text:
                             højesterets dom
                          afsagt fredag den 29. januar 2010
sag 523/2007
(1. afdeling)
a
(advokat birgitte pedersen, beskikket)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kristine schmidt usterud)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 4. afdeling den 5. november 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, asbjørn jensen, niels grubbe,
marianne højgaard pedersen og henrik waaben.
påstande
appellanten, a, har gentaget sin påstand med den præcisering, at forhøjelsen af er-
hvervsevnetabet til 100 % skal have virkning fra den 1. juli 2003.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
ankestyrelsen fandt ved sin afgørelse af 14. december 2004, at der ikke var grundlag for at
genoptage spørgsmålet om erhvervsevnetabets størrelse. det fremgår af afgørelsen, at anke-
styrelsen lagde vægt på, at a nu var fuldt uarbejdsdygtig som følge af en forværring af hendes
helbredsmæssige tilstand i form af en sekundært indtrådt fibromyalgi. ankestyrelsen fandt
imidlertid, at lidelsen ikke med overvejende sandsynlighed var en følge af arbejdsskaden.
højesteret fastslog i en dom af 22. april 2009 (u 2009.1869 h), at det alene er en betingelse
for genoptagelse inden for 5-årsfristen i den dagældende arbejdsskadesikringslovs § 34, stk. 1,
                                               - 2 -
1. pkt., at der er sket væsentlige ændringer af skadelidtes helbredsmæssige og/eller erhvervs-
mæssige forhold mv., og at der således ikke på det tidspunkt skal foretages nogen vurdering
af spørgsmålet om årsagsforbindelse mellem arbejdsskaden og de ændrede forhold.
på baggrund af højesterets afgørelse og en tidligere genoptagelsesanmodning fra a genoptog
ankestyrelsen sagen om fastsættelse af størrelsen af a’s erhvervsevnetab. ankestyrelsen
fastholdt imidlertid i en afgørelse af 22. december 2009, at a ikke havde ret til erstatning for
tab af erhvervsevne på mere end 65 %. af ankestyrelsens afgørelse fremgår bl.a.:
      ”begrundelsen for afgørelsen om genoptagelse af vores afgørelse af 14. december 2004
      ved vores tidligere afgørelse af 14. december 2004 har vi begået en fejl i forbindelse
      med vores sagsbehandling, idet vi har anvendt en forkert bevisbyrderegel ved vurderin-
      gen af, om sagen kunne genoptages.
      højesteret har i en dom af 22. april 2009 slået fast, at sagen skal genoptages, hvis den
      samlede helbreds- eller erhvervsmæssige tilstand har ændret sig væsentligt, inden fristen
      for genoptagelse er udløbet.
      arbejdsskadestyrelsen traf afgørelse om tab af erhvervsevne første gang den 8. juni
      2001. fristen for at genoptage sagen udløb den 8. juni 2006. du søgte om at få genopta-
      get spørgsmålet om tab af erhvervsevne den 16. maj 2002. du søgte således inden fri-
      stens udløb.
      vi har derfor genoptaget afgørelsen på ulovbestemt grundlag.
      vi har beskrevet reglerne for at genoptage en sag på ulovbestemt grundlag i afsnittet om
      retsregler m.v.
      begrundelsen for afgørelsen om at genoptage sagen
      vi vurderer, at dine arbejdsforhold er væsentligt ændret.
      ved den tidligere afgørelse af 8. juni 2001 modtog du mellemste førtidspension. der
      blev lagt vægt på, at du havde svære bevægeindskrænkninger i nakken, konstant hoved-
      pine og smerter i nakken og venstre skulder.
      du havde desuden sovende fornemmelse i hele venstre arm, smerter og indskrænket be-
      vægelighed i ryggen og venstre skulder og du havde koncentrations- og hukommelses-
      besvær. afgørelsen blev truffet på grundlag af sociale oplysninger fra ålborg kom-
      mune.
      nu er din helbredsmæssige tilstand væsentligt forværret, og du har fået tilkendt højeste
      førtidspension. oplysningerne om dine seneste helbredsmæssige og sociale forhold
      fremgår af oplysninger fra kommunen.
                                         - 3 -
begrundelsen for afgørelsen om tab af erhvervsevne
vi vurderer, at dit samlede tab af erhvervsevne er 100 procent.
ved vurderingen af det samlede tab af erhvervsevne har vi lagt vægt på, at du stort set
ikke klarer nogen væsentlige dele af almindelige dagligdags funktioner, og du er ikke
selvhjulpen med hensyn til personlige fornødenheder som for eksempel bad og af- og
påklædning. du kan ikke deltage i nogen former for almindelig rengøring, og du kan
ikke køre bil. din gangdistance er nedsat til højst 150 meter og du kan ikke gå på trap-
per. du kan stort set ikke deltage i socialt samvær, men må hurtigt hvile. dine gener er
gradvist tiltaget trods forskellige behandlingsforsøg.
objektivt har du nedsat bevægelighed i begge skuldre og halsen. bevægeligheden i ryg-
gen kan ikke vurderes på grund af smerter. af speciallægeerklæringen fra 2008 fremgår,
at du har udviklet fejlholdning i nakken og venstre skulder, og liggende holdes benene
nærmest i hofte-/knækontraktur. ryggen er stort set ubevægelig, og du har fået kogni-
tive forstyrrelser.
du har fået tilkendt højeste førtidspension.
vi har nedsat erstatningen for tab af erhvervsevne med 35 procent. dit tab af erhvervs-
evne som følge af arbejdsskaden svarer herefter til 65 procent.
årsagen er, at ud over arbejdsskadens følger har du senere udviklet et kronisk smerte-
syndrom med træthed, svimmelhed, nedsat hukommelse, koncentrationsbesvær, nedsat
bevægelighed, føleforstyrrelser og muligvis fibromyalgi. vi vurderer, at det er overve-
jende sandsynligt, at forværringen af din tilstand skyldes andet end følger efter arbejds-
skaden.
ved vurderingen af, at dit smertesyndrom ikke skyldes følger efter arbejdsskaden har vi
lagt vægt på, at du overalt har normal muskelfylde, følesans og reflekser. der er fundet
en diskusskade uden prolaps ved nakkehvirvlerne, men ikke andre forhold, som objek-
tivt kan forklare din tilstand.
ved vurderingen af, at dit tab af erhvervsevne som følge af arbejdsskaden er 65 procent,
har vi lagt vægt på, at du forud for tilkendelsen af højeste førtidspension modtog mel-
lemste førtidspension. det fremgår af pensionsakterne fra 2001, at du havde forsøgt at
genoptage dit arbejde, hvilket du kun kunne klare i få timer dagligt. vi finder det ikke
dokumenteret, at din erhvervsevne på dette tidspunkt var ophævet, og vi har derfor
skønsmæssigt fastsat dit tab af erhvervsevne som følge af arbejdsskaden til 65 procent.
der udbetales erstatning for tab af erhvervsevne, hvis arbejdsskaden har medført nedsat
evne til at skaffe sig indtægt ved arbejde. der gives ikke erstatning, hvis erhvervsevnen
er nedsat med mindre end 15 procent.
oplysningerne om din funktion fremgår af journalark fra ålborg sygehus, af erklærin-
ger af 4. maj 2000 fra overlæge heine svarrer, af 15. maj 2000 og 4. september 2002 fra
overlæge glen gorm rasmussen, af 28. juli 2000 fra speciallæge per-henrik hansen og
af 26. november 2003 fra overlæge ole fedders. desuden foreligger akter fra dine før-
                                               - 4 -
      tidspensionssager og erklæring af 12. december 2008 fra speciallæge knud kjærsgaarde
      pedersen.
      oplysningerne i sagen
      vi har afgjort sagen på grundlag af
      •   de oplysninger, som forelå, da arbejdsskadestyrelsen traf afgørelse i sagen
      •   arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 16. juni 2004. ved denne afgørelse fik du
          genoptaget spørgsmålet om tab af erhvervsevne og tilkendt erstatning for et tab af
          erhvervsevne på 100 procent
      •   klagen til ankestyrelsen
      •   arbejdsskadestyrelsens brev om genvurdering
      •   ankestyrelsens afgørelse af 14. december 2004
      •   retslægerådets udtalelse af 6. februar 2007
      •   erklæring af 12. december 2008 fra speciallæge knud kjærsgaarde pedersen.”
i speciallæge knud kjærsgaarde pedersens erklæring af 12. december 2008 hedder det bl.a.:
      ”konklusion og skøn:
      undersøgte, den nu 47-årige, a, har den 1.6.1999 været udsat for en arbejdsskade, som
      beskrevet ovenfor. arbejdsskaden medførte primært en cervikal dislokation (whiplash),
      hvor der objektivt ved røntgenundersøgelse kunne diagnosticeres en discus-skade uden
      prolaps mellem c.ii og c.iii. herudover var der lette postkommotionelle symptomer;
      men efterfølgende har jj udviklet et sygdomsforløb præget af central
      smertesensitivisering, efterhånden umuliggørende enhver arbejdsindsats.
      igennem årene har der på baggrund af smerterne og den nedsatte bevægefunktion ud-
      viklet sig alvorlig kropslig fejlholdning på baggrund af muskelkontrakturer og ledkap-
      selstramninger.
      tilstanden er varig uden mulighed for bedring, og formentlig ubehandlelig. jj’s ar-
      bejdsevne er ophævet 100%.”
anbringender
parterne er enige om, at hvis ankestyrelsen ikke har løftet sin bevisbyrde for, at forværringen
af a’s erhvervsevne med overvejende sandsynlighed ikke er en følge af arbejdsskaden, skal
hendes erhvervsevnetab fastsættes til 100 %. hvis bevisbyrden er løftet, er tabet 65 %.
