text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 14. maj 2014
sag 87/2012
(2. afdeling)
a/b københavn og omegn
(advokat anne louise husen)
mod
københavns kommune
(advokat bjarne becher jensen)
biintervenienter til støtte for a/b københavn og omegn:
s/b højdevangen,
a/b kongedybet og
a/b polensgade
(advokat anne louise husen for alle)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 16. januar 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, michael
rekling, oliver talevski og lars apostoli.
påstande
appellanten, a/b københavn og omegn, har gentaget sin principale påstand om, at ind-
stævnte, københavns kommune, skal kvittere deklaration nr. 522 i, tinglyst den 6. august
1923, på a/b københavn og omegns ejendomme, matr.nr. 2425 og 2427 vanløse, belig-
gende jernbane allé 63-75 og 81-93, 2720 vanløse, til aflysning af tingbogen.
                                             - 2 -
a/b københavn og omegn har for højesteret nedlagt en subsidiær påstand om, at køben-
havns kommune skal anerkende, at kun en stigning i forhold til a/b københavn og omegns
formue pr. 31. maj 2006 skal indgå i opgørelsen i henhold til deklaration 522 i, tinglyst den 6.
august 1923 på a/b københavn og omegns ejendomme matr.nr. 2426 og 2427 vanløse, be-
liggende jernbane allé 63-75 og 81-93, 2720 vanløse.
københavns kommune har påstået stadfæstelse. over for a/b københavn og omegns subsi-
diære påstand har københavns kommune påstået frifindelse.
anbringender
a/b københavn og omegn har for højesteret frafaldet sine anbringender om frihedshævd og
interessebortfald samt synspunktet om, at det som følge af anderledes praksis i andre kommu-
ner er i strid med lighedsgrundsætningen, at københavns kommune fastholder tilskudsdekla-
rationerne.
for højesteret har a/b københavn og omegn navnlig anført, at tilskudsdeklarationen ikke
har været kontrolleret og håndhævet af københavns kommune i perioden 1965-2009. kom-
munens udvalg, der eksisterede i perioden 1954-1998, havde en særlig forpligtelse til at føre
kontrol med tilskudsdeklarationerne, og siden retssagerne om tilskudsdeklarationer i 1977 har
kommunen haft eller burde have haft kendskab til, at der også i andre andelsboligforeninger
skete en krænkelse af tilskudsdeklarationer. kommunen burde på den baggrund have udøvet
kontrol med de andelsboligforeninger, der er pålagt en tilskudsdeklaration.
som følge af sit kendskab til de af a/b københavn og omegn gennemførte forbedringspro-
jekter gennem årene burde kommunen i hvert fald siden 1979 have indset, at a/b københavn
og omegn ikke efterlevede reglerne i tilskudsdeklarationen, for der blev ikke søgt om god-
kendelse af tillæg til anskaffelsessummen efter principperne i deklarationen i den forbindelse.
kommunen burde derfor have grebet ind, hvis man ønskede at fastholde deklarationen. det
skete ikke, og det gav a/b københavn og omegn grundlag for at antage, at kommunen havde
opgivet håndhævelse af deklarationen.
                                                - 3 -
den manglende kontrol og håndhævelse af deklarationen har karakter af retsfortabende passi-
vitet fra kommunens side, idet a/b københavn og omegn var i god tro. københavns kom-
mune har derfor mistet retten til at gøre deklarationen gældende.
konsekvensen af kommunens passivitet er bl.a., at alle andele solgt i de sidste mere end 30 år
er handlet til overpris, og at andelshavere har belånt deres andele på baggrund af en sikkerhed,
der ikke længere er til stede, hvis deklarationen skal gælde. a/b københavn og omegn har
endvidere ikke registreret forbedringer i alle årene, hvorved nogle kan være glemt. det er ef-
ter så mange år uden kontrol og håndhævelse af tilskudsdeklarationen ikke rimeligt at fast-
holde den. den manglende kontrol og håndhævelse af tilskudsdeklarationen medfører bl.a., at
den bliver mere belastende for a/b københavn og omegn end oprindelig tilsigtet. derfor er
betingelserne for at tilsidesætte den helt eller delvist i medfør af aftalelovens § 36 også op-
fyldt.
det stemmer ikke med lighedsgrundsætningen at fastholde tilskudsdeklarationen på a/b kø-
benhavn og omegns ejendom, når de kommunalt ejede boligejendomme, som i sin tid ligele-
des blev opført med offentligt tilskud, nu er solgt via ejendomsselskabet tor i/s uden tilsva-
rende begrænsninger til sikring af, at de forbliver billige fremover.
til støtte for den subsidiære påstand er det gjort gældende, at den manglende kontrol har med-
ført, at a/b københavn og omegn i god tro har anvendt lovgivningens almindelige regler om
fastsættelse af andelenes værdi i en lang årrække, og at tilskudsdeklarationens bestemmelser
derfor først bør få virkning fra 2006, da københavns kommune først på dette tidspunkt
gjorde andelsboligforeningen bekendt med, at man ville fastholde deklarationen.
københavns kommune har navnlig anført, at tilskudsdeklarationen i 1923 er tiltrådt af a/b
københavn og omegn og tinglyst på andelsboligforeningens ejendom som betingelse for de
offentlige tilskud til ejendommens opførelse. det er sket i overensstemmelse med den dagæl-
dende lovgivning herom. tilskudsdeklarationen er ikke efterfølgende bortfaldet som følge af
passivitet fra kommunens side. kommunen har således udfoldet den kontrol, som med rime-
lighed kan forlanges. kommunen har ikke haft viden om eller anledning til at formode, at a/b
københavn og omegn ville tilsidesætte sine forpligtelser i henhold til vilkårene i deklaratio-
nen. den omstændighed, at a/b københavn og omegn i 1970 og 1974 valgte at ophæve de
                                               - 4 -
tidligere bestemmelser om, at vedtægtsændringer skulle godkendes af kommunen og inden-
rigsministeriet, og at andelshaverne var underkastet de bestemmelser, som københavns
kommune eller staten måtte fastsætte med hensyn til bl.a. andeles overdragelse til andre, er
foreningens egen risiko. det er også foreningens egen risiko, at man har valgt ikke at over-
holde vilkårene i deklarationen. en tinglyst deklaration falder ikke bort ved, at den forpligtede
uden den påtaleberettigedes godkendelse eller viden blot undlader at overholde den.
med en enkelt undtagelse har der aldrig været tinglyst tilskudsdeklarationer på de kommunalt
ejede boligejendomme, som nu er solgt via ejendomsselskabet tor i/s, og allerede derfor er
betingelserne for at tilsidesætte deklarationen på a/b københavn og omegns ejendom i med-
før af en lighedsgrundsætning heller ikke opfyldt.
under henvisning til højesterets domme ufr 1960.23 og ufr 2001.2493 samt lov nr. 196 af
4. juni 1964 med senere ændringer må tilsidesættelse af tilskudsdeklarationen i medfør af af-
talelovens § 36 også være udelukket.
til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand over for a/b københavn og omegns subsidiære
påstand har kommunen i det væsentlige henvist til de samme argumenter, som er gjort gæl-
dende til støtte for påstanden om stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er der fremkommet yderligere oplysninger og dokumenter. der er således bl.a.
fremlagt korrespondance mv. mellem kommunen og a/b københavn og omegn vedrørende
gennemførelse af nogle projekter til forbedring af andelsboligforeningens ejendom, herunder
installation af centralvarmeanlæg med fjernvarmetilslutning til afløsning af hidtidig opvarm-
ning af de enkelte lejligheder med gas, el eller petroleum i 1992. endvidere er der fremlagt
oplysninger og dokumenter om salget af kommunens beboelsesejendomme via et statsligt/-
kommunalt ejendomsselskab tor i/s som led i en løsning af kommunens økonomiske pro-
blemer i 1990’erne.
siden brevet fra oktober 1975, hvorved kommunen fremsendte en kopi af tilskudsdeklaratio-
nen til advokat svenning larsen, har der ikke været kommunikation mellem kommunen og
a/b københavn og omegn om tilskudsdeklarationen før 2006, hvor advokat john ferslev
                                               - 5 -
rettede henvendelse til kommunen og oplyste, at de nuværende andelshavere ikke før omtalen
af emnet i medierne havde haft kendskab til deklarationen. tilskudsdeklarationen havde såle-
des heller ikke været nævnt i korrespondancen mellem andelsboligforeningen og kommunen i
forbindelse med de forskellige forbedringsprojekter på ejendommen.
supplerende om retsgrundlaget
i boligudvalgets betænkning af 12. maj 2009 over lovforslaget vedrørende lov nr. 489 af 12.
juni 2009 (folketingstidende 2008-09, tillæg b, s. 1026, l 169) hedder det bl.a.:
      ”udvalget indstiller lovforslaget til vedtagelse med det stillede ændringsforslag.
      socialdemokratiets medlemmer af udvalget ønsker at understrege, at borgere skal have
      gode boligforhold, og det gælder både ejere og lejere såvel som andelshavere.
      det foreliggende lovforslag prøver at imødekomme et problem, der går tilbage til 1918,
      hvor man indførte en tilskudsdeklaration til andelsboligforeninger for at forhindre spe-
      kulation.
      tiden er løbet fra lovgivningen på området, og nærværende lovforslag stiller andelsfor-
      eningerne bedre i forhold til status quo. for det første får andelsforeningerne en bedre
      og forsvarlig mulighed for at vedligeholde ejendommen, for det andet giver det andels-
      foreningerne bedre mulighed for at købe sig fri af deklarationen, for det tredje giver det
      kommunen mulighed for at rykke rettigheder til deklarationen ned i rækkefølgen, såle-
      des at realkreditinstitutternes risiko ved udlån bliver minimeret, og for det fjerde kan
      kommunerne tilbyde andelsforeningerne rente- og afdragsfrie lån til at købe sig fri af
      deklarationen, som også gælder de enkelte andelshavere.”
under behandlingen af lovforslaget afgav indenrigs- og socialministeren en række svar til
folketingets boligudvalg. i ministerens svar af 28. april 2009 på boligudvalgets spørgsmål 1
vedrørende en henvendelse fra en andelsboligforening hedder det:
      ”jeg er bekendt med de omstændigheder, som foreningen nævner i sin henvendelse,
      ligesom det heller ikke er nyt for mig, at de berørte andelshavere kunne ønske sig, at
      frikøb for deklarationerne blev væsentligt billigere.
      hensigten med lovforslaget har imidlertid ikke været at ændre grundlæggende på de
      særlige vilkår, som gælder for andelsboligforeninger med tilskudsbestemmelser, og
      efter min opfattelse ville en lavere frikøbspris netop udgøre en grundlæggende ændring.
      de pågældende ejendomme, der blev opført som byggeri for mindrebemidlede, har
      modtaget offentlig støtte, og ”prisen” for denne støtte er de særlige vilkår, som er fast-
      lagt i tilskudsbestemmelserne. for at sikre, at ejendommene fortsat ville være egnede til
                                                 - 6 -
       mindrebemidlede, blev der fastsat bestemmelser om, at kommunen skulle føre kontrol
       med boligafgiftens størrelse, ligesom der ikke måtte opnås fortjeneste ved salg af
       andele.
       jeg må gå ud fra, at de fleste af de berørte andelsboligforeninger har fulgt disse særlige
       vilkår. det vil altså sige, at udgangspunktet må være, at de enkelte andelshavere igen-
       nem tiden har både købt og solgt til en meget lav pris og dermed ikke har opnået fortje-
       neste ved salg.
       hvis man nedsatte frikøbsprisen for foreningerne, ville den enkelte andelshaver ved et
       efterfølgende salg af andelen kunne kapitalisere dette nedslag i prisen, og det ville efter
       min opfattelse være for vilkårligt, hvilke andelshavere der fik fordel af en sådan æn-
       dring. en andelshaver, som har solgt for nylig uden fortjeneste, ville ikke få gavn af
       nedsættelsen, mens en andelshaver i en forening, som nu beslutter sig for frikøb – og
       altså til en ny lav pris – ville kunne opnå en fortjeneste ved et efterfølgende salg.
       efter min opfattelse kan man heller ikke se bort fra, at de kommuner, som har ejen-
       domme med tilskudsbestemmelser, siden frikøbsreglerne blev indført i 1965, har haft
       udsigt til på et eller andet tidspunkt at modtage de pågældende frikøbsbeløb…
       lovforslaget løser det problem, at det kan være vanskeligt for foreningerne at optage
       lån til vedligeholdelse. derudover bliver det lettere for foreningerne at frikøbe sig, ef-
       tersom frikøb efter de foreslåede regler ikke vil medføre en højere boligafgift for de nu-
       værende andelshavere, hvilket er tilfældet ved frikøb efter de gældende regler. der er
       således tale om, at foreningerne får nogle muligheder, som gør det lettere at eje en ejen-
       dom med tilskudsbestemmelser. det er herefter op til foreningerne og kommunerne at
       anvende disse nye muligheder.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om københavns kommune kan håndhæve en såkaldt tilskudsdeklaration, som i
1923 blev tinglyst på a/b københavn og omegns ejendom, eller om kommunens ret hertil er
bortfaldet som følge af udvist passivitet eller som følge af, at det vil stride mod lighedsgrund-
sætningen eller aftalelovens § 36 at gøre deklarationen gældende.
deklarationen blev i overensstemmelse med § 46 i lov nr. 150 af 1. april 1921 om boligfor-
holdene pålagt i forbindelse med ydelse af offentlige tilskud til ejendommens opførelse og
indebærer, at et eventuelt overskud ved salg af andele i andelsboligforeningen skal afgives til
kommunen til anvendelse til boligsociale formål. der skete allerede i årene 1923-1959 en be-
tydelig ændring i pengeværdien og i faste ejendommes værdi. det blev imidlertid ved høje-
sterets dom af 11. november 1959 (ufr 1960.23) fastslået, at disse ændringer ikke uden sær-
lig lovhjemmel kunne bevirke, at en tilskudsdeklarations bestemmelser om afgivelse af over-
skud bliver uforbindende.
                                                 - 7 -
senere lovgivning har ikke gjort tilskudsdeklarationer uforbindende, men har efter en afvej-
ning af de modsat rettede hensyn fastsat nærmere regler om mulighederne for at frigøre sig
herfra, jf. herved lov nr. 196 af 4. juni 1964 om frigørelse for visse tilskudsbestemmelser som
ændret senest ved lov nr. 489 af 12. juni 2009. der er ikke herved sket nogen ændring i prisen
for frikøb, men bl.a. givet regler, som giver andelsboligforeningerne bedre muligheder for at
købe sig fri af en deklaration.
a/b københavn og omegns vedtægter indeholdt oprindeligt bestemmelser om, at andelsha-
verne var underkastet de bestemmelser, som københavns magistrat og staten måtte fastsætte
vedrørende bl.a. andelenes overdragelse til andre, og om, at vedtægtsændringer skulle god-
kendes af bl.a. københavns magistrat. reglerne herom er udgået ved vedtægtsændringer gen-
nemført i 1970 og 1974. det fremgår ikke, at disse vedtægtsændringer er blevet godkendt af
københavns kommune, eller at kommunen har været bekendt med vedtægtsændringerne.
københavns kommune havde ved en cirkulæreskrivelse af 11. oktober 1965, som blev sendt
til samtlige andelsboligforeninger i kommunen med tinglyste tilskudsdeklarationer, indskær-
pet bestyrelsernes pligt til at sørge for, at overdragelse af andele fandt sted på den i deklaratio-
nen foreskrevne måde, og kommunen imødekom i 1970 ikke en ansøgning fra a/b køben-
havn og omegn om at lade tilskudsdeklarationen aflyse. københavns kommune fremsendte
endvidere den 8. oktober 1975 efter anmodning en kopi af tilskudsdeklarationen til forenin-
gens advokat. kommunen havde således en berettiget grund til at gå ud fra, at a/b køben-
havn og omegn efterlevede tilskudsdeklarationen.
højesteret finder det endvidere ikke godtgjort, at københavns kommune på et tidligere tids-
punkt end 2006 har fået viden om, at a/b københavn og omegn gennem mange år havde
fastsat andelenes værdi i overensstemmelse med lovgivningens almindelige regler og ikke i
overensstemmelse med tilskudsdeklarationens bestemmelser. det forhold, at andelsboligfor-
eningen gennem årene har undladt at søge om godkendelse af tillæg til anskaffelsessummen
efter principperne i deklarationen i forbindelse med forbedringsprojekter, kan ikke føre til en
anden vurdering.
selv om kommunen i en årrække har undladt at føre kontrol med andelsboligforeningens
overholdelse af vilkårene i tilskudsdeklarationen, finder højesteret på den anførte baggrund,
                                               - 8 -
at kommunen ikke har udvist en retsfortabende passivitet, som afskærer kommunen fra at
gøre deklarationen gældende. det kan ikke føre til et andet resultat, at andelsboligforeningen
muligt oprindeligt har misforstået deklarationens bestemmelser, eller at deklarationen er ble-
vet glemt, og at der som følge heraf er sket køb og salg af andele uden hensyn til vilkårene i
deklarationen.
højesteret finder på den samme baggrund, herunder det anførte vedrørende revision af lov-
givningen om tilskudsdeklarationer, at der heller ikke er grundlag for hel eller delvis tilside-
sættelse af tilskudsdeklarationen i medfør af aftalelovens § 36 eller i medfør af en ligheds-
grundsætning.
højesteret stadfæster herefter dommen.
ved fastsættelsen af sagsomkostninger for højesteret er der navnlig lagt vægt på sagens ka-
rakter og arbejdets omfang.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a/b københavn og omegn betale 500.000 kr. til kø-
benhavns kommune.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                              dom
afsagt den 4. marts 2014 af østre landsrets 19. afdeling
(landsdommerne linde jensen, bo østergaard og sophie becher (kst.)).
19. afd. nr. b-763-13:
dantil pantebrevsinvest aps
(advokat claus hastrup knudsen)
mod
finansselskabet af 8. oktober a/s 2008 under konkurs
v/ kurator advokat birgitte gammeljord
(advokat anja clausen syberg)
lyngby rets dom af 21. februar 2013 (bs 150-155/2012) er anket af dantil pantebrevsinvest
aps med påstand som for byretten om, at finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under kon-
kurs tilpligtes at anerkende, at ejendomsretten til følgende syv pantebreve tinglyst den 21.
december 2005 med pant i ejendommen matr.nr. 307 nørrevold kvarter, alle med andelsbo-
ligforeningen a/b turesensgade 6 som debitor, tilkommer dantil pantebrevsinvest aps:
pantebrev nr. 1, oprindeligt stort kr. 500.000, pantebrev nr. 2, oprindeligt stort kr. 500.000,
pantebrev nr. 3, oprindeligt stort kr. 1.399.346, pantebrev nr. 4, oprindeligt stort kr.
1.444.603, pantebrev nr. 5, oprindeligt stort kr. 1.444.603, pantebrev nr. 6, oprindeligt stort
kr. 1.357.346, og pantebrev nr. 7, oprindeligt stort kr. 1.129.155.
dantil pantebrevsinvest aps har påstået frifindelse over for de af konkursboet nedlagte selv-
stændige påstande.
                                               - 2 -
indstævnte, finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs, har heroverfor nedlagt
påstand som for byretten om frifindelse og selvstændig påstand om principalt, at dantil pan-
tebrevsinvest aps tilpligtes at anerkende at ejendomsretten til de nævnte syv pantebreve til-
kommer finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs, og at dantil pantebrevsinvest
aps i konsekvens heraf skal udlevere de nævnte pantebreve til indstævnte med henblik på
digitalisering, subsidiært, at dantil pantebrevsinvest aps tilpligtes at udlevere de nævnte
pantebreve til konkursboet, mere subsidiært stadfæstelse.
procedure
parterne har i deres påstandsdokumenter for landsretten i det væsentlige gentaget deres an-
bringender for byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
appellanten har således anført navnlig,
at             der er foretaget en gyldig overdragelse i henhold til købsaftale af 1. juli 2010,
               for hvilken indstævnte er blevet honoreret,
at             det er indstævnte, der har bevisbyrden for, at der ikke er indgået en reel aftale
               om køb af pantebrevene, og denne bevisbyrde er ikke løftet,
at             den fulde købesum er erlagt,
at             indstævnte har bevisbyrden for, at købesummen ikke er erlagt, da appellanten
               har fremlagt overførselskvittering til dokumentation for betaling af købesum-
               men,
at             appellanten har foretaget rådighedsberøvelse og dermed opfyldt sikringsakten i
               henhold til bestemmelserne i gældsbrevsloven, der er ihændehavelse,
at             ejendomsretten til pantebrevene er overgået til appellanten på aftaletidspunktet
               den 1. juli 2010,
                                                - 3 -
at            indstævnte ikke har ekstingveret appellantens rettigheder til pantebrevene,
at            en registrering af selskabets status i cvr-registreret er uden betydning for
              vurdering af nærværende sag og ikke medfører indstævntes ekstinktion,
at            indstævnte ikke kan fortrænge appellantens rettigheder til pantebrevene, når
              indstævnte ikke selv har fået tinglyst sin ret til pantebrevene, jf. tinglysningslo-
              vens § 1, stk. 1,
at            ændring af reglerne i tinglysningsloven om digitalisering af pantebreve ikke
              medførte indstævntes ekstinktion af rettighederne til pantebrevene, og
at            sagen derfor skal afgøres efter det almindelige tingretslige princip ”bedst i tid
              bedst i ret”, hvoraf følger, at appellanten har retten til pantebrevene.
for det tilfælde, at retten måtte nå frem til, at købesummen ikke er erlagt, gøres det gældende,
at            indstævnte ikke kan kræve dækket mere end sit tab på
              kr. 200.000 i henhold til den forligsaftale, de har lavet med ab turesensgade.
indstævnte har således anført navnlig,
at dantil pantebrevsinvest ikke har sikret sin ejendomsret ved iagttagelse af den behørige
sikringsakt, at konkursboet derved har ekstingveret dantil pantebrevsinvests ret, og at kon-
kursboet derfor skal have pantebrevene udleveret.
over for dantil pantebrevsinvests anerkendelsespåstand gøres det særskilt gældende, at fi-
nansselskabet som konkursbo har mulighed for at ekstingvere appellantens ret over de pågæl-
dende pantebreve og derfor ikke kan tilpligtes at anerkende nogen ret over de pågældende
pantebreve, så længe denne ret ikke er tingligt beskyttet ved tinglysning. pantebrevene indgår
dermed i konkursmassen.
                                                - 4 -
det gøres tillige gældende, at i det omfang dantil pantebrevsinvest ret måtte anses for tingligt
beskyttet, er der ikke sket betaling, og der skal derfor ske betaling i henhold til den indgåede
aftale.
ad reel handel
indstævnte har præciseret, at anbringenderne herom i påstandsdokumentet gøres gældende til
støtte for, at betaling ikke er sket, og at appellanten skal udlevere pantebrevene.
således er den gennemførte handel med pantebrevene er atypisk, både for så vidt angår ka-
rakter, sammensætning og afregning.
dokumenternes indhold sammenholdt med det faktum, at christian betting som repræsentant
for finansselskabet ultimo oktober/primo november 2010 drøftede sagen med advokat finn
träff og redegjorde for, at finansselskabet var berettiget i henhold til pantebrevene og den
efterfølgende denunciation af 7. november 2010, uden at nævne, at pantebrevene allerede var
overdraget til dantil pantebrevsinvest, får i ganske vidt omfang dokumenterne og hele forlø-
bet til at fremstå efterkonstrueret.
parterne har selv kunnet indrette sig ved udfærdigelsen af dokumenterne og fastsættelse af
kurser, således at de fremstår som overensstemmende med bankkontoudtoget.
således forekommer det usædvanligt, at omsætningsgældsbrevet vedrørende k/s roseleigh er
overdraget den 1. juli 2010 til kurs 61 blot 12 dage førend dette efter sin ordlyd skulle ind-
fries. 39 kurspoint svarer til ca. kr. 1.850.000.
særligt usædvanligt forekommer det, at finansselskabet den 1. juli 2010 skulle have under-
skrevet transporterklæring med ordlyden ”for transporten er vi fyldestgjort”, når købesummen
først betales den 8. juli 2010.
endvidere er det ganske usædvanligt og må have formodningen mod sig, at dantil pante-
brevsinvest som professionel pantebrevshandler uden nogen som helst form for sikkerhed
forudbetaler pantebrevskøbet med kr. 563.129, således at der kun resterer en betaling på kr.
20.000. dette er særligt usædvanligt, når sælger er et selskab i åbenlyse økonomiske vanske-
ligheder.så atypiske og usædvanlige handler, som det gøres gældende, at der er gennemført
her, sker da også kun, hvor de to handlende parter har et sådant tæt samarbejde, at de utilsig-
tede konsekvenser kan korrigeres efterfølgende.
                                               - 5 -
ad iagttagelse af sikringsakt
for det tilfælde, at den af dantil pantebrevsinvest påberåbte aftale kan gøres gældende over
for konkursboet, gøres det gældende, at konkursboet har ekstingveret dantil pantebrevsin-
vests rettigheder over pantebrevene, idet dantil pantebrevsinvest ikke har sikret sin tinglige
ret ved iagttagelse af den relevante sikringsakt.
det gøres gældende, at den korrekte sikringsakt er tinglysning af kreditorskifte i det digitale
tinglysningssystem, og at hverken rådighedsberøvelse eller denunciation er tilstrækkeligt.
reglerne om digital tinglysning trådte i kraft d. 8. september 2009 i henhold til bkg. 762 i
2009.
de pågældende pantebreve er oprindeligt udstedt til skanplan finans a/s (estatum holding
a/s), og to af pantebrevene er siden transporteret til c f ejendomme holding a/s, der er an-
ført som kreditorer i tingbogen.
disse kreditorer overdrog pantebrevene til finansselskabet, hvilket skete ved transporter un-
derskrevet den 1. november 2008 af christian betting på vegne af overdrageren og finanssel-
skabet fik samtidig pantebrevene i hænde. uvist af hvilken årsag blev denne overdragelse
først denuncieret over for debitor, a/b turesensgade 6, den 7. november 2010. dette har dog
ingen betydning, idet den nødvendige sikringsakt efter dagældende regler var rådighedsberø-
velse, jf. gældsbrevslovens § 14.
det bemærkes også, at overdragelsen af pantebreve fra de tidligere ejere, der er andre kon-
kursramte selskaber med samme ultimative ejer, ikke er bestridt af disse selskaber.
ved indførelse af digital tinglysning d. 8. september 2009 skete der imidlertid væsentlige æn-
dringer i retsgrundlaget, idet tinglysningslovens tidligere § 2 blev ophævet, og kravet om rå-
dighedsberøvelse som sikringsakt i gældsbrevslovens § 14 blev erstattet af et nyt krav om
tinglysning i tinglysningslovens § 27 b.
overdragelsen af de pågældende pantebreve er dateret den 1. december 2010. imidlertid er
der tillige fremlagt en overdragelsesaftale af 1. juli 2010. der kan dog under ingen omstæn-
digheder være sket en overdragelse, inden reglerne om digital tinglysning trådte i kraft, alle-
rede fordi dantil pantebrevsinvest aps først blev stiftet d. 15. maj 2010.
                                                 - 6 -
overdragelsen er således ikke beskyttet imod overdragerens konkursbo, som følge af den
manglende iagttagelse af den relevante sikringsakt, nemlig tinglysning.
bestemmelsen i § 15, stk. 3, om at aftale eller retsforfølgning, der skal kunne fortrænge en
utinglyst ret over pantebrevet, selv skal være tinglyst, har ikke betydning i forhold til tinglys-
ning af konkursen, idet finansselskabets køb af pantebrevene før 8. september 2009 nyder
fuld beskyttelse, jf. § 15, stk. 1.
da finansselskabet er gået konkurs, vil konkursboet nu kunne ekstingvere eventuelle
utinglyste rettigheder, idet konkursboet som kreditor ikke behøver at være i god tro. det be-
mærkes også i den forbindelse, at det er samme kurator i alle boerne.
ingen af parterne kan få tinglyst sin ret uden at indlevere pantebrevene til digitalisering eller
mortifikation af disse, jf. § 15, stk. 4, og det forhold, at dantil pantebrevsinvest har fået pan-
tebrevene i sin besiddelse, kan selvsagt ikke erstatte sikringsakten, uanset dette reelt forhin-
drer finansselskabet i at få tinglyst den tidligere overdragelse.
dantil pantebrevsinvest kan heller ikke på baggrund af de fysiske dokumenter gøre pantebre-
vene gældende over for andelsboligforeningen, idet den tidligere § 2 i tinglysningsloven er
ophævet.
det er i den forbindelse irrelevant, om dantil pantebrevsinvest har betalt for pantebrevene
eller ej, idet en eventuel betaling i givet fald er en usikret forudbetaling: dette svarer helt til
den situation, hvor en køber forudbetaler for en fast ejendom uden samtidig at sikre sig skøde
på ejendommen.
ad manglende betaling
til støtte for den mest subsidiære påstand anføres, at såfremt det måtte antages, at dantil
pantebrevsinvests ret til de pågældende pantebreve nyder tinglig beskyttelse, vil dantil pan-
tebrevsinvest skulle betale for disse i overensstemmelse med den hævdede aftale, idet dantil
pantebrevsinvest ikke har bevist at have betalt for pantebrevene med kr. 583.129.
dantil pantebrevsinvests anbringende om, at beløbet er indeholdt ved overførslen den 8. juli
2010 er ikke dokumenteret.
                                               - 7 -
hverken beløbsstørrelser eller dokumenter understøtter, at der skulle være foretaget en afreg-
ning af pantebrevene. tværtimod fremgår det, at beløbet vedrører købet af et gældsbrev ved-
rørende k/s roseleigh.
de af dantil pantebrevsinvest fremlagte sammenfatninger af angivelige transaktioner doku-
menterer det ikke. dels er de ikke dateret, dels er der tale om interne dokumenter og dels er
der ikke beløbsmæssig overensstemmelse med de aftaler, der i øvrigt er fremlagt.
som nævnt indledningsvis synes der i et vist omfang at være tale om en efterkonstruktion af
dokumenterne. de partsinterne dokumenter stemmer da heller ikke overens med de fremlagte
dokumenter, der har relation til uafhængige parter, herunder denunciationerne fra begge parter
til advokat finn träff på vegne af andelsboligforeningen samt betalingsinstruks til spar nord
bank.
det gøres derfor gældende, at der ikke er sket betaling, og at konkursboet har krav på betaling
i henhold til aftalen.
det er uden betydning for konkursboets krav i denne henseende, hvilket tab konkursboet
måtte have lidt, idet der ikke er tale om et erstatningskrav.
landsrettens begrundelse og resultat
indledningsvis bemærkes, at dantil pantebrevsinvest aps’ angivne – usikrede – betaling den
8. juli 2010 af 563.129 kr. for de omhandlede syv pantebreve til finansselskabet af 8. oktober
2008 a/s, uagtet dette selskab fortsat havde pantebrevene i sin besiddelse, for landsretten
fremstår som forretningsmæssigt ubegrundet. landsretten tiltræder derfor, at det under de
angivne omstændigheder må påhvile dantil pantebrevsinvest aps at godtgøre, at betaling
skete som angivet i købsaftalen af 1. juli 2010, og at dette af de grunde, som byretten har an-
ført herom, ikke er sket.
det er også ubestridt for landsretten, at den ikke tinglyste overdragelse den 1. december 2010
af de omhandlede pantebreve fra finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s til dantil pante-
brevsinvest aps fandt sted efter ikrafttrædelsen af § 15, stk. 3, i lov nr. 539 af 8. juni 2006 om
ændring af lov om tinglysning og forskellige andre love (digital tinglysning), som ændret ved
lov nr. 504 af 12. juni 2009 om ændring af retsplejeloven og lov om ændring af lov om ting-
                                               - 8 -
lysning m.fl. (visse ændringer i forbindelse med overgangen til digital tinglysning). det følger
heraf, at sikringsakten ved overdragelse af pantebrevene var tinglysning.
finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs skal derfor ikke respektere overdragel-
sen og kan kræve pantebrevene udleveret. bestemmelsen i den nævnte § 15, stk. 3, sidste
punkt, hvorefter den aftale eller retsforfølgning, der skal kunne fortrænge en utinglyst ret over
et pantebrev, selv skal være tinglyst og erhververen ifølge aftalen være i god tro, fører ikke til
andet resultat i forhold til konkursboets retsforfølgning i sagen.
landsretten ændrer derfor byrettens dom, således at indstævntes principale påstand om, at
appellanten tilpligtes at anerkende, at ejendomsretten til de syv omhandlede pantebreve til-
kommer indstævnte, og at appellanten i konsekvens heraf skal udlevere pantebrevene til ind-
stævnte, tages til følge.
i sagsomkostninger for byret og landsret skal appellanten betale i alt 88.600 kr., hvoraf 28.600
kr. angår den retsafgift, som indstævnte har betalt, og det øvrige beløb, 60.000 kr., angår ind-
stævntes udgift til advokat inklusiv moms. landsretten har herved lagt vægt på sagens af-
grænsede karakter og det oplyste om pantebrevenes værdi for konkursboet.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom ændres, således at dantil pantebrevsinvest aps tilpligtes at anerkende, at
ejendomsretten til følgende syv pantebreve tinglyst den 21. december 2005 med pant i ejen-
dommen matr.nr. 307 nørrevold kvarter, alle med andelsboligforeningen a/b turesensgade
6 som debitor, tilkommer finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs, og at dantil
pantebrevsinvest aps i konsekvens heraf skal udlevere de nævnte pantebreve til konkursboet
med henblik på digitalisering:
pantebrev nr. 1, oprindeligt stort kr. 500.000, pantebrev nr. 2, oprindeligt stort kr. 500.000,
pantebrev nr. 3, oprindeligt stort kr. 1.399.346, pantebrev nr. 4 oprindeligt stort kr. 1.444.603,
pantebrev nr. 5, oprindeligt stort kr. 1.444.603, pantebrev nr. 6, oprindeligt stort kr.
1.357.346, og pantebrev nr. 7, oprindeligt stort kr. 1.129.155.
                                            - 9 -
i sagsomkostninger for begge retter skal dantil pantebrevsinvest aps betale 88.600 kr. til
finansselskabet af 8. oktober a/s 2008 under konkurs.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
tirsdag den 18. september 2012 kl. 12.00 blev retten sat på sædvanligt sted i offentligt
retsmøde. retten beklædtes af højesteretsdommerne: poul søgaard, niels grubbe, thomas
rørdam, jon stokholm, michael rekling, hanne schmidt og jan schans christensen,
førstnævnte som retsformand. protokolsekretær: anders schäfer.
der foretoges:
sag 361/2011
(1. afdeling)
martin blomqvist
(advokat johnny petersen, beskikket)
mod
rolex s.a.
og
manufacture des montres rolex s.a.
(advokat karen dyekjær for begge)
ved afslutning af hovedforhandlingen den 4. september 2012 optog højesteret sagen til
afgørelse. det blev tilkendegivet, at afgørelsen ville blive meddelt den 19. september 2012.
retten har imidlertid besluttet, at der skal forelægges eu-domstolen spørgsmål til præjudiciel
afgørelse.
retsmødet den 19. september 2012 aflyses derfor, og sagen udsættes på udarbejdelse af
udkast til forelæggelsesbeslutning, der vil blive fremsendt parterne til udtalelse.
retten hævet.


text:
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 17. december 2014 i sag nr. bs 43-873/2012:
foreningen grønlandske børn
balders plads 1
2200 københavn n
mod
xp digital a/s
gydevang 22
3450 allerød
og
xerox financial services danmark a/s
borupvang 5c
2750 ballerup
og
ikano bank (filial af ikano bank se, sverige)
stationsparken 24
2600 glostrup
sagen er anlagt den 29. juni 2012.
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag drejer sig om, hvorvidt de sagsøgte har været forpligtet til at godskrive
sagsøger værdien af nedtagne og videresolgte xerox-kopimaskiner i
forbindelse med indgåelse af nye leasingaftaler og i givet fald med hvilken
værdi godskrivning skal ske. parterne har forskellig opfattelse af det juridiske
grundlag for godskrivning og af kopimaskinernes reelle værdi i forhold til
godskrivning.
sagsøgeren, foreningen grønlandske børns påstande er:
xp digital a/s og xerox financial services danmark a/s tilpligtes in solidum
til sagsøger at betale 105.790,00 kr. med tillæg af procesrente fra sagens
anlæg.
xp digital a/s og ikano bank (filial af ikano bank se, sverige) tilpligtes in
solidum til sagsøger at betale 104.375,00 kr. med tillæg af procesrente fra sagens
anlæg.
de sagsøgte, xp digital a/s, xeros financial services danmark a/s og ikano
banks påstande er, at man skal frifindes. i påstanden er indeholdt en subsidiær påstand om
frifindelse mod betaling af et af retten fastsat mindre beløb.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens
§ 218 a, stk. 2.
foreningen grønlandske børn har til formål at gennemføre aktiviteter, der
styrker grønlandske børn og unges ressourcer og kompetencer med særligt
fokus på sårbare børn og unge. dette formål søges blandt andet opnået ved
udvikling og implementering af projekter både i og udenfor grønland. det
økonomiske grundlag søges tilvejebragt gennem kontingenter, private bidrag,
                                               - 2 -
forskellige former for indsamlinger og andre foreningsaktiviteter og endeligt
offentlige og private tilskud.
til brug for drift af foreningens kontor har foreningen grønlandske børn
indgået flere på hinanden følgende leasingaftaler med xp digital a/s og digital
house a/s som leverandør af kopi- og printudstyr. disse aftaler er blevet
finansieret hos xerox financial services og ikano bank.
de første tre aftaler er indgået med xp digital og den sidste med digital house
a/s.
xerox financial services danmark a/s er et leasingselskab/financieringsselskab,
der finansierer anskaffelse af kopi- og printudstyr til erhvervsdrivende,
blandt andet på leasing- og lejekontrakter som de i denne sag omhandlede.
aftalerne er udtryk for et kontraktforhold mellem erhvervsdrivende. xerox
financial services' aftaler formidles gennem en leverandør, i dette tilfælde xp
digital a/s. leverandøren er en af xerox financial services uafhængig virksomhed.
det er leverandøren, der forestår drøftelserne med kunden.
de leasingaftaler, der omhandles af nærværende sag, er aftalerne indgået med
xp digital a/s med opstart henholdsvis den 1/1 2009 (bilag 1), 1/4 2009
(bilag 2c) og 1/4 2010 (bilag 3) samt aftale indgået med digital house a/s
med opstart den 1/12 2010 (bilag 4), og som er igangværende.
xerox financial services har finansieret de som bilag 1 og 2 fremlagte aftaler,
og ikano bank har finansieret de som bilag 3 og 4 fremlagte aftaler.
aftale med opstart den 1. januar 2009 (bilag 1):
udstyr som er omfattet af lejeaftalen:
1 stk. xeros model 7345 fbx (brugt) serie nr. 3526616226
1 stk. xeros model 7345 fbx (ny)
1 stk. xeros model wcp 165 (brugt)
pcounter software
kontraktsperiode 18 kvartaler. fakturering kvartalsvis.
uopsigelig i finansieringperioden.
leasingydelse variabel efter forbrug med angivet minimumsbetaling
lejeaftalens 1 stk. xeros model 7345 fbx (brugt) serie nr. 3526616226 er
fra en tidligere aftale og er indfriet med 656.095 kr. og er indregnet i den nye
aftale (bilag 5).
derudover er der en aftale om opbevaring af 1 stk. xeros model wcp 165
(ny) serie nr. 2232980365, indtil den ønskes udleveret (bilag 5).
aftale med opstart den 1. april 2009 (bilag 2c):
udstyr som er omfattet af lejeaftalen:
2 stk. xeros model 7345 fbx (brugt) serie nr. 3526616226 og
3526672479
1 stk. xeros model 7435 fbx (ny) serie nr. 3900326180
1 stk. xeros model wcp 165 (brugt) serie nr. 2232980365
pcounter software
3 linie faxkit (nyt)
kontraktsperiode 51 måneder. fakturering kvartalsvis.
uopsigelig i leasingperioden.
samlet leasingydelse pr. kvartal: 1. kvartal: 40.000 kr., 2.-17. kvartal:
                                              - 3 -
79.288,48 kr
returneret udstyr restgæld 961.324,00 kr.
aftale med opstart den 1. april 2010 (bilag 3 og a3):
udstyr som er omfattet af lejeaftalen:
2 stk. xeros model 7345 fbx (brugt) serie nr. 3526616226 og
3526672479
1 stk. xeros model 7765 fbx (ny) serie nr. 3512553442
1 stk. xeros model dc 250 (ny) serie nr. 3816462656
pcounter software
3 linie faxkit (nyt)
kontraktsperiode 60 måneder. fakturering kvartalsvis.
uopsigelig i leasingsperioden.
leasingafgiften, der er variabel, udgør pr. måned 24.228,00 kr. ekskl. moms.
i afgiften er indeholdt 999.743,00 kr. for førtidsindfrielse af tidligere aftale.
af aftalens almindelige betingelser punkt 14, stk. 2, fremgår, at "lg er berettiget
til at kræve betaling i henhold til nærværende bestemmelser uanset om
de leasede genstande er genplaceret eller solgt."
aftale med opstart den 1. december 2010 (bilag 4):
udstyr som er omfattet af lejeaftalen:
1 stk. xeros 2636 flx
1 stk. canon ir9070 (brugt)
3 stk. canon ir8070 (brugt)
1 stk. canon 5051 (fuldt konfigureret)
sean flow store
kontraktsperiode 54 måneder. uopsigelig i leasingperioden.
leasingafgiften, der er variabel, udgør pr. måned 36.200,00 kr. ekskl. moms.
i afgiften er indeholdt 1.266.228,00 kr. for førtidsindfrielse af tidligere aftale
med xp digital.
af aftalens almindelige betingelser punkt 14, stk. 2, fremgår, at "lg er berettiget
til at kræve betaling i henhold til nærværende bestemmelser uanset om
de leasede genstande er genplaceret eller solgt."
i forbindelse med aftalen har man frikøbt den i den forrige aftale omhandlede
"1 stk. xeros model 7765 fbx (ny) serie nr. 3512553442" for 90.000 kr.,
som er indsat på sagsøgerens konto den 10. november 2010.
der er under sagen indhentet syn og skøn ved copytek office solutions
aps, v/ bjarne rasmussen, der har afgivet skønserklæring af 4. maj 2014.
relevante besvarelser om værdiangivelser er gengivet i parternes påstandsdokumenter.
der er under sagen afgivet forklaring af tina frausing (generalsekretær i foreningen
grønlandske børn), niels lynge (ceo i xp digital a/s), frank
poulsen (tidligere administrationschef i xp digital a/s), claus permin
(leasing sales manager i xerox financial services danmark a/s) og johnny
quist (leasingchef i ikano bank).
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige gjort gældende som i deres påstandsdokumenter.
foreningen grønlandske børns påstandsdokument er sådan:
                                               - 4 -
"det gøres gældende, at sagen skal fremstilles således:
aftale med opstart den 1. januar 2009, bilag 1:
ved denne aftale blev medfinansieret kr. 656.000 fra en tidligere og i forbindelse
med indgåelsen af denne aftale indfriet aftale.
det opstillede udstyr og den medfinansierede restgæld blev faktureret fra xp
digital til xerox finans for kr. 969.428, jfr. bilag 2a, og når den medfinansierede
gæld fratrækkes udgør købesummen for det tilføjede udstyr kr.
313.333.
det er ikke specificeret hvorledes denne købesum fordeler sig på de tre opstillede
maskiner samt software.
aftale med opstart den 1. april 2009, bilag 2c:
sagsøger havde opfattelsen af, at det var bilag 2, underskrevet den 19. februar
2009, der udgjorde den anden aftale. imidlertid er det anført af xerox
finans i dennes svarskrift, at bilag 2 ikke blev til en aftale, men derimod den
som bilag 2c fremlagte aftale. vedrørende denne aftale bemærkes det, at
den blev tiltrådt af sagsøger den 4. juni 2009, men angiveligt skulle starte op
to måneder tidligere, den 1. april 2009.
i henhold til den som bilag 2c fremlagte aftale blev det ved bilag 1 leasede
udstyr overført til den nye aftale med den tilhørende restgæld kr. 961.324, ligesom
der blev tilført en xerox 7435 v_fbx til en pris på kr. 134.767,71,
jfr. bilag 2d.
aftale med opstart den 1. april 2010, bilag 3:
ved denne aftale blev opsat en ny xerox 7765 samt en brugt xerox dc250.
wcp 165, der blev leaset men aldrig leveret primo 2009, jfr. bilag 1 og 5,
samt den i april 2009 opstillede xerox 7435 v_fbx udgik af bilag 3 og blev
nedtaget.
aftalen i bilag 2c blev indfriet og restforpligtelsen fra bilag 2 kr. 999.743
blev medfinansieret i denne aftale, men på trods heraf blev sagsøger ikke
godskrevet værdien af det nedtagne udstyr, hvilket både xp digital a/s og
xerox financial services har været pligtige til.
trods opfordret hertil har ikano bank og xp digital ikke fremlagt fakturaen
udstedt i forbindelse med ikano banks køb af udstyret i henhold til bilag 3.
det skønnes og gøres gældende, at den lød på ca. kr. 1.240.000, svarende til
at der blev faktureret ca. kr. 240.000 for de to opstillede maskiner, en ny xerox
7765 samt en brugt xerox dc250. ikano bank og xp digital er blevet
opfordret til at dokumentere at det skulle forholde sig anderledes, hvilken
provokation ikke er blevet opfyldt.
xp digital a/s og xerox finans er blevet opfordret til at dokumentere, hvor
meget det nedtagne udstyr har indbragt ved opstilling andetsteds, hvilken
provokation ikke er blevet opfyldt.
wcp 165 blev tilføjet ved bilag 1, og af for sagsøger ukendte årsager opstillet
på depot i stedet for hos sagsøger. den kan således ikke være blevet brugt
i den tid sagsøger har betalt leasingydelser på den i perioden fra den 1. januar
2009 til den 1. april 2010. den må derfor repræsentere samme værdi som
                                                - 5 -
den blev opstillet hos sagsøger til.
det bestrides at maskinen er skrottet, ligesom det gøres gældende, at xp digital
og xerox finans har været pligtigt til at genplacere bedst muligt, hvilken
forpligtelse de ikke har opfyldt.
det fremgår af skønsmandens besvarelse, af spørgsmål 2, at maskinen ville
kunne indbringe kr. 20 – 30.000. herfra skal fratrækkes klargøringsomkostninger
med kr. 3.200, jfr. besvarelsen af spørgsmål 2.5. hvorfor det gøres
gældende, at xp digital og xerox finans er erstatningspligtige for sagsøgers
tab ved ikke at være blevet godskrevet provenuet, der på baggrund heraf
skønnes til kr. 25.000. de andre genplaceringsomkostninger anført i besvarelsen
af spørgsmål 2.5. pålægges ny bruger, hvilket illustreres ved fx bilag 7
og 8.
xerox 7435 v_fbx blev opstillet i april 2009 og nedtaget et år efter. den
blev opstillet for kr. 134.767,71. det fremgår af bilag g, at maskinen blev
genplaceret for kr. 160.966, hvorfra skal fratrækkes medfinansieret restgæld
med kr. 98.134, samt klargøringsomkostninger med kr. 3.200, jfr. skønsmandens
besvarelse af spørgsmål 2.5. det gøres gældende, at xp digital og xerox
finans er erstatningspligtige for sagsøgers tab ved ikke at være blevet
godskrevet provenuet, der på baggrund heraf kan opgørs til kr. 59.632. de
andre genplaceringsomkostninger anført i besvarelsen af spørgsmål 2.5. pålægges
ny bruger.
aftale med opstart den 1/12 2010, bilag 4:
ved den sidste og igangværende aftale blev udstyret fra bilag 3 taget ned, og
dette uden at sagsøger blev godskrevet noget i den anledning, bortset fra kr.
90.000 for en xerox 7765, jfr. bilag 6.
restforpligtelsen fra bilag 3 blev medfinansieret i bilag 4, og der blev således
nedtaget to xerox 7345 og en xerox dc 250 hos sagsøger, men på
trods heraf blev sagsøger ikke godskrevet værdien af det nedtagne udstyr,
hvilket både xp digital a/s og ikano bank har været pligtige til.
xerox 7345 serienummer 3526616226 oplyser xp digital er solgt til danish
seafood association. jfr. bilag 7 og 8. det fremgår heraf, at denne maskine
er genplaceret til kr. 38.500. det bestrides som udokumenteret at xp
digital har haft udgifter til klargøring eller genplacering af denne maskine,
hvorfor sagsøger skal godtgøres hele beløbet uden fradrag.
xerox 7345 serienummer 3526672479 oplyser xp digital er genplaceret
ved lejeaftale, jfr. bilag 9 med tilhørende bilag 10-11. denne udlejning har
indbragt kr. 800 i 50 måneder med tillæg af restværdi ved udløb kr. 5.000, i
alt kr. 45.000. det bestrides som udokumenteret at xp digital har haft udgifter
til klargøring eller genplacering af denne maskine, hvorfor sagsøger
skal godtgøres hele beløbet uden fradrag.
xp digital og ikano bank har stadig ikke dokumenteret, hvor meget den
nedtagne xerox dc 250 har indbragt ved genplacering, men har alene anført
at den er skrottet. eftersom skønsmanden mener, at maskinen er uden genplaceringsværdi
frafaldes erstatningskravet vedrørende denne maskine.
erstatningskravet fordeles således:
xp digital a/s og xerox financial services vedr. bilag 3: kr. 84.632 med
tillæg af moms, dvs. kr. 105.790. xp digital og ikano bank vedr. bilag 4:
kr. 83.500 med tillæg af moms, dvs. kr. 104.375.
                                               - 6 -
erstatningskravet skal tillægges moms eftersom sagsøger ikke er momsregistreret."
xp digital a/s's påstandsdokument er sådan:
"...
3. hovedanbringender
til støtte for ovenstående påstand gøres følgende hovedanbringender
gældende på vegne af xp digital:
1. sagsøger har ikke noget aftalemæssigt grundlag for sit krav om
godskrivning af værdien af de nedtagne kopimaskiner, jf. afsnit
3.1,
2. sagsøger har ikke noget andet juridisk grundlag for at kræve
godskrivning af værdien af de nedtagne maskiner, hverken i
henhold til markedsføringsloven eller aftaleloven eller på baggrund
af ansvarsgrundlag over for xp digital, jf. afsnit 3.2,
3. sagsøger har ikke lidt et tab som følge af xp digital handlinger
eller undladelser og betingelserne for at kræve erstatning er ikke
opfyldt, jf. afsnit 3.3,
4. såfremt sagsøger måtte have krav på godskrivning, er maskinernes
reelle gensalgsværdi så lavt at det bør falde under en bagatelgrænse
for godskrivning, jf. afsnit 3.4 og
5. xp digital er forkerte sagsøgte for så vidt angår godskrivningskravet
i forbindelse med indgåelse af leasingaftale nr. 4, (de to
xerox 7345 og xerox dc250), jf. afsnit 3.5.
3.1 ingen aftaleretlig hjemmel til godskrivning
xp digital har, som leverandør og forhandler af xerox-kopimaskiner,
formidlet udlejning af seks xerox-kopimaskiner til sagsøger
gennem et direkte leasingforhold med et finansieringsselskab (xerox
financial services danmark og ikano bank). xp digital har solgt
kopimaskinerne til det pågældende leasingselskab som herefter har
udlejet maskinerne til sagsøger på sædvanlige vilkår og standard leasingaftaler.
der er ikke indgået en aftale mellem xp digital og
sagsøger, men alene mellem det pågældende finansieringsselskab og
sagsøger. dette forhold er også illustreret i bilag j.
det er normal praksis i kopibranchen, at den oprindelige leverandør
tilbagekøber kopimaskiner af finansieringsselskabet i forbindelse
med nedtagning og tilbagetagelse af maskinerne. dette sker baseret
på et aftaleforhold mellem finansieringsselskabet og xp digital og
ikke mellem xp digital og sagsøger.
selv hvis xp digital må anses som indirekte aftalepart til leasingaftalerne
mellem finansieringsselskaberne og sagsøger, så har xp digital
ikke en godskrivningsforpligtelse med hensyn til de nedtagne
fotokopimaskiner i forbindelse med indgåelse og senere afvikling af
leasingaftale nr. 3 (bilag a3) og efterfølgende indgåelse af seneste
leasingaftale nr. 4 med digital house (bilag b3).
xp digitals køb af det nedtagne xerox-udstyr fra finansieringsselskaberne
(xerox financial services og ikano bank), medfører ikke,
at xp digital på nogen måde forpligtes overfor sagsøger eller pådrager
sig noget ansvar, da der ikke består et retsforhold mellem xp
digital og sagsøger vedrørende det nedtagne udstyr.
                                                 - 7 -
det fremgår ikke af leasingaftalerne, fremlagt som bilag 1, 2c, a3
og b3, at sagsøger er berettiget til at få fradrag, eller på anden måde
blive godskrevet for værdien af de nedtagne kopimaskiner ved leasingaftalens
(førtidige) ophør. hvis en godskrivningsforpligtelse
måtte gælde, ville sagsøger alene have ret til at blive godskrevet den
betaling, som finansieringsselskabet modtager ved salg til leverandøren,
da alene dette forhold er reguleret af aftalen. sagsøger vil under
ingen omstændigheder være berettiget til at blive godskrevet en
eventuel gensalgsværdi, i næste eller senere aftaleled, hvilket sagsøgers
sagsanlæg delvist er baseret på.
3.2 ingen anden hjemmel til godskrivning
xp digital har hverken efter markedsføringsloven eller aftaleloven,
eller i øvrigt efter dansk ret, en generel retlig forpligtelse over for
sagsøger til at søge at få gensolgt nedtaget udstyr i forbindelse med
afvikling af leasingaftaler eller indgåelse af nye leasingaftaler. nedtagningen
sker på sagsøgers foranledning og inden udløb af uopsigelighedsperioden,
hvorfor nedtagningen skal behandles som en
(førtidig) opsigelse.
højesterets dom af 11. oktober 2011 (trykt i ufr 2012.177h) kan
ikke føre til et andet resultat i forhold til xp digital, da den vedrører
anvendelse af markedsføringslovens §§ 1 og 3, i relation til oplysning
om økonomien ved indgåelse af leasingaftaler, herunder om
sagsøger havde kendskab til finansieringens fordeling på tidligere
restgæld og nyt udstyr, hvilket dog hverken er relevant eller bestridt
i denne sag. aftalegrundlaget i højesteretsdommen indeholdte krav
om tilbagediskontering til nutidsværdi af nedtaget udstyr, hvilket var
den juridiske hjemmel som højesteret lagde til grund, som dog ikke
gælder i denne sags leasingaftaler.
såfremt sagsøger måtte gøre et erstatningskrav uden for kontrakt
gældende, vil xp digitals ansvarsgrundlag som udgangspunkt være
culpa. det fremgår ikke af sagen, at xp digital skulle have handlet i
strid med redelig handlemåde eller på anden utilbørlig ansvarspådragende
måde i forbindelse med leasingaftalerne.
xp digital har formidlet udlejning af xerox-kopimaskinerne på baggrund
af et konkret behov hos sagsøger. de indgåede leasingaftaler
angiver klart og præcist de vilkår, hvorunder maskinerne er blevet
solgt og leveret samt leaset. sagsøger har således været bekendt
med vilkår og priser inden underskrift og har ikke selv gjort godskrivning
gældende i forbindelse med køb af nye kopimaskiner og
indgåelse af leasing aftaler herom samt nedtagning af de færdigbrugte
maskiner.
3.2.1 ansvarsgrundlag i forbindelse med leasingaftale nr. 3
i forbindelse med leasingaftale nr. 3 installeres en ny xerox 7735
samtidigt med nedtagelse af xerox wcp 165 og xerox 7435.
for så vidt angår den nedtagne maskine wcp 165 har xp digital
foretaget en konkret vurdering af, om xp digital ville have mulighed
for at gensælge maskinerne. afgørende herfor er bl.a. nuværende
                                               - 8 -
lagerbeholdning, interesserede kunder i markedet, maskinens
stand og alder mv. xp digital har sagligt vurderet, at xp digital ikke
ville have mulighed for at sælge wcp 165 til en ny slutkunde, og
har derfor solgt den som skrot.
for så vidt angår maskinen xerox 7435 har xp digital foretaget en
konkret vurdering af, om xp digital ville have mulighed for at gensælge
maskinerne. det er lykkedes xp digital at genudleje maskinen
til danboat fmba, på særligt favorable vilkår, på trods af, at
maskinen objektivt set ikke var særlig meget værd.
xp digital har foretaget en saglig vurdering af de enkelte maskiners
salgspotentiale, hvorfor det må konkluderes, at xp digital ikke har
handlet ansvarspådragende i forbindelse med nedtagning (og delvist
genudlejning) af maskinerne i aftale nr. 3.
3.2.2 ansvarsgrundlag i forbindelse med aftale nr. 4
i forbindelse med leasingaftale nr. 4 installeres der nye canon-kopimaskiner
af digital house samtidigt med nedtagelse af de tidligere
leverede xerox-kopimaskiner xerox dc250 og de to xerox 7345.
xp digital har nedtaget maskinerne xerox dc250 og de to xerox
7345, i forbindelse med indgåelse af aftale nr. 4. xp digital har ikke
været involveret i indgåelsen af aftale nr. 4, men alene nedtaget maskinerne
som udenforstående tredjepart, efter anmodning fra digital
house. xp digital har i forbindelse med nedtagningen tilbagekøbt
maskinerne fra ikano bank i overensstemmelse med almindelig
branchekutyme. hvordan xp digital videre har håndteret de tilbagekøbte
maskiner er helt uden betydning og retsvirkning i forhold til
sagsøger, da der hverken indenfor eller udenfor kontrakt består et
retsforhold mellem sagsøger og xp digital vedrørende de nedtagne
maskiner.
xp digital har derfor ikke pådraget sig noget ansvar i forbindelse
med nedtagning og tilbagekøb af maskinerne ved sagsøgers indgåelse
af leasingaftale nr. 4 med digital house, hvorfor en eventuel godskrivningsforpligtelse
slet ikke kan gøres gældende overfor xp digital.
3.3 øvrige betingelser for erstatning er ikke opfyldt
sagsøger har ikke lidt og har ikke dokumenteret at have lidt noget
økonomisk tab.
der er i sagen fremlagt dokumentation for xp digitals realiserede
salg samt skønsmandens vurdering af de maskiner, som er blevet
skrottet. samlet set må det konstateres, at maskinernes samlede
værdi, ikke er særlig høj, og slet ikke i nærheden af de beløb påstået
af sagsøger. sagsøger har dog ikke kommet disse beløb nærmere,
og kan ikke bevise det påståede tab, hvilket er en forudsætning for
at kunne kræve erstatning.
sagsøger har ikke påvist kausalitet eller adækvans mellem xp digitals
handlinger og det af sagsøger påståede tab.
eftersom xp digital har foretaget en konkret vurdering af de nedtagne
maskiners reelle værdi, og denne blev vurderet til at være meget
lav, synes det ikke adækvat, at sagsøger ville lide et tab, som
følge af, at sagsøger ikke blev godskrevet den minimale værdi, som
                                                - 9 -
maskinerne havde, på tidspunktet for nedtagning. den minimale
godskrivning som sagsøger måtte være berettiget til, vurderede xp
digital ville være omfattet af en eventuel rabat, som blev givet af
xp digital til sagsøger ved indgåelse af aftale nr. 3.
3.4 maskinernes faktiske værdi er under bagatelgrænsen
de af sagsøger påståede værdier og genplaceringsprovenuer for de
nedtagne maskiner bestrides som alt for høje i forhold til de minimale
værdier som skønsmanden og de stedfundne salg rent faktisk har
indbragt. sagsøger har i sit påstandsdokument reduceret sit krav
markant, så de påståede værdier bedre modsvarer hvad skønsmanden
og de sagsøgte har skønnet. det er xp digitals opfattelse, at de
af sagsøgeren påståede værdier stadig er for høje i forhold til hvad
maskinerne reelt var værd for xp digital på tidspunktet for tilbagekøbet.
skønsmanden har vurderet værdien af maskinerne ved salg til forhandler
og ved salg til slutbruger. xp digital er forhandler og det er
derfor kun relevant at vurdere værdien ved salg til xp digital, eftersom
et eventuelt videresalg til slutbruger fra en forhandler ikke er
relevant for forholdet mellem xp digital og sagsøger.
værdien af de nedtagne maskiner, ved salg til en forhandler, er alene
værdien af maskinen som den står på nedtagningstidspunktet. forinden
en forhandler vil kunne forsøge at sælge maskinen igen, skal
forhandleren afholde omkostninger til at renovere og klargøre maskinen.
disse klargøringsomkostninger er behandlet nærmere under
afsnit 3.4.1. for at udregne salgsprisen til slutkunden vil leverandøren
pålægge en sædvanlig avance, hvilket er belyst nærmere under
afsnit 3.4.2.
hver enkelt maskine er i de følgende afsnit 3.4.3 - 3.4.7 behandlet
og belyst i forhold til sagsøgers krav, maskinernes stand, skønsmandens
vurdering og de faktiske salg af maskinerne.
3.4.1 xp digitals klargøringsomkostninger
i forbindelse med tilbagekøb af de nedtagne maskiner foretog xp
digital efter modtagelse af maskinen en vurdering af, om maskinen
skulle skrottes eller om den kunne gensælges, herunder baseret på
om den pågældende maskine stadig blev serviceret af producenten,
hvor gammel maskinen var, hvor mange maskiner af samme model
som xp digital pt. havde på lager, maskinens fysiske stand, tællestand
for antal kopier mv..
hvis maskinen skulle skrottes, ville den blive opbevaret på xp digitals
lager indtil afhentning af en skrothandler sammen med de øvrige
maskiner som skulle skrottes. xp digital ville i ikke have nogen
særlige omkostninger i den forbindelse.
hvis maskinen kunne gensælges, ville xp digital have omkostninger
til at klargøre maskinen til videresalg, herunder påkrævede klargøringsomkostninger
fra producenten samt den nødvendige levering,
installation og afholdelse af instruktionskursus i maskinen. skønsmanden
har skønnet at niveauet for de af xp digital angivne klargøringsomkostninger,
herunder klargøring, installation, levering og
                                               - 10 -
kurser sammenlagt er rimelige, jf. skønsrapportens s. 18.
klargøringsomkostningerne er en relevant og nødvendig omkostning
at medtage i forbindelse med videresalg af maskinerne, hvorfor
denne omkostning skal modregnes i ethvert genplaceringsprovenu.
3.4.2 xp digitals sædvanlige avance
efter xp digital har afholdt de nødvendige klargøringsomkostninger,
jf. afsnit 3.4.1, vil xp digital pålægge en sædvanlig avance, for
at dække indkøbspris og klargøringsomkostningerne men samtidigt
for at sikre en fortjeneste ved et videresalg af maskinen. denne pris,
med tillæg af sædvanlig avance, udgør herefter salgsprisen til slutbrugeren.
når xp digital således har solgt en maskine på en ny
købs- eller lejeaftale, skal der i denne pris modregnes en sædvanlig
avance og klargøringsomkostninger, for at finde maskinens reelle
værdi på nedtagningstidspunktet, da det alene er denne værdi som
sagsøger vil kunne kræve sig godskrevet for.
skønsmandens vurdering af værdien for xerox 7435 indikerer
(indirekte) en sædvanlig avance for leverandøren. skønsmanden
vurderer maskinens værdi til kr. 13-16.000,- ved salg til en forhandler,
og kr. 40-50.000,- ved salg til en slutbruger, jf. skønsrapportens
s. 19. prisen til en slutbruger udgør efter skønsmandens opfattelse
ca. 3 gange prisen til forhandler:
”det er mit skøn at den brugte xerox 7435 med serienummer
3900335660 ville kunne have indbragt ca. en tredjedel af hvad
maskinen ville have indbragt ved en genplacering, altså et sted
mellem ca. kr. 13.000,00 og kr. 16.000,00”
den pågældende xerox 7435 blev solgt til en slutkunde (danboat)
for 51.336,-, som nærmere redegjort for under afsnit 3.4.6.
ved opgørelse af maskinernes reelle værdi, som sagsøger teoretisk
kan kræve godskrevet, skal således fratrækkes ca. 66 % af den endelige
(slutkunde) salgsværdi.
3.4.3 sagsøgers krav på kr. 38.500,- for xerox 7345 (serienr.:
3526616226)
ved indgåelse af leasingaftale nr. 0 (ikke fremlagt) leverer xp digital
en ny xerox 7345 maskine til sagsøger.
xp digital har oplyst, at xerox 7345 efter tilbagekøb fra xerox financial
services danmark blev solgt til danish seafood association
for kr. 38.500,- ekskl. moms i henhold til købekontrakt af 10. november
2010 (bilag 7).
det er endvidere oplyst at maskinen er fra 2008 og ved nedtagningen
hos sagsøger havde trykt 95.696 ark.
xp digital vurderer at maskinens reelle værdi er meget lav. det er
dog alligevel lykkedes xp digital at videresælge maskinen til en
yderst favorabel pris. xp digitals gode købmandskab skal dog ikke
komme sagsøger til gode ved en eventuel godskrivning af sagsøger.
sagsøger kræver hele genplaceringsprovenuet på kr. 38.500,- godskrevet.
i dette beløb er også omfattet xp digitals egen avance som
skal modregnes beløbet. et godskrivningsbeløb skal alene baseres på
maskinens værdi for xp digital på tidspunktet for tilbagekøbet, fratrukket
avance, hvorefter den reelle værdi af maskinen ved genplaceringen
                                              - 11 -
er så lav, at en eventuel godskrivningsforpligtelse falder
under bagatelgrænsen.
3.4.4 sagsøgers krav på kr. 48.000,- for xerox 7345 (serienr.
3526672479)
ved indgåelse af leasingaftale nr. 1 (bilag 1) leverer xp digital en
ny 7345-maskine til sagsøger.
xp digital har oplyst, at xerox 7345 efter tilbagekøb fra xerox financial
services danmark blev udlejet til buhl design aps til kr.
800,- eksklusiv moms pr. måned i 50 måneder i henhold til leasingaftale
(bilag 10, 11 og e), total for denne maskine 48.000,- eksklusiv
moms.
det er endvidere oplyst at maskinen er fra 2008 og ved nedtagningen
hos sagsøger havde trykt 88.617 ark.
eftersom det er en lejeaftale, skal det beløb, som vil skulle godskrives
sagsøger, tilbagediskonteres til nutidsværdi, hvorefter den nye
aftales værdi samlet udgør kr. 36.391,55 eksklusiv moms, jf. tabel
1.
år aftalebeløb
pr. år
gennemsnitlig
diskonteringsrente
tilbagediskonteret til
nutidsværdi
1 9.600,00 10 % 8.727,27
2 9.600,00 10 % 7.933,88
3 9.600,00 10 % 7.212,62
4 9.600,00 10 % 6.556,93
5 9.600,00 10 % 5.960,84
total 48.000,00 36.391,55
tabel 1: tilbagediskontering af leasingaftale med buhl design aps
sagsøger kræver hele genplaceringsprovenuet på kr. 48.000,- godskrevet.
xp digital mener at det er det tilbagediskonterede beløb
der skal tages udgangspunkt i, og at xp digitals egen avance også
skal modregnes i dette beløb, hvorefter den reelle værdi af maskinen
ved genplaceringen er så lav, at en eventuel godskrivningsforpligtelse
falder under bagatelgrænsen.
3.4.5 sagsøgers krav på kr. 25.000,- for xerox wcp 165 (serienr.
2232980365)
ved indgåelse af leasingaftale nr. 1 (bilag 1) leverer xp digital en
brugt wcp 165-maskine til sagsøger. efter aftale med sagsøger
blev maskinen opbevaret på xp digitals lager indtil sagsøger ønskede
maskinen leveret, jf. bilag 5.
maskinen blev dog aldrig leveret til sagsøger men nedtaget halvandet
år efter, ved indgåelsen af leasingaftale nr. 3. maskinen var på
dette tidspunkt 5 år gammel, ikke længere supporteret af producenten,
teknologisk forældet og ikke længere efterspurgt i markedet,
hvorfor xp digital valgte at skrotte maskinen. i praksis skete dette
ved at maskinen blev opbevaret på xp digitals lager i ca. et halvt år
før den blev afhentet af skrotforhandler.
det er endvidere oplyst at maskinen er fra 2005 og ved nedtagningen
havde trykt 520.612 ark.
                                              - 12 -
skønsmanden skønner i sin rapport at den pågældende maskine ville
kunne indbringe ”et vist, om end beskedent, beløb ved salg”. skønsmanden
lægger dog vægt på, at maskinen skal gennemgå en renovation
og klargøring før maskinen vil være egnet til videresalg.
skønsmanden konkluderer herefter at maskinen vil kunne indbringe
5-8.000,- ved salg til en forhandler der vil renovere og videresælge
maskinen, jf. skønsrapportens s. 17.
sagsøger krævede oprindeligt kr. 100.000,- godskrevet for denne
maskine, men har i sit påstandsdokument nedjusteret påstanden til
kr. 25.000,-. hvilket beløb der dog ikke er noget grundlag for. den
reelle værdi af maskinen på tidspunktet for tilbagekøb er så lav, at
en eventuel godskrivningsforpligtelse falder under bagatelgrænsen.
3.4.6 sagsøgers krav på kr. 59.632,- for xerox 7435 (serienr.
3900335660)
ved indgåelse af leasingaftale nr. 2 (bilag 2c) leverer xp digital en
ny 7435-maskine til sagsøger.
xp digital har oplyst, at xerox 7435 efter tilbagekøb fra ikano
bank blev udlejet til danboat til samlet kr. 160.966,- i henhold til leasingaftale
(bilag g, 2f, 2g og 2i). fratrukket den indeholdte restgæld
i leasingaftale kr. 98.134,- samt klargøringsomkostninger kr.
11.495,- udgør kontraktværdien for denne maskine 51.336,- eksklusiv
moms.
det er endvidere oplyst at maskinen er fra 2009 og ved nedtagningen
hos sagsøger havde trykt 44.610 ark.
skønsmanden skønner at den pågældende maskine ville kunne indbringe
kr.13-16.000,- ved salg til en, jf. skønsrapportens s. 19.
hertil skal indregnes xp digitals avance og driftsomkostninger i øvrigt,
hvorefter maskinens reelle værdi ved genplaceringen er så lav,
at den må falde under bagatelgrænsen for godskrivning.
sagsøger krævede oprindeligt kr. 100.000,- godskrevet for denne
maskine, men har i sit påstandsdokument nedjusteret påstanden til
kr. 59.632,-, hvori sagsøgeren alene anerkender klargøringsomkostningen
hos xerox på kr. 3.200,- som en modregningsberettiget omkostning.
det faktiske genplaceringsprovenu på kr. 51.336,- omfatter
også xp digitals egen avance som skal modregnes beløbet, hvorefter
den reelle værdi af maskinen ved genplaceringen er så lav, at
en eventuel godskrivningsforpligtelse falder under bagatelgrænsen.
3.4.7 sagsøgers krav er frafaldet for xerox dc250 (serienr. 3816462656)
ved indgåelse af leasingaftale nr. 3 (bilag a3) leverer xp digital en
brugt xerox dc250-maskine til sagsøger.
xp digital har oplyst, at xerox dc250 efter tilbagekøb fra ikano
bank blev skrottet, da maskinen ikke længere supporteret af producenten,
er teknologisk forældet og ikke længere efterspurgt i markedet,
hvorfor xp digital valgte at skrotte maskinen. i praksis skete
dette ved at maskinen blev opbevaret på xp digitals lager i ca. et
halvt år før den blev afhentet af skrotforhandler.
det er endvidere oplyst at maskinen er fra 2005 og ved nedtagningen
hos sagsøger havde trykt 1.129.415 ark.
                                                 - 13 -
skønsmanden skønner at den pågældende maskine ville kunne indbringe
5-10.000,- ved salg til en forhandler. maskinen var ikke, i sin
daværende stand, egnet til salg til slutbruger, men måtte igennem en
”omkostningstung renovering før videresalg”, jf. skønsrapportens s.
13. skønsmanden konkluderer herefter at ”maskinen ikke har nogen
særlig værdi i handel og vandel”.
sagsøger krævede oprindeligt kr. 90.000,- godskrevet for denne
maskine, men har i sit påstandsdokument frafaldet kravet, eftersom
skønsmanden har vurderet at maskinen er uden genplaceringsværdi.
3.5 xp digital er forkert sagsøgte for så vidt angår aftale nr. 4 vedrørende
xerox dc250 og de to xerox 7345; sagsøgers samlede krav
på kr. 38.500,- og 48.000,-
afviklingen og indfrielsen af leasingaftale nr. 3 er baseret på et aftaleforhold
mellem digital house, ikano bank og sagsøger som leasingtager
som xp digital ikke er en del af. beslutningen om at skifte
til nyt udstyr og at lade xerox dc250 og de to xerox 7345 udgå
af aftalen er truffet af sagsøger i forbindelse med indgåelsen af leasingaftale
nr. 4 med digital house a/s. xp digital ikke været part
eller på anden måde involveret i indgåelsen af den nye leasingaftale
nr. 4, som erstattede den tidligere leasingaftale nr. 3. afviklingen af
leasingaftale nr. 3 samt efterfølgende indgåelse af leasingaftale nr. 4
er sket sammen med digital house a/s.
xp digital blev af digital house a/s bedt om at nedtage de leverede
maskiner hos sagsøger ved indgåelsen af leasingaftale nr. 4, men
har derudover intet at gøre med leasingaftale nr. 4, herunder et
eventuelt krav om godskrivning.
xp digital har af disse grunde ikke nogen forpligtelse eller ansvar
for at godskrive værdien af nedtaget udstyr i forbindelse med skift af
leasingaftale nr. 3 til 4, da dette skifte er foretaget af digital house
a/s. xp digital er forkert sagsøgte, for så vidt angår dette krav,
hvilket xp digital har gjort gældende allerede inden sagens anlæg,
se bilag a, og løbende i sagens processkrifter.
de 90.000,- som betales af digital house i forbindelse med indgåelse
af den seneste leasingaftale nr. 4 er at betragte som en almindelig
købsaftale mellem digital house og ikano bank, om ejendomsretten
til xerox 7765, og er xp digital uvedkommende.
xeros financial services danmarks a/s's påstandsdokument er sådan:
"anbringender:
generelt
det gøres gældende, at xerox financial services danmark a/s ikke har
handlet ansvarspådragende, herunder at xerox financial services danmark
a/s ikke har handlet culpøst, over for sagsøger.
xerox financial services danmark a/s gør gældende, at man ikke er forpligtet
til at fratrække værdien af udstyret i forbindelse med ophøret af aftalerne,
særligt leasingaftale l100314 (bilag 2c). en sådan forpligtelse følger
ikke af aftalerne mellem xerox financial services danmark a/s og sagsøger,
ligesom en sådan forpligtelse hverken fremgår af markedsføringslovens § 1
                                              - 14 -
eller § 3 eller andre steder. xerox financial services danmark a/s hverken
kender eller burde kende til eventuelle aftaler mellem sagsøger og leverandøren,
xp digital a/s (sagsøgte 1), eller ikano bank (sagsøgte 3) om, at
sagsøger skal godskrives værdien af tilbagetaget udstyr, og sådanne aftaler er
under alle omstændigheder xerox financial services danmark a/s uvedkommende.
det gøres endvidere gældende, at der er tale om et kontraktforhold mellem
erhvervsdrivende. xerox financial services danmark a/s’ aftaler (bilag 1 og
2c) er fuldt gennemsigtige for sagsøger. aftalerne var overskuelige og indeholder
klare oplysninger om ydelsernes størrelse og aftalens løbetid, ligesom
de beløb, der er medfinansieret fra tidligere aftaler, tydeligt fremgår.
det gøres endvidere gældende at sagsøger er endog meget godt kendt med
indgåelsen af finansieringsaftaler/leasingaftaler, også på kopi og printudstyr,
og kender processen forbundet hermed, og sagsøgte må forventes at sikre sig
de bedst mulige vilkår i forhandlingerne og aftaleindgåelsen med leverandøren
både generelt og for så vidt angår behandlingen af tilbagetaget udstyr, og
hvorvidt der skal ske fradrag for værdien heraf. xerox financial services
danmark a/s var som finansieringsselskab ikke part i disse forhandlinger,
der foregik mellem sagsøger og xp digital a/s.
det gøres ligeledes gældende, at det er sagsøgers bevisbyrde, at der er lidt et
tab, hvilket bestrides af xerox financial services danmark a/s.
det gøres endvidere gældende, at sagsøgers krav under alle omstændigheder
er bortfaldet på grund af passivitet.
beløbsmæssig opgørelse af et eventuelt krav
xerox 7435 med serienummer 3900335660:
det gøres gældende, at det beløb, der – i givet fald – skal godskrives sagsøger,
alene skal udgøre det beløb, xerox financial services danmark a/s har
modtaget for udstyret ved salget til xp digital a/s, hvilket beløb skønsmæssigt
kan fastsættes til kr. 500.
subsidiært gøres det gældende, at værdien ikke kan overstige den værdi, xerox
financial services danmark a/s kunne forventes at have opnået ved salg
og under hensyntagen til, at xerox financial services danmark a/s som finansieringsselskab
ikke har et egentligt salgsapparat og ikke kan foretage
salg til slutbrugere. dette beløber sig i henhold til skønmandens rapport til
kr. højst kr. 16.000 (skønserklæringens svar på spørgsmål 2.6).
mere subsidiært gøres det gældende, at xp digital a/s’ salgssum skal fradrages
de skønsmæssige beløb til levering, installation, kursus og klargøring
samt almindelig avance, og erstatningskravet bør ikke overstige kr. 25-
30.000 sammenholdt med skønsmandens svar på spørgsmål 2.2 og 2.5.
det gøres gældende, at beløbene uanset beregningsmåden er så ubetydelige,
at der som følge heraf ikke skal godskrives sagsøger noget beløb.
brugt wcp 165 (serienummer 2232980365):
det gøres gældende, at det beløb, der – i givet fald – skal godskrives sagsøger,
alene skal udgøre det beløb, xerox financial services danmark a/s har
modtaget for udstyret ved salget til xp digital a/s, hvilket beløb skønsmæssigt
kan fastsættes til kr. 500.
subsidiært gøres det gældende, at værdien ikke kan overstige den værdi, xerox
financial services danmark a/s kunne forventes at have opnået ved salg
og under hensyntagen til, at xerox financial services danmark a/s som finansieringsselskab
ikke har et egentligt salgsapparat og ikke kan foretage
salg til slutbrugere. dette beløber sig i henhold til skønmandens rapport til
                                             - 15 -
kr. højst kr. 8.000 (skønserklæringens svar på spørgsmål 2.4).
mere subsidiært gøres det gældende, at xp digital a/s’ forventede salgssum
skal fradrages de skønsmæssige beløb til nedtagning, levering, installation,
kursus og klargøring samt almindelig avance og erstatningskravet bør derfor
ikke overstige kr. 10.000 sammenholdt med skønsmandens svar på
spørgsmål 2, 2.1 og 2.5.
det gøres gældende, at beløbene uanset beregningsmåden er så ubetydelige,
at der som følge heraf ikke skal godskrives sagsøger noget beløb.
forholdet mellem de sagsøgte
xerox financial services danmark a/s har alene deltaget i indfrielsen og refinansieringen
af den som bilag 2c fremlagte aftale ved at opgøre indfrielsesbeløbet
og fakturere dette til xp digital a/s inklusive den symbolske overdragelsessum
for udstyret. det er xp digital a/s, der har oppebåret provenuet
for de nedtagne maskiner.
det gøres derfor gældende, at et eventuelt beløb, retten måtte tilkende sagsøger,
skal afholdes af xp digital a/s og ikke af xerox financial services
danmark a/s."
ikano banks påstandsdokument er sådan:
"...
1. anbringender
1.1 kravene mod ikano bank
foreningen grønlandske børn har i sit påstandsdokument frafaldet krav vedrørende
xerox dc 250 maskinen.
kravet mod ikano bank vedrører herefter kun de provenuer, som xp digital
har indvundet på de 2 tilbageleverede xerox 7345 maskiner – nemlig henholdsvis
kr. 38.500 og kr. 45.000, hvortil kommer moms ifølge nyt anbringende
fremsat i foreningen grønlandske børns påstandsdokument.
1.2 foreningen grønlandske børns stilling
ikano bank gør gældende, at foreningen grønlandske børn handlede erhvervsmæssigt
ved indgåelsen af leasingaftalerne.
de økonomiske vilkår i leasingaftalerne er klare og overskuelige, og foreningen
grønlandske børn har fået de ydelser, som foreningen grønlandske
børn har kontraheret om – nemlig kopi – og printudstyr til kvartalsvise
ydelser, der klart fremgår af de indgåede kontrakter, og foreningen grønlandske
børn har allerede derfor ikke lidt noget erstatningsberettiget tab.
ombytningen af maskiner fra bilag 3 til bilag 4 indebar en samlet økonomisk
ordning, som foreningen grønlandske børn accepterede ved sin underskrift
på bilag 4, hvori den overførte restgæld fra bilag 3 klart er angivet.
foreningen grønlandske børn kunne og burde selv varetage sine interesser i
forbindelse med denne ordning. dette har foreningen også gjort, idet det
fremgår af sagen, at foreningen grønlandske børn løskøbte xerox 7765
maskinen, der var leaset på bilag 3, for en pris på 90.000 kr., og der har derfor
foregået en prisforhandling vedrørende ordningen og herunder værdien af
maskinerne på bilag 3.
foreningen grønlandske børn bør herefter ikke efterfølgende kunne rejse erstatningskrav
vedrørende enkelte elementer i denne ordning
1.3 ikano bank handlede i god tro
                                               - 16 -
ikano bank gør gældende, at bilag 3 og 4 er finansielle leasingaftaler, hvor
ikano bank bidrog med bankfinansiering til aftaler, hvor de økonomiske vilkår
uden ikano banks mellemkomst forinden var aftalt mellem leverandørerne
og foreningen grønlandske børn. dette er sædvanlig fremgangsmåde i
branchen.
ikano bank var ikke part i drøftelserne mellem xp digital/digital house og
foreningen grønlandske børn om ombytningen af maskinerne fra bilag 3 til
bilag 4. derfor hverken kendte eller burde ikano bank kende til, hvordan der
i den samlede aftale om ombytningen og prissætningen i den ny driftsaftale
blev forholdt med en eventuel værdi af de nedtagne maskiner. ikano bank
kunne med rette gå ud fra, at foreningen grønlandske børn selv varetog sine
interesser i den forbindelse, og ikano bank accepterede i overensstemmelse
med almindelig fremgangsmåde i branchen, at xp digital i forbindelse med
ombytningen overtog de tilbageleverede maskiner for et symbolsk beløb,
ikano bank kvitterede derfor bilag 3 og udbetalte finansieringen på bilag 4 i
god tro og i tillid til de underskrevne leasingaftaler, og kan allerede derfor ikke
mødes af erstatningskrav fra foreningen grønlandske børn, jf. herved også
den cut-of klausul, der er indeholdt i leasingaftalernes almindelige bestemmelser,
pkt.7 stk.2.
1.4 intet ansvarsgrundlag
ikano bank gør gældende, at ikano bank hverken i følge bilag 3’s almindelige
bestemmelser eller på andet grundlag som leasinggiver har nogen pligt til
at sikre, at der sker godskrivning med et bestemt beløb af en eventuel værdi
af en maskine, der tilbageleveres som led i en aftalt ombytning af udstyr. det
fremgår tværtimod af pkt. 14 stk. 2 i de almindelige bestemmelser i bilag 3,
at foreningen grønlandske børn ikke har krav på godskrivning af værdien af
tilbageleverede maskiner.
ikano bank var ikke i 2010 omfattet af markedsføringslovens §§ 1 og 3, jf.
markedsføringslovens § 2.
ikano bank har hverken handlet i strid med god bankskik eller i øvrigt handlet
ansvarspådragende.
der er derfor ikke noget ansvarsgrundlag for et krav mod ikano bank.
1.5 den beløbsmæssige opgørelse af erstatningskravet
xp digitals salgssum bør fradrages de skønsmæssige omkostningsbeløb, som
xp digital gør gældende, samt et skønsmæssigt beløb til normal avance ved
gensalget respektive genudlejningen.
det bestrides, at der er grundlag for at tilkende foreningen grønlandske
børn moms af noget erstatningsbeløb.
1.6 forholdet mellem de sagsøgte
xp digital forhandlede sammen med digital house indfrielsen af bilag 3 og
oprettelsen af bilag 4 med foreningen grønlandske børn uden medvirken af
ikano bank. xp digital oppebar herved provenuerne fra de to tilbageleverede
maskiner.
ikano bank har derimod ikke haft at gøre med håndteringen af de tilbageleverede
maskiner og har ikke haft anden indtægt på leasingarrangementet end
en normal forrentning af leasingfinansieringen."
hvis retten mod forventning helt eller delvist skulle følge foreningen grønlandske
                                                - 17 -
børns påstande, bør et erstatningsansvar derfor alene påhvile xp digital
og ikke ikano bank.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund, at xp digital som leverandør og forhandler af xeroskopimaskiner
ved tre på hinanden følgende aftaler har formidlet udlejning af
xeros-kopimaskiner til foreningen grønlandske børn gennem et direkte leasingforhold
med to finansieringsselskaber - i de to første aftale xeros financial
service og i den tredje aftale ikano bank. xp digital har solgt kopimaskinerne
til de pågældende leasingselskaber, som herefter har udlejet maskinerne
til foreningen grønlandske børn på vilkår, som må anses for sædvanlige
og for standard leasingkontrakter. der er ikke indgået aftale mellem xp
digital og foreningen grønlandske børn, men alene mellem de pågældende
finansieringsselskaber og foreningen grønlandske børn. det samme er i øvrigt
tilfældet for den fjerde aftale, hvor leverandør og forhandler er digital
house a/s, og hvor finansieringsselskabet er ikano bank.
de indgåede leasingaftaler mellem finansieringsselskaberne og foreningen
grønlandske børn må anses som kontraktsforhold mellem erhvervsdrivende,
idet foreningen grønlandske børn i denne sammenhæng må anses for erhvervsdrivende.
det forhold, at foreningen grønlandske børn kort før den
første aftale havde fået ny generalsekretær, som angiveligt ikke før havde
indgået lignende leaingsaftaler, kan ikke føre til et andet resultat. aftalerne er
ikke komplicerede, idet ydelsernes størrelse og tidsmæssige udstrækning tydeligt
fremgår. det er også tydeligt, hvad der er indfriet og medtaget fra tidligere
indfriede leasingsaftaler. ved underskrivelse af leasingsaftalerne har
foreningen grønlandske børn tiltrådt aftalernes almindelige betingelser, og
af aftale 3 og 4, punkt 14 stk. 2, fremgår tydeligt, at foreningen grønlandske
børn ikke har krav på godskrivning af værdien af tilbageleverede maskiner. i
forbindelse med aftale 4 er ydermere truffet en særskilt aftale om frikøb af en
fotokopimaskine - 1 stk. xeros model 7765 fbx serie nr. 3512553442 fra
aftale 3 - for 90.000 kr., som er indsat på foreningen grønlandske børns
konto den 10. november 2010.
efter bevisførelsen må det anses for normal praksis i kopibranchen, at den
oprindelige leverandør tilbagekøber kopimaskiner af finansieringsselskabet i
forbindelse med nedtagning og tilbagetagelse af maskinerne. dette sker baseret
på et aftaleforhold mellem finansieringsselskabet og leverandøren og sædvanligvis
til et symbolsk beløb i størrelsesordenen 500-1.000 kr. ved denne
aftale opstår der ikke noget aftaleforhold mellem leverandøren og leasingstageren.
der består således ikke direkte noget retsforhold mellem xp digital
som leverandør og foreningen grønlandske børn som leasingtager. xp digital
har heller ikke en godskrivningsforpligtelse med hensyn til de nedtagne
fotokopimaskiner i forbindelse med indgåelse og senere afvikling af leasingaftaler.
det fremgår heller ikke af leasingsaftalerne, at forenngen grønlandske
børn er berettiget til at få fradrag, eller på anden måde blive godskrevet
for værdien af de nedtagne kopimaskiner ved leasingsaftalernes førtidig
ophør. der er heller ikke noget andet juridisk grundlag for at kræve godskrivning
                                              - 18 -
af værdien af de nedtagne maskiner, hverken i henhold til markedsføringsloven eller
aftaleloven eller på baggrund af ansvarsgundlag over for
xp digital.
i relation til finansieringsselskaberne er de ikke forpligtede til at fratrække
værdien af tilbagetagen udstyr. en sådan forpligtelse følger ikke af aftalerne,
ligesom en sådan forpligtelse hverken fremgår af markedsføringslovens § 1
eller § 3 eller andre steder. finansieringsselskaberne har da heller ikke fået
beløb af betydning ved tilbagetagelsen, idet maskinerne er tilbagekøbt af leverandøren
til beløb, som må anses for symbolske efter generalsekretær tina
frausings forklaring interesserede foreningen grønlandske børn sig også
kun for ydelsernes størrelse ved indgåelse af nye leassingsaftaler.
det findes således ikke godtgjort, at leverandøren xp digital eller finansieringsselskaberne
xeros finansiel services og ikano bank har pådraget sig sig
et erstatningsansvar eller på anden måde en forpligtelse til godskrivning af tilbagetagne
kopimaskiner ved aftalernes førtidige ophør.
xp digitals, xeros finansiel servises' og ikano banks frifindelsespåstande
tages derfor til følge.
foreningen grønlandske børn skal som tabende part erstatte modparterne de
udgifter, retssagen har påført modparterne, jf. retsplejelovens § 312. det drejer
sig om et passende beløb til dækning af udgifter til advokatbistand. dette
beløb fastsættes under hensyn til sagens størrelse og arbejdets omfang til
35.000 kr. til hver af modparterne. udgiften til syn og skøn er afholdt og skal
endeligt afholdes af foreningen grønlandske børn.
thi kendes for ret:
xp digital a/s, xeros financial services danmark a/s og ikano bank frifindes.
inden 14 dage skal foreningen grønlandske børn betale sagens omkostninger
til xp digital a/s, xeros financial services danmark a/s og ikano
bank med 35.000 kr. til hver eller i alt 105.000 kr.