text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 20. juni 2012
sag 187/2010
(2. afdeling)
telenor a/s (tidligere cybercity a/s)
(advokat søren stenderup jensen)
mod
tdc a/s
(advokat rené offersen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 12. maj 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, thomas rørdam, poul dahl jensen,
hanne schmidt og oliver talevski.
påstande
appellanten, telenor a/s (tidligere cybercity a/s), har nedlagt påstand om, at indstævnte,
tdc a/s, skal betale 58.461.642 kr., subsidiært et mindre beløb, alt med procesrente fra sa-
gens anlæg den 9. juni 2008.
tdc a/s har påstået frifindelse.
supplerende sagsfremstilling
i den samtrafikaftale, som tdc (dengang tele danmark) og cybercity indgik med virkning
fra den 3. august 2000, var det i pkt. 7.4 fastsat bl.a.:
       ”ligeledes er det en betingelse for, at operatøren kan opnå adgang til leje af rå kobber i
       henhold til denne aftale, at anmodningen om indgåelse eller ændring af aftalen ikke
       nødvendiggør udbygninger af geografisk, kapacitetsmæssig eller funktionel art, som
       ikke kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske problemer for tele
       danmark, jf. herved den nugældende samtrafikbekendtgørelses § 7, stk. 2.”
                                              - 2 -
syn og skøn
der er til brug for sagens behandling i højesteret indhentet tre skønserklæringer fra professor
lars dittmann. det hedder i hans skønserklæring af 12. marts 2011 bl.a.:
      ”generelle tekniske bemærkninger
      det forudsættes, hvor ikke andet er anført, at teknologien bag begrebet bsa er standard
      adsl (itu-t standard g.992.1).
      enkelte steder i materialet bruges begrebet shdsl (itu-t standard g.991.2) - eksem-
      pelvis i materialet på cd-rom 1, hvor en anmodning om bsa afvises p.g.a. ”manglende
      shdsl dslam på centralen”.
      shdsl er en dsl teknologi der altid kræver adgang til det laveste frekvensbånd på
      kobberet. det giver derfor ikke mening at tale om bsa med samproduktion eller med
      bærerlinje i relation til shdsl.
      da det ikke af materialet klart fremgår, hvilket teknologi der anmodes om ved bestilling
      af bsa (med eller uden samproduktion) kan man forestille sig, at en ordre på bsa ba-
      seret på shdsl er afvist p.g.a. manglende support på centralen eller fremskudt
      dslam – uden at det er undersøgt om der i stedet kunne etableres bsa baseret på
      adsl.
      denne teknologiske opsplitning findes ikke ved en ordre på rå kobber, hvorfor det
      umiddelbart synes svært at se generelle grunde til at afvisningsgraden for rå kobber er
      større end for bsa uden samproduktion. dette forhindrer dog ikke at der ved faktiske
      observationer kan ses en forskel i afvisningsgrad, idet det f.eks. alene kan tilskrives sta-
      tistisk usikkerhed.
      spørgsmål 1
      kan skønsmanden konstatere, om der findes forskelle mellem bsa uden samproduktion
      og bsa med bærerlinje for engroskunden, herunder om det skyldes andre grunde end,
      at bsa med bærerlinje var spærret for anvendelse af den lavfrekvente del af transmis-
      sionsbåndet (lukket smalbåndsprodukt).
      svar: teknisk set er der ikke anden forskel på bsa uden samproduktion og bsa med
      bærerlinje end den at der for bsa med bærerlinje ikke er adgang til den lavfrekvente
      del af kobberets frekvensbånd. som beskrevet under ”generelle tekniske bemærkninger”
      betyder det dog også at bsa med bærerlinje er begrænset til at anvende med adsl,
      hvorimod bsa uden samproduktion kan gøre brug af en langt bredere gruppe af dsl
      teknologier, eksempelvis shdsl, adsl2+, vdsl mm.
      spørgsmål 2
      i det omfang skønsmanden under spørgsmål 1 vurderer, at der er forskelle mellem bsa
      uden samproduktion og bsa med bærerlinje, bedes skønsmanden oplyse disse for-
      skelle, herunder hvorvidt disse forskelle har betydning i forhold til antallet af afvisnin-
      ger af anmodninger af bsa uden samproduktion henholdsvis bsa med bærerlinje og
      den konkrete indvirkning af disse forskelle på afvisningsgraden.
      svar: som beskrevet under svar til spørgsmål 1 giver bsa uden samproduktion mulig-
      hed for at anvende flere forskellige typer xdsl. hvis der således kræves en meget spe-
      cifik bsa løsning (f.eks. shdsl) kan der forekomme højere afvisning for bsa uden
      samproduktion.
                                         - 3 -
hvis man derimod sammenligninger bsa uden samproduktion og bsa med bærerlinje
ud fra at der anvendes samme dsl teknologi, skønnes der ikke at være tekniske grunde
til forskelle i afvisningsgrad.
…
spørgsmål 4
skønsmanden bedes oplyse, hvorledes bsa med bærerlinje adskiller sig fra henholdsvis
bsa med samproduktion og bsa uden samproduktion i relation til, om der er en fungi-
bel kobberledning til rådighed for etablering af forbindelsen.
svar: der skønnes ikke at være nogen forskel på de 3 nævnte måder i relation til rådig-
hed af fungibel kobberledning.
spørgsmål 5
hvis det forudsættes, at en slutkunde havde et eksisterende abonnement om fastnettele-
foni (pstn) med tdc, kunne tdc da ved cybercitys bestilling af bsa med bærerlinje
henholdsvis bsa uden samproduktion uden yderligere undersøgelser konstatere, om der
var en fungibel kobberledning i form af stikkabel (ved parcelhuse) eller installationska-
bel (ved etageejendomme) til rådighed til produktion af ordren?
svar: i princippet er svaret ja – dog bør det undersøges om abonnementet har været ak-
tivt, altså om der er foretaget telefonsamtaler eller lignende i forbindelse med abonne-
mentet i den seneste periode
spørgsmål 6
hvis det forudsættes, at en slutkunde ikke havde et eksisterende abonnement om fast-
nettelefoni (pstn) med tdc, kunne tdc da ved cybercitys bestilling af bsa med
bærerlinje henholdsvis bsa uden samproduktion uden yderligere undersøgelser kon-
statere, om der var en fungibel kobberledning i form af stikkabel (ved parcelhuse) eller
installationskabel (ved etageejendomme) til rådighed til produktion af ordren?
svar: som udgangspunkt vil svaret være ja – specielt hvis slutkunden havde en anden
form for abonnement f.eks. adsl hos tdc. men hvis slutkunden eksempelvis er flyttet
til adressen for nyligt og ejendommen er blevet gennemgribende istandsat er det ikke
utænkeligt at kablet er beskadiget eller skjult således at det ikke umiddelbart er nemt at
finde/bruge.
…
spørgsmål 8
skønsmanden bedes oplyse, om bsa uden samproduktion adskiller sig fra udelt rå kob-
ber derved, at der altid er en fungibel kobberledning til rådighed for etablering af for-
bindelsen.
svar: der er ingen tekniske forskelle i relation til rådighed af kobberledning for etable-
ring af bsa uden samproduktion og udelt rå kobber.
spørgsmål 9
                                        - 4 -
kan skønsmanden konstatere, om en visitation af anvendelsesmuligheden for den eksi-
sterende kobberforbindelse til fremførelse af bsa med samproduktion henholdsvis delt
rå kobber vil have et formål, og i bekræftende fald hvilket formål?
skønsmanden bedes i forbindelse med sin vurdering være opmærksom pa teknologisk
instituts undersøgelse af tdcs forretningsgange i relation til visse samtrafikprodukter
på teleområdet, 3. december 2008, side 27-28 (bilag 21), hvorefter der hverken kan op-
rettes delt rå kobber eller bsa med samproduktion, hvis der er kolliderende produkter,
jf, følgende:
"bestiller operatøren oprettelse af drk undersøges ledningsvejene ikke i dok. der-
imod undersøges om forbindelsen er belagt med kolliderende produkter f.eks. tæller-
kreds eller atu-alarm. hvis det er tilfældet, vil ordren blive afvist .... "
"operatøren kan bestille oprettelse af bsa med og uden telefoni. hvis forbindelsen er
belagt med kolliderende produkter f.eks, tællerkreds eller atualarm, vil en bsa med
telefoni ordre blive afvist med begrundelse."
endvidere bedes skønsmanden i forbindelse med sin vurdering være opmærksom på, at
bsa produkter skal opfylde en minimumshastighed for at kunne etableres.
svar: en visitation hos slutbrugeren vil i mange tilfælde kunne tjene mange formål. for
det første er det den eneste direkte måde at afklare tilgængeligheden af fungibel kob-
berledning og kvalitet af denne. teknikeren der foretager visitation kan nemt og hurtigt
måle om der er tilkoblet andet udstyr og kvalitet (dæmpning og støj) i det frekvens om-
råde der ønskes anvendt til bsa (afhænger af dsl typen). endvidere vil teknikeren
forholdsvis nemt kunne konstatere om der er flere kobberledningspar til rådighed som
vil kunne bruges på trods af tilkoblet udstyr så som tællerkreds eller alarm.
spørgsmål 10
kan det efter en gennemgang af cd-rom 1 konstateres, om den som bilag 19 [cyber-
citys egen opgørelse af afvisningsgrad for landsretten] opgjorte forskel i afvisnings-
graden mellem anmodninger om udelt rå kobber henholdsvis bsa uden samproduktion
er korrekt?
svar: det kan konstateres at de opgjorte tal for afvisning af henholdsvis udelt rå kobber
(”colocation_raw”) og bsa uden samproduktion er korrekte. beregningen af
”procentvis for høj afvisning på rk ift. bsaus” kan opgøres på flere måder, men er i
dette tilfælde opgjort konservativt (difference i afvisningsprocent i forhold til afvis-
ningsprocent for bsaus).
det bemærkes at et brugt argument for afvisning af rå kobber er ” manglende ledigt rå
kobber til bsa u. tlf.” hvilket undrer idet begrebet bsa ikke passer sammen med be-
grebet rå kobber.
det undrer endvidere, at der ikke er en mere ensartethed i argumenterne for afvisning,
hvilket gør dem svære at anvende korrekt.
…
spørgsmål 12
kan det efter en gennemgang af bilag ad [cybercitys beregning for perioden 1. januar
2007 til 31. august 2007 af forskel i afvisningsgrad mellem udelt rå kobber og bsa
uden samproduktion baseret på tdc’s data] konstateres, om den som bilag 67 [tdc’s
opgørelse af afvisningsgrad for udelt rå kobber og bsa uden samproduktion i perioden
1. januar 2006 til 31. august 2007 baseret på tdc’s data] opgjorte forskellige afvis-
                                          - 5 -
ningsgraden mellem anmodninger om udelt rå kobber henholdsvis bsa uden sampro-
duktion er korrekt?
svar: i bilag 67 er det anført at tallene skulle dække fra 1/1 2007 til 31/8/2008 – hvis det
antages at der i stedet menes 31/8/2007 som slutdato er tallene i overensstemmelse med
bilag ad. der kan observeres en klar forskel i afvisningsgraden for rå kobber og
bsaus, men det må samtidig kommenteres at metoden til opgørelse af ”forskelsbe-
handlingen” ikke er forklaret/underbygget.
selvom forskelsbehandling kan opgøres på forskellige måder virker det fremførte tal
konservativt og underbygger en klar forskel i afvisningsgraden med langt højere afvis-
ning på anmodninger af rå kobber i forhold til bsaus.
…
spørgsmål 18
kan skønsmanden konstatere, om der blandt afvisningerne af anmodninger om udelt rå
kobber i cd-rom 1, findes afvisninger, som skyldes dslam i et fremskudt punkt?
ved dslam i et fremskudt punkt forstås et af tdc's teknikskabe, som ikke er en cen-
tral, og hvor alene tdc har placeret dslam.
svar: ved gennemgang af materialet på cd-rom 1 er der ikke fundet afvisninger som
tydeligt kan relateres til brugen af fremskudt dslam.
…
spørgsmål 21
kan skønsmanden konstatere, om tdc den 17. september 2007 ophævede sin proce-
dure, omtalt i sagen som "3 timers-reglen" eller "3 timers-visitationen", hvorefter alle
anmodninger om etablering af udelt rå kobber blev afvist, hvis tdc skønnede, at etab-
leringen ville tage mere end 3 teknikertimer at gennemføre?
svar: det er ikke muligt for skønsmanden at foretage konstateringer af denne art ud fra
det foreliggende materiale.
spørgsmål 22
kan skønsmanden ud fra sagens bilag 19 samt det underliggende talmateriale i cd-rom
1 samt tdcs dokumentation herom konstatere, om leveranceprocesserne for udelt rå
kobber fra den 17. september 2007 blev ændret til at svare til leveranceprocesserne for
bsa uden samproduktion før 17. september 2007 henholdsvis efter 17. september
2007?
svar: af materialet kan det konstateres at afvisningsgraden for rå kobber er nogenlunde
konstant (indenfor almindelig statistisk usikkerhed) hvorimod afvisningsgraden for
bsaus viser en svag stigning, dog sådan at afvisningsgraden for rå kobber stadig er
langt højere end for bsaus.
…
spørgsmål 30
skønsmanden bedes på grundlag af tdcs dokumentation i bilag ad oplyse, hvorvidt
der i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2007 må formodes at være sket afvisnin-
ger af etablering af udelt rå kobber på grund af en fremskudt dslam, når der ingen af-
visninger er sket i 2007 med henvisning til "ingen rk i primær kabel".
                                        - 6 -
svar: der skønnes ikke at være nogle ting i bilag ad der antyder at afvisning på udelt rå
kobber skyldes fremskudt dslam. det bemærkes i den sammenhæng at brugen af
fremskudt dslam generelt burde øge mulighederne for at tilbyde rk, idet det må
formodes at der dels frigøres kobberpar mellem centralen og den fremskudte dslam,
dels reduceres støjen fra naboledninger (krydstale) hvorved der er nemmere at opfylde
minimums krav.
…
tillægsspørgsmål h:
i det omfang skønsmanden ved besvarelsen af spørgsmål 5 vurderer, at der ved tdc’s
modtagelse af en anmodning om etablering af en bsa med bærerlinje ikke er sikkerhed
for, at der er/var en fungibel kobberledning til rådighed, bedes skønsmanden oplyse:
i hvilke tilfælde vil der ikke være sikkerhed for, at der er en fungibel kobberledning til
rådighed og hvilken procentdel udgør disse tilfælde af det samlede antal anmodninger
om bsa med bærerlinje?
svar: som nævnt i svar til spørgsmål 5 (og 6) vurderes sikkerhed for fungibel kobber-
ledning at være høj specielt hvis der er registreret aktivitet på abonnementet frem til
tidspunktet for ordren. hvis slutbrugeren netop et tilflyttet ejendommen kan istandsæt-
telse af ejendommen have skadet kobberledningen. et skønsmæssigt bud på procentde-
len for disse tilfælde vurderes at være under 5% - uden dog at have nogen form for ma-
teriale til at underbygge dette.
tillægsspørgsmål i:
i tilknytning til spørgsmål 10 og 11 bedes skønsmanden svare på følgende spørgsmål:
kan der efter en gennemgang af
− bilag m (beregning af reduktion i afvisningsgraden som følge af suspension af 3-ti-
      mers-visitationen 17. september 2007, jf. cybercitys egne tal i bilag 19) og
− bilag u (oversigt over resultatet af undersøgelserne af stikprøve 1 og 2)
konstateres, om beregningerne i bilag m og bilag u er opgjort korrekt? i det omfang
skønsmanden konstaterer, at beregningerne ikke er korrekt og anvendelig, bedes
skønsmanden oplyse, hvad beregningerne i stedet bør være.
svar: det skønnes at beregningerne i bilag m er korrekte, dog mangler der en klar defi-
nition på hvorledes begrebet ”procentvis højere afvisning” er beregnet og hvorfor denne
metode er korrekt. tallene for procentvis højere afvisning skønnes dog retvisende.
for bilag u skønnes beregningerne at være korrekte, men talmaterialet vurderes for lille
til at der kan drages konklusioner ud fra det.
tillægsspørgsmål j:
i tillæg til cybercitys spørgsmål 18 bedes skønsmanden oplyse, om det konstateres, at
når dslam i fremskudt punkt giver anledning til forskelle i afvisningerne, er det ikke
dslam i det fremskudte punkt, der spærrer for rå kobber, men dslam i det frem-
skudte punkt giver mulighed for etablering af bsa, selvom rå kobber fra den bagved-
liggende central og frem til samme adresse må afvises.
svar: de tekniske aspekter er mere komplekse end det fremgår af spørgsmålet. brugen
af fremskudt dslam bør både forbedre mulighederne for bsa og reducere graden af
                                        - 7 -
afvisninger for rå kobber idet den fremskudte dslam vil reducere støjen (krydstale) i
hovedforsyningsnettet (og muligvis også fordelingsnettet – afhængig af hvor dslamen
installeres).
en fremskudt dslam vil aldrig spærre for rå kobber, men kan tværtimod muliggøre
brugen.
…
tillægsspørgsmål l:
i det omfang skønsmanden kan konstatere ændringer i tdc’s it-system kaldet dok i
perioden 1. september 2007 til 31. december 2007, bedes skønsmanden oplyse, i hvilket
omfang disse ændringer kan antages at have haft indflydelse på afvisningsgraden for
udelt rå kobber og bsa uden samproduktion.
svar: det er ikke muligt for skønsmanden direkte at konstatere om der er sket ændringer
i tdc’s dok i nævnte periode.
en indirekte undersøgelse kan ske via gennemgang af data på cd-rom 1. her kan der
ganske vist konstateres afvigelse for den procentvise mængde afvisninger af anmodnin-
ger i perioden 17/9/2007 til 17/10/2007, hvorimod den efterfølgende periode igen følger
det faste mønster med svag stigning i afvisningsprocenten for bsaus og stabil afvis-
ningsprocent for rå kobber.
variationer i perioden 17/9/2007 til 17/10/2007 kan dog alene skyldes statistiske varia-
tion og ikke nødvendigvis ændrede procedurer.
tillægsspørgsmål m:
hvis skønsmanden konstaterer, at tdc ikke har ophævet sin procedure med 3-timers-
visitation (af cybercity kaldet ”3-timers reglen”), bedes skønsmanden redegøre for,
hvilke konkrete iagttagelser skønsmanden har gjort.
svar: som nævnt i svar til tillægsspørgsmål l kan ændringer i procedurer reelt kun kon-
stateres indirekte ved den effekt disse ændringer måtte have medført. da der ikke klart
kan registreres nogen effekt er det ikke muligt for skønmanden at foretage egentlige
konstateringer.
…
tillægsspørgsmål p:
skønsmanden bedes oplyse, om forskel i afvisningsgraden for udelt rå kobber og bsa
uden samproduktion helt eller delvis kan skyldes andre forhold end tdc’s ordreleve-
rance processer, f.eks.:
  i. at cybercity fortrinsvis bestilte bsa uden samproduktion på landet og udelt kob-
       ber til etageejendomme i byerne.
 ii. at tdc i det pågældende område havde en fremskudt dslam, mens cybercitys
       dslam var pladseret på den bagvedliggende central, og at der f.eks. var ledig
       kapacitet frem til tdc’s dslam, men ikke ledig kapacitet herfra og til cyberci-
       tys dslam på den bagvedliggende central.
svar: det er klart at der kan være andre forhold end tdc’s ordreleverance processer,
der kan forklare årsagen til forskellen i afvisningsgrad mellem bsaus og rå kobber,
men hvis mønstrets i cybercitys ordresammensætning er som beskrevet i i. hvor der
oftest bestilles bsaus på landet og rå kobber i by-områder med etageejendomme, burde
afvisningsgraden ud fra en teknisk vurdering være lavere for rå kobber, idet disse etage
                                               - 8 -
      ejendomme sjældent vil være mere en 5 kilometer fra en central og effekt tab i kobberet
      derfor ikke vil være et problem.”
lars dittmann blev forelagt tillægsspørgsmål c på ny, og fremkom herefter med en erklæring
af 14. marts 2011, hvori det hedder bl.a.:
      ”tillægsspørgsmål c:
      de omtvistede bsa-produkter er beskrevet i dommen side 2-3. kan skønsmanden til-
      træde den tekniske beskrivelse af produkterne ”bsa med samproduktion”, ”bsa med
      bærerlinje” og ”bsa uden samproduktion”? hvis ikke, anmodes skønsmanden om at
      begrunde dette.
      svar: skønsmanden kan overordnet set anerkende beskrivelserne ”bsa med sampro-
      duktion”, ”bsa med bærerlinje” og ”bsa uden samproduktion”, men med den væsent-
      lige bemærkning at det ikke kan betragtes som valide tekniske beskrivelser, men i hø-
      jere grad skal ses som juridisk begreber indført i forbindelse med teleliberaliseringen.
      grunden til denne bemærkning skal ses i at grebet bsa ikke giver mening uden at det
      knyttes til den xdsl teknologi der bruges til at realisere bsa.
      de to primære teknologier er her sdsl, som udover at bruge hele frekvensbåndet også
      kan realiseres på et enkelt eller på to kobberpar, og adsl som i den grundlæggende
      version kun bruger den høje del af frekvensbåndet på kobberledningen.
      sdsl anvendes primært til professionelt brugere bl.a. p.g.a. symetrisk båndbredde,
      hvor adsl typisk bruges til privatkunder der forventes at modtage mere data end de
      sender ind i nettet.
      hvor sdsl kun kan realiseres i relation til bsa uden samproduktion (eller rå kobber)
      kan standard adsl realiseres på alle 3 bsa typer (samt rå kobber). (nye typer adsl
      kræver dog også adgang til hele frekvensbåndet og realiserer i stedet fastnetstelefoni
      som ip/bredbånds telefoni – afhængig af protokolstrukturen – integreret i adsl pro-
      duktet).
      denne kommentar skønnes relevant i relation til besvarelse af tillægsspørgsmål c da det
      af materialet på cd-rom 1 fremgår at mange anmodninger vedrører business eller
      home office kunder og derfor muligvis en sdsl løsning.
      betegnelsen lavfrekvens og højfrekvens mangler også en nærmere teknisk præcisering
      idet opdeling ikke er ens ved alle former for bsa med samproduktion. telefoni delen,
      som udgør tdcs del af produktet, kan dels være analog telefoni (pstn) hvor højfre-
      kvens delen starter ved 25 khz dels digital telefoni (isdn) hvor højfrekvens delen star-
      ter ved 80 eller 120 khz.”
lars dittmann har i en skønserklæring af 13. april 2012 anført bl.a.:
      ”spørgsmål 59
      skønsmanden bedes oplyse - under forudsætning af, at cybercity ikke har anmodet om
      en bestemt type dsl teknologi - om der skønnes at være tekniske grunde til forskelle i
      afvisningsgrad mellem bsa uden samproduktion henholdsvis bsa med bærerlinje og
      udelt rå kobber, og i bekræftende fald hvilke.
                                         - 9 -
svar: det er skønsmandens klare skøn at det ikke findes tekniske grunde der overord-
net set kan begrunde forskelle i afvisningsgrad mellem bsa uden samproduktion hen-
holdsvis bsa med bærerlinje og udelt rå kobber.
spørgsmål 60
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt bsa uden samproduktion adskiller sig fra udelt rå
kobber i relation til, om der er en fungibel kobberledning til rådighed for etablering af
forbindelsen.
svar: der skønnes ikke at være forskel på bsa uden samproduktion og udelt rå kob-
ber i relation til, om der er en fungibel kobberledning til rådighed for etablering af for-
bindelsen.
spørgsmål 61
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt de tilfælde, der er opregnet i svaret til tillægs-
spørgsmål h - hvor der ikke er sikkerhed for en fungibel kobberledning for så vidt angår
bsa med bærerlinje - tillige vil gælde for bsa uden samproduktion, bsa med sam-
produktion og udelt rå kobber og i benægtende fald, hvori forskellene måtte bestå.
svar: svaret til tillægsspørgsmål h er ikke unik for bsa med bærerlinje, men gælder
også bsa uden samproduktion, bsa med samproduktion og udelt rå kobber.
…
spørgsmål 63
skønsmanden bedes besvare spørgsmål 34-36, idet der kan oplyses følgende om prin-
cipperne for stikprøven i cd-rom 2:
metode til opgørelse:
der blev udvalgt en måned i 2007, hvor ordrebekræftelserne på udelt rå kobber blev un-
dersøgt for eventuel efterfølgende annullering af udelt rå kobber ordrer hos tdc (uan-
set annulleringsårsag).
de undersøgte ordreforløb omfatter både nye ordrer og eksisterende ordrer, der blot skal
flyttes pga. adresseskift (hvilket afspejler de rå kobber ordretyper, som hele sagen om-
handler), og hvor ordre id ligger mellem dsl95000 og dsl402000, som er unikke
fortløbende ordre id'er for kundeforholdet.
det kan endvidere oplyses, at cybercity for perioden 1. januar 2006 til 28. februar 2006
tilsvarende har foretaget en undersøgelse af annulleringsgraden af udelt rå kobber or-
drer, som viste en annulleringsgrad på 7% for perioden, og at denne undersøgelse er
fremlagt som bilag 55.
svar: på møde med kristian levinsen fra telenor 11/4 2012 blev baggrunden for
materialet på cd-rom #2 gennemgået. det blev forklaret at de 485 ordre listet i filen
udgør de ordrer fra cybercity som i første omgang bliver accepteret fra tdc’s side.
kolonne d ”blev ordren annulleret” opgør om cybercity trods positivt svar fra tdc
efterfølgende vælger at annullere den oprindelige ordre over for tdc.
kolonne e ”blev kunden lukket ned” opgør om cybercity også annullerer overfor kun-
den, eller om kunden gives et andet produkt end rå kobber.
baggrunden for mødet var at forstå om ordre annullering og nedlukning af kunde alene
var en cybercity handling.
                                         - 10 -
svar på spørgsmål 34: det skønnes korrekt at cybercity selv er ansvarlig for at knap
7% af de anmodning om rå kobber som tdc i første omgang accepterer alligevel ikke
effektueres. det skønnes at dette tal er repræsentativ for hele perioden 1/1 – 17/9 2007
svar på spørgsmål 35: der svares bekræftende på spørgsmål 34 – hvorfor 35 bortfal-
der.
svar på spørgsmål 36: der skønnes ikke at det fremlagte materiale kan afspejle even-
tuelle procedure ændringer.
spørgsmål 64
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt beregningen af reduktion i afvisningsgrad i bilag
m [beregning af reduktion i afvisningsgraden som følge af suspension af 3-timers-visi-
tationen 17. september 2007, jf. cybercitys egne tal i bilag 19] er anvendelig til at be-
skrive forskellen i afvisningsgrad mellem udelt rå kobber og bsa uden samproduktion
før 17. september 2007.
svar: metoden omkring den ”alternative beregning” er umiddelbart klar forståelig,
hvorimod den sidste kolonne i den første tabel om ”procentvis højere afvisning” p.g.a.
manglende forklaring ikke er anvendelig.
konklusionen om ”reduktion i afvisning” er nærmere et udtryk variation i afvisning –
og et tal som skal omgås med varsomhed idet de 2 perioder der sammenlignes ikke er
lige lange.
…
tillægsspørgsmål ag
i anledning af svaret på spørgsmål 10, hvor skønsmanden henviser til kategoriseringen
af afvisningsgrunde, bedes skønsmanden oplyse, om de på cd-rom 1 anførte afvis-
ningsgrunde, herunder anvendelse af ”manglende ledigt rå kobber til bsa u.tlf.”, er en
gengivelse af tdc’s afvisningsgrunde, jf. bilag l, eller om det er cybercitys egen kate-
gorisering?
svar: herkomsten af de forskellige bilag er på ingen måde klart dokumenteret, men
på baggrund af mødet med kristian levinsen skønnes det at materialet på de 2 cder og
de her anvendte afvisningsgrunde er cybercitys kategorisering.
hvis det forudsættes, at kolonnen ”dsl id” er cybercitys identifikation af den enkelte
slutkundeordre, mens kolonnen ”kredsløbsnummer’ er tdc’s identifikation af en ordre
fra cybercity, kan skønsmanden da ved gennemgang af cd-rom 1 identificere dubletter,
hvor hver enkelt slutkundeordre har givet anledning til flere bestillinger af udelt rå kob-
ber, eller hvor der er anført flere afvisninger af én ordre til tdc?
svar: ovennævnte betydning af de 2 kolonner er bekræftet af kristian levinsen fra
telenor. der kan ved gennemgang findes et mindre antal dubletter med samme dsl id,
dog uden at der kan spores et mønster. i visse tilfælde er begge dubletter afvist, i visse
tilfælde er begge dubletter accepteret og i visse tilfælde er den ene accepteret og den
anden afvist. enkelte gange ses også tribletter.
ved bekræftende svar bedes skønsmanden oplyse:
1. om sådanne dubletter helt eller delvist identificerer genbestillinger?
                                       - 11 -
svar: det er ikke muligt for skønsmanden at vurdere årsagen til dubletterne.
2.   om sådanne dubletter kan påvirke de beregnede afvisningsprocenter, og skønsman-
    den bedes beregne afvisningsprocenten efter at have taget hensyn til sådanne dub-
    letter?
svar: da omfanget af dubletter vurderes forholdsvis lille (og p.g.a. deres karakter som
beskrevet ovenfor) skønnes det ikke at have nævneværdig påvirkning af afvisningsgra-
den. det ligger udenfor de givne tidsrammer at lave en egentlig udregning af afvis-
ningsprocenten der tager hensyn til dubletter.
3.   hvor mange ordrer, der kunne være etableret, hvis ordrer på udelt rå kobber var
    håndteret som ordrer på bsa uden samproduktion?
svar: det er ikke muligt for skønsmanden at vurdere dette
4.   kan det udelukkes, at afviste ordrer på udelt rå kobber er blevet genbestilt som delt
     rå kobber eller som bsa med samproduktion?
svar: nej det kan ikke udelukkes
…
tillægsspørgsmål aj
i anledning af besvarelsen af spørgsmål 30 bedes skønsmanden oplyse, om svaret på
spørgsmålet er det samme, hvis det af skønsmanden lægges til grund, at tdc i forbin-
delse med etablering af fremskudte dslam ikke har flyttet eksisterende adsl-slut-
brugere til en fremskudt dslam?
svar: i den uddybende besvarelsen er det skønnet, at den fremskudte dslam er
brugt til at give kunder bedre kapacitet og dermed, at eksisterende kunder er flyttet.
selvom dette ikke er sket er det overordnede svar det samme: at ”der skønnes ikke at
være nogle ting i bilag ad der antyder at afvisning på udelt rå kobber skyldes frem-
skudt dslam”.
…
tillægsspørgsmål al
i anledning af besvarelsen af spørgsmål p bedes skønsmanden give eksempler på hvilke
andre forhold end tdc’s leveranceprocesser, der kan forklare årsagen til forskellen i
afvisningsgraden.
svar: åbenheden i besvarelsen af spørgsmål p om ”andre forhold” referer specifikt til
de 2 forhold som nævnes under i og ii.
                                              - 12 -
      skønsmanden bedes oplyse, om det ved besvarelsen af tillægsspørgsmål p, pkt. 1, af
      skønsmaden er lagt til grund, at hovedparten af afvisninger af bestillinger af udelt rå
      kobber sker, hvor der er ledig fungibel kobberledning til adressen, men hvor kobberled-
      ningen viser sig at være for lang til at levere den ønskede båndbredde. gør det i givet
      fald nogen forskel for skønsmandens besvarelse, hvis det af skønsmanden lægges til
      grund, at hovedparten af tdc’s afvisninger af bestillinger af udelt rå kobber og bsa
      uden samproduktion sker, fordi der ikke er ledig kobberledning uanset kobberlednin-
      gens længde?
      svar: hvis den primære afvisning af udelt rå kobber og bsa uden samproduktion
      sker p.g.a. af manglende kobberledning (og ikke p.g.a. af kobberledningens længde)
      skønnes det at afvisningsgraden bør være den samme for de to engroskunde produkter.
      …
      tillægsspørgsmål ao
      som det fremgår af spørgsmål 62 stammer stikprøven i cd-rom 2 fra en udvalgt måned
      i 2007. har det for skønsmandens besvarelse af spørgsmål 63 betydning, at stikrøven i
      cd-rom 2 ikke vedrører bestillinger fra hele perioden 1. januar 2001-17. september
      2007.
      svar: stikprøven skønnes at være repræsentativ for hele perioden, men det ville klart
      give en bedre statistisk vurdering hvis det samlede tal materiale var tilgængelig.”
der er endvidere indhentet to skønserklæringer fra statsautoriseret revisor jan andersen. det
hedder i hans erklæring af 5. marts 2011 bl.a.:
      ”indledning til spørgsmål vedrørende tabsopgørelsen:
      ad spørgsmål 37 og 38
      skønsmanden skal ved besvarelsen af spørgsmål 37 og spørgsmål 38 ikke tage stilling
      til, om tal og procentsatser i bilag 60 er korrekte, men til de elementer, som indgår ved
      beregningen af tabet. stillingtagen til tal og procentsatser i bilag 60 sker i forbindelse
      med spørgsmål 10-19 (afvisningsgrad) samt spørgsmålene 39-57.
      spørgsmål 37
      skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagens bilag 60 ud fra en økonomisk betragtning
      kan anses for en normal måde at beregne et tab?
      svar:
      udgangspunktet for tabsopgørelsen i bilag 60 er tab af nettofortjeneste og ikke afholdte
      meromkostninger. et sådant udgangspunkt anses for at være en normal måde at beregne
      et tab i den konkrete sag.
      uden at tage stilling til tal og procentsatser findes de elementer, som indgår i beregnin-
      gen af tabet, relevante for opgørelse af tab af nettofortjeneste.
      spørgsmålet besvares dermed bekræftende.
                                        - 13 -
…
tillægsspørgsmål s
skønsmanden bedes redegøre for, hvorledes datagrundlaget for beregningen af tabet er
udvalgt i bilag 60, herunder hvilke tidsperioder, produkttyper, afvisningsgrunde, afvis-
ningsgrader samt typer af indtægter og udgifter, der indgår i beregningen af tabet.
svar:
tillægsspørgsmål s og t besvares under et.
tillægsspørgsmål t
skønsmanden bedes redegøre for, hvordan tabet er beregnet og specificere størrelsen af
de enkelte poster, der er indgået i beregningen af tabet, medmindre specificeringen ind-
går under spørgsmål 39-57 med tillægsspørgsmål.
svar:
1. antal afviste kunder pga. ”manglende kobber” (aak).
afviste kunder fra 6. juli 2005 til 17. september 2007 er optalt ud fra ’afvisningsmails’
fra tdc, mens perioden 1. januar 2001 – 5. juli 2005 er opgjort efter et skøn foretaget
ud fra en tilbageregning på afvisningsgraden.
produkttype – rå kobber.
afvisningsgrund – manglende ledningsvej.
2. andel der kunne have været etableret hos tdc (amk).
amk = aak*57 %
data cd-rom 1 omfatter afvisninger på rå kobber og afvisninger på bsaus i perioderne
 - 10.03 – 10.09.07
 - 17.09 – 17.10.07
 - 11.10 – 20.11.07
perioderne sammenlægges (selv om de reelt omfatter perioden efter 17. september 2007
og i begrænset omfang også overlapper hinanden). dette medfører følgende afvisnings-
procenter:
- bsaus 5,17 %
- rk 11,86 %
ud fra dette konkluderes, at 57 % (1 – 5,17/11,86) af rk-ordrene kunne være leveret.
3. andel der efterfølgende ikke ville blive annulleret (ark).
ark = amk*93 %
data cd-rom 2 omfatter bekræftede ordrer (485 ordrer) (bestillingsdato februar 2007)
og markering om hvorvidt ordren blev effektueret (454 ordrer) eller efterfølgende an-
nulleret (31 ordrer).
4. andel af kunder der ville have valgt telefoni (atk).
atk = beregnet procent ud fra etablerede kundeforhold.
                                        - 14 -
den i bilag 60 opgjorte procentvise andel af kunder, der ville have valgt telefoni, er fo-
retaget ud fra et skøn. det har ikke været muligt at verificere grundlaget for dette skøn.
5. gns. tabte dsl-kunder i perioden (levetid 4 år) (gtdslk).
gtdslk = primogtdslk + ark/2
det er bilag 60 opgjorte antal fremkommer som summen af primo antal tabte dsl-kun-
der med tillæg af 50 % af årets tilgang (andel der efterfølgende ikke ville blive annulle-
ret).
6. gns. tabte telefoni-kunder i perioden (levetid 4 år). (gttk).
gttk = primogttk + ark/2*atk
det i bilag 60 opgjorte antal fremkommer som gns. tabte dsl-kunder i perioden multi-
pliceret med den procentvise andel af kunder der ville have valgt telefoni.
7. gennemsnitlig omsætning per måned – dsl (gopmdsl).
bilag 60 er opstillet på grundlag af registreringer i datawarehouse samt management
rapporter.
8. gennemsnitlig omsætning per måned – telefoni (gopmt).
bilag 60 er opstillet på grundlag af registreringer i datawarehouse samt management
rapporter.
9. tabt omsætning – dsl (levetid 4 år) (todsl).
todsl = gopmdsl * 12 * gtdslk
tabt omsætning – dsl (levetid 4 år) fremkommer ved at multiplicere gennemsnitlig
omsætning per måned – dsl med gns. tabte dsl-kunder i perioden (levetid 4 år) mul-
tipliceret med 12 (måneder).
10. tabt omsætning – telefoni (levetid 4 år) (tot).
tot = gopmt * 12 * gttk * atk
tabt omsætning – telefoni (levetid 4 år) fremkommer ved at multiplicere gennemsnit-
lig omsætning per måned – telefoni med gns. tabte telefonikunder i perioden (levetid 4
år) multipliceret med 12 (måneder).
11. tabt omsætning – i alt (toia)
toia = todsl + tot
tabt omsætning – i alt fremkommer som summen af tabt omsætning – dsl (levetid 4
år) og tabt omsætning – telefoni (levetid 4 år).
12. bidrag fra drift ekskl. afskrivninger (ebitda) – dsl samlet (ebitda)
ebitda = tot * 42 %
bidrag fra drift ekskl. afskrivninger (ebitda) – dsl samlet er beregnet som tabt om-
                                        - 15 -
sætning – i alt multipliceret med 42 % (indtjeningsmargin).
indtjeningsmargin er fastsat ud fra et skøn. det har ikke været muligt at verificere
grundlaget for dette skøn.
13. etableringsomkostninger – dsl samlet (eo)
etableringsomkostninger – dsl samlet er udregnet som summen af etableringsomkost-
ninger pr. dsl-kunde ’standardsats’ 1.200 kr. multipliceret med andel der efterføl-
gende ikke ville blive annulleret og etableringsomkostninger pr. telefoni-kunde ’stan-
dardsats’ 150 kr. multipliceret med andel der ikke efterfølgende ville blive annulleret
multipliceret med andel af kunder der ville have valgt telefoni.
standardsatserne på 1.200 kr. og 150 kr. er fastsat ud fra et skøn foretaget i 2008. det
har ikke været muligt at verificere grundlaget for dette skøn.
14. netto pengestrøm (np)
np = ebitda – eo
netto pengestrøm beregnes som bidrag fra drift ekskl. afskrivninger (ebitda) – dsl
samlet med fradrag af etableringsomkostninger – dsl samlet.
15. diskontering af pengestrøm
årets diskonteringsfaktor er udregnet med udgangspunkt i 2007 og en beregnet forrent-
ning (bagudrettet) til 2001 og nutidsværdiberegning (fremadrettet) til 2011.
16. nutidsværdi (2007)
netto pengestrøm pr. år forrentet og nutidsværdiberegnet til 2007.
indledning til spørgsmål 39 mfl.
som opfølgning på skønsmøde afholdt 18. januar 2012 præciserer repræsentant for te-
lenor a/s ved mail den 30. januar 2012 følgende:
”spørgsmål 39 og en række af de efterfølgende spørgsmål anvender følgende formule-
ring: "for perioden .... i gennemsnit er" og "til 31. december 2009 (eller det senere tids-
punkt, hvor der foreligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse)". telenor øn-
sker, at undersøgelsesperioden skal omfatte frem til 31. december 2011, og at besvarel-
sen af spørgsmålene skal angives som et gennemsnit for hele perioden, men tillige bør
indeholde en angivelse for hvert år.”
ved mail af 3. februar 2012 anfører en repræsentant for tdc a/s følgende:
”telenors ændring af spørgsmål 39 mfl. medfører, at tdc’s tillægsspørgsmål til de re-
spektive spørgsmål skal ændres tilsvarende, således at tdc’s tillægsspørgsmål dækker
samme periode, som telenors spørgsmål.”
spørgsmål 39
kan skønsmanden konstatere, at kundelevetiden for cybercitys bredsbåndskunder base-
                                               - 16 -
  ret på udelt rå kobber på baggrund af cybercitys datamateriale om churn af kunder for
  perioden 1. januar 2001 til 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt, hvor der fore-
  ligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse) i gennemsnit er mindst 4 år?
  svar:
  spørgsmålet besvares benægtende.
  spørgsmål 40
  i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 39 vurderer, at kundelevetiden for
  cybercitys bredbåndskunder baseret på udelt rå kobber er lavere end gennemsnitlig 4 år,
  bedes skønsmanden oplyse, hvilken gennemsnitlig kundelevetid, der skal gælde for pe-
  rioden 1. januar 2001 – 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt, hvor der forelig-
  ger data i forbindelse med skønsmandens undersøgelse).
  svar:
  med udgangspunkt i det af cybercity leverede datamateriale kan den gennemsnitlige
  kundelevetid for cybercitys bredbåndskunder baseret på udelt rå kobber for perioden 1.
  januar 2001 – 31. december 2011 opgøres til 3,7 år.
  opdelt på de enkelte år udgør den gennemsnitlige kundelevetid:
                        2001   2002   2003   2004   2005   2006   2007   2008   2009    2010    2011
kundebase aop          13.256 20.382 24.142 28.794 38.506 52.213 64.958 89.095 106.781 102.589 96.743
churn                   3.137  4.503  5.363  6.101  8.965 14.344 19.027 23.544  29.051  30.003 28.027
churn (%)                24 %   22 %   22 %   21 %   23 %   27 %   29 %   26 %   27 %    29 %    29 %
gns. kundelevetid (år)     4,2    4,5    4,5    4,7    4,3    3,6    3,4    3,8     3,7     3,4    3,5
  tillægsspørgsmål u
  i tillæg til spørgsmål 39 og 40 bedes skønsmanden besvare følgende spørgsmål:
  kan skønsmanden konstatere, at kundelevetiden for cybercitys bredbåndskunder base-
  ret på udelt rå kobber på baggrund af cybercitys datamateriale om churn af kunder for
  perioden 1. januar 2001 til 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt, hvor der fore-
  ligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse) i gennemsnit er mindst 4 år, hvis
  der tillige tages hensyn til bilag y (churnopgørelse og levetidsberegning for cybercity
  udelt rå kobber).
  svar:
  bilag y er en opgørelse fra tdc vedrørende churn og levetidsberegning for cybercity
  rå kobber for perioden 01.01.08 – 30.11.09. opgørelsen er udarbejdet månedsvis, og
  churn (og dermed kundelevetid) beregnes på grundlag af afgang i forhold til primobe-
  holdning af kunder.
  cybercity udregner churn (og dermed kundelevetid) årligt på grundlag af afgang i for-
  hold til gennemsnitlig beholdning af kunder.
  cybercity udregner gennemsnitlig antal kunder i 2008 til 89.095, mens tdcs opgørelse
  angiver 87.118.
                                          - 17 -
cybercity opgør churn i 2008 til 23.544 kunder, mens tdcs opgørelse angiver 37.151
kunder.
jeg har haft adgang til cybercitys datagrundlag for opgørelsen af kundebase og churn
og har ingen bemærkninger hertil.
jeg har ikke haft adgang til tdcs datagrundlag for opgørelsen af kundebase og churn.
den beregningsmæssige forskel mellem anvendelse af kundebase primo og kundebase i
gennemsnit medfører en mindre afvigelse i churn og dermed kundelevetid. ved en øg-
ning i kundebasen vil beregninger foretaget med udgangspunkt i primobeholdning med-
føre en større churn og dermed lavere kundelevetid end med udgangspunkt i en gen-
nemsnitlig kundebase.
ud fra almindelig anerkendt definition af churn beregnes denne på grundlag af en gen-
nemsnitlig kundebase.
…
tillægsspørgsmål w
skønsmanden bedes oplyse den løbende gennemsnitlige kundelevetid for cybercitys
bredbåndskunder baseret på henholdsvis delt rå kobber, udelt rå kobber og bsa-forbin-
delse, opgjort årligt pr. 1. januar, for perioden 1. januar 2001 – 31. december 2009.
svar:
med udgangspunkt i det af cybercity leverede datamateriale kan den gennemsnitlige
kundelevetid for cybercitys bredbåndskunder opgøres således:
                      2001   2002  2003   2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011
rå kobber               4,2    4,5   4,5    4,7   4,3   3,6   3,4   3,8   3,7   3,4   3,5
adm. rå kobber                                          3,6   6,3   6,3   6,2   5,2   6,6
delt rå kobber         12,3    5,9   6,4    6,1   7,2   6,5   5,7   5,8   4,8   4,3   5,5
bsa                                 11,3    6,7   6,6   6,3   5,2   4,0   3,8   4,3   4,6
jeg har haft adgang til cybercitys datagrundlag for opgørelsen af kundebase og churn
og har ingen bemærkninger hertil.
spørgsmål 41
kan skønsmanden konstatere, at kundelevetiden for cybercitys kunder med telefoni
(voip) baseret på en udelt rå kobber på baggrund af cybercitys datamateriale om churn
af kunder for perioden 1. januar 2005 til 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt,
hvor der foreligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse) i gennemsnit er
mindst 4 år.
svar:
for perioden som helhed kan spørgsmålet besvares bekræftende.
for de enkelte perioder henvises til besvarelsen af spørgsmål 42.
                                             - 18 -
spørgsmål 42
i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 41 vurderer, at kundelevetiden for
cybercitys kunder med telefoni (voip) baseret på udelt rå kobber er lavere end gen-
nemsnitligt 4 år, bedes skønsmanden oplyse, hvilken gennemsnitlig kundelevetid, der
skal gælde for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2009 (eller det tidspunkt, hvor
der foreligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse).
svar:
med udgangspunkt i det af cybercity leverede datamateriale kan den gennemsnitlige
kundelevetid for cybercitys kunder med telefoni (voip) opgøres således:
                                    2005   2006   2007   2008    2009    2010    2011
            kundebase aop          13.351 41.731 72.582 100.523 113.261 107.204 96.271
            churn                   2.490  9.685 17.426  23.778  28.153  24.163 32.050
            churn (%)                19 %   23 %   24 %   24 %    25 %    23 %    33 %
            gns. kundelevetid (år)   5,4    4,3    4,2    4,2     4,0     4,4     3,0
jeg har haft adgang til cybercitys datagrundlag for opgørelsen af kundebase og churn
og har ingen bemærkninger hertil.
tillægsspørgsmål x
i tillæg til spørgsmål 41 og 42 bedes skønsmanden besvare følgende spørgsmål:
kan skønsmanden konstatere, at kundelevetiden for cybercitys kunder med telefoni
(voip) baseret på en udelt rå kobber på baggrund af cybercitys datamateriale om churn
af kunder for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt,
hvor der foreligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse) i gennemsnit er
mindst 4 år, hvis der tillige tages hensyn til bilag y (churnopgørelse og levetidsbereg-
ning for cybercity udelt rå kobber)?
svar:
jeg har ikke haft adgang til tdcs datagrundlag for opgørelsen af kundebase og churn.
…
tillægsspørgsmål z
skønsmanden bedes oplyse den løbende gennemsnitlige kundelevetid for cybercitys
kunder med telefoni (voip) baseret på henholdsvis delt rå kobber, udelt rå kobber og
bsa-forbindelse, opgjort årligt pr. 1. januar, for perioden 1. januar 2005 – 31. december
2009.
svar:
ifølge oplysninger fra cybercity findes der ikke en historisk kobling mellem voip og
produktionsplatform. spørgsmålet kan således ikke besvares.
…
spørgsmål 45
skønsmanden bedes oplyse, hvad skønsmanden ved besvarelsen af tdcs tillægs-
spørgsmål ø har lagt til grund i relation til skifte mellem grossistprodukter, f.eks. skifte
mellem delt rå kobber og udelt rå kobber (uden ophør af slutkundeforhold hos cyber-
city).
                                         - 19 -
svar:
jeg formoder, at der skulle stå ”tillægsspørgsmål z”.
spørgsmålet kan ikke besvares, jf. svar på tillægsspørgsmål z.
spørgsmål 46
kan skønsmanden konstatere, at cybercitys gennemsnitlige omsætning pr. måned for
adsl-kunder henholdsvis telefoni-slutkunder mindst svarer til det i bilag 60 angivne?
svar:
spørgsmålet besvares benægtende.
spørgsmål 47
i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 46 vurderer, at cybercitys gennem-
snitlige omsætning per måned for adsl-slutkunder afviger fra det i bilag 60 angivne,
bedes skønsmanden oplyse, hvori afgivelserne består, herunder hvilken omsætning per
måned, som kan anvendes for de enkelte produkter.
svar:
den gennemsnitlige omsætning pr. måned for dsl-kunder henholdsvis telefoni-kunder
kan ifølge cybercitys datagrundlag opgøres således:
dkk                   2001  2002  2003   2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011
arpu dsl                461   464   462    443   388   342   294   250   216   204   200
arpu voip                                  103   170   148   144   139   122   110   122
jeg har haft adgang til cybercitys datagrundlag for opgørelsen af den gennemsnitlige
omsætning per måned for dsl-kunder henholdsvis telefoni-kunder og har ingen be-
mærkninger hertil.
spørgsmål 48
skønsmanden bedes oplyse, hvad ebitda og marginalomkostning er, herunder hvor-
vidt ebitda kan anvendes i relation til indtjening på en yderligere kunde, når cyber-
city har afholdt omkostninger til samhusning på tdcs centraler i relation til de afviste
anmodninger om etablering af udelt rå kobber.
svar:
ved mail af 30. januar 2012 anfører en repræsentant for telenor a/s følgende:
”for så vidt angår anvendelse af ”ebitda” i spørgsmål 48 og en række af de efterføl-
gende spørgsmål, kan det oplyses, at ebitda er blevet anvendt som et udtryk for den
indtjeningsmargin fra driften som de ekstra solgte bredbåndsforbindelser ville have bi-
draget med, såfremt yderligere kunder var etableret på udelt rå kobber.”
ebitda er et anerkendt regnskabsbegreb, som er forkortelsen af: earnings before inte-
rest, tax, depreciation and amortization – fortjeneste/indtjening før renter, skat, afskriv-
ninger og nedskrivninger. ebitda er et nominelt tal – ikke en procent.
                                        - 20 -
marginalomkostning findes ikke entydigt defineret, men det kan udtrykkes som: om-
kostning ved at levere en yderligere enhed.
ebitda kan ikke umiddelbart anvendes til beregning af indtjening på en yderligere
kunde.
spørgsmål 49
i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 48 vurderer, at ebitda ikke kan
anvendes i relation til indtjening på en yderligere slutkunde, når cybercity har afholdt
omkostninger til samhusning på tdcs centraler i relation til de afviste anmodninger om
etablering af udelt rå kobber, bedes skønsmanden oplyse, hvilke ændringer til ebitda,
der skal foretages, for at den kan finde anvendelse som en marginalkundebetragtning.
svar:
indtjening på en yderligere slutkunde kan beregnes således:
nettoomsætning
- tab på tilgodehavender
- produktionsomkostninger
- forøgelse af kapacitetsomkostninger
- forrentning/afskrivning af yderligere anlægsinvesteringer (etableringsomkostninger)
indtjening på en yderligere slutkunde divideret med nettoomsætningen udgør indtje-
ningsmargin på en yderligere slutkunde (i det efterfølgende benævnt ”indtjeningsmargin
+kunde”).
tillægsspørgsmål æ
skønsmanden bedes redegøre for, hvorledes datagrundlaget for beregningen af omsæt-
ningen er udvalgt, herunder hvilke typer af indtægter og udgifter, der indgår i beregnin-
gen af omsætningen, og i hvilket omfang der er taget højde for slutbrugers annullationer
og genbestillinger af andre produkter. størrelsen af de respektive poster bedes oplyst.
svar:
datagrundlaget for beregning af den månedlige omsætning pr. kunde er udtrukket fra de
af cybercity anvendte forskellige økonomistyringssystemer kombineret med crm-sy-
stemer i perioderne.
omsætningen indeholder oprettelsesgebyr, abonnement- og forbrugsindtægt, fakturage-
byr, rykkergebyr og forskellige tillægsydelser.
størrelsen af de enkelte indtægtstyper kan ikke på det foreliggende datagrundlag umid-
delbart specificeres.
tillægsspørgsmål ø
skønsmanden bedes opgøre nettofortjenesten (efter fradrag af både variable omkostnin-
ger og andel af cybercitys faste omkostninger og afskrivninger) pr. måned for adsl-
kunder henholdsvis telefoni-slutkunder.
svar:
                                         - 21 -
 det foreliggende datagrundlag giver ikke mulighed for at opgøre nettofortjenesten pr.
 måned for adsl-kunder henholdsvis telefoni-slutkunder.
 spørgsmål 50
 kan skønsmanden bekræfte, at cybercitys ebitda på slutkunder (på baggrund af an-
 vendelse af cybercitys marginalomkostninger) baseret på udelt rå kobber er mindst
 42 % i gennemsnit af omsætningen på de pågældende kunder i perioden 1. januar 2001
 til december 2009 (eller det senere tidspunkt, hvor der foreligger data i forhold til
 skønsmandens undersøgelse)?
 svar:
 indtjeningsmargin +kunde varierer markant over perioden, hvorfor en gennemsnitsbe-
 tragtning anses for uanvendelig til beregning af et økonomisk tab.
 spørgsmål 51
 i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 50 vurderer, at cybercitys ebitda
 for slutkunder baseret på udelt rå kobber er lavere end 42 % i gennemsnit af omsætnin-
 gen på de pågældende kunder i perioden 1. januar 2001 til 31. december 2009 (eller det
 senere tidspunkt, hvor der foreligger data i forhold til skønsmandens undersøgelse), be-
 des skønsmanden oplyse, hvilken gennemsnitlig ebitda, som i stedet kan finde an-
 vendelse.
 svar:
 indtjeningsmargin +kunde kan ifølge cybercitys datagrundlag opgøres således:
                      2001  2002  2003   2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011
indtjeningsmargin
+kunde (%)             -1 %  25 %  43 %   49 %  49 %  49 %  46 %  42 %  39 %  35 %  36 %
 tillægsspørgsmål å
 skønsmanden bedes oplyse cybercitys ebitda for slutkunder baseret på henholdsvis
 delt rå kobber, udelt rå kobber og bsa-forbindelse, opgjort årligt pr. 1. januar, for peri-
 oden 1. januar 2001 – 31. december 2009.
 svar:
 det foreliggende datagrundlag giver ikke mulighed for en differentiering af indtje-
 ningsmargin +kunde baseret på henholdsvis delt rå kobber, udelt rå kobber og bsa-for-
 bindelse.
 spørgsmål 52
 kan skønsmanden konstatere, at etableringsomkostningerne for adsl for hvert år i bi-
 lag 60 svarer til cybercitys etableringsomkostninger?
 svar:
 spørgsmålet besvares benægtende.
 spørgsmål 53
 i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 52 vurderer, at etableringsomkost-
 ningerne for adsl for hvert enkelt år i bilag 60 ikke svarer til cybercitys etablerings-
                                                  - 22 -
omkostninger, bedes de faktiske eller anslåede etableringsomkostninger i de enkelte år
angives.
svar:
etableringsomkostninger pr. dsl-kunde baseret på rå kobber udgør ifølge cybercitys
datagrundlag følgende:
                                           2001   2002  2003   2004  2005   2006   2007
              fælles udstyr                1.819  1.792  1.330   871    962   856  1.005
              kundeplaceret udstyr         1.200    620    510   365    300   225    190
              samlede etableringsom-
              kostninger                   3.019  2.412  1.840 1.236  1.262 1.081  1.195
              ekstra etableringsom-
              kostninger ved voip                                       140   180    165
tillægsspørgsmål aa
skønsmanden bedes redegøre for, hvorledes datagrundlaget af etableringsomkostnin-
gerne er udvalgt, herunder hvilke omkostningstyper, der indgår i beregningen. størrel-
sen af de respektive poster bedes oplyst.
svar:
datagrundlaget for fælles udstyr er udvalgt fra telenors bogholderi. der er udvalgt til-
gangskonti for investeringer i ’trunk’, ’rå kobber’ og ’ekstra teknikerbesøg’. endvidere
er tilgange for generelle investeringer udvalgt, i det omfang disse var tildelt dimen-
sionskoderne dls eller voi.
investeringerne er fordelt på årets netto tilgang af kunder på rå- og delt rå kobber.
fordeling på omkostningstyper kan skitseres således:
                                          2001   2002   2003   2004   2005   2006   2007
             årets tilgang trunk             35    220       9 3.177  3.648  4.119  3.620
             årets tilgang rå kobber     28.510 23.839 20.097 23.192 42.210 41.609 40.959
             årets tilgang ekstra tekni-
             kerbesøg                       450    378     627   655 1.057 2.015 1.960
             øvrige tilgange udvalgt
             fra dimensionskoder             32    509       0   -82      0    380      0
             total investering i t.dkk   29.028 24.946 20.733 26.943 46.915 48.123 46.538
datagrundlaget for kundeplaceret udstyr og ekstra etableringsomkostninger ved voip er
ifølge oplysninger fra telenor:
• for årene 2001 – 2003; skønnede enhedspriser på udstyret.
• for årene 2004 – 2007; gennemsnitlige enhedspriser beregnet ud fra bogholder
     registreringer af årenes købte enheder.
• for årene 2008 – 2011; gennemsnitlige enhedspriser beregnet ud fra årenes
     samlede leverandørfakturaer.
                                          - 23 -
jeg har ikke haft mulighed for at verificere disse oplysninger.
spørgsmål 54
kan skønsmanden konstatere, at cybercitys diskontering i bilag 60 baseret på anven-
delse af en intern rente på 10 % p.a. svarer til cybercitys rentemarginal for perioden 1.
januar 2001 til 31. december 2009 (eller det senere tidspunkt, hvor der foreligger data i
forhold til skønsmandens undersøgelse)?
ved mail af 30. januar 2012 anfører en repræsentant for telenor a/s følgende:
skønsmanden angiver, at anvendelsen af udtrykket "rentemarginal" i spørgsmål 54 ikke
kan anses for tilstrækkeligt entydigt. telenor skal foreslå, at spørgsmålet omformuleres
som følger: "kan skønsmanden konstatere, at cybercitys samlede diskontering i bilag
60 baseret på anvendelse af en fast kalkulationsrentesats på 10 % p.a. dækkende hele
perioden 1. januar 2001 til 31. december 2011 ikke er større end ved anvendelse af en
løbende kalkulationsrentesats baseret på den risikojusterede kapitalforretning (wacc)
for en effektiv operatør i dette marked for samme periode?"
svar:
wacc varierer markant over perioden, hvorfor en gennemsnitsbetragtning anses for
uanvendelig til beregning af et økonomisk tab.
spørgsmål 55
i det omfang skønsmanden i relation til spørgsmål 54 vurderer, at cybercitys diskonte-
ring i bilag 60 baseret på anvendelse af en intern rente på 10 % skal fastsættes til anden
gennemsnitlig procentsats, bedes skønsmanden oplyse denne procentsats, og i det om-
fang muligt angive hvad diskontering skal være for de enkelte år i perioden 1. januar
2001 til 31. december 2009, samt oplyse betydningen af at benytte denne anden dis-
konteringsfaktor, herunder en wacc (weighted average cost of capital) på 9,5 %
henholdsvis 8,1 % p.a.
svar:
it- og telestyrelsen fastsatte ved afgørelse af 20. december 2002 for første gang mak-
simale priser efter lraic-metoden. priserne var gældende for 2003. efterfølgende fast-
sættes de maksimale priser årligt. ved fastsættelse af de maksimale priser anvender it-
og telestyrelsen følgende kapitalforretning (wacc):
                          2003    2004    2005    2006   2007   2008   2009   2010   2011
    wacc                 10,85 % 10,85 % 10,85 % 8,50 % 8,60 % 8,85 % 8,00 % 7,70 % 6,90 %
det har ikke været muligt at finde tilsvarende offentlige oplysninger om kapitalforrent-
ning i 2001 og 2002.
…
tillægsspørgsmål ac
skønsmanden bedes redegøre for, om fremtidige tab er tilbagediskonteret til nutids-
værdi af alle fremtidige indtægter, der indgår i opgørelsen, og i bekræftende fald med
hvilke beløb.
                                             - 24 -
     svar:
     tabsopgørelsen indregner forrentning af historisk tab før 2007 og tilbagediskontering af
     fremtidigt tab efter 2007.
     spørgsmålet besvares således bekræftende.
     spørgsmål 56
     kan skønsmanden bekræfte, at den foretagne beregning af cybercitys tab i bilag 60 i
     øvrigt er korrekt med de eventuelle korrektioner, som måtte være angivet i svarene
     ovenfor, og spørgsmål, som eventuelt ikke har kunnet besvares?
     svar:
     med undtagelse af indregning af tabt omsætning, jf. besvarelsen af spørgsmål 57, kan
     spørgsmålet besvares bekræftende.
     spørgsmål 57
     i tilfælde af, at skønsmanden ikke er af den opfattelse, at den foretagne beregning af
     cybercitys tab i bilag 60 i øvrigt er korrekt, bedes skønsmanden angive, hvad beregnin-
     gen af tabsopgørelsen i stedet bør være.
     svar:
     tabsopgørelsen forudsætter – med en forudsætning om en kundelevetid på 4 år – at
     samtlige nye kunder forbliver kunder i den skønnede kundelevetid.
     den skønnede kundelevetid, som er fastsat på grundlag af en beregnet churn, er en gen-
     nemsnitlig kundelevetid. dette gennemsnit dækker i realiteten kunder, der ophører efter
     mindre end 6 måneder til kunder, der ikke er ophørt.
     som følge af faldende gennemsnitlig omsætning per måned per kunde, skiftende indtje-
     ningsmargin +kunde og nutidsværdiberegning af pengestrøm bør der i beregningen af
     tabt omsætning dsl og telefoni tages hensyn til den løbende kundeafgang.”
jan andersen har i en skønserklæring af 12. april 2012 anført bl.a.:
     ”spørgsmål 65
     skønsmanden bedes oplyse, om andelen af dsl-kunder, der ville have valgt telefoni og
     er angivet i bilag 73, er korrekt? hvis skønsmanden svarer benægtende, bedes skøns-
     manden oplyse andelen af dsl-kunder, som i perioden 2005-2007 ville have valgt tele-
     foni, og beregne betydningen heraf for tabsopgørelsen.
     spørgsmålet er efter aftale med sagens parter ændret som følger:
     ”svarer de i bilag 73 angivne andele efter skønsmandens opfattelse til andele af etable-
     rede dsl-kunder, som i perioden 2005-2007 havde valgt telefoni?”
     svar:
     spørgsmålet besvares bekræftende.
     spørgsmål 66
                                         - 25 -
skønsmanden bedes oplyse, om indtjeningsmargin per kunde i skønsmandens besva-
relse af spørgsmål 51 er korrekt beregnet, og at der derfor ikke i den endelige tabsopgø-
relse indgår et skøn (som angivet i skønsmandens svar på tillægsspørgsmål t.12 i rela-
tion til det oprindelige bilag 60)?
svar:
indtjeningsmargin +kunde, jf. besvarelse af spørgsmål 51, er beregnet ud fra definitio-
nen i besvarelse af spørgsmål 49.
nettoomsætning, tab på tilgodehavender og produktionsomkostninger er indregnet ud
fra faktuelle, historiske data for etablerede dsl-kunder, mens forøgelse af kapacitets-
omkostninger samt forrentning/afskrivninger af yderligere anlægsinvesteringer bygger
på et skøn baseret på faktuelle, historiske data.
…
spørgsmål 68
skønsmanden bedes oplyse, om beregningen af cybercitys tab i bilag 73 har indregnet
korrektionerne foretaget af skønsmanden i skønserklæringen af 5. marts 2012, herunder
har medtaget den fornødne korrektion i forhold til løbende kundeafgang, jf. skønsman-
dens svar på spørgsmål 57, og at det beregnede tab - under forudsætning af, at andelen
af uberettigede afviste udelt rå kobber var 57 % og andelen af annullerede udgjorde 7 %
- er korrekt.
svar:
telenor a/s har fremsendt bilag 75 som erstatning for bilag 73. besvarelsen bygger på
bilag 75.
antal afviste kunder i perioden 13.05.03 – 31.12.07 er opgjort af telenor a/s. jeg har
haft adgang til datagrundlag for opgørelsen og har ingen bemærkninger hertil.
antal afviste kunder i perioden 01.01.01 – 12.05.23 er skønnet af telenor a/s. jeg har
ingen bemærkninger til det udøvede skøn.
spørgsmålet besvares bekræftende.
spørgsmål 69
skønsmanden bedes oplyse, om beregningen af cybercitys tab i bilag 74 har indregnet
korrektionerne foretaget af skønsmanden i skønserklæringen af 5. marts 2012, herunder
har medtaget den fornødne korrektion i forhold til løbende kundeafgang, jf. skønsman-
dens svar på spørgsmål 57, og at det beregnede tab - under forudsætning af, at andelen
af uberettigede afviste udelt rå kobber var 44,48 % og andelen af annullerede udgjorde
7 % - er korrekt.
svar:
telenor a/s har fremsendt bilag 76 som erstatning for bilag 74. besvarelsen bygger på
bilag 76.
antal afviste kunder i perioden 13.05.03 – 31.12.07 er opgjort af telenor. jeg har haft
adgang til datagrundlag for opgørelsen og har ingen bemærkninger hertil.
                                               - 26 -
      antal afviste kunder i perioden 01.01.01 – 12.05.03 er skønnet af telenor. jeg har ingen
      bemærkninger til det udøvede skøn.
      spørgsmålet besvares bekræftende.
      …
      tillægsspørgsmål ap
      i anledning af besvarelsen af spørgsmål 38 med tillægsspørgsmål bedes skønsmanden
      oplyse, om svaret vil være det samme, hvis der er foretaget genbestillinger af afviste
      udelt rå kobber ordrer i form af efterfølgende ordrer på udelt rå kobber, delt rå kobber
      eller bsa med eller uden samproduktion?
      i bilag 23 til skønsmandens rapport (mail fra telenor af 16. februar 2012) fremgår det,
      at opgørelsen over ”rk ordrer”, der er blevet afvist, er foretaget ved:
      -      træk foretaget på alle ordrer cybercity har sendt til tdc i perioden
             frasortering af alle ordrer, der ikke er rå kobber eller som ikke er afvist med be-
             grundelsen manglende ledningsvej
      -      endvidere frasortering af dubletter, dvs. ordrer, der af en eller anden grund er
             genbestilt flere gange
      skønsmanden bedes oplyse, om denne opgørelsesmetode giver mulighed for, afviste
      udelt rå kobber ordrer, der er genbestilt og leveret som bsa eller delt rå kobber, indgår
      i beregningen af antallet afviste ordrer?
      svar:
      såfremt der er foretaget genbestillinger af afviste rå kobber ordrer i form af efterføl-
      gende ordrer på udelt rå kobber, delt rå kobber eller bsa med eller uden samproduktion
      – og disse genbestillinger har resulteret i levering – burde tabsopgørelserne være korri-
      geret for de økonomiske konsekvenser heraf.
      det kan ikke udelukkes, at afviste udelt rå kobber ordrer, der er genbestilt og leveret
      som bsa eller delt rå kobber, indgår i beregningen af antallet afviste ordrer.”
tabsopgørelsen
cybercity har for perioden 1. januar 2007 til 31. august 2007 baseret på tdc’s data beregnet
forskellen i afvisningsgraden mellem udelt rå kobber og bsa uden samproduktion til 44,48
%. det hedder herom i cybercitys opgørelse:
      ”(a) udelt rå kobber
            samlet antal bestillinger                                                 28.361
                afvisninger pga. forkert trunknummer                                   1.985
            samlet antal reelle bestillinger                                          26.376
            samlet antal afvisninger pga. manglende ledigt rå kobber                   4.997
                                              - 27 -
               heraf stikledninger                                        395
               heraf sekundært kabel                                    4.602
           afvisningsprocent for rk                                  = 18,945 %
     (b)    bsa uden samproduktion
            samlet antal bestillinger                                  11.847
              afvisning pga. manglende minimumshastighed
               for bsa med samproduktion og bsa uden samproduktion      1.004
               fratrukket forholdsmæssig andel                            439
            samlet antal reelle bestillinger                           11.408
            samlet antal afvisninger pga. manglende ledigt rå kobber    1.200
            afvisningsprocent for bsa uden samproduktion               10,519 %
            forskel i afvisningsgrad 8,426 %
            forskelsbehandling                                       =  44,48 %”
cybercitys tabsopgørelser (bilag 75 og 76) har følgende indhold:
 bilag 75: tabsopgørelse - afvisningsgrad 57%
churn - input                                                            2001          2002          2003         2004         2005         2006           2007          2008         2009         2010        2011
dsl                                                                      24%           22%           22%          21%          23%          27%            29%           26%          27%          29%         29%
voip                                                                                19%          23%            24%           24%          25%          23%         33%
tabsopgørelse for rå kobber dsl forretning
kundeoversigt
                                                                        2001          2002          2003         2004         2005         2006            2007          2008         2009         2010        2011        2012        2013        2014       2015
antal afviste kunder pga. "manglende kobber"                           1.500         2.300         3.000        3.520        5.225        8.380           3.952           -            -            -           -           -           -           -          -
andel der kunne have været etableret hos tdc                 57%         855         1.311         1.710        2.006        2.978        4.777           2.253           -            -            -           -           -           -           -          -
andel der efterfølgende ikke ville blive annulleret          93%         795         1.219         1.590        1.866        2.770        4.443           2.095           -            -            -           -           -           -           -          -
andel af kunder der ville have valgt telefoni                            -             -             -            -            40%          53%             55%           -            -            -           -           -           -           -          -
dsl- kundeopgørelse
primo                                                                    -             701         1.630        2.681        3.781        5.348           7.712        7.241        5.328        3.878       2.744       1.949       1.949       1.949       1.949
tilgang                                                                  795         1.219         1.590        1.866        2.770        4.443           2.095          -            -            -           -
afgang                                                                    94           290           539          766        1.203        2.079           2.566        1.913        1.450        1.134         795         -           -           -         1.949
ultimo                                                                   701         1.630         2.681        3.781        5.348        7.712           7.241        5.328        3.878        2.744       1.949       1.949       1.949       1.949         -
gennemsnit (primo+ultimo)/2))                                            351         1.166         2.156        3.231        4.565        6.530           7.477        6.284        4.603        3.311       2.346       1.949       1.949       1.949         487
voip- kundeopgørelse
primo                                                                     -             -             -            -           -          1.005           2.853        3.182        2.429        1.825       1.414         943         943         943         -
tilgang                                                                   -             -             -            -         1.108        2.355           1.152          -            -            -           -           -           -           -           -
afgang                                                                    -             -             -            -           103          507             823          753          604          411         471         -           -           943         -
ultimo                                                                    -             -             -            -         1.005        2.853           3.182        2.429        1.825        1.414         943         943         943         -           -
gennemsnit (primo+ultimo)/2))                                             -             -             -            -           503        1.929           3.018        2.805        2.127        1.619       1.178         943         943         471         -
gns. tabte dsl-kunder i perioden                                         351         1.166         2.156        3.231        4.565        6.530           7.477        6.284        4.603        3.311       2.346       1.949       1.949       1.949         487
gns. tabte telefoni-kunder i perioden                                    -             -             -            -            503        1.929           3.018        2.805        2.127        1.619       1.178         943         943         471         -
                                                                                - 28 -
opgørelse af tabt indtjening (dkk)
                                                                         2001          2002          2003         2004         2005         2006           2007          2008         2009         2010        2011        2012        2013        2014       2015
gennemsnitlig omsætning per måned - dsl                                  461           464           462          443          388          342            294           250          216          204         200         180         180         180        180
gennemsnitlig omsætning per måned - telefoni                              -             -             -           103          170          148            144           139          122          110         122          90          90          90         90
tabt omsætning - dsl                                               1.941.732     6.492.288     11.952.864   17.175.996   21.254.640   26.799.120    26.378.856     18.852.000   11.930.976    8.105.328   5.630.400   4.209.840   4.209.840   4.209.840   1.051.920
tabt omsætning - telefoni                                                -              -              -            -     1.026.120    3.425.904     5.215.104      4.678.740    3.113.928    2.137.080   1.724.592   1.018.440   1.018.440     508.680          -
tabt omsætning - i alt                                             1.941.732     6.492.288     11.952.864   17.175.996   22.280.760   30.225.024    31.593.960     23.530.740   15.044.904   10.242.408   7.354.992   5.228.280   5.228.280   4.718.520   1.051.920
indtjeningsmargin før etableringsomkostninger - dsl samlet               -1%           25%            43%          49%          49%          49%           46%            42%          39%          35%         36%         36%         36%         36%         36%
indtjeningsbidrag før etableringsomkostninger - dsl samlet           (19.417)    1.623.072      5.139.732    8.416.238   10.917.572   14.810.262    14.533.222      9.882.911    5.867.513    3.584.843   2.647.797   1.882.181   1.882.181   1.698.667     378.691
etableringomkostninger - dsl/tilgang                                   3.019         2.412          1.840        1.236        1.262        1.081         1.195
etableringomkostninger - telefoni/tilgang                                -              -              -            -           140          180           165
etableringsomkostninger - dsl samlet                               2.400.105     2.940.228      2.925.600    2.306.376    3.650.860    5.226.783     2.693.605
etableringsomkostninger - dsl/tilgang                              2.400.105     2.940.228      2.925.600    2.306.376    3.495.740    4.802.883     2.503.525
etableringsomkostninger - telefoni/tilgang                               -              -              -            -       155.120      423.900       190.080
netto pengestrøm                                                   (2.419.522)   (1.317.156)    2.214.132    6.109.862    7.266.712    9.583.479    11.839.617      9.882.911    5.867.513    3.584.843   2.647.797   1.882.181   1.882.181   1.698.667    378.691
wacc                                                                  10,85%        10,85%        10,85%       10,85%       10,85%        8,50%          8,60%         8,85%        8,00%        7,70%       6,90%       6,90%       6,90%       6,90%       6,90%
diskontering af pengestrøm                                              182%          164%          148%         133%         120%         109%           100%           92%          85%          79%         74%         69%         65%         60%         57%
diskonteret pengestrøm                                             (4.393.775)   (2.157.793)    3.272.203    8.145.777    8.739.839   10.398.074    11.839.617      9.079.385    4.991.164    2.831.406   1.956.316   1.300.882   1.216.915   1.027.376    214.254
nutidsværdi (2007) - sum diskonteret pengestrøm                                                                                kr 58.461.642
 bilag 76: tabsopgørelse - afvisningsgrad 44,48%
churn - input                                                            2001          2002         2003         2004         2005         2006           2007          2008         2009        2010        2011
dsl                                                                      24%           22%          22%          21%          23%          27%            29%           26%          27%         29%         29%
voip                                                                                19%          23%            24%           24%          25%         23%         33%
tabsopgørelse for rå kobber dsl forretning
kundeoversigt
                                                                        2001          2002         2003         2004         2005         2006            2007          2008         2009        2010        2011        2012        2013        2014      2015
antal afviste kunder pga. "manglende kobber"                           1.500         2.300        3.000        3.520        5.225        8.380           3.952           -            -           -           -           -           -           -         -
andel der kunne have været etableret hos tdc                 44%         667         1.023        1.334        1.566        2.324        3.727           1.758           -            -           -           -           -           -           -         -
andel der efterfølgende ikke ville blive annulleret          93%         620           951        1.241        1.456        2.161        3.466           1.635           -            -           -           -           -           -           -         -
andel af kunder der ville have valgt telefoni                            -             -            -            -            40%          53%             55%           -            -           -           -           -           -           -         -
dsl- kundeopgørelse
primo                                                                    -             547        1.272        2.093        2.951        4.173           6.016        5.649        4.156       3.025       2.140       1.520       1.520       1.520      1.520
tilgang                                                                  620           951        1.241        1.456        2.161        3.466           1.635          -            -           -           -
afgang                                                                    73           226          420          598          939        1.623           2.002        1.493        1.131         885         620         -           -           -        1.520
ultimo                                                                   547         1.272        2.093        2.951        4.173        6.016           5.649        4.156        3.025       2.140       1.520       1.520       1.520       1.520        -
gennemsnit (primo+ultimo)/2))                                            274           910        1.683        2.522        3.562        5.095           5.833        4.902        3.590       2.582       1.830       1.520       1.520       1.520        380
voip- kundeopgørelse
primo                                                                     -             -            -            -           -            783           2.225        2.482        1.895       1.424       1.103         736         736         736        -
tilgang                                                                   -             -            -            -           864        1.837             899          -            -           -           -           -           -           -          -
afgang                                                                    -             -            -            -            81          395             642          587          471         321         367         -           -           736        -
ultimo                                                                    -             -            -            -           783        2.225           2.482        1.895        1.424       1.103         736         736         736         -          -
gennemsnit (primo+ultimo)/2))                                             -             -            -            -           392        1.504           2.354        2.188        1.659       1.263         919         736         736         368        -
gns. tabte dsl-kunder i perioden                                         274           910        1.683        2.522        3.562        5.095           5.833        4.902        3.590       2.582       1.830       1.520       1.520       1.520       380
gns. tabte telefoni-kunder i perioden                                    -             -            -            -            392        1.504           2.354        2.188        1.659       1.263         919         736         736         368       -
                                                                                - 29 -
opgørelse af tabt indtjening (dkk)
                                                                         2001          2002         2003         2004         2005         2006           2007          2008         2009        2010        2011        2012        2013        2014      2015
gennemsnitlig omsætning per måned - dsl                                  461           464          462          443          388          342            294           250          216         204         200         180         180         180       180
gennemsnitlig omsætning per måned - telefoni                              -             -            -           103          170          148            144           139          122         110         122          90          90          90        90
tabt omsætning - dsl                                               1.515.768     5.066.880     9.330.552   13.406.952   16.584.672   20.909.880    20.578.824     14.706.000    9.305.280   6.320.736   4.392.000   3.283.200   3.283.200   3.283.200   820.800
tabt omsætning - telefoni                                                -              -             -            -       799.680    2.671.104     4.067.712      3.649.584    2.428.776   1.667.160   1.345.416     794.880     794.880     397.440        -
tabt omsætning - i alt                                             1.515.768     5.066.880     9.330.552   13.406.952   17.384.352   23.580.984    24.646.536     18.355.584   11.734.056   7.987.896   5.737.416   4.078.080   4.078.080   3.680.640   820.800
indtjeningsmargin før etableringsomkostninger - dsl samlet               -1%           25%           43%          49%          49%          49%           46%            42%          39%         35%         36%         36%         36%         36%       36%
indtjeningsbidrag før etableringsomkostninger - dsl samlet           (15.158)    1.266.720     4.012.137    6.569.406    8.518.332   11.554.682    11.337.407      7.709.345    4.576.282   2.795.764   2.065.470   1.468.109   1.468.109   1.325.030   295.488
etableringomkostninger - dsl/tilgang                                   3.019         2.412         1.840        1.236        1.262        1.081         1.195
etableringomkostninger - telefoni/tilgang                                -              -             -            -           140          180           165
etableringsomkostninger - dsl samlet                               1.871.780     2.293.812     2.283.440    1.799.616    2.848.142    4.077.406     2.102.160
etableringsomkostninger - dsl/tilgang                              1.871.780     2.293.812     2.283.440    1.799.616    2.727.182    3.746.746     1.953.825
etableringsomkostninger - telefoni/tilgang                               -              -             -            -       120.960      330.660       148.335
netto pengestrøm                                                   (1.886.938)   (1.027.092)   1.728.697    4.769.790    5.670.190    7.477.276      9.235.247     7.709.345    4.576.282   2.795.764   2.065.470   1.468.109   1.468.109   1.325.030   295.488
wacc                                                                  10,85%        10,85%       10,85%       10,85%       10,85%        8,50%           8,60%        8,85%        8,00%       7,70%       6,90%       6,90%       6,90%       6,90%     6,90%
diskontering af pengestrøm                                              182%          164%         148%         133%         120%         109%            100%          92%          85%         79%         74%         69%         65%         60%       57%
diskonteret pengestrøm                                             (3.426.619)   (1.682.604)   2.554.793    6.359.170    6.819.666    8.112.845      9.235.247     7.082.540    3.892.786   2.208.170   1.526.066   1.014.694    949.199     801.396    167.180
nutidsværdi (2007) - sum diskonteret pengestrøm                                                                                kr 45.614.529
                                                 - 30 -
retsgrundlaget
i bekendtgørelse nr. 860 af 23. december 1998 af lov om konkurrenceforhold og samtrafik i
telesektoren hedder det bl.a.:
       ”§ 2.
       …
       stk. 4. udbydere af offentlige telenet eller teletjenester, der har en stærk markedsposi-
       tion, skal imødekomme alle rimelige anmodninger om leje af infrastrukturkapacitet,
       som omfattet af § 1, stk. 3, nr. 2, i telefoninet, datakommunikationsnet og øvrig kabel-
       baseret infrastruktur, uafhængigt af hvilke tjenester den lejede infrastrukturkapacitet an-
       vendes til.
       …
       § 3. forskningsministeren fastsætter nærmere regler om, i hvilket omfang det vil være
       berettiget at afvise anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik ef-
       ter § 2, stk. 2-4, med henvisning til følgende væsentlige hensyn:
       1) bevarelse af de berørte telenets og teletjenesters integritet og interoperabilitet.
       2) beskyttelse af tjeneste- og netinterne data.
       3) beskyttelse af personrelaterede data.
       4) beskyttelse af telenet og teletjenester under særlige forhold.”
i § 7, stk. 1 og 2, i bekendtgørelse nr. 861 af 4. december 1998 om aftaler om samtrafik i te-
lesektoren m.v. hedder det:
       ”§ 7. udbydere af offentlige telenet eller teletjenester, der har en stærk markedsposition,
       kan afvise anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik, hvis udby-
       deren kan sandsynliggøre, at indgåelse eller ændring af den pågældende samtrafikaftale
       vil indebære, at de berørte telenets og teletjenesters driftssikkerhed, integritet og indbyr-
       des interoperabilitet, eller beskyttelsen af tjeneste- og netinterne data, netudstyr, pro-
       grammel og lagrede data, herunder personrelaterede data, personoplysninger, fortrolig
       information og privatlivets fred, ikke kan opretholdes.
       stk.2. udbydere af offentlige telenet eller teletjenester, der har en stærk markedsposi-
       tion, kan afvise anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik, hvis
       en samtrafikaftales gennemførelse nødvendiggør udbygninger af geografisk, kapacitets-
       mæssig eller funktionel art, som ikke kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller
       økonomiske problemer for udbyderen. der vil som udgangspunkt være tale om væsent-
       lige tekniske problemer, hvis der ikke på det internationale marked for telekommunika-
       tionsudstyr findes tilgængelige, internationalt standardiserede og afprøvede tekniske
       løsninger. der vil som udgangspunkt være tale om væsentlige økonomiske problemer,
       hvis den garanterede gennemsnitlige årlige bruttoindkomst ved samtrafikaftalen, bereg-
       net på grundlag af de første 2 år, udgør et mindre beløb end 25 % af de omkostninger,
                                                - 31 -
       der er forbundet med udbygningen. i forbindelse med samtrafikaftaler, der som følge af
       gensidighed med hensyn til trafik ikke indeholder betaling mellem parterne, anvendes
       den beregnede bruttoindkomst hos udbyderen.”
lov om konkurrenceforhold og samtrafik i telesektoren blev med virkning fra den 1. juli 2000
afløst af lov nr. 418 af 31. maj 2000 om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet
(teleloven). i denne lovs § 42 og § 47, stk. 1, hedder det:
       ”§ 42. udbydere af offentlige telenet eller teletjenester, der har en stærk markedsposi-
       tion på et givet delmarked, jf. § 45, skal på det pågældende delmarked imødekomme
       alle rimelige anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik om de i
       §§ 39 og 40 nævnte samtrafikprodukter, jf. dog § 43.
       § 47. telestyrelsen fastsætter nærmere regler om, i hvilket omfang anmodninger om
       indgåelse eller ændring af aftaler som nævnt i §§ 42-44 kan afvises med henvisning til
       følgende væsentlige hensyn:
       1) bevarelse af de berørte telenets eller teletjenesters integritet og interoperabilitet.
       2) beskyttelse af tjeneste- og netinterne data.
       3) beskyttelse af personrelaterede data.
       4) beskyttelse af telenet eller teletjenester under særlige forhold.
       5) at dette nødvendiggør udbygninger af geografisk, kapacitetsmæssig eller funktionel
       art, som ikke kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske problemer
       for udbyderen.”
i bemærkningerne til bestemmelserne er anført bl.a. (l 248, folketingstidende 1999-2000,
tillæg a, s. 7004 f. og 7012 f.):
       ”til § 42
       bestemmelsen fastlægger, at udbydere af offentlige telenet eller teletjenester, der har en
       stærk markedsposition på et givet delmarked, er forpligtede til at imødekomme alle ri-
       melige anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik om de i §§ 39
       og 40, nævnte samtrafikprodukter på det pågældende delmarked. …
       traditionelt har aftaler om samtrafik været anvendt til gensidig udveksling af trafik
       mellem to ligeværdige parter, f.eks. to dominerende udbydere i to forskellige lande,
       hvormed slutbrugerne i de to lande bliver i stand til at kommunikere med hinanden. i
       den traditionelle udveksling af samtrafik betaler det første selskab det andet selskab for
       at modtage et opkald og føre opkaldet frem til den abonnent, opkaldet er foretaget til.
       på de nye liberaliserede telemarkeder er der ikke nødvendigvis samme gensidighed i
       aftalerne. her er situationen, f.eks. for så vidt angår terminering af trafik, typisk den, at
       en udbyder “sidder på« langt størsteparten af slutbrugernes abonnement/faste forbin-
       delse og dermed også modtager langt størsteparten af trafikken til terminering. med sig-
       te på at gøre op med princippet om reciprocitet indeholder bestemmelsen en forpligtelse
       for udbydere med en stærk markedsposition til at stille telenet og teletjenester til rådig-
                                         - 32 -
hed for andre udbydere af telenet eller teletjenester, der ikke nødvendigvis har en stærk
markedsposition.
…
ved rimelige anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik forstås
anmodninger, som hvis de blev imødekommet ikke vil have negative konsekvenser for
f.eks. de berørte net eller tjenesters integritet, og som ikke vil kræve udbygninger af net
eller lignende, som ikke kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske
problemer for den udbyder, som anmodningen rettes til, jf. også bemærkningerne til §
47, der omhandler, i hvilket omfang det vil være berettiget at afvise anmodninger om
indgåelse eller ændring af aftaler som nævnt i § 42. afvisning af anmodninger om ind-
gåelse eller ændring af aftale om samtrafik kan også ske på baggrund af det forhold, at
der ikke findes ledig kapacitet i nettet på anmodningstidspunktet. dette betyder dog
ikke, at anmodninger kan afvises alene med henvisning til, at der ikke er fuld ledig ka-
pacitet i nettet, idet anmodninger om samtrafik skal imødekommes, såfremt kapacitet
kan tilvejebringes ved mindre omlægninger eller udbygninger af nettet, jf. § 47.
for så vidt angår leje af infrastrukturkapacitet i accessnettet, vil der i lighed med den
gældende samtrafiklov alene være tale om en rimelig anmodning om indgåelse eller
ændring af en aftale om samtrafik herom i situationer, hvor der er tale om infrastruktur,
som ikke benyttes af det selskab, der ejer den pågældende strækning. det vil sige, at
strækningen ikke vil blive benyttet af det oprindelige selskab i den periode, hvor aftalen
finder anvendelse på den pågældende strækning. det forudsættes samtidig, at den på-
gældende strækning kan tages i anvendelse uden etablering af nyanlæg.
…
til § 47
til stk. 1
formålet med at anføre en række væsentlige hensyn, der skal tages i betragtning i for-
bindelse med anmodninger om indgåelse eller ændring af aftaler om samtrafik, er at
gøre det klart, at sådanne aftaler ikke må resultere i nedbrud af net eller tjenester eller
have andre væsentlige negative konsekvenser, som f.eks. at personrelaterede data bliver
tilgængelige for uvedkommende. der åbnes således også for den mulighed, at den ene
part i en aftale om samtrafik, der er trådt i kraft, under visse omstændigheder vil kunne
udelukke en anden part, eksempelvis i tilfælde hvor denne anden parts aktiviteter anta-
ges at være årsag til nedbrud af net.
bestemmelsen er en indholdsmæssig videreførelse af den gældende § 3 i samtrafik-
loven, samt regler fastsat i medfør af § 12 i mobilloven.
…
der vil som udgangspunkt ikke være tale om væsentlige tekniske problemer, hvis der på
det internationale marked for telekommunikationsudstyr findes tilgængelige og velaf-
prøvede tekniske løsninger. dette indebærer en udvidelse i forhold til gældende regule-
ring, idet der ikke længere henvises til, at de tekniske løsninger skal være internationalt
standardiserede.
                                                - 33 -
       der vil som udgangspunkt være tale om væsentlige økonomiske problemer, hvis den ga-
       ranterede gennemsnitlige årlige bruttoindkomst ved aftalen om samtrafik, beregnet på
       grundlag af de første 2 år, udgør et mindre beløb end 25% af de omkostninger, der er
       forbundet med udbygningen. i forbindelse med aftaler om samtrafik, der som følge af
       gensidighed med hensyn til trafik ikke indeholder betaling mellem parterne, anvendes
       den beregnede bruttoindkomst hos den udbyder, over for hvem anmodningen rejses.”
§ 3 i bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni 2000 om visse forhold på samtrafikområdet, der trådte
i kraft den 1. juli 2000, har følgende ordlyd:
       ”§ 3. parter omfattet af §§ 42-44 i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemar-
       kedet kan afvise anmodning om aftale om samtrafik, hvis en aftales gennemførelse nød-
       vendiggør udbygninger af geografisk, kapacitetsmæssig eller funktionel art, som ikke
       kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske problemer for den part,
       overfor hvem anmodningen rejses, jf. dog § 49, stk. 2, i lov om konkurrence- og forbru-
       gerforhold på telemarkedet.
       stk.2. der vil som udgangspunkt være tale om væsentlige økonomiske problemer, hvis
       den garanterede gennemsnitlige årlige bruttoindkomst ved aftalen om samtrafik, bereg-
       net på grundlag af de første 2 år, udgør et mindre beløb end 25 % af de omkostninger,
       der er forbundet med udbygningen. i forbindelse med aftaler om samtrafik, der som
       følge af gensidighed med hensyn til trafik ikke indeholder betaling mellem parterne, an-
       vendes den beregnede bruttoindkomst hos den udbyder, over for hvem anmodningen
       rejses.”
ved lov nr. 450 af 10. juni 2003 blev der foretaget en række ændringer i bl.a. teleloven fra
2000.
ændringsloven indebar bl.a., at §§ 45-49 i teleloven fra 2000 blev ophævet. endvidere fik te-
lelovens § 51, stk. 1-5, følgende ordlyd:
       ”§ 51. it- og telestyrelsen skal pålægge udbydere med en stærk markedsposition, jf.
       § 84 d, en eller flere forpligtelser som nævnt i stk. 3, jf. dog § 76 a.
       stk. 2. it- og telestyrelsen skal pålægge parter omfattet af en afgørelse efter § 44 en
       eller flere forpligtelser som nævnt i stk. 3.
       stk. 3. forpligtelser pålagt i medfør af stk. 1 og 2 kan vedrøre
       1) imødekommelse af alle rimelige anmodninger om adgang til samtrafik, jf. § 51 a,
       2) ikkediskrimination, jf. § 51 b,
       3) gennemsigtighed i forbindelse med samtrafik, jf. § 51 d,
       4) regnskabsmæssig opsplitning, jf. § 51 e, og
       5) priskontrol, jf. § 51 f.
       stk. 4. de forpligtelser, der pålægges i medfør af stk. 1 og 2, skal tage udgangspunkt i
       det konkrete problem og være forholdsmæssige og berettigede under hensyn til formå-
       lene i § 1. it- og telestyrelsen kan i tilknytning hertil opstille krav til den faktiske op-
       fyldelse af forpligtelserne.
                                                 - 34 -
       stk. 5. ved forholdsmæssighed som anført i stk. 4 skal it- og telestyrelsen bl.a. tage
       hensyn til,
       1) om det er praktisk muligt at tilbyde den foreslåede samtrafik i betragtning af den for-
       håndenværende kapacitet,
       2) hvor omfattende startinvesteringer ejeren af faciliteten skal foretage set i forhold til
       de risici, der er forbundet hermed,
       3) eventuelle relevante ophavsrettigheder.”
ændringsloven trådte i kraft den 25. juli 2003.
det fremgår af ændringslovens § 7, stk. 2, nr. 1, at bl.a. bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni
2000 om visse forhold på samtrafikområdet forblev i kraft, indtil den blev ophævet af it- og
telestyrelsen. bekendtgørelsen blev ophævet ved bekendtgørelse nr. 1316 af 15. december
2009.
i ændringslovens § 7, stk. 4, hedder det bl.a.:
       ”stk. 4. de hidtidige bestemmelser i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på tele-
       markedet § 19, stk. 6, §§ 35, 42, 43, 48 og 49, § 51, stk. 2, §§ 52 og 61, § 62, stk. 1, §
       63, stk. 1-3, § 76, stk. 1, nr. 2, og § 76, stk. 2, finder fortsat anvendelse, medmindre der i
       medfør af lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet, som ændret ved
       denne lovs § 1, er truffet endelig administrativ afgørelse og forpligtelserne for det rele-
       vante marked er trådt i kraft…”
anbringender
cybercity har gentaget sine anbringender og supplerende anført bl.a., at såvel de tekniske som
de økonomiske skønserklæringer, som er indhentet til brug for højesteret, støtter cybercitys
krav.
den såkaldte 3-timers visitations regel og 2. sals reglen havde ikke hjemmel i samtrafikaftalen
eller i telelovgivningen. tdc har endvidere i strid med telelovgivningens forpligtelse til gen-
nemsigtighed ikke orienteret cybercity om indførelsen af 3-timers visitations reglen og 2. sals
reglen. de 3 timer, som er nævnt i prisbilagets bemærkninger om teknikerbesøg, hjemlede
ikke afvisning, men fastsatte, hvor mange teknikertimer cybercity maksimalt skulle betale for
ved etablering af installationskabel i etageejendomme. en anmodning om leje af udelt rå kob-
ber kunne efter samtrafikaftalen alene afvises, hvis anmodningens gennemførelse nødvendig-
gjorde udbygninger af geografisk, kapacitetsmæssig eller funktionel art, som ikke kunne gen-
                                               - 35 -
nemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske problemer. samtrafikbekendtgørelsen
(bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni 2000) fastsatte i § 3, stk. 2, hvornår der var tale om væ-
sentlige økonomiske problemer. der kunne kun ske afvisning, hvis den garanterede gennem-
snitlige årlige bruttoindkomst ved aftalen om samtrafik beregnet på grundlag af de første to år
udgjorde et mindre beløb end 25 % af de omkostninger, der var forbundet med udbygningen.
en afvisning begrundet i 3-timers visitations reglen og 2. sals reglen var i strid hermed. i 2001
udgjorde tdc’s gennemsnitlige bruttoindkomst i de første 2 år ved etablering af en udelt rå
kobber forbindelse 1.830 kr. der ville derfor først blive tale om ”væsentlige økonomiske pro-
blemer”, når udbygningsomkostningerne oversteg 7.320 kr. teknikertimer blev afregnet med
300 kr. pr. påbegyndt time.
cybercity har i sine tabsopgørelser, jf. bilag 75 og 76, indregnet alle korrektioner i henhold til
skønserklæringerne. opgørelserne er baseret på en højere afvisningsgrad på 57 %, subsidiært
44,48 %, ved bestillinger af udelt rå kobber-forbindelser i forhold til bestillinger af bsa-pro-
dukter.
tdc har gentaget sine anbringender og supplerende anført bl.a., at 3-timers visitations reglen
og 2. sals reglen havde hjemmel i samtrafikaftalen, idet tdc efter aftalens pkt. 7 ikke var for-
pligtet til at etablere en stikledning, men kun at give samtrafik, hvor der var en ledningsfor-
bindelse i forvejen. i sådanne tilfælde kunne tdc efter aftalens pkt. 7 afslå levering af udelt
rå kobber, hvis der var rimelig grund hertil.
cybercitys tabsopgørelser kan ikke lægges uprøvet til grund. det er usandsynligt, at cybercity
har mistet det antal kunder, som fremgår af opgørelsen. cybercity vil have erstattet enhver af-
vist bestilling, der er forårsaget af 3-timers visitations reglen/2. sals reglen, uanset om afvis-
ningen har at gøre med begunstigelsen af bsa uden samproduktion. cybercity har opgjort
tabet på baggrund af en beregnet højere afvisningsgrad på 57 %, subsidiært 44,48 %, ved be-
stillinger af udelt rå kobber-forbindelser i forhold til bestillinger af bsa-produkter. cybercity
gør gældende, at hver merafvist bestilling skyldes 3-timers visitations reglen/2. sals reglen,
men det er ikke korrekt, idet denne regel alene angik afvisninger på grund af manglende stik-
ledning. cybercity har desuden anvendt afvisningsgraden for hele perioden, selv om den er
beregnet på baggrund af en periode i 2007 på ca. 250 dage og ikke tager højde for teknologi-
forandringer. tdc ensrettede pr. 17. september 2007 leveranceprocesserne for udelt rå kobber
                                                 - 36 -
og bsa uden samproduktion, hvorefter afvisningsgraden for udelt rå kobber blev reduceret
med højst 7,96 %. afvisningsgraden for stikledninger kan beregnes til 7,9 % på grundlag af
tdc’s optælling af begrundelser for afvisninger som følge af manglende rå kobber i perioden
fra den 1. januar 2007 til den 31. august 2007.
cybercitys bestillingsproces er en del af forklaringen på afvisningsgraden, og den var større
end for andre teleoperatører, selv når der tages hensyn til forskellene i forretningsmodel.
højesterets begrundelse og resultat
ansvarsgrundlag, kausalitet og adækvans
højesteret lægger til grund, at tdc a/s i perioden fra den 1. januar 2001 til den 17. septem-
ber 2007, som cybercity a/s’ erstatningskrav angår, afviste en anmodning om leje af udelt rå
kobber, hvis det var nødvendigt at etablere en stikledning til en fast ejendom, og det ville
kræve mere end tre teknikertimer at etablere stikledningen, eller hvis der skulle etableres en
stikledning i en etageejendom til 2. sal eller derover (i det følgende under ét betegnet som 3-
timers reglen).
cybercity har gjort gældende bl.a., at tdc efter samtrafikaftalen og telelovgivningen er for-
pligtet til at imødekomme rimelige anmodninger om aftaler om samtrafik og som led heri fo-
retage udbygninger af nettet, der kan gennemføres uden væsentlige økonomiske problemer for
tdc, og at 3-timers reglen førte til afvisninger af anmodninger om leje af udelt rå kobber i
strid med denne forpligtelse. tdc har heroverfor gjort gældende, at tdc ikke er forpligtet til
at udbygge nettet, og at en eventuel pligt til udbygning under alle omstændigheder ikke ræk-
ker videre end, hvad anvendelsen af 3-timers reglen fører til.
det fremgår af pkt. 7.1 i parternes samtrafikaftale om leje af rå kobber, der havde virkning fra
den 3. august 2000, at tdc (dengang tele danmark) i henhold til samtrafiklovens § 2, stk. 4
(bekendtgørelse nr. 860 af 4. december 1998 af lov om konkurrenceforhold og samtrafik i te-
lesektoren), var forpligtet til at imødekomme rimelige anmodninger om leje af rå kobber, og
at dette bl.a. omfattede anmodninger, som ikke ville have negative konsekvenser for f.eks. de
berørte net eller tjenesters integritet, jf. samtrafiklovens § 3, stk. 1, og som ikke krævede ud-
bygning af net. i aftalens pkt. 7.4 var det fastsat, at det var en betingelse for, at cybercity
                                              - 37 -
kunne opnå adgang til leje af rå kobber, at ”anmodningen om indgåelse eller ændring af afta-
len ikke nødvendiggør udbygninger af geografisk, kapacitetsmæssig eller funktionel art, som
ikke kan gennemføres uden væsentlige tekniske eller økonomiske problemer for tele dan-
mark, jf. herved den nugældende samtrafikbekendtgørelses § 7, stk. 2.” der sigtedes herved til
bekendtgørelse nr. 861 af 4. december 1998 om aftaler om samtrafik i telesektoren m.v. for-
pligtelsen til at imødekomme rimelige anmodninger efter de nævnte regler i aftalen svarede til
den forpligtelse, der fulgte af § 3 i bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni 2000 om visse forhold
på samtrafikområdet sammenholdt med § 42 og § 47 i lov nr. 418 af 31. maj 2000 om kon-
kurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet. bekendtgørelsen og loven trådte i kraft den 1.
juli 2000.
den samtrafikaftale, som med virkning fra den 30. april 2003 trådte i stedet for aftalen fra
2000, indeholdt i pkt. 7.1 en bestemmelse svarende til den ovennævnte passage i den oprinde-
lige aftales pkt. 7.4, idet der dog nu henvistes til bekendtgørelse om visse forhold på sam-
trafikområdet (bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni 2000). angivelsen i 2000-aftalens pkt. 7.1
af, at anmodningerne ikke krævede ”udbygning af net”, var ikke gentaget.
højesteret finder, at samtrafikaftalerne i overensstemmelse med telelovgivningen må forstås
således, at tdc havde en forpligtelse til at foretage mindre udbygninger af kobbernettet, hvis
det var nødvendigt for at imødekomme konkrete anmodninger om leje af udelt rå kobber. an-
givelsen i 2000-aftalens pkt. 7.1 om, at anmodningerne ikke krævede udbygning af net, må
således forstås med den modifikation, som fremgår af aftalens pkt. 7.4.
det fremgår af § 3, stk. 2, i bekendtgørelse nr. 572 af 22. juni 2000, at der som udgangspunkt
ville være tale om ”væsentlige økonomiske problemer”, som vil berettige til afvisning af en
anmodning om aftale om samtrafik, ”hvis den garanterede gennemsnitlige årlige bruttoind-
komst ved aftalen om samtrafik, beregnet på grundlag af de første 2 år, udgør et mindre beløb
end 25 % af de omkostninger, der er forbundet med udbygningen.” højesteret finder, at det er
i strid med disse regler at afvise en anmodning om leje af udelt rå kobber alene med henvis-
ning til 3-timers reglen.
højesteret finder herefter, at tdc har handlet ansvarspådragende ved i perioden fra den 1.
januar 2001 til den 17. september 2007 i strid med sin leveringsforpligtelse efter samtrafikaf-
                                                - 38 -
talen og telelovgivningen at have afvist anmodninger om leje af udelt rå kobber under anven-
delse af 3-timers reglen.
cybercity har endvidere gjort gældende, at der foreligger ansvarspådragende diskrimination.
tdc har bestridt dette.
det fremgår af it- og telestyrelsens afgørelse af 7. november 2007 som stadfæstet af tele-
klagenævnet den 17. december 2008, at tdc havde handlet i strid med ikke-diskriminations-
forpligtelsen i henhold til it- og telestyrelsens markedsafgørelse af 5. januar 2006 om en-
grosmarkedet for ubundtet adgang. i begrundelsen for afgørelsen er anført, at diskriminatio-
nen bestod i, at tdc i perioden fra den 6. marts 2006 til den 17. september 2007 havde an-
vendt 3-timers reglen på anmodninger om leje af udelt rå kobber, men ikke på anmodninger
om bsa uden samproduktion.
det er ikke nødvendigt at tage stilling til, om diskriminationen i den nævnte periode tillige var
ansvarspådragende for tdc, eller om der foreligger ansvarspådragende diskrimination i peri-
oden fra den 1. januar 2001 til den 5. marts 2006. det skyldes, at anvendelsen af 3-timers
reglen efter det foran anførte er ansvarspådragende som stridende mod tdc’s leveringsfor-
pligtelse efter samtrafikaftalen og telelovgivningen, og at en stillingtagen til, om der tillige
foreligger ansvarspådragende diskrimination, efter højesterets opfattelse ikke vil stille cyber-
city bedre i relation til det rejste erstatningskrav.
cybercity har i sin opgørelse over tabet medtaget alle afvisninger af anmodninger om leje af
udelt rå kobber, som skyldes manglende ledningskapacitet (”manglende rå kobber”). højeste-
ret har imidlertid ikke grundlag for at fastslå, at 3-timers reglen fandt anvendelse på andet end
etablering af stikledninger. det kan således ikke lægges til grund, at 3-timers reglen fandt an-
vendelse i forbindelse med afvisninger på grund af manglende kobber i det primære eller se-
kundære kabelnet. herefter kan cybercitys påståede tab kun anses for en følge af tdc’s an-
svarspådragende adfærd, i det omfang tabet vedrører afvisning af en anmodning om leje af u-
delt rå kobber, der skyldes anvendelsen af 3-timers reglen. i samme omfang må tabet også
anses for påregneligt.
ansvarsbegrænsning
                                               - 39 -
det fremgår af pkt. 17.3 i parternes samtrafikaftale fra 2000, at tdc ikke er ”ansvarlig for
indirekte tab, herunder i form af driftstab, tabt arbejdsfortjeneste eller tab som følge af, at en
aftale med tredjemand falder bort eller misligholdes.” det fremgår endvidere af samtraktik-
aftalen, at tdc’s ”ansvar i anledning af forhold, som [tdc] er ansvarlig for i henhold til
denne aftale, … i hvert tilfælde [skal] være maksimeret til kr. 100.000”, medmindre tdc har
udvist grov uagtsomhed eller forsæt. tilsvarende ansvarsbegrænsninger er fastsat i samtrafik-
aftalen fra 2003.
cybercitys erstatningskrav angår tab, der er lidt ved, at cybercity gik glip af en fortjeneste,
fordi tdc med urette afviste bestillinger om leje af udelt rå kobber. cybercity kræver således
erstatning for indirekte tab, som efter samtrafikaftalerne er undtaget fra tdc’s erstatnings-
pligt. denne generelle undtagelse for indirekte tab kan imidlertid efter højesterets opfattelse
ikke finde anvendelse i den foreliggende situation, hvor cybercitys erstatningskrav er baseret
på, at tdc i strid med samtrafikaftalerne og telelovgivningen har afvist anmodninger om leje
af udelt rå kobber. allerede af denne grund finder bestemmelsen om ansvarsmaksimering til
100.000 kr. heller ikke anvendelse.
de øvrige erstatningsretlige betingelser
det lægges til grund, at cybercity først i forbindelse med klagen til it- og telestyrelsen i
2007 blev bekendt med, at tdc anvendte 3-timers reglen som grundlag for afvisning af an-
modninger om leje af udelt rå kobber. der er ikke grundlag for at fastslå, at cybercity burde
have været bekendt hermed på et tidligere tidspunkt.
herefter og da det, som tdc i øvrigt har anført, ikke kan føre til en anden vurdering, finder
højesteret, at cybercity ikke har udvist egen skyld eller tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt.
der er heller ikke grundlag for at lade cybercitys erstatningskrav bortfalde på grund af passi-
vitet. den del af erstatningskravet, som angår afvisninger, der er sket 5 år før sagens anlæg, er
endvidere ikke forældet, idet cybercity har været i utilregnelig uvidenhed om sit krav, jf. § 3 i
forældelsesloven af 1908 sammenholdt med § 30, stk. 1, i lov nr. 522 af 6. juni 2007 om for-
ældelse af fordringer.
tabsopgørelsen
                                             - 40 -
cybercity har opgjort sit tab til godt 58 mio. kr., subsidiært knap 46 mio. kr. tabet er beregnet
ud fra en afvisningsgrad, der er 57 %, subsidiært godt 44 %, højere ved anmodninger om leje
af udelt rå kobber end ved anmodninger om bsa-produkter. i cybercitys tabsopgørelser ind-
drages ikke alene de afvisninger af anmodninger om leje af udelt rå kobber, som vedrører
stikledninger, men også afvisninger, der er begrundet i manglende ledningskapacitet i det
primære og sekundære kabelnet. da det imidlertid som nævnt må lægges til grund, at 3-timers
reglen kun fandt anvendelse på etablering af stikledninger, kan fastsættelsen af tabet ikke fo-
retages på grundlag af cybercitys beregning af afvisningsgrader.
tdc har beregnet afvisningsgraden ved anvendelse af 3-timers reglen til knap 8 % ved at
sammenligne en periode på de sidste seks måneder før den 17. september 2007, hvor reglen
blev afskaffet for udelt rå kobber, med en periode på to måneder efter denne dato. en bereg-
ning på et så spinkelt grundlag kan ikke anses for retvisende for hele den periode, som bereg-
ningen anvendes på. en alternativ beregning af afvisningsgraden til knap 8 % på grundlag af
en optælling, som tdc har foretaget, af begrundelser for afvisning som følge af manglende
ledigt rå kobber i de første otte måneder af 2007 er ligeledes behæftet med usikkerhed.
på den anførte baggrund og under henvisning til den øvrige del af cybercitys tabsopgørelse,
som højesteret ikke har grundlag for at fravige, fastsætter højesteret herefter skønsmæssigt
tabet for den ansvarspådragende anvendelse af 3-timers reglen i perioden 1. januar 2001 til
17. september 2007 til 10 mio. kr.
konklusion og sagsomkostninger
efter det anførte skal tdc betale 10 mio. kr. til telenor med procesrente fra sagens anlæg
den 9. juni 2008.
efter udfaldet af sagen skal tdc betale sagsomkostninger til telenor for landsret og højeste-
ret med i alt 1.439.950 kr. heraf er udgiften til advokatbistand for begge retter fastsat til
600.000 kr., mens retsafgiften af det vundne beløb er godtgjort med 150.000 kr. for landsret-
ten og 225.000 kr. for højesteret. udgiften til de skønserklæringer, som er udarbejdet af jan
andersen og lars dittmann, er godtgjort med i alt 464.950 kr.
                                           - 41 -
                                   thi kendes for ret:
tdc a/s skal til telenor a/s betale 10 mio. kr. med procesrente fra den 9. juni 2008.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal tdc a/s betale i alt 1.439.950 kr. til tele-
nor a/s.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark