text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 17. oktober 2017
sag 284/2016
(1. afdeling)
dansk metal som mandatar for a
(advokat peter nisbeth)
mod
dansk erhverv som mandatar for eniro danmark a/s
(advokat marianne bækgaard nielsen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i glostrup den 27. januar 2015 og af østre lands-
rets 5. afdeling den 2. maj 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, poul dahl jensen, vibeke rønne og oliver talevski.
påstande
appellanten, dansk metal som mandatar for a, har nedlagt påstand om, at eniro danmark
a/s til a skal betale 1.313.425 kr. med procesrente af 51.562 kr. fra den 29. februar 2012, af
78.700 kr. fra den 31. marts 2012, af 78.700 kr. fra den 30. april 2012, af 78.700 kr. fra den
31. maj 2012, af 78.700 kr. fra den 30. juni 2012 samt af 901.200 kr. fra sagens anlæg den 7.
maj 2013.
påstanden, der svarer til en stadfæstelse af byrettens dom, indeholder dels krav på løn i en
opsigelsesperiode på 6 måneder med fradrag for udbetaling fra lønmodtagernes garantifond,
dels krav på godtgørelse for uberettiget afskedigelse med et beløb svarende til 12 måneders
løn.
indstævnte, dansk erhverv som mandatar for eniro danmark a/s, har påstået stadfæstelse af
landsrettens dom, subsidiært betaling af et mindre beløb.
                                              - 2 -
der er enighed om den beløbsmæssige opgørelse.
supplerende sagsfremstilling
af cirkulæreskrivelse nr. 3 af 26. marts 2012 fra kurator i konkursboet til kreditorerne frem-
går – ud over det, der er gengivet i byrettens dom – bl.a. følgende:
      ”5. virksomhedsoverdragelser
      5.1 generelt
      det konkursramte selskab havde lejemål i hhv. århus og københavn, hvorfra virksom-
      heden blev drevet.
      virksomhedens aktiviteter kunne opdeles i to hovedområder: ”nn markedsdata”, som
      blev drevet fra lejemålet i århus og ”de gule sider”, som blev drevet både fra lejemålet
      i århus og ballerup.
      5.2 nn markedsdata
      …
      denne proces førte efter forhandlinger med de mest interessante bud til, at der den 16.
      december 2011 blev indgået virksomhedsoverdragelsesaftale vedrørende køb af den
      igangværende virksomhed nn markedsdata. overtagelsesdagen var den 20. december
      2011. i overdragelsesaftalen medfulgte diverse driftsinventar, goodwill og andre imma-
      terielle rettigheder, tilgodehavender og kundeaftaler. endvidere overtog køberen samt-
      lige de 32 medarbejdere, som var tilknyttet denne aktivitet. købesummen blev aftalt til
      dkk 15.293.000, som blev berigtiget med kontant dkk 12.838.19 samt overtagelse af
      medarbejdernes optjente rettigheder til løn, feriepenge, bonus mv. for tiden indtil kon-
      kursdekretet samt for perioden indtil overtagelsesdagen for så vidt angår de 32 over-
      tagne medarbejdere. der har efterfølgende været en mindre regulering heraf. købe-
      summen indgår i kontantbeholdningen nævnt ovenfor.
      5.3 de gule sider
      oprindeligt udgav de gule sider udelukkende telefonbøger – på landsplan i omegnen
      af 100 forskellige lokale opslagsværker, men ved konkursens indtræden var de digitale
      produkter efterhånden de dominerende annonceplatforme.
      de gule sider (dgs) var/er en af de største digitale directory tjenester i danmark. gen-
      nem dgss tjenester kan privatpersoner og firmaer finde kontaktdata på privatpersoner
      samt kontakt data og mere detaljeret information på firmaer.
      på grund af den øgede digitalisering havde telefonbogs-aktiviteten været dalende. i ste-
      det var hovedfokus på hjemmesider www.degulesider.dk / www.dgs.dk og tilknyttede
      aktiviteter med hjemmesider mv. dgs havde i et forsøg på at fremtidssikre virksom-
      heden lanceret et annoncekoncept kaldet effektsalg (p4p eller pay for performance).
                                                - 3 -
      konceptet er bygget op omkring ideen om, at kunden/annoncøren betaler for de kontak-
      ter, som annonceringen genererer – antal klik og kontakter fra kunder.
      der var også flere interesserede købere til denne del af virksomheden. der blev derfor
      på samme måde som med nnm-delen – og sideløbende hermed – iværksat en strukture-
      ret salgsproces, hvor de interesserede købere fik en præsentation af virksomheden og
      adgang til datarum. der blev gennemført møder med virksomhedspræsentationer og ad-
      gang til at stille spørgsmål til ledelse, it-afdeling osv. der blev først fastsat en frist til at
      fremkomme med foreløbige bud, og derefter fik de mest fordelagtige bud mulighed for
      at foretage due diligence mv., og forhandlinger blev indledt efter afgivelse af endelige
      bud.
      den 23. december 2011 blev indgået aftale om salg af ”de gule sider”. overtagelses-
      dagen blev aftalt til den 30. december 2011. købesummen for goodwill, herunder kun-
      dekontrakter, it-rettigheder mv., en del af driftsinventaret og it-udstyr mv. blev aftalt til
      dkk 22.400.000. køberen overtog 42 medarbejdere. køberen overtog endvidere for-
      pligtelser til at honorere de overtagne medarbejderes optjente krav på løn, feriepenge,
      bonus, provision mv. restkøbesummen på dkk 19.181.031 blev berigtiget kontant. be-
      løbet indgår i kontantbeholdningen nævnt ovenfor.
      køberen overtog også det konkursramte selskabs tilgodehavender. købesummen herfor
      er 70 % af det beløb, som køberen inddriver hos debitorerne. køberen skal månedligt
      sende boet opgørelse over, hvad der er indbetalt på de overdragne tilgodehavender og
      afregne løbende.”
sagen blev oprindeligt indbragt for en faglig voldgiftsret. ved tilkendegivelse af 9. januar
2013 afviste opmanden sagen efter påstand herom fra dansk erhverv arbejdsgiver som man-
datar for eniro danmark a/s bl.a. med henvisning til, at sagen i første række angår eniro
danmarks hæftelse i henhold til virksomhedsoverdragelsesloven, og at et sådant lovbaseret
krav efter arbejdsretslovens § 21, nr. 3, kun kan indbringes for en faglig voldgiftsret, hvis par-
terne er enige herom.
retsgrundlaget
lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse, jf. lovbekendtgørelse nr.
710 af 20. august 2002 (virksomhedsoverdragelsesloven), indeholder bl.a. følgende bestem-
melser:
      ”§ 1. loven finder anvendelse ved overdragelse af en virksomhed eller en del heraf der
      ligger inden for det område, hvor traktaten om oprettelse af det europæiske økonomiske
      fællesskab finder anvendelse.
      stk. 2. …
      stk. 3. denne lov finder anvendelse ved et konkursbos videresalg af en virksomhed eller
      en del heraf til en erhverver.
                                                - 4 -
       stk. 4. …
       § 2. overdrages en virksomhed eller en del heraf, indtræder erhververen umiddelbart i
       de rettigheder og forpligtelser, der bestod på overtagelsestidspunktet i henhold til:
       1) kollektiv overenskomst og aftale,
       2) bestemmelser om løn- og arbejdsforhold, der er fastsat eller godkendt af offentlig
           myndighed, og
       3) individuel aftale om løn- og arbejdsforhold.
       stk. 2. …
       stk. 3. …
       § 3. afskedigelse på grund af overdragelse af en virksomhed eller en del heraf anses ik-
       ke for rimeligt begrundet i virksomhedens forhold, medmindre afskedigelsen skyldes
       økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, der medfører beskæftigelsesmæs-
       sige ændringer.
       stk. 2 …
       § 4. repræsentanter for de lønmodtagere, der berøres af overdragelse af en virksomhed
       eller en del heraf, bevarer efter overdragelsen deres hidtidige retsstilling og funktion, jf.
       dog stk. 2.
       stk. 2. medfører overdragelsen, at grundlaget for lønmodtagerrepræsentationen ophører,
       er lønmodtagerrepræsentanten fortsat omfattet af de regler om beskyttelse af lønmod-
       tagerrepræsentanter, der gælder på det pågældende område. beskyttelsen gælder dog
       kun i en periode, der regnet fra funktionens ophør svarer til det overenskomst- eller af-
       talemæssigt fastsatte varsel for opsigelse af lønmodtagerrepræsentanter.”
i forarbejderne til virksomhedsoverdragelsesloven hedder det bl.a. (folketingstidende 1978-
79, tillæg a, lovforslag nr. l 151, sp. 2757 ff.):
       ”bemærkninger til lovforslaget
       almindelige bemærkninger
       rådet for de europæiske fællesskaber har udstedt direktiv af 14. februar 1977 om til-
       nærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder
       i forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter. dette di-
       rektiv danner grundlag for det foreliggende lovforslag.
       direktivet, der er optrykt som bilag til lovforslaget, indeholder følgende hovedprincip-
       per:
       1) erhververen af en virksomhed eller en del heraf indtræder i overdragerens rettig-
           heder og forpligtelser over for lønmodtagerne (artikel 3).
       2) overdragelse af en virksomhed eller en del heraf kan ikke i sig selv begrunde afske-
           digelse (artikel 4).
       3) beskyttelse af lønmodtagerrepræsentanter efter overdragelsen (artikel 5).
       …
       lovforslaget tilsigter at opfylde de krav, som direktivet stiller til danmark, og omfatter
       tilfælde, hvor en virksomhed overdrages, jfr. bemærkningerne til § 1.
       …
                                            - 5 -
hovedbestemmelsen i forslaget er § 2, stk. 1, hvorefter den, der køber en virksomhed
eller på anden måde erhverver en virksomhed ved overdragelse, umiddelbart indtræder i
den tidligere ejers rettigheder og forpligtelser med hensyn til de løn- og arbejdsforhold,
som bestod forud for overdragelsen. betydningen af bestemmelsen er i første række, at
erhververen – i modsætning til de regler, der gælder i dag – bliver forpligtet til at opret-
holde løn- og arbejdsvilkårene på virksomheden i samme omfang som overdrageren
forud for overdragelsen.
i forslagets § 3, stk. 1, fastslås det, at afskedigelse på grund af overdragelse af en virk-
somhed eller en del heraf ikke anses for rimeligt begrundet, medmindre afskedigelsen
skyldes økonomiske, tekniske eller organisatoriske hensyn, der medfører beskæftigel-
sesmæssige ændringer. bestemmelsen tager sigte på områder, hvor der ifølge lovgiv-
ning eller kollektiv overenskomst findes regler om godtgørelse for usaglig afskedigelse,
jfr. nærmere bemærkningerne til § 3, stk. 1.
for at undgå at lønmodtagerne som følge af en virksomheds overdragelse står uden re-
præsentanter til at varetage deres interesser, er det i forslagets § 4, stk. 1, bestemt, at
lønmodtagerrepræsentanter fortsat skal have den retsstilling og funktion, som de havde
før overdragelsen. …
i forslagets § 4, stk. 2, er endvidere indeholdt en særlig bestemmelse til beskyttelse af
lønmodtagerrepræsentanter, hvis funktion ophører som følge af overdragelsen.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
til § 2
…
forslaget tilsigter indførelse af en ny regel på dette område ved at foreskrive, at den, der
køber en virksomhed eller på anden måde får en virksomhed overdraget, umiddelbart
skal indtræde i den tidligere ejers rettigheder og forpligtelser med hensyn til de løn- og
arbejdsforhold, som bestod forud for overdragelsen. tilsvarende frigøres overdrageren,
og der sker således et skyldnerskifte. efter direktivets art. 3, stk. 1, 2. pkt., kan med-
lemsstaterne bestemme, at overdrageren og erhververen hæfter solidarisk, men der har i
udvalget været enighed om at foretrække løsningen med skyldnerskifte.