                                               - 5 -
a har anført bl.a., at ankestyrelsen har bevisbyrden for, at det konstaterede erhvervsevnetab
på 100 % ikke er en følge af arbejdsskaden, jf. den dagældende arbejdsskadesikringslovs §
13, og denne bevisbyrde er ikke løftet. på tidspunktet for arbejdsskaden den 1. juni 1999 var
hun fuldstændig rask og arbejdsdygtig. det fremgår af de lægelige udtalelser, bl.a. fra egen
læge og fra speciallæge glen gorm rasmussen, at de nuværende symptomer, som er
beskrevet i ankestyrelsens afgørelse af 22. december 2009, opstod kort efter arbejdsskaden,
og der er således blot sket en udvikling i og forværring af symptomerne. spørgsmål d til
retslægerådet burde på baggrund af bevisbyrdereglen i § 13 have været formuleret som et
spørgsmål om, hvorvidt en del af hendes lidelser med overvejende sandsynlighed ikke var
følger af arbejdsskaden, men skyldtes andre forhold. sidste led af retslægerådets svar på
spørgsmål d kan derfor ikke tillægges betydning.
ankestyrelsen har heroverfor anført, at retslægerådets svar på spørgsmål d – uanset formule-
ringen af spørgsmålet – må forstås sådan, at a’s kroniske smertesyndrom og mulige
fibromyalgi med overvejende sandsynlighed skyldes andet end følger efter arbejdsulykken. på
baggrund af retslægerådets svar på spørgsmål d og 3 samt forklaringen fra ankestyrelsens
lægekonsulent, speciallæge per hübbe, er der ikke grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens
afgørelse af 22. december 2009.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at codan forsikring a/s har
anket arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 16. juni 2004 rettidigt, jf. den dagældende arbejds-
skadesikringslovs § 55, stk. 3.
ved afgørelsen af 22. december 2009 anerkendte ankestyrelsen, at a’s sag skulle genoptages
på grund af hendes væsentligt ændrede tilstand, og at hun havde et samlet tab af erhvervsevne
på 100 %. ankestyrelsen nedsatte imidlertid erstatningen med 35 % til 65 %. ankestyrelsen
henviste til, at a ud over arbejdsskadens følger senere har udviklet ”et kronisk smertesyndrom
med træthed, svimmelhed, nedsat hukommelse, koncentrationsbesvær, nedsat bevægelighed,
føleforstyrrelser og muligvis fibromyalgi.” ankestyrelsen vurderede, at det er overvejende
sandsynligt, at forværringen i a’s tilstand skyldes andet end arbejdsskaden.
                                                - 6 -
det følger af § 13 i den dagældende arbejdsskadesikringslov (nu § 12, stk. 2), at et tab af er-
hvervsevne anses for at være en følge af arbejdsskaden, medmindre overvejende sandsynlig-
hed taler herimod. det er således ankestyrelsen, der har bevisbyrden for, at det er overve-
jende sandsynligt, at a’s kroniske smertesyndrom skyldes andet end arbejdsskaden.
tre dommere – peter blok, asbjørn jensen og niels grubbe – udtaler herefter:
i spørgsmål d blev retslægerådet i 2006 spurgt om, hvilke af de lidelser, som a havde på
tidspunktet for ankestyrelsens afgørelse af 14. december 2004, der med overvejende
sandsynlighed var følger af arbejdsskaden. at spørgsmålet blev formuleret på denne måde,
må antages at skyldes, at det dengang var ankestyrelsens opfattelse, at genoptagelse var be-
tinget af, at der var indtrådt en forværring, som med overvejende sandsynlighed måtte antages
at være en følge af arbejdsskaden. spørgsmålet burde imidlertid på baggrund af bevisbyrde-
reglen i § 13 have været formuleret som et spørgsmål om, hvorvidt nogen af de lidelser, som
a havde på tidspunktet for ankestyrelsens afgørelse, med overvejende sandsynlighed (det vil
sige med en sandsynlighed på mere end 50 %) ikke var en følge af arbejdsskaden, men af
andre forhold. dette spørgsmål er ikke stillet til retslægerådet, og rådets svar på det stillede
spørgsmål d kan efter vores opfattelse ikke forstås således, at rådet finder, at det beskrevne
kroniske smertesyndrom ikke kan være en følge af arbejdsskaden. retslægerådets svar kan
efter vores opfattelse endvidere ikke med sikkerhed forstås således, at rådet finder det
overvejende sandsynligt, at syndromet ikke er en følge af arbejdsskaden.
som anført af landsretten har overlæge glen gorm rasmussen i sine erklæringer og sin for-
klaring anført, at der efter hans opfattelse er årsagssammenhæng mellem arbejdsskaden og det
kroniske smertesyndrom, herunder lidelsen fibromyalgi. overlæge per hübbe har anført, at
det efter hans opfattelse må anses for overvejende sandsynligt, at lidelsen fibromyalgi skyldes
andre forhold.
de fleste af de symptomer, som ankestyrelsen anfører som led i det efterfølgende kroniske
smertesyndrom – træthed, svimmelhed, nedsat hukommelse, koncentrationsbesvær, nedsat
bevægelighed og føleforstyrrelser – er nævnt allerede i de foreliggende lægejournaler og læ-
geerklæringer fra august og oktober 1999 og fra maj 2000, og det fremgår, at disse lidelser
                                                - 7 -
løbende er blevet forværret. fibromyalgi nævnes derimod først væsentlig senere i erklæringer
fra 2002 og 2004.
efter en samlet vurdering finder vi herefter, at ankestyrelsen ikke har godtgjort, at det må
anses for overvejende sandsynligt, at en del af a´ lidelser og dermed en del af hendes samlede
erhvervsevnetab er en følge af andre forhold end arbejdsskaden.
vi stemmer derfor for at tage a´ påstand til følge.
dommerne marianne højgaard pedersen og henrik waaben udtaler:
vi finder, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens vurdering i afgørelsen af
22. december 2009 om, at overvejende sandsynlighed taler imod, at det kroniske smertesyn-
drom, som a efterfølgende har udviklet, er en følge af arbejdsskaden. vi har herved navnlig
lagt vægt på retslægerådets udtalelse om, at udviklingen af disse symptomer ikke med nogen
grad af sandsynlighed kan tilskrives arbejdsskaden.
vi stemmer derfor for at stadfæste landsrettens dom.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
højesteret tager herefter a’s påstand til følge.
sagsomkostninger for begge retter er fastsat til 171.945 kr. beløbet dækker advokatudgift
med 150.000 kr., retsafgift med 10.000 kr., jf. retsplejelovens § 332, stk. 1, udgifter til rønt-
genmateriale og lægefaglig bistand ved udarbejdelse af spørgsmål til retslægerådet med
9.500 kr. og omkostninger ved vidneførsel med 2.445 kr.
                                     thi kendes for ret:
ankestyrelsen skal anerkende, at a’s erhvervsevnetab som følge af arbejdsskaden den 1. juni
1999 med virkning fra den 1. juli 2003 fastsættes til 100 %.
                                              - 8 -
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal ankestyrelsen inden 14 dage betale
171.945 kr. til statskassen. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- kam
                                         udskrift
                                             af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 11. oktober 2010 kl. 10.00 i
p-5-09
                                    kenn christensen
                                    (advokat michael serring)
                                    mod
                                    griffin bonds a/s under konkurs
                                    (advokat anne skjold qvortrop)
      denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, kenn christensen, udover at være ansat
hos griffin ejendomme a/s også har været ansat hos søsterselskabet griffin bonds a/s og
som følge heraf har et tilgodehavende efter konkurslovens § 95 hos sagsøgte, griffin bonds
a/s under konkurs (herefter kaldet boet).
parternes påstande:
                                                  -2-
      kenn christensen har nedlagt påstand om, at boet tilpligtes at anerkende, at han har
et privilegeret tilgodehavende i henhold til konkurslovens § 95 hos boet på 654.396,78 kr. be-
løbet er angivet som sammensat af resterende løn optjent i 2008, af løn i en opsigelsesperiode
på tre måneder og af feriepenge heraf. kravet er sammensat således:
resterende løn optjent i 2008                                                   394.024,00 kr.
løn i opsigelsesperioden, 3 måneder
(beregnet i forhold til samlet løn på 640.917,60 kr.)                           160.229,40 kr.
feriegodtgørelse – 12,5 % af løn:
    - af løn optjent i 2008                       640.917,60 kr.
    - af løn i opsigelsesperioden                 160.229,40 kr.
                                                  801.147,00 kr.                100.143,38 kr.
                                                                                654.396,78 kr.
      boet har nedlagt påstand principalt om frifindelse, subsidiær om frifindelse mod beta-
ling af et mindre beløb under henvisning til, at kenn christensen i hvert fald ikke har krav
på feriegodtgørelse, idet denne må anses for indeholdt i den optjente provision, og at boet
må have et tilbagebetalingskrav, såfremt kenn christensen ud over sin provisionsbaserede
løn også har krav på feriegodtgørelse.
sagens nærmere omstændigheder:
      kenn christensen blev ved ansættelsesaftale dateret 1. marts 2007 ansat samme dag
som chefkonsulent hos griffin ejendomme a/s. begge selskaber indgik i en større koncern,
hvis moderselskab var griffin holding a/s, og var begge hjemmehørende på samme adres-
se. af ansættelseskontakten fremgår blandt andet følgende:
             ”ansættelsesaftale mellem griffen ejendomme a/s … (herefter kaldet ”griffin”) og
             kenn christensen … (herefter kaldet ”chefkonsulenten”) …
             § 1 - stillingen chefkonsulenten ansættes … under funktionærlovens bestemmelser i det
             omfang andet ikke fremgår af nærværende aftale. chefkonsulenten refererer til koncern-
             direktør jesper zerlang.
