text:
berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 6. februar 2008 af sø‐ og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident
michael b. elmer og de sagkyndige medlemmer, maskinchef mogens buch og afdelingschef, kaptajn
bent rasmussen og berigtiget den 25. marts 2008.
s 11/07                              stema shipping a/s
                                     (advokat henrik kleis ved advokatfuldmægtig martin juste)
                                     mod
                                     rgs 90 sweden ab
                                     (advokat poul hvilsted)
indledning og påstande
sagen angår navnlig spørgsmålet om, hvorvidt stema shipping a/s (i det følgende: stema)
som bortfragter i henhold til en kvantumskontrakt om søtransport af 20.000 tons forurenet
jord fra norrköping til langøya var berettiget til at afvise godset, under henvisning til at det
var for vådt, og til at oplægge det for befragterens, rgs 90 sweden ab’s (i det følgende:
rgs), regning.
                                                    - 2 -
       stema har nedlagt påstand om, at rgs skal betale den aftalte fragt 462.000 dkk med
procesrente fra den 1. januar 2006, i demurrage 101.791,67 dkk med procesrente fra den 2.
januar 2006 og til dækning af stemas udgifter til rengøring modværdien i danske kroner af
109.969 sek med procesrente fra den 18. august 2006.
       rgs har påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre beløb, og har nedlagt
selvstændig påstand om, at stema skal betale modværdien af 236.938,00 sek, subsidiært et
mindre beløb, med procesrente fra den 16. marts 2006 som erstatning for rgs’ udgifter i
forbindelse med den mislykkede afskibning. heroverfor har stema påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
den 3. maj 2005 opfordrede rgs’s agent, kringelbach & partnere, stema til at gøre tilbud på
afskibning af den forurenede jord, og stema afgav et tilbud samme dag. af e‐mail
korrespondancen mellem parterne, der ikke tidligere havde indgået aftale med hinanden,
fremgik blandt andet:
      ”holger [holger martensen, stema],
      vi har i dag fået en ordre på 20.000 [tons] forurenet jord der skal til langøya.
      for at projektet kan gennemføres kræver det at vi får en meget billig skibsfragt, hvilket
      jeg ved du ikke er glad for.
      hvad kan du tilbyde af muligheder, når materialet er klar til afskibning efter 1. juli, og
      du kan bestemme tidspunkt for lastning i norrköping ?
      …
      med venlig hilsen kaare [kringelbach & partners]”
      ”hej kaare/holger
      mange tak for din e‐mail.
      norrköping / langoya, mx 6,0 m dybgang
      20.000 mts forurenet jord
      afskibninger fra 1. juli 2005 – 1. november 2005
      afskibningsterminerne i stema shippings valg
      der afgives min 5 dages ast notice til afskiberne.
      selvlosser tnnge tbn af
      stema shipping, aabenraa
      2‐500 mts dwcc.
      24 timers lastning sshinc / fac adnsshic selvlosning
      frt dkk 100,00 per mtons frit ind /selvlosning
      overliggepenge: dkk 10,00 per lastet ton
      rederiets agent i laste‐ og lossehavn
      ellers vanlige betingelser fri for evt befragtningskommission
      der tages forbehold for evt store udsving i oliepriserne (bunkers klausul)
                                                    - 3 -
       med venlig hilsen
       stema shipping a/s
       holger martensen”
den 23. september 2005 var der følgende yderligere e‐mail korrespondance:
       ”hej holger,
       kaare afventer dig et svar ang. skibstransport mellem norrköping og langøya. kommer
       der et skib, og har du mulighed for at løse opgaven og til hvilken pris ?
       der ligger 15.000 tons klar til afhentning.
       du må meget gerne lade høre fra dig hurtigst muligt.
       …
       med venlig hilsen…
       kit [kringelbach & partners]”
       ”kaare/holger
       ref dagens telefonsamtale –
       bekræfter hermed
       fragt dkk 110,00 per tons
       basis 1 dags lastning samt selvlosning med skibets egen kran i langøya
       viking i horten er agent i lossehavnen
       som nævnt har jeg evt en 3.800 tonner for lastning 28.9‐6.10
       alternativ en 4.100 tonner for lastning 3.10‐6.10
       …
       stema shipping a/s
       holger martensen”
       lasten skulle afskibes ad to omgange, og den første afskibning, der fandt sted med
skibet ”m/s morris”, forløb uden problemer. anden afskibning skulle finde sted med
søsterskibet ”m/s lukas”.
       den 20. december 2005 kl. 7.20 begyndte man at laste ”m/s lukas” med den
forurenede jord. omkring kl. 10.00 standsede kaptajnen imidlertid lastningen med
henvisning til, at lasten var for væskeholdig, og at rejsen til langøya derfor ikke kunne ske
forsvarligt, idet der var risiko for kæntring som følge af lastens konsistens og dermed
bevægelse i lastrummet.
       stema og rgs aftalte, at lasten skulle inspiceres af en surveyor, hvilket skete den 21.
december 2005. der blev drøftet forskellige løsningsmuligheder, men parterne kunne ikke nå
til enighed om omkostningsfordelingen. af surveyorens referat fremgik blandt andet:
       ”it appears that the cargo intended was unsuitable to be carried on this vessel due to its
       properties. as brought up by master there would have been possibilities to solve the
                                             - 4 -
      problems of shifting cargo by means of appropriate actions. this was however
      abandoned as there was no party interested in bearing the extra costs that would have
      been incurred. … ”
      lasten blev herefter losset og lastrummet rengjort.
      stema indgik herefter et nyt certeparti for ”m/s lukas” fra klaipeda til bayonne i
frankrig. herefter sejlede skibet uden last til jelsa for at afhente en tidligere aftalt last til
ladebow i tyskland.
      den omhandlede forurenede jord blev den 20. februar 2006 sejlet med skibet ”m/v
michelle” til langøya, hvor det ankom den 23. februar 2003.
      ved processkrift a af 9. november 2007 har rgs til brug for hovedforhandlingen den
15. november 2007 nedsat sin selvstændige påstand fra betaling af kursværdien i danske
kroner af 297.760 svenske kroner til betaling af kursværdien i danske kroner af 236.938
svenske kroner og i den forbindelse vedlagt nye bilag h‐m. det ændrede påstandsbeløb var
således stadig sammensat på baggrund af de udgiftskategorier, der allerede var fremlagt
som bilag f, men således at størrelsen af de enkelte kategorier var ændret i
overensstemmelse med indholdet af de fakturaer, der fremgår af bilag h‐m.
forklaringer
holger martensen har forklaret, at han er befragter hos stema, der hovedsageligt transporterer
sten. han har ansvaret for, at stemas skibe har noget at sejle med, og at de laster, som stema
ikke kan sejle med, kommer af sted med et andet skib. han har arbejdet i branchen siden
1978, blandt andet som selvstændig og fra år 2000 som ansat hos stema.
      når stema henter sten i norge, er det ofte svært at få en last med retur. ved at tage
forurenet jord med til oslo‐fjorden kan de mindske tiden med tomt skib. det var ham, der
indgik aftalen med rgs. de aftalte lastedatoer omkring den 20. december 2005.
      han var med på sidelinjen, da kaptajnen begyndte at tale om, at han ikke ville sejle
med lasten. den planlagte last ville ikke fylde lastrummet helt op, men formentlig fylde
omkring to tredjedele af lastrummet. da kaptajnen begyndte at kommentere lasten, havde de
formentlig fyldt omkring 1.600 tons ud af 4.200 tons på skibet.
                                               - 5 -
      den 23. december 2005 begyndte han at lede efter alternativ beskæftigelse for ”m/s
lukas”. det lykkedes ham at finde en last kunstgødning, der skulle sejles fra klaipeda til
bayonne i frankrig. de lavede en projektkalkulation for turen fra norrköping til bayonne,
hvor der blev beregnet en beskeden fortjeneste for stema på 26.734,62 kr. i tiden fra afrejsen
fra norrköping, og indtil skibet igen stod tomt i bayonne. han valgte turen fra klaipeda til
bayonne, fordi han troede, at de kunne få last med retur. b/l datoen den 4. januar 2006 er
forkert, idet b/l datoen rettelig var den 27. december 2005, hvor de havde tilladelse til
lastning. forskellen skyldes formentlig en forskydning i forhold til bogholderiet. ”m/s
lukas” ankom til klaipeda den 24. december 2005. der måtte foretages ekstra rengøring, idet
skibet skal være pinligt rent ved fragt af kunstgødning. det tog derfor ekstra tid, inden de
kunne laste. når man ankommer til en havn, kommer der en surveyor ombord, der skal se,
om lastrummet er rent nok. ellers skal der foretages yderligere rengøring.
      det er split charter, der ejer ”m/s lukas”. split charter ejes af stema. split charter
tidsbortfragter skibet ud til stema for 2.400 euro pr. dag. det angivne overskud er udtryk for,
hvad stema har tjent på rejsen klaipeda ‐ bayonne med fradrag af kommission.
      ”m/s lukas” lossede i bayonne lige efter nytår. det er sædvanligvis et tidspunkt, hvor
markedet er sat i stå. stema søgte således efter en ny last på markedet i både bayonne,
biskaybugten, england, tyskland og holland, men uden held. de måtte derfor sejle med
tomt skib fra bayonne til jelsa ved stavanger, hvilket tager 3½ ‐ 4 dage afhængigt af vejret.
de skulle til jelsa for at hente den fragt, som de skulle have taget efter turen til langøya. det
tager ca. 20‐24 timer at sejle fra jelsa til langøya. havde de lastet i langøya, ville
ballastrejsen således kun have varet et lille døgn. de sparede ikke noget ved, at der ikke var
last med fra bayonne.
      ”m/s lukas” var et fint skib med et bokset lastrum, som kunne anvendes til fragt af
mange forskellige ting, også andet end sten. det er ikke noget problem at sejle med jord,
hvilket ”m/s morris” havde gjort uden problemer.
      ifølge mailkorrespondancen om indgåelse af aftalen var der en lastetid på 24 timer.
”m/s lukas” var beskæftiget fra den 20. december 2005 kl. 7.00 til den 23. december 2005 kl.
17.30. der skulle således beregnes demurrage for den tid, der var anvendt ud over lastetiden,
det vil sige fra den 21. december 2005 kl. 7.00 til den 23. december 2005 kl. 17.30, med 10 kr.
                                                - 6 -
pr. lastet ton. forskellen mellem påstandsbeløbet og den beregnede opgørelse har
sammenhæng med kaptajnens oplysninger om, at begyndelsestidspunktet først var kl. 7.20.
       der blev indgået en aftale med rgs om, at skibet skulle losses for lasten, og at skibet
derefter skulle rengøres. da man ikke var blevet færdige med arbejdet, blev stema den 22.
eller 23. december 2005 nødt til at hjælpe, således at skibet hurtigt kunne komme ud at sejle
igen, ligesom man hjalp med at få kørt noget af jorden til destruktion.
       for ham er ”forurenet jord” et entydigt begreb, idet jord er en fast masse, uanset at den
er forurenet. jorden må ikke være flydende og må ikke kunne bevæge sig. det var hans
forventning, at jorden ikke kunne bevæge sig. hvis jorden kunne bevæge sig inde i
lastrummet, kunne den være til fare for skibet. han kan ikke huske, om han og kaare
kringelbach talte om jordens konsistens. i forbindelse med aftaleindgåelsen henviste han til
stemas vanlige betingelser.
       han kan ikke huske, om det var ham eller en kollega, der deltog i telefonsamtalen
gengivet i kaptajnens referat dateret den 21. december 2005, men han har drøftet den med sin
kollega, hvis ikke det var ham selv, der deltog. de havde aftalt lastning fri for omkostninger
for skibet.
pekka piirainen har forklaret, at han er senior ship surveyor hos de svenske
søfartsmyndigheders port state control i bl.a. norrköping. han har til opgave at undersøge
skibes sødygtighed, lastestabilitet, besætning m.v. hvis skibene ikke lever op til de
internationale regler, får de ikke lov til at sejle.
       han havde en samtale med kaptajnen på ”m/s lukas” den 20. december 2005. han så,
at skibet blev lastet med et restprodukt fra kul eller lignende, som havde ligget længe på
kajen uden at være beskyttet af en presenning eller lignende, hvilket kunne have holdt lasten
tør og stabil. det havde både regnet og sneet. han kunne se, at jorden havde ligget på kajen
gennem længere tid, idet der lå vand rundt om jordbunken. det så ud som på de fremlagte
fotos.
       han var ombord på ”m/s lukas” for at kontrollere lasten. han er den ”port state
control officer”, der ankom til skibet den 20. december 2005 kl. 10.25 som omtalt i kaptajnens
”statement of facts”. han kunne se, at lasten var meget væskeholdig. lasten bevægede sig
fra side til side i skibet, idet jorden var kontamineret med vand. skibet var ikke egnet til at
                                              - 7 -
transportere denne last, og der var ikke lavet stabilitetsberegninger eller laboratorietests af
lasten. lasten var imidlertid så våd, at man efter hans opfattelse ikke kunne lave
stabilitetsberegninger på jorden. jorden var leragtig og mudret. han ville have forbudt
transporten, hvis ikke kaptajnen havde valgt at losse skibet. han sagde til kaptajnen, at de
skulle standse med at laste skibet, blandt andet af hensyn til besætningens sikkerhed. der
var ikke nogen, der foreslog, at man kunne lave en laboratorieanalyse af jorden for at
undersøge, om jorden var våd, ligesom ingen, heller ikke kaptajnen eller rederiet, foreslog, at
der blev lavet stabilitetsberegninger.
       han havde et godt samarbejde med både kaptajnen og besætningen på ”m/s lukas”
under hele forløbet.
       ”m/s lukas” ville godt kunne have gennemført transporten, såfremt væskeindholdet i
jorden havde været lavere. der forelå kun godkendelse til at sejle med solid last. intet skib,
bortset fra tankskibe, kunne have transporteret jord med et så højt væskeindhold.
       han har ikke set de rapporter, som kaptajnen udarbejdede.
lars forsberg har forklaret, at han driver en surveyorvirksomhed. han foretager blandt andet
besigtigelser af skibe i forbindelse med transportskader.
             han blev kontaktet af rgs og deltog i mødet på ”m/s lukas” den 21. december
2005. skibet lå med åbne luger og havde ca. 1.500 – 1.700 tons om bord, da han ankom. der lå
noget jord på kajen, ligesom lastbiler kørte yderligere jord til. det var samme slags jord, der
lå i lastrummet og på kajen. jorden var stabil og let tilgængelig, nærmest som en slags dej.
den var væskeholdig, men flød ikke ud. jorden var ikke mere fugtig, end at den kunne
toppes. jorden på kajen flød således ikke ud, men havde toppe svarende til tiplæs fra
lastbiler, hvilket man kan se på de fremlagte fotos. man kunne ikke se en skridningsvinkel.
han var ikke nede at se lasten sammen med kaptajnen, men han så selv lasten i lastrummet,
som i konsistens svarede til det jord, der lå på kajen, idet jorden i lastrummet også lå i små
toppe og ikke var flydt ud. han vil tro, at jorden var blevet kørt til kajen inden for de seneste
to dage, men han ved det ikke.
       kaptajnen vægrede sig ved at fortsætte lastningen, medmindre der blev foretaget
sikkerhedsforanstaltninger, hvilket ville koste penge. det blev diskuteret, hvem der skulle
                                                 - 8 -
bære udgifterne til yderligere sikring af lasten. alternativet var, at der måtte losses, og rejsen
fortsættes uden lasten.
        han hørte ikke i detaljer om pekka piirainens krav. søfartsmyndighederne kommer
kun, hvis de bliver tilkaldt af nogen.
        der   findes  generelle   regler    om    stabilitetsberegninger. søfartsverket   udfører
stikprøvekontroller. normalt vil kaptajnen på skibet altid udføre stabilitetsberegninger, men
det gjorde denne kaptajn ikke. kaptajnen viste ham ikke tegningerne med lastforskydningen
eller andet grundlag i form af beregninger eller tests for beslutningen om at aflaste. man
kunne imødekomme kaptajnens bekymring for lasten ved at stabilisere denne med
presenninger og planker lagt over lasten, men det ville blive omkostningstungt, idet det
anslået ville koste ca. 80.000 svenske kroner.     man ville have været nødt til at sende en test
til et laboratorium i lapland. der findes endvidere en forenklet test efter imo’s bulk cargo
code, men han tænkte ikke på den test, mens han var på skibet.
        der var ikke nogen god dialog med kaptajnen, idet kaptajnen var aggressiv og
krævede, at alt skulle ske i overensstemmelse med hans ønsker.
        han fik senere kaptajnens mødereferat at se. det blev ikke skrevet under mødet. han
besluttede ikke, at der skulle ske aflastning, ligesom han ikke accepterede yderligere
omkostninger på vegne rgs.
        nogle dage senere tog han og anders marlind fra rgs en test af den jord, der var
blevet kørt tilbage. han er sikker på, at den jord, de testede, stammede fra kajen. jorden
havde ikke været afdækket af en presenning eller lignende i mellemtiden. efter at have
gennemført testen ved 25 gange at have slået med prøveapparatet, var der ingen fri væske,
og jorden havde derfor været klar til lastning. først gennemførte anders målind testen,
mens han så på, og senere udførte de testen sammen. de udførte testen som beskrevet af
imo.
        skibet kunne have gennemført transporten, hvis jorden havde været tør. efter hans
opfattelse kunne skibet også have gennemført transporten med den konkrete jord uden
yderligere sikring, set i forhold til den test, han havde udført.
        han var engageret af rgs for at bistå dem med at finde faktiske forhold, der støttede
rgs’ synspunkter.
