text:
                                         udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens retsbog
                                        ____________
den 23. maj 2018 kl. 10:00 blev retten sat af        dommer
der foretoges:
b-140-17
      sagsøger aps        under konkurs
(advokat boris k. frederiksen)
mod
         sagsøgte
(advokat khuram riaz ahmed)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                         kendelse:
                                                 -2-
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
       sagsøger aps
kurator, advokat boris k. frederiksen, har nedlagt påstand om, at              sagsøgte
    pålægges konkurskarantæne i tre år.
          sagsøgte            har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskaran-
tæne pålægges for en kortere periode end tre år.
oplysninger i sagen
       sagsøger aps          er stiftet den 18. november 2013 af             sagsøgte
med en selskabskapital på 80.000 kr. selskabets navn var fra stiftelsen og frem til den 25. au-
gust 2016    virk. aps 1 .            sagsøgte           har siden stiftelsen og frem til den 29.
november 2016 været registreret som direktør i selskabet, hvis formål var at udføre tele-, da-
ta- og fiberløsninger samt dermed beslægtet virksomhed. selskabet havde regnskabsår fra
den 1. januar til den 31. december, og første periode løb fra den 18. november 2013 til den 31.
december 2014. der er indsendt årsrapporter til og med 31. december 2015 (2. regnskabsår).
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 20. oktober 2016 fra skat
taget under konkursbehandling den 29. november 2016, hvor advokat boris k. frederiksen
blev udpeget som kurator.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
2.080.857,35 kr., hvoraf 1.420.128,45 kr. vedrører krav anmeldt af skat.
skifteretten har den 22. marts 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod             sagsøgte            til følge.
                                                         -3-
kurator har herefter i processkriftet, der er modtaget den 3. april 2017, oplyst bl.a.:
     ”…
           sagsøger aps           var ejet 100 % af           virksomhed aps 2                  ,
      cvr nr. 1
                virksomhed aps 2                    er l 00 % ejet af          sagsøgte           jf.
     fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen …
     3.2 baggrunden for konkursen
     …
     baggrunden for konkursen var, at selskabet ikke kunne betale sin gæld til skat. fra januar 2013
     og frem til konkursen opbyggede selskabet således systematisk en restance til skat på kr.
     1.421.617, jf. skats endelige anmeldelse i konkursboet dateret 17. februar 2017 …
     4. kurators undersøgelser
     4.1 udlevering af oplysninger om selskabets forhold
     l forlængelse af skifteretsmødet den 29. november 2016 anmodede konkursboet ved brev af samme
     dag …             sagsøgte              om at besvare en række spørgsmål vedrørende selskabet samt
     udlevere selskabets bogføringsmateriale.             sagsøgte             besvarede henvendelsen pr. e-
     mail samme dag med følgende:
             "hej person
             jeg bekræfter modtagelsen af mail.
             og at det er revision og data der har info på udestående kunder da factoring selskabet ikke
             har det over ordnede overblik over informationerne samt den opdateret info.
             hilsen  sgt " …
     konkursboet har efterfølgende fremsendt en række opfølgende spørgsmål pr. e-mail til
        sagsøgte den l. december 2016, den 5. december 2016 og 22. december 2016, hvilke han
     ikke har besvaret. udover skifteretsmødet den 29. november 2016 er ovenstående mail således den
     eneste kontakt konkursboet har haft med               sagsøgte
     samtidig med ovenstående har konkursboet rettet henvendelse til selskabets tidligere revisor
            . revisor har efterfølgende udleveret exeel-oversigter af selskabets elektroniske bogfø-
     ring samt 4 ringbind med fysisk bogføring for perioden 2015 indtil 1. kvartal 2016. revisor
     har oplyst, at han ikke er i besiddelse af yderligere materiale fra selskabet.
     konkursboet har således delvist modtaget regnskabs- og bogføringsmateriale for selskabet, og det
     kan konstateres, at der ikke har været bogført elektronisk i selskabet siden 30. juni 2016, ligesom
     der ikke findes fysiske bilag fra efter den 17. februar 2016.
                                                   -4-
på baggrund af selskabets kontoudtog har der været drift helt indtil konkursen, hvilke posteringer
konkursboet ikke har kunnet undersøge nærmere grundet den manglende bogføring …
4.2 indberetninger og afregning til skat
selskabet har under            sagsøgtes            ledelse ikke afregnet selskabets skat løbende og til
tiden… skats krav er således endeligt opgjort til kr. 1.421.617,-.
til sammenligning er der i øjeblikket anmeldt krav for kr. 2.010.659,42 i konkursboet, jf. konkurs-
boets gældbog …
restancen til skat udgøres primært af manglende betaling af moms, a-skat og am-bidrag, og
restancen er løbende opbygget fra april 2015 og indtil selskabet blev taget under konkurs.
4.3 selskabets økonomi og drift
selskabet har siden sin stiftelse den.18. november 2013 aldrig præsteret et overskud, ligesom sel-
skabets egenkapital var negativ i både 2014 og 2015, jf. selskabets årsrapport for2015 … selskabet
har udelukkende indsendt årsrapporter i 2014 og 2015. egenkapitalen i 2014 var negativ med kr.
72.127,-, og den negative egenkapital udviklede sig til kr. 920.040,- i 2015. den negative drift
fremgår ligeledes af selskabets offentliggjorte resultatopgørelser, hvor der i 2014 var en bruttofor-
tjeneste på kr. 441.866,-, der kan sammenholdes med personaleomkostningerne på kr. 573.022,-. i
2015 var der en bruttofortjeneste på kr. 1.664.625,-, der kan sammenholdes med personaleomkost-
ningerne på kr. 2.476.743,-.
årsrapporten for 2015 blev fremlagt og godkendt på den ordinære generalforsamling den 11. maj
2016.
4.4 aktiver og passiver i konkursboet
4.4.1 aktiver
konkursboet har konstateret følgende aktiver i konkursboet:
1. indeståender på bankkonti                                        kr.       10.347,74
aktiver i alt                                                       kr.       10.347,74
4.4.2 passiver
der er i konkursboet foreløbig registreret følgende anmeldelser:
konkurslovens § 97 (almindelige kreditorkrav)                       kr.    2.080.857,35
konkurslovens § 98 (efterstillede krav)                             kr.         2.000,00
passiver i alt                                                      kr.    2.082.857,35
…”
                                                            -5-
           sagsøgte                   ved advokat khuram riaz ahmed har i svarskriftet supplerende
oplyst bl.a.:
       ”…
       som sagens bilag a fremlægges udskrift fra erhvervsstyrelsen vedrørende sagsøgte. det fremgår,
       at sagsøgte ikke har andre aktive selskaber end            virksomhed aps 2     med cvr nr. 1
              eller i øvrigt er registreret som del af ledelsen i øvrige selskaber.
       det fremgår desuden, at det eneste selskab, som sagsøgte har været involveret i som en del af ledel-
       sen er        sagsøger aps            under konkurs med        cvr nr. 2     .
       …”
forklaringer
           sagsøgte                   har forklaret bl.a., at han er elektriker med speciale i fiber- og da-
tainstallation. det var en advokat, der oprettede selskabet for ham. selskabet fik problemer
fordi mange af kunderne, som var private erhvervsvirksomheder, trak betalingerne, ikke ac-
cepterede tidsplaner eller gik konkurs. han var måske for godtroende. selskabet betalte til
skat frem til juni 2015, men kom herefter bagud med betalingerne på grund af likviditets-
problemer. selskabet indgik derfor i begyndelsen af 2016 en aftale med arvato finance, der
købte selskabets fakturaer til en lav kurs og stod for rykkerproceduren og al fakturering. da
han på mødet i skifteretten den 29. november 2016, hvor selskabet blev erklæret konkurs, op-
lyste, at selskabet havde udestående fordringer på ca. 800.000 kr. vidste han ikke, at beløbet
ikke ville blive betalt, men betalingsfristen var overskredet. ca. en måned før skat indgav
konkursbegæring, havde han et par møder med skat, som ikke ønskede at foretage udlæg i
fakturaerne, og han talte også med selskabets revisor i denne forbindelse. selskabets materi-
elle anlægsaktiver, der i 2014 og i 2015 havde en værdi af ca. 40.000 kr., bestod af maskiner,
værktøj og småmateriel, som befandt sig i de leasede biler, da selskabet gik konkurs. kurator
har taget billeder af indholdet i bilerne. han har ikke forsøgt at dirigere aktiver uden om
konkursboet. selskabets gæld til kreditinstitutter i øvrigt, jf. årsrapporten for 2015, stammer
fra en kassekredit i arbejdernes landsbank på op til 300.000 kr., som han personligt hæfter
for. han har indgået en afdragsordning med arbejdernes landsbank vedrørende det krav på
knap 300.000 kr., som banken har anmeldt i konkursboet, og han betaler nu i henhold til afta-
len. i selskabet arbejdede han selv med udarbejdelse af tilbud, udførelse af arbejde og faktu-
                                                         -6-
rering, og han havde en ekstern bogholder til at tage sig af bogholderiet. han afleverede ma-
teriale til bogholderen kvartalsvist. der er bogført elektronisk frem til 30. juni 2016, men uan-
set, at bilagene var samlet sammen, mangler der herefter bogføring for 3,5-4 måneder, fordi
selskabet ikke kunne betale for revisorens arbejde. omkring den 11. maj 2016, hvor selska-
bets årsrapport for 2015 blev godkendt, havde han en dialog med revisoren om den negative
egenkapital, men der var ikke tale om, at selskabet skulle ”dreje nøglen om”. de troede fort-
sat på selskabet og så fremad efter indgåelsen af aftalen med arvato finance. hans egen løn i
selskabet var 30.000 kr. om måneden. han er i dag ansat elektriker i selskabet virksomhed aps 3
                  , som er stiftet i august 2016 og ejes af hans kone. hans selskab, virksomhed aps 2
                        , er i dag blot et tomt holdingselskab.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 11.
april 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”…
       3.      anbringender
       kurator gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingelserne for at pålæg-
       ge           sagsøgte             konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, er opfyldt.
       3.1     den tidsmæssige betingelse
       fristdagen i konkursboet er i henhold til konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 1, den 20. oktober 2016,
       hvilket er datoen for skifterettens modtagelse af skats konkursbegæring.
       kurator gør i den forbindelse gældende, at             sagsøgte           der var selskabets direktør
       fra 18. november 2013 til den 29. november 2016, har udgjort selskabets ledelse senere end et år
       før fristdagen, dvs. i perioden fra den 20. oktober 2015 og frem.
       den tidsmæssige betingelse, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., må herefter anses som opfyldt.
       3.2     groft uforsvarlig forretningsførelse
       kurator gør dernæst gældende, at               sagsøgte           på grund af groft uforsvarlig for-
       retningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens §
       157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
       3.2.1           kreditorernes tab
                                                     -7-
konkursen har medført betydelige tab for selskabets kreditorer. der er på nuværende tidspunkt ik-
ke udsigt til nogen dækning af kreditorernes krav, og kreditorernes fulde krav må tages i betragt-
ning i vurderingen af, om kreditorernes tab har været betydeligt.
restancen til skat er senest opgjort til i alt kr. 1.421.617,- og der er samlet anmeldt krav i kon-
kursboet for kr. 2.010.695,42,-.
det fremgår af de særlige bemærkninger til konkurslovens § 157 (lovforslag nr. 131 af 30. januar
2013 til lov nr. 429 af 1. maj 2013), at der ved vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig
forretningsførelse vil indgå det forhold, om konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne.
det må således anses for groft uforsvarlig forretningsførelse, at kreditorerne i selskabet, herunder
særligt skat, hvis krav udgør størstedelen af de anmeldte krav, står over for at lide betydelige tab.
3.2.2 manglende afregning til skat
hertil kommer, at selskabet har undladt at afregne a-skat, am-bidrag og moms over for skat si-
den 2013. skat er således i alt blevet påført et tab på i alt kr. 1.421.617,-, idet selskabet på kon-
kurstidspunktet var tømt for aktiver.
den manglende afregning af selskabets gæld til skat ved kontinuerlig og systematisk opbygning
af restancer bestående af moms, am-bidrag og a-skatter er i sig selv udtryk for groft uforsvarlig
forretningsførelse. ledelsen kan allerede som følge heraf pålægges konkurskarantæne, jf. f.eks.
østre landsrets kendelse i sagen b-1375-16.
det gøres gældende, at den manglende afregning af a-skat, am-bidrag og moms siden 2013 samt
tilsidesættelsen af forpligtigelserne over for skat udgør groft uforsvarlig forretningsførelse.
3.2.3 bogførings- og regnskabsforhold
          sagsøgte             har ikke sikret tilstrækkelig bogføring i selskabet, hvorfor selskabet ikke
løbende har levet op til bogføringslovens krav til at foretage bogføring og opbevare bogføringsmate-
riale.
i forlængelse af skifteretsmødet den 29. november 2016 anmodede konkursboet ved brev af samme
dag (bilag 8)            sagsøgte              om at besvare en række spørgsmål vedrørende selskabet
samt udlevere selskabets bogføringsmateriale.               sagsøgte             besvarede henvendelsen
pr. e-mail (bilag 9) samme dag med følgende:
        ”hej person 1
        jeg bekræfter modtagelsen af mail.
        og at det er revision og data der har info på udestående kunder da factoring selskabet ikke
        har det over ordnede overblik over informationerne samt den opdateret info.
        hilsen sgt.
konkursboet har efterfølgende fremsendt en række opfølgende spørgsmål pr. e-mail til sagsøgte
                    den 1. december 2016, den 5. december 2016 og 22. december 2016, hvilke han
                                                    -8-
ikke har besvaret. udover skifteretsmødet den 29. november 2016 er ovenstående mail således den
eneste kontakt konkursboet har haft med                sagsøgte
samtidig med ovenstående har konkursboet rettet henvendelse til selskabets tidligere revisor
       . revisor har efterfølgende udleveret excel-oversigter af selskabets elektroniske bogfø-
ring samt 4 ringbind med fysisk bogføring for perioden 2015 indtil 1. kvartal 2016. revisor
har oplyst, at han ikke er i besiddelse af yderligere materiale fra selskabet.
konkursboet har således delvist modtaget regnskabs- og bogføringsmateriale for selskabet, og det
kan konstateres, at der ikke har været bogført elektronisk i selskabet siden 30. juni 2016, ligesom
der ikke findes fysiske bilag fra efter den 17. februar 2016.
efter bogføringsloven § 6, stk. l, skal bogføringen tilrettelægges og udføres i overensstemmelse med
god bogføringsskik. ifølge bogføringslovens § 6, stk. 2, skal ”bogføringen tilrettelægges og udføres
således, at regnskabsmaterialet ikke ødelægges, bortskaffes eller forvanskes, ligesom det skal sikres
mod fejl og misbrug.”.
det er således ledelsens ansvar at etablere et tilfredsstillende bogføringsmiljø med nødvendige in-
terne kontroller til sikring af regnskabsmaterialet.
efter bogføringslovens § 9, stk. l, skal alle registreringer dokumenteres ved bilag. bilagene bør op-
bevares af selskabet på en sådan måde, at de kan udleveres til eksempelvis et konkursbo eller rele-
vante myndigheder på deres forespørgsel.
i henhold til bogføringslovens § 10, stk. l, skal bogføringsmaterialet inklusive de tilhørende bilag
opbevares på betryggende vis i 5 år fra udgangen af det regnskabsår, materialet vedrører.
bogføringsbilagene er utilstrækkelige, ligesom der ikke er bogført hverken fysisk eller elektronisk op
til konkursen.
det gøres gældende, at bogføringen i selskabet ikke er sket i overensstemmelse med god bogførings-
skik, hvilket må anses som groft uforsvarligt.
det gøres endvidere gældende, at det må anses for groft uforsvarligt, at             sagsøgte
    , som selskabets direktør, har forsømt sine forpligtelser efter bogføringsloven, da selskabets
regnskabsmateriale ikke kan anses som værende blevet opbevaret på betryggende vis i 5 år.
3.2.3.1        brug af revisor
          sagsøgte             udtaler i sit svarskrift følgende:
        ”sagsøgte har fra selskabet blev stiftet haft antaget en revisor til at varetage selskabets bog-
        føringsmæssige forpligtelser.
        sagsøgte har drevet en el installation virksomhed og fra starten af erkendt, at selskabet hav-
        de behov for revisor til at varetage selskabets bogføringsmæssige forpligtelser.
        sagsøgte har, ved allerede fra starten af, at antage en revisor gjort, hvad han kunne for at
        opfylde sine forpligtelser.”
                                                     -9-
det bestrides, at antagelsen af en revisor med henblik på assistance til selskabets bogføring fritager
et selskabs ledelse for sine forpligtigelser i henhold til bogføringsloven.
          sagsøgte              har trods opfordringer ikke besvaret konkursboets henvendelser med
henblik på oplysning af konkurssagens omstændigheder.                 revisor         har udtalt, at han
ikke er i besiddelse af yderligere materiale, hvorfor eventuelle manglende bilag ikke er blevet udle-
veret til revisoren. revisor kan ikke bogføre, hvis ikke ledelsen forsyner ham med de relevante op-
lysninger, ligesom det overordnede ansvar for selskabets bogføring ultimativt falder på ledelsen.
3.2.4           manglende tilsyn og drift efter håbløshedstidspunktet
endelig gør kurator gældende, at                sagsøgte             har handlet i strid med selskabslo-
vens bestemmelser, ligesom han har fortsat driften efter ”håbsløshedstidspunktet”.
der er anført i selskabslovens § 118, stk. 2, om direktionens forpligtelser i kapitalselskaber, at ”di-
rektionen skal herudover sikre, at kapitalselskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt,
herunder at der er tilstrækkelig likviditet til at opfylde kapitalselskabets nuværende og fremtidige
forpligtelser, efterhånden som de forfalder. direktionen er således til enhver tid forpligtet til at
vurdere den økonomiske situation og sikre, at det tilstedeværende kapitalberedskab er forsvarligt. ”
[min understregning]
selskabet har siden sin stiftelse den 18. november 2013 aldrig præsteret et overskud, ligesom sel-
skabets egenkapital var negativ i både 2014 og 2015, jf. selskabets årsrapport for 2015 (bilag 5).
selskabet har udelukkende indsendt årsrapporter i 2014 og 2015. egenkapitalen i 2014 var negativ
med kr. 72.127,-, og den negative egenkapital udviklede sig til kr. 920.040,- i 2015. den negative
drift fremgår ligeledes af selskabets offentliggjorte resultatopgørelser, hvor der i 2014 var en brut-
tofortjeneste på kr. 441.866,-, der kan sammenholdes med personaleomkostningerne på kr.
573.022,-. i 2015 var der en brutto-fortjeneste på kr. 1.664.625,-, der kan sammenholdes med per-
sonaleomkostningerne på kr. 2.476.743,-.
årsrapporten for 2015 blev fremlagt og godkendt på den ordinære generalforsamling den 11. maj
2016.
selskabet har således på intet tidspunkt kunnet dække endsige lønomkostningerne igennem den lø-
bende drift. dette understreges ved, at egenkapitalen i 2014 var negativ med kr. 72.127,-, hvoref-
ter den negative egenkapital udviklede sig til kr. 920.040,- i 2015. selskabet havde således ikke et
fornødent kapitalberedskab til at dække de løbende omkostninger, hvorefter gælden til særligt
skat steg løbende fra april 2015 og indtil selskabet blev taget under konkurs, hvor kravet fra
skat kunne opgøres til kr. 1.421.617,-.
          sagsøgte              gør i sit svarskrift gældende, at selskabet dels havde betydelige tilgo-
dehavender og igangværende arbejder, der kunne understøtte driften på rimelig vis, dels at selska-
bet ikke de facto var uden aktiver reel værdi på konkurstidspunktet.
i retsbogen af 29. november 2016 (bilag 3) oplyste                sagsøgte            under strafansvar,
at selskabets eneste aktiv var:
”udestående fordringer ca. 800.000 kr. – formentlig uerholdelige”
det viste sig efterfølgende, at selskabets debitorer var overdraget til arvato finans.
                                                   - 10 -
           sagsøgte            har i sit svarskrift oplyst, at ”det af den seneste årsrapport for selska-
bet fremgår, at de materielle anlægsaktiver kun udgjorde 31.660 kr. samt at varebeholdningen ud-
gjorde 35.089 kr.”.
det viste sig imidlertid efter afsigelsen af dekretet, at der udelukkende var tale en mindre behold-
ning af restmaterialer og brugt værktøj, der befandt sig i en leaset varebil. varebilen blev udleveret
til konkursboet, og           sagsøgte              forklarede, at der ikke var yderligere aktiver.
de samlede aktiver blev efter forskellige forsøg solgt for kr. 1.600 eksklusive moms.
overordnet set gør kurator gældende, at                 sagsøgte              har forsømt sin forpligtelse
til at føre tilsyn med selskabets økonomi og forhold i øvrigt, jf. eksempelvis u2007.497h (calypso-
dommen).
det er desuden kurators opfattelse, at der kan fastsættes et ”håbsløshedstidspunkt”, der ikke kan
antages at være indtrådt senere end ved godkendelsen af selskabets årsrapport for 2015, den 11.
maj 2016. på dette tidspunkt havde selskabet en negativ egenkapital på minimum kr. 920.040,-,
hvilket selskabets øvrige nøgletal taget i betragtning må anses som betragtelig, ligesom selskabets
ledelse på dette tidspunkt må have været bekendt hermed.
selskabets ledelse burde senest på dette tidspunkt have indstillet eller tilpasset driften, jf. eksem-
pelvis u2015.2075h (memory card-dommen).
i en situation, hvor et selskabs egenkapital er negativ, og selskabet derfor drives for ”lånte penge”,
må det kunne forventes, at selskabets ledelse følger driften og den økonomiske udvikling i selskabet
særdeles nøje, herunder løbende sikrer sig, at selskabets gældsforpligtelser ikke fortsat øges.
           sagsøgte            har forsømt disse forpligtelser ved at 1) ikke føre tilsyn med selskabets
økonomi, der på intet tidspunkt har været overskudsgivende, og 2) fortsætte driften efter et tids-
punkt, hvor det stod eller burde have stået ledelsen klart, at den fortsatte drift ville medføre en be-
tydelig risiko for tab for selskabets kreditorer. det gøres gældende, at det manglende tilsyn med
selskabets økonomi samt fortsættelsen af selskabets drift efter senest den 11. maj 2016 er udtryk for
groft uforsvarlig forretningsførelse.
…….
konkursen kan ikke kun henføres til ydre omstændigheder, men skyldes ledelsens adfærd, herunder
den væsentlige restanceopbyggelse til skat sammenholdt med det manglende tilsyn og fortsættel-
sen af driften længe efter, at driften burde have været indstillet eller tilpasset. dette har samlet be-
tydet væsentlige tab for konkursboets kreditorer – herunder tvangskreditoren skat.
samtlige ovennævnte forhold taler således for at pålægge                  sagsøgte             konkurska-
rantæne. kurator gør med henvisning til ovenstående gældende, at                    sagsøgte           på
grund sin handlemåde og omstændighederne i øvrigt er uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. l, l. pkt.
4.       rimelighedsbetingelsen
kurator gør med henvisning til ovenstående gældende, at det vil være rimeligt at pålægge
    sagsøgte konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
                                                          - 11 -
      5.       karantæneperioden
      endeligt gøres det gældende, at                 sagsøgte          skal pålægges konkurskarantæne i 3
      år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige omstændigheder taler for at pålægge
           sagsøgte             konkurskarantæne i en kortere periode end 3 år.
      …”
            sagsøgte                    ved advokat khuram riaz ahmed, har i det væsentlige proce-
deret i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 11. april 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
      anbringender
      ad overordnede betingelser på at pålægge konkurskarantæne
      det er helt overordnet sagsøgtes opfattelse, at der ikke er grundlag for at pålægge sagsøgte kon-
      kurskarantæne.
      helt overordnet henvises der til konkursrådets betænkning nr. 1525. konkursrådets overvejelser
      ligger til grund for konkurslovens § 158 vedrørende grundlaget for at pålægge konkurskarantæne.
      det fremgår direkte af konkursrådets betænkning nr. 1525, at der skal særdeles meget til, for at
      kriterierne for at pålægge konkurskarantæne er opfyldt.
      følgende fremgår således af konkursrådets betænkning nr. 1525, s. 93:
               ”blandt andet under hensyn til de alvorlige betænkeligheder, der tidligere har været anført
               (jf. kapitel 3, afsnit 1), og at det som anført i kommissoriet må kræve meget stærke grunde
               at forbyde en person at drive lovlig erhvervsvirksomhed, er det efter en samlet vurdering
               konkursrådets opfattelse, at konkurskarantæne kun bør anvendes i tilfælde, der både i ob-
               jektiv og subjektiv henseende kan betegnes som grove og har karakter af misbrug af regler-
               ne. som nærmere beskrevet i det følgende er der tale om forhold, hvor gerningsindholdet i
               en straffelovsbestemmelse (i modsætning til en særlovsbestemmelse) typisk objektivt vil væ-
               re realiseret, og hvor den pågældende vil have udvist grov uagtsomhed. ”. [egne under-
               stregninger]
      på side 96 i betænkningen, anfører konkursrådet videre:
               ”…
               heri ligger også, at det normalt ikke i sig selv vil kunne begrunde konkurskarantæne, hvis
               virksomheden alene har tilsidesat pligter til bogføring og angivelse af moms eller a-skat i
               den sidste korte periode, før virksomhedens drift ophørte, eller før virksomheden blev taget
               under rekonstruktionsbehandling eller konkursbehandling. ”
                                                  - 12 -
konkursrådet anfører desuden, at reglerne om konkurskarantæne således ikke er møntet på den
blot udygtige erhvervsdrivende, heller ikke når en person flere gange efter hinanden går konkurs
med en virksomhed på grund af, hvad der må betegnes som forretningsmæssig udygtighed.
i vurderingen af hvorvidt der skal pålægges konkurskarantæne, lægger konkursrådet altså afgø-
rende vægt på, at de nye regler ikke er indført med henblik på at ramme personer, der blot har væ-
ret uheldige, eller med andre ord ikke er lykkedes i forhold til tilrettelæggelsen af virksomhedens
produktion, markedsføring og fastsættelse af priser og vilkår osv.
det afgørende element for hvorvidt, der skal pålægges sagsøgte konkurskarantæne er, om sagsøgte
i sin forretningsførelse har handlet groft uforsvarligt.
hvorvidt sagsøgte har handlet groft uagtsomt er en skønsmæssig vurdering – konkursrådet anfø-
rer imidlertid meget klart, at der altså skal være tale om forhold, hvor gerningsindholdet i en straf-
felovsbestemmelse typisk objektivt vil være realiseret. dette er tilfældet.
bevisbyrden for, at kriterierne for at pålægge sagsøgte konkurskarantæne påhviler konkursboet.
konkursboet ses ikke at have løftet denne bevisbyrde.
ad indberetning og afregning af moms, a-skat og am-bidrag
det fremgår, at         sagsøger aps          ikke har formået at afregne a-skat og øvrige afgifter til
skat.
sagsøgte har indberettet korrekt siden selskabet blev stiftet i 2013. der er med andre ord ikke tale
om manglende vilje til at indberette selskabets skatter og afgifter. man har ikke fra selskabets side
forsøgt at skjule noget, men tværtimod sørget for indberette korrekt og forskriftsmæssigt.
sagsøgte har forsøgt at overholde sine forpligtelser i det omfang, det har været muligt i forhold til
selskabets økonomiske udfordringer som følge af mindre omsætning end forventet.
der er derfor ikke tale om, at sagsøgte i væsentlig omfang har tilsidesat sine forpligtelser med hen-
syn til angivelse af hverken a-skat eller am-bidrag. at sagsøgte ikke har været succesfuld i at dri-
ve sin virksomhed, skal derfor ikke resultere i, at han pålægges konkurskarantæne.
ad bogførings- og regnskabsmæssige forhold
sagsøgte har siden selskabet blev stiftet haft antaget en revisor til at varetage selskabets bogfø-
ringsmæssige forpligtelser.
sagsøgte har drevet en elinstallations virksomhed og har fra starten af erkendt, at selskabet havde
behov for revisor til at varetage selskabets bogføringsmæssige forpligtelser.
sagsøgte har, ved allerede fra start af, at antage en revisor gjort, hvad han kunne for at opfylde si-
ne forpligtelser.
der er i sagen fremlagt delvist bogføringsmateriale, og der er således ikke tale om, at der slet ikke
har været bogført i selskabet.
                                                   - 13 -
uanset at der i sagen ikke foreligger fuldt bogføringsmateriale for selskabet, er det sagsøgtes opfat-
telse, at der med det fremlagte og de bestræbelser, som sagsøgte i øvrigt har gjort for at opfylde sine
forpligtelser, ikke på denne baggrund er grundlag for at kategorisere sagsøgtes adfærd som så ufor-
svarligt, at det kan danne grundlag for at pålægge konkurskarantæne jf. konkurslovens § 158.
ad håbløshedstidspunktet
sagsøgte har ikke opretholdt driften af selskabet udover håbløshedstidspunktet.
sagsøgtes selskab har eksisteret i mindre end tre år. ved opstart en ny virksomhed er der en natur-
lig opstartsfase, hvor der ikke kan forventes overskud i selskabet.
af årsrapporten for 2015 fremgår, at selskabet har betydelige tilgodehavender hos sine debitorer,
hvilket alt andet lige er udtryk for en vis drift og ikke mindst igangværende arbejder af et vist om-
fang.
at tilgodehavenderne fra sagsøgtes debitorer blev overdraget til arvato finans understøtter, at
fordringerne havde en vis værdi, om end den faktiske værdi ikke var kendt af sagsøgte på skifte-
retsmødet.
boet havde således tilgodehavender for igangværende arbejder, der kunne understøtte driften på
rimelig vis.
man har derfor fra selskabets side haft en begrundet forventning om, at driften og omsætningen i
selskabet med tiden ville vokse i takt med, at selskabet fandt sit fodfæste.
at det viste sig ikke at blive tilfældet er uheldigt, og det er naturligvis til en vis grad udtryk for, at
sagsøgte ikke har formået at drive selskabet på en måde, der kunne udmunde i et positivt resultat.
det er dog ikke automatisk også udtryk for, at sagsøgte har drevet selskabet på en groft uforsvarlig
måde. tværtimod fremgår det af lovens forarbejder, at der skal særdeles meget til for, at ledelsens
adfærd i et selskab kan kategoriseres groft uforsvarligt. disse kriterier er ikke tilstede i nærværende
sag.
yderligere skal det bemærkes, at det af den seneste årsrapport for selskabet fremgår, at de materiel-
le anlægsaktiver kun udgjorde 31.660 kr. samt, at varebeholdningen udgjorde 35.089 kr.
der er altså tale om begrænsede aktiver/varebeholdning allerede ved udgangen af 2015, hvorfor det
ikke er korrekt, når det fra sagsøgers side anføres, at sagsøgte skulle have tømt selskabet for værdier
op til konkursen. dette er ikke tilfældet.
                                              ---ooooooo---
til yderligere støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at sagsøgte ikke skal pålægges
konkurskarantæne, idet
     •     de strenge kriterier for at pålægge konkurskarantæne helt overordnet er ikke opfyldt,
           hvorfor sagsøgers påstand afvises,
                                                      - 14 -
           •   sagsøgte har indberettet a-skatter og øvrige afgifter til skat. at sagsøger ikke har for-
               mået at afregne til skat skyldes en presset drift i selskabet og er derfor ikke udtryk for
               manglende vilje hos sagsøgte. det er således heller ikke tilfældet, at der fra sagsøgtes side
               har været tale om en systematisk opbygning af gæld hos skat,
           •   der er fremlagt fuld bogføring, idet der ikke har været nævneværdig bilag i de sidste 2,5
               måneder af selskabets leveperiode,
           •   det fremgår af den seneste årsrapport for selskabet, at de materielle anlægsaktiver alene
               udgjorde 31.660 kr. samt, at varebeholdningen udgjorde 35.089 kr. der er tale om be-
               grænsede aktiver/varebeholdning allerede ved udgangen af 2015, hvorfor det ikke er kor-
               rekt, når det fra sagsøgers side anføres, at sagsøgte skulle have tømt selskabet for værdier
               op til konkursen,
           •   sagsøgte har ikke opretholdt driften i selskabet udover håbløshedstidspunktet. af den se-
               neste års rapport fremgår, at selskabet har betydelige tilgodehavender hos debitorer, hvil-
               ket er udtryk for selskabets igangværende drift og aktive forsøg på at generere et overskud
               i selskabet,
           •   sagsøgte har ikke handlet groft uagtsomt i forretningsførelsen af         sagsøger aps
           •   at driften ikke er gået som planlagt og resulteret i overskud kan ikke bebrejdes sagsøgte,
               idet der har været udefrakommende forhold, som ledelsen ikke har kunnet kontrollere eller
               mulighed for at påvirke.
           •   bevisbyrden påhviler konkursboet. konkursboet har ikke løftet denne bevisbyrde.
      sagsøger har dermed ikke godtgjort, at sagsøgte skulle have optrådt groft uforsvarlig i sin forret-
      ningsførelse og som følge heraf skulle være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksom-
      hed. der er derfor ikke grundlag for at pålægge sagsøgte konkurskarantæne jf. konkurslovens §
      158.
      …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
       sagsøger aps              blev den 29. november 2016 taget under konkursbehandling med
fristdag den 20. oktober 2016, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 20.
oktober 2015.               sagsøgte                var fra den 18. november 2013 og frem til den 29.
november 2016 registreret som selskabets direktør.
                                                  - 15 -
på baggrund af de foreliggende oplysninger lægger retten til grund, at kurator ikke har mod-
taget et fuldstændigt bogføringsmateriale, og at selskabet derfor ikke har overholdt bogfø-
ringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bogføring med registre-
ring af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udarbejdelse af årsregn-
skab mv.
retten lægger endvidere til grund, at selskabet gennem en længere periode fra 2013 har und-
ladt at foretage afregning af moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvilket har medført en be-
tydelig restance til skat.
under hensyn til bl.a., at selskabet aldrig har været drevet med overskud, og at selskabet den
11. maj 2016 ved aflæggelse af årsrapporten for 2015 havde en negativ egenkapital på mere
end 900.000 kr., lægger retten endelig til grund, at             sagsøgte            har fortsat sel-
skabets drift efter det tidspunkt, hvor det burde have stået ham klart, at fortsat drift ville
medføre en betydelig risiko for tab for selskabets kreditorer, herunder navnlig skat.
          sagsøgte             har således tilsidesat de pligter, der påhviler ledelsen i medfør af
lovgivningen, og selskabets kreditorer er herved påført betydelige tab.
på denne baggrund finder retten, at                 sagsøgte           har udvist groft uforsvarlig
forretningsførelse, og derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirk-
somhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten, at det er rimeligt at pålægge               sagsøgte           konkurskarantæne, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 1 og 2.
da der er forløbet mere end et år fra konkursdekretets afsigelse, fastsættes karantæneperio-
den til to år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
                                                - 16 -
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
efter resultatet skal           sagsøgte              erstatte statskassens udgifter som nedenfor
bestemt, jf. konkurslovens § 165, stk. 1 og stk. 2.
                                       derfor bestemmes:
         sagsøgte              pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat boris k. frederiksen, et vederlag på 30.000 kr. med tillæg af
moms i alt 37.500 kr., og der tillægges            sagsøgtes              beskikkede advokat, ad-
vokat khuram riaz ahmed, et salær på 20.000 kr. med tillæg af moms i alt 25.000 kr.
          sagsøgte             skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens fø-
relse med i alt 62.500 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                          dommer
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                     sø- og handelsretten, den


text:
v001400d - kj
                                    udskrift
                                        af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 15. januar 2004 blev af retten i sagen
v-14-03
københavns golf klub
(advokat christian levin nielsen)
mod
royal copenhagen golf center a/s
(advokat thomas mardahl petersen)
biintervenient: royal scandinavia a/s
(advokat christian levin nielsen)
afsagt sålydende
                                      d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er om københavns golf klub kan forbyde royal copenhagen
golf center a/s (cvr-nr. 67198417) at benytte navnet royal copenhagen golf
                                           - 2 -
center a/s samt binavnene royal copenhagen golf club a/s (royal copenhagen
golf center a/s), royal copenhagen golf and country club a/s (royal copenha-
gen golf center a/s) og royal copenhagen pay and play a/s (royal copenhagen
golf center a/s).
sagsøgeren, københavns golf klub, har nedlagt følgende påstande:
det forbydes sagsøgte at anvende navne, herunder domænenavne, hvori indgår ord-
sammensætninger bestående af royal copenhagen og/eller copenhagen
golf i forbindelse med drift af golffaciliteter og golfarrangementer.
sagsøgte tilpligtes at lade slette af registret i erhvervs- og selskabsstyrelsen sel-
skabsnavne, hvori indgår ordsammensætningerne royal copenhagen og/eller
copenhagen golf.
sagsøgte, royal copenhagen golf center a/s, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder
københavns golf klub blev etableret i 1898 og er danmarks ældste golfklub. den
har baner i jægersborg dyrehave.
royal copenhagen golf center a/s er et selskab der har til formål at udvikle og dri-
ve et golfcenter beliggende på et lejet areal på vestamager. poul sundberg holding
a/s er eneaktionær.
af referat af bestyrelsesmøde af 16. juni 1999 i københavns golf klub fremgår bl.a.:
      ”hf [herbert frederiksen] fortalte om sin samtale med poul sundberg,
      copenhagen golf center – vallensbæk, copenhagen golf hotel – val-
      lensbæk og copenhagen golf club – vallensbæk. med hensyn til det
      sidste navn har vallensbæk golf klub ingen planer om at ændre klub-
                                           - 3 -
       bens navn. af samme grund vil bestyrelsen ikke foretage sig noget før
       dette eventuelt skulle komme på tale.”
golfbanerne i vallensbæk ejes ikke af royal copenhagen golf center, men af co-
penhagen golf center vallensbæk a/s.
royal scandinavia a/s er indehaver af varemærkeregistrering vr 1987 3854 royal
copenhagen der er registreret i de fleste klasser, herunder klasse 28 (sportsartikler)
og klasse 41 (sportsarrangementer).
den 17. november 2000 registrerede sagsøgte i erhvervs- og selskabsstyrelsen nav-
net royal copenhagen golf center a/s. samtidig registreredes binavnene, jf. oven-
for. den 24. november 2000 registreredes domænenavnet royalcopenhagengolfcen-
ter.dk.
den 16. februar 2001 var der en artikel i dagbladet børsen med omtale af sagsøgtes
påtænkte golfprojekt på amager. sagsøgte omtales dog som royal copenhagen golf
club og ikke som royal copenhagen golf center.
ved brev af 26. februar 2001 rettede københavns golf klub henvendelse til hofmar-
skallatet i anledning af at man i kraft af artiklen i børsen var blevet bekendt med at
der var planer om at etablere royal copenhagen golf club ved bella centret på
amager. hofmarskallatet forespurgtes på den baggrund om københavns golf klub
kunne reservere betegnelsen royal copenhagen golf club. det blev i samme forbin-
delse oplyst at man på klubbens generalforsamling i 1999 havde drøftet muligheden
for at anvende betegnelsen royal copenhagen golf club, men der blev ikke truffet
nogen beslutning herom da man ville spørge hoffet om det overhovedet kunne tilla-
des at benytte navnet.
ved brev af 8. november 2001 rettede københavns golf klub henvendelse til royal
scandinavia a/s. det fremgår af københavns golf klubs skrivelse at hofmarskalla-
tet telefonisk havde besvaret brevet af 26. februar 2001 med at man ikke havde no-
gen indvendinger mod klubbens benyttelse af navnet royal copenhagen golf club,
                                            - 4 -
men man rådede dog klubben til for en sikkerheds skyld at orientere royal copenha-
gen herom. klubben anmodede herefter om royal scandinavia a/s' accept af benyt-
telse af navnet. klubben oplyste at hensigten alene var at anvende betegnelsen ”roy-
al i forbindelse med den engelsksprogede undertitel til københavns golf klub”, og at
betegnelsen ”kongelig” ikke ville blive brugt i det danske navn.
den 6. december 2001 svarede royal scandinavia at man efter omstændighederne
var indforstået med at københavns golf klub anvendte betegnelsen ”royal” i forbin-
delse med den engelsksprogede undertitel til københavns golf klub. det meddeltes
samtidig at tilladelsen alene vedrørte anvendelse i relation til københavns golf
klubs navn og ikke i videre kommercielt øjemed. tilladelsen var ikke overdragelig.
i københavns golf klubs medlemsblad eremitagen hedder det i udgaven for maj
2002 bl.a.:
       ”royal copenhagen golf club – navnet er nu sikret københavns golf
       klub, og selv om det i første omgang kun var tanken, at klubbens brev-
       papir skulle have glæde af det, så luftede formanden, mari anne woll, på
       generalforsamlingen muligheden for, at navnet giver inspiration til en
       stor begivenhed i københavns golf klub: en international turnering,
       royal copenhagen golf club international, der bringer minder frem om
       den traditionsrige 72-hullers copenhagen cup, der måtte vige pladsen for
       faxe touren.”
i et brev af 21. maj 2002 fra royal copenhagen golf centers advokat til københavn
golf klub hedder det bl.a.:
       ”vedr.: navnet ”royal copenhagen golf club”.
       som advokat for royal copenhagen golf center a/s kan jeg oplyse, at
       min klient har erfaret, at det er oplyst i klubbladet, at klubben har til hen-
       sigt at benytte navnet “royal copenhagen golf club”.
       jeg skal herved informere dem om, at min klient har registreret navnet
       ”royal copenhagen golf club” som binavn i erhvervs- og selskabssty-
       relsen. min klient har lejet et større areal på kalvebod fælled, hvor det er
       planen, at der opføres en mesterskabsbane med tilhørende faciliteter.
       golfklubben vil benytte det af min klient registrerede navn ”royal co-
                                           - 5 -
       penhagen golf club”. jeg vedlægger til deres orientering kopi af sam-
       menskrevet resumé fra erhvervs- og selskabsstyrelsen.
       på baggrund af ovenstående skal jeg opfordre klubben til at bekræfte, at
       klubben ikke agter at anvende det af min klient registrerede navn, idet en
       sådan brug strider mod min klients rettigheder.
       det fremgår af klubbladet, at klubben allerede anvender navnet på klub-
       bens brevpapir, hvilken brug straks bør ophøre.”
i et brev af 27. juni 2002 fra københavns golf klubs advokat til royal copenhagen
golf centers advokat hedder det bl.a.:
       ”...
       efter at have gjort mig bekendt med navne- og mærkerettighederne i be-
       tegnelsen royal copenhagen og københavns golf klub,
       respektive copenhagen golf club er jeg noget forbavset over
       deres opfordring til, at københavns golf klub vil afstå fra at
       benytte betegnelsen royal copenhagen golf club.
       for det første har deres klienter ikke ret til at anvende betegnelsen co-
       penhagen golf club eller copenhagen golf and coun-
       try club a/s, da dette er ord- og mærkedominanten i mine klienters
       velkendte og gennem over 100 år anvendte navn, hvis eksistens givet og-
       så er kendt af direktion og bestyrelse i royal copenhagen golf
       center a/s.
       dernæst er der endvidere tale om en overtrædelse af den tilladelse, som
       vore klienter har fra royal scandinavia a/s. brugspligten for
       denne varemærkeregistrering er netop opfyldt gennem denne tilladelse.
       på denne baggrund skal jeg på det bestemteste opfordre dem til snarest
       at lade de 3 nævnte selskabsnavne udslette af selskabsregistret under er-
       hvervs- og selskabsstyrelsen, og bekræfte overfor mit kontor, at beteg-
       nelserne royal copenhagen golf center heller ikke vil blive
       anvendt på anden måde, eksempelvis som mærke. ”
i et brev af 20. august 2002 fra royal copenhagen a/s til royal copenhagen golf
center hedder det:
                                           - 6 -
       ”vi har erfaret, at de har etableret et selskab og en golfbane på amager
       under navnet royal copenhagen golf center a/s med diverse binavne
       indeholdende ordene ”royal copenhagen”.
       som det formentlig er dem bekendt, har vi gennem mange år haft regi-
       streret og brugt aktieselskabsnavnet royal copenhagen, som vi tillige har
       registreret og anvender som varemærke i danmark såvel som i udlandet.
       på denne baggrund er deres selskab uberettiget til anvende og have regi-
       streret selskabsnavnet royal copenhagen golf center a/s med binav-
       nene, hvori indgår royal copenhagen.
       vi skal derfor anmode dem om straks at tage skridt til at ændre deres
       selskabsnavne samt at ophøre med på anden vis at anvende ordene ”roy-
       al copenhagen” i kommercielt øjemed.”
royal scandinavia a/s er kort forinden domsforhandlingen indtrådt som biinterveni-
ent til støtte for københavns golf klub.
forklaringer
steen christian pedersen har forklaret at han har været sekretær i københavns golf
klub siden sommeren 2001. klubben blev etableret i 1898 og har ligget i dyrehaven
ved eremitagen i mange år. klubben har altid heddet københavns golf klub, i be-
gyndelsen dog kjøbenhavns golf klub. klubben er internationalt præget, og i inter-
nationale sammenhænge benyttes også betegnelsen copenhagen golf club og senere
royal copenhagen golf club. i marts 1995 blev kronprins frederik æresmedlem.
han spiller jævnligt i klubben, og man har registreret hans handicap. på grund af
kronprinsens medlemskab ville man gerne benytte betegnelsen royal, og man søgte
tilladelse hertil fra hofmarskallatet og royal scandinavia a/s.
mange af klubbens medlemmer var opmærksomme på presseskriverierne om royal
copenhagen golf center.
der har været flere eksempler på udenlandske turister der har forvekslet copenhagen
golf center i vallensbæk med københavns golf klub. de har fået udstedt vouchers
og er kommet med taxa til københavns golf klub.
                                         - 7 -
det kan godt passe at man ikke benytter betegnelsen royal copenhagen golf club
på den engelsksprogede version af klubbens hjemmeside. den engelske version end-
nu ikke er færdigredigeret.
klubben søger ikke nye medlemmer, og ventelisten er lukket for tilgang. der er re-
striktioner for green fee gæster.
mari anne woll har forklaret at hun er formand for københavns golf klub. om-
kring 1999 læste hun i en artikel i dagbladet børsen om sagsøgte, og hun syntes at
det var meget tæt på med navnet. københavns golf klub rettede henvendelse til
dansk golf union – dgu. dgu mente ikke at det var deres bord, men man fik dog
sekretær i dgu, morten frederiksen, til at tage kontakt til poul sundberg. det kom
der ikke kom noget ud af.
problemet er navnene på anlægget i vallensbæk og på det endnu ikke etablerede an-
læg på amager. københavns golf klub tog på et tidspunkt kontakt til vallensbæk
golf klub som svarede at man ikke havde planer om at ændre navn.
man har ikke noget imod golffaciliter med navnene copenhagen pay and play og
copenhagen indoor pay and play da disse navne ikke er forvekslelige med køben-
havns golf klub. det er ikke sådan at man generelt er imod at andre benytter beteg-
nelsen copenhagen inden for golf, men sagsøgtes navn for en ”klub” med tilhørende
baner er for tæt på.
betegnelsen royal copenhagen golf club har været benyttet siden klubbens 100 års
jubilæum i 1998. i storbritannien kan en klub der er 100 år gammel, og som har til-
knytning til kongehuset, få lov at benytte betegnelsen royal. der er et broderskab
mellem ”royal”-klubber, og dette broderskab ville man gerne være en del af.
klubben opfylder internationale standarder, og man har afholdt flere internationale
arrangementer. klubben har et godt internationalt ry. et engelsksproget golfmagasin
                                          - 8 -
kårer de 100 bedste klubber i europa, og her er københavns golf klub blevet kåret
som nr. 95.
hun er bekendt med at der har været turister der har forvekslet copenhagen golf
center (i vallensbæk) med københavns golf klub, men det er dog ikke noget klub-
ben lider under.
på klubbens generalforsamling har man brugt navnet royal copenhagen i taler osv.,
men man har ikke benyttet denne betegnelse udadtil. man vil dog benytte det i for-
bindelse med en kommende turnering, en international 72-hullers turnering som
klubben har arbejdet på i flere år. det er ikke en turnering klubben kommer til at tje-
ne penge på.
herbert christian frederiksen har forklaret at han er tidligere næstformand og besty-
relsesmedlem i dgu. det er alene klubber og ikke baneejere, der kan være medlem
af dgu. fra 1994-2001 var han sekretær i københavns golf klub. på et tidspunkt
gik der rygter om at vallensbæk golf klub havde planer om at benytte betegnelsen
royal copenhagen. dette viste sig at være forkert. vallensbæk golf klub ønskede
ikke at skifte navn.
der har været forvekslinger mellem anlægget i vallensbæk og københavns golf
klub, og det viste sig at blive generende. i international forstand er der kun en royal
copenhagen golf club, nemlig københavn golf klub, og klubben omtales som så-
dan i international sammenhæng.
man skilter i øvrigt ikke med at man er ”royal”. klubbens medlemmer ønsker ikke at
klubben bliver kaldt kongelig københavns golf klub eller lignende.
københavns golf klubs tidligere formand, terkel lund-nielsen, har haft kontakt
med poul sundberg og advaret denne mod brug af navnet royal copenhagen golf
center. endvidere har vidnet via generalsekretær i dgu, peter holmen, haft kontakt
til poul sundberg vedrørende navnet, men dette hjalp ikke.
                                           - 9 -
poul sundberg har forklaret at han igennem et selskab ejer bl.a. copenhagen golf
center i vallensbæk som drives af 2 tidligere golftrænere.
han er i gang med et projekt med at anlægge et større golfanlæg på vestamager der
skal hedde royal copenhagen golf center. området lejes af staten. forhandlingerne
om leje og etablering af golffaciliteter påbegyndtes i 1999, og aftalen blev indgået i
2000. området er på 220 tdr. land, og der skal være både en 9-hullers og en 18-hul-
lers bane, driving range og et stort klubhus hvor dgu muligvis skal have kontor. det
er meningen at der skal afholdes internationale turneringer på den kommende 18-
hullers bane hvilket han ifølge lejeaftalen har forpligtet sig til. selve etableringen af
banerne kan formentlig påbegyndes i foråret 2004. området er et gammelt skydeter-
ræn, og de sidste 2 år har man været i gang med at rydde området for brugt ammuni-
tion mv. projektet er budgetteret til at koste 100 mio. kr. – bl.a. skal der anlægges 5
søer. området ligger i københavns kommune, og når projektet er færdigt, vil det
være den eneste golfbane i københavns kommune.
han har i mange år kendt til eksistensen af københavns golf klub, men han har al-
drig hørt at klubben brugte navnet royal copenhagen golf club.
han spillede en gang golf med terkel lund-nielsen ved barsebäck, og i den forbin-
delse aftalte de at drøfte navneproblematikken over en frokost. de var herefter begge
to på ferie, og det næste der skete var at han fik et brev fra københavns golf klubs
advokat. frokostmødet blev herefter ikke til noget.
han har aldrig overvejet om der kunne ske forvekslinger. det kræver ikke tilladelse
at benytte betegnelsen royal. det er der eksempelvis mange firmaer der gør.
carsten lauridsen har forklaret at han er cand. jur. og direktionssekretær i royal
scandinavia a/s, som bl.a. ejer royal copenhagen a/s. royal copenhagen har dre-
vet virksomhed med porcelænsfremstilling siden 1775 og er danmarks ældste vare-
mærke.
                                          - 10 -
i 2001 gav man københavns golf klub tilladelse til at benytte royal copenhagen,
dels fordi man havde tillid til at navnet ville blive brugt på en ordentlig måde, dels
fordi man ikke selv opfyldte kravet til brugspligt til mærket i relation til sport.
på et tidspunkt fik de en henvendelse fra sagsøgte som allerede havde registreret sit
navn som selskabsnavn. forespørgslen gik på om sagsøgte kunne bruge navnet roy-
al copenhagen. royal scandinavia blev noget fortørnede og svarede at det kunne
man ikke acceptere, og i øvrigt havde man allerede givet københavns golf klub til-
ladelse til at bruge navnet. efter skrivelsen af 20. august 2002 fra royal scandinavia
har der ikke været yderligere korrespondance parterne imellem, men man var be-
kendt med at københavns golf klub anlagde sag mod royal copenhagen golf cen-
ter a/s.
parternes procedure
københavns golf klub har gjort gældende at man i over 100 år har anvendt dette
navn. royal har man anvendt efter 100 års jubilæet i 1998 på tilsvarende måde som
klubber i england, holland og belgien der er over 100 år gamle og har kongelig be-
vågenhed, ofte gør.
på klubbens brevpapir kan man se at man markedsfører sig som såvel københavns
golf klub som royal copenhagen golf club. betegnelser på dansk omfatter såvel
de øvrige nordiske sprog som hovedsprogene hvorfor copenhagen golf club er for-
veksleligt med københavns golf klub på samme måde som f.eks. københavns luft-
havn er forveksleligt med copenhagen airport. ordene copenhagen golf indgår i og
er dominerende i sagsøgtes hovednavn, royal copenhagen golf center, og to af bi-
navnene, royal copenhagen golf club og royal copenhagen golf and country
club, hvorfor de må udslettes af aktieselskabsregistret. de øvrige ord i disse tre nav-
ne, nemlig royal, club, center og country club siger ikke noget og er dermed ikke
dominerende. at ordene copenhagen golf indgår i navnene, giver således anledning
til forveksling.
                                          - 11 -
royal copenhagen golf center har tilegnet sig københavns golf klubs navn, vare-
mærke og forretningskendetegn. da københavns golf klub har benyttet sit navn i
over 100 år, har man varemærkeretlig prioritet forud for royal copenhagen golf
center som alene kan have prioritet fra registreringen i aktieselskabsregistret den 17.
november 2000.
royal copenhagen golf center har været i ond tro da man tog sit navn idet man ud-
mærket kendte til københavns golf klubs navn og virke.
københavns golf klub har ikke udvist passivitet. man tog kontakt til vallensbæk
golf klub da der var rygter om at denne klub ville tage det i sagen omhandlede navn,
men man fik disse rygter afkræftet. efter en artikel i dagbladet børsen i februar 2001
tog terkel lund-nielsen kontakt til poul sundberg, og siden har der været kontakt
mellem parternes advokater.
mange – også personer der ikke beskæftiger sig med golf – kender københavns golf
klub i dyrehaven. selv om betegnelsen københavn/copenhagen ikke kan forbehol-
des en enkelt, er der her tale om en unik sammensætning (københavns golf klub) og
mange års brug hvorfor navnet har særpræg. man må se på navnet i sin helhed og
ikke splitte det op i enkelte led. der er en goodwill knyttet til københavns golf klub,
og denne goodwill skal beskyttes.
for så vidt angår ordene royal copenhagen indgår disse i såvel sagsøgtes hovednavn
som i de tre binavne. royal scandinavia er indehaver af varemærket royal copenha-
gen, der er landets ældste varemærke, som i 1987 blev registreret i næsten alle klas-
ser. det er et af landets mest kendte og værdifulde varemærker. brugspligten opfyl-
des for så vidt angår golf ved at royal scandinavia har givet københavns golf klub
retten til at benytte navnet. der er så vidt vides ikke anlagt udslettelsessøgsmål, og
registreringen i klasse 41 for golf er på gyldig vis overdraget til københavns golf
klub.
efter aktieselskabslovens § 153 må man ikke optage en andens varemærke eller fir-
manavn i sit aktieselskabsnavn. royal copenhagen golf center overtræder denne
                                          - 12 -
bestemmelse ved at optage hele varemærket royal copenhagen i sit navn og bi-
navne. royal scandinavia har ikke givet royal copenhagen golf center ret til at
benytte varemærket i sit navn.
for erhvervsdrivende forudsætter det tilladelse fra hofmarskallatet at benytte beteg-
nelsen royal. at royal copenhagens golf centers navn overhovedet er blevet regi-
streret i aktieselskabsregistret uden forevisning af tilladelse fra hofmarskallatet, må
bero på en fejl hos erhvervs- og selskabsstyrelsen. københavns golf klub har er-
hvervet sin ret til at benytte betegnelsen royal fra royal scandinavia som afleder sin
ret fra kongehuset.
københavns golf klub har ikke været i ond tro ved henvendelsen til hofmarskalla-
tet. allerede ved 100 års jubilæet stilede man mod at benytte betegnelsen ”royal”.
royal copenhagen golf center har gjort gældende at man fik registret sit navn den
17. november 2000. navnet er også registret som domænenavn. siden år 2000 har
det været kendt hos dgu og i golfkredse i det hele taget at der var planer om at etab-
lere anlægget på amager. i februar 2001 blev projektet omtalt i børsen. først den 26.
februar 2001 – efter omtalen af projektet i børsen – rettede københavns golf klub
henvendelse til hofmarskallatet som ingen indvendinger havde imod betegnelsen.
københavns golf klub rettede ikke henvendelse til royal copenhagen golf center
efter artiklen i børsen. det er muligt at man rettede henvendelse til dgu, men det er
noget andet. det er royal copenhagen golf center der rettede henvendelse til kø-
benhavns golf klub lige efter at man gennem klubbens medlemsblad for maj 2002
erfarede at klubben angivelig havde sikret sig navnet royal copenhagen golf club
hvilket strider mod royal copenhagen golf centers binavn. københavns golf klub
har således fortabt eventuelle rettigheder ved passivitet.
de i sagen fremlagte breve af 26. februar 2001 og 8. november 2001 fra københavns
golf klub til henholdsvis hofmarskallatet og royal scandinavia anfører ikke royal
copenhagen golf club på brevpapiret. det må herefter og ud fra oplysningerne i
medlemsbladet for maj 2002 lægges til grund at københavns golf klub tidligst i
foråret 2002 har taget navnet royal copenhagen golf club i brug. eventuelle tidli-
                                         - 13 -
gere drøftelser i bestyrelsen og lignende interne overvejelser har ingen betydning i
denne henseende. det må således lægges til grund at royal copenhagen golf center
var først i tid med benyttelse af navnet.
københavns golf klub har været i ond tro idet henvendelsen til hofmarskallatet
fandt sted efter offentliggørelsen af royal copenhagens golf centers navn og planer.
henvendelsen til hofmarskallatet skete i den hensigt at reservere den omhandlede
betegnelse, og man har på den måde på illoyal vis forsøgt at komme inden om.
københavn/copenhagen er en stedbetegnelse som frit kan benyttes. det kommende
anlæg bliver eneste bane i københavns kommune. derfor skal københavn med i
navnet. københavns golf klubs baner ligger i lyngby-tårbæk kommune, og en
golfklub i lyngby-tårbæk kan ikke hindre en golfklub i københavn i at bruge be-
tegnelsen københavn. golf er den sportsgren begge parter agerer inden for, og alle
golfanlæg benytter betegnelsen golf. allerede derfor kan københavns golf klubs
påstande ikke tages til følge. royal er en almindelig betegnelse, og der er ingen reg-
ler for hvornår det kan benyttes. det er således en fri betegnelse som er ganske an-
vendt.
royal copenhagen golf club er et navn uden særpræg hvorfor det ikke nyder be-
skyttelse. københavns golf klub har formentlig heller ikke foretaget sig noget i re-
lation til andre, der bruger betegnelsen copenhagen eller golf. københavns golf
klub har således ikke protesteret mod navnet copenhagen golf club i vallensbæk.
københavns golf klub har ingen kommerciel begrundelse for at nægte royal co-
penhagen golf center at anvende sit navn. københavns golf klub er en lukket klub
med lukket venteliste, endog med restriktioner for green fee gæster.
royal scandinavia agerer inden for markedet med porcelæn. man har helgarderet sig
ved at registrere navnet royal copenhagen inden for næsten alle klasser, men navnet
er ikke taget i brug inden for klasse 41. da man ikke opfyldte brugspligten, gav man
københavns golf klub tilladelse til at benytte navnet. denne tilladelse må indebære
at royal scandinavia accepterer at det ikke skader dem at navnet royal copenhagen
                                       - 14 -
benyttes inden for golf. royal scandinavia har ligesom andre ikke eneret til navnet
copenhagen. royal scandinavia har ikke lagt sag an mod royal copenhagen golf
center inden 6 måneder efter offentliggørelsen af registreringen af royal copenha-
gen golf centers navn således som det foreskrives i aktieselskabslovens § 159 b.
royal copenhagen golf center kan herefter ikke afskæres fra at benytte navn eller
binavne ud fra principperne i varemærkelovens § 5, nr. 1 og 2.
rettens begrundelse og resultat
københavns golf klub er eneberettiget til at benytte denne betegnelse eller en over-
sættelse heraf til engelsk (copenhagen golf club). betegnelsen indeholder sprogets
almindelige angivelser af klubbens beliggenhed, aktivitet og organisationsform.
klubben kan derfor kun være beskyttet mod andres anvendelse af identiske eller næ-
sten identiske betegnelser. royal copenhagen golf center a/s ' navn adskiller sig
fra copenhagen golf club ved det foranstående navneelement royal og ved den ef-
terstående betegnelse center a/s der peger på driftsformen. anvendelse af royal
copenhagen golf center a/s´ navn er derfor ikke i strid med aktieselskabslovens §
153, stk. 2. det samme gælder selskabets binavne der alene må benyttes med tilføjel-
se af hovednavnet i parentes.
der er ikke oplyst omstændigheder der kan føre til at tillægge københavns golf
klubs navn en videre beskyttelse end angivet ovenfor efter varemærkeloven eller
markedsføringsloven.
endelig har københavns golf klub ikke dokumenteret at navnet royal copenhagen
golf club har været benyttet således at denne betegnelse må anses for taget i brug på
en måde der kan få varemærkeretlig eller markedsføringsretlig betydning.
royal scandinavia a/s har som indehaver af varemærket royal copenhagen givet
tilladelse til at københavns golf klub benytter betegnelsen royal copenhagen som
en del af klubnavnet. royal scandinavia a/s har som biintervenient udtalt sig til for-
del for københavns golf klubs synspunkter i sagen. royal scandinavia a/s har ikke
                                         - 15 -
nedlagt påstand under sagen og har ikke bemyndiget københavns golf klub til at
indtale selskabets eventuelle krav mod royal copenhagen golf center. royal scan-
dinavia a/s' rettigheder til royal copenhagen kan derfor ikke føre til at københavns
golf klubs krav over for royal copenhagen golf center tages til følge.
som følge heraf frifindes royal copenhagen golf center a/s.
                                  thi kendes for ret:
sagsøgte, royal copenhagen golf center a/s, frifindes.
sagsøgeren, københavns golf klub, betaler inden 14 dage 13.200 kr. i sagsomkost-
ninger til royal copenhagen golf center a/s.
                                      jens feilberg
 bent kierkegaard                                                      uffe thustrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark