den 26. april 2004.
unique design i/s skal i sagsomkostninger inden 14 dage betale 8.500 kr. til pilgrim
a/s, hvorefter beløbet forrentes med procesrente.
                                   mette christensen
finn sködt                                                          uffe thustrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
- evh
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 31. marts 2017
p-1-16
                                  frank schaadt
                                  (advokat hans henrik thorsen)
                                  mod
                                  q-invest aps under konkurs
                                  (advokat claus høeg madsen)
indledning og påstande
under denne sag, der er en fordringsprøvelsessag efter konkurslovens § 133, har sagsøgeren,
frank schaadt (tidligere frank quistgård holst) nedlagt påstand om, at sagsøgte, q-invest
aps under konkurs (i det følge benævnt q-invest) skal anerkende 5.297.618 kr. som simpelt
krav i konkursboet, jf. konkurslovens § 97. (sagsøgeren benævnes i det følgende, bortset fra
citater, frank schaadt).
q-invest har påstået frifindelse.
                                                -2-
frank schaadt har oplyst, at der alene er medtaget renter af kravet frem til den 31. december
2012, og at renterne frem til den 10. oktober 2014, hvor der blev afsagt konkursdekret, andra-
ger 215.000 kr. kravet er processuelt begrænset til det i påstanden opgjorte beløb.
sagen drejer sig om, hvorvidt frank schaadt har godtgjort, at han har oparbejdet et mellem-
regningstilgodehavende i forhold til selskabet q-invest.
kravet har været prøvet hos kurator den 9. december 2015, hvor fordringen blev afvist, da
kurator ikke anså kravet for dokumenteret. prøvelsen af kravet er herefter indbragt for sø-
og handelsrettens skifteret den 5. januar 2016.
der er en forventet dividende til § 97- krav på ca. 10 %.
sagens nærmere omstændigheder er følgende:
involverede selskaber
q-invest er stiftet den 1. december 2005, og frank schaadt var eneste anpartshaver i dette.
han var endvidere registreret som direktør i perioden fra den 30. december 2005 til den 28.
juni 2013, ligesom han var registreret som likvidator i perioden fra den 28. juni 2013 til den 3.
oktober 2014. den 26. august 2014 traf erhvervsstyrelsen beslutning om, at selskabet skulle
tvangsopløses, og den 3. oktober 2014 besluttede skifteretten at indlede tvangsopløsningsbe-
handlingen og udmeldte advokat claus høeg madsen som likvidator. på dennes anmodning
blev selskabet den 10. oktober 2014 taget under konkursbehandling, og advokat claus høeg
madsen blev samtidig udpeget som kurator.
selskabet indgik i en koncern, der bestod af selskabet som moderselskab og to datterselska-
ber henholdsvis højnæsvej 52 aps og højnæsvej 46-50 aps. højnæsvej 52 aps blev taget
under konkursbehandling den 14. november 2013, mens højnæsvej 46-50 aps blev taget un-
der konkursbehandling den 10. oktober 2014. advokat claus høeg madsen er ligeledes ud-
peget som kurator i de to datterselskaber.
                                                    -3-
i forbindelse med behandlingen af højnæsvej 52 aps under konkurs afgav frank schaadt
den 23. juni 2014 forklaring i skifteretten. han forklarede om dette selskab bl.a.:
      ”... at han var eneejer af anparterne og at der ikke var andre ansatte end ham. han stifte-
      de selskabet og købte i 2007/2008 erhvervsejendommen højnæsvej 52 i rødovre for 3-4
      mio. kr. og forestod ombygningen til 12 ejerlejligheder. alm. brand bank stod for finan-
      sieringen. efter ca. 2 års ombygning blev lejlighederne solgt til en m2 pris af ca. 25.000
      kr., kreditorerne, herunder skat blev indfriet og et provenue på ca. 1,5 mio. kr. blev
      overført som lån til selskabet højnæsvej 46-50 aps, som også er ejet af ham. han forestod
      et tilsvarende ombygningsprojekt i dette selskab, finansieret af brf kredit, men efter for-
      gæves at have forsøgt salg af lejlighederne i et par år blev ejendommen overtaget i april
      2014 af brf kredit til fuld indfrielse af kreditforeningens krav og til fyldestgørelse af le-
      jerforpligtelser, herunder mangelsindsigelser.
