text:
                                               dom
afsagt den 14. juni 2017 af vestre landsrets 10. afdeling (landsdommerne linda hangaard,
stig glent-madsen, lisbeth kjærgaard (kst.)) i ankesag
v.l. b–1620–15
banedanmark
(kammeradvokaten ved advokat sarah jano, københavn)
mod
ny endrupholm a/s
(advokat jacob schall holberg, københavn)
biintervenient til støtte for banedanmark
vejen kommune
(advokat vibeke westergaard, hellerup)
retten i esbjerg har den 22. september 2015 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 28-
702/2014).
påstande
for landsretten har appellanten, banedanmark, principalt gentaget sin påstand for byretten og
har subsidiært påstået frifindelse for så vidt angår ekspropriation af 120 m2 areal fra matr. nr.
7h vejen by, vejen til udvidelse af eksisterende jernbaneareal.
                                               - 2 -
indstævnte, ny endrupholm a/s, har påstået dommen stadfæstet.
supplerende sagsfremstilling
ifølge udskriften af forhandlingsprotokollen fra ekspropriationskommissionens
besigtigelsesforretning den 3. og 4. december 2013 blev der fremsat forslag om, at broen over
banen ved estrupvej blev opretholdt og forbedret, og at der ikke blev etableret en ny vej,
industrivej vest. endvidere blev det anført, at der ikke var det fornødne grundlag for
etablering af ny industrivej vest, idet vejen ikke var nødvendig. banedanmark oplyste hertil,
at beslutningen om at indstille til kommissionen, at broen over banen ved estrupvej skulle
nedrives, og at der skulle etableres ny industrivej vest, var truffet i samråd med vejen
kommune. vejen kommunes repræsentant redegjorde for kommunens overvejelser. under
ekspropriationskommissionens beslutning er det anført, at kommissionen drøftede de
fremsatte bemærkninger og forslag indgående. kommissionen fastsatte herefter, at der skulle
anlægges en ny kommunevej over ny endrupholm a/s’ ejendom, ligesom det blev bestemt,
at en markvejsoverføring på bl.a. matr. nr. 7h, vejen by, vejen skulle nedlægges. i
tilknytning hertil skulle 120 m2 af rampearealet eksproprieres til udfyldning af sneværnsbælte.
for landsretten er der fremlagt en række kortbilag, herunder et oversigtskort over ny
endrupholm a/s’ marker med angivelse af areal og dyrkningsretning. det fremgår af dette
kort, at ca. 5,2 ha af markerne er blevet afskåret ved anlæggelsen af skovgårdsvej, og at der er
etableret 4 markoverkørsler på vejen. der er tillige fremlagt et kort med angivelse af
eksisterende virksomheders placering i industri- og erhvervsområdet nordøst for
skovgårdsvej.
estrupvej er i vejen kommune klassificeret som en sekundær lokalvej, mens skovgårdsvej er
en fordelingsvej, der forbinder lokalveje med gennemfartsveje og er karakteriseret ved god
fremkommelighed, god tilgængelighed og god sikkerhed for alle trafikantgrupper.
der har været fremlagt en række historiske fotos af estrupvejs forløb mellem askov og
esbjergvej, fotos fra 2017 af strækningen estrupvej – skovgårdsvej – industrivej vest og af
vestermarksvej fra esbjergvej til motorvejstilslutningen.
                                               - 3 -
det er for landsretten oplyst, at skovgårdsvej og den nye bro over jernbanestrækningen blev
taget i brug omkring den 1. oktober 2015.
af årsrapporterne for ny endrupholm a/s fremgår det, at selskabets resultat viser et overskud
stigende fra knap 2,2 millioner kr. i 2013 til godt 4,2 millioner kr. i 2016.
forklaring
martin lund madsen har supplerende forklaret, at skovgårdsvej nu er etableret. vejen har
besværliggjort markarbejdet. estrupvej 8 skal holdes som en samlet ejendom og en isoleret
produktionsenhed, hvor markerne er samlet omkring svineproduktionen. det er vigtigt at
holde jorderne samlet omkring produktionen, således at man ikke skal krydse offentlig vej.
der er tilladelse til 7000 slagtesvin på ejendommen, men der er i øjeblikket kun ca. 2000. der
er sket en lovændring i forhold til arealkrav, men det har ingen betydning for selve driften af
den pågældende ejendom.
økonomien indenfor svineproduktion er blevet bedre siden byrettens dom. koncernen driver
svineavlsproduktion på i alt 23-24 ejendomme. under 5 % af koncernens samlede svi-
neproduktion sker på estrupvej 8. ny endrupholm a/s driver ikke markproduktionen. i det
selskab, der driver markbruget, er der over de sidste tre år sket et fald i overskuddet fra
omkring 3 mio. kr. til 800.000 kr., men det skyldes flere årsager.
ejendommen er ødelagt på grund af gennemskæringen. der er fire overkørsler over skov-
gårdsvej, men de skal skrabe jord væk fra vejen, når de har overkørt den. landbrugsmaski-
nerne generer også den øvrige befolkning ved overkørsler.
cowi’s forslag 2 omkring rølkjær havde været en klart bedre løsning, da det havde betydet,
at ejendommens jorder havde en større sammenhæng.
de seneste nye virksomheder i erhvervsområdet tæt på motorvejen blev etableret for et par år
siden. udbygningen af området skyldes alene adgangen til motorvejen. han ser sjældent tung
trafik på skovgårdsvej. der er en del trafik på boulevarden, men den er ikke flyttet over på
skovgårdsvej.
                                                - 4 -
procedure
banedanmark og ny endrupholm a/s har i det væsentlige gentaget deres anbringender for
byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
banedanmark har til støtte for den subsidiære påstand gjort gældende, at der var grundlag for
at ekspropriere arealet på 120 kvadratmeter, da den pågældende markvejsbro skulle fjernes,
og arealet skulle anvendes til sneværnsbælte langs jernbanen.
ny endrupholm a/s har heroverfor gjort gældende, at banedanmark ikke har godtgjort, at
betingelserne for at ekspropriere arealet på 120 kvadratmeter er opfyldt.
vejen kommune har til støtte for banedanmarks frifindelsespåstand gjort gældende, at
ekspropriationen til etableringen af skovgårdsvej ikke skete med henblik på at omlægge
vejnettet til brug for en fjern og fremtidig byudvikling. løsningen er tilpasset den byudvik-
ling, der er sket omkring vejen og askov, siden broen på estrupvej blev bygget for næsten
100 år siden. anlægget af skovgårdsvej er således en løsning, der færdselsmæssig er hen-
sigtsmæssig under hensyntagen til de aktuelle forhold i området og udtryk for en nutidig
standard, der er egnet til at afvikle trafikken. ingen af de øvrige foreslåede løsninger kunne på
mindre indgribende måde sikre den fornødne opgradering. den valgte løsning har en naturlig
og direkte tilknytning til elektrificeringen, og banedanmark må være overladt et rimeligt skøn
over, hvad der er nødvendigt og hensigtsmæssigt.
landsrettens begrundelse og resultat
ekspropriationen af i alt ca. 2,1 ha af ny endrupholm a/s’
ejendom på i alt ca. 190 ha er sket i medfør af
elektrificeringslovens § 13, stk. 1, jf. § 1.
det er ubestridt, at den eksisterende jernbanebro fra 1921 ved
estrupvej ved ny endrupholm a/s’ ejendom, som følge af
elektrificeringen af jernbanestrækningen skulle erstattes af
                              - 5 -
en ny bro, der skulle være ca. 1 meter højere, således at der
blev plads til kørestrømsanlægget.
efter elektrificeringslovens § 13, stk. 1, der er en
kombineret projekterings- og anlægslov, er transportministeren
bemyndiget til ved ekspropriation at erhverve de arealer, der
er nødvendige for gennemførelsen af elektrificeringen af
statslige jernbanestrækninger. det følger endvidere af
elektrificeringslovens § 13, stk. 3, at ekspropriation skal
ske efter reglerne i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation
vedrørende fast ejendom (ekspropriationsprocesloven). efter
ordlyden af elektrificeringslovens § 13, stk. 1, jf. § 1, kan
ekspropriationshjemmelen ikke antages at være snævert knyttet
til en bestemt arbejdsopgave i et elektrificeringsprojekt.
det fremgår af afsnit 4.2 om ekspropriation og servitutter i
lovforslaget til elektrificeringsloven (l 156 af 27. februar
2013), at en række vejbærende broer skal erstattes af nye
broer, der bliver ca. 1 meter højere, at enkelte broer skal
hæves, og at der herudover er behov for regnvandsbassiner og
omlægning af skærende veje. endvidere fremgår af lovforslagets
afsnit 5 om økonomiske og administrative konsekvenser for det
offentlige, at hvis kommuner vælger i tilknytning til
elektrificeringen af en jernbanestrækning at foretage
ændringer, der ikke er indeholdt i et af transportministeren
godkendt projekt, jf. lovforslagets § 4, afholder den
pågældende kommune selv hele udgiften hertil og sørger for det
evt. fornødne plangrundlag.
det følger af ekspropriationsproceslovens § 13, stk. 1, at
ekspropriationskommissionen under besigtigelsesforretningen
skal foretage en prøvelse af projektet, og at kommissionen
skal foretage en vurdering af hensynene til bl.a. ejere,
almene interesser og anlæggets hensigtsmæssige gennemførelse.
                              - 6 -
endvidere skal ekspropriationskommissionen ved prøvelsen af
projektet særligt tage stilling til, om der som led i
ekspropriationen skal foretages afbrydelser, omlægninger eller
etableringer af vejforbindelser.
transportministeren har godkendt den endelige udformning af
elektrificeringen for den omhandlede strækning, herunder den
nye bro og arealerhvervelsen fra ny endrupholm a/s’ ejendom
til brug for opførelsen af broen og anlæggelsen af
skovgårdsvej. vejen er således en del af det endelige
godkendte projekt, jf. elektrificeringslovens § 4, stk. 1.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af byretten,
tiltræder landsretten, at der med hjemmel i
elektrificeringslovens § 13, stk. 1, jf. § 1, har kunnet ske
ekspropriation med henblik på at bringe broer og vejanlæg op
til nutidig standard, når dette efter de konkrete forhold på
stedet i forbindelse med elektrificeringen er færdselsmæssigt
hensigtsmæssigt.
ifølge forhandlingsprotokollen for besigtigelsesforretningen
den 3. og 4. december 2013 blev der fremsat forslag om, at
broen over banen ved estrupvej blev opretholdt og forbedret,
samtidig med at det blev anført, at der ikke var det fornødne
grundlag for etablering af ny industrivej vest (skovgårdsvej),
idet vejen ikke var nødvendig. endvidere fremgår det, at
kommissionen efter indgående drøftelser besluttede at tiltræde
banedanmarks forslag, idet kommissionen lagde vægt på, at ny
industrivej vest var en hensigtsmæssig løsning for at sikre
den fremtidige trafikafvikling på tværs af jernbanen, og at
der var tale om en forbindelsesvej, hvorfra der var forberedt
tilslutning til kommunens øvrige vejnet.
                              - 7 -
på denne baggrund og efter en samlet vurdering af de forslag,
der var fremlagt for ekspropriationskommissionen, finder
landsretten, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at
tilsidesætte skønnet over hensigtsmæssigheden af placeringen
af broen og forbindelsesvejen. den stedfundne ekspropriation
må således anses for nødvendig for at realisere formålet med
at etablere en hensigtsmæssig vejadgang over
jernbanestrækningen.
ekspropriationen er ikke udstrakt ud over, hvad
ekspropriationsformålet krævede, og der er ikke grundlag for
at statuere, at der er indgået usaglige hensyn.
det er ikke ved martin lund madsens forklaring godtgjort, at
det, der opnås ved ekspropriationen, ud fra
proportionalitetsbetragtninger ikke står i rimeligt forhold
til de gener, ekspropriationen har medført for ny endrupholm
a/s. landsretten har i den forbindelse lagt vægt på, at der
til de ca. 5,2 ha af ny endrupholm a/s’ marker, der er blevet
afskåret af skovgårdsvej, er etableret 4 markoverkørsler, at
ny endrupholm a/s’ samlede areal udgør ca. 190 ha og på
oplysningerne i selskabets årsrapport.
under hensyn til de foreliggende oplysninger om de
eksisterende færdselsforhold, lokalplaner samt den aktuelle og
fremskrevne trafikmængde sammenholdt med den forventede
levetid af et nyt broanlæg, findes ekspropriationen endvidere
at have været nødvendig i tidsmæssig henseende.
det lægges til grund, at ekspropriationen af 120 m2 af matr.
nr. vejen by, vejen udgør en del af rampearealet ved en
marksvejsbro, som er nedtaget i forbindelse med etableringen
af kørestrømsanlægget. ekspropriationen er sket til udfyldning
af sneværnsbæltet langs jernbanen. ekspropriationen har under
                                             - 8 -
disse omstændigheder fornøden hjemmel i elektrificeringslovens
§ 13, stk. 1, jf. § 1.
da ekspropriationen herefter har haft fornøden hjemmel i
elektrificeringslovens § 13, stk. 1, jf. § 1, tager
landsretten banedanmarks frifindelsespåstand til følge.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal ny endrupholm a/s betale
sagsomkostninger for begge retter til banedanmark med i alt 250.000 kr., hvoraf 750 kr. er til
dækning af retsafgift og den resterende del af beløbet omfatter udgifter til advokatbistand og
er inklusiv moms.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens karakter, forløb og omfang.
efter sagens behandling for landsretten er der ikke grundlag for at tillægge vejen kommune
omkostninger, jf. retsplejelovens § 252, stk. 4, 2. pkt.
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
banedanmark frifindes.
ny endrupholm a/s skal betale sagens omkostninger for begge retter til banedanmark med
250.000 kr.
de idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14 dage.
linda hangaard                     stig glent-madsen                    lisbeth kjærgaard
                                                                                (kst.)
udskriften udstedes uden betaling.
udskriftens rigtighed bekræftes.
vestre landsret,
viborg den 14. juni 2017
                   - 9 -
anette kornum
retssekretærvikar

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
dom
afsagt den 5. oktober 2012 i sag nr. bs 1-691/2010 og bs 1-1583/2010:
e
…
…
mod
a
…
…
og
a v/ m
…
…
og
a v/ f
…
…
og
a v/ m
…
…
mod
alm. brand forsikring a/s
att. skadebeh. dorte w. rasmussen
midtermolen 7
2100 københavn ø
hovedsagen (bs 1-691/2010) er anlagt den 14. maj 2010. sagsøger e har nedlagt sålydende
påstand: sagsøgte a tilpligtes at betale sagsøgeren 691.512,50 kr. med procesrente fra den 14.
september 2012. sagsøgte har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
adcitationssagen (bs 1-1583/2010) er anlagt den 3. september 2010. adcitanten a har
nedlagt sålydende påstand: adciterede alm. brand forsikring a/s tilpligtes at friholde
adcitanten for ethvert beløb inklusiv renter og omkostninger som adcitanten måtte blive dømt
til at betale sagsøgeren i hovedsagen. adciterede har påstået frifindelse.
nærværende dom udfærdiges til dels uden en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens
§ 218 a, stk. 2.
sagens baggrund kort.
sagsøger kom den 22. maj 2007 til skade på sin arbejdsplads, … skolen, …, hvor hun var
ansat som lærer. skolen er en specialskole for adhd børn. sagsøgte, der på
skadestidspunktet var 14 år gammel var elev på skolen. ulykken skete da sagsøger og
sagsøgte skulle til at spise frokost. sagsøger havde sat sig på en stol og rejste sig
efterfølgende for at række ind over bordet. da sagsøger ville sætte sig igen var stolen fjernet,
hvorfor hun satte sig på gulvet. sagsøger hævder, at det var sagsøgte, der trak stolen væk
under hende. ved faldet pådrog hun sig skader i form af smerter fra lænd, ryg og nakke.
                                              - 2 -
sagsøger måtte sygemelde sig. ved skrivelse af 29. november 2007 blev sagsøger afskediget
af sin arbejdsgiver som følge af sin sygemelding. arbejdsskadestyrelsen fastsatte ved en
afgørelse af 1. oktober 2008 méngraden til 12 procent og anerkendt skaden som en
arbejdsskade.      ankestyrelsen     forhøjede     senere    méngraden    til  18    procent.
arbejdsskadestyrelsen har ved en afgørelse af 27. april 2011 foreløbig fastsat tabet af
erhvervsevne til 35 %.
hovedproblemet i sagen er om sagsøgte kan gøres ansvarlig for de skader, som sagsøger
pådrog sig ved faldet og i bekræftende fald om erstatningskravet dækkes over sagsøgtes
ansvarsforsikring. forsikringsselskabet har nægtet at dække skaden under henvisning til at det
var en forsætlig handling. der er endvidere spørgsmål, om der er den fornødne
årsagssammenhæng og om der af sagsøger er udvist egen skyld.
det af sagsøger påståede beløb fremkommer således:
månedsløn forud for skaden:
aftalt månedsløn
                                               27.779,82 kr.
arbejdsgivers pensionsbidrag 11%
                     3.055,78 kr.
feriepenge samt søgnehelligdagsbetaling 16% (12,5%+3,5%)         4.933,69 kr.
i alt pr. måned
                                               35.769,29 kr.
hvilket svarer til en årsløn på
                                429.231,48 kr.
eller pr. uge
                                  8.254,45 kr.
fra skadedatoen 22/5 2007 - 23/1 2011 (arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 27. april 2011
med første udbetaling 23. januar 2011):
i perioden er modtaget i løn
fra juni 2007 til februar 2008,                                246.617,62 kr.
tabt arbejdsfortjeneste 1/3 2008 - 23/1 2011:
forventet løn 1/3 2008-23/1 2011, 150 uger á kr. 8.254,45 1.238.167,50 kr.
i perioden fra 3/3 2008 til 23/1 2011 modtaget sygedagpenge
med maksimumbeløb
3/3 2008 - 31/12 2008, 43 uger á kr. 3.515,00                                     -
151.145,00 kr.
2009, 52 uger á kr. 3.625,00
                              - 188.500,00 kr.
2010, 52 uger á kr. 3.760,00
                              - 195.520,00 kr.
1/1 2011 - 23/1 2011, 3 uger á kr. 3.830,00                                       -
11.490,00 kr.
i alt tabt arbejdsfortjeneste 1/3 2008 - 23/1 2011                    691.512,50 kr.
                                                - 3 -
der er under sagen afgivet forklaring af sagsøger, sagsøgte, b, c, d, g, h og m.
sagsøger har forklaret, at hun, lige fra hun var barn, har været meget aktiv og dyrket
friluftsaktiviteter. hun var i praktik på en skole for børn med et særligt behov. hun blev
færdig som lærer i 2005 og fik straks i august et job ved … skolen. hun blev gravid og gik på
barselsorlov i januar / februar og var netop kommet tilbage til arbejdet da ulykken skete 14
dage efter, den 22. maj 2007. hun havde inden ulykken været sammen med a og havde en
god oplevelse, hvor de spillede bordtennis som det sidste inden frokost. han vandt. i klassen
var der 4 - 6 elever og 3 - 4 lærere. da hun kom hen til frokostbordet, hvor hun var lidt sen på
den, havde eleverne allerede sat sig på de stole, der var tiltænkt de voksne. disse stole er
kontorstole med hjul. hun ønskede ikke at gøre et problem ud af dette også henset til, at det er
adhd børn og satte sig derfor på en almindelig stol uden hjul. hun rejste sig op for at tage
en tallerken. hun så ud af øjenkrogen a komme bagfra. hun kunne mærke stolen i
knæhaserne. da hun skulle til at sætte sig forsvandt stolen under hende. hun ramte stolen med
armen, inden hun satte sig på gulvet. hun så nu a stå ved stolen med hånden på stoleryggen.
hun sagde til a. "der kan du jo se a, det er jo ikke særlig smart, vel?" det var sagsøgers
klare indtryk, at han ikke havde fjernet stolen for at skade hende. de havde jo netop haft en
god oplevelse omkring bordtennis. efter ulykken har hun i en periode boet i sverige, fordi
hendes fremlejede lejlighed blev opsagt. hun flyttede tilbage til danmark i 2010. hun er
stadig ikke i arbejde, men det er ved at blive afklaret, hvilket type job hun kan påtage sig.
sagsøgte har forklaret, at han i dag er 20 år gammel og bor i et bofællesskab i …. han går på
teknisk skole og modtager stadig medicin på grund af adhd. han kan i dag ikke huske
sagsøger. han kan heller ikke huske noget om, at en lærer kom til skade, fordi der blev
trukket en stol væk. han husker en lærer der hed i, fordi denne lærte ham et spil, magic card.
han kan godt huske, at der dengang var fart på ham.
b har forklaret, at hun blev ansat som lærer samtidig med sagsøger. hun tog sig af de store
børn, medens e tog sig af de små indtil hun gik på barsel. der er normalt 6 -7 børn i gruppen
og 4 -5 lærere. hun kan godt huske, at børnene sad på almindelige træstole, medens lærerne
sad på kontorstole med hjul. det er meget aktive børn, der handler impulsivt. 2 eller 3 lærere
spiser med børnene afhængig af, om der er ro på. hun var ikke i gruppen den dag e kom til
skade, men det blev fortalt hende. hun talte efterfølgende med a. denne var meget ked af det.
hun føler sig overbevist om, at det i givet fald ikke har været en bevidst handling fra a's side.
vidnet ville selv have sikret sig, at stolen stadig var der, inden hun satte sig ned.
c har forklaret, at han han blev ansat som pædagog på … skolen i 2004. han har været væk i
1½ år, men er nu tilbage. han husker godt a, der havde det vanskeligt i starten, men
efterhånden fik de opbygget en tillid hos ham. han kan godt huske episoden, hvor e satte sig
på gulvet, men husker ikke omstændighederne. han har ikke talt med a om hændelsen.
d har forklaret, at han var ansat ved … skolen i august 2006 og 2 år frem. han var til stede i
lokalet ved den pågældende lejlighed, da de spiste frokost og "har et billede i hovedet af, at e
sidder på gulvet". han husker ikke hvilken type stol, hun havde siddet på. sådan som han
husker det, var a den eneste, der befandt sig bagved e. a blev forskrækket over faldet, som
om han havde noget med det at gøre. nogle af de andre børn grinede derimod.
g har forklaret, at han har svært ved at huske hændelsen. han havde a som kontakt elev og
havde en del samtaler med a's forældre. han blev fortalt, at a havde trukket en stol væk
under e og han husker, at a var ked af det, men ikke hvorfor.
                                               - 4 -
h har forklaret, at hun i dag er afdelingsleder på … skolen, men dengang var almindelig lærer
på fuld tid. hun var ude på gangen, da det skete. hun mener, at hun hørte om faldet inden hun
gik hjem og at hun faldt, fordi stolen blev trukket væk under hende. vidnet tog det ikke særlig
alvorligt og betragtede det, som noget der kunne ske i en adhd klasse. det er vidnets klare
opfattelse, at a ikke ville foretage en bevidst handling for at skade nogen. forældrene blev
ikke orienteret, da episoden skulle klares internt i klassen.
m har forklaret, at hun først blev bekendt med sagsøgers tilskadekomst i foråret 2008. hun
korresponderede med c og anmeldte siden forholdet til almindelig brand, der afviste
dækning.
parternes synspunkter
sagsøgeren har gjort gældende, at det kan lægges til grund, at sagsøger er kommet til skade,
fordi sagsøgte trak stolen væk under hende. sagsøgte er derfor erstatningsansvarlig for den
skade, som sagsøgeren pådrog sig, da handlingen kan tilregnes sagsøgte som en culpøs
handling. sagsøger har herved lidt et tab, således som det fremgår af opgørelsen.
sagsøgte har i hovedsagen gjort gældende, at sagen af bevismæssige grunde burde have været
fulgt op af sagsøger langt tidligere. såfremt det tilskrives sagsøgte, at stolen rykkede sig, må
dette bero på et uheld, hvorved det skal tages i betragtning, at sagsøgte var hårdt ramt af
adhd. han var således ikke i stand til at opføre sig som en normal 14-årig og kunne ikke
overskue konsekvenserne af sin handling. derudover gøres det gældende at et eventuelt
ansvar skal lempes, jf. erstatningsansvarslovens §§ 24, 24a og 24b, ligesom der foreligger
egen skyld fra sagsøgers side.
adcitanten har i adcitationssagen gjort gældende, at det bestrides, at der skulle vare tale om
en forsætlig handling. adciterede har bevisbyrden herfor. der skal tages hensyn til, at
adcitanten er ramt af adhd og derfor ikke er i stand til at agere, som man kan forvente af en
person på samme alder. handlingen kan maksimal tilregnes adcitanten som uagtsom.
adciterede har til støtte for frifindelsespåstanden gjort gældende, at det efter bevisførelsen må
anses for godtgjort, at det var en bevidst og dermed forsætlig handling fra adcitantens side. en
sådan handling er ikke dækningsberettiget, jf. forsikringsaftalelovens § 18, stk. 1. adcitanten
var på tidspunktet for hændelsen 14 år gammel og ikke ude af stand til ikke at handle
fornuftsmæssigt. adciterede bestrider, at der er årsagssammenhæng mellem de af sagsøger
beskrevne lidelser og uheldet, når også henses til den sene anmeldelse. adciterede bestrider
endelig sagsøgers opgørelse; navnlig er sagsøger ikke berettiget til medtage
feriepengegodtgørelse i sin opgørelse.
rettens begrundelse og afgørelse
ad ansvargrundlag.
sagsøger har forklaret, at hun kunne mærke stolen i sine knæhaser og at den forsvandt under
hende, netop som hun var i færd med at sætte sig ned. hun har videre forklaret, at sagsøgte
stod med hånden på stoleryggen bag ved hende efter, at hun havde sat sig på gulvet. de
vidner, der har erindring herom, har kunnet bekræfte det af sagsøger oplyste om, at hun sad på
en stol uden hjul. retten finder derfor at kunne udelukke, at sagsøger selv har skubbet stolen
                                             - 5 -
væk under sig. der foreligger ikke oplysninger om, at andre kan have været årsag til at stolen
blev flyttet. det lægges således til grund, at det er sagsøgte, der i kådhed har fjernet stolen.
ved bedømmelsen af hvorvidt sagsøgte indså farligheden af en sådan handling, tillægger
retten det betydning, at handlingen er foretaget af en dengang 14 årig dreng, hårdt ramt af
adhd. der findes herefter ikke at være ført bevis for, at sagsøgte havde til hensigt at skade
sagsøger. retten finder derfor, at handlingen alene kan tilregnes sagsøgte som uagtsom. der
findes ikke at foreligge oplysninger, der kan begrunde egen skyld hos sagsøger. det lægges til
grund at de skader, som sagsøger har pådraget sig alle er forårsaget af faldulykken. sagsøgte
er som følge heraf fuldt ud erstatningsansvarlig. da sagsøgte har tegnet en ansvarsforsikring
hos adciterede skal erstatningen som følge af det ovenfor anførte endeligt udredes af denne.
ad opgørelse.
ved opgørelsen af sagsøgers månedsløn bør der tages udgangspunkt i den sidste indtjente
månedsløn, hvilket beløb i følge bilag 17 udgjorde 26.377,98 kr. sagsøger findes videre ikke i
sin opgørelse at være berettiget til at medtage feriepenge. sagsøgers årsløn kan herefter
udregnes til 351.354,69 kr. inklusiv pensionsbidrag, hvilket omregnet til 150 uger giver et
beløb på 1.013.523,15 kr. herfra skal fratrækkes modtaget sygedagpenge med 546.655,00 kr.
sagsøgers tabte arbejdsfortjeneste kan således opgøres til 466.868,15 kr. med hvilket beløb
sagsøgers påstand tages til følge og således at beløbet endeligt udredes af adciterede.
ved fastsættelsen af sagsomkostninger tages der hensyn til at sagsøgte forinden sagsanlæg
anmeldte skaden til adciterede, men at forsikirngsselskabet nægtede at dække skaden.
der er meddelt sagsøger fri proces.
thi kendes for ret:
sagsøgte a skal inden 14 dage til sagsøger e betale 466.868,15 kr. med procesrente fra den
14. september 2012.
inden samme frist skal sagsøgte til statskassen i sagsomkostninger betale 60.000,00 kr.
adciterede alm. brand forsikring a/s skal inden 14 dage til adcitanten a betale 466.868,15
kr. med procesrente fra den 14. september 2012.
inden samme frist skal adciterede til adcitanten i sagsomkostninger betale 60.000 kr.