text:
- kj
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 8. januar 2008 blev af retten i sagen
f‐42‐06
1) povl jensen
2) kolbjørn seth
3) steinar haga
4) carl wissing kjersgaard
5) teddy dansted
6) odd harald andreassen
7) anders musland
8) ketil norgren olsen
9) glenn jakobsen
10) ægir‐ib wessmann
11) mogens skovgaard
13) anette larsen
14) jesper lindstrøm rørhauge
15) thor‐erik halle
16) jarle røhmer carlsen
17) rune floan
18) odd herlofsen
19) halgeir olsen
20) frodes svanes
21) geir vidnes
                                            - 2 -
22) niels rydahl
24) arild ramberg
(advokat arvid andersen for alle)
mod
sas danmark a/s
(advokat christian k. clasen)
f‐46‐06
trond larsen
mod
sas danmark a/s
(advokat christian k. clasen)
afsagt sålydende
                                           d o m:
indledning og påstande
sagerne vedrører spørgsmålet, om sas danmark a/s har tilsidesat overenskomst‐
bestemte anciennitetsrettigheder over for 23 tidligere ansatte piloter i sas commu‐
ter a/s (commuter) i forbindelse med commuters integration i konsortiet scandi‐
navian airlines system denmark‐norway‐sweden og deres deraf følgende over‐
flytning først til konsortiet, senere til sas danmark a/s, samt om der er sket en
                                          - 3 -
overtrædelse af ansættelsesbevisloven på grund af manglende information om væ‐
sentlige ændringer i piloternes ansættelsesforhold i forbindelse hermed..
retten har besluttet, at sagerne f 42/06 og f 46/06 forhandles i forbindelse med hin‐
anden, jf. retsplejelovens § 254.
povl jensen, kolbjørn seth, steinar haga, carl wissing kjersgaard, teddy dan‐
sted, odd harald andreassen, anders musland, ketil norgren olsen, glenn ja‐
kobsen, ægir‐ib wessmann, mogens skovgaard, anette larsen, jesper lindstrøm
rørhauge, thor‐erik halle, jarle røhmer carlsen, rune floan, odd herlofsen,
halgeir olsen, frodes svanes, geir vidnes, niels rydahl, arild ramberg og
trond larsen (sagsøgerne) har nedlagt følgende påstande:
    1. sas danmark a/s tilpligtes at anerkende, at sagsøgernes anciennitet regnet
        fra sagsøgernes tiltrædelsestidspunkt i commuter skal lægges til grund ved
        afskedigelse som følge af nedbemanding.
     2. sas danmark a/s tilpligtes til hver af sagsøgerne at betale for mangelfuldt
        ansættelsesbevis 10.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 4. juli 2006, sub‐
         sidiært en efter rettens skøn fastsat godtgørelse med samme tillæg af sam‐
         me rente.
sas danmark a/s har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
sas koncernen
sas danmark a/s er en del af sas‐group. moderselskabet er sas ab, der er et
børsnoteret selskab, der er noteret på børserne i københavn, oslo og stockholm. de
tre skandinaviske lande ejer tilsammen 50 % af aktiekapitalen i sas ab i forholdet
3‐2‐2 med den svenske stat som den største af de statslige aktionærer. sas ab ejer
de tre nationale selskaber sas norge as, sas sverige ab og sas danmark a/s. de
tre nationale selskaber ejer i fællesskab konsortiet scandianvian airlines system
denmark‐norway‐sweden(sas). sas blev etableret i 1946, og dets hovedformål er
drive trafikflyvning.
                                           - 4 -
      commuter blev etableret i 1988 som et selvstændigt konsortium, der var ejet af
de nationale selskaber, med det formål på opdrag fra sas at flyve på regionale ruter
i europa med turbopropfly modsat sas, der fløj med langt større jetfly. det lang‐
sigtede mål var betjening af trafiksvage ruter og ruter under opbygning, hvor pas‐
sagergrundlaget var for lille til, at der blev fløjet med sas´ maskiner.
sagsøgernes ansættelsesforhold og overenskomstforhold.
sagsøgerne blev ansat som piloter i commuter i perioden februar 1989 – januar 1993
og har nu alle base i københavn‐kastrup. sagsøgerne fik ved ansættelsen et ansæt‐
telsesbrev. piloternes løn‐ og ansættelsesvilkår var på ansættelsestidspunktet regu‐
leret af en kollektiv overenskomst indgået mellem på den ene side commuter og på
den anden side de tre pilotforeninger, svensk pilotforening, norske sas‐flygeres
forening og dansk pilotforening. mellem sas og de nordiske pilotforeninger var
der også indgået en kollektiv overenskomst, men på andre vilkår.
      i forbindelse med opstarten af commuter var det planen, at alle kaptajner
skulle rekrutteres fra styrmandsgruppen i sas. der blev imidlertid et øget behov for
piloter i sas og dermed også et øget behov for piloter i commuter, hvorfor com‐
muter rekrutterede piloter fra andre flyselskaber. endvidere blev der udlånt piloter
fra sas. lønniveauet var lavere i commuter end i sas.
      efter oprettelsen af commuter blev der i januar 1989 indgået en særlig intenti‐
onsaftale mellem på denne ene side sas og commuter og på den anden side de
nordiske pilotforeninger. den havde til formål at beskrive forudsætningerne for
samarbejdet mellem de to selskaber. intentionsaftalen indeholdt blandt andet be‐
stemmelser om sas piloters overgang til commuter. commuter‐piloterne blev
derimod anset som eksterne ansøgere til stillinger i sas. af aftalens pkt. 7 og 8
fremgår blandt andet følgende:
      ”7. sc piloters relation till sas
      piloter som är anställda i sc, men som inte är tjänstlediga från sas, äger inte fö‐
      reträdesrätt til anställning i sas.
      8. uttagnings‐ och tjänstgöringsvillkor för piloter anställda i sas utlånade till sc.
                                               - 5 -
       piloter som är utlånade från sas uttages, tjänstgör och avlönas i enlighet med
       reglarna i det mellan sc og dpf och nsf träffade kollektivavtales om löne‐ och all‐
       männa anställningsvillkor med följande tillägg och undantag:
                 a) vid tjänstgöring i sc bibehåller piloten lönanciennitet, men förändrar sin
                     anställningssenioritet enligt: följande:
                     ‐ ingen senoritetsfölust de första 12 månaderna
                    ‐ efter 12 månaders tjänstgöring vidkännes piloten senioritetsförlust i
                      enlighet med § 16 mom 4 i ”gröna boken”
                 b) tjänstgöringstiden i sc är mindst 36 månader med möjlighed till förläg‐
                     ning med 12 män/gang.
                 …”
       de første år efter 1989 var der en stor interesse blandt piloterne i commuter
for at komme over i sas for at kunne optjene anciennitet i dette selskab.
       både i sas og commuter spillede anciennitet en væsentlig rolle for lønnen,
avancement, fordeling af ruter, ferie mv. samt ved afskedigelse i tilfælde af nedbe‐
manding, hvor der anvendtes et sifu‐princip. der var i begge selskaber etableret en
særskilt anciennitetsliste, benævnt senioritetslisten, hvor piloterne i det enkelte sel‐
skab var oplistet efter ansættelsestidspunkt, dog således at indplaceringen for sas‐
piloter skete på grundlag af deres ansættelse i sas.
       om senoritetslisten for piloter i commuter fremgår følgende i commuter‐
overenskomsten (den hvide bog) § 16, mom 3:
       ”der oprettes en senoritetsliste fælles for alle piloter i företaget. basis for denne senori‐
tetsliste er for sas ansatte piloter deres ansættelse i sas og for alle andre piloter ansat i
företaget deres ansættelsesdato i företaget. vid lige dato er födselsdatoen afgørende.
       kaptajner indplaceres på listan för styrmænd.
       for at regulere den frivillige overflytning mellem selskaberne blev der den 23.
maj 1997 indgået en aftale om ændring af intentionsaftalen af 1989 som tillæg til
overenskomsten mellem commuter på den ene side og de nordiske pilotforeninger
på den anden side. efter denne aftale skulle der oprettes en kombinationsliste, der
er en fælles senioritetsliste for sas og commuter. af aftalen fremgår:
                                        - 6 -
kombinationslista upprättas
a:
basen för kombinationslista är den enligt sas kollektivavtal gällande senioritetslistan
per den 30. juni 1996.
1. inplacering på kombinationslisten sker enligt reglerna i sas kollektivavtal för
    inplacereing på senioritetslista, likeså eventuell forändring av placering vid
    tjänstledighet. nyanställda piloter i sc och sas från och med rekryteringsom‐
    gång 1997‐1998 inplaceres på kombinationslistan.
2.   samtlige i sc pr. den 30. juni 1997anställda piloter og piloter som övergatt från
    sc til sas under rekrytteringsomgång i 1996‐1997 inplaceres på kombinationsli‐
    sten tillsammans med sas piloter i rekytteringsomgång 1996‐1997, dock at dessa
    sc behåller sin inbördes placering enligt sc senioritslista. (innebär at sc piloter
    og sas piloter fördelas på platserne efter ålder, varefter sc piloter flyttas om så
    att sc piloternas inbördes ordning är enligt placering på sc senioritetslista, med
    sas piloter i rekrytering 96‐97 emellam).”
 b:
…….
2.   rätt til byte av tjänstgöring från sc til sas og från sas til sc baseres på frivllig
    ansökan och som kan begränses till viss tjänstgöringsgrupp samt vid byta från
    sas til sc även begränsas till viss bas. rätt til sas tjänst inträder efter totalt 48
    måneders tjänst i sc räknat fra anställningsdatum för piloter anställada i sc efter
    detta avtals datum.
4. om uppsägning på grund av arbedsbrist bliver aktuell, för per avtalsdatum i sas
    och/eller sc anställda piloter och som ej har bytt bolag baseras uppsägning på be‐
    hovet i respektive bolag och placeringen på senoriotetslista i sas respektive sc.
    anställningsrätt efter uppsägning på grund af arbetsbrist föreligger i första hand
    efter behov i respektive bolag och baseras på placering enligt senioritetslista i re‐
    spektive bolag.
c:
  sas og sc äger rätt att begränsa övergangen från sc til sas til 14 % per rekryte‐
ringsår av totalt antal piloter i sc per 31. december föregående år samt att övergang
fran ett bolag till det andre förutsätter vakans.
……”
                                              - 7 -
        aftalen regulerede kun situationen med frivillig overgang mellem commuter
og sas.
        kombinationslisten indebærer, at samtlige piloter ansat i commuter pr. 30.
juni 1997 og tidligere – hvilket samtlige sagsøgerne er – anses som en del af 1997–
gruppen af piloter i sas. sagsøgerne ville i tilfælde af frivillig overgang til sas blive
indplaceret i samme pulje som de piloter, der blev ansat i sas i 1997, og således ikke
medtage deres fulde anciennitet fra commuter.
        kombinationslisten blev anvendt ved oprykning fra styrmand til kaptajn, pla‐
cering på ruter og ved ansættelser af stillinger mm.
        i relation til beskyttelsen mod afskedigelse i tilfælde af nedbemanding på
grund af arbejdsmangel skulle de to selskabers behov vurderes separat. for piloter,
som fortsat var ansat i commuter, blev placeringen på den interne senioritetsliste i
commuter lagt til grund ved afskedigelser i commuter på grund af nedskæringer.
        den 24. juli 2002 sendte commuter i anledning af en ændring af ansættelses‐
bevisloven til alle piloter et tillæg til ansættelseskontrakt, hvori piloterne henvistes
til at læse overenskomsten på commuters intranet, ligesom det meddeltes, at æn‐
dring af ansættelsesvilkår fremtidigt ville blive fremsendt på den enkeltes e‐mail,
hvorfor piloterne var forpligtet til regelmæssigt at læse deres e‐mails.
forhandlingerne efter virksomhedsoverdragelse af aktiviteterne i commuter til
sas.
med virkning fra den 20. september 2004 blev det besluttet, at commuter skulle
indgå som en del af sas. virksomhedsoverdragelsen skete efter reglerne i virksom‐
hedsoverdragelsesloven. i forbindelse med overdragelsen overgik sagsøgernes an‐
sættelsesforhold til sas pr. den 20. september 2004. sas udsendte herefter til sagsø‐
gerne et enslydende tillæg, dateret den 21. september 2004, til deres ansættelsesbrev,
hvoraf fremgår følgende:
        ”det bekræftes herved, at dit ansættelsesforhold i sas commuter danmark pr. 20.
        sept. 2004 er overført til sas‐konsortiet i danmark.
        dine ansættelsesvilkår er ved overgangen uændrede.
                                            - 8 -
       fra og med 20. september 2004 er din arbejdsgiver:
       virksomhed: scandinavian airlines denmark
       …
       der vil ikke umiddelbart ske nogen ændringer i praktiske forhold i forbindelse med
       overførslen.
       …”
       den 24. september 2004 sendte sas et velkomstbrev til commuter piloterne,
hvori meddeltes, at detaljerne omkring overenskomsttilpasningerne ikke var på
plads, men at alle piloter ville blive orienteret, når det var sket.
       efter virksomhedsoverdragelsen blev der ført forhandlinger om integrationen
af commuter i sas. i den forbindelse blev der defineret et nyt segment inden for
sas i form af et rc‐segment (regional commuter), der omfatter flytyperne f50 og
q400. dette segment omfatter de piloter, der blev overført fra commuter til sas.
samtlige sagsøgere er omfattet heraf. der blev ligeledes defineret et main‐segment,
der omfatter sas langrutefly samt kortliniefly, som ikke omfattes af rc‐segmentet.
disse forhandlinger pågik samtidig med integrationen af sas braathens i norge.
       sas udsendte den 26. november 2004 pilot news til samtlige sine ansatte pi‐
loter. heri informeredes blandt andet om commuter integrationen og om forhand‐
lingerne, samt at der vil blive informeret løbende om forhandlingsresultatet. endvi‐
dere informeredes om tjenestegøringsreglerne for rc‐segmentet, samt hvor rele‐
vante dele af den kollektive aftale kunne findes.
       den 13. ‐ 16. december 2004 førtes der forhandlinger mellem sas og piloterne i
braathens, hvori bl.a. helge vatne deltog for den norske pilotforening, og hvor der
blev indgået en aftale mellem parterne.
       ultimo 2004/primo 2005 blev der ført forhandlinger med de nationale pilotfor‐
eninger om løntilpasninger for piloterne i rc‐segmentet og forhandlinger om en
tilpasning af § 16 i sas‐overenskomsten (den grønne bog). den 25. januar 2005 ind‐
gik parterne aftale om formulering af § 16 – bestämmelser om änställning, be‐
fordran, omplacering, tjänstetilldeling og permittering av flygare ‐ i sas‐over‐
enskomsten.
       det fremgår bl.a. heraf:
       ”…….
                                               - 9 -
      mom 2. a) samtliga flygare anställda i sas skall vara uppförda på en gemensam se‐
      nioritetslista i löpande nummerföljd.
      följande gäller från och med 2005‐01‐19: flygare inplaceras på senioritetslistan in‐
      bördes efter anställingsdatum. flygare med samma anställingsdatum inplaceras så att
      den till levnadsåldern äldre flygare står före yngre.
      ...
       b) senioritetslista enligt (a) indelas i en kaptensdel og en styrmansdel. på kaptensde‐
      len tillföres alla flygare som erhållit baserelease som kapten i main segmentet sedan
       förgående tjänsttilldelingstillfälle enligt § 16 mom 7.
      c) flygare som erhällit baserelease som kapten i rc‐segmentet bibehåller sin plats på
       senioritetslistan och omfattes ej av ordningen i mom 2.b) ovan.
      d) flygare som tidigare befordras till kapten i annat bolag och efter överenskommelse
       med spf, nsf och dpf bibehåller sin kaptensposition. inplaceras på senioritet
      slistan, utan beaktande av befattning, omfattas ej av ordningen i mom 2.b). flygare
      an endast inplaceras på senioritetslistan genom avtal mellem sas och spf, nsf och
      dpf.
      ………………
      mom 6 a. senioritetslistan i sin helhed skall lägges til grund för avgörande följande
      spörsmål:
      ...
      (b) uppsägning eller permittering på grund av allmän inskränkning av antalet fly‐
      gare.”
      om formålet med ændringerne er anført følgende i protokollatet fra forhand‐
lingerne:
      ”syfte” med endringer og tilpasninger i § 16, og strukturen på biddings‐ og
      befordringsreglene i ”gröna boken”:
                                               - 10 -
       syftet med detta dokument er å tilpasse § 16 slik at biddings‐ og befordringsreglene i
       sas tager vare på sas konsortiets nye bolagsstruktur med basevis produktion, samt
       nedleggelse av sas commuter som eget selskap og oprettelsen av et rc‐ segment in‐
       nenfor sas konsortiet som erstatning for sas commuters tidligere rolle i systemet.
       strukturen på den ”nye” § 16 skal i størst mulig grad ivareta sas’ og sas’ pilotfor‐
       eningers forpliktelser fra k03, k04 og andre avtaler, samtidig som man også, i størst
       mulig grad ivaretar den enkeltes pilots forpliktelser, rettigheder og ”naturlige karrie‐
       reforløb” slik de har vært i det gamle systemmet, hvor sas commuters § 16 og gröna
       bokens § 16 var bundet sammen gjennom kombilisteavtalen.
       grunnlaget for den nye § 16 er at den enkelte pilot bliver ansatt på én base, som man
       beholder i hele karriereforløbet. endring av basetilhørighet skjer, som tidligere i sas,
       kun i specielle tilfeller og utenfor normal bidding etter § 16.
       ……..”
       den 25. januar 2005 udsendte sas information (biddinfo) til sine piloter ved
henlægning i piloternes ”dueslag”. denne indeholdt bl.a. udkast og kommentarer til
den endelige version af § 16 og forhandlingerne knyttet hertil. det fremgår bl.a. un‐
der bemærkninger og ændringer til § 16, at opsigelser sker efter den ”felles seniori‐
tetsliste”. den 26. januar 2005 sendte ove alstrup hos sas en mail til samtlige pilo‐
ter vedlagt ændringerne i § 16.
       dernæst fortsatte forhandlingerne om løntilpasning for piloterne i rc‐seg‐
mentet. den 7. februar 2005 indgik sas og pilotforeningerne aftale om en lønned‐
gang på 3 % i den nominelle løn. til udligning blev tildelt 2 særlige kompensations‐
frie dage af en værdi på ca. 2 procent samt en justering af ferietillægget med en
værdi på ca. 1 %.
       den 1. marts 2006 blev ansættelsesforholdet for samtlige danske piloter, her‐
under sagsøgerne, overført til sas danmark a/s, der indtrådte i overenskomsten.
forklaringer
povl jensen har forklaret, at han blev ansat i commuter som kaptajnsaspirant den 1.
august 1989 og udnævnt til kaptajn i december samme år. antallet af piloter i com‐
muter er steget betydeligt, og i september 2004 var der ansat mellem 320‐350 piloter.
                                          - 11 -
       da han blev ansat i commuter, blev han ”under frivillig tvang” medlem af
dansk pilotforening. i commuter overvejede piloterne at danne en egen pilotfor‐
ening, da de følte sig dårligt behandlet af pilotforeningen. efter nogle år deltog en
repræsentant for commuter‐piloterne i pilotforeningens bestyrelsesmøder, men
uden stemmeret. i 1996/97 fik commuter‐piloterne to bestyrelsesmedlemmer i
dansk pilotforenings bestyrelse.
       i intentionsaftalen fra 1989 var der lagt begrænsninger ind bl.a. for så vidt an‐
går flytyper og flystørrelser, således at commuter ikke skulle konkurrere med sas.
pilotforeningerne stillede disse krav af frygt for den øgede konkurrence. løn‐ og
ansættelsesvilkårene var heller ikke de samme i commuter som i sas. på commu‐
ters lønskala var løntrin 18 det højeste. sagsøgerne er alle på dette løntrin. de er
lønnet ca. 20‐30 % under sas‐niveau. lønskalaen i sas har 29 løntrin. løntrin 18 i
commuter‐skalaen svarer til løntrin 10 eller 11 i sas‐lønskalaen. pensionsaftalen for
commuter‐piloterne er også væsentligt dårligere end for sas‐piloterne. han har på
intet tidspunkt anmodet om at skifte bidding og er derfor stadig ansat i commuter‐
regi.
       allerede i juni 2004 blev commuter‐kabinepersonale integreret i sas, men han
kender ikke baggrunden herfor. i september 2004, hvor commuter blev integreret i
sas, modtog han den 21. september 2004 et tillæg til sin ansættelseskontrakt. han
forstod det således, at hans ansættelsesvilkår var uændrede. han har aldrig efterføl‐
gende fået brev om, at dette skulle være ændret. af e‐mailen af 24. september 2004
fremgik, at man ikke var færdig med integrationsforløbet af commuter, men at der
ikke var ændringer i hans ansættelsesforhold. henvisningen til overenskomsttil‐
pasningen forstod han således, at k‐aftalerne ikke var færdigforhandlet. hans an‐
sættelsesforhold kom på plads ved modtagelsen af tillægget til ansættelsesaftale.
       sas har udsendt et nyhedsbrev, kaldet pilot news. i forbindelse med pilot
news fra november 2004 noterede han sig, at der ikke var sket ændringer for hans
vedkommende. han har aldrig modtaget information om, at commuter–overens‐
komsten ikke længere er gældende for ham. han er ikke løbende blevet orienteret
om hverken resultatet af overenskomstforhandlinger eller tilpasningsforhandlinger.
pilotforeningens forhandlinger er hemmelige, indtil en endelig aftale foreligger.
han husker intet om forhandlingerne i 2005 omkring tilpasningen af ordlyden af §
16 i overenskomsten. intet blev sendt ud til medlemmerne.
                                          - 12 -
       punktet hotel og transport i pilot news betød, at han som commuter‐pilot
blev omfattet af reglerne i sas k‐aftalen. disse former for informationer forstod han
alene som værende af rent praktiske foranstaltninger. først i foråret 2005 fandt han
ud af, at aftalerne var indgået og endelige. han følte sig ”taget ved næsen” af pilot‐
foreningen. det forhold, at han har mistet i hvert fald 6 år af sin opsigelsesancien‐
nitet, er et spørgsmål mellem ham og hans arbejdsgiver og ikke mellem ham og
dansk pilotforening.
        han mangler et konkret udspil om sine rettigheder. han modtog en e‐mail
den 26. januar 2005 fra ove alstrup vedhæftet ændringer til § 16. han forstod dette
således, at commuters senioritetsliste fortsat var gældende, da han i forbindelse
med communters integration blev overført på gældende vilkår, hvorfor commuter‐
senioritetsliste efter hans opfattelse er gældende. hvis den fælles senioritetsliste/
kombinationsliste skal lægges til grund bl.a. ved opsigelse, vil han blive afskediget
ca. 400 piloter tidligere end i forhold til commuterlisten. han mener, at dansk pilot‐
forening på den måde fik en buffer på i hvert fald 100 commuter‐piloter, som skulle
afskediges før sas‐piloterne, og disse 100 piloter har mistet anciennitetsår som følge
af integrationsforhandlingerne. denne indplacering er ene og alene sket for at holde
commuter‐piloterne ”væk fra fadet”, da mange af dem ellers kunne konkurrere om
at flyve airbus.
        i forbindelse med opkøbet af braathens bevarede braathens‐piloterne deres
anciennitet. braathens‐piloterne havde egen fagforening. hele forløbet omkring
commuters integration var et ”stort samtaleemne i cockpittet”. de svenske com‐
muter‐piloter kom på sas‐vilkår. commuter‐piloterne opfatter sig som ”det sidste
led i fødekæden” – det er dem, der får tildelt sidst. uroen omkring q400 flyene ville
aldrig være sket med en air‐bus‐type, da pilotforeningen ville være skredet ind me‐
get tidligere. alle andre personalegrupper blev integreret på sas vilkår. han kan
ikke forstå, at anciennitet først skal regnes fra 1997 i opsigelsesmæssig henseende og
ikke fra 1987. det betyder for ham, at hans opsigelsesbeskyttelse er væsentligt for‐
ringet.
       i relation til hans ansættelsesbrev af 31. marts 1989 fra sas commuter mener
han, at lønanciennitet, der er baseret på ansættelsestidspunkt, og senioritetslisten,
der er en form for hybrid, blandes sammen. senioritetslisten var et arbejdsredskab.