                                                - 9 -
parternes synspunkter
stemas advokat har i forhold til kravet om betaling af 462.000 kr. gjort gældende, at der
mellem parterne var indgået en kvantumskontrakt, som omfattet af sølovens kapitel 14, jf.
sølovens § 322, jf. §§ 362 og 367. parternes pligter og ansvar var ikke detaljeret reguleret i
parternes aftale, hvorfor de deklaratoriske bestemmelser i sølovens kapitel 14 finder
anvendelse. i medfør af sølovens § 337, stk. 1, skulle rgs levere lasten i en sådan stand, at
den let og sikkert kunne tages om bord, stuves, befordres og losses. lasten måtte ikke
udgøre en fare for skibets sikkerhed. parterne havde ikke i aftalen indføjet en decideret
beskrivelse af lasten.
      man kan ikke ud af søloven læse, hvornår en lasts væskeindhold er for højt, hvorfor
man må se på myndighedernes krav. pekka piirainen forklarede, at han ville have udstedt
forbud mod transporten, såfremt kaptajnen ikke frivilligt havde aflastet, idet der var fare for,
at skibet ville kæntre.
      lars forsberg var ansat af rgs og kan derfor ikke anses som værende uafhængig,
ligesom lars forsbergs forklaring strider mod pekka piirainens forklaring. det er uden
betydning, om lasten var grav‐ og stakbar, idet det dog under alle omstændigheder gøres
gældende, at lasten ikke var grav‐ og stakbar. ”grav‐ og stakbar” defineres ikke i søloven.
det fremlagte uddrag af imo’s code of safe practice for solid bulk cargoes har ikke
relevans for nærværende sag, idet lasten ikke er ”cargo that may liquefy”, og da en test ikke
ville ændre væskeindholdet i lasten. pekka piirainen har forklaret, at det kunne ses med det
blotte øje, at jorden var for væskeholdig. rgs har heller ikke leveret en last, der var
kontraktmæssig, idet lasten hverken levede op til stemas forretningsbetingelser, sølovens §
337, stk. 1, eller var i overensstemmelse med de tidligere afskibede laster.
      den første afskibning af jord er uden betydning for sagen, idet det ikke er oplyst,
hvornår denne transport fandt sted og hvordan konsistensen af den pågældende jord var.
      idet lasten var for væskeholdig, blev den således ikke leveret i en sådan stand, at det
let og sikkert kunne tages om bord, stuves, befordres og losses, idet der var fare for, at skibet
ville kæntre. stema var derfor berettiget til at afvise lasten, og rgs skal som følge heraf
betale dødfragt, jf. sølovens § 352, stk. 1, hvilket ubestridt kan opgøres til 462.000 dkk.
                                               - 10 -
       stema har ikke misligholdt fragtaftalen, idet ”m/s lukas” var egnet til at udføre rejsen,
jf. sølovens § 366, stk. 1, såfremt lasten ikke havde været for væskeholdig. det beroede alene
på lastens konsistens, at rejsen ikke blev gennemført. dette støttes af pekka piirainen og
holger martensens forklaringer.
       til støtte for kravet om betaling af demurrage har stema gjort gældende, at lastning af
skib og dermed afsejling fra norrköping blev forsinket som følge af forhold på rgs’ side,
idet rgs havde haft jorden til at ligge på kajen i regn og sne uden at have dækket den til.
rgs er således forpligtet til at betale demurrage, jf. sølovens § 335. demurrage var aftalt til
10,00 kr. pr. lastet ton og beløber sig dermed ubestridt til 101.791,67 kr.
       stema har opfyldt sin tabsbegrænsningspligt ved at indgå et nyt certeparti, hvilket
dokumenteres af projektkalkulationerne for rejsen klaipeda – bayonne og rejsen jelsa ‐
ladebow.
       til støtte for kravet om betaling af modværdien i danske kroner af 109.969,00 svenske
kroner har stema gjort gældende, at rgs ifølge aftalen er forpligtet til at betale for rengøring
af lastrum, subsidiært i medfør af sølovens principper om omkostningsfordeling samt
sølovens § 357.
       rentepåstandene er hjemlet i rentelovens § 3 samt stemas fakturaer til rgs udstedt
henholdsvis den 31. december 2005 og den 1. januar 2006.
       rgs har ikke dokumenteret et tab. allerede i sin replik af 10. september 2007 gjorde
stema gældende, at rgs ikke havde dokumenteret et tab. først to måneder senere og mindre
end en uge før hovedforhandlingen den 15. november 2007 fremlagde rgs nye bilag h‐m
med fakturaer til dokumentation af sit tab, hvilke bilag bør afvises, jf. retsplejelovens §§ 358,
stk. 1 og 363, stk. 4. med den meget sene fremlæggelse af nye beviser, er stema reelt afskåret
fra at komme med modbeviser, og der bør finde en skærpet vurdering sted. endvidere er
parterne blevet enige om en tilskæring af antallet af vidner, en aftale som stema nok ikke
ville have accepteret, såfremt bilag h‐m tidligere var blevet fremlagt tidligere. idet vidnerne
er fra udlandet, har stema ikke haft mulighed for med det korte varsel at indkalde vidnerne
på dette sene tidspunkt. selv hvis retten måtte komme frem til, at de nye bilag h‐m kan
fremlægges under sagen, har rgs ikke dokumenteret sit krav, idet bilagene ikke angiver
timetakster, ligesom det ikke er angivet, hvad mandskabstimerne dækker over. der er
endvidere fortsat kørt jord til havnearealet efter, at lasten var blevet standset. der er
                                            - 11 -
endvidere bilag, hvoraf man ikke kan se, at disse relaterer sig til den konkrete sag, ligesom
der er omkostninger, som rgs under alle omstændigheder selv skulle betale. som følge af
den manglende dokumentation og specifikation bør stema frifindes for rgs’ selvstændige
påstand.
rgs 90’s advokat har gjort gældende, at parterne den 3. maj 2005 indgik en kvantumkontrakt
om bortfragtning af 20.000 tons forurenet jord fra norrköping til langøya, og den 23.
september 2005 indgik en supplerende aftale, ved hvilken den eneste fravigelse fra det
oprindelige aftalegrundlag var prisen for fragten. stema, der ikke tidligere havde haft noget
forretningsmellemværende med rgs, gjorde ikke i forbindelse med aftaleindgåelsen rgs
bekendt med sine almindelige forretningsbetingelser, der således ikke er vedtaget af
parterne og derfor ikke kan lægges til grund ved afgørelsen af sagen.
      stema har alene kunnet forvente, at rgs leverede lasten i den form, der almindeligvis
og sagligt forlanges af forurenet jord, nemlig grav‐ og stakbar. det er dokumenteret, at
jorden var grav‐ og stakbar, og ethvert kvalitativt krav herudover er usagligt og uberettiget.
det må komme stema til skade, at man ikke havde gjort klart, hvad der nærmere skulle
fragtes, og at man ikke fremsatte eventuelle yderligere krav til lastens beskaffenhed. stema
havde risikoen for, hvad man i almindelighed måtte forvente af ”flyderisiko” for jord. rgs
har således opfyldt alle sine forpligtelser i henhold til sølovens § 337, idet lasten havde en
sådan karakter, at den uden sikkerhedsmæssige risici kunne være blevet fragtet med ”m/s
lukas”. dette dokumenteres af de fremlagte fotos af det omstridte parti jord, der er taget
umiddelbart efter den forhindrede afskibning. det var stemas forpligtelse at gennemføre
transporten, og i den forbindelse eventuelt gøre yderligere foranstaltninger som eksempelvis
at dække lasten med en presenning og tværgående planker.
      med henblik på at få bekræftet, at jordens væskeindhold ikke oversteg det tilladte,
foretog rgs efterfølgende en test i henhold til imo’s code of safe practice for solid bulk
cargoes, section 8. denne test bekræftede, at jorden på ingen måde var så væskeholdig, at
der var behov for at foretage yderligere foranstaltninger.
      der er ingen grund til at betvivle lars forsbergs integritet. lars forsberg tænkte ikke
ude på stedet på at gennemføre imo’s forenklede test, hvilket kunne have bestemt jordens
                                              - 12 -
væskeindhold straks på kajen. hvis testen ikke fremkalder en fri væskefase, er der ikke tale
om for væskeholdig jord.
       stema forpligtede sig ved indgåelse af aftalen med rgs til at fremskaffe et skib, som
var egnet til at udføre bortfragtningen af forurenet jord, jf. sølovens § 366, stk. 1. stema burde
have undersøgt flydegrænsen for jord og have stillet et andet skib til rådighed, der havde
kunnet transportere jorden sikkert, hvis det var opfattelsen, at ”m/s lukas” ikke kunne
foretage transporten sikkert. pekka piirainen forklarede ikke, at de svenske myndigheder
krævede, at transporten skulle standses, men blot at kaptajnen skulle dokumentere, at skibet
var sikkert at sejle med. kaptajnen foreviste imidlertid ikke de stabilitetsberegninger, der
altid skal foretages, men afviste blot lasten.
       det var ikke lars forsberg, der den 21. december 2005 traf beslutningen om at afbryde
transporten. det var derimod en beslutning, som rgs var nødt til at træffe som følge af den
fastlåste situation.
       det beror således alene på stemas forhold, at kaptajnen på ”m/s lukas” – af årsager og
med motiver, der er uforklarede og efter rgs’ opfattelse sagligt uforklarlige – ikke ønskede
at foretage rejsen med den aftalte last, ikke lod gennemføre undersøgelser af lastens karakter
og transportens forsvarlighed eller mangel på samme og i hast lossede lasten og forlod
havnen for at påtage sig andre opgaver, der angiveligt var økonomisk skadegørende. stema
kan ikke overføre de økonomiske skadevirkninger af denne adfærd til rgs, idet yderligere
understreges, at stema ikke har fremlagt nogen relevant form for dokumentation for sit
angivelige tab.
       kaptajnen på ”m/s lukas” tog på ingen måde initiativ til at foretage en testning af
jordens væskeindhold og opfordrede heller ikke rgs til at foretage en testning, idet
kaptajnen gav udtryk for, at han under ingen omstændigheder ville påbegynde
bortfragtningen, uden at der blev foretaget omkostningskrævende foranstaltninger, som rgs
imidlertid ikke ville acceptere.
       den afviste last havde nøjagtigt samme karakter som den last, der kort forinden og
kort tid efter den mislykkede afskibning blev modtaget af andre skibe uden indsigelser.
stema kontaktede på intet tidspunkt rgs efter gennemførelsen af denne første transport.
rgs kunne således med rette forvente, at den anden fragt, der vedrørte jord fra det selv
samme parti, kunne gennemføres på samme vilkår som den første fragt.
                                               - 13 -
       stema er således på ingen måde berettiget til erstatning i henhold til sølovens § 352,
stk. 1, idet årsagen til, at befragtningsaftalen ikke blev gennemført, alene beroede på stemas
forhold.
       stema har heller ikke krav på demurrage, idet årsagen til overliggetiden alene beroede
på kaptajnens modvilje til at modtage lasten, der var i overensstemmelse med såvel
parternes aftale som reglerne i sølovens § 337.
       stema har under alle omstændigheder forsømt sin tabsbegrænsningspligt ved ikke at
have gjort sig tilstrækkelige bestræbelser på at indgå en ny fragtaftale, der kunne resultere i
en avance for stema.
       rgs er ikke forpligtet til at betale for rengøring af skibets lastrum, idet stema alene
bærer ansvaret for, at fragtaftalen ikke blev gennemført. det var endvidere stemas egen
beslutning at indgå en ny aftale om fragt af gødning, hvorved yderligere rengøring var
påkrævet.
       til støtte for erstatningspåstanden har rgs gjort gældende, at stema har misligholdt
fragtaftalen, og at stema derfor er forpligtet til at erstatte det tab på kursværdien i danske
kroner af 297.760,00 svenske kroner, som rgs har haft som følge af den mislykkede
afskibning, jf. sølovens § 351. der er i den forbindelse omvendt bevisbyrde, idet stema skal
bevise, at afbrydelsen af transporten skyldtes forhold, som rgs havde ansvaret for. denne
bevisbyrde er ikke løftet. de udgifter, som rgs har haft som følge af stemas misligholdelse
af fragtaftalen, fremgår af fakturaen dateret den 24. februar 2006 og bilag h‐m. uanset at
bilag h‐m er fremsat på et sent tidspunkt, bør disse lægges til grund under sagen. bilagene,
der i øvrigt har fået rgs til at nedsætte sin selvstændige påstand, ændrer ikke den
indholdsmæssige del af rgs’ påstand, men giver blot retten et mere veldokumenteret
grundlag til at vurdere rgs’ påstand. de vidner, som stema oprindeligt ville afhøre under
sagen, ses ikke på nogen måde at have relevans for dokumentationen af de udgifter, som
rgs har oppebåret i forbindelse med den mislykkede afskibning. uanset om bilag h‐m var
blevet fremlagt på et tidligere tidspunkt i sagen, ses der ikke at have været grundlag for at
føre modbevis over for de fremlagte fakturaer. stema har haft tilstrækkelig med tid til
forberedelse af sagen. rentepåstanden er hjemlet i rentelovens § 3 og shipping.dk’s faktura
af 21. februar 2006 for transport af den forurenede jord fra norrköping til langøya.
                                            - 14 -
sø‐ og handelsrettens afgørelse
i mailen af 3. maj 2005, som indeholdt befragterens opfordring til at gøre tilbud, og som
således er en del af aftalegrundlaget, var det angivet, at 20.000 tons forurenet jord skulle
transporteres til langøya. der blev ikke i stema shipping a/s’ tilbud angivet nogle nærmere
krav til jorden, herunder dens tørhed, selv om det var nærliggende for bortfragteren at
antage, at jorden kunne være våd, jf. herved også befragterens mail af 23. september 2005,
hvori det var angivet, at der ”ligger 15.000 tons parat til afhentning”. henvisningen i
tilbuddet til ”vanlige betingelser” indebar i øvrigt heller ikke nogen vedtagelse af stema
shipping a/s’ almindelige forretningsbetingelser for bulkfragt, som ikke var befragteren
bekendt.
      kaptajnen på ”m/s lukas”, som bortfragteren havde tidsbefragtet af split charter, og
som udførte transporten for bortfragteren, afviste godset, efter at skibet havde taget 1.500‐
1.700 tons jord ombord. de foranstaltninger, som efter kaptajnens skøn var nødvendige for,
at skibet herefter på forsvarlig måde kunne transportere godset, ville koste i
størrelsesordenen 80.000 svenske kroner. bortfragteren, som havde påtaget sig transporten af
jorden mod betaling af den aftalte fragt, ville ikke betale dette beløb, og på kaptajnens
spørgsmål herom, afslog befragteren ligeledes at betale beløb ud over den aftalte fragt, som
befragteren i mailen af 3. maj 2005 havde krævet skulle være en billig skibsfragt.
      kaptajnen afslog herefter at udføre transporten og lossede godset uden forinden at
have sikret sig bevis for jordens konsistens og væskeindhold ved en undersøgelse som den,
der er anvist i imo’s bulk code, eller ved at få gennemført survey i fællesskab med
befragteren. at en sådan undersøgelse burde være foretaget, understreges også af, at port
state control på grundlag af resultatet af en sådan undersøgelse kunne have tilladt skibet at
sejle med denne last.
      det bemærkes herved, at der ikke foreligger oplysninger vedrørende den tidligere
befragtning og omstændighederne i forbindelse hermed, herunder om jorden var af en
anden konsistens og beskaffenhed end den jord, som nu skulle bortfragtes.
      under disse omstændigheder findes bortfragteren ikke at have godtgjort, at godset var
af en anden beskaffenhed, end bortfragteren måtte forvente efter den indgåede aftale, og
                                                - 15 -
bortfragteren findes således ikke at have bevist, at han under disse omstændigheder ikke var
forpligtet til at udføre rejsen og berettiget til at oplægge godset for befragterens regning. rgs
frifindes således for stemas påstand.
       parterne burde efter rettens opfattelse have gennemført joint survey. rgs har
imidlertid gennemført en ensidig undersøgelse af jordens væskeindhold, og hvoraf
resultaterne ikke er fremlagt under sagen. derudover har en del af rgs’ udgifter karakter af
udgifter, som rgs under alle omstændigheder selv skulle afholde. under disse
omstændigheder har rgs, uanset om rgs måtte have afholdt de udgifter, som påstanden er
udtryk for, ikke ved de fremlagte fakturaer bevist, at stema skal erstatte de beløb, som rgs
kræver ved sin selvstændige påstand.
       under hensyn til sagens udfald finder retten, at hver part skal bære sine egne
sagsomkostninger.
                                thi kendes for ret
rgs 90 sweden ab og stema shipping a/s frifindes for hinandens påstande og bærer hver
sine egne sagsomkostninger.
mogens buch                           michael b. elmer                      bent rasmussen
                                        (retsformand)
                                                (sign.)
                                             ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                  p.j.v. sø- og handelsretten, den