      et tredje selskab, q invest aps, som også er ejet af ham har efter hans opfattelse fungeret
      som holdingsselskab, og der har ikke været nogen drift i selskabet. det overskud og den
      egenkapital der er angivet i dette selskabs årsrapport for 2012, må bero på sambeskatning
      med højnæsvej 46-50 aps. nogle driftsomkostninger blev tillige afholdt i holdingselska-
      bet, hvilket muligvis kan forklare en mellemregning på 654.000 kr. i højnæsvej 52 aps
      favør.
      der er i dag ingen drift i nogen af selskaberne og heller ingen aktiver. højnæsvej 52 aps
      er part i 2 retssager vedr. mangelsindsigelser. selskabet har ikke tilknytning til andre sel-
      skaber end de nævnte. palle badsted er selskabets nuværende revisor og konsulent mht. at
      få lukket selskaberne. højnæsvej 52 aps papirer og bogføringsmateriel er hos selskabets
      tidligere revisor, brian nielsen, på godthåbsvej, frederiksberg. ...”
kurator i højnæsvej 52 aps under konkurs har oplyst, at han i dette bo trods opfordringer
ikke har modtaget nogen form for dokumentation for ovenstående byggeprojekt fra frank
schaadt, ligesom denne heller ikke har afleveret bogføring eller bilag af nogen art. der er
anmeldt krav i højnæsvej 52 aps under konkurs med samlet 435.217,74 kr.
i forbindelse med fordringsprøvelsen hos kurator den 9. december 2015, har højnæsvej 52
aps under konkurs anmeldt et krav på 773.257,87 kr. i q-invest under konkurs. dette krav
er prøvet og godkendt på mødet.
                                               -4-
omstødelsessag ved retten i lyngby
kurator har den 9. oktober 2015 ved retten i lyngby på vegne af q-invest anlagt en omstø-
delsessag mod frank schaadt, hvor boet har nedlagt påstand om, at frank schaadt skal beta-
le 793.730,48 kr. med renter. som begrundelse for kravet er anført, at der efter konkursboets
opfattelse uberettiget er tilgået frank schaadt midler fra selskabets konto. frank schaadt har
under omstødelsessagen påstået frifindelse og har gjort gældende, at han kan modregne med
den fordring, der er genstand for tvist i nærværende sag.
kravet
frank schaadt anmeldte den 21. oktober 2015 et krav i konkursboet med 5.297.618,00 kr.
2005/06 (1. regnskabsår)
af selskabets første årsrapport for 2005/06, der er godkendt på en generalforsamling den 12.
juli 2007, fremgår, at ”anden gæld” var opgjort til 979.314 kr. statsautoriseret revisor hans
olsen fra horwath revisorerne har i en erklæring af 31. maj 2007 bl.a. anført, at ”revisionen
har ikke givet anledning til forbehold.”
af et mellemregningsbilag, der vedrører frank schaadt og q-invest, fremgår, at selskabets
mellemregning med frank schaadt den 1. juni 2006 androg 0 kr., og den 31. december 2006
var negativ med 1.031.061,21 kr. i frank schaadts favør.
2007 (2. regnskabsår)
af årsrapporten for 2007, der er udarbejdet af registreret revisor brian klogborg fra addea
aps, fremgår bl.a., at selskabet havde ”anden gæld” i form af ”mellemregning med anpartsha-
ver” med 1.841.749 kr. mod 939.314 kr. i 2005/2006.
af en slutseddel, der er underskrevet den 20. december 2007 fremgår, at frank schaadt solg-
te en mercedes 350 sl til q-invest for 900.000 kr. slutsedlen er på begges vegne underskrevet
                                                   -5-
af frank schaadt. det hedder i tilknytning til sælgers underskrift: ”for modtagelse af kr.
900.000 som lån kvitteres”.
