text:
                                højesterets dom
                              afsagt tirsdag den 20. april 2010
   sag 131/2007
   (2. afdeling)
   digital marketing support aps
   og
   anani voulé
   (advokat michael elkiær andersen for begge)
   mod
   ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling
   (kammeradvokat k. hagel-sørensen)
   i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 9. marts 2007.
   i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul søgaard, jytte scharling, poul
   dahl jensen og michael rekling.
   påstande
   appellanterne, digital marketing support aps og anani voulé, har nedlagt følgende på-
   stande:
1. indstævnte, ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling, skal anerkende, at lov nr. 598
   af 24. juni 2005 om internetdomæner, der særligt tildeles danmark (internetdomæneloven), i
   strid med grundlovens § 3, 3. pkt., ved bestemmelserne i lovens §§ 2, 6, 11 og 28 har foreta-
   get indgreb med virkning for en mellem appellanterne og tredjemand verserende retssag, og at
   loven for så vidt er ugyldig.
2. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at de bestemmelser i §§ 2,
   6, 11 og 28 i internetdomæneloven, som regulerer forholdet mellem appellanterne og tredje-
                                                  - 2 -
   mand i en verserende retssag, er i strid med appellanternes rettigheder i henhold til den euro-
   pæiske menneskerettighedskonventions artikel 6, stk. 1, og at loven for så vidt er ugyldig.
3. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at de bestemmelser i §§ 2,
   6, 11 og 28 i internetdomæneloven, som forbeholder domænenavneadministratoropgaven til
   kun én operatør (foreningen ”difo” og/eller et selskab ejet af ”difo”), er i strid med de
   gældende eu-regler om liberalisering og om fri konkurrence og frit leverandørvalg på it - og
   telemarkedet, og at loven for så vidt er ugyldig.
4. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at der ikke på grundlag af
   de aftaler, der er indgået mellem det i usa registrerede selskab ”icann” og den amerikan-
   ske regering (department of commerce) kan udledes nogen kompetence for den danske for-
   ening ”difo” til at slette eller inddrage de af appellanterne registrerede domænenavne under
   topdomænet ”.dk”, og at appellanterne ikke som følge af de omtalte aftaler er forpligtet af de
   regler, der er indført af nævnte forening, ”difo”.
5. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at domænenavnesystemet
   ikke indebærer nogen ret for den danske stat i relation til appellanterne som brugere af inter-
   nettet, at førsteordensdomænet ”.dk” ikke tilhører den danske stat, og at det amerikansk regi-
   strerede selskab ”icann” ikke har overdraget ejendomsretten eller andre immaterielle rettig-
   heder til førsteordensdomænet ”.dk”.
6. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at bestemmelserne i §§ 2,
   6, 11 og 28 i internetdomæneloven indebærer en ekspropriation af appellanternes rettigheder
   til tcp/ip-teknologien og til det tilhørende domænenavnesystem, og at disse bestemmelser er
   vedtaget i strid med grundlovens § 73, stk. 1.
7. ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling skal anerkende, at appellanterne er
   berettiget til fuldstændig erstatning i henhold til grundlovens § 73 i det omfang, der i henhold
   til internetdomæneloven sker inddragelse af appellanternes domænenavne og/eller appellan-
   ternes ret til at være administrator for egne og kunders domænenavne, for så vidt de registre-
   rede navne ikke strider mod lovgivningen i øvrigt.
   digital marketing support og anani voulé har for højesteret ikke gentaget påstand 6 og 7
   nedlagt for landsretten.
   ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling har påstået stadfæstelse, subsidiært frifin-
   delse.
                                                - 3 -
ministeriet har ikke for højesteret gjort gældende, at anani voulé ikke har retlig interesse i
søgsmålet som følge af, at han ikke har dokumenteret, at han personligt råder over rettigheder
til domænenavne stiftet forud for oprettelsen af difo. ministeriet har for højesteret derfor
ikke påstået sagen afvist med denne begrundelse for så vidt angår påstandene nedlagt af
anani voulé.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af anani voulé. han har forklaret
bl.a., at det ikke er korrekt, når det i gengivelsen af hans forklaring i landsrettens dom er an-
ført, at det var ministeriet eller ministeren, der traf beslutning om, at administrationen skulle
ligge i difo.
forud for etableringen af difo kunne alle være internetleverandører, og alle kunne registrere
domænenavne på ”.dk”. topdomænenavne, som f.eks. ”.dk”, var stillet til rådighed for alle
internetserviceleverandører. man fandt en fremgangsmåde, hvor der kunne være flere inter-
netleverandører, og ingen internetleverandør havde forrang til domænenavnet frem for andre.
den første i danmark, som administrerede domænenavne, var kjeld simonsen, som var for-
mand for foreningen dkuug, som var en unix-brugergruppe. kjeld simonsen henvendte sig
i 1985 til jonathan postel fra iana i usa og fik tilladelse til at være administrator af ”.dk”.
da det forudsatte fast forbindelse til internettet, som man ikke havde på daværende tidspunkt,
overlod han administrationen til et selskab i holland. kjeld simonsen mente, at han havde
rettighederne til ”.dk” domænenavnet, og at man skulle være medlem af hans brugergruppe
for at kunne bruge ”.dk”. det gav problemer i forhold til andre brugergrupper. man spurgte
derfor iana i usa, som oplyste, at man ikke havde givet ”.dk” domænenavnet til kjeld si-
monsen, men stillet det til rådighed for alle. i juni 1987 flyttede kjeld simonsen ”.dk” ’s ad-
ministration fra holland til danmark og drev herefter hostmastervirksomhed i firmaet dk-
net aps, som blev stiftet af foreningen dkuug. dk-net var internetleverandør og havde
hostmasterfunktionen.
teledanmark købte dk-net aps i 1996 og overtog i den forbindelse hostmasterfunktionen
vedrørende ”.dk”. mange internetleverandører blev i den forbindelse bekymrede over et
eventuelt monopol, og ca. 28 internetleverandører gik sammen med henblik på at få flyttet
                                              - 4 -
”.dk” domæneadministrationen væk fra teledanmark. de stiftede herefter fil, foreningen af
internetleverandører. teledanmark ville først ikke slippe ”.dk” domæneadministrationen. fil
fik fra iana bekræftet, at ”.dk” domænenavnet var stillet til rådighed for alle. teledanmark
accepterede herefter, at de øvrige internetleverandører havde samme rettigheder som tele-
danmark til ”.dk”. parterne indgik herefter en hostmasteraftale – en delingsaftale – vedrø-
rende ”.dk”. der var tidligere, da dk-net aps drev hostmastervirksomhed, indgået en navne-
aftale om brug af ”.dk” domænenavnet med øvrige internetleverandører i danmark, efter at
kjeld simonsen havde gjort gældende, at han havde enerettigheder til brug af ”.dk” domæne-
navnet.