hans anciennitetsnummer er 1604. han kan ikke sige, hvor mange der står efter
                                         - 13 -
ham. hvis man lukkede q400 produktionen, ville ca. 230 piloter blive afskediget.
der er højst sandsynligt mere end 230 efter ham på anciennitetslisten.
thomas carlstein har forklaret, at han har været ansat i sas siden 1995. i årene
2004 ‐ 2006 var han blandt andet ansvarlig for pilotforhandlingerne for sas. før
2004 deltog han også i forhandlingerne med piloterne i sin egenskab af jurist. han
har aldrig deltaget i commuter‐forhandlingerne. commuter var sideordnet med
sas med egen organisation. commuter‐piloterne havde ringere vilkår end sas‐pi‐
loterne. da commuter blev integreret i sas, ophørte commuter‐overenskomsten
med at eksistere.
      begreberne lønannciennitet og senioritet er ikke identiske. alle flyselskaber
arbejder med senoritetslister. disse er afgørende for bl.a. afskedigelsesrækkefølgen
og ønske om skift af flytype. anciennitet relaterer sig til løn og ferie.
       intentionsaftalen fra 1989 blev indgået for, at commuter ikke skulle kunne
konkurrere med sas, hvis commuter fik ”vokseværk”. pkt. 3 om commuters virk‐
somhed var et krav fra pilotforeningerne. punkt 7 skyldes et ønske fra sas‐piloter‐
ne, der ikke ønskede ”indbrud” på deres sas‐liste. pkt. 8 i aftalen var et særvilkår
for sas‐piloterne. aftalen indebar, at der ikke i sverige blev etableret en commuter‐
base.
      ved overenskomstforhandlingerne i 1995 var det et krav fra dansk pilotfor‐
ening, at sas piloter skulle have fortrinsret. det skyldtes opkøbet af linjefly, hvor
300 svenske piloter kom ind i sas.
      i 1996 begyndte sas igen at ansætte piloter. der kom mange ansøgninger fra
commuter‐piloter, men der blev også rekrutteret mange eksternt. dette blev anset
som et brud på overenskomsten, men sagen i den svenske arbejdsret blev forligt.
      i maj 1997 vedtog man oprettelsen af kombinationslisten, men de enkelte sel‐
skabers senioritetslister bestod fortsat. kombinationslisten var faktisk den 3. liste.
ingen ville opgive velerhvervede rettigheder, og sas‐piloterne ville ikke acceptere
indbrud i deres liste af commuter piloterne. det er hans opfattelse, at der var størst
prestige i at være ansat i sas. commuter‐piloterne fik ved kombinationslisten ret‐
tigheder i sas, selvom de ikke var ansat i sas. et skifte fra commuter til sas byg‐
gede på valgfrihed.
                                         - 14 -
       i forbindelse med overenskomstforhandlingerne – k04 – blev der taget forbe‐
hold for integration af commuter i sas. sas var i en alvorlig økonomisk krise, og
en betingelse for sas´ overlevelse var, at der skulle ske lønreduktion for de ansatte.
en forudsætning for integrationen af commuter var, at commuter‐piloterne fik ”de
rette” vilkår.
       ved overtagelsen af commuter den 20. september 2004 blev vilkårene for
commuter‐piloterne ikke ændret, men en række enkeltområder skulle forhandles,
og commuter‐overenskomsten skulle indarbejdes i sas‐overenskomsten. piloterne
fik meddelelse herom samt, at der pågik forhandlinger. piloterne blev løbende ori‐
enteret, når aftalerne faldt på plads. commuter‐piloterne i danmark fik ikke de
samme vilkår som commuter‐piloterne i sverige eller norge.
       i november 2004 var braathens blevet opkøbt af sas i norge. piloterne i braa‐
thens havde egen pilotforening og overenskomst med sas. piloterne i braathens
ville intet ”betale” for at komme ind på sas‐piloternes liste. forhandlingerne slut‐
tede med, at braathens‐piloterne fik samme lønskala som sas‐piloterne mod, at
andre vilkår forringedes. det kan ikke udelukkes at have haft betydning for resul‐
tatet, at braathens‐piloterne havde egen pilotforening.
       integrationen af commuter var blevet besluttet hen over sommeren 2004, og
der var blevet indledt forhandlinger med pilotforeningerne i juni. disse forhandlin‐
ger varede til januar 2005. parterne var enige om at tage udgangspunkt i kombinati‐
onslisten. da commuter‐piloterne blev til sas‐piloter, forsvandt formålet med
denne liste. i forbindelse med integrationsforhandlingerne aftaltes en lønnedgang
på 3 % for commuter‐piloterne, men samtidig fik de bedre vilkår på andre områder,
så overenskomsten endte på +/‐ 0.
       pilot news blev udsendt af sas og var tænkt som en information til piloterne
om disses ændrede ansættelsesforhold. piloterne blev informeret om ændringer i
ansættelsesforholdet gennem pilot news, på basemøder og elektronisk via e‐mail.
han har ikke selv deltaget i disse møder. som vedhæftet dokument til e‐mail af 26.
januar 2005 til alle commuter‐piloter under specificeringer og ændringer til § 16,
pkt. 1, under opsigelser står ”fælles senioritetsliste”. dette er kombinationslisten. at
de to lister er en og samme kan man ikke læse af teksten, men det fremgår af for‐
handlingerne.
                                          - 15 -
      piloterne kan næppe i dag finde elektronisk information om, hvilke overens‐
komstaftaler der er gældende for dem, men det burde fremgå af ”den grønne bog”.
helge vatne har forklaret, at han blev ansat i commuter i 1989. i dag er han ansat i
sas danmark a/s med base i københavn. i 1992/93 blev han valgt ind i bestyrelsen
i norske sas‐flygeres forening og var i 2004 næstformand i bestyrelsen. han var
medlem indtil 2005, hvorefter han udtrådte af bestyrelsen. i bestyrelsen sad 3 re‐
præsentanter fra commuter og 8 fra sas. i norge er der ca. 500 sas‐ piloter og ca.
100 commuter‐piloter, der alle er medlem af norske sas‐flygeres forening. uanset
der var 3 commuter‐repræsentanter i bestyrelsen, havde disse alene 1 stemme. han
drøftede oprettelsen af egen pilotforening med flere kollegaer, men de var bange for
at blive ”overruled” af pilotforeningen. det er hans opfattelse, at hver gang, der var
en interessemodsætning mellem sas og commuter, var det altid sas‐piloterne, der
blev tilgodeset.
      han deltog i alle forhandlinger omkring oprettelsen af kombinationslisten.
der har hele tiden fra pilotforeningernes side været et bredt ønske om at få en aftale,
da commuter var ”gennemgangslejr”. commuter ville gerne selv holde på pilo‐
terne, fordi det var dyrt at uddanne nye piloter. han ville gerne arbejde for en ac‐
ceptabel løsning for commuter‐piloterne. i commuter foretog piloterne en afstem‐
ning, og et lille flertal stemte for. commuter‐piloterne mistede intet, men fik rettig‐
heder. senioritetslisten i commuter fortsatte uændret.
      senioritetslisten blev offentliggjort en gang årligt. den dannede grundlaget for
reguleringen af alle rettigheder og goder i commuter. senioritetslisten bestod indtil
integrationen, men de fik ingen information herom. han er usikker på, hvilken in‐
formation der blev givet, men er sikker på, at der ikke blev meldt noget konkret ud
om, at commuter‐senioritetslisten ikke længere eksisterede. piloterne vidste, at li‐
sten var væk, men de havde ikke fået klar besked.
      han deltog i 2004/2005 i commuter‐integrationsforhandlingerne i norge, der
foregik sideløbende med braathens integration i sas i norge. commuter‐forhand‐
lingerne blev på et tidspunkt stillet i bero på forhandlingerne omkring braathens.
      braathens‐piloterne beholdt deres anciennitet ved integrationen modsat
commuter‐piloterne, der uanset deres ansættelsesår fik anciennitet fra 1997.
                                            - 16 -
       i forbindelse med integrationsforhandlingerne omkring commuter fastholdt
den norske pilotforening, at commuter‐piloterne skulle have samme løn og ancien‐
nitet. de nordiske pilotforeninger afholdt en telefonkonference, der endte med en
afstemning. herefter udtrådte han af bestyrelsen
       den 25. januar 2005 blev forhandlingerne omkring formuleringen af § 16 i
”den grønne bog” afsluttet. han var udtrådt af bestyrelsen allerede den 15. januar
2005 og deltog derfor ikke i disse møder. han har læst teksten og synes, at den er
lidt uklar. der står ikke noget specifikt om commuter‐piloterne.
       han synes generelt, at det kan være svært at finde ud af, hvilke rettigheder
man har. han har fået et tillæg til sin ansættelseskontrakt om sas’ overtagelse af
commuter. han har derimod intet modtaget om, at forhandlingerne var afsluttet.
det var der ingen, der vidste.
trond larsen har forklaret, at han blev ansat i commuter den 4. januar 1993 som
styrmandsaspirant med base i tromsø. siden 1996/97 har han været kaptajn. fra 1.
september 1996 til 31. august 1999 var han ansat i manager flight adminstration.
han skulle assistere flyvechefen særligt med henblik på kvalitetssikring af alt ud
over det, der foregår i luften. i dag er han kaptajn med base i københavn.
       han kender ikke intentionsaftalen, men ved, at svensk pilotforening var imod
den, ligesom den aldrig indgik aftale med commuter. mens han var ansat i com‐
muter, konkurrerede sas og commuter om rekruttering af piloter.
       han ved ikke, hvem der var forslagsstiller til oprettelse af kombinationslisten.
denne gik under betegnelsen ”skyggelisten”, fordi den levede lidt i det skjulte. tan‐
ken var, at commuter‐piloterne skulle have uændrede rettigheder i commuter. alle
nyansatte i sas eller commuter skulle opføres på kombinationslisten. allerede an‐
satte i commuter stod også på kombinationslisten, og disse ville tabe nogle år i an‐
ciennitet og få en lønnedgang ved overgang til sas. kombinationslisten var en fri‐
villig overgangsliste, der særligt gav commuter‐piloterne en fordel. kombinations‐
listen var ikke udarbejdet med henblik på anvendelse i en integrationssituation. i
forbindelse med aftalen om kombinationslisten fik commuter‐piloterne fortrinsret
til at blive kaldt til samtale i sas, før sas rekrutterede eksterne piloter. svensk pi‐
lotforening mente, at der forelå et overenskomstbrud og anlagde sag ved den sven‐
ske arbejdsret. sagen blev forligt. sas og commuter bevarede deres senioritetslister
                                         - 17 -
parallelt med kombinationslisten. af senioritetslisten fremgik de enkelte piloters
senioritetsnummer, navn, fødselsdag, ansættelsesdag og senioritetsdag. ordningen
var upraktisk, da mange commuter‐piloter søgte til sas, hvorfor commuter hele
tiden skulle rekruttere nye piloter.
      han har modtaget tillægget til sin ansættelseskontrakt, som blev sendt den 21.
september 2004. de fik ingen uddybning af dette brev, men der var oplyst en kon‐
taktperson, hvis de måtte have spørgsmål. han har intet modtaget efterfølgende
udover pilot news, hvor han kunne læse, at relevante dele vedrørende ansættelses‐
vilkårene blev offentliggjort på portalen. i januar 2007 spurgte han pilotforeningen
om nærmere information om pensionsforholdene. han søgte på nettet uden at finde
noget. han skrev til sas, der meddelte, at de ikke vidste, hvor han kunne finde det.
han blev tilbudt at få ”den grønne bog 2004‐2005”. det ønskede han ikke, da den
ikke var ajourført og derfor var uden interesse for hans spørgsmål omkring pension.
han ved simpelthen ikke, hvor han skal hente samlet information over de vilkår,
der vedrører hans ansættelsesforhold.
      informationen af 25. januar 2005 om opsigelser forstår han således, at opsigelse
skal ske ud fra den fælles senioritetsliste svarende til kombinationslisten.
jørgen bojsen har forklaret, at han blev ansat i commuter i 1989 som kaptajnsaspi‐
rant og kort efter udnævnt til kaptajn. i årene 2004‐2006 var han medlem af dansk
pilotforening. han deltog i integrationsforhandlingerne for så vidt angik lønfor‐
handlingerne som repræsentant for kaptajnerne i commuter, men ikke i de øvrige
integrationsforhandlinger. der deltog ingen repræsentanter fra commuter i disse
forhandlinger, da det var for stor en sag til, at commuter‐piloterne kunne deltage.
bestyrelsen nedsatte en § 16‐gruppe, der løbende informerede bestyrelsen, men da
de kun var 2 repræsentanter for piloterne i commuter, var de i mindretal. i bestyrel‐
sen blev der ikke debatteret noget om urimelighederne med hensyn til commuter‐
piloternes indplacering i forbindelse med integrationen i sas. han har drøftet det
med formanden for pilotforeningen, mogens holdgaard, der mente, at sas ville
bruge ansættelsesåret i forbindelse med en opsigelse, men at ændringer i kombina‐
tionslisten ville skabe uro blandt piloterne.
       af kombinationslisten fremgik navn og måske ansættelsesdato. i dag fremgår
ansættelsesdatoen vist nok ikke.