2008 (3. regnskabsår)
af årsrapporten for 2008, der er udarbejdet af samme, og som er godkendt på en generalfor-
samling den 30. juni 2009, hedder det i registreret revisor brian klogborgs påtegning bl.a.:
      ”… forbehold ...
      selskabets bogføring giver ikke et pålideligt grundlag for udarbejdelse af årsrapporten,
      idet der i væsentligt omfang mangler dokumentation for medgået indtægter og afholdte
      omkostninger. der er endvidere ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at alle forpligtelser er
      medregnet i årsrapporten.
      konklusion
      som følge af de forhold, der er beskrevet ovenfor, har vi ikke kunnet gennemføre revisio-
      nen og vi kan derfor ikke afgive en konklusion om årsrapporten. …”
det fremgår af årsrapporten, at selskabet under aktiver bl.a. havde en likvid beholdning på 0
kr. og tilsvarende 0 kr. i 2007. under passiver er bl.a. anført ”anden gæld”, der var opgjort til
0 kr. mod 1.841.749 kr. i 2007.
af ”specifikationer til årsrapporten 2008”, der er udarbejdet af samme, fremgår bl.a., at selska-
bet havde ”anden gæld” i form af ”mr frank quistgaard” med 1.826.811 kr. mod 1.841.749 kr.
i 2007.
af et uddrag af en råbalance pr. 31/12 2008 fra addea revision fremgår bl.a. følgende: ”mr
frank quistgård 1.824.811 ... 2000 ... 1.826.811”.
af en udskrift fra addea revisions bogholderi for 2008 fremgår, at frank schaadts mellem-
regning med selskabet pr. 1. januar 2008 androg 1.841.749 kr. og den 29. december 2008
1.824.810,97 kr.
                                                      -6-
                                                 --- o0o ---
statsautoriseret revisor palle badsted har fungeret som revisor for selskabet i perioden 2009
til 2012. han har foruden årsrapporter og specifikationer hertil udarbejdet et bilag, der er
indhentet af sagsøgeren til brug for denne sag. bilaget afspejler mellemregningerne mellem
frank schaadt og q-invest i årene 2009-12 og indeholder en række efterposteringer. af speci-
fikationshæfterne for 2009 - 2011 fremgår, at der er foretaget rewiev.
2009 (4. regnskabsår)
af selskabets årsrapport for 2009, der er dateret den 18. marts 2010, og som er godkendt på
en generalforsamling samme dag, og hvor revisor i sin erklæring bl.a. udtrykker, at ”revisio-
nen har ikke givet anledning til forbehold”, fremgår, at ”anden gæld” er opgjort til 2.075.589 kr.
mod 0 kr. i 2008.
af ”specifikationer til årsrapporten 2009”, der er dateret den 18. marts 2010, fremgår bl.a., at q-
invest i 2009 havde ”anden gæld”, der bestod af ”mellemregning frank quistgård holst” med
2.075.589 kr. mod 0 kr. i 2008. der er endvidere under finansielle omkostninger medtaget:
”renter mr frank quistgård holst 168.046”. det hedder i revisors indledende erklæring bl.a.:
       ”… vi har efter aftale udført gennemgang af specifikationshæftet for q-invest for perio-
       den 1. januar 2009 – 31. december 2009, omfattende specifikationer og skattemæssige op-
       gørelser til årsrapporten 2009.
       specifikationshæftet er udarbejdet på grundlag af selskabets bogføring og selskabets års-
       rapport for 2009, som vi har revideret og forsynet med en erklæring uden forbehold eller
       supplerende oplysninger.
       selskabets ledelse har ansvaret for specifikationshæftet. …”
det fremgår endelig af revisorens mellemregningsbilag, at selskabet havde en gæld til frank
schaadt, der pr. 1. januar 2009 var opgjort til 1.826.811 kr. og den 31. december 2009 til
2.075.588,56 kr.
                                                   -7-
2010 (5. regnskabsår)
af selskabets årsrapport for 2010, der er dateret den 6. juni 2011, og som er godkendt på en
generalforsamling samme dag, og hvor revisor i sin erklæring udtrykker, at ”revisionen har
ikke givet anledning til forbehold”, fremgår, at ”anden gæld” er opgjort til 2.267.800 kr.
af ”specifikationer til årsrapporten 2010”, der ligeledes er dateret den 6. juni 2011, fremgår
bl.a., at q-invest i 2010 havde ”anden gæld”, i form af ”mellemregning frank quistgård holst”
med 2.267.980 kr. mod 2.076.000 kr. i 2009. der er endvidere under ”finansielle omkostninger”
medtaget: ”renter mr frank quistgård holst 106.102”. revisor har afgivet en erklæring, der i
det væsentlige svarer til erklæringen i forrige specifikationsrapport.
det fremgår endelig af revisorens mellemregningsbilag, at selskabet havde en gæld til frank
schaadt, der den 31. december 2010 var opgjort til 2.267.979,86 kr.
2011 (6. regnskabsår)
af selskabets årsrapport for 2011, der er dateret den 12. juni 2012, og som er godkendt på en
generalforsamling samme dag, og hvor revisor i sin erklæring udtrykker, at ”revisionen har
ikke givet anledning til forbehold”, fremgår, at ”anden gæld” er opgjort til 5.230.374 kr.
af ”specifikationer til årsrapporten 2011”, der ligeledes er dateret den 12. juni 2012, fremgår
bl.a., at q-invest i 2011 havde ”anden gæld”, i form af ”mellemregning frank quistgård holst”
med 5.230.374 kr. der er endvidere under ”finansielle omkostninger” medtaget: ”renter mr
frank quistgård holst 182.887”. revisor har afgivet en erklæring, der i det væsentlige svarer
til erklæringen i specifikationsrapporten for 2009.
det fremgår endelig af revisorens mellemregningsbilag, at selskabet havde en gæld til frank
schaadt, der den 31. december 2011 var opgjort til 5.230.374,34 kr., idet selskabets gæld bl.a.
var forøget med en post på 2.459.119,30 kr. med teksten ”ompost kto 62000 (indskud af
frank)”. af en kontoudskrift fra alm. brand bank a/s vedrørende konto nr. 7681 711662 til-
                                                    -8-
hørende frank schaadt fremgår, at der den 16. februar 2011 er hævet 2.400.119,30 kr. og den
19. juli 2011 hævet 29.000 kr.
2012 (7. regnskabsår)
af selskabets årsrapport for 2012, der er dateret den 27. juni 2013, og som er godkendt på en
generalforsamling samme dag, og hvor revisor i sin erklæring udtrykker, at ”revisionen har
ikke givet anledning til forbehold”, fremgår, at ”anden gæld” er opgjort til 5.297.618 kr.
af ”specifikationer til årsrapporten 2012”, der ligeledes er dateret den 27. juni 2013, fremgår
bl.a., at q-invest i 2012 havde ”anden gæld”, i form af ”mellemregning frank quistgård holst”
med 5.297.618 kr. der er endvidere under ”finansielle omkostninger” medtaget: ”renter mr
frank quistgård holst 129.515”. det hedder i revisors indledende erklæring bl.a.:
       ”… på grundlag af selskabets årsregnskab for 2012, bogføring og øvrige oplysninger
       modtaget fra selskabets ledelse, har vi ydet assistance med opstilling af specifikationshæf-
       tet til årsregnskabet for 2012. …
       vi har ikke revideret eller udført rewiev af specifikationshæftet og udtrykker derfor ikke
       nogen grad af sikkerhed herom. …”
det fremgår endelig af revisorens mellemregningsbilag, at selskabet havde en gæld til frank
schaadt, der den 31. december 2012 var opgjort til 5.297.617,84 kr.
selskabet har foretaget bogføring i e-conomic. kurator har herfra fået oplyst, at selskabets af-
tale var gældende til og med regnskabsåret 2012, hvorfor der ikke foreligger materiale efter
1. januar 2013.
selskabet har haft bankkonto i alm. brand bank a/s, og der er fremlagt kontoudtog for hele
2013, 2014 og frem til 7. januar 2015.
advokat hans henrik thorsen har i en replik opfordret kurator til at frafalde en række krav
(provokationer).
                                                -9-
forklaringer
frank schaadt har forklaret blandt andet, at han beskæftiger sig med køb og salg af ejen-
domme. han var direktør og eneste anpartshaver i holdingselskabet q-invest og i dattersel-
skaberne højnæsvej 52 aps og højnæsvej 46-50 aps. q-invest blev stiftet med det formål at
samle overskuddet fra datterselskaberne. herudover ejede q-invest en ejendom, der var be-
liggende i jens otto kragsgade i københavn, og som blev benyttet til udlejning.
selskabet højnæsvej 52 aps købte en erhvervsejendom, som blev ombygget til ejerlejlighe-
der. købet blev delvist finansieret af alm. brand bank a/s. banken krævede i den forbindel-
se, at han ydede et personligt indskud til brug for byggeriet. han husker ikke præcist, hvor
meget han indskød i selskabet. det var formenligt ca. 9 mio. kr. han kautionerede ligeledes
for banklånet. han husker ikke, om beløbet blev indskudt i højnæsvej 52 aps eller q-invest.
han solgte efterfølgende ejerlejlighederne i højnæsvej 52 aps og erhvervede en ny er-
hvervsejendom i højnæsvej 46-50 aps. ejendommen blev ombygget til 28 ejerlejligheder. på
dette tidspunkt blev han mødt af flere udfordringer, som påvirkede selskabet negativt. over-
skuddet fra ejendomssalget i højnæsvej 52 aps blev overført til højnæsvej 46-50 aps. han
husker ikke, om lånet blev tilbagebetalt til højnæsvej 52 aps.
mellemregningen med q-invest på 5.297.618 kr. opstod hovedsagelig ved overdragelsen af
en mercedes for 900.000 kr., som han havde betalt med private midler og som følge af et pri-
vat ejendomslån på ca. 2,4 mio. kr., som han indskød i selskabet. lånet finansierede bygge-
projekterne i datterselskaberne.
q-invests bogføring blev i første omgang foretaget af hans daværende ægtefælle. da han er-
farede, at dette ikke fungerede tilfredsstillende, overdrog han bogføringen til en bogholder,
der hedder sanne lee jørgensen. bogholderen var i besiddelse af q-invests bilagsmateriale
og havde administratoradgang til e-conomic.dk. hun flyttede på et tidspunkt fra danmark
til grækenland, og det var derfor ikke muligt at fremskaffe q-invests bilagsmateriale til brug
for årsregnskabet i 2008. på dette tidspunkt stemte q-invests bankkonto dog overens med
årsregnskabet. han besluttede derfor at indsende årsregnskabet for 2008 til erhvervsstyrel-
                                                - 10 -
sen, selvom bilagsmaterialet ikke var til stede, da han ville undgå bøder og/eller en tvangs-
opløsning af selskabet. det førte dog til en revisorpåtegning og forbehold i årsregnskabet.
q-invest havde alene en lejeindtægt på ca. 6.000 kr. til 7.000 kr. månedligt fra ejendommen
beliggende i jens otto kragsgade. udlejningen var forbundet med flere udgifter, og der var
derfor ikke et overskud. der var ikke andre likvide midler i q-invest. selskabet havde én
bankkonto hos alm. brand bank a/s. herudover var der oprettet en bankkonto til brug for
udlejningsejendommen i jens otto kragsgade.
han kendte sven-erik blixt fra badsted revision, og da han fik et godt tilbud fra revisions-
selskabet, skiftede q-invest i 2009 fra addea revision til badsted revision. han indleverede
q-invests bilagsmateriale til badsted revision, men han vil ikke afvise, at der måske mang-
lede enkelte benzinbilag. disse posteringer fremgik imidlertid af q-invests kontoudtog, og
det var derfor muligt at se, hvad posteringerne vedrørte.
q-invests sidste årsregnskab er fra 2012. selskabet havde på dette tidspunkt økonomiske
problemer, og der var derfor ikke midler til at betale for udarbejdelse af flere årsregnskaber.
han blev også skilt fra sin ægtefælle, hvilket medførte, at han som følge af stress mistede
overblikket. han fik derfor ikke anmeldt sit krav i konkursboet umiddelbart efter dekret-
tidspunktet, men først ca. 1 år senere.
han opbevarede bilagsmateriale vedrørende q-invest og datterselskaberne på sin private
ejendom. ejendommen blev i 2014 udsat for en større vandskade, og selskabernes bilagsma-
teriale blev ødelagt. det fremgår af q-invests bankkonto, hvordan selskabets midler er blevet
anvendt, og kurator har adgang til denne konto. det er korrekt, at han under sin forklaring
den 23. juni 2014 i skifteretten oplyste, at q-invest bilagsmateriale var hos selskabets tidlige-
re revisor brian nielsen. han oplyste dette, fordi bilagsmaterialet var hos revisoren i 2009.
revisoren tilbageleverede bilagene ved årsregnskabets afslutning. en del af bilagsmaterialet
er formentligt fortsat på arkiv hos bogholderen. det var det bilagsmateriale, som han havde
modtaget retur fra revisoren, der blev ødelagt som følge af vandskaden.
                                                - 11 -
q-invests aktiver bestod af en mercedes, en stol og en jeep. der var ikke andre aktiver i sel-
skabet. han ejede to eller tre biler, som alle blev indregistreret i q-invest for derved at opnå
en billigere forsikringspræmie. bilerne havde han erhvervet for private midler, og bilerne til-
hørte derfor ikke q-invest.
han har ikke kendskab til, hvornår eller hvordan den fremlagte oversigt over mellemreg-
ningskontoen for 2009-12 er udarbejdet. han modtog årligt en opgørelse over mellemregnin-
gen til brug for gennemgangen af årsregnskaberne.
revisionsmedarbejder sven-erik blixt har forklaret blandt andet, at han er underleverandør
hos badsted revision, og at han således var sagsbehandler på det arbejde, som blev udført
for q-invest.
badsted revision overtog revisionen for q-invest fra et andet revisionsselskab. badsted re-
vision modtog i den forbindelse det seneste årsregnskab og dettes specifikationer. dette var
tilstrækkeligt revisionsbevis. det fremgik af det seneste årsregnskab, at der var en mellem-
regning på ca. 1,8 mio. kr. q-invests bilagsmateriale var til stede i den periode, hvor badsted
revision udarbejdede årsregnskaberne. q-invests bankkonto blev afstemt i forbindelse med
årsregnskaberne. der var ikke tale om komplicerede årsregnskaber, men q-invest var et an-
derledes holdingselskab, fordi der var aktiver i selskabet – udover ejerandelene i dattersel-
skaberne. der var en del rod i bogføringen, som han dog sørgede for løbende blev rettet. han
husker ikke omfanget af bilagsmaterialet. frank schaadts private udlæg var i hele perioden
fuldt dækket via mellemregningen.
den fremlagte oversigt over mellemregningskontoen blev udarbejdet af badsted revision til
brug for nærværende sag. oversigten blev udarbejdet på baggrund af bogføringsmaterialet,
og der er ikke foretaget ændringer i selve mellemregningsopgørelsen. kurator har ikke an-
modet om at få udleveret det underliggende bogføringsmateriale. q-invests posteringer blev
henført til forskellige bogføringskonti på almindelig vis. hvis han var i tvivl om, hvor poste-
ringen skulle henføres, blev q-invest formenligt spurgt herom. han husker ikke, om udbeta-
lingerne til datterselskaberne blev foretaget med hjemmel i en aftale. det fremgår af bilags-
                                               - 12 -
materialet, at der har været mellemregninger mellem selskaberne. han er ikke klar over, om
disse lån blev indfriet. badsted revision udarbejdede det sidste årsregnskab for 2012, og han
har derfor ikke kendskab til, hvad der efterfølgende er foregået i q-invest. selskabets bi-
lagsmateriale er udleveret til frank schaadt.
der fremgår nogle efterposteringer af den fremlagte oversigt over mellemregningskontoen,
som ikke fremgår af q-invests kontokort fra 2011, hvilket medfører en difference mellem
oversigten og kontokortet. det burde imidlertid være de samme beløb, der fremgår af over-
sigten og kontokortet. han kan ikke umiddelbart forklare, hvorfor der er en forskel. mellem-
regningen på 2.459.119,30 kr. fra bankkonto 62000, som fremgår af det fremlagte kontokort,
opstod i 2011. q-invests seneste årsregnskabet er fra 2012, og han har derfor ikke efterprøvet
q-invests mellemregningskonto efter 2012.
statsautoriseret revisor palle badsted bistod selskabet op til konkursbehandlingen af høj-
næsvej 52 aps. han er ikke klar over, på hvilken måde palle badsted bistod selskabet.
revisor brian klogborg har forklaret blandt andet, at addea revision udarbejdede q-invests
årsregnskaber i perioden 2007 til 2008. han drev virksomhed sammen med revisor brian ni-
elsen. differencerne i q-invests posteringssaldoer kan skyldes efterposteringer, som ikke
blev indarbejdet i nogle af saldoopgørelserne. et årsregnskab skal begynde med samme be-
løb, som det forrige årsregnskab blev afsluttet med. det er i den forbindelse det forrige års-
regnskabs specifikationer, som er relevante. det er almindeligt, at der er en række efterposte-
ringer, som kan ændre saldoopgørelserne.
en revisorpåtegning med forbehold bliver oftest noteret, hvis revisoren ikke har haft mulig-
hed for at efterprøve selskabets posteringer. det kan for eksempel skyldes, at bilagsmateria-
let ikke er blevet forelagt revisoren. i sådanne tilfælde efterprøves posterne i forhold til ind-
tægter og udgifter samt aktiver og passiver. revisoren er nødsaget til at notere i revisionspå-
tegningen, hvis det ikke har været muligt at efterprøve væsentlige posteringer. det betyder,
at revisoren ikke kan indestå for disse poster i årsregnskabet. det er herefter op til regn-
skabslæseren at vurdere nøgletallene i årsregnskabet i lyset af revisorens påtegning. han er
                                                   - 13 -
bekendt med, at q-invests bogholder rejste til grækenland i perioden op til q-invests års-
regnskab for 2008.
det er ikke muligt at trække midler ud af selskabet, hvis dette ikke har likvide midler primo
og ultimo i årsregnskabet, og der ikke er likviditetsvirkning på driften. han husker ikke, om
det var tilfældet for q-invest. det bilagsmateriale, som addea revision modtager i forbin-
delse med udarbejdelsen af et årsregnskab, tilbageleveres til selskaberne, i forbindelse med
at årsregnskabet underskrives. addea revisions bistand til q-invest ophørte i foråret 2009.
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med de fremlagte påstandsdo-
kumenter.
advokat hans henrik thorsen har heri gjort gældende bl.a.:
      ”...
      at    sagsøgers fordring … må anses for dokumenteret,
      at    den af selskabets revisor fortløbne foretagne opgørelse af mellemregningsfordringen
            ikke alene understøttes af reviderede regnskaber påtegnet af statsautoriseret revisor
            uden forbehold, men tillige understøttes af
      at    de væsentligste dele af den samlede fordring — herunder sagsøgers private indskud
            på cirka kr. 2,4 mill i 2011 fuldt ud helt ned på bilagsniveau er dokumenteret ved
            kontoudtoget fra alm. brand bank … og
      at    startsaldoen per 1. januar 2009 på kr. 1.826.811,00 ikke alene understøttes af det
            reviderede regnskab for 2009 med review af mellemregningen for 2009, men tillige
            af selskabets forudgående regnskaber …
      at    dette indebærer, at denne del af fordringen reelt understøttes af mindst 2 af hinan-
            den uafhængige revisorers gennemgang og reviews,
                                            - 14 -
at startsaldoen tillige på bilagsniveau understøttes af bilagene ...
at der iøvrigt ikke fra sagsøgtes side er fremført konkretiserede saglige indsigelser til
   støtte for at den ældste del af fordringen kan anfægtes, og
at det i den forbindelse må tillægges afgørende betydning,
at sagsøgte - støttet på nøjagtig samme dokumentationsmateriale uden tilsvarende
   indsigelser ved selvsamme fordringsprøvelse godkendte en mellemregning til fordel
   for datter-selskabet højdevej 52 aps på kr. 773.257,87, og
at dette forhold sammenholdt med sagsøgtes manglende opfyldelses af de af sagsøger
   fremsatte procesprovokationer skal tillægges processuel skadevirkning og dermed
   bevismæssig skadevirkning til skade for sagsøgte,
at det i øvrigt må lægges til grund, at sagsøgers fordring fuldt ud består, medmindre
   der fra sagsøgtes side dokumenteres modkrav, der overstiger minimum kr.
   215.000,00 svarende til rentetilskrivning af fordringen frem til fristdagen,
at der ikke er godtgjort modkrav af en sådan størrelse,
at der i øvrigt ikke til støtte for afvisningen er godtgjort konkretiserede indsigelser, el-
   ler modkrav, der kan tillægges betydning, idet omstødelsessagen er anlagt for sent,
   og idet synspunkterne heri i øvrigt ud fra et litispendis synspunkt ikke kan tages
   under påkendelse af sø- og handelsretten,
at sagsøgte derfor skal dømmes til at anerkende den anmeldte fordring fuldtud, subsi-
   diært skal pålægges at anerkende fordringen fuldtud med fradrag af i påstanden i
   omstødelsessagen, for hvilken der i givet fald må ske frifindelse for tiden,
                                                    - 15 -
     at      sagsøgte herudover skal pålægges at godtgøre sagsøger den indbetalte retsafgift, be-
             rammelsesafgift samt sagens omkostninger.
kurator i q-invest har heri gjort gældende bl.a.:
     ”... at det påhviler frank quistgård holst at dokumentere sit krav.
     der må i almindelighed stilles strenge krav til dokumentationen for et krav, der er an-
     meldt af selskabets eneejer og eneste ledelsesmedlem. dette er i særlig grad tilfældet i
     nærværende sag, hvor selskabet indgik i en konkursramt koncern, hvor der i alle selskaber
     består usikkerhed om, hvorledes der er forholdt med selskabernes midler, herunder om og i
     givet fald i hvilket omfang der er sket uberettigede udbetalinger til frank quistgård
     holsts private konto.
     frank quistgård holst har som dokumentation for sit krav fremlagt kopi af årsrapporter
     med specifikationer, udvalgte udskrifter af selskabets bogføringsmateriale samt en af revi-
     sor palle badsted udarbejdet oversigt over det påståede mellemregningskrav.
     de af sagsøger fremlagte årsrapporter med specifikationshæfter udgør ikke i sig selv behø-
     rig dokumentation for sagsøgers krav, ligesom disse alene vedrører en begrænset periode.
     heller ikke det fremlagte regnskabsmateriale udgør tilstrækkelig dokumentation for kra-
     vet. således er der alene fremlagt udskrifter af bogføringen for en begrænset periode, lige-
     som der kun er fremlagt enkelte bilag. dette til trods for at frank quistgård holst som
     selskabets ledelse har haft en pligt til at registrere og med bilag dokumentere enhver bog-
     føringspligtig transaktion.
     det er således ikke muligt på baggrund af den fremlagte dokumentation at se, hvordan
     mellemregningen har bevæget sig fra 0,00 kr. til 5.297.618 kr. samt at sammenholde po-
     steringerne med underliggende dokumentation, herunder med henblik på at afgøre, om
     der er foretaget korrekt bogføring. det er herunder heller ikke muligt at afgøre, om der er
     posteringer i selskabets favør, der kan have udlignet mellemregningen og som ikke er op-
     ført på mellemregningskontoen. det forhold, at frank quistgård holst ikke har udleveret
                                                     - 16 -
        selskabets bogføringsmateriale til konkursboet må i denne sammenhæng komme frank
        quistgård holst til skade.
        i relation til den af palle badsted udarbejde opgørelse bemærkes, at denne er behæftet med
        så væsentlige mangler, herunder særligt åbningsbalancen pr. 1. januar 2009, at opgørel-
        sen bør afvises i sin helhed. derudover er der heller ikke for de i denne opgørelse angivne
        posteringer fremlagt dokumentation i form af underliggende bilag m.v.
        det forhold, at den under nærværende sag fremlagte dokumentation er særdeles mangel-
        fuld, samt at konkursboet ikke i øvrigt er i besiddelse af selskabets bogføringsmateriale,
        må føre til, at kravet anses for udokumenteret. ...”
sø- og handelsretten skal udtale:
indledningsvis bemærkes, at denne sag alene drejer sig om, hvorvidt frank schaadt har op-
arbejdet et tilgodehavende, der kan anmeldes som fordring i konkursboet.
skifteretten lægger til grund, at kurator ikke har modtaget et fuldstændigt bogføringsmateri-
ale, jf. bogføringslovens §§ 6-9, med en udførlig dokumentation for såvel transaktions- som
kontrolsporet med tilhørende bilag. der foreligger således navnlig ingen bilag for perioden
efter 1. januar 2013 og frem til konkursdekretets afsigelse den 10. oktober 2014.
retten lægger endvidere til grund, at det foreliggende regnskabsmateriale i q-invest er no-
get usammenhængende, ligesom der i koncernsammenhæng foreligger utilstrækkelige og
ufuldstændige oplysninger omkring mellemværenderne mellem moder- og datterselskaber-
ne.
herefter, og da der ikke foreligger nogen form for bogføring efter 1. januar 2013, finder ret-
ten, at det ikke er godtgjort, at frank schaadt den 10. oktober 2014 havde en fordring i kon-
kursboet, hvorved bemærkes, at frank schaadt som eneanpartshaver og direktør/likvidator i
selskabet og på egne vegne var den nærmeste til at sikre sig dokumentation for, at der bestod
et sådant mellemværende.
                                               - 17 -
herefter – og da den omstændighed, at kurator har godkendt et krav fra højnæsvej 52 aps
under konkurs, findes at være uden betydning for nærværende søgsmål – frifindes konkurs-
boet for den nedlagte påstand.
                                      thi kendes for ret:
q-invest aps under konkurs frifindes.
frank schaadt, tidligere frank quistgård holst, betaler inden 14 dage fra dato sagens om-
kostninger med 50.000 kr.
beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
                                     torben kuld hansen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den