                                                     -3-
             § 2 – arbejdstid og – sted chefkonsulenten er forpligtet til at anvende sin fulde arbejds-
            kraft til varetagelse af sine opgaver ifølge nærværende kontrakt og skal i alle forhold va-
            retage griffin’s interesser på bedste måde. chefkonsulenten er uberettiget til at påtage sig
            andet lønnet eller ulønnet arbejde. …
            § 3 – arbejdsopgaver chefkonsulentens opgaver er økonomisk rådgivning, salg samt ef-
            terfølgende kundepleje. alle opgaver tager udgangspunkt i de af griffin udbudte pro-
            dukter p.t. andele i k/s selskaber samt salg af aktier i ejendomsaktieselskaber. …
            § 5 – løn og pension chefkonsulenten er rent provisionslønnet, dog kan der efter aftale
            udbetales månedligt et a’conto provisionsbeløb på kr. 40.000,-, som bliver modregnet i
            det aktuelle salg på månedsbasis. griffin kan når som helst uden varsel regulere a’conto
            provisionsbeløbet, såfremt chefkonsulentens faktisk optjente provision giver anledning
            hertil… under opsigelse, i tilfælde af suspension, fritstilling eller lignende, vil chefkonsu-
            lenten være berettiget til provision for den pågældende periode, svarende til den gen-
            nemsnitlige månedlige indtjening i de foregående 12 måneder. …
            § 7 – ferie chefkonsulenten er berettiget til ferie i overensstemmelse med ferielovens reg-
            ler, hvilket pt. er 5 uger. den til enhver tid gældende procentsats for feriegodtgørelse (p.t.
            12½ %) er indeholdt i den aftalte provisionsindtjening …”
      griffin–koncernen iværksatte fra slutningen af 2007 salg af aktier i selskabet griffin
berlin high end a/s. af et udateret salgsmateriale, som angiver at være udarbejdet af sel-
skabet griffin berlin high end a/s og at oplyse om forhold pr. 21. januar 2008, fremgår det,
at griffin berlin high end a/s har en ”ejendomsportefølje med berlins bedste beliggenhed.
prospektet angives at være udarbejdet til at sælge erhvervsaktier i et produkt, som skulle ”…
udvikle et produkt bestående af særdeles velbeliggende lejligheder i hjertet af berlin. selska-
bet skal løbende indkøbe, vedligeholde, udvikle og sælge ejendomme…”. om griffin berlin
high end a/s’ selskabsretlige struktur fremgår følgende af prospektet:
      ”… griffin berlin high end a/s har på tidspunktet for udbuddet af b-aktier en aktiekapital på
      dkk 500.000. bestyrelsen er på en ekstraordinær generalforsamling 10. januar 2008 blevet be-
      myndiget til at udstede op til dkk 29,5 mio. nye a-aktier og op til dkk 570 mio. nye b-aktier
                                                    -4-
      over en eller flere gange … griffin berlin high end a/s har oprettet et 100 % ejet tysk dattersel-
      skab, griffin high end gmbh. dette selskab har erhvervet datterselskaber, som hver ejer en del
      af ejendomsporteføljen. når udbuddet af nye b-aktier er gennemført, forventer bestyrelsen i
      henhold til bemyndigelse fra generalforsamlingen at træffe beslutning om at udstede nye a-
      aktier til griffin bonds a/s til kurs 200 … griffin forvaltning a/s har indgået aftale om admini-
      stration af de tyske selskaber og det danske moderselskab vedrørende afholdelse af generalfor-
      samling og bestyrelsesmøder, udarbejdelse af årsregnskaber samt kvartalsrapporter, likviditets-
      styring, finansiel optimering af lånestrukturen mv. honoraret er aftalt til 2 % af lejeindtægten.
      … i forbindelse med indgåelse af ”kaufvertrag” vil griffin berlin high end a/s eller et datter-
      selskab afregne et honorar på 5 % af købesummen på de indkøbte ejendomme til griffin bonds
      a/s. … i forbindelse med salg af ejendomme eller datterselskaber oppebærer griffin bonds a/s
      et honorar på 2 % af ejendommenes salgssum … ”
      om griffin berlin high end a/s’ såkaldte samarbejdspartnere er blandt andet anført
følgende:
      ”… griffin bonds a/s… www.griffin.dk griffin har til opgave at identificere de ejendomme,
      som er mulige opkøbsemner for griffin berlin high end a/s samt at rådgive om forholdene
      vedrørende køb og salg heraf …”
      der er under sagen fremlagt to lønsedler udstedt af griffin bonds a/s og adresseret til
kenn christensen med angivelse af hans lønkontonummer. af lønsedlen for maj 2008 er
blandt andet angivet en ansættelsesdato som ”01-03-2007”og en normtid som ”0,00 /160,33”.
på lønsedlen er videre angivet følgende:
      ”… lønseddel for perioden 1. maj – 31. maj 2008
      specifikation                      grundlag           enheder            sats          beløb
      1171 griffin high end                                                                  43.000,00
      8220 am-bidrag af løn              43.000,00                             8,00            3.440,00-
      8250 a-skat af løn                 39.560,00                           15,00             5.934,00-
      overført til reg. … med disp. dato 30-5-2008                                           33.626,00
      …”
                                                     -5-
       af lønsedlen for juni er angivet en tilsvarende ansættelsesdato og normtid. af lønsed-
ler fremgår i øvrigt følgende:
        ”… lønseddel for perioden 1. juni – 30. juni 2008
       specifikation                     grundlag          enheder            sats beløb
       1171 griffin high end                                                       203.893,60
       8220 am-bidrag af løn             203.893,60                           8,00   16.311,00-
       8250 a-skat af løn                187.562,60                          15,00   28.137,00-
       overført til reg. … med disp. dato 30-6-2008                                159.445,60
       …”
       der er under sagen fremlagt to lønsedler udstedt af griffin ejendomme a/s og ligele-
des adresseret til kenn christensen med angivelse af hans lønkontonummer. af lønsedlen
for maj 2008 er blandt andet angivet en ansættelsesdato som ”01-03-2007”og en normtid som
”160,33 /160,33”. på lønsedlen er videre angivet følgende:
       ”… lønseddel for perioden 1. maj – 31. maj 2008
       specifikation                     grundlag          enheder            sats beløb
       1171 provision ej ferieberettiget                                           159.850,03
       6400 pension firma beløb 10.000
       6401 pension egen beløb                                                         5.000,00-
       8100 atp a-sats                                     160,33                          81,30-
       8220 am-bidrag af løn             154.768,73                           8,00  12.3811,00-
       8250 a-skat af løn                142.387,73                          15,00    21.358,00-
       9420 frokostordning                                                               300,00-
              overført til seb pension                                   15.000,00
       overført til reg. …                      med disp. dato 30-5-2008            120.729,73
       …”
                                                    -6-
      af lønsedlen for juni 2008 er angivet en tilsvarende ansættelsesdato og normtid. af
lønsedler fremgår i øvrigt følgende:
       ”… lønseddel for perioden 1. juni – 30. juni 2008
      specifikation                     grundlag          enheder            sats     beløb
      1171 provision ej ferieberettiget                                                10.000,00
      6400 pension …. beløb 10.000
      6401 pension egen beløb                                                            5.000,00-
      8100 atp a-sats                                       160,33                           81,30-
      8220 am-bidrag af løn               4.918,70                           8,00          393,00-
      8250 a-skat af løn                  4.525,70                          15,00          678,00-
      9420 frokostordning                                                                  300,00-
              overført til seb pension                                  15.000,00
      overført til reg. …                      med disp. dato 30-6-2008                   3.547,70
      …”
      af en opgørelse, betegnet som ”provisionsopgørelse”, angivet som udstedt af
”…/griffin holding a/s/økonomi/ejendomme/regnskab 2005-2006/provisioner/ …” og date-
ret 14. maj 2008, fremgår, at kenn christensen har solgt aktier til forskellige investorer, her-
under blandt andet aktier i ”griffin berlin high end”. af provisionsopgørelser dateret hen-
holdsvis den 13. juni 2008, den 10. juli 2008 og 16. oktober 2008 fremgår ligeledes, at kenn
christensen har solgt aktier i blandt andet ”griffin berlin high end” frem til og med den 26.
juni 2008 som senest angivne dato. det fremgår af opgørelserne, at kenn christensens provi-
sion ved salgene er 2,3 % af den tegnede ejendomsværdi. disse provisionsopgørelser er be-
løbsmæssigt ubestridte.
      i brev af 27. oktober 2008 anmodede kenn christensen griffin bonds a/s om at få ud-
betalt sit tilgodehavende på 423.064 kr. beløbet var angivet som et løntilgodehavende pr. 30.
juni 2008.
      griffin ejendomme a/s blev taget under konkursbehandling den 28. oktober 2008 ved
sø- og handelsrettens skifteret. griffin bonds a/s blev taget under konkursbehandling ved
samme skifteret den 7. november 2008.
                                                   -7-
       af en udateret oversigt, efter det oplyste udarbejdet af tidligere, ledende medarbejdere
i griffin-koncernen i forlængelse af selskabernes konkurs, over medarbejderne i de forskelli-
ge koncernselskaber, er kenn christensen angivet som ansat i griffin ejendomme a/s. 13
andre medarbejdere er ligeledes angivet som ansatte i griffin ejendomme a/s, mens to an-
dre medarbejdere er angivet som ansatte i griffin bonds a/s.
       tidligere koncerndirektør jesper zerlang har ved e-mail af 19. maj 2009, som sagens
parter er enige om at tillægge status som en vidneforklaring, til advokat christiane schaum-
burg oplyst følgende:
       ”…
       på forespørgsel kan jeg bekræfte, at konsulenterne i griffin ejendomme i forbindelse med
       salget af produktet berlin high end i perioden november 2007 til juni måned 2008, også
       var ansat i selskabet griffin bonds a/s. dette skyldes, at man ikke kunne sælge disse
       produkter for griffin bonds a/s uden at have et ansættelsesforhold. konsulenterne var
       ansat på samme vilkår som i deres aftale med griffin ejendomme a/s.
       jeg kan bekræfte, at jeg på dette tidspunkt var ansat som koncerndirektør i griffin hol-
       ding a/s omfattende flere selskaber herunder griffin ejendomme a/s og griffin bonds
       a/s…”
parternes argumenter:
       kenn christensens advokat har gjort gældende, at det er godtgjort, at kenn christen-
sen var ansat hos griffin bonds a/s og ikke kun hos griffin ejendomme a/s. ansættelses-
forholdet fremgår både af de fremlagte lønsedler og af bekræftelsen fra den tidligere kon-
cernledelse. ansættelsen understøttes yderligere af, at griffin bonds a/s var nødt til at an-
sætte kenn christensen, for at han kunne sælge de omhandlede aktier i griffin berlin high
a/s, jf. lov om finansiel virksomhed § 9, da denne bestemmelse ellers ville være blevet over-
trådt. uanset at kenn christensen som udgangspunkt kontraktmæssigt var bundet til kun at
påtage sig arbejde for griffin ejendomme a/s, så er der ved udbetaling af løn fra griffin
bonds a/s, ved den koncernforbundne ledelse og den fælles oversigt mellem griffin bonds
a/s og griffin ejendomme a/s over provisionen, givet et udtrykkeligt eller i hvert fald im-
plicit samtykke til, at kenn christensen kunne påtage sig salg af aktier for griffin bonds a/s
                                                 -8-
mod vederlag fra dette selskab. det forhold, at kenn christensen ikke har modtaget nogen
ansættelseskontrakt, kan ikke komme ham til skade.
       for så vidt angår kravet på feriegodtgørelse, har kenn christensens advokat gjort gæl-
dende, at han er berettiget til feriegodtgørelse af den optjente løn, og at denne begrebsmæs-
sigt ikke kan være indeholdt i lønnen. kenn christensen har heller ikke gyldigt kunnet give
afkald på feriegodtgørelsen, idet også vilkåret i hans ansættelseskontrakt om, at feriegodtgø-
relsen er indeholdt i lønnen, strider mod ferielovens præceptive regler, jf. ferielovens §§ 4, 26
og 39. henset til den manglende ansættelseskontrakt kan det ikke antages, at der skulle fore-
ligge nogen aftale mellem griffin bonds a/s og kenn christensen om, at feriepenge skulle
være indregnet. allerede af denne grund kan boet ikke gøre et sådant vilkår gældende. det
ugyldige vilkår i ansættelsesaftalen med griffin ejendomme a/s om, at feriegodtgørelse er
indeholdt i lønnen, bevirker ikke, at aftalen i sin helhed er ugyldig, men alene at aftalen skal
korrigeres ved, at der tillægges kenn christensen feriegodtgørelse.
       i forhold til boets anbringende om, at kenn christensen skulle have fået udbetalt for
meget i feriegodtgørelse, og at boet derfor kan foretage modregning i hans krav på løn, har
kenn christensens advokat gjort gældende, at et sådant tilbagebetalingskrav er i strid med
ferielovens præceptive regler. kravet er også i strid med reglerne og principperne for tilba-
gesøgning af, hvad der er erlagt med urette, og med den meget begrænsede adgang til mod-
regning over for løn- og feriepengekrav. desuden bør konsekvensen af boets anbringende
være, at kenn christensens tilgodehavende, som er omfattet af konkurslovens § 95, stk. 1-3,
nr. 4, konverteres til et tilgodehavende angående feriepenge, omfattet af konkurslovens § 95,
stk. 1, nr. 4.
       boets advokat har gjort gældende, at kenn christensen ikke var ansat i griffin bonds
a/s, men kun i griffin ejendomme a/s. dette understøttes af, at kenn christensen ikke har
nogen ansættelsesaftale med griffin bonds a/s, og at han kontraktligt var uberettiget til at
påtage sig andet arbejde end hos griffin ejendomme a/s. de opgaver, som kenn christen-
sen hævder at have udført som led i et ansættelsesforhold med griffin bonds a/s, var omfat-
tet af de arbejdsopgaver, som udtrykkeligt er anført i ansættelsesaftalen med griffin ejen-
domme a/s. de to lønsedler, som er udstedt i griffin bonds a/s’ navn, kan ikke anses som
dokumentation for, at kenn christensen var ansat i griffin bonds a/s, men må skyldes en
                                                -9-
fejl som følge af koncernens manglende adskillelse mellem selskaberne og deres arbejdsop-
gaver. det skaber heller ikke et ansættelsesforhold på tidspunktet for konkursdekretets afsi-
gelse, at kenn christensen ca. fire måneder forud herfor har modtaget to lønsedler fra griffin
bonds a/s. udbetalingen fra griffin bonds a/s var alene et led i en ordning med det formål
at lette administrationen. der kræves særligt tungtvejende beviser for dobbelt ansættelse og
for at opnå dobbelt anmeldelsesret over for lønmodtagernes garantifond, og sådanne bevi-
ser findes ikke i denne sag. tværtimod har koncernens ledelse i forlængelse af konkursde-
kreterne identificeret kenn christensen som alene ansat hos griffin ejendomme a/s og ikke
også hos griffin bonds a/s. jesper zerlangs erklæring, som først er afgivet i maj 2009, er i
denne sammenhæng uden betydning.
       det er ikke i strid med lov om finansiel virksomhed § 9, at kenn christensen varetog
salg af aktier i griffin berlin high end a/s, og selvom det måtte have været det, så etablerer
det under alle omstændigheder ikke et ansættelsesforhold. kenn christensen har således ik-
ke løftet bevisbyrden for, at der var etableret et ansættelsesforhold med griffin bonds a/s,
hvorfor kenn christensen ikke har anmeldelsesret over for boet, men må henvises til at an-
melde sit eventuelle krav hos griffin ejendomme a/s under konkurs.
       måtte kenn christensen få medhold i, at der forelå en ansættelsesaftale også med grif-
fin bonds a/s, skal denne aftale tilsidesættes efter aftalelovens § 36, idet det ville være uri-
meligt og i strid mod redelig handlemåde, såfremt kenn christensen ville kunne opnå an-
meldelsesret i to boer og dobbelt anmeldelsesret i forhold til lønmodtagernes garantifond.
alternativt må ansættelsesaftalen af samme grunde kunne tilsidesættes efter danske lovs 5-
1-2 som stridende mod almindelig ærbarhed.
       for så vidt angår kenn christensens krav på feriegodtgørelse har boets advokat gjort
gældende, at kenn christensen i overensstemmelse med ansættelsesaftalens § 7 ikke er be-
rettiget til feriegodtgørelse, idet feriegodtgørelsen var indeholdt i den udbetalte provision.
såfremt kenn christensen får medhold i, at ansættelsesaftalens § 7 er indgået i strid med de
præceptive regler i ferieloven, har boet gjort gældende, at alle de ydelser, der er udvekslet på
baggrund af den ugyldige aftale, så skal leveres tilbage. dette vil give sagsøgte et restituti-
onskrav mod kenn christensen, svarende til den nedlagte påstand om feriegodtgørelse, som
følge af at kenn christensen løbende har fået udbetalt for megen provision. boet må derfor
være berettiget til modregne sit krav først og fremmest i feriegodtgørelsen, da kenn chri-
                                                 - 10 -
stensen årsløn og feriegodtgørelse er af en sådan størrelse, at ferielovens beskyttelsespræcep-
tive regler ikke finder anvendelse i nærværende sag.
skifterettens afgørelse:
       det er ubestridt, at kenn christensen ikke havde en skriftlig ansættelsesaftale med
griffin bonds a/s, og at han i sin ansættelseskontrakt med griffin ejendomme a/s havde ac-
cepteret ikke at arbejde for andre arbejdsgivere. det er også ubestridt, at kenn christensen i
en periode fra 1. maj 2008 til 26. juni 2008 solgte aktier i ”griffin berlin high end a/s”, som
efter sit salgsmateriale skulle afregne salgshonorar til griffin bonds a/s.
       efter bevisførelsen lægger skifteretten til grund, at kenn christensen for perioden maj-
juni 2008 modtog to lønsedler fra griffin bonds a/s, men at kenn christensens provisions-
krav var anført på koncernens provisionsopgørelser, angivet som ”griffin holding
a/s/økonomi/ejendomme…”. griffin bonds a/s’ navn fremgår ikke af disse provisionsop-
gørelser. under sagen er der i øvrigt ikke fremkommet nærmere oplysninger om, fra hvilke
konti kenn christensens løn reelt er udtalt, eller om der mellem selskaberne eventuelt var
mellemregningskonti vedrørende de omhandlede provisioner.
       direktør jesper zerlangs skriftlige oplysning om, at konsulenterne i griffin ejendom-
me a/s i forbindelse med salget af aktierne i griffin berlin high end a/s også var ansat i
griffin bonds a/s, er afgivet over seks måneder efter selskabernes konkurser. over for denne
erklæring står den udaterede oversigt, som ledende medarbejdere afgav over for kurator i
forbindelse med konkurserne, hvorefter kenn christensen var ansat i griffin ejendomme
a/s og ikke også griffin bonds a/s.
       efter ovenstående bevisførelse og således som sagen i øvrigt er forelagt, finder skifte-
retten ikke, at de to lønsedler og den meget generelle erklæring fra jesper zerlang i sig selv
kan statuere en ansættelse i griffin bonds a/s, når han ubestridt samtidigt var ansat i griffin
ejendomme a/s. det forhold, at salget af aktierne i griffin berlin high end a/s i andet regi
end griffin bonds a/s måtte have været i strid med lov om finansiel virksomhed, medfører
heller ikke, at kenn christensen kan antages at have haft ansættelse i griffin bonds a/s og
dermed anmeldelsesret over for dette konkursbo. kenn christensen må således i det hele
henvises til at anmelde sit resterende løn- og feriepengekrav i griffin ejendomme a/s under
konkurs, hvorfor boets påstand om frifindelse tages til følge.
                                                 - 11 -
      kenn christensen skal derfor betale sagsomkostninger til boet. omkostningerne er
fastsat under hensyn til sagens resultat og den medgåede tid, herunder at sagen er hoved-
forhandlet på en halv retsdag. kenn christensen skal betale 40.000 kr. til dækning af boets
udgift til advokat, ekstrakt m.v.
                                        thi kendes for ret:
sagsøgte, griffin bonds a/s under konkurs, frifindes.
i sagsomkostninger skal kenn christensen inden 14 dage betale 40.000 kr. til griffin bonds
a/s under konkurs. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                         jeanette melchior
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den 11. oktober 2010


text:
- lab
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 8. juni 2018
h-50-17
                                   codan forsikring a/s
                                   (advokat morten schou kierulff)
                                   mod
                                   danske fragtmænd a/s
                                   (advokat henrik hesselberg frandsen)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 4. september 2017, drejer sig om, hvorvidt en beskadigelse af
gods, som skete i forbindelse med flytning af en trailer på danske fragtmænd a/s’ terminal i
taastrup, er forvoldt af danske fragtmænd a/s ved grov uagtsomhed, således at danske
fragtmænd a/s er afskåret fra at påberåbe sig ansvarsbegrænsningen i cmr-lovens § 29.
                                                 -2-
codan forsikring a/s har nedlagt påstand om, at danske fragtmænd a/s tilpligtes til codan
forsikring a/s at betale 284.390 kr. med tillæg af rente 5 % p.a. fra den 30. juni 2017 til beta-
ling sker.
danske fragtmænd a/s har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
codan forsikring a/s (herefter codan) har som vareassurandør udbetalt erstatning til tekno-
logisk institut i anledning af en skade på en maskine, som danske fragtmænd a/s (herefter
danske fragtmænd) skulle transportere fra teknologisk institut i taastrup til danish crown
i sæby. maskinen, som kaldes dtec, bruges på slagterier til at scanne svinekroppe for metal-
rester som fx knækkede kanyler.
teknologisk institut solgte ifølge faktura af 19. september 2018 fem eksemplarer af maskinen
til danish crown a/s til en stykpris på 300.000 kr. eksklusiv moms.
ved e-mail af 18. og 24. maj 2016 bestilte per black fra teknologisk institut transport af hen-
holdsvis tre og to stk. dtec-maskiner hos danske fragtmænd. den i sagen omhandlede ma-
skine var omfattet af bestillingen i e-mail af 24. maj 2016, hvortil var vedhæftet følgende teg-
ning, hvoraf fremgår oplysninger om maskinens dimensioner og vægt, samt at maskinen
ville være monteret på hjul:
                                                -3-
den 25. maj 2016 hentede danske fragtmænd maskinen, som ikke var pakket ind, hos tek-
nologisk institut, og der blev udstedt fragtbrev uden anmærkninger.
maskinen blev beskadiget, mens den befandt sig på danske fragtmænds terminal i taastrup,
idet den faldt ud af en trailer under kørsel på terminalområdet. traileren blev trukket af en
terminaltraktor/pladstrækker, mens bagdøren stod åben og støttebenene var slået ud. hæn-
delsen blev optaget på video, og et billede herfra viser følgende:
                                                -4-
skaden blev efterfølgende anmeldt til codan af teknologisk instituts forsikringsmægler bir-
ger nygaard fra firmaet ensure. af skadesanmeldelsen fremgår bl.a., at teknologisk institut
vurderede, at måleudstyret var totalskadet, og at den primære årsag hertil var defekt elek-
tronik, og at skævheder i elektronik i skannerdelen ikke kunne repareres, da elektronikken
var indstøbt i et stålkabinet.
på codans foranledning foretog baltic suvey herefter den 28. juni 2016 en besigtigelse af ma-
skinen, som befandt sig hos teknologisk institut. af besigtigelsesrapporten fremgår bl.a. føl-
gende:
      ”…
      5. formålet med besigtigelsen:
      formålet med besigtigelsen var uden præjudice at konstatere art, årsag og omfang af på-
      stået beskadigelse af en slagtemaskine.
      …
      7. til stede var:               repræsenterede:
      per black                       teknologisk institut (dmri)
      lars n. olsen                   baltic survey – copenhagen aps på vegne af
                                      codan
                                               -5-
…
8. varens art og mængde:
…
scanner til detektion af metalliske fremmedlegemer i svinekroppe.
…
10. værdi:
komponenter og arbejdsløn til fremstilling af erstatningsenheden er opgivet af teknolo-
gisk institut til henholdsvis 170.506 kr. og 132.786 kr. i alt 303.292 kr. se specifikationer
vedhæftet.
specifikationerne er baseret på seriefremstilling af 5 stk.
værdi ifølge skadesanmeldelse: 333.000 kr.
differencen på knap 29.708 kr. skyldes ifølge per black, at erstatningsenheden bliver dy-
rere at fremstille end stykprisen på de tidligere fremstillede 5 enheder, hvor der opnåedes
mængderabat og seriefremstillingsfordele. vi formoder, at denne merpris er estimeret til
10%, hvorefter der er afrundet til 333.000 kr.
…
20. beskrivelse af emballeringen
maskinen var uemballeret. maskinen har stået på egne hjul under transporten.
21. har skadede parti været emballeret korrekt:
ja, hvis transportøren sikrer sig, at maskinen er særdeles godt afsprosset (surret) på trai-
leren under transporten, idet maskinen står på hjul.
hvis transportøren sørger for at sikre nævnte maskine under transporten, mener vi, at
emballagen har været tilstrækkelig.
22. beskrivelse af skaden
per black fortalte, at transportøren havde underrettet ham telefonisk den 26. maj 2016, ef-
ter maskinen var faldet af en lastbil under omlæsning den 25. maj 2016.
vi besigtigede maskinen sammen med per black og en kollega med ansvar for elektro-
nikken. vi fandt flere tegn på at maskinen havde lidt overlast. flere af metaldelene var
slået skæve, svejsninger sprængt og der var flere markante ridser. en større elektronik-
komponent havde revet sig løs.
       se fotos.
23. foranstaltninger – hvad blev aftalt:
                                               -6-
teknologisk institut påstår, at maskinen er totalskadet, da det ikke er muligt at teste elek-
tronikken i så høj grad, at periodiske fejl kan udelukkes. teknologisk institut kan således
ikke give deres kunde garanti på maskinen uden at løbe en risiko for øgede udgifter til
service samt en utilfreds kunde.
24. skadesårsag
ifølge video/fotos kørte maskinen ud af bilens bagende under kørsel.
25. skadesopgørelse:
vi vurderer at maskinen er totalskadet, og at restværdien på 5.000 kr. er rimelig.
(aftalt med per black)
værdi ifølge skadesanmeldelse: 333.000 kr.
merprisen på 29.708 kr. ved fremstilling af erstatningsenheden sammenlignet med salgs-
prisen på den beskadigede enhed (der var fra en seriefremstilling på fem) skyldes ifølge
per black, at der ikke kan opnås mængerabat hos diverse underleverandører.
forklaringen virker plausibel, om end den ikke er dokumenteret. dette jævnfør vores
kendskab til elektronikindustrien, hvor der ofte gives mængderabat.
og ligeledes ved fremstilling af stålkonstruktioner, hvor producenten skal lave opstilling
af sine maskiner før produktionen kan påbegyndes. omkostningerne til opstilling er uaf-
hængig af hvor mange enheder, der skal fremstilles, men omkostningen per enhed falder
selvsagt ved seriefremstilling.
vi har noteret os, at teknologisk institut har angivet ”ud-af-huset” timetakster for alle
timer i alle faggrupper (over 1000 kr. per time). det kan anføres, at kompensationen kun
skal dække nettotimepriser, som vi anslår til omkring 400-500 kr. per time (i gennemsnit
over alle involverede faggrupper).
26. bemærkninger til erstatningskrav/skadesopgørelse:
dansk fragtmænd har ifølge per black påtaget sig skylden for uheldet, der er dokumen-
teret på en video, som er os i hænde.
vi har den 8. august 2016 i mail bedt om følgende (se vedhæftede ”mailkorrespondance
per black”:
       1. fuld dokumentation i form af samtlige bilag for indkøb af komponenter til frem-
          stilling af erstatningsenheden.
       2. nettolønudgifter.
       3. forklaring omkring 10% ekstraudgift til fremstilling af erstatningsenhed.
vi har den 9. september 2016 modtaget svar i mail fra per black, se vedhæftede
”mailkorrespondance per black”.
                                                   -7-
      per black afviser i denne mail at udlevere yderligere dokumentation for punkt 1,2 og 3.
      han henviser i stedet til teknologisk instituts forsikringsmægler birger nygaard fra fir-
      maet ensure.
      vi mener at kontakt til ensure ligger uden for vores aktuelle opgavebeskrivelse.
      det er på trods af vores henvendelser til teknologisk institut ikke lykkedes os at få
      dokumenteret nettofremstillingsprisen for erstaningsenheden.
      per black skriver dog, at han vil fremsende yderligere dokumentation for fremstillings-
      omkostninger, skulle det blive nødvendigt i forbindelse med en regressag mellem codan
      og danske fragtmænd.
      …”
besigtigelsesrapporten indeholder en række billeder, der viser skaderne på maskinen, her-
under følgende billeder:
rapporten var desuden bl.a. bilagt oversigt udarbejdet af teknologisk institut over de kom-
ponenter, som indgik i maskinen, med angivelse af pris for de enkelte komponenter og tids-
forbrug i forbindelse med fremstilling og montering af delene.
                                                -8-
danish crown fik efter skaden tilsendt en ny maskine fra teknologisk institut, som havde en
ekstra på lager, fordi danish crown oprindelig havde bestilt syv maskiner, men senere redu-
cerede ordren til fem maskiner.
codan har til teknologisk institut udbetalt 328.000 kr., hvilket svarer til værdien ifølge ska-
desanmeldelsen på 333.000 kr. fratrukket den anførte restværdi på 5.000 kr., og codan har
rejst regreskravet mod danske fragtmænd ved brev af 30. juni 2017. danske fragtmænd har
ved brev af 5. juli 2017 anerkendt ansvaret for skaden, men har under henvisning til cmr-
lovens ansvarsbegrænsningsregler alene betalt 15.610 kr. i erstatning til codan.
codans oprindelige påstand var på 317.390 kr. med tillæg af renter, men efterfølgende er på-
standsbeløbet reduceret til 284.390 kr., svarende til stykprisen pr. maskine på 300.000 kr. fra-
trukket de 15.610 kr., som danske fragtmænd har betalt.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af per black, lars n. olsen og kim frederiksen.
per black har forklaret bl.a., at han er uddannet maskinarbejder og maskiningeniør og nu er
seniorkonsulent hos teknologisk institut. maskinen, som de solgte til danish crown, er i
princippet en metaldetektor, der bruges på slagterier til at kontrollere for kanylerester i svin.
maskinen er designet, udviklet, monteret og testet af teknologisk institut, der også har ud-
arbejdet specifikationen for maskinen. mange af maskinens dele, herunder ståldelene, er
fremstillet ”ude i byen”. der er kobberspoler i maskinen, som registrerer alt metal, der be-
væger sig, og de bruger en epoxyblanding i maskinen, så maskinens dele ikke kan bevæge
sig i forhold til hinanden. de har også selv designet maskinens elektronikrum, men har ikke
selv fremstillet de elektroniske komponenter. danske fragtmænd blev hyret til at transporte-
re maskinen, og han sendte i den forbindelse billeder og tegninger af maskinen og beskrev,
at den var på hjul, samt at den skulle surres fast. maskinen er relativ høj og smal, og den er
meget tung med vægten i den øverste del. hjulene på maskinen gør det nemt at flytte den
rundt, og de er trukket ud til siden for, at maskinen ikke skal vælte på grund af dens høje
                                                 -9-
tyngdepunkt. maskinen vil normalt blive boltet fast til gulvet på slagteriet, og der er derfor
ikke i øvrigt i designet taget højde for det høje tyngdepunkt. inden skaden skete, havde de
uden problemer sendt et par andre maskiner magen til med danske fragtmænd. da skaden
var sket, blev han ringet op af danske fragtmænd i taastrup, som sagde, at de havde tabt
udstyret, og han fik oplyst, at der var en videooptagelse, som viste uheldet. den beskadigede
maskine kunne ikke sendes til kunden, og de fik den retur. den øverste del af maskinen,
svøbet, var trykket og krøllet, hovedstativet var lidt skævt, og det hvide plastiksvøb var rid-
set og revnet inden i. et hjørne på stativet var stødt, og flere af skruerne, som var svejset på
indvendigt, var brækket af. indgangs- og udgangsmodulet (i/o-modulet) i maskinens elek-
tronikrum, som er en ret tung komponent, sad løst og kunne have ramt andre dele, herunder
printpladen, som er meget sårbar. han ringede til producenten af stålet og fik oplyst, at det
ikke kunne betale sig at reparere ståldelene, og efter interne drøftelser primært med udvik-
lingschefen, der er elektronikingeniør, og en el-tekniker kom de frem til, at maskinen var to-
talskadet. nogle ting kunne repareres, men meget, herunder svøbet, kunne ikke repareres og
skulle fremstilles på ny. plastiksvøbet, der var ridset og revnet, kunne heller ikke repareres,
bl.a. fordi det af hensyn til en fødevarevirksomheds hygiejne er vigtigt med glatte overflader.
teknologisk institut har ikke udstyr til at teste elektronikdelene, og de ville derfor kun kun-
ne teste dem, hvis de investerede tid og penge i testudstyr, hvilket de ikke har gjort, da de
har produceret så få maskiner. i/o-modulet var købt færdigt, og han tror ikke, at producen-
ten ville give garanti, hvis det skulle genbruges. det var derfor hurtigt klart for dem, at det
ville være for dyrt at bruge penge på bl.a. vurdering, fragt og tests, og der er ingen tvivl om,
at det var det rigtige ikke at reparere maskinen. stålet fra den beskadigede maskine er smidt
ud, men de har beholdt elektronikrummet, så de har det som supplement til maskinens spe-
cifikationer, hvis de får serviceopgaver på de maskiner, som de har solgt. oprindelig skulle
de sælge syv maskiner til danish crown, men det endte med kun at blive fem. da skaden
skete, havde de derfor én ekstra maskine, som var tænkt til salg til et andet slagteri, som dog
endte med ikke at købe den. de havde derfor valgt at have maskinen på lager, hvis der skul-
le være fejl på de solgte maskiner. den ekstra maskine blev leveret til danish crown som er-
statning for den, der var beskadiget, og de har derfor ikke længere en ekstra maskine på la-
ger, hvilket danish crown er orienteret om.
                                                - 10 -
lars n. olsen har forklaret bl.a., at han er uddannet skibsingeniør, har læst matematik og da-
talogi, og at han nu er selvstændig med eget rådgivende ingeniørfirma. han har været sur-
veyor siden 2005 og arbejder freelance for baltic survey, hvorfra han har 50-75 % af sin ind-
tægt. da han besigtigede maskinen fra teknologisk institut, brugte han 5-10 minutter på at
gå rundt om den og tage billeder. han skilte ikke maskinen ad. der var ingen emballage om
maskinen under transporten, og den tog derfor stødet direkte. stødet påvirkede de tungere
komponenter i elektronikken inde i maskinen. han har ikke undersøgt skanningselektronik-
ken, men det virkede troværdigt, at der kan opstå periodiske fejl på grund af stødet, da der
er tale om meget delikat elektronik. der var desuden store strukturelle skader i det rustfri
stål. på denne baggrund var han ikke i tvivl om, at maskinen var totalskadet. det var alene
maskinens lavteknologiske dele, der ville kunne genbruges, og derfor er det realistisk, at ma-
skinens restværdi var 5.000 kr. han fik oplyst, at der var lavet fem maskiner i serieprodukti-
on, hvilket er billigere end enkeltstyksfremstilling. den pris, som teknologisk institut oply-
ste for en maskine, var for en ny enkeltstyksfremstillet maskine. en del af denne pris var an-
givet som ”ud af huset-priser”, selvom der var tale om internt arbejde hos teknologisk insti-
tut, og han ville derfor gerne have haft yderligere dokumentation herfor. det er ham uved-
kommende, at teknologisk institut havde en ekstra maskine på lager. maskinen, som på
grund af et højt tyngdepunkt relativt nemt kan vælte, kunne have været fastspændt på en
palle under transporten, men den ville stadig kunne vælte, hvis pallen ikke var surret fast.
det ser ikke ud til, at hjulene på maskinen kunne låses, og det er klart, at maskinen skal
spændes fast, når den transporteres på en lastbil.
kim frederiksen har forklaret bl.a., at han i snart 12 år har været ansat i danske fragtmænd,
hvor han for det meste læsser biler på terminalen i taastrup. det er et naturligt led i en
transport, at godset omlæsses på terminalen til biler, der skal køre til de store centraler i jyl-
land. de håndterer betydelige mængder af gods (4-8.000 fragtbreve pr. dag), og der flyttes
hver dag omkring 90 trailere med gods mellem terminalens to haller, som ligger meget tæt
på hinanden. trailerne flyttes med en pladstrækker, som ikke kan køre hurtigere end 20
km/t, og som løfter traileren 10 centimeter, så dens støtteben er fri fra jorden. der er derfor
kun en lille hældning inde i traileren. når han skal flytte en trailer, får han en opringning fra
en leder og får en klarmelding, der betyder, at alt er i orden. hvis der er løst gods, som kan
                                                  - 11 -
rulle rundt i traileren, får han normalt besked om at køre forsigtigt. han fik ikke en sådan
besked i dette tilfælde. så vidt han husker, havde de på det tidspunkt ingen skriftlige ret-
ningslinjer, og det var ikke en del af deres procedure at lukke dørene på trailerne. i dag har
de fået nye regler og lukker dørene på trailerne. han ved ikke, hvordan reglerne er på andre
terminaler. der går meget mandskabstid med at lukke trailerdøre, og det vil i hvert fald tage
ca. 10 minutter ekstra pr. trailer. det var første gang, han oplevede, at gods faldt ud af en
trailer, og han har ikke set sådanne uheld efterfølgende. han opdagede ikke, at han havde
tabt noget, da han kørte med traileren, men fik efterfølgende at vide, at det var et rullebord,
der var faldet ud af traileren. han ser aldrig ind i en trailer, når han skal hente den, og det
gjorde han heller ikke ved den pågældende trailer. han regnede med, at traileren var læsset
ordentligt, og han ved ikke, om maskinen var fastgjort på nogen måde. enten havde hans
kollega rune andersen, som stod på lageret og som kunne have fastgjort maskinen, ikke for-
talt lederen, at der var noget i traileren, som stod løst, eller også havde lederen glemt at sige
det videre. han mener, at traileren skulle flyttes fra port 385 til port 107, hvilket i hvert fald
er 200 meter. der var ingen ekstraordinære påvirkninger undervejs, og han gjorde, som han
plejer. hvis dørene havde været lukket, kunne maskinen være faldet ned i hovedet på ham,
når de blev åbnet. de har ikke efterfølgende haft møder om uheldet.
parternes synspunkter
for sagsøgeren, codan, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 27. marts 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
          ”…
          regelgrundlag og ansvar
          parterne er enige om, at cmr-loven finder anvendelse. det fremgår af fragtbrevet
          (nederst med småt), at transporter udføres i henhold til cmr-reglerne.
          danske fragtmænd har anerkendt ansvaret for skaden og har udbetalt kr. 15.610 sva-
          rende til begrænsningsbeløbet, jf. cmr-lovens § 29, stk. 2.
          ansvaret
          det gøres gældende, at skaden er forvoldt ved grov uagtsomhed, og at danske fragt-
          mænd derfor ikke kan begrænse sit ansvar, jf. cmr-lovens § 37.
                                             - 12 -
skaden skete i forbindelse med kørsel med en terminaltraktor på danske fragtmænds
terminalområde. det ses tydeligt af den fremlagte videooptagelse, at der ikke er fore-
taget nogen klargøring eller sikring af traileren til den pågældende kørsel. bagdørene
står åbne, og trailerens støtteben er slået ud.
det gøres gældende, at uanset hvor kort en transport måtte være, så har chaufføren en
forpligtelse til at sørge for, at traileren er klargjort, og at godset inde i traileren er for-
svarligt fastgjort, så transporten kan gennemføres sikkert og uden risiko for skader på
godset.
det gælder navnlig, når godset består af en 200 kilo tung maskine, som er monteret på
hjul og dermed let kan bevæge sig. manglende fastgørelse indebærer en betydelig og
åbenbar risiko for beskadigelse, uanset transportens længde.
det gøres gældende, at det er ubetænkeligt at lægge til grund, at maskinen ikke var
fastgjort på traileren. hvis den var fastgjort på nogen måde, så er det åbenbart, at fast-
gørelsen har været helt utilstrækkelig. det oplyses i svarskriftet, at skaden skete under
en transport på kun 40 meter, og at der blev kørt med max 20 km/t. hvis maskinen
havde været fastgjort, så ville skaden ikke være sket. det ses på videoen, at maskinen
uhindret og med høj fart ruller ud af traileren. der ses ingen surringsbånd eller lig-
nende. der ses heller ikke andet gods, som falder ud.
det er en skærpende omstændighed, at trailerens bagdøre var åbne under transpor-
ten. det er klart, at det har haft betydning for skaden. hvis dørene havde været luk-
kede, ville maskinen ikke være rullet ud af traileren og faldet ned på asfalten. perso-
ner uden for traileren kunne også være kommet til skade.
det oplyses i svarskriftet, at chaufføren (kim frederiksen) kørte med traileren, efter
den var meldt klar af personalet i hal 2, og at han gik ud fra, at godset på traileren var
forsvarligt fastgjort. det kan altså lægges til grund, at chaufføren ikke foretog nogen
kontrol af godset i traileren, herunder om maskinen var fastgjort. han kørte blot af-
sted med traileren - med åbne bagdøre - uden at kontrollere noget.
det oplyses endvidere i svarskriftet, at det var en anden medarbejder (rune ander-
sen), som havde læsset maskinen på traileren, og at han overså, at maskinen stod på
hjul, og at han troede maskinen var tilstrækkelig spændt fast/stod sikkert på traileren.
heller ikke her blev der åbenbart kontrolleret noget.
uanset hvordan danske fragtmænd måtte have tilrettelagt og fordelt arbejdet på sin
terminal, så gøres det gældende, at det var groft uagtsomt, at der blev kørt afsted med
traileren med åbne bagdøre, uden at maskinen var fastgjort. ingen på terminalen hav-
de øjensynlig kontrolleret godset i traileren. konsekvensen var, at maskinen uhindret
rullede ud af traileren under en transport på kun 40 meter (og max 20 km/t).
der er tale om en grov og åbenbar fejl - og en klar tilsidesættelse af grundlæggende
regler for transport af gods.
det bestrides, at der skal anlægges en mere lempelig bedømmelse af ansvaret, fordi
skaden skete under en kortvarig flytning af traileren på danske fragtmænds termi-
nalområde. skaden skete under transporten, mens godset var i danske fragtmænds
varetægt. danske fragtmænd afhentede godset hos teknologisk institut, og teknolo-
                                           - 13 -
gisk institut havde ikke noget at gøre med den efterfølgende omlastning/håndtering
af godset på danske fragtmænds terminal.
der er ingen undskyldning for manglende eller utilstrækkelig fastgørelse af en 200 kg
tung maskine, som står på hjul. det er åbenbart, at sådant gods skal fastgøres grun-
digt. det spiller ingen rolle, om der er tale om en kort eller en lang transport. det for-
hold, at skaden skete, viser i sig selv, at fastgørelse er nødvendig, uanset transportens
længde.
danske fragtmænd vidste, at maskinen stod på hjul. det havde teknologisk institut
oplyst dem om, da de bestilte transporten. danske fragtmænd havde også transporte-
ret tilsvarende maskiner før uden problemer. desuden var maskinen ikke pakket ind,
så det var synligt for enhver, at maskinen stod på hjul.
hvad enten fejlen skyldes chaufføren (kim frederiksen), som ikke kontrollerede, at
godset var fastgjort, inden han kørte afsted med traileren med åbne bagdøre, eller per-
sonalet i hal 2, som ifølge svarskriftet meldte traileren klar til kørsel, så er der tale om
en grov og åbenbar fejl. maskinen var ikke fastgjort, selvom det var oplyst og synligt
for enhver, at den stod på hjul.
der er ingen tvivl om, at den pågældende transport – uanset hvor kort den har været
– har indebåret en klar og åbenbar risiko for beskadigelse af godset.
under disse omstændigheder gøres det gældende, at skaden er forvoldt ved grov
uagtsomhed, og at danske fragtmænd derfor ikke kan begrænse sit ansvar, jf. cmr-
lovens § 37.
fra retspraksis kan der bl.a. henvises til sø- og handelsrettens dom af 10. juni 2009
(h‐53‐04), hvor der blev statueret grov uagtsomhed som følge af utilstrækkelig sur-
ring og sikring af kopimaskiner, som ligeledes stod på hjul, under en landevejstrans-
port.
tabsopgørelsen
teknologisk institut gennemgik maskinen efter skaden og vurderede, at den var total-
skadet. det kunne ikke betale sig at foretage reparation. det var åbenbart, at reparati-
on ville være dyrere end at sende en ny maskine. baltic survey, som besigtigede ma-
skinen hos teknologisk institut, var enig heri.
der var tale om en fabriksny maskine til danish crown. maskinen bruges til at scanne
svinekroppe for metalrester (navnlig knækkede kanyler) på slagterier. en sådan ma-
skine skal fungere, ikke mindst af hensyn til fødevaresikkerheden. hvis den ikke fun-
gerer korrekt, kan det få alvorlige konsekvenser.
teknologisk institut ville ikke garantere maskinens funktion uden at skille den ad og
undersøge og teste samtlige elektroniske komponenter. der var tale om følsomt elek-
tronisk udstyr, som havde været udsat for en alvorlig skade.
teknologisk institut havde købt de elektroniske komponenter hos forskellige fabri-
kanter og derefter produceret maskinen. det ville være nødvendigt at sende hver en-
kelt elektronisk komponent til fabrikanten for undersøgelse og test. det var åbenbart
                                                     - 14 -
          for teknologisk institut - og baltic survey var enig heri - at dette ikke kunne betale sig
          i forhold til maskinens fakturaværdi på kr. 300.000.
          det ville også være sikrere at producere en ny maskine. teknologisk institut vurdere-
          de således, at der som følge af den voldsomme skade ville være risiko for periodiske
          fejl ved maskinen, som ikke kunne udelukkes, uanset mængden af undersøgelser og
          tests.
          ud over de elektroniske komponenter var der betydelige skader på maskinens stålde-
          le (stativ, trug mv.). disse dele var produceret på maskinværksted og kunne ikke re-
          pareres. der ville skulle produceres helt nye dele.
          disse forhold vil være genstand for vidneforklaring fra per black fra teknologisk in-
          stitut og surveyor lars n. olsen.
          den beskadigede maskine er ikke blevet solgt eller genanvendt efter skaden. maski-
          nen er blevet skilt ad, og ståldelene er blevet smidt ud. de elektroniske dele står i kæl-
          deren hos teknologisk institut og vil ikke blive anvendt.
          efter skaden sendte teknologisk institut en ny maskine som erstatning til danish
          crown. dette var muligt, eftersom danish crown oprindelig havde bestilt 7 maskiner,
          men senere valgte at reducere ordren til 5 maskiner. teknologisk institut havde derfor
          en ekstra maskine på lager, som de kunne sende i stedet for.
          codan kræver erstatning svarende til fakturaværdien for maskinen kr. 300.000 fra-
          trukket det beløb, som danske fragtmænd tidligere har udbetalt (begrænsningsbelø-
          bet). maskinen var solgt, og skaden skete under transporten til køber (danish crown).
          der kan derfor kræves erstatning svarende til fakturaværdien, jf. cmr-lovens § 29.
          rentekravet er baseret på, at codan sendte skriftligt krav til danske fragtmænd den
          30. juni 2017, jf. cmr-lovens § 35, stk. 1.
          codan har haft omkostninger på kr. 9.886,25 i forbindelse med besigtigelse af skaden,
          jf. faktura fra baltic survey - copenhagen aps (bilag 8, ekstraktens side 58). det gøres
          gældende, at denne udgift skal dækkes som en del af sagens omkostninger.
          …”
for sagsøgte, danske fragtmænd, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 27. marts 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
      til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende
      at       maskinen ikke blev beskadiget under transport men under håndtering på sagsøg-
               tes terminal,
                                           - 15 -
at ansvarsnormen for terminalkørsel er anderledes end ved (landevejs)transport af
   maskinen,
at kravene til sikring og surring af maskinen på traileren ved kortvarig kørsel på ter-
   minal ikke er de samme som (landevejs)transport, hvorfor sagsøgers sammenlig-
   ning med og referencer til sikring og surring af maskinen ved transport er uden re-
   levans,
at uheldet ikke kan tilregnes at traileren blev kørt med åbne bagdørene, idet maski-
   nen - hvis traileren var blevet flyttet med lukkede bagdøre – da ville være faldet ud
   når trailerens bagdøre blev åbnet,
at maskinen blev beskadiget ved at sagsøgtes medarbejder, rune andersen ikke var
   opmærksom på, at maskinen kunne rulle på traileren og at ekstra fastgørel-
   se/sikring var nødvendig, hvorfor maskinen ikke blev fastgjort i tilstrækkelig grad
   på traileren,
at sagsøgtes ansatte, kim frederiksen gik ud fra, at kollegerne i hal 2 i tilstrækkelig
   grad havde fastgjort godset på traileren, når traileren blev meldt klar til at han
   kunne flytte den,
at uheldet således skyldes en kombination af godsets særlige karakter og et øjebliks
   uopmærksomhed hos en ansat (rune andersen) hos sagsøgte,
at sagsøger ikke har løftet bevisbyrden for at forsømmelserne hos sagsøgtes ansatte
   kvalificerer den udviste adfærd som groft uagtsom,
at sagsøgte er ansvarlig, men er berettiget til at ansvarsbegrænse efter cmr-lovens §
   37, hvorfor der ikke tilkommer sagsøger yderligere erstatning,
at slagteriet/modtagers særlige behov og krav til maskinen efter et uheld som dette er
   sagsøgte uvedkommende,
at det må formodes at maskinen havde en restværdi, jf. beskrivelsen af skadernes om-
   fang og karakter i bilag 5, s. 4-5 hvorfor maskinens værdiforringelse ikke er doku-
   menteret og under alle omstændigheder ikke kan opgøres til fakturaprisen eller
   hvad en tilsvarende maskine koster, svarende til at maskinen er totalskadet,
at det ikke skal komme sagsøgte til skade at sagsøger trods dette alligevel vælger at
   udbetale fuld erstatning under forsikringspolicen, herunder at sagsøgers surveyors
   godkendelse af kravet alene har betydning i det forsikringsretlige forhold mellem
   sagsøger og dennes forsikringstager og ikke kan tillægges vægt i forhold til sagsøg-
   te,
at tabsbegrænsningspligten således ikke er iagttaget og at sagsøgers relevante tab
   (værdiforringelsen af maskinen) er udokumenteret, og
at sagsøgte også af denne grund må frifindes for det rejste krav.
…”
                                                  - 16 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
det er ubestridt, at transporten er udført i henhold til reglerne i cmr-loven, og at danske
fragtmænd er ansvarlig for den skete skade på maskinen fra teknologisk institut.
maskinen var i danske fragtmænds varetægt uden forbehold, og uanset at skaden skete i
forbindelse med en kortere kørsel på danske fragtmænds terminal i taastrup, lægger retten
efter bevisførelsen til grund, at maskinen, der var på hjul og ifølge den fremlagte tegning ve-
jede 200 kilo, var åbenlyst utilstrækkelig fastgjort på danske fragtmænds trailer under
transporten.
under disse omstændigheder sammenholdt med det oplyste om, at trailerens døre stod åbne
under kørslen på terminalen, finder retten, at der var en åbenbar risiko for beskadigelse af
maskinen, og at danske fragtmænd burde have kunnet forudse dette og dermed har for-
voldt skaden ved grov uagtsomhed. danske fragtmænd kan derfor ikke påberåbe sig cmr-
lovens ansvarsbegrænsningsregler, jf. cmr-lovens § 37, stk. 1.
efter bevisførelsen, herunder navnlig vidneforklaringen fra per black og oplysningerne i be-
sigtigelsesrapporten om skadernes omfang, og henset til det oplyste om maskinens art finder
retten, at codan i tilstrækkelig grad har godtgjort, at maskinen var totalskadet, og at tabet
kan opgøres med udgangspunkt i maskinens fakturaværdi, jf. cmr-lovens § 31, stk. 1, jf. §
29, stk. 1.
retten tager på denne baggrund codans påstand til følge med renter som anført, jf. cmr-
lovens § 35, stk. 1.
som følge af sagens udfald skal danske fragtmænd betale sagsomkostninger til codan. ud-
gifterne til besigtigelse er pådraget som et led i sagens førelse og skal derfor anses som en del
af sagsomkostningerne. sagens omkostninger er på baggrund af sagens værdi, omfang og
forløb fastsat til 67.806,45 kr., hvoraf 45.000 kr. inkl. moms er til dækning af rimelige udgifter
til advokatbistand, 9.886,25 kr. er til dækning af udgift til besigtigelse, 5.780,20 kr. er til dæk-
                                                  - 17 -
ning af udgift til vidneførsel og 7.140 kr. er til dækning af retsafgift beregnet ud fra det
vundne beløb.
                                      thi kendes for ret:
danske fragtmænd a/s tilpligtes til codan forsikring a/s at betale 284.390 kr. med tillæg af
rente 5 % p.a. fra den 30. juni 2017 samt sagens omkostninger med 67.806,45 kr.
det idømte betales inden 14 dage efter dommens afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
      johnny holm jensen                    mette skov larsen                    jon iversen
                                               (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                        afsagt fredag den 29. november 2013
sag 59/2012
(2. afdeling)
a og b, begge ved værge c
(advokat gert willerslev, beskikket for begge)
mod
forsikringsselskabet trafik g/s
(advokat anne mette seest)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 20. december 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, marianne højgaard pedersen, jon
stokholm, michael rekling og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
a og b har ligesom for landsretten foretaget forskellige opgørelser af deres subsidiære
påstande begrundet i, at enten moren eller faren skal anses for eneforsørger, eller at der skal
ske en gennemsnitsberegning efter de to forældre. de har endvidere for højesteret til støtte
for de subsidiære påstande gjort gældende, at erstatningen ikke bør fastsættes til et mindre
beløb end det, som de ville have været berettiget til, hvis den højest lønnede forælder på
skadestidspunktet, faren, havde været eneforsørger, og kun han var omkommet ved ulykken.
højesterets begrundelse og resultat
a og b mistede begge deres forældre ved en færdselsulykke, som forsikringsselskabet
trafik g/s har anerkendt erstatningspligten for. hovedspørgsmålet under denne sag er, om
forsørgertabserstatningen til børnene skal fordobles i forhold til den normale udmåling, fordi
begge forældre eller en af dem i denne situation må anses for at have været eneforsørger.
                                                - 2 -
reglerne om forsørgertabserstatning til børn under 18 år, der mister en forælder ved en
ulykke, fremgår af erstatningsansvarslovens § 14. efter bestemmelsens 1. pkt. fastsættes er-
statning til efterlevende børn til et beløb, der svarer til summen af de bidrag til barnets under-
hold, som afdøde på skadestidspunktet kunne være pålagt efter lov om børns forsørgelse, hvis
afdøde havde været bidragspligtig. i medfør af bestemmelsens 2. pkt. skal den erstatning, som
efterlevende børn har krav på for tab af forsørger, forhøjes med 100 %, hvis afdøde var ene-
forsørger.
det er ikke i erstatningsansvarsloven angivet, hvad der skal forstås ved ”eneforsørger”. efter
almindelig sprogbrug er det ikke nærliggende at anvende betegnelsen ”eneforsørger” på begge
eller en af forældrene i en situation, hvor et barn ved en ulykke mister begge forældre. det er
heller ikke i forarbejderne til § 14 angivet, hvad der skal forstås ved ”eneforsørger”, men det
fremgår af forarbejderne, at det var hensigten at opretholde dagældende praksis, hvorefter
erstatningen efter en eneforsørger ofte blev forhøjet, idet man samtidig ville præcisere, hvor
stor forhøjelsen skulle være (folketingstidende 1983-84, 2. samling, tillæg a, l 7, spalte
101). som anført af landsretten må det være dommene gengivet i ufr 1978.722 v og ufr
1983.436 v, der refereres til. i den første sag var faderskabet til barnet ikke fastslået, og i den
anden var moren fritaget for at oplyse navnet på barnets far. barnet blev i begge sager tilkendt
forhøjet forsørgertabserstatning, da den afdøde mor var eneforsørger. herefter må bestemmel-
sen efter sin ordlyd og forarbejder mest nærliggende forstås således, at erstatning ikke skal
fordobles i en situation som den foreliggende.
det fremgår af forarbejderne til forløberen for arbejdsskadesikringslovens § 21, stk. 2 (§ 32 i
arbejdsskadeforsikringsloven nr. 79 af 8. marts 1978), at denne bestemmelse skal forstås såle-
des, at et barn, der samtidig mister begge sine forældre som følge af arbejdsskader, har krav
på erstatning, som om begge forældre var eneforsørgere (folketingstidende 1977-78, tillæg a,
l 49, spalte 937 f). disse forarbejder er imidlertid ikke afgørende for forståelsen af erstat-
ningsansvarslovens § 14.
på baggrund af det anførte finder højesteret, at når begge forældrene dør ved den samme
ulykke, kan ingen af dem anses for eneforsørger efter erstatningsansvarslovens § 14, 2. pkt.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
                                               - 3 -
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen betale 75.000 kr. til forsikringsselskabet
trafik g/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.