…
til § 3
forslaget i stk. 1, der svarer til direktivets art. 4, stk. 1, 1. og 2. pkt., omfatter alle grup-
per af lønmodtagere, herunder de af lønmodtagerne valgte eller udpegede repræsentan-
ter.
forslaget medfører, at afskedigelse som følge af virksomhedsoverdragelse altid – hvis
sagen indbringes for en retlig instans – skal bedømmes som ubegrundet, medmindre ar-
bejdsgiveren godtgør, at afskedigelsen skyldes økonomiske, tekniske eller organisato-
riske årsager, der medfører beskæftigelsesmæssige ændringer.
                                                - 6 -
       bestemmelsen tager sigte på områder, hvor der i henhold til lovgivning eller kollektiv
       overenskomst findes regler, der hjemler godtgørelse for såkaldt usaglige afskedigelser,
       men vil også finde anvendelse, såfremt det af individuelle kontraktsforhold måtte følge,
       at lønmodtageren har et økonomisk krav på arbejdsgiveren i tilfælde af ubegrundet af-
       skedigelse.
       i hovedaftalens § 4, stk. 3, er indeholdt regler om godtgørelse til lønmodtageren, hvis
       afskedigelsen ikke har været rimeligt begrundet i enten lønmodtagerens eller virksom-
       hedens forhold, og tilsvarende bestemmelser er indeholdt i funktionærlovens § 2 b.
       den i bestemmelsen foreslåede formulering ”økonomiske, tekniske eller organisatoriske
       årsager”, som er identisk med direktivets tekst, dækker de samme forhold, som i ar-
       bejdsretlig praksis er antaget at kunne begrunde overenskomstmæssige afskedigelser ef-
       ter hovedaftalen.
       …”
i forarbejderne til virksomhedsoverdragelseslovens § 1, stk. 3, der blev indsat ved en æn-
dringslov i 2001, hedder det bl.a. (folketingstidende 2000-01, tillæg a, lovforslag nr. l 190,
sp. 5657):
       ”under forhandlingerne af ændringsdirektivet understregede man fra dansk side vigtig-
       heden af at kunne opretholde den danske retstilstand i forbindelse med overdragelse fra
       et konkursbo, hvorefter overgang til konkurs ikke er omfattet af loven, medens et kon-
       kursbos videresalg af et en virksomhed er omfattet af loven. med formuleringen i artikel
       4 a vil den danske retstilstand kunne opretholdes, men dette forudsætter en udtrykkelig
       lovbestemmelse.”
rådets direktiv af 12. marts 2001 (2001/23/ef) om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-
ning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksom-
heder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter indeholder bl.a. følgende be-
stemmelser:
                                              ” kapitel ii
                                varetagelse af arbejdstagernes rettigheder
                                                 artikel 3
       1. overdragerens rettigheder og forpligtelser i henhold til en arbejdskontrakt eller et ar-
           bejdsforhold, som bestod på tidspunktet for overførslen, overgår som følge af denne
           overførsel til erhververen.
           medlemsstaterne kan bestemme, at overdrageren og erhververen efter datoen for
           overførslen hæfter solidarisk for forpligtelser, der er opstået inden datoen for over-
           førslen som følge af en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold, der bestod på datoen
           for overførslen.
                                          - 7 -
2. medlemsstaterne kan træffe passende foranstaltninger for at sikre, at overdrageren
    giver erhververen underretning om alle de rettigheder og forpligtelser, der vil blive
    overført til erhververen i henhold til denne artikel, for så vidt overdrageren er eller
    burde være bekendt med disse rettigheder og forpligtelser på tidspunktet for over-
    førslen. overdragerens manglende underretning af erhververen om sådanne rettig-
    heder eller forpligtelser berører ikke overførslen af disse rettigheder eller forpligtel-
    ser og arbejdstagernes rettigheder over for erhververen og/eller overdrageren med
    hensyn til de pågældende rettigheder eller forpligtelser.
3. efter overførslen skal erhververen opretholde de løn- og arbejdsvilkår, som ifølge en
    kollektiv overenskomst gjaldt for overdrageren, indtil den kollektive overenskomst
    opsiges eller udløber, eller en anden kollektiv overenskomst træder i kraft eller får
    virkning.
    medlemsstaterne kan begrænse den periode, hvori løn- og arbejdsvilkårene skal op-
    retholdes, idet den dog ikke kan være kortere end ét år.
 4. …
                                           artikel 4
1. overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift
    giver ikke i sig selv overdrageren eller erhververen nogen begrundelse for at foretage
    afskedigelser. denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der kan ske afskedigelser
    af økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, der medfører beskæftigelses-
    mæssige ændringer.
    medlemsstaterne kan bestemme, at første afsnit ikke skal gælde for visse afgrænsede
    kategorier af arbejdstagere, der ikke er dækket af medlemsstaternes lovgivning eller
    praksis vedrørende beskyttelse mod afskedigelse.
2. såfremt arbejdskontrakten eller arbejdsforholdet ophæves, fordi overførslen medfører
    en væsentlig ændring af arbejdsvilkårene til skade for arbejdstageren, anses arbejds-
    giveren at være ansvarlig for arbejdskontraktens eller arbejdsforholdets ophævelse.
                                           artikel 5
1. medmindre medlemsstaterne bestemmer andet, gælder artikel 3 og 4 ikke for over-
    førsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift, når
    der mod overdrageren er indledt konkursbehandling eller en anden tilsvarende insol-
    vensbehandling, som tager sigte på realisering af overdragerens aktiver, og som er
    under tilsyn af en kompetent offentlig myndighed (som kan være en kurator, der er
    godkendt af en kompetent offentlig myndighed).
2. …
3. …
4. …
                                           artikel 6
1. såfremt en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift bevarer
    sin uafhængighed, har repræsentanterne eller repræsentationen for de af overførslen
    berørte arbejdstagere fortsat den retsstilling og funktion, som de havde inden datoen
                                               - 8 -
        for overførslen, og som er fastsat i love eller administrative bestemmelser eller ved
        en overenskomst, forudsat at de nødvendige betingelser for sammensætning af en re-
        præsentation for arbejdstagerne er til stede.
        første afsnit finder ikke anvendelse, hvis de nødvendige betingelser for nyudpegning
        af repræsentanter for arbejdstagerne eller ny sammensætning af repræsentationen for
        arbejdstagerne er til stede i henhold til medlemsstaternes love eller administrative be-
        stemmelser eller i henhold til en overenskomst med repræsentanterne for arbejds-
        tagerne.
        når der mod overdrageren er indledt konkursbehandling eller en anden tilsvarende
        insolvensbehandling, som tager sigte på realisering af overdragerens aktiver, og som
        er under tilsyn af en kompetent offentlig myndighed (som kan være en kurator,
        der er godkendt af en kompetent offentlig myndighed), kan medlemsstaterne træffe
        de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de overførte arbejdstagere repræsente-
        res på behørig vis, indtil det nye valg eller den nye udpegning af arbejdstagerrepræ-
        sentanter har fundet sted.
        såfremt en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift ikke
        bevarer sin uafhængighed, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger
        for at sikre, at de overførte arbejdstagere, som var repræsenteret inden overførslen,
        fortsat repræsenteres på behørig vis i den periode, der er nødvendig for på ny at kun-
        ne sammensætte eller udpege en repræsentation for arbejdstagerne i overensstemmel-
        se med national lovgivning eller praksis.
     2. såfremt mandatet for repræsentanterne for de af overførslen berørte arbejdstagere ud-
        løber på grund af denne overførsel, er disse repræsentanter stadig omfattet af de be-
        skyttelsesforanstaltninger, som er fastsat i medlemsstaternes love eller administrative
        bestemmelser, eller som anvendes i henhold til gældende praksis.”
i eu-domstolens dom af 15. juni 1988 i sag c-101/87, bork international m.fl., hedder det i
præmis 17-18:
     ”17. i denne sammenhæng bemærkes endvidere, at direktiv 77/187 ifølge domstolens
     praksis (jfr. den ovenfor nævnte dom i ny mølle kro-sagen) – medmindre andet ud-
     trykkeligt er bestemt – kun kan påberåbes af arbejdstagere, hvis arbejdskontrakt eller
     arbejdsforhold består på overførelsestidspunktet. spørgsmålet om, hvorvidt der består
     en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold på dette tidspunkt, skal bedømmes efter natio-
     nal ret, dog således at de præceptive regler i direktivet om beskyttelse af arbejdstagerne
     mod afskedigelse som følge af overførslen skal overholdes.
     18. som følge heraf skal de i virksomheden ansatte arbejdstagere, hvis arbejdskontrakt
     eller arbejdsforhold i strid med direktivets artikel 4, stk. 1, er blevet bragt til ophør på et
     tidligere tidspunkt end overførselstidspunktet, betragtes, som om de stadig var ansat i
     virksomheden på overførselstidspunktet, hvilket bl.a. bevirker, at arbejdsgiverens for-
     pligtelser over for arbejdstagerne uden videre overgår fra overdrageren til erhververen i
     medfør af direktivets artikel 3, stk. 1. for at kunne afgøre, om afskedigelsen – i strid
     med direktivets artikel 4, stk. 1 – alene er begrundet i overførelsen, må det tages i be-
                                               - 9 -
     tragtning, under hvilke objektive omstændigheder afskedigelsen er sket og navnlig – i et
     tilfælde som det, der foreligger i denne sag – om den har virkning fra et tidspunkt, der
     ligger tæt på overførelsestidspunktet, og om de pågældende arbejdstagere er blevet gen-
     ansat af erhververen.”
i eu-domstolens dom af 12. marts 1998 i sag c-319/94, dethier équipement, er i præmis 35
og 38-42 anført følgende:
     ”35. endvidere har domstolen tidligere udtalt, at de i virksomheden ansatte arbejdstage-
     re, hvis arbejdskontrakt eller arbejdsforhold i strid med direktivets artikel 4, stk. 1, er
     blevet bragt til ophør på et tidligere tidspunkt end overførelsestidspunktet, skal betrag-
     tes, som om de stadig var ansat i virksomheden på overførelsestidspunktet, hvilket bl.a.
     bevirker, at arbejdsgiverens forpligtelser over for arbejdstagerne uden videre overgår fra
     overdrageren til erhververen (dom af 15.6.1988, sag 101/87, bork international m.fl.,
     sml. s. 3057, præmis 18).
