text:
- kts
                                      udskrift
                                           af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 17. april 2007 blev af retten i sagen
f-49-06
hk danmark som mandatar for at
(advokat peter breum)
mod
dk-benzin knabstrup v/malene og michael hansen
(advokat helene amsinck ved advokat mette neve)
afsagt sålydende
                                         d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er om ats ansættelsesbevis er mangelfuldt for så vidt angår angi-
velse af arbejdstid og ferierettigheder.
    sagsøgeren, hk danmark som mandatar for at, har nedlagt påstand om at sag-
søgte, dk-benzin knabstrup v/malene hansen og michael hansen, in solidum skal
betale 15.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 19. oktober 2006.
    dk-benzin knabstrup v/malene hansen og michael hansen har påstået frifin-
delse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
sagsfremstilling
                                           - 2 -
at, der er medlem af hk danmark, tiltrådte en stilling som butiksassistent hos dk-
benzin i knabstrup den 27. marts 2006. af ansættelsesbrevet der er underskrevet af
arbejdsgiveren den 17. april 2006, fremgår bl.a.:
         ”…
         der er aftalt flekstid iht. overenskomsten.
         ansættelsen er reguleret efter den til enhver tid gældende overenskomst
    mellem kristelig arbejdsgiverforening og kristelig fagforening indenfor kon-
    tor- og handelsområde.
         …
         arbejdstiden:
         antal timer pr. uge: varierende efter vagtplan.
         arbejdstidens placering aftales individuelt.
         arbejdet udføres efter eget ønske primært aften og weekend
         ferie:
         den mellem kristelig arbejdsgiverforening og kristelig fagforening indgå-
    ede aftale om ferie er gældende.
         …
         ved aftalens underskrift er der udleveret:
         vagtplan
         nøgle til virksomheden
         nøgle til tobakskabet
         kode til alarmen
         husregler (varekøb, hvordan anmeldes tyveri m.m.)
         …”
    at blev opsagt ved brev af 8. maj 2006 hvori det bl.a. hedder:
         ”det skal hermed meddeles, at vi valgt at opsige vores samarbejde med dig
    indenfor prøvetids ophør, hvilket du er blevet meddelt pr. telefon fredag d. 5.
    maj. sidste arbejdsdag er d. 19. maj 2006.
         du har pr. telefon d.d. meddelt, at du ikke ønsker at møde på arbejde på de
    aftalte vagter fremover, bl.a. den vagt du har mandag d. 8. maj 2006 fra kl. 16.00
                                             - 3 -
      til kl. 22.30. du er i den forbindelse blevet orienteret, at dette betyder at du laver
      en ulovlig udeblivelse, som automatisk medføre bortvisning fra arbejdspladsen,
      og der i den forbindelse ikke vil ske udbetaling af løn i opsigelsesperioden.”
forklaringer
at har forklaret at hun søgte arbejdet på tankstationen efter at have set en jobannon-
ce i den lokale avis. hun var uden fast arbejde og var tilkaldetjener på en kro. da
hun var til jobsamtale, blev hun ikke lovet en fuldtidsstilling hvilket hun heller ikke
havde forventet. hun blev heller ikke lovet et bestemt antal vagter, men fik onsdag
som fast dag. hendes vagt var fra kl. 15.00/16.00 til kl. 22.30. de var 4-5 medarbejdere
over 18 år og 2-3 under 18 år. næsten alle de andre ansatte gik i skole og havde også
faste vagtdage. hun havde gennemsnitlig 2-3 vagter om ugen, og hver vagt var på
ca. 7½ time. ved ansættelsen fik hun udleveret en kalender hvor hun lige som det
øvrige personale kunne markere hvilken dage hun ikke ønskede at arbejde. hun var
til rådighed på de dage hun ikke havde markeret som ønskede fridage. den 20. i
måneden fik de udleveret en vagtplan for den kommende måned. det var malene
hansen der udarbejdede vagtplanen. vagtplanen tog højde for de ansattes ønsker
om fridage. hun havde skrevet sig på til at holde fri på sin søsters fødselsdag hvilket
ikke var noget problem. hun havde også skrevet sig op til 2 gange 2 ugers sommer-
ferie, men ansættelsesforholdet ophørte inden sommerferien. hun var aldrig i tvivl
om hvilke vagter hun havde.
      da hun havde været ansat ca. en måned, gennemgik michael og malene hansen
ansættelseskontrakten og husreglerne med hende punkt for punkt. de drøftede også
vagtplanlægningen. hun fik ikke udleveret overenskomsten mellem kristelig ar-
bejdsgiverforening og kristelig fagforening, og det blev heller ikke forklaret hvor
hun kunne finde overenskomsten. hun kendte ikke reglerne om ferie.
      hun havde vagt onsdag den 3. maj 2006, men da hun var blevet syg, ringede
hun tidligt om morgenen og meldte sig syg. hun havde også vagt om fredagen den
5. maj 2006, men da hun stadig var syg, ringede hun igen tidligt om morgenen for at
melde sig syg. hun fik at vide at hun var opsagt. hun havde en vagt igen den 8. maj
2006 og meddelte at hun ikke ville komme på arbejde.
malene hansen har forklaret at hun sammen med sin mand, michael hansen, er in-
                                            - 4 -
dehaver af benzintanken der tillige fungerer som den lokale købmand i landsbyen.
hun tager sig af papirarbejdet, herunder bestilling af varer mv. foruden michael
hansen og hende er der 9-10 medarbejdere, hvoraf 4 er under 18 år. ingen af medar-
bejderne er fuldtidsansatte. michael hansen og hun er på tanken i dagtimerne indtil
kl. 16.00. de ansatte arbejder primært aften og weekender når malene hansen og
hendes mand ikke er der.
      en tom vagtplan bliver lagt frem i december for det følgende kalenderår. med-
arbejderne kan så inden den 15./20. i hver måned skrive hvornår de ikke ønsker at
arbejde. herefter udarbejder hun vagtplanen mellem den 15. og 20. i hver måned for
den følgende måned med udgangspunkt i medarbejdernes ønsker. da de fleste går i
skole, bliver der taget højde for at de skal læse til eksamen mv. nogle gange ønsker
medarbejderne få vagter og andre gange flere vagter. det er vist ikke forekommet at
en medarbejder ikke har fået fri på de dage hvor han eller hun har ønsket det. når
vagtplanen er udarbejdet, er den bindende for medarbejderne. medarbejderne er dog
berettigede til at bytte vagter internt. i tilfælde af sygdom ringer hun rundt for at
høre om der er en anden der kan tage vagten. hvis ingen kan, tager michael hansen
eller hun selv vagten. vagtplanen ligge i reolen ved kasseapparatet således at de an-
satte altid kan slå op i den. de ansatte er ikke lovet en fast vagtdag, men da de har
forskellige fritidsaktiviteter mv., kommer vagterne tit til at ligge på bestemte dage.
      at søgte på stillingsopslaget i avisen hvor de havde søgt efter en medarbejder
til 5-9 vagter pr. måned. ved jobsamtalen oplyste at at hun var ledig. michael han-
sen og hun forklarede at om vagtordningen mv. og om at de ikke kunne love hende
et bestemt antal vagter. i april havde at 13 vagter. at fik heller ikke lovet fast vagt
om onsdagen, men det kan ikke udelukkes at hun har arbejdet hver onsdag.
      det er sædvanligt at medarbejderne ikke får udleveret ansættelsesbeviset ved
ansættelsen, men først efter at de har haft nogle vagter således at de bedre kan forstå
ansættelsesaftalen. efter at at havde haft nogle vagter, afholdt michael hansen og
hun et møde af en times varighed med at hvor de gennemgik ansættelsesbeviset og
husreglerne punkt for punkt. feriereglerne blev også forklaret, og at havde lejlig-
hed at stille spørgsmål.
      inden at at ringede for at sygemelde sig, havde michael hansen og hun talt om
at der var samarbejdsvanskeligheder med at. hun stod bl.a. og læste ude ved kas-
sen i strid med husreglerne hvilket også var blevet påtalt. da at ringede den 5. maj
                                           - 5 -
2006, meddelte hun hende at de havde valgt at sige hende op. at blev ikke fritstillet
og havde ifølge vagtplanen vagt den 8. maj 2006. den 8. maj 2006 ringede hun og
meddelte at hun ikke ville komme på arbejde. hun forklarede at at det var ulovligt
at blive væk, og at de i så fald var nødsaget til at bortvise hende hvilket de herefter
gjorde. at blev ikke opsagt fordi hun ikke ville tage en bestemt vagt. der har aldrig
været tvivl om hvilke vagter at havde.
     ”flekstid iht. overenskomsten” betyder at medarbejderne har skiftende arbejds-
tider, herunder varierende dage og timer pr. måned. de fleste ansatte er studerende
og kan ikke forpligte sig til at arbejde bestemte tider ligesom benzinstationen heller
ikke kan love dem faste vagter eller timer pr. måned.
dorthe yawl har forklaret at hun har været ansat som butiksassistent på tankstatio-
nen siden december 2004. i jobannoncen i den lokale avis som hun søgte på, stod at
man kunne forvente 5-8 vagter pr. måned, og det samme fik hun at vide da hun hen-
vendte sig.
     michael og malene hansen gennemgik ansættelsesbeviset og husreglerne sam-
men med hende punkt for punkt og gav eksempler på de forskellige situationer. de
oplyste også om vagtplanen, herunder at hun skulle skrive hvornår hun ikke ønske-
de at arbejde, 1½ til 2 uger inden begyndelsen af den pågældende måned. hun erin-
drer ikke om der står noget i ansættelsesbeviset om at hun har 5-8 vagter pr. måned.
hun kan bekræfte at der står at arbejdstiden er varierende.
     hun har som regel 9-11 vagter om måneden og kan også bytte sig til vagter.
foruden michael og malene hansen er der 5-6 voksne medarbejdere og 4 unge un-
der 18 år. ingen af dem er ansat på fuld tid. de fleste er studerende. hun har ingen
beskæftigelse ved siden af. hun bruger vagtplanen til at skrive hvornår hun ikke
ønsker at arbejde, og hun har altid fået sine ønsker opfyldt. nogle gange har hun haft
behov for mange vagter og andre gange for færre vagter, og dette har altid kunnet
lade sig gøre. hun har aldrig været i tvivl om hvornår hun havde vagt. for tiden har
hun onsdag som fast dag. hun tror at de andre også har faste vagtdage. når michael
og malene hansen holder ferie, arbejder de andre ansatte hvorfor hun ikke planlæg-
ger ferie i disse perioder.
parternes argumenter
                                            - 6 -
at har anført at ansættelsesbeviset er mangelfuldt. beskrivelsen af arbejdstiden in-
deholder ikke den fornødne klarhed i overensstemmelse med ansættelsesbevislovens
§ 2, stk. 2, nr. 9, og rådets direktiv 91/533/eøf af 14. oktober 1991 om arbejdsgive-
rens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller
ansættelsesforholdet, som ligger til grund for ansættelsesbevisloven. det fremgår af
direktivets præambel at: ”…visse medlemsstater har…fundet det nødvendigt at fast-
sætte bestemmelser for de formelle krav, der skal gælde for ansættelsesforholdet;
formålet med disse bestemmelser er at yde arbejdstagerne en bedre beskyttelse mod
en eventuel tilsidesættelse af deres rettigheder og at gøre arbejdsmarkedet mere
gennemsigtigt.” i bemærkningerne til § 2, stk. 2, nr. 9, i forslag til lov om arbejdsgi-
verens pligt til at underrette lønmodtageren om vilkårene for ansættelsesforholdet,
folketingstidende 1993/94, tillæg a, sp. 6328:
           ”…skal arbejdsgiveren oplyse om den normale daglige eller ugentlige ar-
      bejdstid. arbejdsgiveren kan vælge om oplysningerne skal relatere sig til antal-
      let af timer eller mødetider/klokkeslæt.
           inden for bl.a. undervisningsområdet, hvor arbejdstiden i visse tilfælde fast-
      sættes som en årsnorm, skal denne oplyses, hvis det ikke er muligt at angive den
      daglige eller ugentlige arbejdstid.”
      angivelsen af at det ugentlige antal arbejdstimer er varierende efter vagtplan,
giver ikke en tilstrækkeligt klar beskrivelse af de rettigheder og pligter der knytter
sig til ansættelsesforholdet, herunder om arbejdstiden er maksimeret i nogen hen-
seende, eller om at kan sige nej til en vagt. ansættelsesbeviset burde have indeholdt
oplysninger om at at havde 5-8 vagter pr. måned, og det kunne være blevet anført
at der var tale om aften- og weekendvagter mv.
      dk-benzin knapstrup har henvist til arbejdsministerens besvarelse af spørgsmål
nr. 21 om hvorledes lovforslagets § 2, stk. 2, nr. 9 om daglig eller ugentlig arbejdstid
skal fortolkes i relation til medarbejdere hvis arbejde ikke har en fast arbejdstid. af
svaret fremgår:
           ”l 172 pålægger arbejdsgiveren at oplyse, hvad arbejdsgiveren og medar-
      bejderen har aftalt eller, hvad der i øvrigt gælder om de punkter, der er nævnt i
                                              - 7 -
      forslagets § 2, stk. 2. hvis der ikke gælder en højeste arbejdstid, er det denne op-
      lysning arbejdsgiveren har pligt til at give skriftligt efter l 172. et hovedformål
      med loven er at skabe klarhed over retstilstanden, men ikke at lægge noget til el-
      ler ændre ved, hvad der gælder i retsforholdet.”
      spørgsmålet og svaret relaterer sig til ansatte uden højeste arbejdstid og tager
ikke stilling til det spørgsmål som denne sag drejer sig om.
      ansættelsesbeviset er tillige mangelfuldt for så vidt angår henvisningen til ferie-
rettigheder. det er ikke tilstrækkeligt at henvise til den mellem kristelig arbejdsgi-
verforening og kristelig fagforening indgåede overenskomst om ferie. at er ikke
medlem af kristelig fagforening. overenskomsten skulle være blevet udleveret til
at i forbindelse med ansættelsen, jf. ansættelsesbevislovens § 2, stk. 2, nr. 6, jf. stk. 4,
og tillige vestre landsrets dom af 15. januar 2004, u 2004.1164.
      samlet gøres det gældende at der foreligger væsentlige mangler ved ansættel-
sesbrevet, og at der derfor skal betales en godtgørelse på 15.000 kr.
dk-benzin knabstrup har anført at der ikke er mangler i ansættelsesbeviset. da der
var aftalt varierende arbejdstid, var det ikke muligt at angive den normale daglige
eller ugentlige arbejdstid i ansættelsesbeviset. ansættelsesbeviset beskriver den fak-
tiske aftalte arbejdstid og er derfor i overensstemmelse med ansættelsesbevislovens §
2, stk. 2, nr. 9. det følger bl.a. af arbejdsministerens besvarelse af spørgsmål nr. 21 om
lovforslagets § 2, stk. 2, nr. 9 at arbejdsgiverens oplysningspligt er opfyldt ved angi-
velse af at der ikke er nogen fast arbejdstid. videre fremgår det af besvarelsen at
formålet med ansættelsesbevisloven har været at skabe klarhed, men ikke at lægge
til eller ændre ved hvad der er aftalt mellem parterne.
      arbejdstiden blev aftalt i god tid inden en vagtperiodes start. at kendte sine ret-
tigheder i relation til arbejdstiden og havde indflydelse på denne. fremgangsmåden
med i vidt omfang at lade medarbejdernes ønsker danne baggrund for vagtplanlæg-
ningen fører til fleksibilitet i ansættelsesforholdet til gavn for medarbejderne, men er
samtidig grunden til at dk-benzin knabstrup ikke garanterer medarbejderne et fast
månedligt timetal. fremgangsmåden er almindelig anvendt i visse butikker og kio-
sker hvor medarbejderstaben ofte i vidt omfang består af studerende mv. således
som det er tilfældet hos dk-benzin knabstrup.
                                             - 8 -
     ansættelsesbeviset angiver klart hvilken overenskomst der er gældende for an-
sættelsen. ifølge ansættelsesbevislovens § 2, stk. 4, jf. § 2, stk. 2, nr. 6, er henvisningen
til overenskomsten for så vidt angår bl.a. ferierettigheder tilstrækkelig til at opfylde
ansættelsesbevislovens betingelser, jf. tillige arbejdsmarkedsankenævnets kendelser
nr. 12445 og nr. 9072 fra henholdsvis den 5. maj 2000 og den 15. februar 2002. det gør
ingen forskel at at ikke er medlem af kristelig fagforening, jf. bl.a. østre landsrets
dom af 25. august 2004 mellem kristelig fagforening og hts arbejdsgiverforening.
     såfremt retten finder at ansættelsesbeviset er mangelfuldt, gøres det gældende
at manglerne er af bagatelagtig og formel karakter, og at ansættelsesbevisets formu-
leringer om arbejdstid og ferie ikke har haft betydning for ats ansættelse. mangler-
ne bør derfor ikke udløse en godtgørelse, subsidiært skal godtgørelsen udmåles til et
væsentligt lavere beløb end det påstævnte.
rettens afgørelse
ansættelsesbeviset angiver at den ugentlige arbejdstid er varierende efter vagtplan,
at arbejdstidens placering aftales individuelt, og at arbejdet bliver udført efter eget
ønske primært aften og weekend. ansættelsesforholdet indebar ikke et fast dagligt
eller ugentligt timetal, men desuagtet kunne beskrivelsen af arbejdstiden være angi-
vet med væsentlig større præcision, fx således at det fremgik hvor mange vagter der
var forventelige, eller hvorledes vagterne blev fastlagt. endvidere var det i strid med
det aftalte anført at der var aftalt flekstid. ansættelsesbeviset er derfor mangelfuldt
for så vidt angår angivelsen af arbejdstiden, jf. ansættelsesbevislovens § 2, stk. 2, nr.
9.
     i ansættelsesbevisets afsnit om ferie henvises til den mellem kristelig arbejdsgi-
verforening og kristelig fagforening indgåede aftale om ferie. det er ikke præciseret
hvilken betydning overenskomsten har for ats ansættelsesforhold, og overenskom-
sten blev ikke stillet til rådighed for hende. under disse omstændigheder har sagsøg-
te ikke opfyldt sin oplysningspligt vedrørende ats ferierettigheder i henhold til an-
sættelsesbevislovens § 2, stk. 2, nr. 6, jf. artikel 2, stk. 2, litra f, i direktiv 91/533/eøf
af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vil-
kårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet. ansættelsesbeviset er derfor
også mangelfuldt på dette punkt.
                                          - 9 -
    da ansættelsesbeviset er mangelfuldt, og da manglerne er væsentlige, fastsættes
godtgørelsen efter ansættelsesbevislovens § 6 til 10.000 kr.
    sagsomkostningerne fastsættes til 8.000 kr. hvoraf godtgørelse for retsafgift ud-
gør 500 kr.
                                     thi kendes for ret:
1.  dk-benzin knabstrup v/malene og michael hansen skal inden 14 dage til hk
    danmark som mandatar for at betale 10.000 kr. med procesrente fra den 19. ok-
    tober 2006.
2.  i sagsomkostninger skal dk-benzin knabstrup v/malene og michael hansen
    betale 8.000 kr. til hk danmark som mandatar for at.
jørgen gawinetski                   jens feilberg               aase weiler madsen
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 evh
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                       ____________
den 18. november 2016 kl. 10:00 blev retten sat af dommerfuldmægtig alexander m. p. jo-
hannessen.
der foretoges:
b-449-15
s aps under konkurs
(advokat lars skanvig v/advokat jonas per nielsen)
mod
x
(advokat jens rysgaard)
ingen var tilsagt eller mødt.
der fremlagdes:
   - e-mail af 11. oktober 2016 fra advokat jens rysgaard.
                                               -2-
der afsagdes sålydende
                                         kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps.
kurator, advokat lars skanvig v/advokat jonas per nielsen, har nedlagt påstand om, at x
pålægges konkurskarantæne i tre år.
x har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en kor-
tere periode end tre år.
oplysninger i sagen
selskabet
s aps (herefter benævnt ”s”) er stiftet den 25. februar 2014 af selskab1 aps. s er stiftet med
en nominel selskabskapital på 51.000 kr., som er tilvejebragt ved indskud af en varebil til
kurs 200. selskabets formål er ”at drive vikarvirksomhed, anden udlejning af mandskab og
materiel samt tilgrænsende virksomhed”. i erhvervsstyrelsens selskabsrapport er selskabets
e-mail anført som …; parterne er enige om, at denne e-mail tilhører x.
fra stiftelsen af s den 25. februar 2014 og frem til den 11. marts 2014 var p1 registreret som
direktør i selskabet; fra den 11. marts 2014 og frem til den 24. marts 2014 var p2 registreret
som direktør i selskabet, og fra den 24. marts 2014 og frem til den 1. maj 2014 var p3 registre-
ret som direktør i selskabet. p3’s afregistrering som direktør med virkning fra den 1. maj
2014 skete efter en anmodning herom fra p3 til erhvervsstyrelsen den 10. november 2014.
                                              -3-
erhvervsstyrelsen traf den 18. februar 2015 beslutning om tvangsopløsning af s, og den 24.
maj 2015 blev advokat lars skanvig udnævnt som likvidator. på dennes anmodning blev s
den … 2015 taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig udpeget som kura-
tor i konkursboet. af en fremlagt gældbogsliste dateret den 28. november 2015 fremgår, at
der i konkursboet pr. denne dato foreløbigt var anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97
for 164.636 kr., som i det hele var gæld anmeldt af skat.
skifteretten har den 5. november 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod x til følge.
bogføring og bankkonto
kurator har under sagen fremlagt en række salgsfakturaer udstedt af s til selskabets kunde,
selskab2 a/s (herefter benævnt ”selskab2”), i perioden fra den 31. marts 2014 til den 13. ja-
nuar 2015, som kurator efter det oplyste har modtaget fra skat. det fremgår heraf bl.a., at
alle de omhandlede fakturaer var udstedt med moms. på alle fakturaerne, på nær tre, var der
anført et registrerings- og kontonummer på en konto i danske bank, hvortil beløbene i hen-
hold til fakturaerne skulle betales. den pågældende konto er efter det oplyste p2’s private
konto. på de tre øvrige fakturaer, som alle var dateret den 31. marts 2014, blev der i stedet
anmodet om betaling på check. det fremgår desuden, at x på alle fakturaerne, på nær to,
stod anført som s’ kontaktperson. på de to øvrige fakturaer var der ikke anført nogen kon-
taktperson for s.
kurator har endvidere fremlagt kontoudtog for den omhandlede konto i danske bank dæk-
kende perioden fra den 14. april 2014 til den 31. december 2014. det fremgår heraf bl.a., at p2
har alenefuldmagt til kontoen. det fremgår desuden, at selskab2 har indbetalt beløbene iføl-
ge de fremlagte fakturaer til denne konto. parterne er enige om, at der er tale om indbetalin-
ger på i alt 2.062.280 kr.
der er ikke under sagen fremlagt andet bogførings- eller bilagsmateriale.
                                                -4-
moms, a-skat og am-bidrag
kurator har under sagen fremlagt skat’s afgørelse af 6. november 2015 vedrørende s. ved
afgørelsen ændrede skat selskabets moms, a-skat og am-bidrag for perioden 1. kvartal
2014 til og med 1. kvartal 2015. skat har i afgørelsen anført bl.a., at s ikke har momsangivet
i den kontrollerede periode, men alene har fastsat foreløbig moms. det anføres endvidere, at
skat har tilskrevet selskabet med anmodning om indsendelse af regnskabsmateriale, bilag
og bankkontoudtog m.v., men at skat ikke har modtaget noget materiale. på baggrund af
fakturaerne udstedt til selskab2 har skat afgjort, at s skal betale 446.275 kr. mere i moms,
ligesom der opkræves 893.220 kr. i a-skat og 142.608 kr. i am-bidrag.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x, p2 og p3.
x har forklaret bl.a., at han er udlært malersvend og stilladsarbejder.
han var involveret i stiftelsen af s. forinden stiftelsen var han blevet kontaktet af p4 fra virk-
somheden, selskab2, som tilbød, at han kunne løse en miljøsaneringsopgave for selskab3.
han kontaktede sin revisor og fik til dette formål oprettet selskabet. e-mail-adressen, …, som
blev anvendt i forbindelse med stiftelsen, er hans egen private e-mail. selskabet havde på
tidspunktet for stiftelsen endnu ikke fået oprettet en e-mail-adresse.
ejerforholdene i s var således, at p5 og p2 hver ejede 10-15 % af selskabet, mens selskab1
aps ejede den resterende del. han var ejer af selskab1 aps.
fra stiftelsen af s den 25. februar 2014 og frem til midten af marts 2014 var hans datter, p1,
registreret som direktør i selskabet. p1 blev registreret som direktør på hans forespørgsel.
han havde forinden drøftet det med hende. p1 var på daværende tidspunkt 24 år gammel og
havde ikke før prøvet at være registreret som direktør i et selskab. hun arbejdede til daglig i
                                                -5-
en frisørsalon og havde ikke forstand på at være direktør. han valgte p1, fordi han stolede
på hende.
fra midten af marts 2014 blev p2 registreret som direktør i s i stedet for p1. p2 mente at kun-
ne magte opgaven som direktør. p2 havde også en kone, der kunne hjælpe med lave regn-
skab.
fra slutningen af marts 2014 blev p3 registreret som direktør i s i stedet for p2. han kendte
ikke nærmere til p3, før registreringen af hende som direktør. p3 var kæreste med medejer,
p5, som havde forklaret ham, at p3 havde en god lederstilling i det offentlige og derfor ville
være egnet som direktør. der blev forinden registreringen afholdt et fællesmøde, hvor han
deltog sammen med p2, p5 og p3, og hvor p3 underskrev de nødvendige papirer. han har
ikke efterfølgende haft nogen dialog med p3. i oktober 2014 holdt han et møde i viborg med
p5, hvor p5 gav udtryk for, at p5 ønskede at blive registreret som direktør i stedet for p3.
han blev ikke forudgående informeret, da p3 i november 2014 skrev til erhvervsstyrelsen for
at framelde sig som direktør.
han blev ikke på noget tidspunkt selv registreret som direktør i s, fordi han ikke havde de
nødvendige kompetencer til at fungere som direktør. hans arbejde i selskabet bestod i at
bemande de forskellige arbejdsopgaver, som selskabet fik. han mener ikke, at man kan sige,
at der var nogen, der bestemte i virksomheden mere end andre.
han har stået for udarbejdelsen af de fakturaer, som er fremlagt i sagen. han var ikke klar
over, at den konto, som han skrev på fakturaerne var p2’s private konto. han troede, at der
var tale om en firmakonto. han har ikke haft adgang til denne konto. fakturaerne lagde han
efterfølgende i en kasse, hvorpå der stod ”s”. han ved ikke, hvad der efterfølgende skete
med dem. han ville have hyret et revisionsfirma til at lave selskabets bogføring, men p2
mente ikke, at det var nødvendigt. der blev derfor ikke foretaget nogen bogføring.
han har fået udbetalt 200.000 kr. i løn fra s i den periode, hvor selskabet drev virksomhed. s
havde ikke nogen administration, og der var ikke oprettet et lønsystem. afregningen af løn-
                                                 -6-
nen foregik på den måde, at han afleverede sit timeregnskab til p2, som så overførte lønnen
til ham. de overførte beløb var nettobeløb, så han gik ud fra, at der var afregnet a-skat og
am-bidrag af lønnen.
p2 har forklaret bl.a., at han på nuværende tidspunkt arbejder på fuld tid som flyttemand.
han har tidligere haft tilknytning til s. han havde i flere år arbejdet sammen med x, og det
var x, der fik ham involveret i s. s var x’ selskab, og det var x, der forestod ledelsen af sel-
skabet. x havde kontakten til selskabets kunder og tog sig af selskabets økonomi, herunder
udarbejdelse af fakturaer. det er korrekt, at den konto, der fremgår af fakturaerne, er oprettet
i hans navn, men kontoen blev kun oprettet, fordi x ikke selv kunne få oprettet en firmakon-
to. det passer ikke, at han havde alenefuldmagt til kontoen. han har ikke foretaget hævnin-
ger på kontoen. det er x, der har stået for udbetalinger fra kontoen. han fungerede alene
som arbejdsmand. han fik sin løn, og resten tog x sig af. han kan ikke huske, om han var
medejer af selskabet.
han blev på et tidspunkt i marts 2014 indsat som direktør i s, men da han stod registreret i
rki, informerede x ham om, at han ikke kunne forblive registreret som direktør. han blev
herefter afmeldt som direktør. han ved ikke, hvad der skete i selskabet, efter at han blev af-
meldt som direktør.
p3 har forklaret bl.a., at hun til daglig arbejder som pædagog.
hun blev registreret som direktør i s i marts 2014, efter at hendes daværende kæreste, p5,
havde introduceret hende for x. hun var bekendt med, at selskabet beskæftigede sig med
sanering af ejendomme og andre ”arbejdsmændsopgaver”. det var meningen, at hun skulle
stå for nogle administrative opgaver. der blev ikke indgået en ansættelseskontrakt, og hun
har aldrig fået løn af selskabet. hun har ikke haft noget med selskabets drift at gøre. hun
havde ikke kontakt til selskabets kunder, forestod ikke bogføring og stod ikke for udarbej-
delsen af fakturaer. x stod for ledelsen af selskabet. x ville stå for det hele selv.
                                                        -7-
det gjorde hende meget utryg, at hun intet fik at vide om selskabet, og at hun ikke blev sat
ind i tingene. 14 dage eller en måned efter, at hun var blevet registret som direktør, bad hun
derfor p5 om at få x til at afmelde hende som direktør. tilbagemeldingen fra x var, at det
skulle han nok sørge for, men der skete ikke noget. til sidst kontaktede hun selv erhvervs-
styrelsen og fik sig afmeldt som direktør i selskabet, hvilket skete i november 2014. derefter
har hun ikke haft noget med selskabet at gøre.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument af
26. september 2016, hvoraf fremgår bl.a.:
          ”…
          anbringender:
          til støtte for den nedlagte påstand gøres det overordnet gældende, at x sammen med
          p2 har udgjort selskabets reelle ledelse, uanset x ikke formelt har været registreret
          som direktør for selskabet.
          …
          … der [er] i sagen flere forhold, der forbinder x til lederskabet, og det gøres således
          gældende, at x falder inden for persongruppen ifølge konkurslovens § 157, stk. 1, når
          der henses til,
                at x har medvirket til stiftelsen af selskabet, idet selskabet blev registreret med
                    x’ e-mail …,
                at x ultimativt er medejer af selskabet via moderselskabet selskab1 aps
                at x således også har haft en betydelig økonomisk interesse i selskabets drift,
                at x under forberedelsen har oplyst, at han har virket for selskabet ved at være
                    mellemled mellem s og dets aftalepart, selskab2,
                at selskabet ved udstedelse af fakturaer har anført x som ”vores reference”, bi-
                    lag 6,
                at p3 ikke har haft noget med det reelle lederskab at gøre, idet hun i sin erklæ-
                    ring af 6. februar 2015 … blandt andet anfører følgende:
                           ”jeg blev tilbud at blive direktør i s, hvorpå han [x] får en kopi af mit køre-
                           kort, hvor jeg primært skulle varetage administrative opgaver, dette blev al-
                           drig en realitet, da x og jeg havde uoverensstemmelser.
                                                      -8-
                           jeg aftaler derfor med x at han trækker mig ud af selskabet, hvilket han imø-
                           dekommer.”
          det gøres således gældende, at skifteretten allerede efter ovennævnte forhold bør an-
          se x for at have deltaget i selskabets ledelse, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
          i forlængelse af det anførte gøres det gældende, at x på grund af groft uforsvarlig
          forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, idet
          han har medvirket til, at p2 i strid med selskabslovens § 210 har modtaget et samlet
          beløb på mindst 2.062.280 kr., som selskabet og dets kreditorer således er blevet und-
          draget.
          ovennævnte graverende forhold er i sig tilstrækkeligt til, at x pålægges konkurska-
          rantæne.
          det gøres derudover gældende, at x’ manglende indberetninger af moms, a-skat og
          am-bidrag i strid med momslovens § 57, kildeskattelovens § 46 og indkomstregister-
          lovens § 3 i sig selv kan begrunde en konkurskarantæne sammen med den manglen-
          de iagttagelse af reglerne i bogføringslovens §§ 6-10.
          afslutningsvis gøres det gældende, at x skal pålægges konkursperiode for den fulde
          periode på 3 år, når der henses til, at selskabets kreditorer er blevet unddraget et be-
          løb, der overstiger 2 mio. kr., jf. konkurslovens § 158, stk. 1.
          …”
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument af 26. sep-
tember 2016, hvoraf fremgår bl.a.:
          ”…
          anbringender:
          1. bevisbyrde
          til støtte for den nedlagte påstand gøres det overordnet gældende, at x ikke er en del
          af den personkreds, der kan pålægges konkurskarantæne, idet x ikke har været an-
          sat, tilmeldt eller fungeret som en del af ledelsen, herunder direktør eller bestyrel-
          sesmedlem for s.
          det påhviler s at løfte bevisbyrden for, at x måtte være en del af ledelsen, og det gø-
          res gældende, at dette ikke er løftet af konkursboet.
          2. stiftelse og ejerskab
          x har haft en indirekte ikke-majoritets ejerandel af s, der omfatter selskab1 aps, p5
          samt p2.
                                          -9-
kurator har fremhævet, at der på selskabets registrering i erhvervsstyrelsen er anført
en e-mailadresse tilhørende x, …
x har ikke foretaget nogen registreringer overfor erhvervsstyrelsen i forbindelse med
stiftelsen, eller de registreringer, der måtte være foretaget efterfølgende, der formo-
des at være foretaget af revisionsfirmaet aaen i forbindelse med stiftelsen.
3. x’ virke
s beskæftigede sig med miljøsaneringer, og umiddelbart efter opstarten af virksom-
heden i foråret 2014 blev selskabet tildelt en større opgave via selskab2 for en ejen-
dom tilhørende selskab3.
x var kontaktperson mellem selskabet på den ene side og selskab2 på den anden
side.
det er derfor også x, som står anført som reference i de fakturaer, som er udstedt af
selskabet. de andre referencer, som er anført i fakturaerne fremlagt …, er referencer
til de pågældende medarbejdere hos selskab2, og en sådan reference medfører ikke
grundlag for noget ledelsesansvar/at statuere medlem af ledelsen for x som anført af
konkursboet.
…
x har ingen ejerandel, ansættelse, konsulentfunktion eller lignende hos selskab2, og
har heller ikke modtaget noget honorar eller andet vederlag fra selskab2.
4. ledelsen
for så vidt angår den registrerede ledelse i s var p3 registreret som direktør fra den
24. marts 2014 indtil hun med tilbagevirkende kraft den 11. november 2014 anmode-
de om fratrædelse pr. den 1. maj 2014.
s var ejet af blandt andet p5 og p2, som selv deltog i den daglige ledelse af selskabet,
og x har ikke haft nogen bestemmende eller afgørende indflydelse i ejerkredsen for
de valg, som selskabets ejerkreds har truffet.
kurator fremhæver, at det var en overraskelse for p3, at hun havde direktørposten i
selskabet. efter x’ opfattelse er forholdet det, at p3 og p5, der er en af tre anpartsha-
ver i selskabet, stedse har arbejdet med og omkring selskabet, indtil p5 og p3 forlod
selskabet og tog selskabets største kunde, selskab2, med sig.
afmeldelsen af p3’s stilling som direktør i oktober 2014 skete efter x’ opfattelse alene,
fordi hun ønskede at ophøre med at være tilknyttet selskabet, og i stedet tilegne sig
selskabets kunder og drive dette videre i andet regi.
5. udbetalinger
det fremgår af boets processkrifter, at det skal lægges x til last, at selskabet overfor
sine kunder har angivet en konto angiveligt tilhørende p2, som den konto, hvor sel-
skabets kunder skulle indbetale fakturaer til.
                                                  - 10 -
          der er således efter boets egen opfattelse ikke sket indbetalinger til x’ konto eller en
          konto, hvortil x har fuldmagt.
          det er uklart for x, hvorfor boet fremhæver dette til støtte for sit synspunkt om ledel-
          se for x, når denne ubestrideligt ikke har modtaget nogen indbetaling fra selskabets
          kunder.
          det gøres også på baggrund af ovennævnte gældende, at x ikke har været eller kan
          anses for at have været den reelle leder af selskabet eller en del heraf.
          6. bogføring
          bogføringspligten påhvilede den registrerede ledelse i form af direktør p3, der for at
          forfølge andre konkurrerende formål med selskabet fratrådte med tilbagevirkende
          kraft sammen med hendes kæreste/samlever, p5.
          x er derfor ikke ansvarlig for det manglende bilagsmateriale, som boet angiver.
                                                   *****
          det gøres samlet gældende, at konkursboet ikke har løftet sin bevisbyrde for eller an-
          ført omstændigheder, der knytter x til den reelle ledelse i selskabet, og det fremhæ-
          ves, at de betalinger, som er foretaget til selskabet til tredjemands konto, ikke er sket
          til x.
          det gøres derfor gældende, at betingelserne for at pålægge x konkurskarantæne ikke
          er opfyldt.
          …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
s aps (s) blev den … 2015 taget under konkursbehandling med fristdag den 18. februar
2015, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 18. februar 2014.
x har ikke på noget tidspunkt været registreret som direktør i s, og det er herefter spørgsmå-
let, om det er godtgjort, at han reelt har deltaget i ledelsen af selskabet.
x har forklaret, at han tog initiativ til stiftelsen af s, efter at han var blevet kontaktet af en
kunde vedrørende løsningen af en miljøsaneringsopgave, og at han via sit holdingselskab
ejede ca. 70-80 % af s. en sådan ejerandel gav x bestemmende indflydelse i selskabet. den
bestemmende indflydelse kom bl.a. til udtryk ved, at p1 – ifølge x’ egen forklaring – ved stif-
telsen af s blev registreret som selskabets direktør på x’ forespørgsel og foranledning. af
                                              - 11 -
p3’s forklaring er endvidere fremgået, at x stod for den daglige ledelse af selskabet, hvilket
understøttes af, at x har udarbejdet de under sagen fremlagte fakturaer, og at x på faktura-
erne stod anført som selskabets kontaktperson. x’ forklaring om, at han alene stod for be-
mandingen af de forskellige arbejdsopgaver, understøttes ikke af de øvrige omstændigheder
i sagen. på denne baggrund finder retten det godtgjort, at x reelt deltog i ledelsen af s, og at
han dermed er omfattet af den relevante personkreds i konkurslovens § 157. det af x i øvrigt
anførte herom kan ikke føre til andet resultat.
på baggrund af de foreliggende oplysninger lægger retten til grund, at s helt har undladt at
foretage bogføring, ligesom det lægges til grund, at selskabet i driftsperioden har undladt at
foretage angivelse og afregning af moms, a-skat og am-bidrag. selv om skat pr. 28. no-
vember 2015 kun havde anmeldt krav i boet for 164.636 kr., lægger retten efter sagens oplys-
ninger, herunder skat’s afgørelse af 6. november 2015, til grund, at skat har lidt et betyde-
ligt større tab end det anmeldte. retten lægger endvidere til grund, at indbetalinger fra s’
kunder er sket til en personlig konto tilhørende p2, hvorved p2 har modtaget et beløb på
mindst 2.062.280 kr. som ulovligt anpartshaverlån. x har som deltager i ledelsen af selskabet
undladt at sikre disse forhold og har herved tilsidesat de ledelsesmæssige pligter, der påhvi-
ler ham i medfør lovgivningen.
på denne baggrund finder retten, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at
han derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
karantæneperioden fastsættes til 3 år, idet der ikke findes at være grundlag for at fravige
udgangspunktet herom, jf. konkurslovens § 158, stk. 1.
                                      derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
                                               - 12 -
x skal inden 14 dage til statskassen betale sagens omkostninger med 68.750 kr.
                                                ***
retten fastsatte vedlaget til kurator, advokat lars skanvig v/advokat jonas per nielsen, til
30.000 kr. med tillæg af moms, i alt 37.500 kr. retten fastsatte endvidere den for x beskikkede
advokat jens rysgaards salær til 25.000 kr. med tillæg af moms, i alt 31.250 kr. beløbene beta-
les af statskassen.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                 alexander m. p. johannessen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
                                                udskrift
                                                     af
                                  sø- & handelsrettens dombog
                                               ____________
den 18. juli 2008 afsagde retten i sagen
h 58‐07
hans peter guldager
(advokat jacob c. jørgensen)
mod
kjeld wetlesen
(advokat peter sørensen)
følgende
                                          kendelse:
ved afgørelsen tages stilling til om der er værneting ved sø‐ og handelsretten for et krav
som hans peter guldager har gjort gældende mod kjeld wetlesen som han samarbejdede
                                                  - 2 -
med i det schweiziske selskab tpi consulting gmbh, eller om kravet er underlagt voldgift i
schweiz.
      hans peter guldager har nedlagt påstand om betaling af 10.000 chf, subsidiært et
mindre beløb, med procesrente fra sagens anlæg den 27. august 2007.
               kjeld wetlesen har påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
               afvisningsspørgsmålet er udskilt til særskilt påkendelse.
sagsfremstilling
parterne, hans peter guldager, holeestrasse 151, basel, finn larsen, 22 rue de château,
ferrette og kjeld wessel wetlesen, ziegelweg 13, rümmingen, der var anpartshavere med
anparter hver på 10.000 chf i tpi consulting gmbh, indgik den 10. og 21. januar 2002 med
virkning fra den sidstnævnte dato en anpartshaveroverenskomst.
               af overenskomsten fremgår bl.a. i oversættelse:
                   ”…
                   1.      anpartshaverne er enige om, at denne overenskomst regulerer deres
    indbyrdes retsforhold som anpartshavere i selskabet.
                   …
                   4.      selskabet tegnes af to anpartshavere i forening. for afviklingen af daglige
    forretninger op til chf 5.000,‐‐ kan for hver sådan forretning hver enkel anpartshaver tegne
    selskabet alene.
                   iii. arbejdsindsats, godtgørelse og udlæg.
                   arbejdsindsatsen tilpasses efter selskabets faktiske behov herfor. anpartshaverne
    yder grundlæggende en lige stor arbejdsindsats. honoraret fastlægges efter markedet og under
    hensyntagen til hvad selskabet kan bære.
                   …
                   v. overdragelse af anparter
                   10.     …
                   såfremt en anpartshaver ønsker at sælge sin anpart, og erklærer den anden
    anpartshaver, at han ikke ønsker at overtage denne, er han forpligtet til at give sit samtykke til, at
    overdragelse sker til tredjepart.
                                                   - 3 -
                    11.    en anpartshaver, der ønsker at overdrage sine anparter med eller uden
   betaling herfor, skal forinden skriftligt tilbyde den anden anpartshaver [de andre anpartshavere]
   at købe disse, idet der samtidig angives en prisforestilling. denne skal inden for en frist på 6
   måneder efter modtagelse af købstilbuddet tage stilling stil, hvorvidt han ønsker at acceptere eller
   afvise dette. tavshed betragtes som en afvisning af købstilbuddet. såfremt parterne inden for den
   nævnte frist på 6 måneder ikke kan blive enige om en pris for overtagelsen, vil prisen for
   overtagelse være anpartens regnskabsmæssige værdi. denne opgøres på en af parternes
   forlangende ved en i fællesskab udpeget sagkyndig efter anerkendte vurderingsprincipper.
   selskabet afholder omkostningerne til vurderingen.
                    vii.   overenskomstens varighed
                    19.    denne overenskomst er indgået for en periode på 2 (to) år. såfremt den ikke
   opsiges 6 (seks) måneder før den udløber, forlænges den med yderligere 2 (to) år ad gangen, idet
   opsigelsesfristen på seks måneder bibeholdes.
                    viii. voldgift
                    20.    parterne er enige om, at alle tvistigheder, der udspringer af denne
   overenskomst, afgøres ved voldgift med sæde på selskabets domicil, og anpartshaverne giver
   således afkald på at indbringe sagen for de ordinære domstole. voldgiften sammensættes af tre
   medlemmer, hvoraf hver part udpeger én. opmanden udpeges af de to øvrige voldgiftsmænd. i
   øvrigt gælder bestemmelserne i det interkantonale konkordat om voldgift.
                    …”
                i november 2003 blev parterne enige om at hans peter guldager skulle
udtræde af virksomheden, og de underskrev den 23. november 2003 følgende der i
overskriften betegnes som en ”absichtserklärung”. i oversættelse hedder det i erklæringen:
                   ”udgangssituation:
                   hans peter guldager påtænker at sælge sine anparter i tpi consulting i arlesheim
  til sine to hidtidige partnere.
                   som ændring i anpartshaveraftalen aftales følgende:
                   hehlen treuhand ag pålægges at foretage en vurdering af firmaet inden
                                                    - 4 -
   udgangen af februar 2004 på basis af årsregnskabet 2003.
                     hans peter guldager fratræder sin stilling pr. 30. november 2003, og han giver han
   afkald på sit lønkrav iht. obligationsretten. ligeledes giver han afkald på at få indsigt i tpis
   regnskabsbøger inden udgangen af februar 2004 (forretningshemmeligheder).
                     de to hidtidige partnere, finn larsen og kjeld wessel wetlesen, erklærer sig
   udtrykkelig villige til at ville overtage [hr.] guldagers anparter, såfremt finansiering er mulig.
                     det forsøges i gensidig interesse at gennemføre salget hurtigst muligt, dvs.
   udarbejdelsen af købsaftalen bør ske inden udgangen af februar 2004.
                     desuden påtænkes det at tilbagebetale hans peter guldagers lån hurtigst muligt, og
   det tilstræbes at ophæve hans ansvar hos banken hurtigst muligt.
                     endvidere får hans peter guldager udtrykkelig tilladelse til i mellemtiden at stifte
   et nyt selskab i den samme branche.
                     …”
internationale treuhand ag (itag) vurderede den 14. september 2004 selskabet til at have
en værdi på 1.380.000 chf (innere unternehmenswert) pr. 31. december 2003.
                 hehlen treuhand ag vurderede den 21. oktober 2004 at selskabets værdi pr.
31. december 2003 var 149.122,94 chf således at en tredjedel af selskabet havde en værdi på
49.707,65 chf.
                 overdragelse af hans peter guldagers anparter fandt ikke sted.
                 i brev af 19. marts 2004 skrev hans peter guldagers advokat, dr. judith
natterer til kjeld wetlesen og finn larsen bl.a. at hans peter guldager opsagde
anpartshaveroverenskomsten med virkning fra udgangen af september 2004.
                 den 6. april 2004 skrev advokat lorenz altenbach der var advokat for tpi
consulting gmbh og finn larsen og kjeld wetlesen, til dr. natterer:
                      ”…
                      som det første skal jeg for en god ordens skyld fastslå, at mine klienter naturligvis
     anser den af alle parter underskrevne hensigtserklæring for bindende og hidtil også har foretaget
     sig alt for at realisere den. muligvis er der visse forskelle mellem parterne, hvad angår
     fortolkningen af den nævnte erklæring. for så vidt må jeg på enhver måde afvise alle
     beskyldninger, om at overførslen af deres klients indskud er blevet forhindret eller forsinket af
     mine klienter. og dermed naturligvis også alle krav om skadeserstatning, der måtte være afledt
                                                     - 5 -
     heraf.
                     vedrørende opsigelsen af stiftelsesoverenskomsten skal jeg fastholde, at man af
     den hensigtserklæring, jeg har fået forelagt, ikke kan slutte, at kontrakten er blevet annulleret,
     men kun ændret. således retter opsigelsen af stiftelsesoverenskomsten, såfremt en sådan rent
     faktisk skulle være nødvendig, sig efter art. 19, hvorfor den tidligst ville kunne få gyldighed pr.
     21.1.2006.
                     art. 10 ff. i stiftelsesoverenskomsten fastlægger præcist den procedure, der skal
     følges ved overdragelse af et indskud fra en anpartshaver. ifølge denne skulle deres klient
     forelægge mine klienter et salgstilbud. åbenbart for at ændre denne fremgangsmåde har man
     med underskrivelsen af hensigtserklæringen besluttet sig for at engagere hehlen treuhand ag
     til at værdiansætte selskabet (vel anpartshavernes indskud). men da denne værdiansættelse skal
     være baseret på årsregnskabet for 2003, kan ordren først afgives, når det pågældende årsregnskab
     foreligger i endelig form. som bekendt har mine klienter forelagt deres klient udkastet til dette
     årsregnskab, hvorefter deres klient åbenbart har nægtet at underskrive det og dermed gøre det
     endeligt. i stedet kræver de i deres skrivelse indsigt i regnskabsbøgerne, hvilket deres klient på
     sin side har givet afkald på med underskrivelsen af hensigtserklæringen.
                     for at komme ud af den blokering, som deres klient åbenlyst selv har forårsaget,
     skal jeg derfor foreslå, at deres klient underskriver årsregnskabet 2003, således at den aftalte
     ordre kan afgives til hehlen treuhand ag. herefter forventer jeg et skriftligt salgstilbud fra
     deres klient, således som foreskrevet i stiftelsesoverenskomstens art. 10 ff. mine klienter kan
     derefter frit beslutte, om de vil acceptere dette tilbud eller afvise det.
                     …”
den 13. juni 2005 solgte tpi consulting gmbh repræsenteret af kjeld wetlesen en række
nærmere angivne aktiver, herunder en kontrakt med hoffmann la roche, til scott tiger ag.
                ved dom af 22. februar 2006 afsagt af retten i arlesheim blev tpi consulting
gmbh erklæret konkurs. hans peter guldager anmeldte en fordring på 460.000 chf for
hvilken han modtog en dividende på 1.002,25 chf.
                ved erklæring af 7. september 2006 attesterede kuratorerne i konkursboet at
flertallet af kreditorer i boet havde afstået fra at gennemføre et erstatningskrav i henhold til
artikel 754 i den schweiziske obligationsret. hans peter guldager blev på visse vilkår
legitimeret til at gøre en fordring på 460.000 chf gældende over for selskabets ledelse i eget
                                               - 6 -
navn og for egen regning og risiko. fristen for sagsanlæg er senest blevet fastsat til den 31.
august 2008.
forklaringer
hans peter guldager har forklaret at han har været i it‐branchen siden 70ʹerne. han kender
kjeld wetlesen og finn lassen fra ansættelse i samme selskab.
              i efteråret 2001 blev de enige om at stifte tpi consulting gmbh (tpi) som i
begyndelsen gik godt med et overskud det første år på ca. 1 mio. kr. la roche blev hurtigt
den største kunde og kom til at stå for ca. 25 % af omsætningen.
              stiftelsen foregik ved at kjeld wetlesen og finn lassen i efteråret 2001 kaldte
ham til møde hos revisor schwab der havde udarbejdet udkast til stiftelsesoverenskomst og
anpartshaveroverenskomst. de drøftede særligt punktet vedrørende udtrædelse og de
andres forkøbsret. voldgiftsklausulen blev læst op, men ikke drøftet. parterne indskød hver
450.000 chf i selskabet som ansvarlig kapital.
              baggrunden for at de skiltes, var at han fik fornemmelsen af at der foregik ting
bag hans ryg. der blev indrykket stillingsannoncer selv om der ikke var brug for personale,
og der blev ændret stillingsbeskrivelser for de ansatte. han kom med indsigelser og ville
dybere ned i hvad der foregik, og så sagde kjeld wetlesen og finn lassen at de måtte skilles.
              de havde et møde hos revisor schwab der efter anmodning udarbejdede
udtrædelsesaftalen og forklarede hvordan værdiansættelsen skulle ske. schwab var kjeld
wetlesens revisor, men hans peter guldager har også benyttet ham. finn lassen lovede at
ordne forholdet til deres bank. hans peter guldager regnede med at udtrædelsesaftalen satte
et endeligt punktum for samarbejdet, herunder anpartshaveroverenskomsten. han ophørte
med sit arbejde i selskabet den 23. november 2003. låsen blev skiftet og hans mailkonto
lukket. han skulle også have været afmeldt som geschafftsführer efter sin udtræden, men
det skete først flere måneder senere på hans advokats foranledning
              de holdt generalforsamling i marts 2004 for at godkende 2003‐regnskabet. han
protesterede mod regnskabet. der var tilsyneladende ændret regnskabsprincipper og flyttet
udgifter fra år til år. et halvt år senere kom der et nyt udkast til 2004‐regnskab. der var større
bonusbetalinger i regnskabet og tilsyneladende også betaling af private udgifter for finn
                                                - 7 -
lassen og kjeld wetlesen, men de ændringer som han havde ønsket, var ikke foretaget. han
protesterede og nægtede at godkende regnskabet.
               det tilbud der er henvist til i brevet af 6. april 2004 lød på en tredjedel af
overskuddet i 2003 og noget af overskuddet i 2002 samt betaling af 10.000 chf.
               den vurdering itag har foretaget er efter de fastsatte principper
udtrædelsesaftalen. hehlen treuhands vurdering er ikke i overensstemmelse med det
aftalte.
               i sommeren 2005 mødte han en bekendt der arbejde i la roche. denne fortalte
at det team der for tpi havde arbejder hos la roche, nu arbejdede for tiger.
               han har anlagt sag ved schweizisk domstol mod tpi med krav om at selskabet
udløser ham og betaler ham den reelle værdi af hans anparter. det skete efter at han havde
anlagt sag hos en friedensgericht; han blev mødt med den indsigelse at udtrædelsesaftalen
ikke var bindende. så anlagde han sag ved en almindelig domstol (handelsret) med påstand
om at selskabet i skulle sørge for at han blev udløst. i tvisten ved den schweiziske domstol
gjorde tpi gældende at sagen skulle afvises på grund af voldgiftsklausulen. selskabet fik en
frist for svarskrift forlænget senest til februar 2006, men så gik selskabet konkurs. han fik
dom for beløbet 460.000 chf som efter hans opfattelse og itagʹs mening var værdien af
hans andel af selskabet. kravet blev anmeldt i boet.
               kravet rettede sig nu mod selskabets ledelse og byggede på at ledelsen (kjeld
wetlesen og finn lassen) havde tømt selskabet. kravet beror på bestemmelsen i den
schweiziske obligationsrets art. 754 om ledelsesansvar og hverken på
anpartshaveroverenskomsten eller udtrædelsesaftalen.
               han blev indkaldt til generalforsamling i tpi i 2005. eneste punkt på
dagsordenen var at selskabet skulle erklæres konkurs da det ikke havde aktiver.
               selskabet blev erklæret konkurs den 22. februar 2006. han var til et retsmøde i
efteråret 2005 hvor selskabets advokat sagde at tpi var insolvent.
kjeld wetlesen har forklaret at parterne blev enige om at stifte et selskab der skulle
beskæftige sig med det som parterne havde arbejdet med i mange år, oracle og lægemidler.
anpartshaveroverenskomsten blev udarbejdet af hehlen treuhand ag som de havde fået
                                             - 8 -
anbefalet af en forretningsforbindelse. voldgiftsklausulen blev nævnt under
forhandlingerne, men ikke særlig indgående.
              hans peter guldager var konsulent i selskabet og rejste en del; hans
hovedområde var oracle inden for hvilket område han er velkendt. han havde titel af chief
technology officer. kjeld wetlesen tog sig af kunder og af ledelse, mens finn lassen varetog
salg og ledelse. efter en god start kom der problemer idet oracledelen blev nødlidende. hans
peter guldager mente at selskabet skulle fortsætte med oracle‐området, mens kjeld wetlesen
og finn lassen mente at de skulle fortsætte med lægemiddeldelen af selskabet. hans peter
guldager gav også udtryk for at han ville sætte sig på kontoret for at kontrollere at det gik
som han ønskede, og så ville grundlaget for virksomheden forsvinde.
      de økonomiske problemer medførte at de måtte afskedige medarbejdere og selv gå
ned i løn.
      inden de udfærdigede hensigtserklæringen, havde de et længere møde om de
praktiske problemer i forbindelse med en skilsmisse. de var blevet enige om det der fremgår
af erklæringen, herunder om at få foretaget en vurdering som nævnt. det var ikke parternes
hensigt at anpartshaveroverenskomsten skulle ophæves ved hensigtserklæringen.
      første udkast til årsregnskab for 2003 forelå den 20. februar 2004, og anparts‐haverne
havde et møde om det den 11. marts 2004. kjeld wetlesen og finn lassen tilbød at købe
hans peter guldagers anpart for en tredjedel af den regnskabsmæssige værdi. hans peter
guldager erklærede at det ville han have skriftligt og gik sin vej. det næste der skete, var at
de fik brev fra hans peter guldagers advokat.
              den 22. september 2004 kom der et nyt forslag om køb af hans peter guldagers
andel som blev forelagt på generalforsamlingen, men hans peter guldager sendte afbud.
den 12. november 2004 tilbød finn lassen og kjeld wetlesen 50.000 chf for hans peter
guldagers andel. den 2. marts 2005 blev regnskabet for 2003 godkendt på
generalforsamlingen.
              herefter foretog hehlen treuhand ag deres vurdering af 22. april 2005. denne
vurdering er blevet til uden påvirkning fra kjeld wetlesens eller finn lassens side.
              itag’s vurdering af selskabet anser kjeld wetlesen for et partsindlæg fra hans
peter guldagers side.
                                                 - 9 -
              de prøvede at sælge selskabet som en enhed, bl.a. til scott tiger, men fik afslag
på grund af hans peter guldagers sagsanlæg. derefter måtte de sælge aktiverne, herunder
aftalen med la roche og flere andre aftaler, til scott tiger der gav et bedre bud end et andet
it‐selskab. overdragelsesaftalen var af 13. juni 2005. kjeld wetlesen fik ansættelse i scott
tiger i forbindelse med at scott tiger overtog aktiverne den 1. juli 2005
              der har været flere retsskridt fra hans peter guldagers side, herunder forsøg
på arrest som dog blev afvist, en klage til en retsinstans over årsregnskabet og
værdiansættelser, en retssag ved en ret i arlesheim i hvilken forbindelse der blev rejst
spørgsmål om voldgiftsbehandling.
finn larsen var ved telefonisk afhøring forklaret at han havde arbejdet sammen med kjeld
wetlesen og hans peter guldager i tpi systems der blev solgt til icon media lab. hans
peter guldager var teknisk leder i tpi systems, kjeld wetlesen varetog pharma‐kunderne og
finn lassen var leder. derefter stiftede de tpi consulting gmbh som skulle arbejde videre
med de kunderelationer som de havde. de kom hurtigt i gang og kom op på 16‐17
medarbejdere. de fik udarbejdet anpartshaveroverenskomsten gennem advokat og
revisionsselskab for at få spilleregler bl.a. i forbindelse med en udtræden. der var ikke de
store problemer i forbindelse med udfærdigelsen. voldgiftsbestemmelsen blev indsat efter
råd fra deres advokat; det var for at sikre en hurtig løsning.
       der kom en vending i markedet i 2003; det skyldtes bl.a. pres fra lavtlønsområder.
hans peter guldager ville fastholde fokusering på oracleteknologien, mens finn lassen og
kjeld wetlesen ville tilpasse virksomheden til de nye forhold. der var ikke nogen form for
uregelmæssigheder i driften som påstået af hans peter guldager.
              hensigtserklæringen skulle sikre at parterne kunne gå hver til sit. de var enige
om at hans peter guldager kunne begynde egen virksomhed med kunder som han fik med
fra tpi. der var også enighed om at vurdering skulle foretages af hehlen treuhand, og at
hans peter guldager skulle udløses hvis det finansielt var muligt. hensigtserklæringen er
ikke uforbindende; den er udtryk for parternes intentioner om hvorledes adskillelsen skulle
ske. hvis der kom tvist i forbindelse hermed, må anpartshaveroverenskomstens
bestemmelser om tvistløsning følges.
                                              - 10 -
              første udkast til årsregnskab 2003 forelå i slutningen af januar 2004; der kom en
del spørgsmål fra hans peter guldager som det tog tid at besvare. hehlen treuhand kom
med en mundtlig vurdering af anparternes værdi på grundlag af egenkapitalen som den
fremgik af regnskabet.
              finn lassen er kun bekendt med én skriftlig vurdering fra hehlen treuhand.
finn lassen er ikke enig i vurderingen fra itag; den er manipuleret, og omkostninger er
taget ud af beregningen. vurderingen tager heller ikke hensyn til det ændrede marked.
              selskabet gik ned på 6‐7 medarbejdere, og finn lassen udtrådte af
virksomheden for at spare penge.
              finn lassen talte i slutningen af 2004 med hans peter guldager om at sælge
selskabet eller fusionere. der var tre interesserede købere scott tiger, nnit og et schweizisk
selskab. de kunne ikke sælge selskabet på grund af konflikten med hans peter guldager og
måtte derfor sælge aktiverne.
              hans peter guldagers krav blev efter finn lassens opfattelse ikke anerkendt i
konkursboet; det blev blot noteret.
argumenter
hans peter guldager:
1. anpartshaveroverenskomsten og dermed også voldgiftsklausulen i dennes pkt. 20 er
opsagt ved advokat natterers brev af 19. marts 2004. overenskomstens varighed var
forlænget til den 21. januar 2006 i kraft af bestemmelsen i pkt. 19. den kunne ikke opsiges til
udgangen af september 2004 således som dr. natterer antog, men til 21. januar 2006, og
således opfattede advokat altenbach da også forholdet som det kan ses af dennes brev af 6.
april 2004. voldgiftsklausulen kan derfor ikke påberåbes i den foreliggende sag der er anlagt
den 27. august 2007.
2. kravet som det nu foreligger, vedrører erstatning uden for kontrakt. voldgiftsklausulen
vedrører tvistigheder der udspringer af overenskomsten. det er fast praksis at
voldgiftsklausuler skal fortolkes snævert og i hvert fald ikke udvidende. der er ikke
holdepunkter for at parterne tilsigtede at voldgiftsklausulen skulle omfatte andet end de
uenigheder som udsprang af kontrakten.
                                              - 11 -
3. søgsmålsgrunden i den foreliggende sag er den schweiziske obligationsrets artikel 754, der
i øvrigt i det væsentlige svarer til den danske aktieselskabslovs § 144. kravet i sagen bygger
på det forhold at ledelsen, kjeld wetlesen og finn lassen, efter hans peter guldagers
opfattelse retsstridigt har handlet til skade for selskabets aktionærer ved overførelsen af
aktiver til scott tiger. erstatningskravet er ved selskabets kuratorers beslutning i medført af
obligationsrettens artikel 757 overført til hans peter guldager der således er bemyndiget til
at gøre kravet gældende.
kjeld wetlesen:
1. anpartshaveroverenskomsten er fortsat gældende. hensigtserklæringen supplerede
overenskomsten, men bragte den ikke til ophør. det anerkendes at overenskomsten var
forlænget til den 21. januar 2006, og at en opsigelse fra hans peter guldagers side kan få
virkning fra denne dato. det er imidlertid ikke afgørende for om tvisten hører under
voldgift: kravet udspringer af overenskomsten og er opstået mens denne var løbende; en
opsigelse efter konfliktens opståen kan ikke føre til at tvisten ikke længere hører under
voldgift.
2. kravet vedrører overenskomsten og driften af det selskab som overenskomsten vedrører.
sagsanlægget i danmark og påberåbelsen af den schweiziske obligationsrets artikel 754 er et
forsøg fra sagsøgerens side på at unddrage sig den gyldigt vedtagne voldgiftsbestemmelse.
der er ikke holdepunkter for at voldgiftsklausulen skal fortolkes indskrænkende således at
den ikke skulle omfatte et krav som det der hævdes under denne sag.
3. den påberåbte bemyndigelse til sagsanlæg fra kuratorerne har ikke betydning for
værnetingsspørgsmålet; hans peter guldager kunne uafhængigt af skiftebehandlingen have
rejst søgsmål efter de almindelige erstatningsretlige regler, hvis han antog at han havde et
krav
rettens afgørelse
anpartshaveroverenskomsten af 21. januar 2002 (”gesellschaftervertrag”) vedrørende tpi
consulting gmbh regulerede parternes retsforhold som selskabsdeltagere.
               voldgiftsbestemmelsen i anpartshaveroverenskomsten fastsætter:
                                              - 12 -
       ”20. für alle streitigkeiten aus diesem vertrag (fremhævet her) unterwerfen sich die
       vertragspartner … einem schiedsgericht am sitze der gesellschaft. …”
parternes erklæring af 23. november 2003 (”absichtserklärung”) fastsatte med visse
forbehold hvorledes hans peter guldagers udtræden af selskabet skulle foregå. erklæringen
betegnede sig som et tillæg til anpartshaveroverenskomsten (”in abänderung zum
gesellschaftervertrag …”). uanset hvorledes man besvarer spørgsmålet om erklæringens
rækkevidde, og spørgsmålet i hvilket omfang den var bindende for parterne, må det fastslås
at den ikke ophævede anpartshaveroverenskomsten og således heller ikke bestemmelsen om
voldgift.
               det kan videre fastslås at opsigelsen af anpartshaveroverenskomsten ved
brevet af 19. marts 2004 ikke kan føre til at voldgiftsklausulen ikke kan gøres gældende over
for et krav der efter sit indhold måtte være omfattet af klausulen.
               det krav som hans peter guldager har gjort gældende under denne sag,
vedrører efter stævningen og efter hvad sagsøgeren i øvrigt har gjort gældende under sagen,
spørgsmålet om kjeld wetlesen har pådraget sig et erstatningsansvar over for hans peter
guldager i forbindelse med salget af tpi consulting gmbh’s aktiver til scott tiger ag. det
hævdede ansvar bygger på bestemmelsen i den schweiziske civillovbog (fünfter teil:
obligationenrecht) artikel 754, stk. 1, der lyder således:
               ”die mitglieder des verwaltungsrates und alle mit der geschäftsführung oder mit der
liquidation befassten personen sind sowohl der gesellschaft als den einzelnen aktionären und
gesellschaftsgläubigern für den schaden verantwortlich, den sie durch absichtliche oder fahrlässige
verletzung ihrer pflichten verursachen.”
kravet vedrører således ikke anvendelse af anpartshaveroverenskomstens bestemmelser,
men er et krav der er uafhængigt af denne, og som beror på den almindelige ansvarsregel i
obligationsrettens artikel 754.
               efter kuratorernes erklæring af 7. september 2006 om overdragelse af et krav til
hans peter guldager i medfør af artikel 260 i den schweiziske konkurslov foreligger der
tilsyneladende ikke hindringer for at hans peter guldager gør et krav gældende, men dette
                                            - 13 -
forhold er ikke afgørende for hans peter guldagers adgang til at indtale sit krav ved dansk
domstol.
              afgørende herfor er at kravet bygger på den anførte ansvarsbestemmelse og
således vedrører erstatning uden for kontrakt. et sådant søgsmål er ikke omfattet af
voldgiftsbestemmelsen, medmindre der foreligger særlige omstændigheder der viser at
kravet vel fremtræder som et erstatningskrav, men reelt vedrører forhold der er underlagt
voldgiftsklausulen. sådanne omstændigheder foreligger ikke i sagen.
              sagen skal derfor ikke afvises.
                                       thi bestemmes:
sagens behandling ved sø‐ og handelsretten fortsætter.
                                                jens feilberg
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den