hostmasterfunktionen er opgaven med at holde maskinerne i gang, så der er forbindelse til de
maskiner, man kommunikerer med i firmaet verisign i usa.
fil havde intet med hostmasterfunktionen at gøre. fil sørgede for at indgå aftale med tdcs
datterselskab dk-net omkring hostmasterfunktionen. digital marketing support var ikke
medlem af fil.
hvis en kunde henvendte sig til digital marketing support med henblik på at registrere et
domænenavn, udfyldtes en elektronisk formular, som blev videresendt elektronisk til host-
masteren. det foregik automatisk via et edb-program. dk-net offentliggjorde i databasen
ripe de registrerede domænenavne. i ripes database kunne man se registreringerne, herun-
der hvem der var hostmaster, og hvem der var internetleverandør i forbindelse med den en-
kelte registrering. digital marketing support kunne gøre dette som enhver anden internetle-
verandør, uanset at man ikke var medlem af fil. når man ikke var medlem af fil, skulle
man indgå en aftale med dk-net, hvori man forpligtede sig til at betale sin del af omkostnin-
gerne ved driften af maskinerne til hostmasterfunktionen. hvis man var medlem af fil, skulle
man ikke indgå en sådan aftale, da fil havde en fællesaftale hos dk-net.
han registrerede personligt ”co.dk” via digital marketing support som internetleverandør.
registreringen af ”co.dk” skete i 1997. i august 1997 begyndte digital marketing support at
udbyde domænenavne. direktøren for dk-net, benny mikkelsen, kontaktede anani voulé,
idet han var utilfreds med registreringen af ”co.dk”, fordi han mente, der var tale om konkur-
rerende virksomhed. dk-net ville slette ”co.dk”. anani voulé protesterede, da han ikke
                                                - 5 -
mente, dk-net var berettiget hertil. efter at han havde kontaktet teledanmarks internetdi-
rektør, ole bjørn, ringede benny mikkelsen tilbage til anani voulé og oplyste, at dk-net
ikke var berettiget til at slette ”co.dk”, men at man ville forelægge spørgsmålet for fils be-
styrelse. fil afholdt en ekstraordinær generalforsamling med henblik på drøftelse af spørgs-
målet. fil anerkendte herefter, at alle kunne udbyde domænenavne, og at man ikke havde
kompetence til at slette ”co.dk”. man udsendte endvidere en pressemeddelelse herom.
fils regler gjaldt kun for fils medlemmer. man kunne som registrant godt gå til dk-net. så
vidt han er orienteret, var man som registrant ikke dermed omfattet af fils regler. digital
marketing support var ikke omfattet af fils regler.
ved registreringen af domænenavne via digital marketing support betalte kunden 1.000 kr.
til digital marketing support for registreringen. digital marketing support betalte 100 kr. til
hostmasteren. beløbet på 100 kr. var vedtaget i fil. hvis kunden var gået direkte til dk-net,
skulle kunden også betale 1.000 kr. for at få registreret et domænenavn, og 100 kr. heraf ville
gå til den fælles kasse til driftsudgifter. hvis man ikke betalte sin andel af udgifterne til host-
masteren, måtte hostmasteren ikke sanktionere dette ved at slette domænenavnet. der var ikke
kompetence til at slette et domænenavn, herunder f.eks. ved manglende betaling eller kon-
kurs, medmindre der forelå en speciel aftale herom, hvilket ikke var almindeligt.
på grund af utilfredshed med, at tdcs datterselskab dk-net var hostmaster, overvejede man
at stifte et selskab, som alle internetleverandører var ejere af med henblik på at få flyttet ”.dk”
administrationen fra teledanmark. i mellemtiden opstod difo, som overtog opgaven med at
flytte ”.dk” administrationen fra teledanmark. difo overtog via et selskab hostmasterfunk-
tionen vedrørende ”.dk” domænenavnet fra dk-net. digital marketing support har ikke siden
registreringen i 1997 indgået skriftlige aftaler vedrørende registrering af domænenavne. di-
gital marketing support har ikke siden 2000 oprettet domænenavne i danmark og har ikke
indgået aftale herom.
vedrørende begreberne sole registry og shared registry har anani voulé forklaret, at sole
registry er, når kun én person eller ét firma er internetleverandør i et land eller et område.
dette kendes fra l980erne. fra det tidspunkt, hvor der kom andre internetleverandører til, op-
hørte sole registry-modellen automatisk. sole registry står i modsætning til shared registry.
                                                - 6 -
ved dk-net anvendte man en primitiv udgave af shared registry-modellen. shared registry
er, når man er flere på et marked og finder en løsning. difo er af den opfattelse, at de er sole
registry, og at internetleverandørerne er forhandlere af ”.dk” domænet for dem.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at ministeriet for videnskab,
teknologi og udvikling er frifundet for digital marketing support aps’ påstand 1 og 2.
for så vidt angår påstand 6, der for landsretten var nedlagt som den principale del af påstand
8, bemærkes, at internetdomæneloven fra 2005 har karakter af en generel erhvervsregule-
ringslov, der på baggrund af den stadig stigende samfundsmæssige betydning af kommunika-
tion via internettet har til formål at sætte en lovgivningsmæssig ramme for administrationen af
internetdomænet ”.dk” og andre internetdomæner, der særligt tildeles danmark. digital mar-
keting support har ikke godtgjort, at selskabet havde rettigheder til tcp/ip-teknologien og til
det tilhørende domænenavnesystem, som er blevet eksproprieret ved loven. med disse be-
mærkninger tiltræder højesteret, at ministeriet er frifundet for påstand 6.
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret endvidere afvisningen af digital
marketing supports påstand 3, 4 og 5 samt påstand 7 (for landsretten nedlagt som den subsi-
diære del af påstand 8). den for højesteret ændrede formulering af påstand 7 kan ikke føre til
et andet resultat.
højesteret stadfæster herefter dommen i forholdet mellem digital marketing support og mi-
nisteriet for videnskab, teknologi og udvikling.
af de samme grunde, som er anført ovenfor, tager højesteret ligeledes ministeriets påstand
over for anani voulé om frifindelse for påstand 1, 2 og 6 og om afvisning af påstand 3, 4, 5
og 7 til følge.
                                       thi kendes for ret:
ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling frifindes for de af digital marketing sup-
port aps og anani voulé nedlagte påstande 1, 2 og 6.
                                            - 7 -
de af digital marketing support aps og anani voulé nedlagte påstande 3, 4, 5 og 7 afvises.
 i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal digital marketing support aps og anani
  voulé solidarisk inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 200.000 kr. til
ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -   husk bilag 1
                                  udskrift
                                     af
                    sø- og handelsrettens dombog
den 21. maj 2002 blev af retten i sagen
v-0030-00
dansk eternit a/s
(advokat christian levin nielsen)
   mod
skanit eternit v/
carsten nørgaard
afsagt sålydende
                                               - 2 -
                                       d o m:
sagen vedrører væsentligst spørgsmålet, om varemærket eternit er degenereret, og om
sagsøger, dansk eternit a/s, i modsat fald kan hindre sagsøgte, skanit eternit v/carsten
nørgaards brug af varemærket eternit for fibercementplader og i sagsøgtes firmanavn.
påstande
sagsøger, dansk eternit a/s, har nedlagt følgende påstande:
1.sagsøgte, skanit eternit v/carsten nørgaard, tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at
     anvende kendetegnet eternit som led i sin erhvervsvirksomhed, det være sig som
     forretningskendetegn, varemærke og som firmanavn.
2.sagsøgte tilpligtes at anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik ved at
     anvende kendetegnet eternit som led i sin erhvervsvirksomhed, det være sig som
     forretningskendetegn, varemærke og som firmanavn.
3.sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale kr. 50.000,00, subsidiært et efter rettens skøn
     fastsat mindre beløb, med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 10. marts 2000.
sagsøgte, skanit eternit v/carsten nørgaard, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
varemærkeregistreringer
eternit er registreret den 30. august 1913 som figurmærke (vr 00.576 1913) for
virksomheden eternit-werke ludwig hatschek aktiengesellschaft, østrig. registreringen er
blevet forlænget til den 30. august 2003. varemærket er registreret bl.a. i klasse 17:
kautsjukvarer (ikke indeholdt i andre klasser), stenvarer af asbest i form af plader og rør, og i
klasse 19: stenvarer, herunder kunststenvarer såsom asbestcementprodukter, navnlig i form
af plader og rør, varer af glas, ler og andre keramiske masser til bygningsbrug.
det fremgår af patentdirektoratets fornyelse af varemærket af 12. juli 1993, at dansk eternit-
                                                - 3 -
fabrik a/s har fået tillagt enelicens (enebenyttelsesret) til varemærket "ifølge overenskomst af
10 okt 1967".
ved varemærkeregistreringerne vr 1969 01064 og vr 1969 01278 er henholdsvis den 18. april
1969 og den 9. maj 1969 i bl.a. klasserne 17 og 19 registreret et figurmær ke med de
udformninger, der fremgår af bilag 1 til dommen.
registreringerne er fornyede frem til henholdsvis 18. april 2009 og 9. maj 2009.
registreringerne er foretaget for eternit-werke ludwig hatschek aktiengesellschaft, østrig,
men der er givet licens til dansk eternit-fabrik a/s. det fremgår af udskrift af 15. juni 2000 fra
patent- og varemærkestyrelsen, at licenshaver på varemærket vr 1969 01064 er overgået fra
dansk eternit-fabrik a/s til dansk eternit a/s den 15. juni 2000. efter det oplyste er licensen
også for så vidt angår de øvrige to varemærker nu hos dansk eternit a/s.
i en udateret oversigt over varemærkeregistreringer for eternit-werke ludwig hatschek
aktiengesellschaft, østrig, ""eternit" marken - ausland", fremgår det, at eternit er
registreret med fire varemærkeregistreringer i danmark samt med flere internationale
registreringer.
om øvrig brug af ordet eternit
det fremgår af forsiden af en brochure fra april 1984 for eternit (bølgeplader) profil b12, at
ordet eternit er skrevet med store bogstaver med anden skrifttype end registreret som
varemærke og med tilføjelse af (r).
i den store danske encyklopædi, 1996, anføres om eternit:
"eter'nit(r), (af lat. aeternus `evig' og -it), handelsbetegnelse for en række
    asbestcementprodukter. se også asbest og arbejdsmedicin."
af byggedataudskrift af 17. marts 1998 fra eta danmark, som er en privat
godkendelsesinstans, fremgår det, at eternit er anført for følgende produkter:
    "eternit bølgeplader med trædesikkert underlag
                                               - 4 -
     eternit bølgeplader profil b5
     eternit bølgeplader profil b5, b6, b7, og b9
     eternit bølgeplader profil b6
     eternit bølgeplader profil b6
     eternit bølgeplader profil b7
     eternit bølgeplader profil b9
     eternit facadeplader, type a
     eternit skifre
     eternit skifre"
alle produkter er godkendt af eta. for eternit bølgeplader profil b9 anføres det i godkendelsen
bl.a.:
"emne: brandmæssigt egnet tagdækning, ...
     ...
     betegnelse:
     eternit bølgeplader profil b9
     godkendelsesindehaver:
     dansk eternit a/s
     ...
godkendelse:
     eternit bølgeplader profil b9 godkendes anvendt på steder, hvor der ifølge
                                                                                byggelovgivnin
                                                                                gen stilles krav
                                                                                om, at
                                                                                tagdækninger
                                                                                skal være
                                                                                udført som
                                                                                brandmæssigt
                                                                                egnet
                                                                                tagdækning,
                                                                                klasse t
                                                                                tagdækning.
                                                - 5 -
godkendelsen meddeles på betingelse af, at oplægning sker i nøje overensstemmelse med
     anvisningerne fra dansk eternit a/s.
..."
en anden bølgeplade er godkendt af eta under betegnelsen "ivarcem bølgeplader type
p6r og type p9r".
det fremgår af fremlagt korrespondance, at dansk eternit ved advokat har påtalt andre
virksomheders anvendelse af eternit, således
-ved brev af 17. december 1999 til hbk danmark. hbk danmark beklagede ved brev af 31.
     december 1999 anvendelsen af betegnelserne eternit b5, b6 & b9, og bekræftede, at
     betegnelserne ikke ville blive benyttet i fremtiden,
-ved brev af 4. februar 2000 til dansk sømimport a/s og o.l.t a/s. firmaernes advokat
     meddelte ved brev af 17. februar 2000, at dansk sømimport a/s og o.l.t a/s omgående
     ville indstille al brug af varemærket eternit i forbindelse med markedsføring m.v. på det
     danske marked. brevet fortsætter: "for god ordens skyld skal jeg meddele, at selskaberne
     ikke ubetinget er enige i, at der ikke er sket degenerering af varemærket eternit, men at
     disse for nærværende har valgt ikke at "tage kampen op"."
skanit eternits anvendelse af betegnelsen eternit og dansk eternits reaktion herpå.
på forsiden af jyllands-posten den 18. februar 2000 havde skanit eternit indrykket følgende
annonce:
     "danmarks billigste kvalitets
     eternitplader
     nye, grå b5, b9 og b10 eternitplader til omgående levering/afhentning.
     ...
     skanit eternit
     ..."
ved brev af 14. februar 2000 rettede dansk eternits varemærkeagent henvendelse til skanit
eternit:
"...
                                                - 6 -
fra vor klient har vi modtaget kopi af forsiden af jyllandsposten af 13. februar 2000, hvor de
     uberettiget benytter varemærket eternit. det er vor opfattelse, at deres anvendelse af
     betegnelsen "eternit" er en overtrædelse af såvel vor klients varemærkeret som af
     markedsføringsloven.
...
som følge af det anførte skal vi derfor anmode dem om senest
                        den 21. februar 2000, kl. 12.00
overfor vort kontor skriftligt at bekræfte, at
1.de straks efter modtagelsen af dette brev indstiller al brug af varemærket eternit i
     forbindelse med markedsføring m.v. på det danske marked.
2.de erklærer dem indforstået med, at alt materiale, hvorpå de har anvendt varemærket
     eternit destrueres.
..."
ved brev af 25. februar 2000 svarede advokat chr. haahr hansen på vegne skanit eternit, at
han ikke var enig i, at der forelå en krænkelse, da varemærket eternit alene kan opnå
beskyttelse en vis årrække, samt at der alene er tale om en varemærkeregistrering, hvorved
der ikke opnås eneret til ordet. han oplyste, at sagsøgte ikke var uvillig til at ophøre med
brugen af ordet eternit, men krævede en økonomisk godtgørelse bl.a. til omtrykning af
brochurer.
ved brev af 3. marts 2000 svarede dansk eternits varemærkeagent, at man ikke var enig i
sagsøgtes advokats juridiske betragtninger angående anførte:
"at eternit ikke er en produktbetegnelse. dertil kommer at vore klienter anvender eternit
     som en del af firmanavnet "dansk eternit a/s" og "dansk eternit holding a/s", hvorved
     deres klient, ved at anvende eternit som forretningskendetegn, tillige handler i strid med
     asl § 153 og lev § 6.
     ..."
forklaringer
kurt v. madsen har forklaret, at han er underdirektør i dansk eternit holding a/s og har bl.a.
ansvaret for koncernens immaterialretligheder.
                                                - 7 -
varemærket eternit har dansk eternit a/s i licens fra eternit-werke ludwig hatschek
aktiengesellschaft, østrig. betegnelsen eternit bruges for alle sagsøgerens
fibercementprodukter, som kan opdeles i bølgeplader til tagbeklædning, i skiferplader og i
facadeplader til facadebeklædning. produkterne sælges under varemærket eternit og ikke
under andre varemærker. betegnelserne b5 og b6 m.v. var oprindeligt udtryk for pladernes
profiler.
på markedet for fibercementplader er der to større konkurrenter, iversen og klaus lyngbæk,
som importerer og sælger fibercementplader under egne mærker.
det er frivilligt, om et firma vil søge at opnå godkendelse fra eta, da byggelovgivningen ikke
stiller krav om godkendelse, men alene krav til materialet. kravet for godkendelse er, at
materialet er brandmæssigt egnet til bygninger.
ca. 37-39% af nybyggede tage i perioden 1997-2000 blev udført i fibercement, og ud af dette
har dansk eternit en andel på ca. 90% af nybyggede fibercementtage, efter hvad han kan
udlede fra danmarks statistik. dansk eter nits andel ved udskiftning og renovering er stort set
den samme. de sidste 10% af markedet for fibercementplader udgøres af importerede plader.
dansk eternit reagerer overfor mulige varemærkekrænkelser ved at bede eventuelle krænkere
om at indstille brugen mod, at dansk eternit frafalder retsforfølgning. alle øvrige krænkere har
accepteret.
skanit eternits annonce i jyllands-posten var den første annoncering, som er ham bekendt
med fra dette firma. han har ikke kunnet mærke skanit eternits eksistens på markedet, men
skanit eternit har deltaget i en fagmesse, fredericia byggemesse, i marts 2000, hvor skanit
eternit markedsførte fibercement under betegnelsen eternit.
problemet med andres brug af eternit er, at eternit står for et kvalitetsprodukt. dansk
eternit giver en holdbarhedsgaranti på 15 år og afholder løbende omkostninger til godkendelser
og til sikring af kvaliteten af produktet. varemærkekrænkelser kan forlede køberen til at tro, at
der købes samme kvalitetsprodukt og kan forbinde eternit med et ringere produkt. det vides
ikke, om skanit eternits produkt er ringere, men kvaliteten er ikke dokumenteret.
at man også kan møde betegnelsen eternit i indien og i andre lande, hænger sammen med, at
                                               - 8 -
et globalt selskab, etex-gruppen, har ret til at bruge varemærket og anvender betegnelsen
eternit for fibercementprodukter over- alt. der er tre internationale varemærkeregistreringer på
eternit, og de, der sælger lokalt, får ofte licens til at bruge varemærket.
carsten nørgaard har forklaret, at han begyndte at importere "eternitplader" 14 dage efter
stormen i 2000, da dansk eternit ikke kunne levere. han kunne skaffe plader gennem et firma
i gibraltar, maryhill trading ltd., som har en filial i flensborg. han fungerer som konsulent for
dette firma.
det er korrekt, at han har været på messe i fredericia i marts 2000. han brugte først navnet
skanit eternit, men har nu lavet nye brochurer, hvor der kun står skanit tagplader.
ud over ham er der et par stykker mere, som sælger plader på samme måde, og pladerne
bliver godkendte i eu i bruxelles.
han sælger ud over tagpladerne vinduer og rullegardiner. han vil ikke oplyse sin årlige
omsætning eller de mængder af tagplader, han sælger. ud over anvendelsen i jyllands-posten,
på messen og i brochurer vil han ikke oplyse, hvor han ellers har anvendt ordet eternit.
procedure
dansk eternit har anført, at dansk eternit som licenshaver har retten til at anvende
varemærket eternit og til at påtale varemærkekrænkelser. figurmærket eternit består ikke
af andre elementer end ordet eternit. selv om der er tale om et figurmærke, skal der foretages
en almindelig mærkelighedsbedømmelse, da eternit i figurmærket er dominant. eternit har
særpræg for tagplader, idet eternit ikke er beskrivende, men er et fantasiord. eternit er
endvidere anvendt som ordmærke og er et indarbejdet og velkendt varemærke, som nyder en
udvidet beskyttelse. da der foreligger forvekslelighed og vareartslighed, er skanit eternits
anvendelse af eternit en krænkelse af varemærkeretten.
varemærkeretten er løbende fornyet, og det er ukorrekt, at figurmærkeretten kun skulle kunne
beskyttes i 35 år.
det er endvidere ukorrekt, at maryhill ltd. skulle have tilladelse til at bruge varemærket
eternit.
                                               - 9 -
skanit eternit er ligeledes som forretningskendetegn forveksleligt med eternit, da der er tale
om identiske ord, og da skanit ikke har adskillelsesevne i forhold til det velkendte eternit.
der er forvekslelighed, og det kunne også blive antaget, at der er en sammenhæng mellem
mærkerne. efter § 6 i lov om erhvervsdrivende virksomheder skal virksomheders navne
endvidere tydeligt adskille sig fra hinanden. skanit eternit må derfor ophøre med anvendelsen
af eternit i firmanavnet.
markedsføringslovens §§ 1 og 5 fører også til tilsvarende resultater.
eternit er ikke degenereret, jf. varemærkelovens § 28, stk. 2 nr. 2. eternit anvendes
internationalt, men dette er som varemærke efter licens og ikke som betegnelse for eller
synonymt med fibercementplader. der stilles strenge krav til beviset for degeneration.
bevisbyrden for degenering påhviler skanit eternit, og der er intet fremlagt til dokumentation
heraf.
efter varemærkelovens § 43 har varemærkeindehaveren krav på vederlag uden, at der skal
være dokumenteret et tab. der er sket markedsforstyrrelse i forbindelse med annoncen i
jyllands-posten og fremmødet på fredericia byggemesse, og krænkelsen har haft en vis
grovhed, da den er fortsat efter dansk eternits henvendelse, hvorfor sagsøger tillige har krav
på erstatning, jf. markedsføringslovens § 13. det må komme skanit eternit til skade, at
carsten nørgaard ikke vil oplyse sine omsætningstal, hvilket gør det umuligt at beregne et
vederlag- og erstatningskrav.
skanit eternit har anført, at der foreligger en dom vedrørende maggiterninger, hvorefter
knorr ikke kunne få beskyttet en varemærkeret længere end 35 år. skanit eternit køber
fibercementpladerne af maryhill trading ltd., der kalder pladerne eternitplader, hvorfor skanit
eternit også må være berettiget til at bruge navnet. betegnelsen eternitplader bruges generelt
om tagbeklædning af den art.
rettens bemærkninger
dansk eternit har gennem licens eneret til anvendelse af figurmærkerne eternit i danmark.
da ordet eternit ikke er beskrivende for fibercementplader, findes figurmærkeretten at være
suppleret af en ordmærkeret, stiftet ved ibrugtagning, som må tilkomme licenshaveren for
                                             - 10 -
figurmærkerne.
registreringen af figurmærkerne er forlængede til henholdsvis 30. august 2003, 18. april 2009
og 9. maj 2009. de foretagne forlængelser af registreringer er ikke forhindret af
begrænsninger i beskyttelsesperioden.
der er ingen dokumentation fremlagt til støtte for, at varemærkeretten skulle være
degenereret.
skanit eternit har efter det fremlagte anvendt eternit i forbindelse med fibercementplader,
der ikke er fremstillet af varemærkeindehaveren eller en af dennes licenstager. da eternit
anvendes som varemærke for fibercementplader, findes brugen af eternit i forbindelsen
andres fibercementplader forveksleligt med ordmærket eternit. ordet eternitplader findes
endvidere forveksleligt med figurmærkerne eternit (vr 1969 01064 og vr 1969 01278), idet
ordet eternit er den dominerende del af figurmærkerne. da der tillige foreligger vareartslighed,
har skanit eternits brug af udtrykket eternitplader krænket de varemærkerettigheder, dansk
eternit har licens til.
i firmanavnet skanit eternit er optaget varemærket eternit i strid med lov om visse
erhvervsdrivende virksomheder, § 6, stk. 2.
efter markedsføringslovens § 5 må erhvervsdrivende ikke anvende andre erhvervsdrivendes
forretningskendetegn.
herefter findes skanit eternit at være uberettiget til at anvende eternit som
forretningskendetegn, varemærke og som led i firmanavnet, hvorfor dansk eternits påstand 1
tages til følge i det omfang, påstanden vedrører anvendelse af kendetegnet som led i
erhvervsmæssig virksomhed.
skanit eternits anvendelse af varemærket eternit er til dels sket efter, at dansk eternit har
rettet henvendelse til skanit eternit om brugen. skanit har herved tillige handlet i strid med
markedsføringslovens § 1, hvorfor dansk eternits påstand 2 også tages til følge.
der foreligger ikke dokumentation for, at dansk eternit har lidt noget tab i anledning af
sagsøgtes uberettigede brug af ordmærket eternit. sagsøgtes uberettigede brug af sagsøges
                                               - 11 -
varemærke berettiger sagsøger til vederlag efter varemærkelovens § 43, stk. 1. da annoncen
samt sagsøgtes deltagelse i messen i fredericia har skabt en markedsforstyrrelse, har sagsøger
tillige et krav herpå, jf. markedsføringslovens § 13. retten finder, at dansk eternits
vederlagskrav og krav på erstatning for markedsforstyrrelse skønsmæssigt kan fastsættes til
kr. 25.000.
                                thi kendes for ret:
sagsøgte, skanit eternit v/carsten nørgaard, tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at
anvende kendetegnet eternit som led i sin erhvervsvirksomhed, det være sig som
forretningskendetegn, varemærke og som firmanavn.
sagsøgte tilpligtes at anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik ved at
anvende kendetegnet eternit som led i sin erhvervsvirksomhed, det være sig som
forretningskendetegn, varemærke og som firmanavn.
sagsøgte tilpligtes til sagsøger, dansk eternit a/s, at betale kr. 25.000 med tillæg af sædvanlig
procesrente fra 10. marts 2000.
i sagsomkostninger betaler sagsøgte inden 14 dage til sagsøger kr. 20.000.
                                 mette christensen
vagn jacobsen                                                 otto raben
                                       (sign.)
                      - 12 -
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                                             udskrift
                                                 af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                            ____________
                                                dom
afsagt den 21. august 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident mi-
chael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, hans jørgen nielsen og lisbet friis.
v 83/04                          paul elvstrøm
                                 (advokat malene heisel holst)
                                 mod
                                 redgreen a/s
                                 (advokat johan løje)
sagen angår retten til kommerciel brug af den verdenskendte danske sejlsportsmand paul
elvstrøms navn og billede i forbindelse med et dansk tøjfirmas markedsføring af sit tøj i
nautisk inspireret stil i et katalog.
påstande
paul elvstrøm har nedlagt påstand om, at redgreen a/s (i det følgende: redgreen) skal an-
erkende at have været uberettiget til at anvende hans navn og billede i efterårs- og vinterka-
                                                 2
taloget for 2002, herunder på forsiden og i artiklen på katalogets side 28-31, og at redgreen
skal betale ham 300.000 kr. med procesrente fra den 24. juni 2004.
redgreen har påstået frifindelse.
paul elvstrøm
paul elvstrøm er en dansk sejlsportsmand, som i forskellige sejlklasser har vundet ikke blot
guldmedalje ved 4 olympiske lege efter hinanden (1948-1960), men tillige 15 verdensmester-
skaber, 8 europamesterskaber, 6 nordiske mesterskaber og 6 danske mesterskaber.
        at sejlsportsmanden paul elvstrøm er kendt i hele verden, giver sig bl.a. udtryk ved,
at søgning på hans navn ved hjælp af søgemaskinen google giver 38.800 hits fra hele verden
og på alle mulige sprog, herunder engelsk, tysk, fransk og italiensk.
redgreens efterårs- og vinterkatalog 2002
tøjfirmaet redgreen udsendte i sommeren 2002 et 120 siders katalog i format a4 og trykt i
farver med sin efterårs- og vinterkollektion 2002. kataloget blev trykt i 42.350 eksemplarer
på dansk, engelsk og tysk og blev distribueret af redgreens butikker og forhandlere i euro-
pa.
        redgreen sælger såkaldt casual wear og bruger et logo bestående af et kvadrat opdelt
i to ligesidede trekanter i grønt, henholdsvis rødt (svarende til farverne for et skibs styrbord,
henholdsvis bagbord). tøjkollektionen havde ifølge katalogets forord en nautisk inspireret
stil, hvilket bl.a. fandt udtryk i modeller med kabelstrik, rullekraver samt hvide og blå stri-
ber. de billeder af kollektionen, som blev vist i kataloget, var i vidt omfang optaget på en
strand eller i omgivelser med maritimt præg.
        ind imellem billederne af tøjet blev der bragt forskellige artikler, alle om emner med
tilknytning til det maritime, som var illustreret med billeder, og hvis overskrifter blev nævnt
på forsiden af kataloget. der var en artikel om og med billeder fra vestkysten. der var end-
videre en artikel om og med billeder af et lækkert moderne hus bygget ”i første parket til
saltvand” ved grådybet ved esbjerg, som også blev brugt som kulisse til nogle billeder af
                                                  3
modeller med tøjet fra kollektionen. der var også en artikel om og med billeder af henne
kirkeby kro og denne kros køkkenchef samt et billede af en lækker ret herfra med pighvar-
terrine med hummer og timiansauce, på hvilken der samtidig blev bragt en opskrift.
       endvidere var der, ligeledes med henvisning på katalogets forside, under overskriften
”den gamle mand og saltvandet” en artikel over 4 sider om paul elvstrøm. på katalogets
side 28 var der et helsides portræt i sort/hvid af paul elvstrøm. på side 29 på samme opslag
og på det næste opslag med siderne 30-31 var der en omtale af paul elvstrøm og billeder af
ham sejlende i de rød/hvide farver på en katamaran sammen med en anden og mindre
kendt person. i artiklen blev paul elvstrøm betegnet som sejlsportens unikum og georg
gearløs, et taktisk og teknisk fænomen inden for sejlsport, og han blev bl.a. citeret for udta-
lelsen: ”det skal være sjovt”. artiklen gennemgik paul elvstrøms karriere og dennes højde-
punkter, men omtalte også nogle forretningsmæssige nedture, som paul elvstrøm havde
været ude for. afslutningsvis omtalte artiklen (fra 2002), at den da 74-årige paul elvstrøm
som veteran dyrkede motion på mountainbike og i kajak langs øresund, og at han boede i
sit barndomshjem sammen med sin datter og den familie, hun har stiftet.
       her er katalogets forside og billedet fra katalogets side 28:
                   katalogets forside                          paul elvstrøm på artiklens
                                                              første side (kataloget side 28)
artiklen var skrevet af journalist lars roger sørensen. billederne havde redgreen købt hos
per heegaard fotografi.
       senere i kataloget (side 32-33 med billede af en (anden) mand på en sejlbåd over side
34-35) omtales, at redgreen har valgt at gå ind som hovedsponsor for en ny sejlsportsliga i
                                                     4
h-bådsklassen, og i den forbindelse er der side 33 en omtale af ændringer, som paul elv-
strøm på sit bådeværft havde foretaget på h-båden med henblik på at gøre denne til en hur-
tig kapsejladsbåd.
elvström srl og paul elvstrøms aftaler med rolex og elvström sails a/s
det italienske selskab elvstroem srl har ved ef-varemærkeregistrering af 3. februar 2005 og
ved international varemærkeregistrering af 7. maj 2003 registreret et figurmærke med tek-
sten elvström og med en krone for klasse 9: electrical and scientific apparatus; 14: jewel-
lery, precious metals; 18: leather goods; og 25: clothing.
       paul elvstrøm har endvidere indgået en navnelicensaftale med montres rolex sa (i
det følgende: rolex) om anvendelse af paul elvstrøms navn i markedsføringsøjemed. afta-
len giver rolex ret til at anvende paul elvstrøms navn og billede på sin hjemmeside, hvor
paul elvstrøm optræder som ”ambassadør” for rolex og vises sammen med et rolex perpe-
tual yacht-master. licensaftalen har indbragt paul elvstrøm 10.000 usd for hvert af årene
1999 – 2001 og for 2003 – 2004 i alt 50.000 usd.
       af en licensaftale, som paul elvstrøm har indgået med elvstrøm sails a/s (i det føl-
gende: elvstrøm sails), og som er fremlagt under sagen med udstregning af øvrige dele af
aftalen end det nedenfor gengivne, fremgår bl.a.:
       ”…
       1. navnet og varemærket
       1.01 navnet elvstrøm, varemærket elvstrøm sails med kronemærke og varemærket
       elvström med krone i alle nuværende og kommende lande tilhører paul elvstrøm. …
       2.01 paul elvstrøm meddeler selskabet eneret for alle lande til at producere varer un-
       der klasse 22, sejl med naturligt tilbehør, under navnet elvstrøm og elvström sails med
       kronemærket. …
       vederlag
       som vederlag for sine ydelser betaler selskabet royalty til paul elvstrøm således
       af årsomsætning indtil 10 mio. kr. (eksklusive moms)              1%
       af årsomsætning udover 10 mio. kr. (eksklusive moms)              ½%
                                                   5
       10 mio. kr.-grænsen pristalsreguleres hvert tredje år efter reguleringspristallet (nu for-
       brugerindekset) med udgangspunkt i reguleringstallet for januar 1985. tallet er pr. 1. ja-
       nuar 2003 15.752.250 kr.
        …”
direktør for elvstrøm sails, claus olsen, har til brug for sagen skriftligt erklæret, at selska-
bet i perioden fra den 1. oktober 2004 til den 30. september 2005 havde en omsætning på
68.569.000 kr.
forklaringer
økonomidirektør for redgreen, henrik skovsbo, har forklaret, at kataloget i 2002 lå i red-
greens butikker i danmark, tyskland, sverige, norge og nogle få butikker i england og
grækenland. han vil mene, at ca. 2/3 af de trykte kataloger blev udleveret. redgreens mar-
kedsføringsbudget var på daværende tidspunkt ca. 5 mio. kr. om året exklusive udgifter til
showroom.
       redgreens tøj byggede oprindelig på ideen med grøn/rød, svarende til styr-
bord/bagbord, og med udgangspunkt i den nautiske verden, som oprindelig var målgrup-
pen. i dag er målgruppen en anden, og det rød/grønne logo bruges ikke længere. nu går
redgreen mere i retning af sportswear. man er midt i en turnaround.
       redgreen appellerer som ”bridgeband” til forbrugere, der gerne vil have samme kva-
litet som superbrands, men til en lavere pris. han kan ikke sige, om kataloget konkret på-
virkede omsætningen. kataloget kostede 10 - 11 kr. pr. stk. inkl. distributionsomkostninger
med tillæg af udgift til fotomodeller på formentlig ca. 200.000 kr.
trine elvstrøm, der er datter af paul elvstrøm, har forklaret, at hun blev ringet op af journa-
list lars roger sørensen, som hun kendte fra et tidligere interview. hun bor i samme hus
som sin far, som har hemmeligt nummer, og hun bliver ofte kontaktet af folk, der vil tale
med hendes far. lars roger sørensen spurgte hende, om paul elvstrøm ville medvirke i et
interview i et livsstilskatalog for redgreen. hun lovede at spørge sin far, men sagde samti-
dig, at han normalt takker nej til den slags interview. hun har ikke fuldmagt til at indgå af-
taler på faderens vegne, men kan alene optræde som budbringer. da hun efterfølgende
                                                6
meddelte lars roger sørensen, at hendes far ikke ønskede at deltage, svarede lars roger
sørensen, at han også kunne skrive artiklen uden paul elvstrøms samtykke, og på hendes
spørgsmål, om dette mon var lovligt, at han i øvrigt kunne gøre, hvad der passede ham,
hvortil hun kun kunne udbryde: ”nå!”. hun synes ikke, at artiklen er negativt ladet, men
der er nogle personlige oplysninger i den, og den burde ikke være skrevet uden hendes fars
samtykke. hun ved, at elstroem srl er et italiensk selskab, der producerer tøj med
elvström mærket, men hun ved ikke noget nærmere herom, eller om og i givet fald hvor-
når selskabet har fået rettighederne hertil.
journalist lars roger sørensen har forklaret, at han er freelance journalist, men tidligere har
skrevet om sejlsport for jyllands-posten. han leverede alle artiklerne til kataloget, der havde
det nautiske som tema. idéen til katalogets indhold og udformning fik han sammen med
nogle ansatte hos redgreen. han fik omkring 30.000 - 40.000 kr. for sit arbejde med katalo-
get. han har kendt paul elvstrøm siden verdensmesterskabet i bådtypen tornado i kiel i
1987, hvor de snakkede om hans kommende ol-deltagelse i 1988. paul elvstrøm var godt
stof sidst i 1980’erne, men har siden dengang trukket sig tilbage fra offentligheden.
       han ringede til trine elvstrøm og sagde, at han skulle lave et magasin for redgreen
og gerne ville bringe en artikel om paul elvstrøm, som han bad om lov til at interviewe. tri-
ne elvstrøm sagde, at det kunne han ikke forvente, hvortil han svarede, at han også kunne
skrive en artikel uden paul elvstrøms medvirken.
parternes synspunkter
paul elvstrøms advokat har gjort gældende, at det må lægges til grund, at redgreen ikke har
samtykke fra paul elvstrøm til at bruge hans navn, billede og legende i deres tøjkatalog.
redgreen valgte det nautiske som tema i sin markedsføring og i kataloget, og artiklen om
paul elvstrøm er en uretmæssigt snyltning på paul elvstrøms gode navn og rygte, som kæ-
des sammen med redgreens produkter i et forsøg på at højne værdien af redgreens brand.
der er således tale om et rent kommercielt tiltag alene i redgreens interesse, og artiklens
form og indhold er således uden betydning for sagen, idet læseren heraf bibringes det ind-
tryk, at paul elvstrøm har noget at gøre med redgreen og redgreens tøj. det samme gæl-
                                                 7
der på denne baggrund også omtalen af paul elvstrøms arbejde med at gøre h-båden til en
hurtig kapsejladsbåd i forbindelse med omtalen af redgreens sponsorat for en ny sejlsports-
liga i h-klassen.
       paul elvstrøm har retten til at påtale anvendelsen af sit eget navn og billede. det er
uden betydning herfor, at han har overdraget rettighederne til i bestemte andre sammen-
hæng at anvende sit navn til elvstroem srl og elvstrøm sails a/s, ligesom det er uden be-
tydning for sagen, at de billeder, der er anvendt i artiklen i redgreens tøjkatalog har været
offentliggjort tidligere og kan købes hos fotografen, der har optaget disse fotos.
       ved udmålingen af erstatningen skal der henses til, at paul elvstrøm er meget vel-
kendt, at kataloget har været distribueret i adskillige lande, og at denne markedsføring efter
henrik skovsbos forklaring kostede over 500.000 kr. erstatningen bør udmåles skønsmæs-
sigt med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger om paul elvstrøms licensindtægter
fra rolex og elvstrøm sails.
redgreens advokat, der er enig i, at paul elvstrøm er velkendt i danmark og udlandet, har
gjort gældende, at paul elvstrøm ikke er berettiget til at påtale, at hans navn anvendes for
markedsføring af tøj, idet han må antages at have overdraget retten hertil til elvstroem srl.
påtaleretten må følge selve navneretten, jf. principperne i ophavsretslovens §§ 53 og 81. han
har gentagne gange under sagens forberedelse opfordret paul elvstrøm til at fremlægge af-
talen med elvstroem srl, og paul elvstrøms undladelse heraf bør tillægges processuel ska-
devirkning.
       paul elvstrøm kan ikke anses for at have givet et utvetydigt samtykke til artiklen, men
ved bedømmelsen af spørgsmålet om samtykke må det tillægges vægt, at trine elvstrøm
bor på samme adresse som paul elvstrøm, og at hun som forklaret i et vist omfang varetager
forskellige opgaver for denne. endelig bør det tillægges betydning, at der var tale om en
journalistisk artikel, der var objektiv og indeholdt nyhedsformidlende elementer, og at bil-
lederne fra per heegaard fotografi var offentligt tilgængelige.
       hvis retten finder, at der er sket krænkelse, har paul elvstrøm ikke dokumenteret no-
get tab, da han ikke selv producerer tøj med sit navn som varemærke, hvilket han som følge
af elvstroem srl’s varemærkeret er forhindret i, jf. varemærkelovens § 4. den fremlagte roy-
                                                  8
altyaftale med elvstrøm sails må anses for at være uden bevisværdi, idet det meste af afta-
len er udraderet.
sø- og handelsrettens afgørelse
retten lægger til grund, at redgreen ikke har sikret sig paul elvstrøms samtykke til at gøre
brug af hans navn og billede i redgreens tøjkatalog for efteråret og vinteren 2002, endsige
til omtalen af ham og hans til dels private forhold.
      uanset om oplysningerne og billederne i artiklen tidligere havde været offentliggjort,
anvendte redgreen i det pågældende tøjkatalog paul elvstrøms navn, billede og legende
med henblik på at understøtte markedsføringen af redgreens brand og produkter og såle-
des i redgreens rent kommercielle egeninteresse, idet såvel den pågældende tøjkollektion
som kataloget bevidst blev opbygget med det nautiske og paul elvstrøm som omdrejnings-
punkt.
      redgreen findes herved at have fremmet eller forsøgt at fremme salget af sine pro-
dukter ved uden samtykke at snylte på paul elvstrøms gode navn og rygte. denne markeds-
føring findes i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1.
      det lægges til grund, at paul elvstrøm har givet elvstroem srl ret til at bruge et figur-
mærke med teksten elvström og med en krone for visse nærmere angivne vareklasser,
herunder klasse 25: clothing, og elvstrøm sails ret til at bruge mærkerne elvstrøm og
elvström sails med kronemærket for varer i klasse 22: sejl med naturligt tilbehør. herved
har paul elvstrøm imidlertid alene givet de pågældende ret til at anvende de pågældende
nærmere beskrevne varemærker i overensstemmelse med aftalerne herom, men ikke fra-
skrevet sig hverken sin ret til eget billede eller sin ret til eget navn. disse aftaler findes der-
for ikke at være til hinder for, at paul elvstrøm påtaler redgreens snyltning ved uden hans
samtykke at bruge hans navn og billede i redgreens markedsføring af sit tøj.
      redgreen skal derfor til paul elvstrøm betale en erstatning for den skete krænkelse,
som efter et samlet skøn fastsættes til 100.000 kr.
      som følge af sagens udfald skal redgreen betale sagens omkostninger med 20.000 kr.,
hvoraf 2.860 kr. er retsafgift, mens resten er til dækning af paul elvstrøms udgift til salær til
advokat.
                                                     9
                                 thi kendes for ret
redgreen a/s skal anerkende at have været uberettiget til at anvende paul elvstrøms navn
og billede i sit efterårs- og vinterkatalog for 2002, herunder på forsiden og i artiklen på kata-
logets side 28-31.
      redgreen a/s skal inden 14 dage betale paul elvstrøm 100.000 kr. med procesrente fra
den 24. juni 2004 og 20.000 kr. i sagsomkostninger.
         hans jørgen nielsen                      michael b. elmer          lisbet friis
                                                  (retsformand)
                                                 (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                   p.j.v. sø- og handelsretten, den