                                           - 18 -
       da commuter blev integreret i sas, modtog han et tillæg til sin ansættelses‐
kontrakt. han husker særligt, at det fremgik, at hans ansættelse nu var overgået til
sas‐koncernen, og at der i øvrigt ingen ændringer var i ansættelsesforholdet. han
har ikke specifikt modtaget informationer om ændring af opsigelsesvilkår. e‐mailen
af 26. januar 2005 med vedhæftet dokument kan han ikke specifikt huske at have
modtaget. han læser meddelelsen af 25. januar 2005 om § 16 under punktet opsigel‐
ser, således at den ”felles senioritetsliste” er kombinationslisten. som følge af den
anvendte fremgangsmåde med hensyn til commuter‐piloternes placering på listen
ved integrationen i sas er han blevet skubbet 7‐8 år længere ned på listen, da han er
sat på listen efter nogen, der er ansat senere end ham. han er derved blevet ringere
stillet.
arne sørensen har forklaret, at han i dag er ansat som forhandlingschef i sas. han
har været ansat i sas i 40 år, hvoraf han de sidste 20 år har beskæftiget sig perso‐
naleforhold, heraf det sidste år som forhandlingschef.
       i relation til § 16‐rettigheder skal senioritet forstås som et begreb, hvor man
indplaceres i forhold til sin tjenestetid som pilot. dette anvendes, hvis man skal af‐
skedige i sifu‐rækkefølge, og f.eks. i en bidding situation. begrebet anciennitet an‐
vendes i forbindelse med løn, pension, jubilæer og andet, hvor datoen for ansættel‐
sestidspunktet har betydning.
       i 2003 var der blevet oprettet en business unit, der var forløberen for opdelin‐
gen i nationale selskaber. der var tanker om at integrere commuter i sas, da det
ville give mindre omkostninger i kabinen.
       i 2004 var der en dårlig markedssituation for sas og meget svære overens‐
komstforhandlinger. disse resulterede i en række indrømmelser fra de ansattes side
kabinen blev overført i juni 2004, efter at overenskomstforhandlingerne var afslut‐
tet. kabineforeningen repræsenterer kabinepersonalet både i sas og i commuter.
       han sendte en e‐mail den 21. september 2004 til samtlige piloter i commuter
om, at deres ansættelsesvilkår forblev uændrede. brevet blev ikke fulgt op på nogen
måde. velkomstbrevet af 24. september fik han ingen henvendelser på. sas er be‐
kendt med en arbejdsgivers forpligtelser til at informere medarbejderne om æn‐
dringer i ansættelsesforholdet. sas anvender hertil pilot news, e‐mails, portalen,
piloternes ”dueslag” og personlige breve.
                                           - 19 -
       såfremt det måtte blive aktuelt med afskedigelser af piloter i sas, vil der ikke
være en eneste commuter pilot, der ville blive berørt, da de tidligere commuter
piloter i denne sag vil stå – i hvert fald – langt over nr. 160 på listen.
mogens holdgaard har forklaret, at han har været ansat i sas siden 1986. han blev
valgt til bestyrelsen i dansk pilotforening i 1999 og har været formand i 5 år. han
har ført forhandlinger om både commuter‐overenskomsten og sas‐overenskom‐
sten. ca. 20 % af medlemmerne er commuter‐piloter. hovedparten af sagsøgerne er
medlem af pilotforeningen. han kan ikke genkende, at der skulle være sket en for‐
skelsbehandling af commuter‐piloterne i forbindelse med integrationen i sas. der
er i enhver henseende taget hensyn til mindretallet.
       senioritetsbegrebet forstår han som en pilots plads i relation til karriereforløb,
opsigelsesrunder m.v. senioritetsbegrebet indgår som en del af de kollektive for‐
handlinger.
       aftalen om kombinationslisten kom til i 1997. han deltog ikke i forhandlin‐
gerne, men baggrunden for aftalen var at forbedre commuter‐ piloternes stilling
ved en overgang til sas samt at sikre, at commuter ikke blev tømt for piloter.
kombinationslisten var et brud på, at der var to slags piloter.
       i 2002 blev der afskediget ca. 200 piloter i sas og ca. 45 i commuter. kombi‐
nationslisten var grundlaget for afskedigelsesrækkefølgen.
        allerede i 2001 havde han fra sas hørt, at sas planlagde at flyve regional jet i
stedet for q400, men da omkostningsniveauet ville blive for højt, spurgte sas pilot‐
foreningen om muligheden for en forhandling. alternativet var at lægge trafikken i
et udenlandsk datterselskab. planen blev stillet i bero på grund af krisen, men pilot‐
foreningen var indstillet på indrømmelser mod en aftale om jobsikkerhed.
       overenskomsten, der udløb den 31. december 2003, blev formentlig opsagt,
hvilket er normal praksis i forbindelse med kommende overenskomstforhandlinger.
       ved overenskomstforhandlingerne i 2004 krævede pilotforeningen en aftale
om jobsikkerhed, hvilket sas accepterede, men samtidig aftaltes en ny lønstruktur
og en lønnedgang. forhandlingerne mellem pilotforeningen og sas blev afsluttet
den 31. marts 2004, hvorimod overenskomstforhandlingerne omkring commuter
blev sat i stå. det havde under forhandlingerne været vigtigt, at commuter blev
                                         - 20 -
integreret i sas, men senioritet blev ikke drøftet, da kombinationslisten allerede var
på plads
       i forbindelse med commuters integration i sas i 2004 var det svært at gøre
alle glade, men man arbejdede efter reglen: ”forsøg at fastholde eller forbedre for‐
holdene”. commuter‐overenskomsten skulle redaktionelt indarbejdes i sas‐
overens‐komsten, og der blev nedsat en arbejdsgruppe, der skulle se på § 16. reelt
er der kun sket ændringer på de områder, hvor piloterne var bekendt med, at det
skulle forhandles, men overvejende drejede det sig om, at en del blot skulle overfø‐
res til sas‐overenskomsten. når man f.eks. ser på povl jensens ansættelsesforhold i
forbindelse med commuters integration i sas, så betød det for ham, at han før
overdragelsen var beskyttet mod opsigelse i commuter regnet fra ansættelsestids‐
punktet 1989, men efter overdragelsen ville hans beskyttelse blive regnet fra 1997.
ingen af sagsøgerne kom nederst på listen i forbindelse med integrationen. pilotfor‐
eningen skal varetage alle medlemmers interesser, og han synes bestemt ikke, at
commuter‐ piloterne blev dårligt stillet. han mener, at helge vatne blev vred over
den aftale, norske sas‐flygeres forening lavede i norge. i forbindelse med com‐
muters integration var forhandlingsparterne enige om, at det var kombinationsli‐
sten, der skulle danne grundlaget for den fælles fremtidige nye liste. såfremt der
skal foretages en ændring af indholdet i overenskomstens § 16, kræver dette en‐
stemmighed.
        pilotforeningen orienterede løbende sine medlemmer om processen. der blev
årligt udsendt en flight duty allotment (fda), hvoraf den enkeltes rettigheder
fremgår. for så vidt biddinfo af 25. januar 2005 om § 16 under punktet opsigelser
vidste alle medlemmerne, at senioritetslisten er det samme som kombinationslisten.
aftalen af den 7. februar 2005 mellem de nordiske pilotforeninger og sas indebar
en lønnedgang på 3 % for commuter‐ piloterne, men de blev kompenseret på anden
måde, så resultatet for commuter‐piloterne blev et nulresultat.
       lovmæssigt var pensionsforholdene noget rod i forbindelse med sas’ overta‐
gelse af commuter, men forhandlingerne endte med en klar forbedring af pensio‐
nen. pensionsordningerne er nationale og forhandles af de nationale pilotforeninger.
han kender intet til pensionsforholdene i norge.
                                          - 21 -
ove alstrup har forklaret, at han blev ansat i sas i 1988 og er nu ansat som kaptajn.
i perioden 1994‐2000 var han bestyrelsesmedlem i dansk pilotforening, heraf 2 år
som formand. fra 2001 var han ansat i stockholm og deltog i forhandlingerne på
sas’ side.
       fra 1991‐95 blev der ikke ansat piloter i sas. i 1993 var linjefly blevet integre‐
ret i sas. da sas i 1995/96 på ny begyndte at rekruttere piloter, skete rekrutteringen
både eksternt og fra commuter. dette gav anledning til en arbejdsretssag for over‐
enskomstbrud. retssagen vedrørte primært fortolkning af ordet ”fortur”. pilotfor‐
eningerne og sas indledte herefter forhandlinger, da rekruttering stadig var et
”gråt” område. indplaceringen af commuter‐piloterne var det muliges kunst, da
man ellers ville krænke aftalen omkring linjeflys integration. i 1997 blev aftalen om
oprettelse af kombinationslisten/ den fælles senoritetsliste indgået.
       anciennitet definerer ansættelsesår, lønanciennitet og pensionsanciennitet.
senioritetetsbegrebet anvendes ved forfremmelse og som grundlag for overskuds‐
håndtering. senioritetslisten rørte man ikke ved under forhandlingerne, der blev
afsluttet den 31. marts 2004.
       i juni 2004 indkaldte sas til tilpasningsforhandlinger i forbindelse med inte‐
grationen. forhandlingerne pågik indtil september 2004, hvorefter de gik i stå som
følge af braathens’ integration i sas i norge, hvorfor drøftelserne om løn‐ og senio‐
ritetsforholdene efter ønske fra pilotforeningerne skulle afvente udfaldet af for‐
handlingerne i norge. han kan ikke forestille sig, at nogen var i tvivl om, at dansk
pilotforening var i gang med at integrere commuter‐overenskomsten og forhandle
vilkår. alle forhold, herunder tjenestegøringsreglerne, som ikke ville blive påvirket
af retssagen i norge, blev forhandlet på plads. efter commuters integration i sas
blev de to overenskomster sammenskrevet.
       ved § 16‐forhandlingerne mellem pilotforeningerne og sas i januar 2005 om
commuters integration i sas var forhandlerne ikke i tvivl om, at senioritetslisten
var lig med kombinationslisten. af denne fremgik alene piloters navne oplistet i
rækkefølge og deres senioritetslistenummer. efter commuters integration i sas var
det naturligt kun at have en liste.
       den e‐mail med vedhæftet information, som han sendte den 26. januar 2005,
og som blev omdelt til alle piloter i deres dueslag, indeholdt den endelige § 16. efter
hans opfattelse burde ingen være i tvivl om betegnelsen senioritetsliste.
                                         - 22 -
       offentliggørelse af information fra sas til piloterne skete, efterhånden som
tilpasningerne blev forhandlet på plads. den sidste del, der hidrører fra commuter,
må være pensionsområdet. i dag er det muligt for piloterne at se, hvilke regler der
er gældende for deres ansættelse. der er særlige sider, der gælder for tidligere
commuter‐ piloter, og andre steder er der en note, hvis der er forskel. han ved ikke
umiddelbart, hvor informationerne findes.
parternes argumenter
sagsøgerne har anført:
ad påstand 1:
sas indtrådte ved overdragelsen af commuter i samtlige rettigheder og forpligtel‐
ser over for sagsøgerne, jf. virksomhedsoverdragelsesloven § 2. såvel bestemmelser,
der har karakter af individuelle rettigheder som kollektive aftaler skal erhververen
respektere. sagsøgernes krav om beskyttelse mod afskedigelse baseret på deres an‐
ciennitet fra deres tiltrædelsestidspunkt er en individuel rettighed, som er omfattet
af virksomhedsoverdragelsesloven. på tidspunktet for overdragelsen var commu‐
ter‐piloterne i henhold til § 16 i commuter‐overenskomsten beskyttet mod afskedi‐
gelse som følge af nedskæringer på grundlag af et sifu‐princip. sifu‐ princippet
var en rettighed, der fulgte med i forbindelse med overdragelsen. det er uden be‐
tydning, hvordan en pilot, der foretog et frivilligt skift fra commuter til sas, ville
have stået. sagsøgerne bestrider ikke, at pilotforeningen havde bemyndigelse til at
indgå aftaler, men dette mandat dækker ikke i en virksomhedsoverdragelsessitua‐
tion. individuelle rettigheder skal opsiges med et individuelt varsel, ellers opstår
der hos lønmodtagerne uvished, hvilket er tilfældet i denne sag. uanset commuter‐
overenskomsten helt eller delvist er sammenskrevet med sas‐overenskomsten, kan
der ikke ses bort fra de eksisterende rettigheder, og slet ikke når pilotforeningen
forskelsbehandler sine medlemmer.
       procedureregler indeholdende krav om arbejdsgiverens oplysningspligt er li‐
geledes individuelle rettigheder, der kan påberåbes ved virksomhedsoverdragelse.
sas kan alene fratage sagsøgerne denne rettighed ved at opsige dem over for den
enkelte medarbejder. ingen af sagsøgerne har modtaget et sådant varsel. sagsøgerne
                                           - 23 -
har tværtimod modtaget et tillæg til deres ansættelseskontrakt fra sas, hvori sas
meddeler, at ansættelsesvilkårene er uændrede.
      sas forsøger at forklare kombinationslisten som en fordel for commuter‐pi‐
loterne, men det var det ikke i forhold til deres udgangspunkt. sagsøgernes place‐
ring på kombinationslisten/den fælles senioritetsliste kan ikke lægges til grund i
forbindelse med en eventuel afskedigelse. det forhold, at det ikke er aktuelt for pi‐
loterne at få afklaret deres stilling i denne relation, er ikke et tilstrækkeligt vægtigt
argument. det er svært at se, hvilken retlig betydning det har, at placeringen på li‐
sten blev vedtaget i 1997. af § 16 fremgår intet om, hvordan den skal fortolkes.
kombinationslisten var ikke tiltænkt at skulle anvendes i forbindelse med en virk‐
somhedsoverdragelse. den var alene tænkt anvendt som redskab ved bidding‐skift.
såfremt 1997‐aftalen gjorde endeligt op med afskedigelsessituationen, kan det un‐
dre, hvorfor det var nødvendigt at have integrationsforhandlinger. selvom med‐
lemmerne er bundet af de kollektive aftaler, kan disse ikke tilsidesætte de særlige
præceptive rettigheder i relation til virksomhedsoverdragelsesloven. det kan ikke
antages, at individuelle rettigheder støttet på en overenskomst bortfalder automa‐
tisk og uden varsel ved overenskomstens udløb. sas kunne alene komme ud af
sifu‐princippet ved en opsigelse heraf over for den enkelte pilot, jf. arbejdsrettens
dom af 21. december 2006. dansk pilotforenings forhandlingslegitimation omfatter
ikke individuelle rettigheder. virksomhedsoverdragelsesloven § 2 er præceptiv,
hvorfor der ikke kan rådes over individuelle rettigheder. en virksomhedsoverdra‐
gelse er ikke den samme situation som en almindelig forhandlingssituation. en or‐
ganisation forhandler ud fra princippet ”en for alle og alle for en”, og forhandlings‐
legitimationen er svagere, når der overføres individuelle rettigheder. efter sagsø‐
gerne den 21. september 2004 havde fået tillægget til ansættelseskontrakt, modtog
de ingen information fra sas, herunder om, at sifu‐princippet var forladt. det på‐
hviler sas som arbejdsgiver at varsle vilkårsændringer, og sas har ikke godtgjort,
at en sådan procedure er fulgt. pilot news er ikke tilstrækkelig information til at
opfylde kravet. biddinfo af 25. januar 2005 kan ej heller antages at opfylde kravet til
en opsigelse af sagsøgernes individuelle rettigheder. endelig må anføres, at ”den
grønne bog” heller ikke indeholder et eneste afsnit om, hvorledes commuter pilo‐
terne skulle forholde sig.
                                          - 24 -
ad påstand 2:
sagsøgerne blev ansat før 1. juli 1993, hvor ansættelsesbevislovens trådte i kraft, og
ingen af sagsøgerne har anmodet om et ansættelsesbevis. det gøres det gældende, at
sas ikke har givet sagsøgerne oplysning om samtlige væsentlige vilkår for ansæt‐
telsen, herunder oplysninger, om hvilke overenskomster der regulerer ansættelses‐
forholdet. sagsøgerne har ikke modtaget et ansættelsesbevis, der opfylder kravene i
ansættelsesbevisloven § 2, stk. 3, nr. 4. sas har dermed tilsidesat sine forpligtelser.
det manglende ansættelsesbevis har medført tvist mellem parterne om vilkårene for
sagsøgernes ansættelse, hvorfor sas skal betale en godtgørelse til hver af sagsø‐
gerne på 10.000 kr. § 8 må forstås således, at bestemmelsen gælder for væsentlige
ændringer, hvilket må betyde, at § 4 finder anvendelse i denne sag. rimeligheds‐
hensynet til piloterne taler endvidere for, at der bliver skabt klarhed omkring an‐
sættelsesforholdet.
sas har anført:
ad påstand1: sagsøgerne var som piloter i commuter omfattet af den kollektive
overenskomst mellem dansk pilotforening og commuter, som derfor var bindende
for parterne. pilotforeningen har som aftalepart mandat til indgåelse af kollektive
overenskomster og aftaler, der binder de enkelte medlemmer, herunder sagsøgerne.
en fagforening kan også aftale forringelser, herunder være berettiget til at give af‐
kald på lønmodtagernes rettigheder. det er utvivlsomt, at pilotforeningen har
handlet indenfor sin fuldmagt. det er specielt for flybranchen, at lister, der alene
eksisterer på grundlag af aftaler, regulerer en stor del af hver enkeltes ansættelses‐
forhold. senioritetslisten er baseret på overenskomstmæssige rettigheder, og der
eksisterer intet lovbaseret krav på oprettelse af en senioritetsliste. disse aftaler
kunne således være indgået både før og efter overdragelsen af commuter til sas,
og sagsøgerne ville som medlemmer være bundet af aftalen. virksomhedsoverdra‐
gelsen den 20. september 2004 ændrede ikke herpå.
      efter virksomhedsoverdragelsen kunne sas ændre på vilkårene for sagsøger‐
nes ansættelsesforhold, herunder ved indgåelse af kollektive aftaler med de aftale‐
berettigede organisationer på lønmodtagersiden i samme omfang som den tidligere
arbejdsgiver.
                                           - 25 -
       denne ret blev brugt ved indgåelsen af aftalen af 25. januar 2005 om tilpasning
af sas‐overenskomstens § 16 og protokollat af 7. februar 2005 om commuter‐pilo‐
ternes lønmæssige integration i sas. dette havde bl.a. den følge, at sas herefter
blev forpligtet til at anvende den fælles senioritetsliste (kombinationsliste) ved ud‐
vælgelse af piloter i forbindelse med afskedigelser som følge af nedbemanding, og
en undladelse af at anvende kombinationslisten fra sas side ville have udgjort et
overenskomstbrud. sas danmark a/s indtrådte pr. 1. marts 2006 i sas’ forpligtel‐
ser over for sagsøgerne. commuter‐overenskomsten vedblev således at bestå, men
var blevet indarbejdet i sas‐overenskomsten. det må have stået klart for alle. de
rettigheder, som sagsøgerne påberåber sig, er ikke individuelle rettigheder i virk‐
somhedsoverdragelseslovens forstand. virksomhedsoverdragelsesloven foreskriver
ikke, at en medarbejder skal have forbedret sine rettigheder, men alene, at en med‐
arbejder skal beholde sine rettigheder. individuel arbejdsret synes at alene at
komme på tale, fordi sagsøgerne som enkeltpersoner anlægger sag mod sas, hvil‐
ket er det eneste, der gør denne sag til en sag om individuelle rettigheder. ændrin‐
ger af de påberåbte rettigheder kan ske uden opsigelse med individuelt varsel, så
længe de er baseret på kollektiv aftale. sas har endvidere løbende og tilstrækkeligt
orienteret piloterne, herunder sagsøgerne om forhandlingerne med pilotforeningen.
       ingen af sagsøgerne har endvidere gjort gældende, at de ikke kunne forstå det
modtagne fra sas. i forbindelse med ejerskiftet indtrådte den nye ejer i den tidligere
ejers rettigheder og forpligtelser, jf. virksomhedsoverdragelseslovens § 2, stk. 2,
hvilket sas informerede om ved tillægget af 21. september 2004. herefter blev sag‐
søgerne informeret om tilpasningsforhandlingerne, dels ved mail af 24. september
2004, pilot news af 26. november 2004 og 26. januar 2005. efter dette måtte det stå
klart for sagsøgerne, at der havde været tilpasningsforhandlinger, og hvad resulta‐
tet af disse var blevet. alle måtte ligeledes være klar over, at senioritetslisten var
den samme som kombinationslisten.
ad påstand 2:
sagsøgerne har anerkendt, at der ikke er fremsat anmodning om ansættelsesbevis,
hvorfor der allerede af den grund skal ske frifindelse af sas danmark a/s efter an‐
sættelsesbevislovens § 8, stk. 1, da sagsøgerne alle er ansat før den 1. juli 1993.
                                          - 26 -
       da sagsøgerne først under domsforhandlingen har gjort § 4 i ansættelsesbe‐
visloven gældende, må retten se bort fra dette anbringende.
      såfremt retten finder, at der er grundlag for en godtgørelse, bør denne fast‐
sættes til 5.000 kr., da det ikke er manglende information, der har givet anledning til
denne sag.
rettens begrundelse og resultat
ad påstand 1:
sas, commuter og dansk pilotforening indgik den 23. maj 1997 en aftale, der bl.a.
andet omfattede oprettelse af en kombinationsliste, som et tillæg til den kollektive
overenskomst. formålet med aftalen var at give commuter‐ piloter fortrinsret til
ansættelse i sas, forinden sas påbegyndte ekstern rekruttering i tilfælde af nyan‐
sættelser. aftalen er således en del af det kollektive overenskomstgrundlag, der var
gældende for commuter‐piloterne.
      i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen pr. den 20. september 2004 af
commuter til sas indtrådte sas i de overenskomster, der var indgået med dansk
pilotforening, dette meddeltes den enkelte pilot den 21. september med fremsen‐
delse af tillæg til ansættelseskontrakt. sagsøgernes ansættelsesforhold hvilede efter
den 21. september således på samme kollektive grundlag som før denne dato. der
opstod derfor ikke særlige individuelle rettigheder for sagsøgerne som følge af
overdragelsen. sas kunne således med dansk pilotforening, som sagsøgerne var
medlem af, indgå aftale om ændrede vilkår på samme måde som med commuter.
      dansk pilotforening havde derfor mandat til indlede tilpasningsforhandlinger
– også på sagsøgernes vegne – hvilke forhandlinger sagsøgerne blev orienteret om.
ved afslutningen af forhandlingerne om § 16 i commuter‐overenskomsten var over‐
enskomstparterne ‐ uden at spørgsmålet havde været genstand for forhandling ‐
enige om, at der herefter kun eksisterede en liste – kombinationslisten/den fælles
senioritetsliste, som den var aftalt i 1997. dette fremgår af den sammenskrevne
overenskomsts § 16. sagsøgernes rettigheder på grundlag af commuter‐senioritets‐
listen bortfaldt således endeligt ved indgåelse af den kollektive aftale af 25. januar
2005.
                                          - 27 -
      da de rettigheder, som sagsøgerne har påberåbt sig under denne sag, alene var
støttet på en kollektiv overenskomst, som sas indtrådte i, og som senere er ændret
gennem kollektiv forhandling, har sagsøgerne ikke haft krav på, at bortfald af disse
rettigheder kræver individuelt varsel.
ad påstand 2:
samtlige sagsøgerne er ansat før den 1. juli 1993, hvor loven om ansættelsesbeviser
trådte i kraft. det er ubestridt, at ingen af sagsøgerne har fremsat anmodning om
yderligere information i medfør af lov om ansættelsesbeviser § 4. da sagsøgerne
først under domsforhandlingen har påberåbt sig § 4 i lov om ansættelsesbeviser, må
der ses bort fra dette anbringende som fremsat for sent. sas frifindes herefter for
sagsøgernes påstand om betaling af godtgørelse for overtrædelse af ansættelsesbe‐
visloven.
sagsomkostninger er fastsat under hensyntagen til sagernes omfang og rettens re‐
sultat, således at trond larsen betaler 3.500 kr. og povl jensen m.fl. betaler in soli‐
dum 71.500 kr. og 2.280 kr. i positive omkostninger.
                           t h i k e n d e s f o r r e t:
sas a/s frifindes.
trond larsen skal inden 14 dage til sas a/s betale 3.500 kr. i sagsomkostninger.
povl jensen, kolbjørn seth, steinar haga, carl wissing kjersgaard, teddy dansted,
odd harald andreassen, anders musland, ketil norgren olsen, glenn jakobsen,
ægir‐ib wessmann, mogens skovgaard, anette larsen, jesper lindstrøm rørhauge,
thor‐erik halle, jarle røhmer carlsen, rune floan, odd herlofsen, halgeir olsen,
frodes svanes, geir vidnes, niels rydahl og arild ramberg skal inden 14 dage in
solidum betale 71.500 kr. og 2.280 kr. i positive omkostninger til sas a/s. sagsom‐
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
kai wöldike bested                       mette christensen        aase weiler madsen
              - 28 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
h0094000 - kre
                                      udskrift
                                           af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 20. marts 2006 blev af retten i sagen
h-94-02
alkor draka nordic k/s
(advokat martin rudolf engberg kasten)
   mod
lagan förpacknings ab
(tidl. allobi ab)
(advokat karsten olsen)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om sagsøgte, lagan förpacknings ab (lagan), tid-
ligere allobi ab (allobi), er forpligtet til at betale for folie leveret af sagsøgeren,
alkor draka nordic k/s (alkor).
                                           - 2 -
alkor har nedlagt påstand om, at lagan skal betale 547.041,90 sek med renter
med 1,5 % pr. måned af 330.477,40 sek fra den 11. december 2001, af
85.243,60 sek fra den 21. december 2001, af 207.041,90 sek fra den 28. de-
cember 2001 til den 27. marts 2002 og af 131.320,10 sek fra den 28. marts
2002.
subsidiært, at lagan skal betale 361.842,70 sek med renter med 1,5 % pr. må-
ned af 145.278,20 sek fra den 11. december 2001, af 85.243,60 sek fra den
21. december 2001, af 207.041,90 sek fra den 28. december 2001 til den 27.
marts 2002 og af 131.320,10 sek fra den 28. marts 2002.
lagan har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af 154.800,80
sek med procesrente fra den 11. september 2002.
faktum
alkor har hjemsted i danmark og driver virksomhed ved produktion og salg af
folie til videreforarbejdning i emballageindustrien.
lagan har hjemsted i sverige og driver virksomhed ved produktion og salg af
emballage. i efteråret 2001 skiftede allobi ab navn til lagan förpacknings ab.
parterne har gennem flere år handlet med hinanden. sagen vedrører lagans
manglende betaling af guldmetalliseret folie til indpakning af fazer chokolader,
som blev leveret fra alkor i 2. og 3. kvartal 2001.
i marts måned 2001 besøgte alkors sælger, steen bruun andersen, lagan med
henblik på at modtage ordre på folie. alkors kontaktperson hos lagan var virk-
somhedsleder kent trade. den 26. marts 2001 sendte lagan (allobi) ordre 1749
til alkor med blandt andet følgende oplysninger:
”…
attention: sten andersen
…
dimensions: 450 x 0,20
…
date of arrival to us: a.s.a.p= 5 ton u/18, 15 ton u/25, 12½ ton u/33
making of goods: fazer 150 gr
comments: 90 dagar 5 ton v 119 15 ton v 125 12,5 ton v 33
quantity (kg): 32 500
price/q: sek 16,90
…”
                                               - 3 -
folien skulle leveres successivt med det anførte kvantum i de pågældende uger.
alkor sendte 3 ordrebekræftelser den 30. marts 2001 til lagan. af den første or-
drebekræftelse 208686 fremgår, at der i uge 18/2001 ville blive afsendt 5.000
kg folie 450 mm mærket fazer 150 gram. af den anden ordrebekræftelse
208687 fremgår tilsvarende, at der i uge 25/2001 ville blive afsendt 15.000 kg
folie 450 mm, og af den tredje ordrebekræftelse 208688 fremgår, at 12.500 kg
450 mm ville blive afsendt i uge 33/2001. i alle tre bekræftelser var steen bruun
andersen anført som sælger.
nederst på forsiden af ordrebekræftelserne er anført: ”alm. salgs- og leverings-
betingelser – se bagsiden. ved betaling efter forfaldsdato beregnes renter 1,5 %
pr. påbegyndt måned.” på bagsiden af ordrebekræftelserne var alkors almindeli-
ge salgs- og leveringsbetingelserne påtrykt. det fremgår blandt andet heraf:
”1. ethvert tilbud, som i øvrigt enhver forpligtende erklæring fra sælger, er afgivet på ne-
denstående salgs- og leveringsbetingelser. afvigende betingelser har kun gyldighed, så-
fremt de udtrykkeligt skriftligt bekræftes af sælger.
…
10. for det samlede kontraktforhold mellem parterne eller disses konkursboer gælder
dansk ret, dog for så vidt angår eventuelle specifikke, internationale privatretlige regler,
som måtte føre til anvendelse af udenlandsk ret, skal der ses bort fra disse, ligesom rets-
sager vedrørende tvister i medfør af kontraktforholdet kun kan anlægges i københavn.”
samme dag, den 30. marts 2001, sendte lagan ordre 1759 til alkor, attention
steen bruun andersen, med oplysning om dimensionerne ”570 x 0,20” og ”fazer
150 gram”. med håndskrift er paul kiefel gmhb’s adresse påført ordresedlen.
mængden er anført til 30.000 kg med en kilopris på 16,90 sek. under ”com-
ments” er anført:
               ”vår order 1749 skall reduceras med denna mängd. 2 stora rullar av denne
               kvantite skall sändas till firma paul kiefel gmbh”.
parterne er uenige om forståelsen af denne bemærkning. lagan gør under sagen
gældende, at ordre 1749 blev annulleret ved ordre 1759, og at der alene var be-
stilt folie i bredden 570 mm.
på den ovenfor nævnte ordrebekræftelse 208686 af 30. marts 2001 er med
håndskrift er påført ”paul kiefel, d testkørsel” med et tilhørende tal ”816”.
alkor sendte en ny ordrebekræftelse den 26. april 2001 til lagan under henvis-
ning til ordre 1749 og ordrebekræftelse 208686. det fremgik heraf, at der i uge
18 ville blive afsendt 5.000 kg folie og 816 kg folie, begge i 450 mm. af faktura
                                             - 4 -
den 30. april 2001 fremgik, at en palle var sendt til paul kiefel og fem paller til
lagan. fakturaen blev betalt, men bestrides under sagen.
den 8. juni 2001 bekræftede alkor en leverance på 15.000 kg folie 450 mm ved
ordrebekræftelse 208687 på den anden leverance med reference til ordre 1749
til levering i uge 25 og oplyste, at leveringen var en uge forsinket. den 8. juni
2001 sendte alkor ordrebekræftelse vedrørende den tredje leverance på 12.500
kg i 450 mm med reference til ordre 1749, ordrebekræftelse 208688, til afsen-
delse i uge 33, men prisen var ændret til 18,25 sek pr. kilo.
den 26. juni 2001 mødtes steen bruun andersen og kent trade hos lagan.
omkring den 27. juni 2001 fik lagan leveret 14.682 kg folie i bredden 450 mm.
faktura af 29. juni 2001 vedrørende denne leverance blev betalt. følgende op-
lysninger fremgår af et håndskrevet notat, dateret den 27. juni 2001, som blev
udarbejdet af anne grete sejer, der er en af alkors medarbejdere, efter en sam-
tale med kent trade:
”
allobi
1749 ændret til 1759
30.000 i 570 x 0,200
12.500 fra 208688
17.500 udskrives”
den 8. juli 2001 sendte kent trade en telefax til steen bruun andersen, hvoraf
blandt andet fremgår:
”…
ni har från oss fått orderna 1749 och 1759 båda i mars månad. ni har inte rätt beaktat
dessa, men levererat såsom order 1759 inte existerat. ni har oförbehållsamt vidgått detta
förhållande.
ni har nu utfäst att ni skall leverera minst 15 ton under vår order 1759 innan juli månads
utgång. vidare har ni utfäst er att leverera resterande kvantitet enligt vår order 1759 in-
nan augusti månads utgång.
vi hade för avsikt att producera från ert material i vår nya kiefelmaskin i full bredd, dette
har tilintetgjorts, vi har i stället nödgats att som nödlösning producerat kapacitetsutnyt-
tjande i vår nya maskin.
…”
alkor besvarede dette ved telefax af 13. juli 2001 fra anne grete sejer. vedrø-
rende ordre 1579 fremgår:
”denne læser vi som følger: kvantiteten fra ordre 1749 skal reduceres med 2 ruller, som
skal sendes til paul kiefel, tyskland. ordrenr. på de 2 ruller er 1759.
vi overser ret nok at de 2 ruller skal leveres i bredden 570 mm.
                                         - 5 -
d. 26.04.2001 modtager de ny bekræftelse på ordre 2086868, hvor vi har delt ordren op
i allobi/kiefel
d. 08.06.2001 modtager de nye bekræftelser på ordrenr. 208687 og 208688, der be-
kræfter nye priser
i vecka 18/2001 modtager kiefel og allobi de 5.000 kg.
i vecka 26/2001 samtidig med at næste 15.000 kg er på vej til allobi – ringer de og gør
opmærksom på at hele ordren skulle ha været leveret i 570 mm.
…
de 12.500 kg til vecka 33/2001 forsøger vi at ændre til 570 mm.
…”
den 23. juli 2001 bekræftede alkor ved ordrebekræftelse 210138 over for lagan
levering af 14.000 kg folie 570 mm med en kilopris på 16 sek med afsendelse i
uge 39 under ordre 1759. den 30. juli 2001 ændredes kiloprisen til 16,90 sek.
den 21. august 2001 sendte anne grete sejer en oversigt over indeværende or-
drer til lagan, som omfattede 14.000 kg folie 570 mm i uge 39 under ordre
1759 og to andre ordrer, som ikke er omtvistet under sagen. den 10. september
2001 fremsendte lagan faktura 75154 vedrørende levering af 13.312 kg folie
570 mm under ordre 1749/211033. lagan har ikke betalt denne faktura, men
har ikke bestridt fakturaens berettigelse. fakturaen erstattede faktura 74836
under ordre 1749/208688, som blev krediteret ved kreditnota 20802 under or-
dre 1749/211032. to fakturaer vedrørende andre leverancer er på samme måde
hverken betalt eller bestridt.
lagan har ikke betalt faktura 75505 vedrørende levering af 12.251 kg folie 570
mm under ordre 1759/210138 på i alt 207.041,90 sek og har bestridt faktura-
ens berettigelse, idet lagen hævder, at der er sket dobbeltlevering.
det er omtvistet, hvorvidt der fandt telefonsamtaler sted mellem parterne i for-
bindelse med modtagelsen af ordrebekræftelser, leverancer og fakturaer, herun-
der om lagan reklamerede over formatet og oplyste, at formatet ville medføre
ekstraomkostninger, og om alkor accepterede at foretage omlevering.
kent trade og steen bruun andersen mødtes den 11. september 2001. kent
trade henviste i telefax af 16. september 2001 til dette møde, men alkor bestri-
der at have modtaget telefaxen. i telefaxen redegjorde kent trade for, at lagan
i maj måned fik leveret folie i forkert størrelse. lagan benyttede folien i produk-
tionen af hensyn til leveringen til sine kunder, men måtte omstille produktionen,
hvilket førte til et merforbrug af folie på 15 % og et tidsforbrug på 285 timer i
stedet for 150 timer. omkostningerne herved blev opgjort til 243.000 sek med
tillæg af yderligere udgifter til specialværktøj med 60.000 sek. det samlede tab
anslog kent trade til 340.000 sek og udbad sig alkors kommentarer hertil. en
identisk telefax, dateret den 10. december 2001, bestrides også at være modta-
                                         - 6 -
get af alkor, ligesom en anden telefax af 10. december 2001 bestrides at være
modtaget. i denne telefax beklagede kent trade sig over, at steen bruun ander-
sen var udeblevet fra aftalte møder, i urimelig grad ændrede leveringstidspunk-
ter, leverede varer, som ikke var bestilt, og sendte fakturaer herfor, samt undlod
at kommentere lagans opgørelse af ekstra omkostninger. lagan meddelte, at al-
le betalinger til alkor ville blive standset i venten på en bedre behandling. alkor
bestrider endelig af have modtaget telefax af 10. januar 2002 fra lagan, hvori
der blev rykket for svar.
i besøgsrapport af 30. november 2001, hvori der henvises til et møde den 13.
november 2001 mellem kent trade og steen bruun andersen, noterede steen
bruun andersen, at der var opstået en misforståelse vedrørende ændring af en
ordre til et andet format, men at alkor ikke ville acceptere noget erstatningsan-
svar henset til alt for sene reaktioner og reklamationer fra lagan.
lagen henviste den 25. januar 2002 til telefax af 10. januar 2002 som svar på
alkors erindringsskrivelse af 23. januar 2002. sten bruun andersen svarede, at
han først ”nu” havde fået denne og tidligere telefaxer, og at han ville vende til-
bage.
parterne mødtes den 12. februar 2002 og den 12. marts 2002. steen bruun an-
dersen skrev den 18. marts 2002 til lagan, at alkor snarest ville tage stilling til
lagans erstatningskrav, men at intet ville ske, før et skyldigt beløb på
622.763,70 sek blev betalt.
kent trade svarede den 26. marts 2002, at lagan ville betale 75.721,80 sek,
idet alkor urigtigt havde faktureret 207.041,90 sek, og idet lagans erstatnings-
krav på 340.000 sek skulle fratrækkes. beløbet blev betalt. alkor protesterede
mod lagans fremgangsmåde.
skønsmand h. henning jensen har opgjort det tab, som leveringen af den smalle
folie har forvoldt, til 185.199,20 sek. parterne er enige om, at dette beløbs-
mæssigt i givet fald kan lægges til grund.
alkor har opgjort sit krav 547.041,90 sek således:
faktura 75154 af 10. september 2001(bilag 19)                      224.972,80 sek
3 fakturaer, der ubestridte, på i alt                              194.247,30 sek
faktura 75505 af 27. september 2001(bilag 23)                      207.041,90 sek
med fradrag af
                                         - 7 -
kreditnota                                                         -  3.498,30 sek
indbetaling                                                        - 75.721,80 sek
alkor har fremlagt kontoudtog med henvisning til fakturaer for nærmere doku-
mentation af rentekravet.
alkors subsidiære påstand fremkommer ved at fratrække 185.199,20 sek, som
ifølge syns- og skønserklæringen udgør lagans tab ved anvendelsen af folie med
en bredde på 450 mm.
sagen afgøres efter dansk ret, dog er lagan af den opfattelse, at spørgsmålet
om reklamation og konsekvenserne af indtræden i forhandling mellem parterne
skal afgøres efter svensk ret.
forklaringer
steen bruun andersen har forklaret, at han i dag har egen virksomhed. han
blev ansat i alkor i 1996 og blev salgschef. han modtog fast løn og ingen provi-
sion. lagan var allerede kunde hos alkor, og lagan var en af de kunder, som
han overtog. alkor solgte for ca. 1,5 mio. kr. årligt til lagan fordelt over gen-
nemsnitligt 15 forskellige ordrer. antallet af ordrebekræftelser var dobbelt så
højt, afhængigt af omfanget af ændringer. på et tidspunkt gennemgik han salgs-
betingelserne med lagans indkøbschef. der havde tidligere været to reklamatio-
ner. den ene var lagans fejl ved vejning, og den anden drejede sig om et be-
skadiget rør i en rulle, som alkor erstattede.
han havde et møde med kent trade den 26. marts 2001, hvor de drøftede frem-
tidige ordrer. kent trade nævnte intet om investering i ny maskine eller behov
for at ændre størrelsen fra 450 til 570 mm på grund af ny maskine. han modtog
ordre 1749 og flere andre ordrer under mødet. alkor sendte rutinemæssigt or-
drebekræftelser for at binde lagan. lagan reklamerede ikke over bekræftelser-
ne.
han så ikke ordre 1759, selv om hans navn står på al korrespondancen. når han
ikke var til stede, blev henvendelserne besvaret af en anden. han så ikke kent
trades telefax af 8. juli 2001 før ca. et halvt år senere, da han var på ferie i juli.
der blev ikke reklameret over den første levering af 3.475 kg til lagan og 816 kg
til paul kiefel, og der blev heller intet oplyst om ekstra omkostninger hos lagan.
ordrebekræftelserne fra juni måned blev der heller ikke reklameret over. han
                                         - 8 -
mødtes med kent trade omkring den 27. juni 2001, hvor de talte om løst og
fast. der var ingen reklamationer, men kent trade spurgte, om han vidste,
hvordan det gik med leverancen. han sagde, at han vidste, at der var afsendt
noget, og henviste kent trade til at kontakte anne grete sejer.
lagan reklamerede ikke over ordrebekræftelser, leverancer eller fakturaer i sep-
tember 2001. under mødet den 11. september 2001 beklagede kent trade sig
over, at han havde måttet ændre noget i produktionen, som havde kostet pen-
ge. han opfattede det ikke som en egentlig reklamation, og telefaxen af 16. sep-
tember 2001 svarer meget godt til indholdet af mødet. kent trade sagde ikke
noget om erstatning. det var først i januar 2002, at han så telefaxen af 16. sep-
tember 2001. mødet den 11. september 2001 skete på hans initiativ for at drøfte
kommende ordrer. under mødet kom kent trade ind på ordre 1749, men han
kan ikke huske de nøjagtige ord. han stod fast på ordre 1749, som han havde
afleveret til anne grete sejer, da han ikke havde hørt mere til den. han var ikke
bekendt med ordre 1759.
det var aldrig på tale, at leverancen den 28. september 2001 [faktura 75505]
skulle retur. der kom ingen meddelelser fra lagan i efteråret 2001 om, at beta-
lingerne ville blive tilbageholdt på grund af lagans erstatningskrav.
under besøget hos lagan den 13. november 2001 blev der ikke drøftet noget er-
statningskrav. de drøftede nye ordrer. tidligere ordrer blev annulleret på grund
af lang leveringstid, og kent trade var utilfreds med forsinkelserne. betalingsbe-
tingelsen var 90 dage netto, men han rykkede ikke for betaling af de skyldige
beløb på 5-600.000 kr., selv om det var tæt på forfaldstid, da beløbet ikke var
forfaldent.
han tror ikke, at han i december måned 2001 så kent trades telefax af 10. de-
cember 2001 med beklagelsen over hans opførsel, for i så fald ville han have re-
ageret. den 10. januar 2002 modtog han første gang lagans telefax fra den 16.
september 2001, men han så den ikke nødvendigvis samme dag. sammen med
lagans telefax af 25. januar 2002 modtog han telefaxen af 10. januar 2002 og
de tidligere telefaxer. han svarede med det samme, at han ville undersøge pro-
blemet, hvilket han straks gik i gang med.
i februar 2002 holdt han møde med kent trade, der fremsatte lagans krav. han
kunne ikke tage stilling til et beløb i den størrelsesorden, hvilket han meddelte
kent trade. han talte med sin chef om det, og sagen skulle forelægges den ad-
                                       - 9 -
ministrerende direktør. alkor har hele tiden afvist kravet, da de ikke havde be-
gået fejl.
kent trade har på intet tidspunkt kontaktet ham og reklameret over forkerte le-
verancer. kent trade drøftede ikke betaling af fakturaer med ham. han har
hverken hørt eller set noget om, at leverancerne skulle være forkerte, eller at
alkor skulle hente varerne igen.
anne grete sejer har forklaret, at hun er salgsassistent hos alkor. hun udfører
alle ekspeditioner omkring en ordre samt andet forefaldende arbejde og korre-
spondance.
steen bruun andersen orienterede hende telefonisk om ordre 1749. det var
hende, der bekræftede ordre 1749 ved ordrebekræftelse 208686 m.fl.
lagans ordre 1759 blev modtaget af hende, og hun bad om en ny, da adressen
på paul kiefel var ulæselig. hun forstod ordre 1759 således, at ordre 1749 skulle
reduceres med to ruller, som skulle sendes til tyskland, hvilket hun bad produk-
tionsafdelingen om. dette var, hvad hun bekræftede overfor lagan, der ikke re-
klamerede. hun overvejede ikke at kontakte steen bruun andersen eller kent
trade for at få fastlagt, hvad meningen var med ordre 1759, for hun var ikke i
tvivl om indholdet. det var ikke underligt, at ordre 1749 og 1759 blev afgivet
kort tid efter hinanden, da nogle ruller skulle sendes et andet sted hen. hun
tænkte ikke over, at lagan anførte 30 tons i ordre 1759.
hun har sendt næsten alle ordrebekræftelserne i sagen. hun talte ikke med kent
trade om hverken ordrebekræftelser eller fakturaer, bortset fra at hun bad om
at få ordre 1759 igen med henblik på tydelig adresse på paul kiefel. kent trade
ringede den 27. juni 2001 og sagde, at han havde forventet folie i 570 mm
bredde. han bad om, at den endnu ikke leverede mængde blev ændret til 570
mm, og at hun skulle lægge supplerende ordrer ind, således at der blev leveret i
alt 30.000 kg i denne bredde. hun lavede et notat samme dag om telefonsamta-
len.
kent trades telefax af 8. juli 2001 modtog hun, og hun besvarede den på egen
hånd. derimod modtog hun ikke kent trades telefax af 16. september 2001, og
hun kan ikke huske, om hun så telefaxen den dag eller senere. så vidt hun ved,
var der ikke problemer med telefaxmaskinen hos alkor.
                                        - 10 -
kent trade har forklaret, at han er virksomhedsleder i lagan. lagan havde et
godt samarbejde med alkor, hvor den faste og eneste kontaktperson var steen
bruun andersen.
mødet med steen bruun andersen den 24. marts 2001 og bestillingen af ordre
1749 var en del af produktionsplanlægningen, som var baseret på chokoladein-
dustriens forventninger til julen 2001. juleproduktionen er en speciel produktion
med større æsker. lagan havde netop investeret i ny teknik, som ville medføre
større kapacitet, men brug af et andet format. dette fortalte han steen bruun
andersen. de drøftede indgående, at leveringstidspunktet for ordre 1749 kunne
ændres, og at specifikationen af de 32,5 tons folie måske skulle ændres afhæn-
gig af, hvornår produktionen skulle finde sted. han sagde, at han ville vende til-
bage med den endelige specifikation, hvilket han gjorde skriftligt ved ordre 1759
af 30. marts 2001. han reagerede ikke på de tre ordrebekræftelser af 30. marts
2001 vedrørende 1749, som han modtog efter afgivelsen af 1759.
ordre 1759 blev sendt, da specifikationerne var på plads. ordre 1749 skulle re-
duceres med denne mængde. den tidligere ordre blev dermed ændret med nye
specifikationer.
ordrebekræftelsen af 26. april 2001 vedrørende ordre 1749 reagerede han ikke
på, da denne ordre ikke længere fandtes. kun ordre 1759 var gældende. han re-
agerede heller ikke på faktura af 30. april 2001 eller ordrebekræftelserne af 8.
juni 2001. som virksomhedsleder håndterer han ikke fakturaer eller afstemning
af ordresedler. samhandlen med alkor var ikke baseret på nærlæsning af ordre-
bekræftelser m.v.
tidligere reklamationer var alene sket telefonisk til alkor, da parterne havde et
enkelt og professionelt samarbejde uden fokus på de juridiske aspekter. salgs-
og leveringsbetingelserne havde aldrig været omdrejningspunktet, og han var
ikke klar over indholdet heraf. parterne fulgte ikke alkors betingelser.
lagan sendte den nye maskines værktøj til paul kiefel i tyskland for prøvekørsel.
værktøjet kom dog ikke frem samtidig med maskinen. derfor blev de ruller, som
paul kiefel modtog, aldrig anvendt til prøvekørsel og blev ikke åbnet.
lagan opdagede fejlen, da lagan modtog den første leverance. det var uforståe-
ligt, da specifikationerne jo var rettet. lagan kører en hel produktion ad gangen,
før der skiftes til en anden produktion, og blev derfor nødt til at bygge et nyt
mindre værktøj, som passede til den gamle maskine og det leverede folie, for at
                                       - 11 -
kunne overholde sine leveringsaftaler. det ville være for sent at levere til fazer
ultimo september. det var derfor ikke muligt at returnere folien. den 27. juni
2001 talte ham med anne grete sejer og sagde, at bredden var forkert. hun for-
stod ikke, hvad der var galt. han ønskede at drøfte det med steen bruun ander-
sen, for anne grete sejer var en underordnet, og han ville ikke diskutere med
hende. han ringede til steen bruun andersen og sagde, at det var en forkert le-
verance. han sagde ikke noget om erstatning på dette tidspunkt, for det ville
have været upassende. steen bruun andersen beklagede det meget og forstod
ikke, hvordan kent trades telefax kunne være blevet misforstået. han forklarede
til steen bruun andersen, at lagan var nødt til at bruge den forkerte folie, og at
det ville medføre yderligere omkostninger, jf. telefaxen af 8. juli 2001. lagan var
nødt til at producere med mindre kapacitet på en gammel maskine.
han talte med steen bruun andersen flere gange om dette. han ønskede folie i
rigtig størrelse så hurtigt som muligt, men i stedet modtog lagan yderligere 12-
15 tons af den forkerte folie. han talte med steen bruun andersen, der sagde, at
folien bare skulle blive liggende og ikke sendes retur, så ville alkor tage sig af
det senere.
hans telefax af 10. december 2001 blev sendt flere gange. der var ingen fejl på
lagans telefaxmaskine. han drøftede indholdet mundtligt med steen bruun an-
dersen og fremsatte krav om erstatning.
han mødtes med steen bruun andersen og en chef fra alkor, men da de oplyste,
at de ikke havde mandat til forhandle en aftale, blev han vred og standsede for-
handlingen. det var ikke den 13. november 2001, at chefen fra alkor deltog, det
var muligvis først efter jul.
alkor havde tilgodehavender hos lagan for andre leverancer, og lagan modreg-
nede sit krav heri. lagan havde betalt nogle fakturaer vedrørende folie i forkert
bredde. fakturaer blev betalt ved forfald, men dermed accepterede lagan ikke
at betale for forkerte varer.
procedure
alkor gør gældende, at dansk ret finder anvendelse, og at alkors salgs- og leve-
ringsbetingelser er aftalt. betingelserne fremgår af samtlige fakturaer og ordre-
bekræftelser og er gennemgået med lagan. parterne har haft et samarbejde
gennem mange år. rentesatsen fremgår af betingelserne, er aftalt og må være
                                        - 12 -
lagan bekendt gennem samarbejdet. parterne er enige om, at dansk ret finder
anvendelse, bortset fra reklamationssynspunktet.
det er ubestridt, at ordre 1749 vedrørte 32,5 ton folie 450 mm fordelt over tre
leverancer. det fremgår af ordre 1759, at to ruller folie skulle leveres til et firma
i tyskland. det fremgår derimod ikke af ordre 1759, at 1749 blev annulleret, så-
ledes at alkor kun skulle levere 30 tons folie 570 mm. lagan reklamerede ikke
over ordrebekræftelserne vedrørende 1749, som fremkom umiddelbart efter
1759. alkor foretog derfor kontraktmæssig levering. anne grethe sejers forkla-
ring støtter, at alene leverancen i uge 33 blev ændret til 570 mm, og at der
yderligere blev bestilt 17.500 kg 570 mm.
lagan betalte faktura af 30. april 2001 uden at reklamere, og det er usandsyn-
ligt, at lagan betalte 72.000 sek for en vare, som påstås at være mangelfuld.
lagan reklamerede ikke ved modtagelsen i maj måned af denne folie til lagan
og til firmaet i tyskland. lagan har bevisbyrden for reklamation. steen bruun
andersen bestrider, at lagan rettede telefonisk henvendelse. det er ubestridt, at
alkor ikke reklamerede over ordrebekræftelserne af 8. juni 2001 vedrørende 450
mm. lagan har ikke ført bevis for, at kent trade i juni 2001 oplyste alkor om
øgede omkostninger ved leverancen af folie i forkert format. lagan reklamerede
heller ikke over faktura af 29. juni 2001 vedrørende 14.682 kg folie 450 mm,
men betalte fakturaen, hvorfor det er usandsynligt, at lagan mente, at varen var
mangelfuld.
kent trades telefax af 8. juli 2001 er ikke en reklamation og indeholder hverken
krav om omlevering eller forbehold for erstatning. indholdet er i det mindste
uklart. anne grete sejers brev af 13. juli 2001 er ikke en anerkendelse af, at al-
kor havde foretaget mangelfuld levering. alkor prøvede derimod at hjælpe sin
kunde, jf. ”forsøger”, men det er ikke at påtage sig en forpligtelse.
lagan reklamerede ikke over ordrebekræftelserne af 23. og 30. juli 2001 vedrø-
rende folie 570 mm. det er ubestridt, at alkors faktura 75154, 75155 og to an-
dre fakturaer er berettigede, men de er ikke betalt.
lagan har ikke ført bevis for reklamation ved modtagelse af folie i september
måned 2001, og alkor bestrider, at der blev reklameret. det bestrides endvidere,
at alkor påtog sig at afhente 12.000 kg folie 450 mm.
selv hvis det lægges til grund, at alkor ikke foretog kontraktmæssig levering, er
lagan forpligtet til at betale, idet lagan ikke reklamerede rettidigt. der har væ-
                                        - 13 -
ret lejlighed til at reklamere i forbindelse med de mange bekræftelser og faktu-
raer.
parterne indgik ikke i forhandling om reklamation. steen bruun andersen har
forklaret, at det ikke blev drøftet. først i november 2001 fremkom lagan med sit
krav, og alkor afviste det, jf. besøgsrapporten af 30. november 2001. alkor har
derfor ikke forlænget reklamationsfristen ved at indgå i forhandling.
hvis lagan måtte have et erstatningsberettiget tab, kan dette højst udgøre
185.000 sek, jf. syns- og skønserklæringen.
lagan gør gældende, at det afgørende for sagen er forståelsen af ordre 1759
med hensyn til, hvilken aftale parterne indgik. parterne aftalte den 26. marts
2001, at lagan kunne ændre formatet. lagan afgav først ordre 1749 på 32.500
kg folie og derefter kontraordre 1759 på 30.000 kg. folie med beskeden: ”dette
skal 1749 reduceres med”. der er der ikke forskel på svensk og dansk i den
sammenhæng, og ordren var umulig at misforstå. der var således ingen aftale
om levering af 32.500 kg 450 mm, men alene 2.500 kg i denne bredde. ordre-
bekræftelserne vedrørende 1749 var derfor ikke gyldige, for det var ikke det, der
var aftalt. alkor leverede folie med en forkert størrelse, og lagan kunne ikke
bruge det.
alkors salgs- og leveringsbetingelser var ikke aftalt mellem parterne, for selvom
de stod på bagsiden af brevene, blev de ikke fulgt i handelsforholdet. betingel-
serne kom først frem ved sagsanlægget. parternes samhandel var baseret på en
kutyme med eget indhold, som ikke havde noget med betingelserne at gøre.
lagan foretog straks telefoniske reklamationer ved modtagelse af ordrebekræf-
telsen af 26. april 2001, ved modtagelse af folie 450 mm i begyndelsen af maj
måned 2001, ved modtagelse af ordrebekræftelse af 8. juni 2001, ved modta-
gelsen af folie 450 mm den 27. juni 2001 og ved modtagelse af ordrebekræftelse
af 23. juli 2001. lagan fulgte op på reklamationerne ved telefaxer af 8. juli 2001
og 16. september 2001. parterne aftalte, at alkor skulle hente leverede varer og
at faktura 75505 skulle krediteres, idet varerne ikke var bestilt.
under alle omstændigheder gav alkor afkald på at gøre for sen reklamation gæl-
dende under forhandlingerne den 11. september og 13. november 2001.
                                        - 14 -
parternes aftale påberåbes af alkor som det centrale, men dette synspunkt må
føre til frifindelse af lagan. lagan har i alle tilfælde et berettiget erstatningskrav,
som mindst svarer til det af syns- og skønsmanden opgjorte.
lagan har i sagsomkostninger til advokat karsten olsen afholdt 216.000 sek.
rettens begrundelse og resultat
ved telefax af 8. juli 2001 reklamerede kent trade over leverancen af folie i 450
mm bredde og gentog denne reklamation i telefax af 16. september 2001, hvori
der tillige fremsættes erstatningskrav. der er ikke grundlag for at antage, at la-
gans telefaxer ikke kom frem til alkor. ligeledes findes det at må lægges til
grund, at forholdet har været drøftet under en telefonsamtale i juni/juli og på
mødet den 11. september mellem kent trade og steen bruun andersen. lagan
findes derfor ikke at have mistet retten til at gøre et evt. krav gældende på
grund af manglende reklamation på grund af forhold, der opstod efter dette tids-
punkt.
efter afgivelsen af ordre 1749 til steen bruun andersen ønskede lagan at ændre
denne ordre, hvilket lagan meddelte ved ordre 1759. denne ordre er uklar med
hensyn til, om reduktionen af 1749 indebar, at 1759 var en ny ordre eller en
ændring af den eksisterende. det må påhvile lagan at afgive en klar ændrings-
meddelelse, og det har ikke afgørende betydning herfor, hvorvidt parterne i
marts måned 2001 havde drøftet, at lagan havde investeret i nye maskiner. den
måde, alkor opfattede ordre 1759 på, kan derfor ikke bebrejdes alkor, hvortil
kommer, at der ikke kom indsigelse mod de fremsendte ordrebekræftelser.
ved anne grete sejers notat af 27. juni 2001 må det lægges til grund, at ordre
1749 var accepteret delvist annulleret, således at tredje leverance blev erstattet
med 12.500 kg folie 570 mm, og at der blev udskrevet ny produktion af 17.500
kg folie 570 mm. det må herefter lægges til grund, at lagan havde gjort indsi-
gelse på dette tidspunkt. lagans reklamation var imidlertid for sen i forhold til
produktionen af de to første leverancer af folie 450 mm.
da de erstatningskrav, som lagan gør gældende, er opstået i forbindelse med
de to første leverancer, og da alkor intet kan bebrejdes vedrørende disse leve-
rancer, frifindes alkor for lagans erstatningskrav.
i anne grethe sejers opsummering af 21. august 2001 er alene anført 14.000 kg
folie i 570 mm med reference til ordre 1759. efter dette tidspunkt har alkor leve-
                                       - 15 -
ret 2 forsendelser i denne størrelsesorden. retten finder derfor at måtte lægge
kent trades forklaring til grund, således at lagan skal frifindes for betaling af
faktura 75505 på 207.041,90 sek. alkors krav opgøres herefter til 340.000 sek.
efter varigheden af parternes samhandelsforhold findes alkors forretningsbetin-
gelser, som har fremgået af alkors fakturaer under hele samhandelsforholdet, at
være gældende mellem parterne, hvorfor alkors krav skal forrentes med 1,5 %
pr. måned, dog således at betalingsfristen er 90 dage i overensstemmelse med
den mellem parterne fulgte praksis.
lagan skal betale sagsomkostninger til alkor med 32.000 dkk incl. retsafgift
7.180 dkk. samt betale omkostningerne ved syn og skøn med 29.222,50 dkk.
                                thi kendes for ret
sagsøgte, lagan förpacknings ab tilpligtes til alkor draka nordic k/s inden 14
dage at betale 340.000 sek med renter med 1,5 % pr. måned af 330.478,20
sek fra den 11. december 2001, af 85.243,60 sek fra den 21. december 2001
til den 27. marts 2002, og af 9.521,80 sek fra den 28. marts 2002.
lagan förpacknings ab betaler inden samme frist i sagsomkostninger til alkor
draka nordic k/s 32.000 dkk inkl. retsafgift og afholder udgifter til skøn og
skøn med 29.222,50 dkk
otto raben                   mette christensen                hans havsager
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark