text:
- idi
                                          udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 24. april 2012
h-52-10
                                     andreas andresen a/s
                                     (advokat henrik frandsen)
                                     mod
                                     delimo a/s
                                     (advokat jens christian dreyer)
indledning
denne sag drejer sig om, hvorvidt delimo a/s (herefter delimo) har et berettiget modkrav
som følge af skader på et parti brieost, som andreas andresen a/s (herefter andreas andre-
sen) påtog sig at transportere fra frankrig til danmark i juni 2008, herunder om delimo er
berettiget til at modregne et eventuelt krav i andreas andresens løbende fragttilgodehaven-
der, og om kravet er forældet.
                                                -2-
påstande
andreas andresen har nedlagt påstand om, at delimo skal betale 651.925,77 kr. med tillæg af
procesrente fra den 14. december 2009.
delimo har nedlagt påstand om frifindelse.
den beløbsmæssige opgørelse af kravet er ikke bestridt.
sagen blev anlagt den 24. juni 2010.
oplysningerne i sagen
andreas andresen påtog sig over for delimo at forestå en transport af et parti ost fra to fran-
ske osteproducenter, eurial og bongrain, til delimo i skævinge. der er ikke gjort erstat-
ningskrav gældende vedrørende ostene fra eurial.
       ostene fra bongrain blev den 23. juli 2008 transporteret fra vigneulles til transit i
langrais. ved afsendelse af ostene fra vigneulles blev der foretaget en temperaturmåling,
hvor hver palle blev målt til en temperatur på mellem 2,8-4,20 c. ved ankomsten til langrais
den 23. juli 2008 kl. 17.45 blev temperaturen målt til 2,80 c.
       ostene blev herefter transporteret til dhl’s lager i thiais, hvor andreas andresen den
25. juli 2008 afhentede de 33 paller ost, herunder 25 paller brieost.
       der blev udstedt to unummererede cmr fragtbreve ved afsendelse af ostene fra thiais
den 25. juli 2008. af det ene fragtbrev fremgår, at afsender er bongrain i frankrig, og af det
andet fragtbrev fremgår, at afsender er eurial. i begge fragtbreve er delimo i skævinge an-
ført som modtager, og andreas andresen er anført som transportør. under punkt 13 - afsen-
derens instruktioner er anført, at temperaturen skal være 2-40 c. i fragtbrevet med bongrain
som afsender er endvidere anført, at ostene er blevet kontrolleret, og at temperaturen er målt
til mellem 2-40 c.
       der har været fremlagt en start/stop rapport fra chaufførens kølevogn. det er oplyst, at
der er to kølerum i vognen. setpt 1 og setpt 2 viser temperaturindstillingen i de to kølerum,
sat viser indblæsningsluften, rat er returluften foran i kassen, og rat 2 er returluften bag
i kassen.
                                                    -3-
       af udskriften fremgår, at temperaturen i kølekassen kl. 13:45 blev målt til 30,20 c.
chaufføren tændte for start/stop funktionen kl. 13:51 og ændrede setpt 1 fra 320 c til 20 c. ef-
ter det oplyste påbegyndtes læsningen kl. 14:30, hvor indblæsningsluften blev målt til 18,20 c
og returluften i kølerummet til 10,50 c foran og 18,20 c bag i kassen. læsningen pågik efter
det oplyste frem til kl. 15:26, hvor indblæsningsluften blev målt til 6,30 c og returluften til
11,40 c foran i kassen og 18,5 0 c bag i kassen. kl. 16:30 blev indblæsningsluften målt til 1,90 c
og returluften til 9,30 c foran og 15,30 c bag i kassen. chaufføren ændrede setpt 1 fra 20 c til
10 c kl. 16:57. i perioden fra kl. 19:48 til kl. 20:28, hvor kølemaskinen var slukket, steg tempe-
raturen på indblæsningsluften til 9,20 c. efter kølemaskinen var blevet tændt igen, faldt tem-
peraturen på indblæsningsluften til 1,60 c kl. 21.00. chaufføren skiftede til ”continuous run”
kl. 04:13 med en setpt 1 på 10 c.
       ved ankomsten i skævinge den 27. juli 2008 kl. 09:00 blev der foretaget temperaturkon-
trolmålinger af brieostene. der er fremlagt fotos, hvoraf fremgår, at temperaturen mellem
pallerne blev målt til mellem 14,6-18,80 c, og at centertemperaturen for brieostene blev målt
til 16,20 c. dernæst fremgår af fotos, at pallerne var indpakket i plast.
       delimo reklamerede over for andreas andreasen og gjorde anmærkning i fragtbrevet
udarbejdet ved transit i padborg den 27. juli 2008. i fragtbrevet er gjort følgende anmærk-
ning: ” bongrain modtaget med temp. mellem 130-18,80 og eurial modtaget med ca. 100.”
       andreas andreasens daværende forsikringsselskab codan blev kontaktet med henblik
på besigtigelse af ostene. taksator finn eriksen, eurobaltic aps, udarbejdede herefter en
rapport, dateret den 18. oktober 2008. af rapporten fremgår blandt andet:
       ”...
       8. type of goods and quantity:
       total 3 consignments of different types of cheeses. consignment from bongrain- total
       4.195 cartons of cheese. (11.444 kg.) consignment from bongrain – total 132 cartons of
       cheese (283,8 kg.) consignment from bongrain – total 11 cartons of cheese (35,8 kg.) fur-
       thermore 1.353 cartons of goat cheese was received on the same trailer. the goat cheese
       was from another consignor. as the said consignment not was alleged damage, we did
       not receive copy of documents, covering this particular consignment.
       …
       22. description of damage:
       …
       we arrived at the location on july 28, 2008 at about 12:00 hours. the consignments were
       already unloaded the truck and placed in the cold storage of delimo – thus the trai-
       ler/truck have not been inspected. we were informed that the consignments have been
                                                    -4-
      cooled down in the cold storage for more than 24 hours. delimo had inspected the con-
      signments and it found that the 1.353 cartons of goat cheese not was significant affected
      by high temperature. the rest of the cheese – total 4.338 cartons – was rejected due to
      high pulp temperatures.
      …
      the brie cheeses 1 and 3 kg. were relative warm. if a hand was placed in-between the brie
      cheeses we could feel the warmness from the cheeses. the warm cheeses were found at
      the top, middle and the bottom of the inspected pallets. the pulp temperature in the brie
      cheeses were measured up to 20 co- in spite of the cheeses had been kept in the cold sto-
      rage for more than 24 hours. the rest of the cheeses were found with correct temperature
      at the time of our survey…
      24. cause of damage:
      …
       due to our observations and the studying of the download we presume that the brie
      cheeses had been shell cooled only, before shipment. due to high temperature of the brie
      cheeses and the substantial mass had the trailer not been able to keep a proper low tem-
      perature during the said transport. the thermo king workshop made a “0” test of the
      trailers cooling unit on july 28 2008 – the unit had no malfunction…”
bongrain ville ikke anerkende indholdet af finn eriksens rapport, hvilket delimo meddelte
andreas andreasen ved mail af 22. oktober 2008. andreas andresen besvarede mailen den
27. oktober 2008:
      ”som meddelt pr. telefon i dag fastholder taksatoren og andreas andresen a/s vores afvisning
      af ovennævnte skadessag…”
på opfordring fra codan blev der den 13. november 2008 udarbejdet yderligere en rapport af
lars p. l. jensen, esbjerg besigtigelseskontor. af denne rapport fremgår blandt andet:
      ”…
      another consignment, which consisted of goat cheese had also been present in the trailer
      during the transport from france, this commodity was delivered without remarks, i.e.
      without temperature problems.
      …
      consequently, new reefer machineries have been fitted with a “safety margin”, which on-
      ly allows the machineries to deliver air, which is approx. 6-8 0 colder than the return air. it
      is not mentioned in the log, but in this case we believe that the machinery is acting based
      on readings from rat (return air 1).
      …
      the machinery has again and again worked the return air down to +2 0 c, but never the
      less the box temperature rapidly rose again.
      …
      brie cheese is very sensible to temperature changes, and according to our information,
      the cheese must at all times be kept at least below 5-7 0 c, otherwise the micro-organisms
      will develop rapidly and thus create more heat. if this process once has started, it is, as far
      as we understand, not possible to stop it again.
                                                    -5-
      as the log shows that the temperatures right from the beginning of the transport were far
      too high, and as they further were rising rapidly every time the machinery went into stop
      mode, it is our opinion, that above-mentioned process already had been in progress when
      the goods were loaded, i.e. the cheese, most likely had had a temperature of more than
      +5-70 c.”
af atp-certifikat dateret den 31. januar 2005 vedrørende omhandlede trailer fremgår føl-
gende i punkt 7.2.5: ”the effective refridgerating capacity at an outside temperature of 30 0.” god-
kendelsen var gyldig frem til februar 2011.
      den 5. december 2011 bekræftede carrier transicold scandinavia a/s, at de kører en 0-
test på anlægget ved hvert service, men dog ikke printer den ud.
      det franske firma cermafroid udarbejdede for bongrain en rapport, dateret den 3. no-
vember 2009, hvori følgende konkluderedes:
      ”the information and data collected related to the refridgerated transport which took
      place from july 25 until july 27 2008, between beo´s thiais platform in france and im-
      porter delimo in skaevinge in denmark indicate, according to experts of the cermafro-
      id, that the conditions of temperature of air imposed in the products during all transit
      time are not in conformity with the objectives of temperature laid down by the inter-
      national consignment note of +20 c/+40 c (cmr).
      gravity is variable according to the position of the products in the semitrailer. indeed, the
      temperature of the ambient air in the trailer can lie between +11,2 0 c and +14,40 c.
      the data recorded via the datalink system of the carrier vector 1800 unit show that the
      conveyer did not carry out a sufficient pre-cooling before the products loading. indeed,
      the ambient temperature near the back door is never lower than +18 0 c before the depar-
      ture of the truck. ideally, the temperature of the trailer should have been at least +4 0 c
      and at best +20 c before the beginning of the loading.
      with regard to the initial temperature of the products before loading and during the
      loading, the information made available to the experts of the cermafroid indicates that:
  -   the loading dock temperature underwent an evolution limited to +0,5 0 c bringing the air
      of the loading dock up to maximum + 6,50 c,
  -   the products are accepted in quantity and quality by the conveyer appointed by deli-
      mo
      the diagnosis highlights some problems and establishes the probable causes, in partic-
      ular a strong heterogeneity temperature in the volume of the trailer of the refrigerated
      truck.”
en række af bongrains kunder har erklæret, at de fra den samme sending brieoste og på
samme tidspunkt har modtaget brieoste af god kvalitet.
      delimo sendte den 11. december 2008 et brev til andreas andresen sammen med en
faktura på 651.925,77 kr. svarende til tabet ved vareskaden, hvilket beløb delimo modregne-
                                                     -6-
de i andreas andresens løbende tilgodehavender for udførte transport- og speditionsydel-
ser.
      andreas andresen besvarede brevet den 18. december 2008, hvori de fastholdt afvis-
ning af ansvaret og protesterede mod modregningen.
      parterne havde herefter en lang mailkorrespondance om fremskaffelse af oplysninger
om transporten.
syn og skøn
under sagen har henning clausen og hans møller nielsen været udpeget som skønsmænd.
skønsmændene er blevet bedt om at besvare skønstema af 10. februar 2011 og supplerende
skønstema af 8. maj 2011:
      “skønstema af 10. februar 2011:
      1. er det sædvanligt at bruge start/stop funktion ved transport af brieoste?
      2. har denne metode været brugt ved denne transport?
      3. har kølefunktionen i traileren fungeret korrekt under transporten?
      4. er det muligt at reducere lufttemperaturen i køletraileren fra 18,2 grader til under 10
      grader når køletraileren læsse med ca. 11.344 kg. brieost med en temperatur på 2-4 gra-
      der? såfremt spørgsmålet besvares bekræftende, bedes skønsmændene oplyse, hvor lang
      tid denne proces/reduktion af lufttemperaturen vil tage.
      5. kan temperaturen i brieosten nå at stige til 10 grader (forudsat at brieostens tempera-
      tur var 2-4 grader ved læsning) over den tid det tager at reducere lufttemperaturen til
      under 10 grader (jf. besvarelse af spørgsmål 4)?
      6. skønsmanden bedes oplyse, om temperaturbetingelserne i punkt 13 i internationalt
      fragtbrev af 25. juli 2008 (bilag b) er opfyldt?
      7. såfremt spørgsmålet besvares benægtende, bedes skønsmændene oplyse, om dette
      er/potentielt kan være årsagen til brieostenes opvarmning til mere end 10 grader?
      8. såfremt spørgsmål 6 besvares benægtende, bedes skønsmændene oplyse, om årsagen
      til den manglende opfyldelse af temperaturbetingelserne er læsning af brieost med for
      høj temperatur?
      9. skønsmændene bedes oplyse, om kølemaskinen har været slukket undervejs i ca. 40
      min. under transporten fra frankrig til danmark.
      10. såfremt spørgsmål 9 besvares bekræftende, bedes skønsmændene oplyse, om dette
      er/potentielt kan være årsagen til brieostenes opvarmning til mere end 10 grader.
      11. skønsmændene bedes vurdere og angive årsagen til, at brieostens temperatur var for
      høj på aflæsningstidspunktet hos modtager.”
      ”supplerende skønstema af 8. maj 2011:
      12. skønsmændene bedes oplyse, om der har været tilstrækkelig luftcirkulation i traileren
      og herunder om blæseren har fungeret korrekt under transporten. hvis spørgsmålet be-
      svares benægtende, bedes skønsmændene oplyse, om dette potentielt kan være årsagen
      til den forhøjede temperatur i ostene samt hvad årsagen til den utilstrækkelige cirkulati-
      on har været.
                                                     -7-
      13. skønsmændene bedes oplyse, om der har været en forskel i lufttemperaturen på næ-
      sten 5 grader celsius foran og bagved i traileren. hvis spørgsmålet besvares bekræftende,
      bedes skønsmændene oplyse, hvorfor denne forskel opstod og om dette potentielt kan
      være årsagen til den forhøjede temperatur i ostene.
      14. på baggrund af bl.a. bilag u-y bedes skønsmændene oplyse, om kølekæden har været
      brudt forud for transporten.
      15. såfremt skønsmændene vurderer, at kølekæden ikke har været brudt, bedes skøns-
      mændene oplyse, om dette giver anledning til ændringer i skønserklæringerne fra hen-
      holdsvis 4. april 2011 og 7. april 2011.
      16. idet skønsmændene skal forudsætte, at afsenders kunder i henholdsvis portugal, fin-
      land, japan og sverige har modtaget oste fra samme parti uden anmærkning om for høj
      temperatur ved modtagelsen, bedes skønsmændene angive mulige årsager til ostens
      temperatur under disse transporter tilsyneladende har været korrekt.”
af henning clausens skønserklæring af 4. april 2011fremgår følgende:
  1)  ja
  2)  ja
  3)  ja. dog har den været slukket i en periode på 40 min.
  4)  ---
  5)  nej
  6)  ---
  7)  jo højere vandindhold der er i en ost, des mere følsom er den for temperaturudsving, da
      den høje vandaktivitet vil give en accelereret og uønsket modning i osten, dette vil resul-
      terer i en accelereret nedbrydning af proteinet, hvilket igen resulterer i at proteinets
      vandbindingsevne forandres og der vil blive frigivet vand fra osten. som det fremgår at
      de vedlagte fotos i bilag c, ser det også ud til at der er fremkommet grøn skimmel på
      ostens overflade hvilket godt kunne tyde på at der er frigivet vand idet skimmel kræver
      fugt for at udvikle sig. og der skal selvsagt ikke være grøn skimmel på en hvidskimmel-
      ost. da det ser ud til at den foreskrevne rumtemperatur er overholdt, er der noget der ty-
      de på at der har været for lidt luft mellem kartonerne. da brie netop er en ost med et for-
      holdsvis højt vandindhold vil der også under transporten udvikles varme. idet der i
      vandholdige oste sker denne meget kraftige modning, ved denne modning (nedbrydning
      af protein) vil der udvikles varme som er selvforstærkende og især hvis ikke denne
      ”modningsvarme” bliver fjernet efterhånden, vil der jo selvsagt ske en temperaturstig-
      ning i produktet. og i særdeleshed i de kartonner som står midt inde på pallen. dette vil
      yderlig accelerere hvis pallerne, dels står tæt, eller er wrapped som det fremgår af fotos i
      bilag c. for at en sådan ”modningsvarme” kan bortskaffes kræver det en kraftig luftcir-
      kulation, også ind mellem kartonerne, idet varmen jo hele tiden udvikles inde i karto-
      nen.
  8)  om temperaturen har været for høj er vanskelig at afgøre. men mejeriet eller platform
      thiais må kunne se i deres egenkontrol ved hvilke temperaturer ostene er dels leveret og
      dels opbevaret ved.
  9)  som det fremgår, har kølemaskinen været slukket i 40 min. hvis også blæseren har været
      stoppet kan jeg kun henvise til min besvarelse i spørgsmål 7.
  10) efter min vurdering kan dette ikke alene forårsage en temperaturstigning af denne stør-
      relse, men set i relation af hele transporten, kan det være et af elementerne.
  11) jeg henviser igen til min besvarelse i spørgsmål 7.
                                                    -8-
     for mig at se er der en hel række af uheldig/mangelfulde omstændigheder der kan gøre
     sig gældende.
     dels har køleanlægget på platform thais ikke fungeret optimalt
             dels har der tilsyneladende ikke været tilstrækkelig luftcirkulation mellem karto-
     nerne.
             der er ikke fremlagt nogen temperaturer i produkterne før ankomst til skævinge.
             dels har pallerne været wrapped.
     det er også for mig uklart hvorfor der i en trailer er en forskel i lufttemperaturen på næ-
     sten 5˚ c dels for og bag i traileren. hvis der er tilstrækkelig cirkulation burde dette ikke
     kunne lade sig gøre.
     i danmark bruges der indenfor mejeribruget mange ressourcer på at bevare kølekæden
     intakt. og her har man nok lige ramt et af de mest temperaturfølsomme mejeriprodukter
     nemlig, hvidskimmelost. der foreligger undersøgelser på endog meget høje temperatur-
     stigninger i disse produkter hvis kølekæden brydes eller ikke er effektiv, hvorfor der i
     danmark er en særdeles effektiv udgangskontrol.”
af henning clausens supplerende skønserklæring af 5. juni 2011 fremgår følgende:
     ”…
     jeg kan sige, at jeg stadig er af den opfattelse, at det er den ”manglende” luftcirkulation
     der er årsagen til skaderne. som det fremgår af hans møller nielsens sidste redegørelse
     kan der jo være noget med ”frihøjden” idet oste af denne slags jo ikke vejer ret meget,
     men derimod fylder en del p.g.a. den må de er emballeret på. men ellers kan jeg kun til-
     slutte mig det, som hans møller nielsen har anført.”
 af hans møller nielsens skønserklæring af 7. april 2011 fremgår følgende:
     ”…
     1.) ja.
     2.) ja.
     3.) ja.
     4.) for at opnå atp-godkendelse skal køleaggregat ved en udetemperatur på +13 gr. c.
     kunne ændre temperaturen i en tom atp-godkendt kølekasse fra +13 gr. c. til -20 gr. c.
     på højest 1,25 time (75 minutter).
     at sænke temperaturen i en tom atp-godkendt kølekasse fra +32 gr. c til 0 gr. c. ved
     udetemperatur på +32 gr. c. vil tage maksimalt 1 time (60 minutter).
     i dette tilfælde, hvor størstedelen af køletrailerens volumen er fyldt med brieost og gede-
     ost med temperatur på +2 til +4 gr. c., vil temperaturen kunne sænkes fra +18,2 gr. c. til
     under +10 gr. c. på 10 – 15 minutter, under forudsætning af, at brieosten og gedeosten re-
     elt har en temperatur på +2 til +4 gr. c.
     svaret på spørgsmålet er ja.
     5.) nej.
                                                   -9-
6.) der er foreskrevet en transporttemperatur (rumtemperatur) i kølekassen på +2 til +4
gr. c. køleaggregatet er indstillet til at levere indblæsningsluft på +2 gr. c. fra kl. 13.51 til
kl. 16.51 (den 25.07.2008). fra dette tidspunkt til transportens afslutning er indstillingen
sænket til + 1 gr. c. altså, den indstillede temperatur på indblæsningsluften er lavere end
den i fragtbrevet foreskrevne transporttemperatur (rumtemperatur).
atp-godkendt transportudstyr (kølekasse med tilhørende køleaggregat) har alene til
formål at opretholde den temperatur, det indlastede gods har på indlastningstidspunktet.
for at opnå en foreskreven transporttemperatur (rumtemperatur) i kølekassen, som her
på +2 til +4 gr. c., er betingelsen, at det indlastede gods netop har den temperatur, som er
den foreskrevne transporttemperatur (rumtemperatur) i fragtbrevet.
temperaturbetingelserne i pkt. 13 i international fragtbrev af 25. juli 2008 er opfyldt, da
chaufføren har indstillet kølemaskinens setpoint tilmed lavere end den foreskrevne
transporttemperatur (rumtemperatur).
…
kølemaskinen har været slukket den 25.07.2008 kl. 19.49 og 40 minutter frem.
10.)
efter min vurdering, nej.
11.) brieostens vej fra producent i vigneulles (frankrig) til modtager, delimo, skævinge
(danmark):
brieosten er ifølge cemafroid afsendt med en atp-godkendt lastbil fra producent i vig-
neulles til danzas dhl’ platform i thiais/frankrig.
der kan ikke fremlægges dokumentation for brieostens temperatur hverken ved afsen-
delse fra producent, undervejs med lastbil fra transportfirmaet tfe til platform thiais el-
ler ved modtagelse samme sted.
brieosten ankommer til thiais den 24.07.2008, dagen før afhentning.
cemafroid oplyser og dokumenterer, at køleanlægget hos platform thiais ikke har funge-
ret korrekt mellem den 24.07.2008 og den 28.07.2008. reparationsfirmaet smi fci har den
28.07.2008 udført reparation på køleanlægget hos platform thiais.
dagen før afhentning (24.07.2008) var temperaturen hos platform thiais +6 gr. c.. det op-
lyses, at temperaturen ikke har været højere end +6,5 gr. c. indtil reparationen er tilende-
bragt den 28.07.2008, hvorefter temperaturen har stabiliseret sig på +5,1 gr. c.
af cemafroids rapport fremgår, at brieosten ifølge producenten højest må have en tem-
peratur på +8 gr. c.
andreas andresens lastbil med atp-godkendt køletrailer lm8894 ankom til platform
thiais fredag den 25.07.2008 kl. 13.51. rumtemperaturen i traileren var +32 gr. c. chauf-
føren indstiller kølemaskinens setpoint til +2 gr. c. og gør brug af start/stop funktionen.
lastning påbegyndes kl. 14.30, hvor returluftens temperatur forrest er +10,5 gr. c. og ba-
gerst i traileren +18,2 gr. c. ved afgang fra platform thiais efter endt lastning ca. kl. 15.30
er returluftens temperatur forrest +11,4 gr. c. og bagerst i traileren +18,5 gr. c.
bortset fra et ca. 40 minutters stop af kølemaskinen undervejs til modtageren i skævinge,
er transportforløbet foregået korrekt.
ifølge udskrifterne fra kølemaskinens datalogger falder returlufttemperaturen bagerst til
+ 13,8 gr. c. og forrest til + 9 gr. c. kl. 18.00 på lastedagen. temperaturerne stabiliserer sig
                                                  - 10 -
    ved disse grader indtil afslutning af transporten. kølemaskinen kører uforholdsvis me-
    get, hvilket indikerer, at lasten afgiver varme til den luft i kølekassen, som kølemaskinen
    forgæves forsøger at nedkøle til den foreskrevne transporttemperatur (rumtemperatur).
    ved ankomst til skævinge konstateredes for varm temperatur i en del af lasten. gede-
    osten, 1.353 kartonner modtages med normal temperatur. gedeosten er lastet forrest i
    traileren og pallerne er sandsynligvis dobbeltstablet, hvilket kan være med til at nedsætte
    luftcirkulationen i kølekassen. der er ingen dokumentation for gedeostens præcise tem-
    peratur, men temperaturen var efter delimo’s oplysninger tilfredsstillende. ifølge survey
    rapport fra eurobaltic aps, pkt. 22 er 1 og 3 kgs. brieost for varme, hvorimod den sidste
    type brieost har korrekt temperatur. ifølge fotos er pallerne wrapped med plasticfilm,
    som forhindrer luftcirkulation mellem kartonerne.
    accura’ svarskrift af 23. juli 2010 konkluderer fejlagtigt på side 3, at det i besigtigelses-
    rapporten fra esbjerg besigtigelseskontor fremgår, at brieosten på lastningstidspunktet
    har en temperatur på mellem +5 og +7 gr. c., hvilken temperatur ikke er kritisk, og at
    temperaturen først er kritisk ved +10 gr. c.
    besigtigelsesrapporten fra esbjerg besigtigelseskontor konkluderer derimod, at brieosten
    på lastetidspunktet må have haft en temperatur på højere end +5 til +7 gr. c. og af ce-
    mafroids rapport fremgår på side 11, at ”brie cheeses have a maximum conservation
    temperature of +8 gr. c.”.
    min vurdering af årsagen til brieostens for høje temperatur ved aflæsningstidspunktet
    hos modtager er, at de 2 typer brieost (1 og 3 kgs.) har haft en temperatur højere end den i
    fragtbrevet foreskrevne transporttemperatur (rumtemperatur). temperaturen på retur-
    luften fra kølekassen er et udtryk for lastens temperatur.”
af hans møller nielsens supplerende skønserklæring af 1. juni 2011 fremgår følgen-
de:
    ”12.) af det tilsendte materiale fremgår ikke, hvilken indvendig højde der er i kølekassen.
    ej heller, hvordan kølemaskinen er monteret på kølekassens forvæg. det fremgår heller
    ikke tydeligt, hvor mange paller den samlede last består af, og hvad højden er på de en-
    kelte paller. disse oplysninger er væsentlige for besvarelse af spørgsmål 12.
    men, følgende er sandsynlig:
    en ”normal” køletrailer har en indvendig frihøjde på 2,6 til 2,8 meter. normalt er kølema-
    skinen monteret så højt oppe på kølekassens forvæg, som muligt. er dette tilfældet her,
    bør der være ca. 30 cm. fra lastens overkant til underkant af kølekassens tag for at sikre
    en tilstrækkelig luftcirkulation.
    af bilag y (fragtbrev nr. 173 232) fremgår, at partiet af brieost er lastet på 32 paller.
    af bilag b (fragtbrev u./nummer) fremgår, at partiet af gedeost er lastet på 14 paller.
    af bilag d (fragtbrev u/nummer) fremgår, at partierne af både gedeost og brieost er leve-
    ret på 46 paller hos delimo a/s.
                                               - 11 -
da en køletrailer rummer 33 bundpaller, må der være tale om dobbeltstabling af en del af
lasten.
hvis de dobbeltstablede paller har levnet en frihøjde mindre end ca. 30 cm. vil der være
tale om nedsat luftcirkulation i kølekassen, som kan medføre, at temperaturen stiger i
den bagerste del af kølekassen..
ifølge kølemaskinens datalogger har blæseren fungeret korrekt under transporten.
13.) som det fremgår af kølemaskinens datalogger har der været temperaturforskel for-
rest og bagerst i traileren på næsten +5 gr.c. (nogle gange mere).
når indblæsningsluften blæser henover det lastede gods, afgiver godset varme til ind-
blæsningsluften, hvis godsets temperatur er højere end indblæsningsluftens temperatur.
er udetemperaturen højere end kølekassens rumtemperatur påvirker dette ligeledes ind-
blæsningsluftens temperatur på sin vej fra forrest til bagerst i kølekassen.
her er der tale om indblæsningsluft med temperatur på teoretisk +1 gr.c. (setpoint). af
sikkerhedsmæssige årsager (risiko fra skalfrysning) er indblæsningsluftens temperatur
op til ca. +3 gr.c.
ved denne transport er benyttet atp-godkendt materiel, hvilket sikrer, at høje udetem-
peraturer har minimal indvirkning på vedligeholdelse/fastholdelse af temperaturen på
det lastede gods.
forudsat en frihøjde på ca. 30 cm. over det lastede gods, som sikrer tilstrækkelig luftcir-
kulation i traileren, er årsagen til temperaturforskellen forrest og bagerst i kølekassen, at
det indlastede gods har haft en temperatur, højere end den foreskrevne transporttempe-
ratur (rumtemperatur).
14.) af bilagene u-x fremgår, at kølekæden for dette parti ost ikke har været brudt. parti-
et, som bilagene omhandler, er et parti på 1.050 krt. + 112 krt. brieost pakket på i alt 11
paller. hvis disse 11 paller brieost er en del af det samlede parti på 4.338 krt. brieost pak-
ket på 32 paller, er der tale om en lille del af det samlede parti. om kølekæden har været
brudt på de resterende 3.176 krt. forud for afsendelse fra thiais, fremgår ikke af de frem-
sendte bilag.
af bilag y (fragtbrev nr. 173 232) skulle fremgå (meget utydeligt på det fremsendte ek-
semplar), at temperaturen ved afsendelse i thiais har været målt til +2 til +4 gr.c. hvis en
temperaturmåling skal have nogen værdi, skal de kartonner på hver enkelt palle, der er
målt, markeres. derved sikrer man, det er de samme kartonner, der temperaturmåles hos
modtager.
bilag u viser en god form for temperaturmåling, hvor temperaturen for hver enkelt palle
er noteret på liste de prélèvement no lp121876 (bilag u).
15.) da der ikke er ført bevis for ubrudt kølekæde fra producent til platform thiais for
langt den største del af brieosten, giver det fremsendte ikke anledning til ændring af mi-
ne konklusioner i skønserklæringen af 7. april 2011.
16.) af bilag u fremgår, at der afsendes 1.050 krt. brie 31% delimo 1 kg x4 og 112 krt.
petit brie cdl. pallen med de 112 krt. er temperaturmålt til + 2,8 gr.c. og kan muligvis
være bestemt for andre modtagere. ”delimo” fremgår i hvert fald ikke af vareteksten
for disse 112 krt. (bilag u).
modtagerne i henholdsvis portugal, finland, japan og sverige henviser alle til brie coeur
de lion 1 kg. shelflife 07.09.08. jeg vurderer, vareteksten ”cdl” i bilag u henviser til
”coeur de lion”, hvilket forklarer den rette temperatur ved ankomst hos modtagerne på
                                                  - 12 -
      netop disse brieoste, da pallen ved afsendelse fra producent er målt til +2,8 gr.c. netop
      disse 112 krt. har shelflife 07.09.08. en korrekt afsendelsestemperatur på brieosten må
      være årsagen til, at modtagerne i de nævnte lande har modtaget brieost med korrekt
      temperatur.”
forklaringer
gigi egeskov larsen har forklaret, at hun er administrerende direktør i delimo.
      der var tale om en fullload af blandede produkter, heraf 9 paller gedeost, som er bløde
og sensible oste, 11 paller brieost og 14 paller blandede oste, herunder blåskimmel og brie.
      al ost skal opbevares på mellem 2-40 c. hvis brieosten opnår en temperatur på mere
end 100 c, begynder den at selvgenerere varme, og denne proces kan ikke stoppes igen.
      når der i fragtbrevet udarbejdet i forbindelse med transit i padborg den 27. juli 2008 er
anført 46/34 paller, betyder det, at der er 46 paller på bilen. nogle af pallerne er ikke helt
fyldte, hvorfor man adskiller pallerne med paller imellem. pallerne er ikke dobbeltstakkede.
når man taler om stacking i denne transport, er det, fordi man måske har en halv palle ost,
som man sætter en halv palle flødeost ovenpå. andreas andresen kørte slet ikke dob-
beltstacking.
      ved ankomsten til thiais dokumenterede bongrain temperaturen af ostene. der blev
taget temperatur på hver enkelt palle i vigneulies. kølekæden har ikke været brudt.
      det er meget vigtigt, at man har en ubrudt kølekæde, da brieoste ikke må nå over en
temperatur på 100 c i en periode på mere end ca. 30- 60 min.
      delimo blev på intet tidspunkt kontaktet af andreas andresen eller chaufføren om, at
der var noget galt. hvis det var sket, ville de have bedt dem om at gøre noget ved kølefor-
holdene. de kunne i så fald have bedt chaufføren om at søge hjælp i et kølehus eller et lager.
      ved ankomsten i padborg blev delimo heller ikke kontaktet.
      af billederne kan ses, at ostene ved ankomst var wrappet. de bliver wrappet for at
skabe stabilitet, når pallerne køres ind og ud af bilen. man vrider plastikken for at støtte del-
vis rundt om pallen. flødeosten var pakket ind i pap.
      ved ankomsten i skævinge blev ostene sat på et separat lager for at prøve at nedbringe
temperaturen. her stod de til næste morgen, hvor de stadig var varme. herefter kontaktede
de andreas andresen. de skrev samtidig på fragtbrevet, at de ikke kunne acceptere varen i
denne tilstand.
                                                 - 13 -
       delimo havde en formodning om, at der var noget galt med brieostene forud for trans-
porten, hvorfor de forsøgte at skaffe dokumentation for kølekæden mv. de betalte derfor ik-
ke for varerne i første omgang.
       det var bongrain, som tog initiativ til at få udarbejdet cermafroid undersøgelsen, da
de ville dokumentere, at der ikke var noget i vejen med brieostene. efter modtagelsen af
cermafroid undersøgelsen betalte hun bongrain. det var først her, at hun blev overbevist
om, at der intet var i vejen med ostene. hun blev endvidere bekræftet heri, da kølekæden ik-
ke var brudt, og da andre kunder havde fået leveret ost, der var i orden. det kunne derfor
ikke være ostene, som var årsagen til skaden.
       hun skrev herefter til andreas andresen og modregnede i fragtkravet. andreas an-
dresen fastholdt, at skaden skyldtes brieostene. rapporten ændrede ikke deres stillingtagen
hertil.
       det var uansvarligt af andreas andresen at komme med en trailer, der var 35° varm,
når godset skulle opbevares ved 2-4° c. bilen skal nedkøles, inden man starter læsningen.
det er korrekt, at temperaturen var 10° c kl. 14.30, da læsningen blev påbegyndt, men bilen
skulle have været nedkølet allerede, da den kørte ind til rampen. det er chaufførens ansvar,
at vognen har den rette temperatur. det ligger implicit i samarbejdet, at vognen skal være 2-
40 c ved kørsel med forskellige oste.
       der har ikke tidligere været problemer med bongrain, hvor temperaturen har været for
høj.
mark nicolajsen har forklaret, at han indtil den 31. august 2011 var afdelingsleder for an-
dreas andresens afdeling i frankrig og belgien. han var key account på en del kunder, dog
ikke delimo, som var en vigtig kunde.
       han kender transporten i denne sag, hvor der var tale om ost, som skulle transporteres
ved 20 c. ostene skulle hentes hos en speditør i frankrig.
       andreas andresen havde 2 læsninger for delimo om ugen. denne læsning foregik om
fredagen. han fik om søndagen at vide, at der var en skade på ostene.
       når der kommer en trailer til dhl, er varerne først klar til læsning om eftermiddagen.
chaufføren kører trailerne til rampen, og dhl´s folk læsser godset. det er almindelig kuty-
me. det er ikke chaufførens opgave.
                                                 - 14 -
       chaufføren undersøgte ikke ostene, hvilket de somme tider gør. oftest kører de dog
kun vognen frem til rampen, hvor andre læsser godset. de har derfor ikke altid mulighed for
at kontrollere godset, da de hurtigt skal videre. chaufføren kunne ikke huske, at han så no-
get usædvanligt ved ostene ved læsningen.
       det var en polsk chauffør, som forstår engelsk. han ved ikke, om chaufføren forstår
fransk. de benytter nok stadig denne chauffør.
       funktionen start/stop i kølevognen er en meget billigere løsning end ”continuous run”,
som kører uafbrudt. ved start/stop funktionen starter køleren, når temperaturen når ca. 4-50
c. så stopper den ved 20 c, hvorefter den starter igen, når temperaturen stiger igen. hvis de
ikke får andet at vide, kører de med 20 c start/stop funktion, da dette er kutyme. det har ikke
været drøftet med delimo.
       chaufføren satte køleren i gang, før han kørte hen til rampen. det er ikke praksis at kø-
re frem med 320 c, men det kommer også an på, hvor varmt det er udenfor. chaufføren ind-
stillede vognen til 20 c kl. 13.45. det er korrekt at gøre det på den måde. man anvender kun
setpt 2, når der er brug for to forskellige temperaturer i kølekassen, fx fersk og frost. ved
læsningen kl. 14.30 var temperaturen 10,50° c. det er læsningsstedets ansvar, om de vil læsse
eller ej. de kunne have ventet, til trailerne var kølet tilstrækkeligt ned. han ved ikke, om
dhl har kontrolleret temperaturen i kassen, hvilket de naturligvis burde have gjort.
        han ved ikke, hvorfor chaufføren kl. 16.57 satte temperaturen ned fra 2 til 10 c. chauf-
føren kunne ikke have gjort andet for at nedkøle traileren. hvis han havde sat den til 0 0 c,
ville varerne begynde at fryse.
       varerne i nærværende transport har været alt for varme fra begyndelsen. køleren kan
ikke nedkøle, men alene holde temperaturen på varen.
       han har ikke hørt om problemer med køleren tidligere. traileren blev gennemgået ef-
terfølgende, og det blev bemærket, at varerne havde været for varme.
       læsningen har kun taget 1 time fredag eftermiddag, hvorfor dhl må have haft meget
travlt.
       han kan kun gætte på, hvorfor kølemaskinen var slukket i ca. 40 minutter. chaufføren
har måske været på en rasteplads, hvor en anden chauffør har slukket den, fordi han ikke
kunne sove.
                                                - 15 -
       ved ankomsten fik de at vide, at godset var kommet ind på lageret. de kontaktede en
havarikommissær, som konkluderede, at brieostene var for varme.
       da delimo var en stor kunde, var de interesserede i at vise dem al dokumentation. han
tilkendegav straks over for delimo, at det efter deres opfattelse var brieostene, som havde
været for varme ved læsningen.
       andreas andresen har under hele forløbet fastholdt afvisningen af ansvaret, men ville
gerne hjælpe delimo og tilbød at gennemgå sagen og også at tage til frankrig.
       han har ikke over for delimo oplyst, at han anså kravet for forældet.
jørn egebjerg har forklaret, at han tidligere var ansat som regnskabschef i delimo.
       han fik kendskab til sagen ved kølevognens ankomst. han havde ansvaret for økono-
mien og blev involveret, fordi der skulle tilbageholdes penge over for bongrain. på dette
tidspunkt så det ud, som om bongrain havde leveret defekte varer.
       han var ikke til stede ved modtagelsen, men han husker, at ostene blev kørt til et sepa-
rat lager. lagerchefen har sagt, at ostene lugtede meget.
       han gjorde i første omgang ikke andreas andresen opmærksom på, hvor stort kravet
var. det gjorde han først på et senere tidspunkt, hvor han indkaldte dem til et afklarende
møde i sensommeren 2009. derefter må han have talt økonomi med dem.
       han sendte en mail efter mødet, hvor han skrev, at det ikke var bongrains ansvar, men
at det i stedet var andreas andresens ansvar. i denne mail nævnte han beløbet.
       der har været flere telefonsamtaler med andreas andresen, og der er voldsomt mange
dokumenter i sagen.
       det har aldrig været nævnt, at kravet skulle være forældet.
       der har ikke tidligere været problemer med varerne fra bongrain, og han bad
bongrains repræsentant om at undersøge, om der var andre kunder, som havde haft pro-
blemer med varerne.
finn eriksen har forklaret, at han er ejer af og direktør for eurobaltic aps, som udarbejder
ca. 300 rapporter på transportskader om året.
                                                 - 16 -
       han kom ud til delimo den 28. juli 2008. ostene var meget varme, og det slog ham, at
ostene var lige varme foroven, i midten og forneden. når kølemaskinen er skyld i, at osten er
for varm, er der ofte en temperaturforskel i ostene.
       han husker, at ostene havde samme temperatur, uanset at der i fragtbrevet udarbejdet
den 27. juli 2008 er anført en temperatur på 13-180 c og 100 c. han ved ikke, om de alle var
præcist 13 eller 180 c, men de var alle relativt varme.
       han var ikke til stede ved læsningen og ved derfor ikke, hvilken temperatur godset
havde på dette tidspunkt. han har modtaget start/stop rapporten, som er en strimmel af en
værkstedsudskrift. strimlen tages direkte fra kølermaskinen. af denne ses, at der er stor for-
skel på indblæsningstemperaturen og udblæsningstemperaturen. dette indikerer, at godset
har en højere temperatur end den, som setpt er indstillet til.
       der er to kølemaskiner. den bageste har ikke været tændt under transporten. returluft
2 har en høj temperaturen, hvilket indikerer, at godset har været varmt.
       hvis osten havde haft den korrekte temperatur, ville disse 12 tons ost have nedkølet
traileren hurtigt. ostene ville ikke kunne nå op på en temperatur på 180 c på 2 døgn. det gør
ikke nogen forskel, at man slukker for køleren i 40 minutter under transporten. når han i
rapporten skriver ”the rest of the cheeses”, mener han gedeosten.
       vognen køler hurtigt ned fra kl. 14.30. det kommer an på, hvor varmt godset er, hvis
man skal vurdere, om det er et problem at læsse vognen, når den er 18,20 c bagi og 10,50 c
foran. hvis traileren er 100 c, og osten er 200 c, vil ostens temperatur influere på temperatu-
ren i traileren.
       det er sædvanligt at slukke for køleren under læsningen, idet dørene er åbnet. chauf-
føren starter køleren et par timer før læsningen og køler kassen ned. det er ikke unormalt, at
læssefolkene beder om at få køleren slukket pga. larmen, og læssefolkene burde selv have
sagt fra, hvis de blev mødt med en alt for varm trailer.
       når han i rapporten skriver, at temperaturen er konstant under transporten, er det en
sandhed med modifikationer. når der køres med start/stop funktionen, vil der altid være et
meget lille temperaturudsving, men man har ikke de store udsving på returluften. han går
ikke ind i decimaler.
                                                - 17 -
       returluft 2 har ikke været i brug, men den måler alligevel, hvilket indikerer, at osten
har været for varm. det er en fejl, hvis han i rapporten har skrevet, at returluften har ligget
på omkring 40 c.
       han modtog 0-testen mundtligt. ved en 0-test sætter man kølemaskinen på 00 c i nogle
timer. hvis den holder temperaturen, virker den, som den skal. når andreas andresen sta-
dig anvender kølemaskinen, uden yderligere skader opstår, må man antage, at den ikke er
defekt. der er i øvrigt ikke noget, der indikerer, at kølemaskinen ikke har fungeret korrekt.
       når chaufføren kl. 4.13 går over til continuous run, er det formentlig, fordi chaufføren
er blevet opmærksom på, at han ikke kan få temperaturen ned. det er ikke hensigtsmæssigt
at køre med start/stop funktionen, når man kører med temperaturfølsomt gods, som denne
slags ost. da det er vareejeren, som kender sit produkt, må det være vareejeren, der skal an-
mode om ”continuous run”. han har fået at vide, at det står i kontrakten mellem andreas
andresen og delimo, at der skal køres med start/stop.
       hvis man kører med en start/stop funktion på 4/20 c, og man læsser varer med en
temperatur på f. eks. 100 c, er det tvivlsomt om køleren kan nå at køle den varme ost ned.
der skal være noget luft omkring godset. hvis man skal køle noget ned fra 200 c til 20 c, vil
man mangle dette flow ved start/stop funktionen. . en kølemaskine kan godt skalkøle brie-
osten, men hvis den ”koger” indeni, vil den ikke kunne køles ned.
       det er heller ikke uden risiko at køre på continuous, hvis man kører med forskelligt
gods. her risikerer man at fryse noget andet gods.
lars p. l. jensen har forklaret, at han er havariinspektør og er uddannet i branchen, hvor han
har arbejdet siden 1985.
       han blev kontaktet af codan og modtog derefter nogle dokumenter og oplysninger fra
delimo. han har ikke besigtiget ostene, og han har ikke modtaget en udskrift af 0-testen.
       transporten kørte i begyndelsen med start/stop funktionen, men blev undervejs æn-
dret til continuous. man vælger ofte start/stop funktionen for at spare på brændstoffet. nor-
malt vil der være en besparelse, men i dette tilfælde har der nok ikke været en besparelse, da
der var meget korte tidsrum mellem start og stop.
       transporten foregik om sommeren. det er ikke sædvanligt at køre til centralen med en
temperatur på 180 c, men man bør i stedet køre til med den rette temperatur.
                                                - 18 -
       han fik af delimo oplyst, at gedeosten var i orden ved modtagelsen. det fremgår af
fragtbrevet af 27. juli 2008, at gedeostene var 100 c ved modtagelsen.
       når han i rapporten har anført, at målingerne i kølevognen er baseret på rat (return
air 1), er det en forkert antagelse. han har efterfølgende fundet ud af, at den er baseret på
indblæsningsluften i stedet for rat. det gør dog ingen forskel, da man vil skåne godset mod
frostskader. hvis den kører på returluft, risikerer man, at den leverer minusgrader. det er
ikke sikkert, at den arbejder, selvom den logger. som eksempel kan man se, at der kl. 9.15 ik-
ke er et stort gap. her arbejder maskinen ikke. det er hele tiden på indblæsningsluften, at
den arbejder på start/stop.
       kl. 15.30 skulle temperaturen være 20 c, men den måler en indblæsningsluft på 6,30 c,
og det er, fordi temperaturen har været højere. man vil gerne have 20 c, og luften er på 70 c.
maskinen arbejder på sat, dvs., at den blæser kold luft ind og varmere luft retur.
       når chaufføren ændrede temperaturen i køleren fra 2 til 10 c kl. 16.57, var det forment-
lig, fordi han så, at temperaturen var for høj. hvis han havde sat den på continuous run, ville
man nok have fået lavere temperatur på returluften. han kunne ikke have sat den længere
ned end 10 c, da det var gods, som ikke kunne tåle at fryse. han ved ikke, om det ville have
haft en effekt, hvis chaufføren havde startet begge kølere.
       temperaturen kan stige til 8-100 c under defrostning, fordi føleren sidder tæt på ma-
skineriet. han kan på den baggrund slutte, at det ikke kun har noget med produkterne at gø-
re. det burde ikke have den store betydning, at køleren var slukket 40 minutter.
       ostene må have haft en temperatur på mere end 5-70 c. det er hans opfattelse, at hvis
godset havde haft den rette temperatur fra starten, ville returluften have været lavere.
       en kølemaskine skal ikke nedkøle, men opretholde en temperatur.
skønsmand hans møller nielsen har vedstået sin erklæring og forklaret supplerende, at han
har beskæftiget sig med transport af ost i mange år.
       han er af den opfattelse, at skaden skyldes, at brieostene har haft en for høj temperatur
ved læsningen i thais. det når han frem til ved at se på start/stop rapporten, hvoraf fremgår,
at chaufføren indstillede set til 20 c og senere 10 c. når luften, som blæses ind i traileren, er
20 c, og returluften er højere, indikerer det godsets temperatur. han kan ikke sige noget om,
hvor varm osten var ved læsningen.
                                                 - 19 -
       det er kritisabelt, at chaufføren kom med en trailer, der ikke havde den rette tempera-
tur, og det er kritisabelt, at læssefolkene ikke ventede med at læsse, indtil traileren var kølet
ned. det har dog ikke nogen betydning for det skadesbillede, man ser på ostene. hvis en
trailer fyldes op med varer, der har en temperatur på 2-40 c, vil det ikke tage lang tid, før re-
sten af luften i traileren er kølet ned til samme temperatur. det vil tage ca. 10-15 minutter, og
det vil ikke kunne bevirke en sådan skade på ostene.
       det har ikke haft nogen indvirkning på skadesbilledet, at chaufføren slukkede kølema-
skinen i 40 minutter. når døren er lukket, vil der ikke ske noget med temperaturen.
       det er ikke en fejl at køre med start/stop funktionen, men det er klart bedre at køre
med continuous run. der vil dog være en risiko for skalfrysning, hvis man kører med 00 c.
risikoen formindskes ved at køre med 20 c, muligvis vil der slet ikke være en risiko herved.
       han er aldrig blevet mødt med et krav om at køre med continuous run. udgangspunk-
tet vil altid være start/stop, medmindre andet er aftalt.
       han ved ikke, om skaden kunne have været undgået, hvis man på et tidligere tids-
punkt var gået over til at køre med continuous run. det er dog hans erfaring, at hvis godset
har den rette temperatur, er det uden betydning, om der køres start/stop eller continuous.
       hvis luftcirkulationen har været for dårlig, kan det skyldes, at pallerne har været så
høje, at der er manglende cirkulation, men da der var en maksimal lastehøjde på 1,85 meter,
har der, efter hans opfattelse, været plads nok til, at luften kunne cirkulere.
       kølemaskinen har efter hans opfattelse fungeret korrekt. chaufføren sænkede tempe-
raturen fra 2 til 10 c, formentlig fordi han konstaterede, at temperaturen var for høj. han
kunne ikke sætte den længere ned pga. risiko for skalfrysning
       ved besvarelsen af spørgsmål 1 har han ikke vurderet, at skaden kan skyldes proble-
mer med køleanlægget i frankrig, idet den kritiske temperatur for ostene er 8 - 100 c. en
temperatur på 60 c i køleanlægget i frankrig kan derfor ikke have været skyld i skaden. han
kan dog ikke sige det med sikkerhed.
       der har været et stop undervejs fra producenten til dhl, men fra dhl til skævinge,
har kølekæden ikke været brudt.
       han har ikke besigtiget traileren og har ikke modtaget en 0-test. han modtog en atp-
godkendelse samt datalogudskrifter. en atp godkendt trailer er godkendt til at køre med
kølevarer og frostvarer. af godkendelsen fremgår, at den er godkendt til en udendørs tem-
                                                - 20 -
peratur på op til 300 c. med den temperatur udenfor skal kølemaskinen kunne afkøle inden
for et vist tidsrum.
       det vil tage længere tid at sænke vognen fra 30 til 200 c end fra 20 til 100 c. det harmo-
nerer fint med, at han i sin rapport har skrevet, at vognen skulle kunne nedkøles fra 320 c til
00 c på ca. 1 time.
       hvis man bakker ind til en åben rampe, vil der altid være varmere i bagenden under
lastningen, da den varme luft trækker op omkring bagenden. senere skyldes forskellen i
temperaturen foran og bag i vognen, at ostene afgiver varme. man kan ikke slutte, at det er
kølemaskinen, som ikke har fungeret korrekt.
       under lastningen skal kølemaskinen være slukket, hvis dørene er åbne ude til det fri,
da man trækker varm luft ind i vognen.
       han har i sin rapport taget højde for, at vognen afgiver varme, da det ligger i den isole-
ring, som kassen skal have for at blive atp godkendt.
       rapporten fra cermafroid virker objektiv, men han er ikke enig i konklusionen. han er
ikke enig, da der ikke er bevist målingerne af ostene. det er heller ikke beskrevet, om køle-
kæden har været brudt.
       i temperaturmålingen i vigneulles er der kun dokumentation for de 11 paller. han kan
ikke se, at petit brie var til delimo.
       han har taget temperaturmålingen i fragtbrev 173232 med i sine overvejelser. produ-
centen er normalt ikke meget for at ødelægge sit produkt ved at stikke et termometer direkte
ind i det, men stikker den derimod ind imellem kartonerne.
       selvom han har anvendt urigtige oplysninger fra finn eriksens rapport, ændrer det ik-
ke hans holdning. det er kernetemperaturen på produktet, som skal tages. når han i finn
eriksens rapport læser ”the rest of the cheeses” læser han både brieosten og gedeosten. han
læser det, som om nogle af brieostene havde den rette temperatur.
       chaufføren kunne have kørt med continuous run, hvilket ville have givet en større cir-
kulation, men havde ostene haft den korrekte temperatur, ville det ikke være et problem at
køre med start/stop.
       det var ikke nødvendigt at starte begge kølemaskiner, og han tør ikke sige, om det ville
have givet en lavere temperatur i vognen.
                                                - 21 -
       når han i sin rapport understreger sætningen ”hvorimod den sidste type brieost har
korrekt temperatur” er det, fordi han syntes, at det var underligt, at der var tre typer, og at
den ene havde den rigtige temperatur. selvom han nu har fået oplyst, at finn erik med or-
dene ” the rest of the cheeses” alene henviste til gedeosten, ændrer det ikke hans opfattelse.
       setpt 1 er den temperatur, som man indstiller kølemaskinen på, setpt 2 er den bagerste
fordamper, som ikke var tændt. rat er temperaturen på den luft, som kommer retur. tem-
peraturen i selve kølekassen vil vise det samme som rat, da rumtemperaturen er den sam-
me, som returluften.
       chaufføren kan normalt aflæse og indstille temperaturen i kassen inde fra førerrum-
met.
skønsmand henning clausen har vedstået sin erklæring og forklaret supplerende, at luftcir-
kulationen var for dårlig inde i vognen. dette skyldes efter hans opfattelse, at brieostene har
et højt vandindhold, og dette vandindhold stiger, når det kommer over 100 c. det afhænger
også af, hvor moden osten er på læsningstidspunktet. når osten står inde midt på pallen og
er wrappet med plast, kan varmen, som dannes inde i pallen ikke komme ud, hvis der ikke
er nok luftcirkulation. det er ganske normalt at wrappe med plast, men i dag bruger man of-
te et andet materiale.
       af fotos ser det ud, som osten var grøn af skimmel allerede ved ankomsten til skævin-
ge. hvis temperaturen er 180 c, er det naturligt, at der er sket en acceleration.
       det er sædvanligt, at man ved transport af følsomme produkter kører med 2-40 c fra
start til slut.
       når der i fragtbrevet står, at temperaturen er målt til 2-40 c, formoder han, at der er sat
et termometer ind i produktet.
       ethvert temperaturudsving i opadgående retning er noget skidt, men ved 8-100 c er
det kritisk. ostene er kun undervejs i 2 døgn, men enhver temperaturstigning er til skade.
       wrappingen, som ses på billederne, er ikke en fuld wrapping. det er dog muligt, at
noget af wrappingen er fjernet for at kunne tage temperaturen. på billedet, hvor nogle oste er
målt til 14,6 grader, har man krænget wrappingen ned for at få termometeret ind.
       hvis der kun havde været delvis wrapping nederst, ville nedkølingen have virket be-
tydeligt bedre.
                                                - 22 -
       pallerne stod meget tæt. pallerne kunne godt have været læsset på en sådan måde, at
der kunne komme luft ned mellem kartonerne.
       det må være standard at køre med continuous run, når der er tale om temperaturføl-
somme oste. dernæst ville de fleste pålæsningssteder i danmark vente med at læsse, indtil
vognen var kølet ned.
       hvis man antager, at brieostene havde en temperatur på 6,50 c, og de blev læsset kl.
14.30 i en 18,20 c varm vogn, ville der gå ca. 2-3 timer, før de kommer under den kritiske
temperatur på 80 c.
       han er ikke helt enig i cermafroids rapport, da han ikke forstår, hvordan der kan være
5° forskel foran og bagi vognen, hvis der er en ordentlig luftcirkulation. problemet er luftcir-
kulationen.
parternes synspunkter
andreas andresen har gjort gældende, at trailerens kølemaskine fungerede korrekt under
transporten. dette er bekræftet af begge skønsmænd i skønserklæringerne, ligesom det be-
kræftes af 0-testen, som blev foretaget af transportøren. rapporten fra cermafroid må i den
forbindelse have en meget begrænset bevisværdi, da den er indhentet af bongrain på et tids-
punkt, hvor tvisten var opstået.
       det har ikke haft nogen betydning, at temperaturen i traileren lå på 10-180 c ved læs-
ningen. skønsmand hans møller nielsen har forklaret, at den utilstrækkelige forkøling af
traileren var kritisabel, men at det ikke har haft nogen betydning for skadesbilledet. såfremt
ostene havde haft den rette temperatur fra starten, ville ostene have nedkølet traileren inden
for meget kort tid.
       hans møller nielsen og henning clausen har begge erklæret, at det er korrekt at bruge
start/stop funktionen ved transport af brieoste, og hans møller nielsen har endvidere forkla-
ret, at der som udgangspunkt køres med start/stop, medmindre andet er aftalt. ved kørsel
med continuous run ville der være en risiko for skalfrysning. dernæst kunne chaufføren ikke
have afværget skaden ved at køre med continuous run, da skaden var uoprettelig.
       det har heller ikke haft nogen betydning for skadesbilledet, at kølemaskinen har været
slukket i 40 minutter under transporten. det må derfor lægges til grund, at de af chaufføren
                                                - 23 -
udviste forhold ikke har været medvirkende til temperaturskaden, hvorfor andreas andre-
sen er uden ansvar herfor på grund af manglende årsagssammenhæng.
      finn eriksen og henning clausen konkluderer begge i deres rapporter, at brieostene
havde en for høj temperatur ved læsningen, og at dette var årsagen til skaden. der foreligger
ingen dokumentation for en ubrudt kølekæde fra producenten til dhl´s platform i thiais.
hertil kommer, at køleanlægget i thiais efter henning clausens opfattelse ikke har fungeret
optimalt.
      brieostenes høje temperatur ved modtagelsen skyldes, at ostene havde en for høj tem-
peratur allerede ved læsningen i thiais. andreas andresen er dermed ansvarsfri efter cmr-
lovens § 25, stk. 1, litra c.
      ifølge henning clausen skyldes temperaturskaderne også en utilstrækkelig luftcirkula-
tion omkring brieostene som følge af wrapping og læsningen. andreas andresen er derfor
ansvarsfri i medfør af cmr-lovens § 25, stk. 1, litra b, idet skaden skyldes afsenders forhold,
da bongrain forestod læsningen af godset.
      andreas andresen har godtgjort, at skaden kan være sket som følge af ostenes for høje
temperatur eller som følge af wrappingen og læsningen, hvorfor delimo herefter skal føre
bevis for, at dette ikke er tilfældet. denne bevisbyrde har delimo ikke løftet.
      vedrørende forældelse har andreas andresen anført, at de på intet tidspunkt har an-
erkendt et ansvar, men derimod under hele forløbet har gjort delimo opmærksom på, at man
var uden ansvar for skaden. der foreligger ikke en aftale om suspension af forældelsesfristen
jf. cmr-lovens § 41, som skal regnes fra den 27. juli 2008, hvor godset blev afleveret til deli-
mo i skævinge. der har ikke været forligsforhandlinger, og den omstændighed, at andreas
andresen var behjælpelig med at fremskaffe oplysninger om skadens årsag, kan ikke anses
for en stiltiende suspension.
      chaufføren har ikke udvist grov uagtsomhed, idet de kritiserede forhold ikke har haft
nogen betydning for skaden. den omstændighed, at chaufføren ikke har taget forbehold i
fragtbrevet om godsets stand, kan ikke karakteriseres som grov uagtsomhed.
      i afgørelsen fed 1994.1523v, som delimo henviser til, havde chaufføren specifikt fået
til opgave at undersøge godset, hvilket ikke er tilfældet i nærværende sag.
      da delimo ikke anlagde retssag mod andreas andresen inden forældelsesfristens ud-
løb, og da fristen ikke er suspenderet, er kravet forældet i medfør af cmr-lovens § 41.
                                                 - 24 -
       delimos modregning af kravet er dermed uretmæssig, hvorfor delimo er forpligtet til
at betale det påstævnte beløb.
delimo har gjort gældende, at de har et berettiget modkrav, som følge af skaderne på brie-
ostene. delimo har lidt et tab på 651.925,77 kr., og andreas andresen har handlet ansvars-
pådragende.
       andreas andresen er som fragtfører ansvarlig for beskadigelse af godset, jf. cmr-
lovens § 24, stk. 1. der er tale om et culpaansvar med omvendt bevisbyrde. andreas andre-
sen kørte til læssestedet med en ikke afkølet trailer, hvilket var imod praksis. dette øger risi-
koen for, at der opstår en skade på brieostene. henning clausen har forklaret, at såfremt
brieostene havde en temperatur på 60 c, og de blev læsset i vognen, som var 18,20 c, ville
ostene nå først under den kritiske temperatur inden for 2-3 timer. det må derfor lægges til
grund, at det har haft betydning for skaden, at vognen var varm ved læsningen. chaufføren
har derved handlet ansvarspådragende.
       ved transport af temperaturfølsomt gods burde chaufføren have indstillet køleanlæg-
get til continuous run i stedet for start/stop, hvilket er bekræftet af henning clausen. hans
møller nielsen har endvidere forklaret, at der ikke var risiko for skalfrysning ved kørsel med
2 0 c continuous. hertil kommer, at chaufføren allerede efter 1½ times kørsel blev opmærk-
som på, at temperaturen var for høj. han burde derfor have forsøgt at afværge skaden.
       chaufføren har en forpligtelse til at kontrollere godset og indpakningens synlige til-
stand, hvilket også indebærer en forpligtelse til at undersøge temperaturen jf. cmr-lovens §
10. da chaufføren ikke har taget forbehold i fragtbrevet, er der en formodning for, at godset
er uden fejl og mangler. køleanlægget har været ude af drift flere gange under transporten,
og chaufføren har ikke kunnet redegøre for årsagen hertil. tilsvarende omstændigheder
gjorde sig gældende i u.1969.582s, hvor fragtføreren blev holdt ansvarlig for skaden.
       andreas andresens chauffør har kvitteret for, at han har modtaget varerne, og at disse
havde en temperatur på 2-40 c. derved har han udvist grov uagtsomhed jf. afgørelsen fed
1994.1523v, hvor chaufføren fandtes at have udvist grov uagtsomhed ved at kvittere for
modtagelse og temperatur uden forbehold.
       chaufføren har herefter ikke godtgjort at have truffet alle de forholdsregler ved læs-
ning og under transporten, som omstændighederne tilsagde jf. cmr-lovens § 24, og har ikke
                                                 - 25 -
udvist særlig agtpågivenhed. chaufføren kan dermed ikke påberåbe sig ansvarsfriheds-
grunden i cmr-lovens § 25, stk. 1, litra d.
       andreas andresen har dernæst ikke godtgjort, at beskadigelsen skyldes fejl eller for-
sømmelser fra delimos side, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2, idet skønsmanden fejlagtigt har an-
givet, at der var tale om dobbeltstacking. dette var ikke tilfældet, hvilket gigi egeskov lar-
sen har bekræftet. dernæst er der ikke tale om en full wrapping, hvorfor der har været til-
strækkelig luftcirkulation omkring godset. dermed er der ikke ført bevis for, at stuvningen
eller læsningen er årsagen til skaden.
        der foreligger dermed ingen ansvarsfrihedsgrunde, hvorfor andreas andresen er er-
statningsansvarlig for beskadigelserne.
       vedrørende forældelse har delimo anført, at kravet ikke er forældet, idet andreas an-
dresen har handlet groft uagtsomt. forældelse indtræder dermed først 3 år efter godsets af-
levering jf. cmr-lovens § 41.
       såfremt retten ikke måtte finde, at der er udvist grov uagtsomhed, må det lægges til
grund, at der er indgået en stiltiende aftale om suspension af fristen, idet der har pågået for-
handlinger mellem parterne om ansvaret.
       delimo har derfor været berettiget til at foretage modregning for sit tab på 651.925,77
kr. i andreas andresens løbende fragttilgodehavender.
sø- og handelsrettens afgørelse
det er ubestridt, at traileren ikke var tilstrækkeligt forkølet forud for læsningen af brieostene,
ligesom det er ubestridt, at afsenderen i fragtbrevet havde instrueret om, at temperaturen
skulle være 2-40 c.
       skønsmændene hans møller nielsen og henning clausen har begge erklæret, at det
var uden betydning for skaden, at temperaturen var for høj i traileren, ligesom det var uden
betydning, at kølemaskinen var slukket i 40 minutter under transporten.
       chaufføren forsøgte undervejs at nedkøle godset ved at sætte temperaturen ned fra 20
c til 10 c. han kunne ikke sætte temperaturen længere ned på grund af risikoen for skalfrys-
ning af ostene.
       retten lægger på baggrund af skønserklæringerne til grund, at trailerens kølemaskine
fungerede korrekt, og at den var indstillet til den rette temperatur. retten finder det herefter
                                               - 26 -
ubetænkeligt at lægge til grund, at brieostenes høje temperatur ved modtagelsen skyldes, at
de havde en for høj temperatur allerede ved læsningen i thiais. andreas andresen er der-
med ansvarsfri efter cmr-lovens § 24, stk. 2.
      bestemmelserne i cmr-lovens §§ 10 om fragtførerens pligt til at undersøge godset og §
11 om fragtbrevets beviskraft er alene bevisregler. der foreligger ikke oplysninger om læsse-
stedet, ligesom der ikke foreligger oplysninger om chaufførens adgang hertil. den omstæn-
dighed, at chaufføren påtegnede fragtbrevet uden at tage forbehold, kan derfor ikke føre til
et andet resultat.
      den omhandlede transport fandt sted i perioden fra den 25. juli 2008 til den 27. juli
2008, hvor godset blev afleveret til delimo i skævinge. ifølge cmr-lovens § 41, stk. 2, litra a
skal forældelsesfristen dermed regnes fra den 27. juli 2008.
      chaufføren havde indstillet temperaturen korrekt og kontrollerede temperaturen i trai-
leren og forsøgte endvidere at nedkøle den yderligere. det må anses for uagtsomt, at chauf-
føren ikke nedkølede traileren tilstrækkeligt forud for læsningen, men chaufførens adfærd
kan, ud fra en samlet bedømmelse, ikke karakteriseres som grov uagtsomhed. delimos er-
statningskrav er derfor undergivet 1-årig forældelse jf. cmr-lovens § 41, stk. 1.
      andreas andresen afviste kravet ved e-mail den 27. oktober 2008 og har ikke på et se-
nere tidspunkt anerkendt et ansvar. der pågik ikke forligsforhandlinger mellem parterne, og
der blev ikke indgået en aftale om suspension. det forhold, at andreas andresen var be-
hjælpelig med at indhente oplysninger til delimo samt inddrog sit forsikringsselskab, hvilket
må anses for sædvanligt, medfører ikke, at der foreligger suspension af forældelsesfristen.
      et evt. krav ville dermed være forældet i medfør af cmr-lovens § 41.
      herefter tages andreas andresens påstand til følge.
      efter sagens udfald og omfang skal delimo i sagsomkostninger til andreas andresen
betale 50.000 kr. til dækning af advokatbistand samt 15.960 kr. til dækning af retsafgift.
                                      thi kendes for ret:
                                               - 27 -
delimo a/s skal inden 14 dage til andreas andresen a/s betale 651.925,77 kr. med tillæg af
procesrente fra den 14. december 2009 og 65.960 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbe-
løbet forrentes efter rentelovens § 8a.
kaj flemming nielsen                  mette christensen              kai wöldike bested
                                             (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                        p.j.v. sø- og handelsretten, den 24. april 2012

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                              højesterets dom
                         afsagt fredag den 6. december 2013
sag 48/2012
(1. afdeling)
rødekro andelsboligforening
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat birgitte kjærulff vognsen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 9. afdeling den 6. februar 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, jytte scharling, thomas rørdam,
lars hjortnæs og oliver talevski.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande mv.
appellanten, rødekro andelsboligforening, har gentaget sine påstande om fradrag for udgif-
ter til stianlæg og yderligere fradrag for udgifter til etablering af hoved- og fordelingsledning
til fjernvarme og anlæg af vej, således at den beløbsmæssige opgørelse foretages af vurde-
ringsmyndighederne.
skatteministeriet har påstået stadfæstelse med den ændring, at skatteministeriet anerkender, at
rødekro andelsboligforening er berettiget til yderligere fradrag for vejanlæg, og at den be-
løbsmæssige opgørelse foretages af vurderingsmyndigheden.
rødekro andelsboligforening har for højesteret frafaldet sine påstande om fradrag for udgif-
ter til etablering af stikledninger og parkeringsanlæg.
                                                 - 2 -
der har under sagens behandling for højesteret været afholdt syn og skøn vedrørende forde-
lingen af udgifter til etablering af vej og parkeringspladser i området. skatteministeriet har på
grundlag heraf ændret sin påstand om stadfæstelse som anført ovenfor.
anbringender
rødekro andelsboligforening har for så vidt angår spørgsmålet om fradrag for udgifter til
stianlægget supplerende anført, at ingen af stierne kan siges at føre hen til et konkret hus. der
er tale om fællesstier, der bidrager til at sikre adgang og fordeling af gående trafik på grunden,
og stierne betjener mere end én bolig eller bygning. der kan ikke stilles krav om, at stianlæg-
get ikke må tjene den konkrete bebyggelse, idet al byggemodning er projekteret til at betjene
konkret bebyggelse. der er ikke som forudsat i lokalplanen anlagt fortov langs kørebanen.
det ses tværtimod af de fotos, der er fremlagt for højesteret, at der er etableret en sti parallelt
med kørebanen, og at stien er forbundet med det øvrige stianlæg. stien er adgangsgivende for
gående trafik.
skatteministeriet har heroverfor supplerende anført, at stisystemet består af flere afbrudte sti-
forløb, der ikke tjener adgangen til grunden. linjeføringen følger nøje de opførte bygninger
og betjener kun enkelte af disse. stierne er anlagt til brug for det konkrete byggeri og udgør
en integreret del heraf. stierne har ikke tjent til at klargøre grunden til bebyggelse og har in-
gen selvstændig værdi for den ubebyggede grund. dette gælder også den sti, der løber langs
den adgangsgivende vej, idet den ikke er nødvendig for gående færdsel. det er vejen og ikke
stien, der tjener adgangen til grunden, også for gående trafik. det er ikke afgørende, om den
interne vej er forsynet med fortov. det er i øvrigt efter de foreliggende oplysninger ikke mu-
ligt at fastslå, om vejen oprindeligt blev anlagt på en anden måde end foreskrevet i lokalpla-
nen, hvilket må komme rødekro andelsboligforening bevismæssigt til skade. vurderingsan-
kenævnets afgørelse om godkendelse af fradrag på 500.000 kr. for anlæg af den interne vej
omfattede også udgifter til fortov.
højesterets begrundelse og resultat
problemstilling
tvisten for højesteret angår, om rødekro andelsboligforening efter den dagældende § 17 i
vurderingsloven har ret til fradrag i grundværdien for udgifter til anlæg af stier og ret til yder-
ligere fradrag for udgifter til etablering af hovedledning til fjernvarme.
                                                - 3 -
højesteret har i dom af 8. maj 2013 (gengivet i ufr 2013 s. 2277) fastslået, at der i overens-
stemmelse med skattemyndighedernes praksis for større ejendomme udlagt til f.eks. tæt, lav
bebyggelse med andelsboliger kan gives fradrag for hovedanlæg på linje med adgangen til at
give fradrag for foranstaltninger uden for grunden, der øger værdien af grunde i traditionelle
parcel- eller rækkehuskvarterer. der kan således gives fradrag for et hovedanlæg bestående af
f.eks. en hovedforsyningsledning, der betjener eller fremover vil betjene en større del af ejen-
dommen, mens stikledninger fra hovedledningen og til de enkelte bygninger eller boliger ikke
udgør et hovedanlæg. udgifter vedrørende f.eks. veje eller hovedstier, der tjener adgangen til
grunden, kan ligeledes være fradragsberettiget, mens stikveje eller stier, der betjener de en-
kelte bygninger eller boliger, ikke vil kunne føre til fradrag.
stianlægget
landsskatteretten anførte i sin afgørelse i den foreliggende sag, at der efter rettens praksis
godkendes fradrag for hovedstier og kvarterstier, der tjener adgangen til udstykningen, og at
der efter praksis gives fradrag for hovedstier, som er nødvendige for færdslen til området.
landsskatteretten fandt herefter ud fra en konkret vurdering, at stierne ikke er hovedstier, som
tjener adgangen til området, men interne fordelingsstier, der er knyttet til byggeriet. lands-
skatteretten godkendte derfor ikke fradrag for anlæg af stier.
parterne er enige om faktum, men uenige om, hvorvidt faktum er omfattet af den regel om
fradrag for udgifter til vejanlæg, der er udviklet i administrativ praksis, jf. ovenfor. spørgsmå-
let er derfor, om der er tilstrækkeligt grundlag for at tilsidesætte den konkrete vurdering, som
landsskatteretten har foretaget.
bevisførelsen, herunder kortbilaget og de fremlagte fotos, giver ikke højesteret grundlag for
at tilsidesætte landsskatterettens vurdering, der er baseret på den ovenfor beskrevne admini-
strative praksis og de principper, den hviler på. ingen af stierne, heller ikke den sti, der løber
parallelt med vejen, kan således anses for en del af et hovedanlæg, der øger grundens værdi i
ubebygget stand, jf. vurderingslovens § 17 sammenholdt med § 13.
højesteret tiltræder herefter, at der ikke er givet fradrag for udgifterne til stianlægget.
                                                - 4 -
yderligere fradrag for etablering af hovedledning til fjernvarme
skattemyndighederne har godkendt fradrag for udgifter på 190.222 kr. vedrørende tilslutning
til rødekro fjernvarmecentral. rødekro andelsboligforening ønsker herudover et fradrag på
700.646 kr. for udgifter til etablering af hovedledning til fjernvarme. landsskatteretten har
herfor alene givet et skønsmæssigt fastsat fradrag på 200.000 kr., idet restbeløbet er anset for
at angå udgifter til stikledninger, der ikke er fradragsberettiget.
parterne er således uenige om faktum, og spørgsmålet er, om højesteret har grundlag for at
tilsidesætte det bevisskøn, som landsskatteretten har foretaget.
det lægges til grund, at der i alt er brugt 890.868 kr. til etablering af hovedledning med stik-
ledninger til de enkelte bygninger i andelsboligforeningen. højesteret finder, at brevet af 22.
februar 2011 fra aabenraa fjernvarme a.m.b.a. ikke udgør tilstrækkelig dokumentation for,
at hele beløbet på 700.646 kr. i tillæg til beløbet på de 190.222 kr. kan henføres til etablering
af hovedledning til fjernvarme. højesteret lægger derfor ligesom landsskatteretten til grund,
at beløbet tillige angår udgifter til etablering af stikledninger. der foreligger ikke nærmere op-
lysninger om fordelingen af udgifter til etablering af hovedledning og stikledninger.
på denne baggrund finder højesteret, at fordelingen af udgifter til etablering af hovedledning
og stikledninger må foretages efter et skøn, og rødekro andelsboligforening har ikke godt-
gjort, at landsskatterettens skønsmæssige ansættelse af udgifterne til etablering af hovedled-
ningen er åbenbart urimelig eller hviler på et forkert grundlag.
højesteret tiltræder herefter, at andelsboligforeningen ikke er berettiget til yderligere fradrag
for etablering af hovedledning.
konklusion
højesteret stadfæster dommen med den ændring, at skatteministeriet anerkender, at rødekro
andelsboligforening er berettiget til yderligere fradrag for vejanlæg, og at den beløbsmæssige
opgørelse foretages af vurderingsmyndigheden.
sagsomkostninger
rødekro andelsboligforening har som nævnt fået medhold i påstanden om yderligere fradrag
for vejanlæg. andelsboligforeningen har for så vidt angår dette spørgsmål afholdt udgifter til
                                              - 5 -
syn og skøn på ca. 38.000 kr. skatteministeriet har fået medhold i sagens øvrige spørgsmål for
landsret og højesteret.
højesteret finder, at andelsboligforeningens udgifter til syn og skøn nogenlunde modsvarer de
delvise sagsomkostninger til dækning af udgift til advokatbistand for landsret og højesteret,
som skatteministeriet skal tilkendes som den part, der i det væsentlige har vundet sagen.
ingen af parterne skal herefter betale sagsomkostninger for landsret eller højesteret til mod-
parten.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at skatteministeriet anerkender, at rødekro
andelsboligforening er berettiget til yderligere fradrag for vejanlæg, og at den beløbsmæssige
opgørelse foretages af vurderingsmyndigheden.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsret eller højesteret til modparten.


text:
 -
                                 udskrift
                                     af
                   sø- og handelsrettens dombog
                                 ──────────
den 14. april 2000 kl. 10.00 blev af retten i sagen
h-0102-99
doublet-record a/s
(advokat jakob axel nielsen)
   mod
fa. karl kraken v/
margret kraken
(advokat j.p. galmond ved adv.fm. brian larsen)
afsagt sålydende
                                   d o m:
sagsøgeren doublet-record a/s har nedlagt endelig påstand om at fa. karl kraken v/margret
kraken (karl kraken) skal betale modværdien af dem 54.382,13 med procesrente fra sagens
anlæg den 15. juni 1998 med fradrag af karl krakens provisionstilgodehavende fastsat efter
rettens skøn.
doublet-records krav er opgjort således:
                                                                 - 2 -
                   saldo i henhold til konto-
                   udskrift af 28. februar 1998:        59.548,96 dem
                   karl krakens modkrav i
                   henhold til faktura af
19. januar 1998                            7.238,83 dem
                   -50% af provisionskrav
                   på 4.144,00 dem                       2.072,00 dem
                   accepteret modkrav                    5.166,83 dem
                   påstand                54.382,13 dem
                   karl kraken har nedlagt påstand om frifindelse mod karl krakens tilbagelevering af sit
                   varelager købt af doublet-record. subsidiært påstås frifindelse mod betaling af et mindre
                   beløb. frifindelsespåstanden begrundes med at karl kraken har modkrav der overstiger
                   sagsøgerens krav, jf. nærmere nedenfor.
                   parterne påbegyndte i slutningen af 1980'erne et samarbejde om karl krakens salg af doublet-
                   records landbrugsmaskiner i schleswig-holstein og hamburg-harburg. af parternes
                   samarbejdsaftale af 1987 med virkning fra den 1. januar 1988 fremgår:
                   "...
maschinen: sämtliche maschinen aus neumünster werden in konsignation in elmshorn angeliefert.
                   bei verkauf von maschinen werden diese sofort abgerufen und in festrechnung überführt.
                   das konsignationsverhältnis wird am 1. juli 1989 neu verhandelt.
                   ersatzteile: die ersatzteile aus neumünster werden in konsignation in elmshorn angeliefert....
                   am 31. dezember werden wir gemeinsam den lagerbestand durchgehen, und sämtliche, die
                   sich einigermassem umschlagen, werden von firma kraken fest übernommen. die übrigen
                   teile verbleiben entweder in konsignation oder werden entfernt.
                   doublet-record darf zu jeder zeit über das konsignationslager verfügen evtl. kleinere
                   lieferungen an neue händler oder werksvertretungen in brd....
die firma karl kraken darf sich auf keinen fall als werksvertreter gem. dem deutschen handelsgesetzbuch
                                                                   - 3 -
                    betrachten...
die gelieferten gegenständen bleiben bis zur bezahlung unserer sämtlichen, auch künftigen forderungen unser
                    eigentum,...
                    bei vertragswidrigem verhalten des käufers, insbesondere bei zahlungsverzug, sind wir zur
                    rücknahme der gelieferten ware berechtigt und der käufer zur herausgabe derselben
                    verpflichtet.
                    ...
änderungen dieser vereinbarung müssen schriftlich durch eingeschriebenen brief erfolgen."
                    det fremgår af aftalen at den er underlagt dansk ret, og at tvister skal afgøres af sø- og
                    handelsretten i københavn.
                    karl kraken fik økonomiske vanskeligheder i 1997, og parterne forhandlede om en midlertidig
                    eller permanent løsning på problemet der medførte at karl krakens skyld til doublet-record
                    steg betydeligt. den 19. januar 1998 meddelte karl kraken doublet-record at man kunne
                    anerkende at skylde 47.372,53 dem. efter forhandlinger enedes parterne om en ordning der
                    medførte at doublet-record fremtidigt skulle levere og fakturere direkte til de kunder som karl
                    kraken indgav ordre på. derimod opnåede man ikke enighed om det vederlag eller den
                    provision der skulle tilfalde karl kraken. indtil da havde karl kraken fået en rabat på 35% af
                    listeprisen for maskiner og en varierende rabat på reservedele (-100 dem: 0, 101- 500 dem:
                    35% og 501- dem: 40%). af disse rabatter videregav karl kraken normalt en rabat på 20% til
                    sine forhandlere, således at nettovederlaget til karl kraken beløb sig til ca. 15%.
                    den 4. februar 1998 skrev doublet-record til karl kraken at "...wir werden nicht so
                    rabatdifferenzen einfach ihrem konto gutschreiben...deshalb kann nur ein gutschreiben der ½
                    der rabatdifferenzen in frage kommen...". karl kraken spurgte samme dag ved påtegning på
                    dette brev "...können wir uns auf 2/3 für uns einigen?", men hertil svarede doublet-record
                    "nein" i påtegning på faxen der blev returneret. doublet-record henviste samtidig til en kopi
                    af et brev der ikke er fremlagt.
                    det er doublet-records opfattelse at der hermed var indgået en aftale om karl krakens
                                                - 4 -
provisionssats. karl kraken er ikke enig heri.
den 20. august 1998 sendte karl kraken under henvisning til et ikke fremlagt brev af 13.
august 1998 en opstilling over tilgodehavende provisionsbeløb for perioden indtil 31. juli 1998.
opstillingen slutter med en saldo på 21.219,77 dem. heri er medtaget 4.144 dem der indgår i
en tidligere opgørelse over parternes mellemværende, således at det hævdede tilgodehavende
skal opgøres til 17.075,77 dem. efter opgørelsen er anført "bei den mit x gekennzeichneten
rechnungen handelt es sich um maschinenverkäufe, für die uns von herrn rasmussen volle
provision (differenzrabatt) zugesagt wurde".
karl kraken har yderligere gjort gældende at være berettiget til provision for perioden 1.
august til 1. oktober 1998, ialt 10.132,40 dem, og for perioden fra 2. oktober 1998, ialt
2.338,20 dem. for sidstnævnte periode er fremlagt en række ordrer til doublet-record om
levering af reservedele til nærmere angivne forhandlere der skulle have 20% rabat. på de
fremlagte fakturaer har karl kraken anført den firmaet tilkommende provision i
overensstemmelse med ovenstående rabatliste.
karl kraken har fremlagt en oversigt over sit lager af reservedele opgjort til ialt 52.947,84
dem.
karl kraken har gjort gældende at have et provisionstilgodehavende på ialt 29.546,37 dem og
et krav på at tilbagelevere sit lager af varer købt hos doublet-records samt betaling af
anskaffelsesprisen herfor, 52.947,84 dem. kravene gøres gældende til kompensation.
karl kraken har yderligere gjort gældende at have et krav på godtgørelse efter
handelsagentlovens § 25 på ca. 30.000 dem. anbringendet er først fremsat under proceduren
og er ikke taget under påkendelse.
henning petersen der er direktør for og indehaver af doublet-record, har forklaret at
doublet-record producerer jordforbedringsmaskiner. selskabet har 60 medarbejdere.
halvdelen af produktionen eksporteres. man har solgt til tyskland siden 1970. man havde fra
omkring 1980 en afdeling i neumünster med lager og medarbejdere. af omkostningsgrunde
indgik man i 1987 aftale med karl kraken som fik overført lageret fra neumünster i konsig-
nation. senere blev en del varer solgt til karl kraken i fast regning og derefter gik man over til
at sælge alt til karl kraken som selvstændig forhandler med anvendelse af rabatlisten.
                                                - 5 -
samarbejdet forløb uden vanskeligheder til 1997 da karl kraken begyndte at trække kreditten.
den seneste betaling fandt sted den 30. oktober 1997. i januar 1998 standsede doublet-
record leveringerne fordi ekr standsede garantien for salg til karl kraken. karl kraken
fortsatte med at sende ordrer, men de blev ikke effektueret, før man fik aftalen om at karl
kraken skulle have den halve differencerabat mod at doublet-record leverede direkte til den
pågældende maskinforhandler. det var tænkt som en midlertidig aftale. den indebar typisk at
forhandleren fortsat fik 20% rabat på prislisten, mens karl kraken fik 7½%. halveringen af
karl krakens vederlag skyldtes at doublet-record havde overtaget risikoen for forhandlerens
betaling samt hele forsendelsen.
det er næsten ikke forekommet at doublet-record har taget varer tilbage fra karl kraken. det
er kun sket hvis noget skulle repareres, eller hvis der var tale om demonstrationsmaskiner som
havde været i tyskland og som mest praktisk kunne anbringes hos karl kraken i elmshorn
indtil den videre disponering. en almindelig adgang til returnering af maskiner eller reservedele
er ikke blevet tilsagt og heller ikke praktiseret. doublet-record er ikke blevet anmodet om at
tage lageret tilbage. en sådan anmodning vil ikke blive efterkommet. vidnet er ikke bekendt
med karl krakens reservedelslager, men det forekommer usandsynligt at det kan være kurant.
den 6. august 1998 havde doublet-record og karl kraken et møde om den fremtidige ordning.
karl kraken ville handle i fast regning når det udestående beløb var afgjort. fremtidige
leverancer skulle være mod sikkerhed. der blev imidlertid intet betalt fra karl krakens side og
efterhånden ophørte forbindelsen. der var enkelte mindre leverancer indtil omkring årsskiftet
1998/99.
aftalen med karl kraken vedrørte ikke mecklenburg-vorpommern. karl krakens salg til disse
områder var principielt ikke provisionsberettigende. doublet-record har dog gennemgået
samtlige faktureringer fra den 21. januar (4. februar) 1998 til den 1. oktober 1998 og er
derved kommet frem til at der højst kan tilkomme karl kraken en provision på 17.500 dem.
den oprindelige aftale fra 1987 blev opsagt i slutningen af 1999 derved at doublet-record
meddelte karl kraken at man ville søge at finde en ny forhandler for schleswig- holstein.
doublet-record har ikke haft salg til karl krakens kunder efter samarbejdets ophør. karl
kraken har ikke bistået med inddrivelsen af fordringer hos de kunder som doublet-record har
solgt direkte til under den midlertidige ordning.
                                               - 6 -
christian kraken har forklaret at samarbejdet begyndte i december 1987 og omfattede
schleswig-holstein og hamburg-harburg. efter aftale med doublet-records vekslende
salgschefer blev aftalen udvidet til at gælde mecklenburg-vorpommern og senere thüringen.
samarbejdet omfattede hele doublet-records produktprogram, såvel større og mindre
maskiner som reservedele til disse. doublet- records folk var ofte med ude til forhandling med
kunderne (maskinforhandlerne). det var et ønske fra doublet-records side. normalt blev
maskiner solgt til karl kraken der leverede til kunden og fakturerede til denne. i hastetilfælde
blev der leveret direkte til kunden. i januar 1988 overtog karl kraken reservedelslageret i
neumünster i konsignation. karl kraken afregnede hver tredje måned. senere fik man også
nogle maskiner i konsignation. karl kraken opfattede sig ikke som selvstændig importør, men
som en agent eller "werksvertreter".
i forbindelse med de økonomiske vanskeligheder i november 1997 aftalte chr. kraken med
doublet-records daværende salgschef, henrik rasmussen, at doublet-record skulle levere
direkte til kunderne som karl kraken anviste, og at karl kraken skulle have den fulde
differenceprovision som bestod i forskellen mellem rabatten til karl kraken og rabatten til
kunden, normalt en forhandler, det vil i de fleste tilfælde sige 15%. hvis der forelå direkte salg
til landbrugsvirksomhed, skulle karl kraken have den fulde provision (30, 35 eller 40%).
chr. kraken havde telefonsamtaler med henrik rasmussen i forbindelse med brevvekslingen af
4. februar 1998. de kom ikke til enighed om en anden sats end den hidtidige som derfor
fortsat må være gældende.
opstillingen over provisionskrav er ikke endelig. karl krakens medarbejder har foretaget den
ud fra en forudsætning om at der skulle være fuld provision på maskinsalg og reduceret
provision på reservedelssalg, det sidste i overensstemmelse med doublet-records opfattelse,
som karl kraken altså ikke delte.
det forekom hyppigt at doublet-record tog maskiner tilbage fra karl kraken der mente at have
en returret, således som det er kutyme i tyskland for forhandlere.
chr. kraken har ved flere lejligheder drøftet med doublet-records daværende salgschefer,
gessing og klingenberg, hvad der skulle ske med varelageret ved et eventuelt ophør af
samarbejdet. han fik hver gang at vide at der ville blive fundet en løsning der var tilfredsstil-
lende for begge parter. det var efter 1997 vanskeligt for karl kraken at sælge fra lageret fordi
                                              - 7 -
der var direkte kontakt mellem doublet-record og de tyske forhand lere. varelageret er opgjort
til 52.947,84 dem. det er hvad karl kraken har betalt for det til doublet-record. det er
originale reservedele. det kan ikke udelukkes at enkelte dele er ukurante.
i forbindelse med drøftelserne i august 1998 var der enighed mellem parterne om at videreføre
ordningen med at karl kraken gav indkomne ordrer til doublet-record til ekspedition, og om at
karl kraken skulle have provision af disse.
forevist en ikke fremlagt opsigelsesskrivelse af 26. oktober 1999 erklærede chr. kraken at
dette nok er opsigelsen af aftalen af 1987.
procedure
doublet-record har krævet dom for det opgjorte beløb med modregning efter rettens skøn af
karl krakens provisionstilgodehavende.
karl kraken kan ikke kræve at doublet-record tilbagekøber lageret. det er ikke et
konsignationslager. det første lager der blev overført fra neumünster til elmshorn, var omfattet
af de særlige konsignationsbestemmelser i kontraktens pkt. 6 og 7. det nuværende lager
omfatter reservedele indkøbt i fast regning, og karl kraken har efter aftalen ikke returret
vedrørende dette. en retur- ret følger heller ikke af dansk kutyme for forhandler- forhold.
doublet-record har efter kontraktens pkt. 14 en ret til under visse omstændigheder at kræve
lageret til- bageleveret, men doublet-record ønsker ikke at gøre brug af denne ret. doublet-
record ved ikke hvad lageret om- fatter, herunder om det er kurant. det er under alle om-
stændigheder sikkert at lageret repræsenterer en mindre værdi end anskaffelsesprisen, så
bortset fra den mang- lende hjemmel for krakens krav, ville en tilbageleve- ring mod
godtgørelse af anskaffelsesprisen være urime- lig.
karl kraken har ret til at modregne med provisionskrav i det omfang sådanne krav er hjemlet i
parternes aftale. det gøres gældende at der blev indgået en ny aftale vedrørende provision den
4. februar 1998. karl kraken fremkom ikke med yderligere tilkendegivelser efter doublet-
records "nein" og indgav fortsat ordrer. der foreligger således en accept gennem den faktiske
adfærd. en nedsættelse af provisionskravet til halvdelen er rimelig henset til de byrder
doublet-record påtog sig, herunder debitorrisikoen. karl krakens højeste provisionstilgodeha-
vende efter disse retningslinier udgør 17.500 dem.
                                                - 8 -
karl kraken har anført at sagsøgte alene kan anerkende at doublet-record har en fordring på
sagsøgte på 47.372,53 dem. til støtte for modkravene gøres gældende at forholdet mellem
parterne ikke var et (rent) importørforhold. doublet-record havde rådighed over reserve-
delslageret, jf. kontraktens pkt. 8, fastsatte priser, deltog i kundebesøg og optrådte i det hele
langt mere aktivt end det ville være tilfældet i et egentligt importør- eller forhandlerforhold.
med støtte heri og i aftalens pkt. 7 gøres det gældende at karl kraken har ret til at returnere
reservedelslageret, som har været opretholdt i doublet-records interesse, mod godtgørelse af
indkøbsprisen som efter chr. krakens forklaring svarer til lagerets værdi. sagsøgeren har først
under domsforhandlingen bestridt at lagerets værdi kan opgøres til indkøbsprisen. også
aftalens pkt. 14 og det forhold at det var doublet-record der i slutningen af 1999 bragte
samarbejdet til ophør, anføres til støtte for en returneringsret.
med hensyn til provisionen er det udgangspunktet at karl kraken skal have fuld provision, altså
normalt 15%. parterne forhandlede den 4. februar 1998 om en anden ordning, men kom ikke
til enighed, og så må den gamle aftale fortsat være gældende. sagsøgtes krav i den anledning
opgøres til 29.546,37 dem. sagsøgeren har trods opfordring ikke fremkommet med
oplysninger om salget, således som det er rimeligt og sædvanligt i forhandlerforhold og
pligtmæssigt i agentforhold, og derfor må sagsøgtes opgørelse lægges til grund.
rettens begrundelse og resultat:
parternes samarbejdsaftale blev bragt til ophør i efteråret 1999 selvom det kunne være sket
tidligere i forbindelse med karl krakens økonomiske vanskeligheder fra slutningen af 1997. de
forhandlinger om ændrede ekspeditions- og provisionsformer som fandt sted i slutningen af
1997 og begyndelsen af 1998, foregik således på baggrund af den bestående aftale. efter de
modstridende oplysninger der foreligger om forhandlingerne og udfaldet af dem, som doublet-
record ikke søgte at sikre sig bevis for, kan det ikke lægges til grund at parterne enedes om at
karl krakens provision i de typiske tilfælde skulle halveres. en aftale om halvering som hævdet
af doublet- record må kræve en sikker dokumentation for aftalens indgåelse eller stærke
holdepunkter i de foreliggende omstændigheder. der foreligger ikke direkte bevis for aftalens
indgåelse, og holdepunkterne for aftalen er ikke stærke. hverken det forhold at karl kraken
efter den 4. februar 1998 videregav ordrer til doublet-record, eller den omstændighed at
doublet-record overtog risikoen for debitorernes betalingsevne og evt. yderligere arbejde med
forsendelse, kan medvirke til at begrunde den antagelse at der er indgået en endelig aftale om
                                                 - 9 -
en halvering af provisionen.
doublet-record har trods opfordring ikke fremlagt dokumentation for den erkendt
provisionsberettigende omsætning hvorfor karl krakens reviderede opgørelse af provi-
sionskravet som udgangspunkt bør lægges til grund. provisionskravet bør dog reduceres under
hensyn til usikkerheden om opgørelsen og opgørelsesmåden samt til den anførte øgede risiko
for karl kraken m.v., en reduktion der efter rettens opfattelse med rimelighed kan sættes til
1/3. karl krakens modregningsberettigende provisionskrav kan herefter sættes til 19.697,58
dem, således at doublet-records fordring der anerkendes i overensstemmelse med den
hidtidigt ubestridte faktura af 28. februar 1998 med fradrag af 5.166,83 dem eller 54.382,13
dem, reduceres til 34.684,55 dem.
samarbejdsaftalens indhold taler imod at der skulle være en returneringsret for så vidt angår
reservedelslageret der er indkøbt og betalt af karl kraken. der er efter forklaringerne ikke
tilstrækkelige holdepunkter for at der tilkom karl kraken en ret til returnering, og det er ikke
godtgjort at der foreligger en kutyme på området. karl krakens anbringende om modregning
tages derfor for så vidt ikke til følge.
                           t h i k e n d e s f o r r e t:
inden 14 dage skal fa. karl kraken v/margret kraken
til doublet-record a/s betale modværdien af dem 34.684,55 med procesrente fra den 15. juni
1998 samt 12.000 kr. i delvise sagsomkostninger.
                                     jens feilberg
otto christensen                         otto raben
                      - 10 -
              (sign.)
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den