     …
     38. med den anden del af det andet spørgsmål ønsker den nationale ret nærmere bestemt
     oplyst, om arbejdstagere, som retsstridigt er blevet afskediget af overdrageren kort tid
     før overførslen af virksomheden, og som ikke overtages af erhververen, over for er-
     hververen kan påberåbe sig, at afskedigelsen er retsstridig.
     39. for det første følger det af dommen i sagen bork international m.fl., at arbejdstage-
     re, som i strid med direktivets artikel 4, stk. 1, er blevet afskediget på et tidligere tids-
     punkt end overførelsestidspunktet, skal betragtes, som om de stadig var ansat i virk-
     somheden på overførelsestidspunktet.
     40. for det andet følger det af fast praksis (jf. bl.a. dom af 10.2.1977, sag 324/86, dad-
     dy’s dance hall, sml. s. 739, præmis 14), at direktivets regler, navnlig om beskyttelse
     af arbejdstagere mod afskedigelse som følge af overførslen, må betragtes som præcep-
     tive i den forstand, at de ikke kan fraviges til ugunst for arbejdstagerne.
     41. som følge heraf skal arbejdskontrakten, i tilfælde hvor en arbejdstager retsstridigt er
     blevet afskediget kort tid før overførslen, i forhold til erhververen betragtes som om den
     stadig bestod, selv om arbejdstageren ikke er blevet overtaget af erhververen efter virk-
     somhedens overførsel.
     42. anden del af det andet præjudicielle spørgsmål skal derfor besvares med, at arbejds-
     tagere, som retsstridigt er blevet afskediget af overdrageren kort tid før overførslen af
     virksomheden, og som ikke overtages af erhververen, over for erhververen kan påbe-
     råbe sig, at afskedigelsen er retsstridig.”
i eu-domstolens dom af 24. januar 2002 i sag c-51/00, temco, er i præmis 28 anført følgen-
de:
                                        - 10 -
” 28. endvidere kan den omstændighed, at overdragerens personale først blev opsagt
nogle dage inden, personalet blev overtaget af erhververen, hvilket viser, at grunden til
opsigelsen var overførslen af opgaven, ikke medføre, at arbejdstagerne mister deres ret
til fortsættelse af deres arbejdskontrakt hos erhververen. under disse omstændigheder
må dette personale anses for stadig at være ansat på tidspunktet for overførslen (dom af
15.6.1988, sag 101/87, bork international, sml. s. 3057, præmis 18). i samme dom fast-
slog domstolen, at det for at kunne afgøre, om afskedigelsen alene var begrundet i over-
førslen, må tages i betragtning, under hvilke objektive omstændigheder afskedigelsen er
sket, f.eks. om den har virkning fra et tidspunkt, der ligger tæt på overførselstidspunktet,
og om de pågældende arbejdstagere er blevet genansat af erhververen. personalet i
gmc må derfor anses for at have været ansat i selskabet indtil temcos overtagelse.”
                                              - 11 -
anbringender
dansk erhverv har supplerende anført, at virksomhedsoverdragelseslovens § 1, stk. 3, er en
ren dansk bestemmelse, og at eu-retlig praksis om virksomhedsoverdragelsesdirektivet derfor
ikke kan tillægges betydning, når virksomhedsoverdragelse sker fra et konkursbo. direktivet
omfatter ikke overdragelser fra konkursboer, og eu-domstolens fortolkning af direktivet har
derfor bygget på en forudsætning om, at både overdrager og erhverver er solvente.
virksomhedsoverdragelseslovens § 3 og direktivet beskytter imod opsigelser på grund af
virksomhedsoverdragelsen. den ekstra beskyttelse mod afskedigelse af tillidsrepræsentanter,
der ligger i kravet om ”tvingende årsager”, er ikke omfattet af beskyttelsen i reglerne om virk-
somhedsoverdragelse.
det vil være i strid med klar og langvarig dansk retspraksis (contra legem) at lade eniro hæfte
i det foreliggende tilfælde, hvor a blev effektivt fritstillet forud for virksomhedsovertagelsen.
dansk metal har heroverfor anført, at man i danmark har besluttet, at lønmodtagerbeskyttel-
sen skal være den samme ved virksomhedsoverdragelse fra en virksomhed i drift og en virk-
somhed under konkurs. det fremgår udtrykkeligt af virksomhedsoverdragelseslovens § 1, stk.
3. de eu-retlige afgørelser, der fortolker direktivet og dermed loven, skal derfor også være
retningsgivende for virksomhedsoverdragelser, der sker fra et konkursbo.
tillidsmandsbeskyttelsen er omfattet af lønmodtagerbeskyttelsen i virksomhedsoverdragelses-
lovens § 3. det fremgår klart af forarbejderne til bestemmelsen. dette er også fastslået i teori
og praksis. tilsvarende skal beskyttelsesreglerne i ligebehandlingsloven, forskelsbehandlings-
loven mv. også iagttages i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse.
det vil ikke være contra legem at følge eu-domstolens praksis om erhververens hæftelse.
virksomhedsoverdragelsesloven tilsigter netop at implementere virksomhedsoverdragelses-
direktivet i dansk ret. det betyder, at lovgiver har ønsket, at loven skal fortolkes direktiv-
konformt. i øvrigt foreligger der i praksis flere afgørelser, hvor erhververen i en situation som
den foreliggende er pålagt en hæftelse, jf. f.eks. vestre landsrets dom i ufr 2009.307.
                                             - 12 -
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og hovedspørgsmål
den 23. december 2011 indgik konkursboet efter de gule sider a/s og eniro danmark a/s
en overdragelsesaftale, hvorefter eniro skulle overtage den del af det konkursramte selskabs
virksomhed, der blev betegnet ”de gule sider”, med virkning fra den 30. december 2011.
ved brev af 27. december 2011 gav konkursboet a, der var ansat i denne del af virksom-
heden, og som havde været tillidsrepræsentant siden oktober 2006, meddelelse om, at han
ikke var omfattet af overdragelsesaftalen, og at han derfor blev opsagt og fritstillet med virk-
ning fra den 27. december 2011.
dansk metal som mandatar for a har under sagen rejst krav mod eniro om løn i opsi-
gelsesperioden og om godtgørelse for uberettiget afskedigelse.
sagens hovedspørgsmål er, om de krav, som dansk metal har rejst, kan gøres gældende over
for eniro, der ved virksomhedsoverdragelsesaftalen har erhvervet ”de gule sider”, eller om
kravene må gøres gældende over for overdrageren (konkursboet).
der er mellem parterne enighed om, at eniros overtagelse af de gule sider er en virksom-
hedsoverdragelse i virksomhedsoverdragelseslovens forstand, og at der skete effektiv fritstil-
ling af a ved opsigelsen den 27. december 2011.
virksomhedsoverdragelseslovens regler
lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse (virksomhedsoverdragelses-
loven) er gennemført til opfyldelse af rådets direktiv af 12. marts 2001 om tilnærmelse af
medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med
overførsel af virksomheder eller bedrifter eller dele af virksomheder eller bedrifter
(2001/23/ef). direktivet er en sammenskrivning af direktiv 77/187/eøf og ændringsdirektiv
98/50/ef. lovens bestemmelser må fortolkes og anvendes i overensstemmelse med de eu-
retlige regler.
                                               - 13 -
efter virksomhedsoverdragelseslovens § 2, stk. 1, nr. 1, indtræder erhververen umiddelbart i
de rettigheder og forpligtelser, der bestod på overtagelsestidspunktet i henhold til kollektiv
overenskomst og aftale.
spørgsmålet om, hvorvidt der består et ansættelsesforhold på overtagelsestidspunktet, skal
som udgangspunkt bedømmes efter national ret, jf. præmis 17 i eu-domstolens dom af 15.
juni 1988 i sag c-101/87, bork international m.fl. medarbejdere, der er blevet reelt og defini-
tivt fritstillede forud for overtagelsesdagen, betragtes efter praksis ikke som værende i et be-
stående ansættelsesforhold i virksomhedsoverdragelseslovens forstand, uanset at opsigelses-
varslet ikke er udløbet på overtagelsesdagen. erhververen er således efter virksomheds-
overdragelseslovens § 2, stk. 1, som udgangspunkt ikke indtrådt i rettigheder og forpligtelser i
forhold til sådanne fritstillede medarbejdere.
efter virksomhedsoverdragelseslovens § 3, stk. 1, kan afskedigelse på grund af overdragelse
af en virksomhed eller en del heraf ikke anses for rimeligt begrundet i virksomhedens forhold,
medmindre afskedigelsen skyldes ”økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, der
medfører beskæftigelsesmæssige ændringer”. efter forarbejderne til lovens § 3 dækker formu-
leringen de samme forhold, som i arbejdsretlig praksis er antaget at kunne begrunde overens-
komstmæssige afskedigelser efter hovedaftalen mellem lo og da. beskyttelsen mod uberet-
tiget afskedigelse i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse omfatter alle grupper af
lønmodtagere, herunder tillidsrepræsentanter, der nyder en udvidet beskyttelse mod afske-
digelse, jf. herved også lovens § 4.
lovens § 3 gennemfører eu-direktivets artikel 4 og må fortolkes i overensstemmelse hermed.
eu-domstolen har i dommen i bork-sagen (præmis 18) udtalt, at arbejdstagere, hvis arbejds-
kontrakt eller arbejdsforhold i strid med artikel 4, stk. 1, i direktiv 77/187/eøf er blevet bragt
til ophør på et tidligere tidspunkt end overførselstidspunktet, skal betragtes, som om de stadig
var ansat i virksomheden på overførselstidspunktet, hvilket bl.a. bevirker, at arbejdsgiverens
forpligtelser over for arbejdstagerne uden videre overgår fra overdrageren til erhververen i
medfør af direktivets artikel 3, stk. 1. afgørelsen er fulgt op bl.a. i eu-domstolens dom af 12.
marts 1998 i sag c-319/94, dethier équipement, hvor domstolen udtalte, at arbejdskontrak-
ten, i tilfælde hvor en arbejdstager retsstridigt er blevet afskediget kort før overførslen, i for-
hold til erhververen skal betragtes, som om kontrakten stadig bestod, selv om arbejdstageren
                                               - 14 -
ikke er blevet overtaget af erhververen efter virksomhedens overførsel, jf. dommens præmis
41. i dommens præmis 42 er herefter anført, at arbejdstagere, som retsstridigt er blevet afske-
diget af overdrageren kort tid før overførslen af virksomheden, og som ikke overtages af er-
hververen, over for erhververen kan påberåbe sig, at afskedigelsen er retsstridig.
højesteret finder på den baggrund, at virksomhedsoverdragelseslovens § 2 læst i sammen-
hæng med § 3 må forstås på den måde, at en arbejdstager, der i strid med § 3, stk. 1, er blevet
afskediget af overdrageren, kan rejse krav mod erhververen om f.eks. løn i opsigelsesperioden
og om godtgørelse for uberettiget afskedigelse.
direktivet gælder – medmindre medlemsstaterne bestemmer andet – ikke, når virksomheds-
overdragelsen sker fra et konkursbo, jf. direktivets artikel 5, stk. 1. danmark har valgt at lade
lovens regler gælde også i dette tilfælde, jf. virksomhedsoverdragelseslovens § 1, stk. 3. der
er ikke i forarbejderne til § 1, stk. 3, holdepunkter for at forstå loven på en anden måde, når
virksomhedsoverdragelsen sker fra et konkursbo, end når den sker uden for konkurs. det be-
mærkes dog, at det i de tilfælde, hvor overdrageren er et konkursbo, ofte vil være lettere at
bevise, at afskedigelsen er foretaget af økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, og
dermed er berettiget.
den konkrete sag
i det foreliggende tilfælde blev a som nævnt opsagt af konkursboet den 27. december 2011
og fritstillet. eniro overtog først virksomheden den 30. december 2011. eniro er derfor ikke
indtrådt i rettigheder og forpligtelser i forhold til a, medmindre afskedigelsen af ham er sket i
strid med virksomhedsoverdragelseslovens § 3, stk. 1.
opsigelsen af a skete i nær sammenhæng med virksomhedsoverdragelsen. eniro havde i den
forbindelse udvalgt 42 medarbejdere, som blev overtaget. a var ikke blandt de overtagne
medarbejdere. som følge heraf blev han afskediget af konkursboet den 27. december 2011.
det må derfor lægges til grund, at a blev afskediget på grund af virksomhedsoverdragelsen.
som nævnt var a tillidsrepræsentant, og det må lægges til grund, at han havde bred erfaring
og kunne bruges i alle funktioner i salgsdelen. højesteret finder det ikke godtgjort, at der fo-
                                             - 15 -
relå tvingende grunde til at afskedige a, når henses til, at 42 af de hidtidige medarbejdere i
virksomheden blev overtaget af eniro.
på den baggrund finder højesteret, at afskedigelsen af a var i strid med virk-
somhedsoverdragelseslovens § 3, stk. 1. hans krav på løn i opsigelsesperioden og på godt-
gørelse for uberettiget afskedigelse kan derfor kræves betalt af eniro som erhverver af virk-
somheden.
konklusion
som følge af det anførte tager højesteret dansk metals påstand til følge.
efter sagens udfald skal dansk erhverv som mandatar for eniro betale sagsomkostninger for
alle tre instanser til dansk metal som mandatar for a. sagsomkostningerne fastsættes til i alt
303.682 kr., hvoraf 83.682 kr. er til dækning af retsafgifter for byret og højesteret, og
220.000 kr. er til dækning af advokatudgift, herunder udgift til kopiering.
                                     thi kendes for ret:
eniro danmark a/s skal til a betale 1.313.425 kr. med procesrente af 51.562 kr. fra den 29.
februar 2012, af 78.700 kr. fra den 31. marts 2012, af 78.700 kr. fra den 30. april 2012, af
78.700 kr. fra den 31. maj 2012, af 78.700 kr. fra den 30. juni 2012 samt af 901.200 kr. fra
sagens anlæg den 7. maj 2013.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal dansk erhverv som mandatar for
eniro danmark a/s betale 303.682 kr. til dansk metal som mandatar for a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sags-
omkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- mah
                                            udskrift
                                                 af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                           ____________
                                               dom
afsagt den 31. oktober 2017
h-18-16
                                      tri-trail trucking aps
                                      (advokat christian benedictsen-nislev)
                                      mod
                                      1) s.n. transport nowacki stanislaw
                                      (advokat dominika prokop)
                                      2) j.o. pedersen og søn
                                      v/jens jørgen pedersen
                                      (advokat bo sandroos)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte 1), s.n. transport nowacki stanislav
(herefter s.n. transport) og / eller sagsøgte 2), j.o. pedersen og søn v/jens jørgen pedersen
(herefter j.o. pedersen og søn), har pådraget sig et erstatningsansvar for bortkomsten af en
vareforsendelse i to containere fra toldpladsen i padborg i februar 2015 i forbindelse med en
landevejstransport af varerne fra hamborg til danmark.
                                                 -2-
sagsøgeren tri-trail trucking aps (herefter tri-trail trucking) har nedlagt sålydende ende-
lige påstande:
påstand 1
 s.n. transport og j.o. pedersen og søn dømmes til til tri-trail trucking in solidum eller al-
ternativt at betale 740.850 kr. med tillæg af procesrente fra den 8. marts 2017.
påstand 2
udover det i ovenfor nævnte påstand angivne beløb på 740.850 kr. med tillæg af procesrente
skal s.n. transport og j.o. pedersen og søn in solidum eller alternativt anerkende at være
forpligtet til at friholde tri-trail trucking for ethvert beløb, herunder renter og omkostnin-
ger, som tri-trail trucking måtte blive idømt at betale i forbindelse med bortkomst af con-
tainerne temu 241150-0 og hjcu 201478-9 under landevejstransport fra hamborg til dan-
mark den 26. og 27. februar 2015.
s.n. transport har nedlagt følgende påstande:
påstand 1
frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre beløb.
påstand 2
afvisning, subsidiært frifindelse.
j.o. pedersen og søn har nedlagt følgende påstande:
påstand 1
frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre beløb.
påstand 2
afvisning, subsidiært frifindelse.
                                                -3-
oplysningerne i sagen
sagens parter
tri-trail trucking er en dansk transportvirksomhed, der modtager bookinger af kørsler fra
andre speditører, hvorefter tri-trail trucking viderekontraherer kørslerne til udførelse hos
selvstændige vognmænd, som tri-trail trucking har samarbejdsaftaler med. tri-trail truck-
ing har ikke selv chauffører ansat og ejer heller ikke egne lastbiler.
s.n. transport er en polsk vognmandsvirksomhed, der er fast samarbejdspartner med tri-
trail trucking.
j.o. pedersen og søn er en dansk vognmandsvirksomhed, der i 2015 var løst tilknyttet som
samarbejdspartner med tri-trail trucking, og som i dag er fast samarbejdspartner.
den bortkomne forsendelse
sagen vedrører bortkomsten af to containere fra hamborg, hvortil de var kommet ad søve-
jen. tri-trail trucking havde over for leman a/s påtaget sig landevejstransport af contai-
nerne den 26. februar 2015 fra hamborg til danmark. tri-trail trucking havde viderekon-
traheret transporten til s.n. transport, hvor grzegorz sapor skulle være chauffør på trans-
porten. grzegorz sapor blev forsinket undervejs fra hamborg, og planerne blev derfor æn-
dret, således at j.o. pedersen og søn ved dennes chauffør bruno fredbøg skulle stå for
transporten fra padborg og frem. grzegorz sapor henstillede containerne på toldpladsen i
padborg, men containerne var bortkommet, da bruno fredbøg senere ankom for at overtage
disse.
på et fremlagt hjælpebilag ses en oversigt over transportens forløb (transport 2). også grze-
gorz sapors forudgående transport (transport 1) og efterfølgende transport (transport 3) for
tri-trail trucking er skitseret på bilaget:
                                               -4-
kravet
leman a/s fremsendte den 27. februar 2015 en ansvarligholdelse til tri-trail trucking ved-
rørende den bortkomne transportforsendelse.
leman a/s blev efterfølgende sagsøgt ved sø- og handelsretten af topdanmark forsikring
a/s og wiki of denmark a/s i anledning af den bortkomne forsendelse (sø- og handelsret-
tens sag h-19-16), hvor tri-trail trucking indtrådte som biintervenient. der blev indgået for-
lig i sagen den 3. marts 2017, således at leman a/s samlet skulle betale 700.000 kr. til top-
danmark forsikring a/s og wiki of denmark a/s og i alt 40.850 kr. i sagsomkostninger. tri-
trail trucking har efterfølgende foretaget overførsel af det samlede beløb på 740.850 kr. til
leman a/s. beløbet udgør tri-trial truckings påstand 1 ekskl. renter.
forligsbeløbet vedrører alene indholdet af varer i containerne. tri-trail trucking har under
hovedforhandlingen oplyst, at påstandene i nærværende sag er sammensat sådan, at på-
                                                      -5-
stand 1 vedrører containernes indhold og selve containerne, mens påstand 2 vedrører even-
tuelt yderligere krav for traileren.
sms-korrespondance
der er under sagen fremlagt udskrift af sms-korrespondance mellem henrik nielsen, tri-
trail trucking, og chaufførerne grzegorz sapor, s.n. transport, og bruno fredbøg, j.o. pe-
dersen og søn. følgende fremgår af sms-korrespondancen mellem henrik nielsen og grze-
gorz sapor:
       26. februar 2015, 11:20, grzegorz sapor til henrik nielsen: “if you must ok. but please good
       plan from hamburg.”
       26. februar 2015, 11:22, henrik nielsen til grzegorz sapor: ”i have 2*20, one from ctt and one
       from eurokai, the trip padburg-hamburg is for ctt, can u make it back to kolding tonight?”
       26. februar 2015, 11:24, grzegorz sapor til henrik nielsen: ”i dont know. if ctt this week is very
       shit. i can tell you in hamburg i think.”
       26. februar 2015, 11:27, henrik nielsen til grzegorz sapor: ”ok, park by jls, there u take trailer
       96 with 2*20’ dc caiu and temu, turn in ctt ref yml stack.”
       26. februar 2015, 11:30, henrik nielsen til grzegorz sapor: ”then on the front from ctt u get
       20’ dc 8,6 temu … danish ref is in t-doc, this u must lift off by contrans in kolding, by con-
       trans is small trailer 7, this container must be put on trailer 7.”
       26. februar 2015, 11:31, henrik nielsen til grzegorz sapor: ”and on the back from eurokai u get
       20’ dc 8,6 hjcu … this must be parked by leman in taulov …”
       26. februar 2015, 13:59, grzegorz sapor til henrik nielsen: ”hi. a7 is close and landstrasse is
       close. so i dont know at what time i will be in hamburg.”
       26. februar 2015, 16:18, henrik nielsen til grzegorz sapor: “hi, let me know later with arrival in
       padburg, then by jls u take trailer 43 with empty 20’ … turn in ctt ref yml stack.”
       26. februar 2015, 19:33, henrik nielsen til grzegorz sapor: ”hi, please make zoll and park on
       zoll parking, a danish driver pick up the trailer.”
følgende fremgår af sms-korrespondancen mellem henrik nielsen og bruno fredbøg:
       26. februar 2015, 14:46, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”hej bruno, i aften får jeg en
       trailer til padborg med 2*20, den ene skal løftes af i kolding på et af vores chassier, den
       anden som står på bagenden skal stilles hos leman i taulov, dernæst skal vi tilbage til
       kolding efter den anden 20’er som vi skal tømme kl. 8 i odense. kan og vil du det?”
       26. februar 2015, 14:48, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”hej ja selvfølgelig kan vi det
       :)”
       26. februar 2015, 14:49, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”super, så laver jeg denne plan
       til dig, følger lige om lidt :-)”
       26. februar 2015, 15:02, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”okay :) jeg ka se om jeg ka
       komme til kolding i aften sent og få løftet af hvis det er?”
                                                    -6-
      26. februar 2015, 15:13, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”det bestemmer du selv, bilen
      er endnu ikke i hamburg, det går noget sløvt derned af, men vi skal løfte hos contrans
      og de har åbent hele tiden.”
      26. februar 2015, 15:16, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”okay så følger vi situationen
      på tæt hold. åbner leman taulov ikke først kl. 7?”
      26. februar 2015, 15:23, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”jo, men jeg kan lige høre om
      jeg ikke kan få e kode samt port til dig.”
      26. februar 2015, 15:26, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”ja tak det kunne være en stor
      hjælp.”
      26. februar 2015, 16:16, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”hej, på toldpladsen i aften,
      tidspunkt kommer lidt senere på sms når jeg ved det, tager du lad 96 med fuld 20’ dc …,
      den skal løftes over på vores chassis 7 som står hos contrans. denne temu skal tømme i
      morgen kl. 8 hos wiki of denmark … odense m. men på bagenden af lad 96 er 20’dc …,
      den skal stille til port 3 hos dancarco … taulov. så du kører tom mellem taulov og tilba-
      ge efter lad 7 i kolding. mange tak :-)”
      26. februar 2015, 16:30, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”okay jeg prøver at få det til at
      gå op i en højere enhed :) afventer sms senere :) :)”
      26. februar 2015, 20:06, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”halløj vi burde være oppe ok-
      rin kl. 21.30. han er på toldpladsen.”
      26. februar 2015, 20:27, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”hejsa okay jeg kigger på det
      håber skisme min tidsplan fungerer med omløft og afstilning osv.”
      26. februar 2015, 21:17, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”jeg tager de 2 cont i nat i ste-
      det for nu her ellers passer det ik med hvil osv.”
      26. februar 2015, 22:01, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”ok”
grzegorz sapors fartskive
af grzegorz sapors fartskive for den 26. februar 2015 viser kolonnen yderst til venstre sym-
boler i form af henholdsvis et rat, en stol og to hammere. rattet angiver køretid, stolen angi-
ver hviletid og de to hammere angiver andet arbejde. nedenfor er vist det registrerede for
perioden 17:18 til 23:59, idet det bemærkes, at der skal tillægges tiderne en time for at få an-
givet tidspunktet i ucc-tid:
                                               -7-
toldpladsen i padborg
der er under sagen fremlagt materiale til belysning af sikkerheden på toldpladsen i padborg,
hvorfra bortkomsten af containerne skete.
det fremgår af studie fra 2007 benævnt ”organised theft of commercial vehicles and their lo-
ads in the european union” udgivet af europa parlamentet, at der ikke er ”parking ’hot
spots’” i danmark.
det fremgår af analysen ”erhverv i grænsetrekanten” fra november 2012 udgivet af blandt
andet. aabenraa kommune, at mere end 5.000 lastbiler dagligt passerer padborg.
der er fremlagt en artikel dateret 12. maj 2014 med overskriften ”druk, tyverier og slåskam-
pe skræmmer chauffører væk fra padborg”. af en anden artikel dateret 12. maj 2014, fremgår
at politiet ikke kan genkende billedet af padborg som ”wild west”, og at kriminaliteten er
halveret de sidste fem år. det fremgår videre blandt andet, at syd- og sønderjyllands politi
oplyser, at padborg er et af de mest gennempatruljerede områder i danmark, og at politiets
udlændigekontrolafdeling ligger ved told-området, og at et stort antal betjente er på vagt og
patruljerer ind og ud af området.
                                                -8-
det fremgår af pressemeddelelse fra april 2014 fra aabenraa kommune, at faciliteterne på
toldpladsen var blevet forbedret som opfølgning på en tryghedsvandring afholdt i området i
foråret 2013. det gælder med hensyn til toilet- og udekøkkenfaciliteter.
af en pressemeddelelse fra aabenraa kommune fra oktober 2014 fremgår, at der var vedta-
get en helhedsplan i byrådet med sigte på at bevare og videreudvikle padborg erhvervsom-
råde som et af ”nordeuropas største og bedste transport- og logistikcentre”.
det fremgår af ”google maps, at der er 900 m / 3 minutters kørsel fra toldpladsen i padborg
til ”sikret område fos firmaet jls aps”.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af jens jørgen pedersen, henrik b. nielsen, bruno
fredbøg og grzegorz sapor.
jens jørgen pedersen har forklaret bl.a., at han er ejer af j.o. pedersen & søn, der har været
ejet af hans familie gennem tre generationer. han overtog ejerskabet i 2006. der er 26 lastbi-
ler og 24 chauffører i virksomheden. derudover sidder en bogholder og han selv på kontoret.
ca. 75-80 % af virksomhedens drift består i kørsel for andre transportvirksomheder, mens
det resterende er kørsel for egne kunder. der foreligger vognmandsaftaler med de andre
transportvirksomheder, som chaufførerne kører for, hvor prisen er fastsat på forhånd. j.o.
pedersen & søn havde i 2015 også en sådan vognmandsaftale med tri-trail trucking. afta-
len var indgået i 2009.
han var ikke en del af korrespondancen mellem henrik b. nielsen og bruno fredbøg, og
han var ikke orienteret om transporten, der efter hans opfattelse var en rutineopgave. det er
helt sædvanligt, at han ikke blev inddraget, ligesom en sms-korrespondance som den fore-
liggende mellem henrik b. nielsen og bruno fredbøg er helt sædvanlig. han mener ikke, at
bruno fredbøg var klar over, hvad der var i containerne inden kørslen. det bliver sædvan-
                                                  -9-
ligvis ikke oplyst, hvad der køres med. containerne er forseglede, og modtagerne kvitterer
blot for, at seglet ikke er brudt. det er typisk kun, hvis der er tale om farligt gods, at der bli-
ver oplyst om indholdet af containerne.
da containerne var blevet væk, blev han orienteret af bruno fredbøg, der tog kontakt til
ham. bruno fredbøg fortalte, hvad der var sket, og at henrik b. nielsen havde ærgret sig
over nu at skulle ind på kontoret og blive skældt ud. bruno fredbøg fik en ny opgave fra tri-
trail trucking allerede den 27. februar 2015 omkring kl. 9, hvor han skulle køre nogle con-
tainere til hamborg. j.o. pedersen & søn samarbejder fortsat med tri-trail trucking. så-
fremt tri-trail trucking havde kontaktet ham om aftenen, kunne han muligvis have hjulpet
med at flytte containerne, da j.o. pedersen & søn havde seks lastbiler ude at køre.
bruno fredbøg kørte først hen for at hente den pågældende transportforsendelse kl. 4 om
natten, idet han ikke havde tilstrækkelig køretid tilbage i henhold til køre-hviletidsreglerne
til at køre om aftenen. hos j.o. pedersen & søn skal chaufførerne overholde køre-
hviletidsreglerne, og virksomheden har aldrig fået bøder for overtrædelser af reglerne. hvis
bruno fredbøg havde kørt om aftenen, havde han risikeret at miste kørekortet, mens virk-
somheden kunne have fået en bøde på 30-40.000 kr.
henrik b. nielsen har forklaret bl.a., at han er ansat hos tri-trail trucking, hvor han har væ-
ret siden 2003. tri-trail trucking ejer ikke selv lastbiler, men har egne trailere. tri-trail
trucking modtager bookinger fra speditører, hvorefter de videreformidler kørslerne til selv-
stændige vognmænd, der stiller chauffør og lastbil til rådighed. alle, der kører hos tri-trail
trucking, er samarbejdspartnere. i 2015 var s.n. transport fast samarbejdspartner, mens j.o.
pedersen & søn var løst tilknyttet. i dag er begge faste samarbejdspartnere.
det er ham, der havde sms-korrespondancen med chaufførerne grzegorz sapor og bruno
fredbøg. det er sædvanligt, at kommunikation foregår på sms, og at den er uden overflødig
kommunikation. han kendte grzegorz sapor, der gennem s.n. transport havde kørt for tri-
trail 2-3 år forud for episoden, og han havde også mødt ham en del gange personligt. han
kendte også bruno fredbøg, der nogle gange fik ekstra arbejde igennem tri-trail trucking.
                                                 - 10 -
det er ganske sædvanligt, at der sker ombytninger mellem chauffører. der er to typer om-
bytninger, enten hvor chaufførerne fysisk mødes og foretager ombytningen, eller hvor con-
tainerne henstilles. i sidstnævnte tilfælde stilles containerne på aflåste, indhegnede pladser,
som for eksempel hos jls i padborg. for mange år siden skete sådanne ombytninger også på
toldpladsen i padborg, der ikke er sikret, men dette er man gået væk fra.
i sms-korrespondancen med grzegorz sapor vedrører sms’erne den 26. februar 2015 kl.
11:22, 11:24 og 11:27 den omtalte transport 1. sms’erne kl. 11:30 og 11:31 vedrører transport 2,
hvor vidnet forklarer grzegorz sapor hvad der skal ske med de to containere ved aflevering.
sms’en kl. 13:59 fra grzegorz sapor er blot en servicemeddelelse om, at grzegorz sapor ikke
vidste, hvornår han var i hamborg. vidnet havde på dette tidspunkt haft kontakt med bruno
fredbøg, og han overvejede, om det var en mulighed, at de to chauffører foretog ombytning.
han kan ikke huske, om han talte i telefon med grzegorz sapor herefter, men sms’en kl.
16:18 tyder på, at de har haft en telefonsamtale i mellem sms’erne kl. 13:59 og 16:18. han er
ved sms’en kl. 16:18 i gang med at planlægge, hvad der skal ske efter aflevering i padborg.
han kan ikke huske, hvornår han sammen med grzegorz sapor besluttede, at grzegorz sa-
por i stedet skulle køre til padborg.
sms’en kl. 19:33 er en instruks til grzegorz sapor om, hvad han skal gøre ved ankomsten til
padborg. tanken var, at grzegorz sapor skulle mødes med bruno fredbøg og foretage om-
bytning af containerne på toldpladsen. det var ikke meningen, at containerne skulle henstil-
les på toldpladsen. grzegorz sapor var ikke tidspresset i forhold til næste transport, trans-
port 3 i sagsfremstillingen, og han havde ikke sagt noget om, at han skulle skynde sig videre.
grzegorz sapor skrev ikke til vidnet, da han var ankommet til padborg, hvor han tidligere
havde oplyst, at han ville være kl. ca. 21.30. grzegorz sapor oplyste heller ikke, da han par-
kerede traileren uden at have haft kontakt til bruno fredbøg, eller da han forlod padborg
igen.
                                                - 11 -
helt generelt ville han i en situation, hvor han havde aftalt ombytning mellem to chauffører,
og den modtagende chauffør ikke var til stede, bede den afleverende chauffør om at sætte
containerne i indhegningen hos jls og selv tage kontakt til den modtagende chauffør.
med hensyn til sms-korrespondancen med bruno fredbøg havde bruno fredbøg tidligere på
dagen kontaktet vidnet for at høre til arbejde den dag. han sendte derfor sms’erne kl. 13:59
og frem til 16:18 i forbindelse med, at han sammen med grzegorz sapor fandt ud af, at
transport 2 skulle lægges om. han opfattede i sms-udvekslingerne ikke, at bruno fredbøg
havde noget forbehold i forhold til, om det kunne lade sig gøre, og der blev ikke nævnt no-
get om, at køre-hviletid kunne være et problem.
bruno fredbøg ville helst bruge toldpladsen til ombytning, da han plejede at gøre dette og
ikke havde kode til jls. han gav kl. 20.06 bruno fredbøg besked om, hvornår han kunne af-
hente containerne på toldpladsen. han forstod brunos svar kl. 20.27 som omhandlende
transport 2.
bruno fredbøg sendte kl. 21.17 besked om, at han ville overtage containerne om natten i ste-
det. han var ærgerlig over at få den besked så sent fredag aften, hvor han var hjemme og
passede børn alene, da hans ægtefælle var på nattevagt. han skrev ”ok” tilbage til bruno
fredbøg for at bekræfte modtagelsen af sms’en. han kan efterfølgende godt forstå, hvis bru-
no fredbøg opfattede det sådan, at det så ikke var bruno fredbøgs ansvar.
han sendte en besked til grzegorz sapor for at få ham til at stille containerne hos jls. grze-
gorz sapor havde imidlertid allerede forladt padborg på dette tidspunkt. han havde det ikke
så godt med, at containerne stod på toldpladsen, men han tænkte på, at bruno fredbøg hav-
de sagt, at han tit benyttede toldpladsen. han tænkte derfor, at der formentlig ikke ville ske
noget. han har efterfølgende ærgret sig over, at han ikke kaldte grzegorz sapor tilbage, og
han har også tænkt dette igennem mange gange siden.
det ville måske have været muligt at få flyttet containerne fra toldpladsen til jls ved brug af
en tredje chauffør. det var imidlertid sent om aftenen, og det ville kræve, at der kunne findes
                                                  - 12 -
både en ledig chauffør og en trækker i nærheden af padborg på det tidspunkt. han gjorde
ikke noget forsøg herpå.
bruno fredbøg orienterede ham ca. kl. 4 om morgenen om, at containerne var væk. han kør-
te ud til toldpladsen og ledte sammen med bruno fredbøg, og han mener, at han anmeldte
tyveriet til politiet omkring kl. 8.30. tri-trail trucking har ikke ændret procedurerne efter
episoden, hvor man i padborg som altovervejende regel foretager ombytning hos jls, hvilket
også ville være sket her, hvis ikke bruno fredbøg havde bedt om, at toldpladsen blev an-
vendt.
bruno fredbøg har forklaret blandt andet, at han i 2015 arbejdede for j.o. pedersen & søn
som chauffør. han arbejder i dag som chauffør for en anden vognmand. den 26. februar 2015
startede han dagen med at arbejde for en speditør, men fik på et tidspunkt at vide, at der ik-
ke var arbejde til hele dagen. han tog kontakt til henrik nielsen for at høre, om han havde
noget arbejde til ham. henrik nielsen sagde, at han ville vende tilbage, hvis der var noget.
henrik nielsen skrev senere på dagen i en sms, at han havde en transport, og der var heref-
ter noget sms-korrespondance herom. han husker ikke korrespondancen i detaljer, men han
gav aldrig henrik nielsen en garanti for, at han kunne nå at hente containerne kl. 21.30. der
var på et tidspunkt også tale om, at han skulle hente containerne på en indhegnet plads, men
han fik aldrig en kode hertil, og det blev i stedet aftalt, at ombytningen skulle ske på told-
pladsen i padborg. han kan ikke huske, om det var ham, der bad om dette. toldpladsen er
meget almindeligt brugt, og der holder trailere med og uden lastbiler både i kort og lang tid.
han tog i løbet af korrespondancen forbehold for, om det kom til at hænge sammen for ham,
da han kunne se, at hans rådighedstid i henhold til køre-hviletidsreglerne var ved at blive et
problem, og han stadig var i gang med at arbejde for den anden speditør. foreholdt sms-
korrespondancen er det beskeden kl. 20.27, som han her henviser til. han mener, at han star-
tede med at arbejde kl. 8.30, og han havde herefter 15 timers rådighedstid, men han er ikke
sikker på de præcise tidspunkter.
                                                 - 13 -
lige omkring kl. 21 kunne han se, at det passede bedre, hvis han blev holdende og tog sit
hvil og herefter hentede containeren på toldpladsen kl. 4. en sådan måde at prioritere og
omprioritere på foretager han dagligt. omkring kl. 22 fik han en besked med ”ok” fra henrik
nielsen. det var sædvanligt at modtage sådanne korte beskeder, og han tænkte herefter, at
alt var i orden, og at han havde fået accept på at hente containerne kl. 4.
det er hans opfattelse, at det herefter var henrik nielsen, der skulle beslutte, om han ville
have containerne stående på toldpladsen til kl. 4 eller få dem flyttet af anden chauffør. det
blev aldrig drøftet, om han kunne hente containerne og tage dem med hjem og holde sit hvil
hjemme. dette var heller ikke en mulighed for ham.
efter at have holdt sit hvil kørte han til toldpladsen for at hente containerne, som han imid-
lertid ikke kunne finde. han kørte så lidt rundt i padborg for at se, om de måske var stillet et
andet sted ved en fejltagelse. herefter ringede han kl. ca. 4.15 til henrik nielsen og fortalte,
at containerne var væk. henrik nielsen kom så til stedet, og de kørte rundt og ledte videre
efter containerne. de var henne at kigge på en indhegnet plads, som henrik nielsen havde
kode til, men containerne var heller ikke der.
henrik nielsen var ærgerlig over situationen og skrev efterfølgende en sms om, at han var
utilfreds med, at vidnet først så sent havde givet besked om, at han ville hente containerne
kl. 4. henrik nielsen skrev derudover, at den anden chauffør omvendt havde sagt, at han
ville være på toldpladsen kl. 21.30, men allerede havde været der kl. 20.45.
opgaven for tri-trail trucking var en ren rutineopgave. han havde på intet tidspunkt fået
at vide, hvad der var i containerne, og han vidste ikke, hvem den anden chauffør, der skulle
stille containerne, var. han havde kun kontakt med henrik nielsen.
grzegorz sapor har forklaret bl.a., at han er chauffør og har arbejdet som sådan de sidste fire
år. han var tidligere ansat hos s.n. transport, men er nu selvstændig vognmand. der skal
ikke en egentlig uddannelse til for at blive chauffør i polen, men han har udover kørekort ta-
get et kursus i varetransport. han er derudover uddannet som logistiktekniker.
                                               - 14 -
han kørte fast ture mellem hamborg og danmark, da han var ansat hos s.n. transport. han
havde en telefon med sig for at kunne være i kontakt med tri-trail trucking under kørsler-
ne. han havde fået udleveret telefonen af s.n. transport, men simkortet med dansk telefon-
nummer var udleveret af tri-trail trucking.
den 26. februar 2015 skulle han efter aftale med henrik nielsen bl.a. sørge for transporten af
to containere fra hamborg til danmark. han blev forsinket i hamborg, hvilket var sædvan-
ligt. der var ikke aftalt ankomsttidspunkt, men han vidste, at turen til padborg ville tage ca.
to timer, når han forlod hamborg. han gav henrik nielsen besked, da han forlod hamborg,
og han fortalte ham også, da han var færdig med toldproceduren.
den fremlagte fartskive er en udskrift fra hans maskine, der viser hans kørsels-, hvile- og øv-
rige arbejdstider. han forlod hamborg kl. 18.49 uci og ankom til padborg kl. 21.03 uci. ef-
ter fortoldningen parkerede han efter aftale med henrik nielsen containerne på toldpladsen.
han forlod padborg igen kl. 21.35 uci og kørte mod hamborg. efter 38 minutter skulle han
herefter have hviletid. på det tidspunkt var han maksimalt 50 km fra padborg.
foreholdt sms-korrespondancen mener han, at beskeden kl. 11:37 vedrører opgaven før
transporten af de i sagen omhandlede containere. han foretog fortoldning og stillede contai-
nerne på toldpladsen som angivet i henrik nielsens sms kl. 19:33. han forstod beskeden så-
dan, at han blot skulle parkere containerne, hvorefter en dansk chauffør ville hente dem se-
nere. det var hans opfattelse, at den danske chauffør skulle komme forholdsvist hurtigt efter
for at hente containerne.
han havde ikke fået instruktion om at blive på pladsen og afvente den danske chauffør. han
var derimod blevet bedt om at køre en anden transport til hamborg. han holdt sig altid til
de anvisninger, som han fik fra henrik nielsen. de fleste gange, hvor han tidligere havde
skullet parkere containere i padborg, var det sket hos jls, men han var i nogle tilfælde også
blevet bedt om at parkere på toldpladsen. der var ikke nogen fast regel om, at han skulle
                                                      - 15 -
parkere hos jls. han havde ikke fået en instruktion om at parkere hos jls, hvis den danske
chauffør ikke var der, da han ankom til toldpladsen.
han havde ingen kontakt med den danske chauffør. han blev kontaktet midt om natten af
henrik nielsen, der sagde, at den danske chauffør ikke kunne finde containerne, og spurgte,
om han kunne hjælpe med at finde dem. han kunne mærke, at henrik nielsen var nervøs
ved situationen, men han var ikke bebrejdende over for vidnet.
parternes synspunkter
for tri-trail trucking er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokumentet af 7. august 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”anbringender
til støtte for den nedlagte påstand henviser sagsøger til det anførte i den indgivne stævning, replik og
processkrift 1. sagsøgers anbringender er opsummeret nedenfor.
overordnet gøres det gældende, at s.n. transport og j.o. pedersen & søn påtog sig at udføre en in-
ternational landevejstransport fra tyskland til danmark, og at deres ansvar skal bedømmes i henhold
til cmr-loven.
overfor s.n. transport gøres det gældende:
at s.n. transport havde chassis og containerne i sin varetægt, da de blev stjålet, herunder da varetæg-
ten ikke på noget tidspunkt kom til ende på en sådan måde, at varetægten var blevet tilbageført til tri-
trail trucking aps (”tri-trail”) eller der på anden vis var sket levering;
at tri-trails aftale med s.n. transport om transport af containerne indeholdt en udtrykkelig bestem-
melse om, at containerne skulle overdrages til j.o. pedersen & søns varetægt til videre transport. det
var således ikke aftalt, at containerne skulle henstilles i et ubestemt stykke tid uden at være i enten
s.n. transports eller j.o. pedersen & søns varetægt. s.n. transport overholdt ikke denne instruks,
hvilket udgjorde et brud på transportaftalen;
at s.n. transport var præsumptivt ansvarlig for skaden, jf. cmr-lovens § 24, stk. 1, jf. § 4, og at der
ikke foreligger ansvarsfrihed, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2 og § 25;
at s.n. transport, herunder deres ansatte, handlede groft uagtsomt i forbindelse med tyveriet af god-
set, og derfor ikke er berettiget til at begrænse ansvaret for det opståede tab, jf. cmr-loven § 37. s.n.
transport efterlod godset, der var af høj værdi, på toldpladsen, som var beliggende i en højrisikozone,
uden at sikre sig, om godset var ansvarligt anbragt, uden kendskab til hvornår og hvordan godset
ville blive håndteret eller afhentet efter henstillingen, og uden at informere tri-trail om henstillingen
                                                    - 16 -
af godset. s. n. transport tilsidesatte derved elementære forholdsregler for at imødegå tyveririsikoen;
og
at tri-trail opfyldte sin tabsbegrænsningspligt ved at afsøge mulighederne for at få chassis og contai-
nere flyttet fra toldpladsen. i henhold til transportaftalen skulle s.n. transports chauffør informere
tri-trail om sin ankomst til hamborg og derefter til padborg. denne forpligtelse blev ikke overholdt,
og da tri-trail blev informeret om, at godset var blevet efterladt på toldpladsen, var der grundet det
sene tidspunkt ikke andre transportører, som kunne flytte godset med kort varsel. s.n. transports
brud på transportaftalen afskar dermed i et vidt omfang tri-trail trucking fra at begrænse tyveririsi-
koen og dermed det opståede tab.
overfor j.o. pedersen & søn gøres det gældende:
at der var indgået en udtrykkelig aftale mellem tri-trail og j.o. pedersen & søn om, at chassis og con-
tainere med godset skulle afhentes om aftenen den 26. februar 2015. j.o. pedersen & søn misligholdt
denne aftale, idet chassis og containere først blev afhentet om morgenen den 27. februar 2015, på hvil-
ket tidspunkt tyveriet havde fundet sted.
at j.o. pedersen & søn var præsumptivt ansvarlig for skaden, jf. cmr-lovens § 24, stk. 1, jf. § 4, og at
der ikke foreligger ansvarsfrihed, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2 og § 25;
at j.o. pedersen & søn, herunder deres ansatte, handlede groft uagtsomt i forbindelse med tyveriet af
godset, og derfor ikke er berettiget til at begrænse ansvaret for det opståede tab, jf. cmr-loven § 37.
j.o. pedersen & søn vidste, at containerne med gods, som var af høj værdi, skulle afhentes om aftenen
den 26. februar 2015, men undlod at afhente dem indtil om morgenen den 27. februar 2015, uden at fo-
retage sig noget for at sikre, at containere og gods var ansvarligt anbragt, herunder i lyset af, at told-
pladsen var beliggende i en højrisikozone. derved tilsidesatte j.o. pedersen & søn elementære for-
holdsregler for at imødegå tyveririsikoen; og
at tri-trail opfyldte sin tabsbegrænsningspligt ved at afsøge mulighederne for at få chassis og contai-
nere flyttet fra toldpladsen.”
tri-trail trucking har for så vidt angår påstand 2, friholdelsespåstanden, anført, at det skyl-
des en beklagelig forglemmelse, at påstanden ikke var medtaget i det først indleverede på-
standsdokument. tri-trail trucking har tidligere fremsat lignende påstand i processkrifter-
ne, og påstanden har ikke nogen betydning for anbringenderne i sagen, hvorfor de sagsøgte
har fuld mulighed for at varetage deres interesser, mens tri-trail trucking risikerer at lide et
retstab, såfremt påstanden ikke medtages.
for s.n. transport (sagsøgte 1) er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 6. august 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”anbringender:
til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
                                                  - 17 -
at sagsøgte 1 den 26. februar 2015 transporterer trailer nr. 96 med to containere fra padborg for
   sagsøger,
at sagsøger den 26. februar 2015, kl. 11.22 oplyser sagsøgte 1 om muligheden for returlæs på trai-
   ler nr. 96 bestående af to containere fra hamborg og med slutdestination kolding og taulov …
at sagsøger i samme sms den 26. februar 2015, kl. 11.22 forespørger sagsøgte 1, om denne vil kun-
   ne nå til kolding med trailer nr. 96 samme aften …
at sagsøgte 1 i sms den 26. februar 2015, kl. 11.24 svarer sagsøger, at det er uvist, da det er svært at
   forudsige, hvordan tilstandene er på containerhavnen (ctt) i hamborg,…
at sagsøgte 1 i sms den 26. februar 2015, kl. 13.59 informerer sagsøger om, at motorvej og landevej
   er lukket, hvorfor det ikke er muligt for sagsøgte at angive, hvornår sagsøgte kan være fremme i
   hamborg,…
at sagsøger allerede på dette tidspunkt (kl. 13.59) ved, at sagsøgte 1 ikke skal foretage transport af
   trailer nr. 96 fra padborg til kolding og taulov,
at sagsøger derfor den 26. februar 2015, kl. 14.46 indgår aftale med sagsøgte 2 om transport af trai-
   ler nr. 96 fra padborg til kolding og taulov …
at sagsøger i sms den 26. februar 2015, kl. 16.18 beder om senere at få at vide, hvornår sagsøgte 1
   regner med at være i padborg, hvor sagsøgte 1 – ifølge ny instruks fra sagsøger – på parke-
   ringspladsen hos firmaet jls skal tage trailer nr. 43 med to containere, som skal afleveres på
   containerterminalen (ctt) i hamborg …
at sagsøger i sms den 26. februar 2015, kl. 19.33 anmoder sagsøgte 1 om at foretage fortoldning af
   trailer nr. 96 og parkere den på toldpladsen, hvorfra den vil blive afhentet …
at sagsøgte 1 ifølge aftale med sagsøger (kørselsordre 270945) afhenter trailer nr. 43 med to contai-
   nere, som skal afleveres på containerterminalen (ctt) i hamborg,
at sagsøger senest omkring kl. 22.00 den 26. februar 2015 er vidende om, at hverken sagsøgte 1 el-
   ler sagsøgte 2 kan flytte trailer nr. 96 på grund af afholdelse af lovpligtigt hvil,
at sagsøger desuagtet intet foretog sig i den anledning for at sikre kundens gods,
at sagsøger med sin viden på dette tidspunkt burde have sikret kundens gods,
at sagsøger kunne have sikret kundens gods derved, at traileren blev transporteret de 900 meter til
   sikret område hos firmaet jls,
at sagsøger trods sin viden valgte ikke at sikre kundens gods, hvorefter kundens gods angiveligt
   blev stjålet,
at sagsøger som fragtfører og speditionsfirma og med denne viden burde have sikret kundens
   gods ved opbevaring på det sikrede område ved firmaet jls,
                                                    - 18 -
at     sagsøger i den givne situation handlede culpøst, derved at sagsøger trods sin viden valgte in-
       tet at foretage sig,
at     sagsøgte 1 i den givne situation ikke har handlet culpøst og følgelig ikke er erstatningsansvar-
       lig, eftersom sagsøgte 1’s chauffør handlede efter sagsøgers instruks, derved at sagsøgte 1 som
       aftalt fortoldede godset, parkerede traileren, der ville blive afhentet og fortsatte med den mel-
       lem sagsøger og sagsøgte 1 aftalte transport af trailer nr. 43 fra det sikrede område hos firmaet
       jls i padborg til hamborg,
at     sagsøgte 1 har meddelt sagsøger om afgangstid fra hamborg og ankomsttidspunkt til padborg,
at     sagsøger ikke har imødekommet opfordring 4 og 5 om fremlæggelse af komplet liste fra sagsø-
       gers teleselskab over de teleopkald og over de sms’er/e-mails samt indholdet heraf som er fore-
       taget eller sendt den 26. februar til sagsøgers mobiltelefon (+4531661122@sms.tritrail.dk), der
       var udleveret af sagsøger til sagsøgte 1, og som siden er blevet tilbageleveret til sagsøger,
at     der ikke er belæg for en påstand om, at toldpladsen i padborg skulle være et særligt højrisi-
       koområde … og det skulle være muligt for et tilstrækkeligt interesseret firma, at finde en enkelt
       lastvognstækker, der kunne anvende nogle få minutter på at transportere en trailer de 900 me-
       ter til den sikrede parkeringsplads hos jls aps …,
at     sagsøger ikke har opfyldt sin tabsbegrænsningspligt,
at     sagsøgte 1 ikke havde kendskab til, at godset skulle være tyveritækkeligt,
at     sagsøgers repræsentant, som repræsentant for sagsøgte i hovedsagen h-19-16, udtrykte den op-
       fattelse, at det i sagens omhandlede gods ikke var let omsætteligt og ikke var tyveritækkeligt,
       samt fremførte, at der ikke var givet nogen oplysning om, at godset skulle være tyveritækkeligt,
at     der derfor ikke er tilgået sagsøger i nærværende sag h-18-16 nogen oplysning om, at godset
       skulle være tyveritækkeligt, hvorfor sagsøger i nærværende sag derfor ikke til sagsøgte 1 (eller
       til sagsøgte 2) har videregivet en sådan oplysning om, at godset skulle være tyveritækkeligt.”
s.n. transport har for så vidt angår tri-trails nedlæggelse af påstand 2 efter indlevering af
påstandsdokumentet henvist til, at en lignende friholdelsespåstand fremgik af stævning og
replik, men udgik med processkrift 1 ved tri-trails justering af påstandene. s.n. transport
har herefter ikke behandlet dette friholdelsesspørgsmål nærmere og er derfor ikke kommet
med selvstændige anbringender angående friholdelsespåstanden.
for j.o. pedersen og søn v/jens jørgen pedersen (sagsøgte 2) er der i det væsentlige proce-
deret i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 7. august 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”anbringender:
til støtte for den oven for nedlagte principale påstand gøres følgende gældende:
                                                      - 19 -
nærværende sag vedrører spørgsmålet om hvor vidt sagsøgte 2 er ansvarlig for bortkomsten af to
containere fra toldpladsen i padborg.
det afgørende for spørgsmålet om ansvar vil være, hvad der er aftalt mellem sagsøger (ved speditør
henrik nielsen, tri-trail) og sagsøgte 2 (ved chauffør bruno fredbøg, j. o. pedersen & søn).
det er ubestridt, at containerne aldrig har været i sagsøgte 2’s fysiske varetægt og at sagsøgte 2 ikke var
til stede da containerne blev losset på toldpladsen i padborg.
i medfør af cmr-lovens § 4 og almindelige transportretlige grundsætninger er en fragtfører i cmr-
lovens forstand den, som har påtaget sig (lovet at udføre) befordring af gods med køretøj for en anden
(transport-ordregiver), dvs. afgivet et transportløfte.
transportløftet i den foreliggende sag indeholder en aftale om at sagsøgte 2 skal afhente de to containere
kl. 04.00 om natten til den 27. februar 2015 og ikke før…(”jeg tager de to containerne i nat”), og sagsøgers
accept heraf … (”ok”).
det bestrides således, at der skulle være indgået en aftale om afhentning af de to containere allerede om
aftenen den 26. februar kl. 21.30 som gjort gældende af sagsøger. skulle der være indgået en sådan aftale,
blev den under alle omstændigheder ændret ved den oven for angivne korrespondance.
sagsøgte 2 skal således frifindes.
de oven for anførte synspunkter understøttes af retspraksis. den førende dom på området er u 2004.2160
sh. en sagsøgte, hvis chauffør skulle afhente henstillet gods, blev frifundet, idet det ikke var godtgjort, at
chaufføren skulle afhente godset umiddelbart efter læsningen (på trailer) eller på et nærmere angivet
tidspunkt efter læsningen og således overtage risikoen for det.
til støtte for den ovenfor nedlagte påstand om frifindelse gøres det yderligere gældende,
        •   at sagsøgte 2 løbende og loyalt har orienteret sagsøger om sine muligheder for at afhente og
            overtage de to containere, og at der ikke på noget tidspunkt er afgivet noget løfte om at
            ankomme før kl. 04.00;
        •   at risikoen for bortkomsten af de på pladsen henstillede containerne må påhvile enten sagsøger
            selv eller sagsøgte 1 der anbragte containerne på pladsen og derefter forlod stedet;
        •   at sagsøgte 2 ikke var vidende om, og ikke af sagsøger var blevet orienteret om, at der
            skulle være tale om tyveritækkeligt eller særligt kostbart gods – tværtimod har sagsøger
            som sagsøgt i hovedsagen h-19-16 gjort gældende, at han heller ikke selv var orienteret
            herom; og
        •   at sagsøger ikke har løftet bevisbyrden for at tyveriet skulle være sket på et tidspunkt efter
            at sagsøgte 2, ifølge sagsøger, skulle være ankommet til toldpladsen i padborg, dvs. efter
            21.30. sagsøgte 1 lossede de to containere på toldpladsen allerede kl. 20.45 og forlod stedet.
            det kan således ikke udelukkes, at tyveriet er sket i umiddelbar forlængelse af losningen.
det gøres endvidere gældende, at der ikke er hjemmel i cmr-loven eller noget andet grundlag for at
pålægge sagsøgte 2 ansvar for sagsøgte 1’s eventuelle fejl eller forsømmelser, idet de to sagsøgte ikke har
noget aftaleretligt forhold eller andet forhold til hinanden.
                                                        - 20 -
for så vidt angår sagsøgers påberåbelse af ansvarsreglen i cmr-lovens §24, stk. 1 gøres det særligt
gældende, at sagsøgte 2, jf. §24, stk. 2, vil være fri for ansvar, idet det er godtgjort, at bortkomsten af de to
containere skyldes fejl eller forsømmelse fra sagsøgers side.
sagsøger har udvist en ikke ubetydelig grad af egen skyld.
sagsøger har ikke foretaget sig noget for at sikre de containere der fortsat var i sagsøgers, eller nogen
som sagsøger hæfter for’s, varetægt, uagtet sagsøger havde flere muligheder for at begrænse risikoen
for tyveri.
risikoen for bortkomsten af containerne må således påhvile sagsøger, idet sagsøger
       •    ikke anmodede sagsøgte 2 om at omprioritere eller på anden måde muliggøre afhentning
            straks,
       •    ikke pålagde sagsøgte 1 at placere godset på en sikret plads eller at forblive på stedet indtil
            afhentning ville ske,
       •    ikke på nogen måde over for sagsøgte 2 meddelte, at varerne var tyveritækkelige eller særligt
            kostbare, eller at nogen derfor måtte sikre containerne, og
       •    ej heller selv var til stede på stedet eller arrangerede en tredjemand til at komme til stede for at
            afskrække eventuelle tyve indtil afhentning ville ske.
sagsøger var i det hele passiv, og denne skødesløshed må komme sagsøger selv til skade.
til støtte for den ovenfor nedlagte subsidiære påstand gøres følgende gældende:
skulle retten mod forventning nå frem til, at der kan pålægges sagsøgte 2 ansvar for bortkomsten af de to
containere, skal erstatningskravet begrænses i medfør af cmr-lovens §24, stk. 2 jf. det oven for anførte
om sagsøgers egen skyld.
i medfør af § 24, stk. 2 er fragtføreren, her sagsøgte 2, fri for ansvar hvis han godtgør, at bortkomsten
skyldes fejl eller forsømmelse fra den berettigedes side.
sagsøger har ved en uhensigtsmæssig planlægning af transporten og uklar kommunikation til de
udførende transportører udvist en betydelig grad af fejl og forsømmelse, hvorfor sagsøgte 2 bør friholdes
for ansvar, eller ansvaret betydeligt lempes for sagsøgte 2.”
j.o. pedersen og søn v/jens jørgen pedersen har for så vidt angår tri-trail truckings frihol-
delsespåstand anført, at påstanden er kommet med i sagen på et alt for sent tidspunkt, og at
der ikke foreligger undskyldelige forhold. j.o. pedersen &søn har endvidere tilsluttet sig
s.n. transports bemærkninger.
                                                   - 21 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
tri-trail trucking har efter indlevering af påstandsdokument af 7. august 2017 nedlagt yder-
ligere en påstand (påstand 2), som blev endeligt formuleret under sagens hovedforhandling.
denne påstand har en nær sammenhæng med tri-trail truckings påstand 1, og da s.n.
transport og j.o. pedersen & søn må antages at have tilstrækkelige muligheder for at vare-
tage deres interesser uden udsættelse af hovedforhandlingen, tages de af s.n. transport og
j.o. pedersen & søn nedlagte afvisningspåstande ikke til følge.
s.n. transport var oprindeligt antaget af tri-trail trucking til at foretage hele den transport
fra hamborg (transport 2), hvorfra varepartiet senere bortkom. henrik nielsen fra tri-trail
trucking var i løbende kontakt med s.n. transports chauffør grzegorz sapor både under tu-
ren til hamborg (transport 1) og den omhandlede tur fra hamborg (transport 2). under tu-
ren fra hamborg orienterede grzegorz sapor henrik nielsen om forsinkelse af turen. grze-
gorz sapor modtog herefter følgende instruktion kl. 19:33 fra henrik nielsen: ”hi, please make
zoll and park on zoll parking, a danish driver pick up the trailer.”
uanset henrik nielsens oplyste hensigt, hvorefter grzegorz sapor skulle blive på toldplad-
sen, indtil den danske chauffør ankom, tilkendegav henrik nielsen ikke dette over for grze-
gorz sapor, der på denne baggrund, og idet han ikke burde have forstået henrik nielsens
sms-besked på en anden måde, havde føje til at antage, at han kunne henstille traileren på
toldpladsen med henblik på, at den efterfølgende blev afhentet af en dansk chauffør, som
grzegorz sapor ikke kendte identiteten på. det bemærkes hertil, at han tidligere havde hen-
stillet trailere på pladsen, og at han var blevet bibragt det indtryk, at der kort tid efter hans
egen ankomst ville ankomme en dansk chauffør, hvilket svarede til henrik nielsens plan-
lægning. det bemærkes videre, at han af henrik nielsen var blevet antaget til i forlængelse af
afleveringen af transportforsendelsen på toldpladsen i padborg at forestå endnu en transport
til hamborg (transport 3), hvilken transport han påbegyndte umiddelbart.
for så vidt angår j.o. pedersen & søn havde henrik nielsen sms-korrespondance med
chaufføren bruno fredbøg i løbet af eftermiddagen om blandt andet ankomsttidspunkt for
                                                     - 22 -
traileren til padborg. henrik nielsen og bruno fredbøg udvekslede herefter følgende fire
sms’er om aftenen:
       26. februar 2015, 20:06, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”halløj vi burde være oppe ok-
       rin kl. 21.30. han er på toldpladsen.”
       26. februar 2015, 20:27, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”hejsa okay jeg kigger på det
       håber skisme min tidsplan fungerer med omløft og afstilning osv.”
       26. februar 2015, 21:17, bruno fredbøg til henrik nielsen: ”jeg tager de 2 cont i nat i ste-
       det for nu her ellers passer det ik med hvil osv.”
       26. februar 2015, 22:01, henrik nielsen til bruno fredbøg: ”ok”
efter indholdet og ordlyden af sms-korrespondancen, og idet ingen øvrige oplysninger taler
herimod, finder retten, at bruno fredbøg havde grund til at regne med, at henrik nielsen
accepterede, at bruno fredbøg først afhentede den henstillede trailer på toldpladsen om nat-
ten. j.o. pedersen & søn, der på intet tidspunkt havde haft containerne i sin besiddelse, kan
herefter ikke anses for at have handlet ansvarspådragende ved at være kommet til stede på
toldpladsen den 27. februar 2015 ca. kl. 04.00 for at afhente den henstillede trailer.
under de ovenfor angivne omstændigheder frifindes s.n. transport og j.o. pedersen & søn
for tri-trail truckings påstande.
efter sagens udfald og forløb skal tri-trail trucking til dækning af rimelige advokatomkost-
ninger betale 50.000 kr. i sagsomkostninger til s.n. transport og j.o. pedersen & søn.
                                           thi kendes for ret:
s.n. transport nowacki stanislav frifindes.
j.o. pedersen og søn v/jens jørgen pedersen frifindes.
tri-trail trucking aps skal inden 14 dage betale 50.000 kr. i sagsomkostninger til s.n.
transport nowacki stanislav og 50.000 kr. i sagsomkostninger til j.o. pedersen og søn v/jens
jørgen pedersen.
                                            - 23 -
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
jon iversen                     claus forum petersen       johnny holm jensen
                                          (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                              sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark