text:
 -
                                  udskrift
                                       af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 3. januar 2000 blev af retten i sagen
h-0026-95
3) niels otto wind-jensen
4) ellinor lise wind-jensen
5) jens froberg
7) kim jacobsen
9) orla villekjær
10) peter jørgensen
   mod
1) dansk investeringsfond af 1. juli 1976
   (advokat poul flemming hansen)
2) k/s difko lxvii v/komplementarselskabet
   kodif lxvii aps (reg. nr. aps 173676)
   (advokat poul flemming hansen)
3) westdeutsche landesbank (europa) a/s
   copenhagen branch
   (advokat henrik lind)
afsagt sålydende
                                                - 2 -
                                      d o m:
den 8. februar 1995 anlagde ti anpartshavere i k/s difko lxvii sag mod bl.a.
kommanditselskabet med påstand om tilbagebetaling af de indbetalte beløb samt ophævelse af
tegningsaftalen på grund af ugyldighed.
sagen er for 4 af sagsøgerne afsluttet med forlig eller dom, hvori de sagsøgte har tiltrådt, at
hver part bærer egne sagsomkostninger.
denne sag har været behandlet sammen med fem andre sager mod de samme sagsøgte og
elleve andre lignende sager vedrørende difko lxvi, og alle sagerne var oprindeligt berammet
til domsforhandling den 8. marts 1999. forinden domsforhandlingen meddelte sagsøgernes
advokat, der tillige var advokat for sagsøgerne i de øvrige sager, at han udtrådte af sagerne,
og at han ville anbefale sine klienter at hæve disse.
i retsmødet den 8. marts 1999 udsattes sagerne på, at de resterende sagsøgere hævede disse,
og at kommanditselskaberne opgjorde deres nuværende krav.
de sagsøgtes advokater har påstået sig tillagt sagsomkostninger, således at sagsøgerne hæfter
solidarisk herfor i den enkelte sag, jf. retsplejelovens § 314.
sagsøgernes advokat har ikke protesteret mod den solidariske hæftelse, men anført, at der ved
fastsættelsen af sagsomkostninger bør tages hensyn til, at de sagsøgte tidligere har frafaldet
sagsomkostninger overfor sagsøgere i samme sag.
sagsøgernes advokat og sagsøgte 2's advokat har afgivet skriftlige indlæg om
sagsomkostningsspørgsmålet.
sagsøger 3, niels otto wind-jensen, havde nedlagt påstand om, at sagsøgte 1, dansk
investeringsfond af 1. juli 1976, sagsøgte 2, k/s difko lxvii v/ komplementarselskabet ko-
dif lxvii aps, og sagsøgte 3, westdeutsche landesbank (europa) a/s, in solidum og/eller
alene tilpligtes at betale 27.792,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg
samt sagens omkostninger og, at de sagsøgte dømmes til in solidum og/eller hver for sig at
                                                - 3 -
anerkende, at den af sagsøger underskrevne tegningsaftale vedrørende k/s difko lxvii (67)
er ugyldig.
sagsøgers advokat har i skrivelse af 18. marts 1999 hævet sagen.
sagsøgte 2 har nedlagt selvstændig endelig påstand om, at niels otto wind-jensen tilpligtes at
betale 25.694 kr. samt renter af 18.300 fra den 1. april 1999 med den til enhver tid værende
rentesats i henhold til tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2.
niels otto wind jensen har tegnet en anpart à 50.000 kr.
efter at sagsøger har hævet sagen, har retten den 19. maj 1999 tilskrevet sagsøger med frist
til at svare senest den 7. juni 1999 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af
retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3 og 5.
sagsøgeren svarede ikke, hvorefter sagen blev optaget til dom.
rettens bemærkninger:
da sagsøgeren skønt lovligt opfordret hertil ikke har svaret i sagen, og da sagsøgte 2's
selvstændige påstand findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne, gives
der dom efter sagsøgte 2's selvstændige påstand, jf. retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3.
sagsøger 4, ellinor lise wind-jensen, havde nedlagt samme påstand som niels otto wind-
jensen.
sagsøgers advokat har i skrivelse af 18. marts 1999 på vegne sagsøger hævet sagen.
under sagen har sagsøgte 2 nedlagt selvstændig endelig påstand om, at ellinor lise wind-
jensen tilpligtes at betale 25.694 kr. samt renter af kr. 18.300 fra den 1. april 1999 med den
til enhver tid værende rentesats i henhold til tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2.
ellinor lise wind-jensen har tegnet en anpart à 50.000 kr.
efter at sagsøger har hævet sagen, har retten den 19. maj 1999 tilskrevet sagsøger med frist
                                                - 4 -
til at svare senest den 7. juni 1999 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af
retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3 og 5.
sagsøgeren svarede ikke, hvorefter sagen blev optaget til dom.
rettens bemærkninger:
da sagsøgeren skønt lovligt opfordret hertil ikke har svaret i sagen, og da sagsøgte 2's
selvstændige påstand findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne, gives
der dom efter sagsøgte 2's selvstændige påstand, jf. retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3.
sagsøger 5, jens froberg, havde nedlagt samme påstand som niels otto wind-jensen.
sagsøgers advokat har i skrivelse af 12. marts 1999 på vegne sagsøger hævet sagen.
under sagen har sagsøgte 2 nedlagt selvstændig endelig påstand om, at jens froberg tilpligtes
at betale 84.085 kr. samt renter af 54.900 kr. fra den 1. april 1999 med den til enhver tid
værende rentesats i henhold til tegningsaftalen.
jens froberg har tegnet en anpart à 50.000 kr.
efter at sagsøger har hævet sagen, har retten den 19. maj 1999 tilskrevet sagsøger med frist
til at svare senest den 7. juni 1999 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af
retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3 og 5.
sagsøgeren svarede ikke, hvorefter sagen blev optaget til dom.
rettens bemærkninger:
da sagsøgeren skønt lovligt opfordret hertil ikke har svaret i sagen, og da sagsøgte 2's
selvstændige påstand findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne, gives
der dom efter sagsøgte 2's selvstændige påstand, jf. retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3.
sagsøger 7, kim jacobsen, havde nedlagt samme påstand som niels otto wind-jensen.
                                                - 5 -
sagsøgers advokat har i skrivelse af 18. marts 1999 hævet sagen.
sagsøgte 2 har nedlagt selvstændig endelig påstand om, at kim jacobsen tilpligtes at betale
51.395 kr. samt renter af 36.600 kr. fra den 1. april 1999 med den til enhver tid værende
rentesats i tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2.
kim jacobsen har tegnet en anpart à 50.000 kr.
efter at sagsøger har hævet sagen, har retten den 19. maj 1999 tilskrevet sagsøger med frist
til at svare senest den 7. juni 1999 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af
retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3 og 5.
da sagsøger herefter svarede i sagen, blev sagsøger indkaldt til retsmøde den 15. december
1999 kl. 13.30 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af retsplejelovens §
354, stk. 6, jf. stk. 1 og 3.
sagsøgeren mødte ikke, hvorefter sagen blev optaget til dom.
rettens bemærkninger:
da sagsøgeren skønt lovligt indkaldt er udeblevet under sagen, og da sagsøgte 2's
selvstændige påstand findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne, gives
der dom efter sagsøgte 2's selvstændige påstand, jf. retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3.
sagsøger 9, orla villekjær, havde nedlagt samme påstand som niels otto wind-jensen, dog
således at beløbet var 83.376 kr.
sagsøgers advokat har i skrivelse af 18. marts 1999 hævet sagen.
under sagen har sagsøgte 2 nedlagt selvstændig endelig påstand om, at orla villekjær tilpligtes
at betale 77.107 kr. samt renter af 54.900 kr. fra den 1. april 1999 med den til enhver tid
værende rentesats i henhold til tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2.
ved skrivelse af 3. juni 1999 har advokat poul flemming hansen oplyst overfor retten, at
sagsøger har betalt det af sagsøgte 2 opgjorte modkrav.
                                                - 6 -
orla villekjær har tegnet tre anparter à 50.000 kr.
efter at sagsøger har hævet sagen, har retten den 19. maj 1999 tilskrevet sagsøger med frist
til at svare senest den 7. juni 1999 med tilkendegivelse af udeblivelsesvirkningerne i medfør af
retsplejelovens § 354, stk. 6, jf. stk. 3 og 5.
da sagsøgeren har betalt det af sagsøgte 2 opgjorte beløb, er sagen optaget til dom for så vidt
angår sagsomkostningerne.
sagsøger 10, peter jørgensen, havde nedlagt samme påstand som niels otto wind-jensen,
dog således at beløbet var 100.000 kr.
sagsøgers advokat har i skrivelse af 5. marts 1999 på vegne sagsøger hævet sagen.
peter jørgensen har tegnet to anparter à 50.000 kr.
de sagsøgte havde ikke modkrav mod denne sagsøger.
sagen er optaget til dom for så vidt angår sagsomkostningerne.
rettens bemærkninger vedrørende sagsomkostningsspørgsmålet:
ved fastsættelsen af sagsomkostninger har retten taget udgangspunkt i, hvorledes
sagsomkostningerne ville være blevet udmålt, såfremt sagerne havde været anlagt som
enkeltsager, men med hensyntagen til, at der var tale om en særdeles omfattende sag, men
også, at der var anlagt henholdsvis seks sager vedrørende k/s difko lxvii og elleve sager
vedrørende k/s difko lxvi, hver med en række sagsøgere, omhandlende de samme
spørgsmål, og at disse sager har været behandlet sammen.
endvidere er det tillagt betydning, at der mellem sagsøgerne og syndikatbankerne (sagsøgte 3)
har været en særskilt procedure om, hvorvidt sagsøgte 3 var rette sagsøgte.
sagsomkostningerne ville i så fald have været således, at niels otto og ellinor lise wind-
jensen hver skulle betale 2.500 kr. til sagsøgte 1, 6.000 kr. til sagsøgte 2 og 4.000 kr. til
                                               - 7 -
sagsøgte 3, at jens froberg skulle betale 2.500 kr. til sagsøgte 1, 7.700 kr. til sagsøgte 2 og
4.000 kr. til sagsøgte 3, at kim jacobsen skulle betale 2.500 kr. til sagsøgte 1, 6.700 til
sagsøgte 2 og 4.000 kr. til sagsøgte 3, at orla villekjær skulle betale 3.200 kr. til sagsøgte 1,
8.000 kr. til sagsøgte 2 og 4.700 kr. til sagsøgte 3, og at peter jørgensen skulle betale 3.500
kr. til sagsøgte 1, 5.250 kr. til sagsøgte 2 og 5.250 kr. til sagsøgte 3.
da det er ubestridt, at sagsøgerne hæfter solidarisk for sagsomkostningerne, jf.
retsplejelovens § 314, pålægges det sagsøgerne in solidum i sagsomkostninger at betale
16.700 kr. til sagsøgte 1, 39.650 kr. til sagsøgte 2 og 25.950 kr. til sagsøgte 3.
      thi     kendes       for     r e t:
niels otto og ellinor lise wind-jensen betaler begge inden 14 dage til sagsøgte 2, k/s difko
lxvii v/komplementarselskabet kodif lxvii aps, 25.694 kr. samt renter af 18.300 kr. fra den
1. april 1999 med den til enhver tid værende rentesats i henhold til tegningsaftalen mellem
sagsøger og sagsøgte 2, p.t. 1,00 %. pr. måned, til betaling sker.
jens froberg betaler inden 14 dage til sagsøgte 2,
k/s difko lxvii v/komplementarselskabet kodif lxvii aps, 84.085 kr. samt renter af
54.900 kr. fra den 1. april 1999 med den til enhver tid værende rentesats i henhold til
tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2, p.t. 1,00 % pr. måned, til betaling sker.
kim jacobsen betaler inden 14 dage til sagsøgte 2, k/s difko lxvii v/komplementarselskabet
kodif lxvii aps, 51.395 kr. samt renter af 36.600 kr. fra den 1. april 1999 med den til
enhver tid værende rentesats i henhold til tegningsaftalen mellem sagsøger og sagsøgte 2, p.t
1 % pr. måned, til betaling sker.
niels otto wind-jensen, ellinor lise wind-jensen, jens froberg, kim jacobsen, orla villekjær
og peter jørgensen betaler in solidum inden 14 dage i sagsomkostninger 16.700 kr. til sagsøg-
te 1, dansk investeringsfond af 1. juli 1976, 39.650 kr. incl. moms til sagsøgte 2, k/s difko
lxvii v/komplementarselskabet kodif lxvii aps, og 25.950 kr. incl. moms til sagsøgte 3,
westdeutsche landesbank (europa) a/s.
             mette christensen
                       - 8 -
              (sign.)
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                       højesterets kendelse
                         afsagt onsdag den 13. februar 2019
sag 113/2018
a
(advokat henrik ehlers)
mod
ringsted kommune
(selv)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 21. afdeling den 21. december 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jon stokholm, henrik waaben og lars hjortnæs.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at hans anke tages under fornyet behandling ved
landsretten.
a har subsidiært nedlagt påstand om, at sagen hjemvises til landsretten med henblik på
revurdering af grundlag for anke.
indkærede, ringsted kommune har nedlagt påstand om stadfæstelse af østre landsrets ken-
delse af 21. december 2017.
supplerende sagsfremstilling
den 3. oktober 2016 afsagde retten i roskilde dom i en tvist mellem a og ringsted
kommune i anledning af en trafikulykke den 2. december 2015, hvorved a pådrog sig en
skade.
                                               - 2 -
ved dommen blev ringsted kommune frifundet for as påstand om, at kommunen som
vejmyndighed og grundejer har pådraget sig erstatningsansvar over for a i forbindelse med
ulykken.
den 31. oktober 2016 indleverede a ankestævning til østre landsret.
ved retsbog af 4. maj 2017 fastsatte landsretten frist for bl.a. betaling af retsafgift og modta-
gelse af ekstrakt. af retsbogen fremgår, at overskridelse af fristen for indlevering af ekstrakt
kan få udeblivelsesvirkning, jf. retsplejelovens § 386, jf. § 385, stk. 1.
ved dom af 29. november 2017 afviste østre landsret ankesagen. i dommen hedder det bl.a.
      ”ved brev af 5. juli 2017 meddelte advokat anders rynkebjerg sin klient a, at
      advokaten udtrådte af sagen, og vedlagde østre landsrets retsbog af 4. maj 2017 med
      bl.a. ovennævnte oplysninger om frist og udeblivelsesvirkning.
      ved e-mail af 22. september 2017 fremsendte landsretten på ny til a retsbog af 4. maj
      2017 med bl.a. ovennævnte oplysninger om frist og udeblivelsesvirkning, idet a ikke
      havde betalt retsafgift inden for den meddelte frist. a indbetalte herefter retsafgiften.
      a har ikke indleveret ekstrakt inden for den af landsretten meddelte frist, og da der ikke
      foreligger oplyst undskyldende omstændigheder, afvises ankesagen i medfør af
      retsplejelovens § 386, jf. § 385, stk. 1.
      …”
den 13. december 2017 kl. 14.26 anmodede a via mail til østre landsrets 21. afdeling om
genoptagelse af ankesagen, jf. retsplejelovens § 372, stk. 3, idet han oplyste, at han ikke havde
været klar over, at han skulle sende en ekstrakt til landsretten. denne mail var ikke vedhæftet
en ankestævning.
den 13. december 2017 kl. 22.28 fremsendte a endvidere en ankestævning via mail til østre
landsrets 21. afdeling. i ankestævningen er angivet den dom, der ankes, ringsted kommunes
adresse, as påstand samt hans adresse. stævningen indeholder endvidere bl.a. bemærkninger
om bevisførelse samt oplysning om, at a gør samme anbringender gældende som for
byretten.
                                                 - 3 -
ved kendelse af 21. december 2017 bestemte landsretten, at as anmodning om, at sagen på
ny tages under behandling, ikke tages til følge. i kendelsen hedder det bl.a.:
        ”der fremlagdes e-mail af 13. december 2017 fra a, der anmoder om, at sagen, der blev
        afvist den 29. november 2017, genoptages, jf. retsplejelovens § 372, stk. 3, idet han ikke
        var klar over, at landsretten skulle modtage en ekstrakt.
        …
        i medfør af retsplejelovens § 372, stk. 3, kan en anke, der hæves eller afvises af anden
        grund end overskridelsen af fristen efter stk. 2, med rettens tilladelse på ny tages under
        behandling, såfremt en ny ankestævning indleveres på rettens kontor inden 2 uger efter,
        at sagen blev afvist eller hævet.
        da a ikke har indleveret en ankestævning, der opfylder betingelserne i retsplejelovens §
        373, stk. 1, inden 2 uger efter, at sagen blev afvist, jf. retsplejelovens § 372, stk. 3, kan
        as anmodning allerede som følge heraf ikke imødekommes…”
med procesbevillingsnævnets tilladelse af 6. juni 2018 har a indbragt denne kendelse for
højesteret ved kæreskrift af 20. juni 2018.
parternes synspunkter
a har anført navnlig, at det ikke er nærmere anført, hvilke mangler der måtte være ved
ankestævningen, og at ankestævningen kan danne grundlag for sagens behandling.
han er selvmøder og har ikke bevidst undladt at udfærdige en ekstrakt. han antog, at landsret-
ten var i besiddelse af alle relevante akter, og han havde ikke oplevelsen af at være forpligtet
til at genfremsende det i et format, han ikke nærmere var vejledt om. forsømmelsen er und-
skyldelig.
henset til, at ankestævning er sendt til landsretten inden 14 dage efter afvisning, er der samlet
set grundlag for at imødekomme anmodningen om, at hans anke tages under behandling, jf.
retsplejelovens § 372, stk. 3. der er ikke anført særlige grunde eller grunde i øvrigt til at fra-
vige udgangspunktet om, at anmodninger om fornyet ankesagsbehandling imødekommes.
ringsted kommune har anført navnlig, at kommunens påstand er begrundet i sagens forløb,
hvorefter a ikke betalte retsafgift inden den af landsretten fastsatte frist. a indleverede
endvidere ikke ekstrakt inden den af landsretten meddelte frist, selvom det fremgår
udtrykkeligt og direkte i retsbog af 4. maj 2017, at overskridelse af fristen for indlevering af
                                               - 4 -
ekstrakt kan få udeblivelsesvirkning. a kan således ikke have været i tvivl om disse forhold.
a fremsendte heller ikke en ankestævning, der opfylder betingelserne i retsplejeloven.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret, om landsretten med rette har nægtet at give tilladelse til, at anke-
sagen på ny tages under behandling, jf. retsplejelovens § 372, stk. 3.
efter denne bestemmelse kan en anke, der hæves eller afvises af anden grund end overskridel-
se af ankefristen, med rettens tilladelse på ny tages under behandling, såfremt ny ankestæv-
ning indleveres på rettens kontor inden 2 uger efter, at sagen er blevet hævet eller afvist.
as mail til landsretten, der blev fremsendt til landsretten den 13. december 2017 kl. 22.28, var
vedlagt en ankestævning. højesteret finder, at denne ankestævning opfylder betingelserne i
retsplejelovens § 373, stk. 1.
højesteret finder endvidere, at denne ankestævning er indleveret rettidigt, jf. retsplejelovens §
372, stk. 3, sammenholdt med § 148 a, stk. 2.
det forhold, at a ikke havde indbetalt retsafgift og ikke havde indleveret ekstrakt inden for
fristerne herfor, kan ikke i sig selv medføre, at der ikke bør gives tilladelse til fornyet
behandling af anken efter reglen i § 372, stk. 3.
højesteret finder endvidere, at der heller ikke i øvrigt er oplyst sådanne særlige omstændighe-
der ved sagens forløb, at anmodning om fornyet behandling af anken ikke bør tillades.
højesteret tager herefter as påstand til følge.
under hensyn til sagens karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for højeste-
ret til den anden part.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse ændres, således at as anke på ny tages under behandling i landsretten.
                                            - 5 -
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
retten i sønderborg
dom
afsagt den 28. juni 2012 i sag nr. bs c8-1538/2010:
kenneth bøttcher
og
maria todsen
mod
hans boserup
og
sag nr. bs c8-2236/2011:
hans boserup
mod
k
sagens baggrund og parternes påstande
i februar 2008 købte sagsøgerne, kenneth bøttcher og maria todsen ejen-
dommen lærkevej 4, sønderborg. i forbindelse med handelen havde sagsø-
gerne antaget sagsøgte, advokat hans boserup, som deres advokat. denne
sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte på grund af mangelfuld råd-
givning er erstatningsansvarlig for sagsøgernes tab i anledning af, at ejen-
dommen havde ulovlige elinstallationer, da sagsøgerne købte den.
sagen vedrører endvidere spørgsmålet om, hvorvidt adciterede, k, skal fri-
holde sagsøgte for det beløb, han måtte blive dømt til at betale til sagsøgerne.
sagsøgernes påstand er, at sagsøgte skal betale 80.108,75 kr. med tillæg af
sædvanlige procesrenter af 50.000 kr. fra sagens anlæg til den 27. august
2010 til betaling sker og af 30.108,75 kr. fra den 5. november 2011 til betaling
sker.
sagsøgtes påstand i hovedsagen er principalt frifindelse, subsidiært betaling
af et mindre beløb end det påstævnte. over for adciterede har sagsøgte ned-
lagt påstand om, at adciterede skal betale sagsøgte, hvad sagsøgte måtte blive
pålagt at betale til sagsøgerne, samt at adciterede skal anerkende sit erstat-
ningsansvar over for sagsøgerne for ulovlige elinstallationer.
                                             - 2 -
adciteredes påstand over for sagsøgtes påstande er frifindelse, subsidiært be-
taling af et mindre beløb.
oplysningerne i sagen
sagsøgerne købte i februar 2008 ejendommen beliggende lærkevænget 4,
6400 sønderborg med overtagelsesdag den 15. juni 2008. ejendommen, der
var udbudt til salg for 1.395.000 kr., blev købt for 1.375.000 kr. handelen
blev indgået efter reglerne om lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af
fast ejendom og indeholdt både tilstandsrapport og ejerforsikringstilbud. af
købsaftalen fremgik det blandt andet, at
        .... nærværende handel er fra købers side betinget af, at dennes god-
        kender handlen for så vidt angår det juridiske indhold. indsigelser
        skal være sælgers ejendomsmægler skriftligt i hænde senest d.
        25.02.2008. såfremt indsigelser ikke er fremkommet senest den an-
        førte dato kl. 12.00, er handelen bindende ....
under "individuelle vilkår aftalt mellem køber og sælger..." hedder det bl.a.:
        .... køber accepterer tilstandsrapportens/sundhedsattest tm's ind-
        hold og accepterer selv at sørge for evt. udbedring/udskiftning af de i
        rapporten anførte forhold.
        køber har fået et afslag i den kontante udbudspris på kr. 20.000,00. ....
af tilstandsrapporten fremgik det vedrørende ejendommens elinstallationer,
at der var en un-bemærkning, og at
        ".... der ses lampesteder i værelse mod syd/øst uden loftsdåse samt
        vægbelysning i gang uden dåse. halogenbelysning i bad virker mangel-
        fuld. det anbefales at lade den samlede el-installatioen kontrolleres af
        autoriseret elektriker. ...."
af tilstandsrapporten fremgik det vedrørende sælgers oplysninger om ejen-
dommens el-installationer, at sælger (adciterede) ikke vidste, om der var dele
af ejendommens el-installationer, der var udført af personer uden autorisa-
tion, ligesom det fremgik af sælgers oplysninger om ejendommen generelt, at
sælger (adciterede) heller ikke vidste, om der var bygninger eller dele af byg-
ninger, der var udført som selvbyg eller medbyg.
af adciteredes ejerskifteforsikringstilbud fremgik det blandt andet, hvilke
skader, der ikke ville være dækket af forsikringen. det anførtes blandt andet,
at
        ".... forhold, der er nævnt i tilstandsrapporten, medmindre forholdet
        er klart forkert beskrevet i rapporten ...."
ikke er dækket af forsikringen, ligesom
                                              - 3 -
        ".... forhold vedrørende bygningens overensstemmelse med servitutter
        eller lovlighed i henhold til offentligretlige forskrifter ...."
heller ikke er dækket af forsikringen.
sagsøgerne lod ikke ejendommens elinstallationer undersøge nærmere og
drøftede i øvrigt ikke handelens dokumenter med sagsøgte.
det viste sig efterfølgende, at ejendommens elinstallationer var ulovlige. ud-
bedring af de ulovlige elinstallationer vil ifølge et under sagen afholdt syn og
skøn med el-installatør ole jensen som skønsmand koste 80.108,75 kr.
sagsøgeren kenneth bøttcher har forklaret blandt andet, at han er 29 år, ud-
lært butiksslagter og arbejder i bilkas slagterafdeling. maria todsen er 28
år, udlært receptionist og arbejder i bilkas kundeservice. det var første gang,
at de købte fast ejendom. ejendommen var udbudt til salg for ca. 1,4 mio.
kr., men der blev givet et afslag på 20.000 kr. de havde ikke sagkyndige med
ude at besigtige ejendommen forud for købet. marias far, der er stærk-
strømsingeniør, var med, og da han så ejendommens tag, sagde han, at de
skulle tale med ejendomsmægleren om det, idet der var revnede tagsten. ma-
rias far havde overfladisk bladret tilstandsrapporten igennem. da de skrev
købsaftalen under hos home, valgte de sagsøgte som deres advokat ud fra en
liste over advokater, som ejendomsmægleren havde. han husker ikke, hvor-
når dette møde fandt sted. de har aldrig talt med sagsøgte om handelen men
kun fået breve fra hans sekretær. første gang de mødte sagsøgte var til syns-
og skønsforretningen. de har aldrig fået handelen og alle dens dokumenter
gennemgået hos sagsøgte. de havde en forventning om, at sagsøgte under et
møde ville gennemgå handelen og alle dokumenterne med dem, herunder til-
standsrapporten, således at de fik betydningen og konsekvenserne af de
mange dokumenter forklaret. sagsøgte skulle have fortalt dem, at de skulle
få elinstallationerne undersøgt nærmere, inden de skrev købsaftalen under.
havde sagsøgte sagt det, ville de have ladet elinstallationerne undersøge. han
mener at have anmodet sagsøgte om et møde men er ikke sikker på det. han
tror ikke, at sagsøgte har sagt nej til at mødes med dem. han husker ikke, om
ejendomsmægleren gennemgik tilstandsrapporten med dem. det hele var
nyt. det var første gang de købte hus, og de var bare glade for at have fået
hus. to dage efter at de skrev købsaftalen under, rejste de på ferie i venezu-
ela i 14 dage, så det hele gik ret hurtigt. handelen skulle godkendes inden 28.
februar 2008, men han tænkte ikke, at det var et problem, at de rejste på fe-
rie i 14 dage. måske hørte de ikke så godt efter, da ejendomsmægleren gen-
nemgik tilstandsrapporten. han ved ikke, hvad afslaget på de 20.000 kr.
skulle dække. det skulle vist nok dække taget. havde han fået oplyst, at re-
parationen af elinstallationerne ville koste 80.000 kr., skulle afslaget have
været større. han husker ikke, om sagsøgte først blev anmodet om at repræ-
sentere dem den 7. marts 2008 og i givet fald, om det var fordi, de var på fe-
rie i 14 dage efter at have skrevet købsaftalen under. de har ikke fået et på-
bud om lovliggørelse af elinstallationerne og har ikke anmodet adciterede om
at udbedre de ulovlige elinstallationer.
                                            - 4 -
sagsøgte, advokat hans boserup har forklaret blandt andet, at han den 7.
marts 2008 fik handelens dokumenter fra home, der forespurgte, om han
ville tage sig af handelen. dette bekræftede han over for home kl. 13.11
samme dag. han fremsendte skødeudkast til sagsøgerne den 4. april 2008, og
den 11. april 2008 forespurgte home, om sagsøgerne havde godkendt skøde-
udkastet. han skrev derfor samme dag til sagsøgerne, og den 14. april 2008
fremsendte han det originale skøde til underskrift hos sagsøgerne. han har
ingen ordrebekræftelsesblanketter. ifølge de advokatetiske regler har han
pligt til uopfordret at give prisoplysning. han har mundtligt den 7. marts
2008 givet sagsøgerne prisoplysning. det skete ved, at sagsøgerne den 7.
marts 2008 rettede henvendelse til hans kontor og forhørte sig om prisen.
den fik sagsøgerne oplyst. han modtog også handelen fra home den 7. marts
2008. sagsøgerne har betalt 5.660 kr. ekskl. moms for hans arbejde med
handelen. det, de fik for pengene, var en berigtigelse af handelen, så de ikke
afleverede penge, før de var sikre på at få deres ydelse. "berigtige" betyder
at sikre at parterne ikke afleverer ydelser til hinanden uden at få det, de har
aftalt. han gik ud fra, at ejendomsmægleren havde fortalt sagsøgerne, hvad
de skulle bruge en advokat til. havde der været åbenstående spørgsmål i sa-
gens dokumenter, var sagsøgerne blevet gjort opmærksom herpå. parterne
havde aftalt, at indsigelsesfristen var den 28. februar 2008, og han fik først
sagen den 7. marts 2008. derfor kunne han ikke gøre noget ved aftalens ind-
hold. hans mandat var ret bundet, fordi der var indgået en bindende aftale
med adciterede, da han fik sagen. han påpegede ikke over for sagsøgerne, at
hans mandat var bundet, da indsigelsesfristen var sprunget.
adciterede, k har forklaret blandt andet, at hun købte ejendommen 15. no-
vember 2003. det eneste elarbejde, hun har fået udført på ejendommen, var
da nh jespersen a/s i november 2003 flyttede eltavlen fra entreen til bryg-
gerset og etablerede jordforbindelse til gruppetavle og komfur. hun har hel-
ler ikke selv lavet elarbejde på ejendommen. baggrunden for hendes oplys-
ning i tilstandsrapporten om, at hun ikke vidste, om der var dele af elinstalla-
tionerne, der var udført af personer uden autorisation, var, at hun ikke vid-
ste, om den tidligere ejer havde fået lavet uautoriseret elarbejde. hun har
kun fået lavet elarbejde af nh jespersen a/s. afslaget i købesummen på
20.000 kr. skulle dække de i tilstandsrapporten nævnte forhold. hun husker
ikke, om hun talte med sagsøgerne om, hvad de 20.000 kr. specifikt skulle
dække. hun har sat trælofter op i 5 af ejendommens rum. der var allerede
sat trælofter op i 2 rum, da hun flyttede ind. da hun satte lofter op, skruede
hun eldåsen løs og skar hul i træet, satte det nye loft op og skruede eldåsen på
igen på det nye loft. der blev ikke herved ændret på elinstallationen. hun
trak ikke nye ledninger, og hun forlængede heller ikke de eksisterende led-
ninger, idet der var ledning nok til, at dåsen kunne flyttes lidt ned. hun op-
fattede ikke dette som elarbejde. home ringede på et tidspunkt til hende og
spurgte, om hun havde lavet elarbejde i ejendommen. hun svarede, at hun
havde fået nh jespersen a/s til at flytte en eltavle.
parternes synspunkter
sagsøgeren har blandt andet gjort gældende, at sagsøgte har handlet an-
svarspådragende ved ikke at have rådgivet sagsøgerne, der er forbrugere og
                                           - 5 -
førstegangskøbere, om de juridiske forhold ved handelen, herunder indhol-
det af tilstandsrapporten og ejerskifteforsikringstilbuddet samt om konse-
kvenserne af, at der i tilstandsrapporten er opfordringer til sagsøgerne om at
lade forholdene, herunder elinstallationerne, undersøge nærmere og betyd-
ningen af undtagelserne i forsikringstilbuddet. som berigtigende advokat har
det påhvilet sagsøgte at klargøre over for sagsøgerne, at de ikke ville kunne
gøre et et krav gældende over for adciterede eller ejerskifteforsikringen, hvis
forholdene var nævnt i tilstandsrapporten og forsikringstilbuddet, ligesom
det har påhvilet sagsøgte at klargøre over for sagsøgerne, at købsaftalen var
endelig, og at han derfor ikke ville kunne gøre en forskel trods advokatfor-
beholdet. sagsøgte har ikke opfyldt disse krav. sagsøgerne har lidt et tab som
følge af sagsøgtes mangelfulde rådgivning, og tabet kan opgøres til det, det vil
koste at lovliggøre elinstallationerne. tabet er dokumenteret ved det i sagen
afholdte syn og skøn. afslaget på 20.000 kr. er ikke et udtryk for, at der er
handlet af med de ulovlige elinstallationer. afslaget er givet på grund af rev-
nede tagplader. sagsøgerens tab er en adækvat følge af sagsøgtes mangel-
fulde rådgivning. sagsøgerens krav vil ikke kunne rettes mod adciterede, idet
adciterede i tilstandsrapporten har anført, at hun ikke vidste, om elinstallati-
onerne eller dele heraf var udført af lægmand, hvorfor hendes loyale oplys-
ningspligt ikke er tilsidesat.
sagsøgte har blandt andet gjort gældende, at der ikke foreligger et ansvars-
grundlag. sagsøgte har netop ydet den rådgivning, som sagsøgeren bad om -
nemlig at berigtige handelen efter at bindende aftale mellem sagsøgeren og
adciterede var indgået. sagsøgte har ikke nægtet at gennemgå handelen og
dens dokumenter med sagsøgerne, men sagsøgerne har selv fravalgt at
komme til møde og få dokumeterne gennemgået. det var ydermere ikke en
del af sagsøgtes opgaver som berigtigende advokat at spørge sagsøgeren om,
hvorvidt sagsøgeren har fået elinstallationerne undersøgt nærmere eller i øv-
rigt at læse dokumenterne højt for sagsøgeren. hertil kommer, at ejendoms-
mægleren ifølge købsaftalen havde gennemgået ejendommens papirer med
sagsøgeren, herunder at sagsøgeren ikke ville kunne rejse krav mod adcite-
rede vedrørende ejendommens fysiske forhold. i øvrigt kunne sagsøgeren
ikke have handlet anderledes, dersom sagsøgte havde gennemgået tilstands-
rapporten med sagsøgeren, idet der var givet afslag for de i tilstandsrappor-
ten nævnte forhold. sagsøgtes ansvar er et subsidiært ansvar i forhold til ad-
citeredes. sagsøgeren burde derfor have rettet sit krav mod adciterede. der
foreligger ikke årsagsforbindelse mellem den af sagsøgte ydede rådgivning og
det påståede tab, fordi sagsøgte ikke kunne have påberåbt sig advokatforbe-
holdet, idet indsigelsesfristen var sprunget, da sagsøgeren anmodede sagsøgte
om bistand med handelen. sagsøgeren har ikke lidt et tab, idet der ikke er gi-
vet et påbud fra offentlige myndigheder om at lovliggøre de ulovlige elinstal-
lationer, og sagsøgeren har heller ikke afholdt udgifter til en lovliggørelse.
endvidere kunne sagsøgeren have rettet et krav mod adciterede, der ifølge
lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom, § 2, stk. 5 ikke
er frigjort fra ansvaret for de ulovlige elinstallationer. først hvis adciterede
ikke kunne betale, ville sagsøgeren kunne søge erstatning fra sagsøgte. sag-
søgeren har derfor heller ikke begrænset sit tab. endvidere var der mellem
sagsøgeren og adciterede indgået en bindende aftale om et afslag på 20.000
kr. for de i tilstandsrapporten anførte forhold. der er således handlet af med
                                            - 6 -
de mangler, der måtte være, og dermed har sagsøgeren ikke lidt et tab. stør-
relsen af det påståede tab bestrides, idet kun elinstallatøren er udmeldt som
syns- og skønsmand. at syn og skønsmanden har henvendt sig til en maler og
tømrer for at indhente tilbud gør ikke disse til syns- og skønsmænd, hvorfor
tilbuddene på hhv. malerarbejde og tømrerarbejde ikke kan indgå som en
del af syns- og skønserklæringen.
overfor adciterede har sagsøgte blandt andet gjort gældende, at adciterede
skal friholde sagsøgte for det, sagsøgte måtte skulle betale til sagsøgeren, da
adciterede er den, der har udført de ulovlige elinstallationer eller ladet dem
udføre, og som har givet urigtige oplysninger i tilstandsrapporten. adcite-
rede har ikke i tilstandsrapporten oplyst, at der er udført elarbejde, selvom
syns- og skønsmanden har konstateret, at der er begået ulovligheder, da
trælofterne er sat op. adciterede er endvidere ansvarlig for de ulovlige elin-
stallationer ud fra reglerne om springende regres, herunder ud fra et berigel-
sessynspunkt, idet adciterede ville opnå en berigelse ved at undgå at betale
erstatning til sagsøgeren, selvom hun er ansvarlig for de ulovlige elinstallati-
oner.
adciterede har blandt andet gjort gældende, at adciterede ikke hæfter over
for sagsøgte for sagsøgtes eventuelle rådgiveransvar over for sagsøgeren, idet
der ikke består noget kontraktsforhold mellem adciterede og sagsøgte. adci-
terede har ikke tilsidesat sin loyale oplysningspligt og er derfor ikke erstat-
ningsansvarlig over for sagsøgeren. adciterede var ikke klar over, hvad den
tidligere ejer af ejendommen havde foretaget sig, og det er det svar, hun har
givet i tilstandsrapporten. adciterede har hverken handlet svigagtigt eller
groft uagtsomt. det eneste adciterede har gjort er at sætte trælofter op i 5 af
ejendommens rum. hun har ikke i denne forbindelse pillet ved elinstallatio-
nerne. adciterede har givet sagsøgeren et afslag på 20.000 kr. til dækning af
de i tilstandsrapportens anførte forhold. der er således i købsaftalen handlet
af med de mangler, der måtte være, og den aftale er sagsøgeren bundet af.
sagsøgeren har netop heller ikke stævnet adciterede for ulovlige elinstallati-
oner eller grov uagtsomhed. reglerne om springende regres finder ikke an-
vendelse.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund, at der var ulovlige elinstallationer i den ejendom, som
sagsøgerne købte af adciterede, og at udgifterne til lovliggørelse efter det af-
holdte syn og skøn vil koste 80.108,75 kr.
sagsøgeren anmodede sagsøgte om advokatbistand i forbindelse med sagsø-
gerens køb af ejendommen. efter bevisførelsen lægger retten til grund, at
sagsøgerens anmodning om advokatbistand var sagsøgte i hænde den 7.
marts 2008. selvom indsigelsesfristen i købsaftalen på dette tidspunkt var
sprunget, og købsaftalen mellem sagsøgeren og adciterede derfor var bin-
dende, finder retten, at sagsøgte som berigtigende advokat for sagsøgeren
burde have undersøgt og rådgivet om alle juridiske og økonomiske forhold
vedrørende ejendommen, som kunne antages at have haft betydning for sag-
søgeren, herunder betydningen og konsekvenserne af tilstandsrapportens
                                            - 7 -
oplysning om, at ejendommens elinstallationer burde undersøges nærmere,
og ejerskifteforsikringens ansvarsfraskrivelser. retten finder endvidere, at
sagsøgte som advokat for sagsøgeren burde have oplyst sagsøgeren om, at
indsigelsesfristen var sprunget, og at det derfor ikke længere var muligt at
gøre brug af advokatforbeholdet. da sagsøgte herefter ikke har opfyldt sine
forpligtelser som berigtigende advokat over for sagsøgeren, har sagsøgte
handlet ansvarspådragende.
det fremgår af købsaftalen, at "indsigelser skal være sælgers ejendomsmægler
skriftligt i hænde senest d. 25.02.2008. såfremt indsigelser ikke er fremkommet
senest den anførte dato kl. 12.00, er handelen bindende". på det tidspunkt
hvor sagsøgte modtog sagen den 7. marts 2008, var handelen endelig og bin-
dende for sagsøgeren, og sagsøgeren har ikke påvist dispositioner, som sag-
søgte kunne og burde have foretaget i anledning af de ulovlige elinstallatio-
ner, og som kunne have ført til, at sagsøgerens tab var undgået.
endvidere fremgår det af købsaftalen, at køber accepterer tilstandsrappor-
tens/sundhedsattest tm's indhold og accepterer selv at sørge for evt. udbed-
ring/udskiftning af de i rapporten anførte forhold. køber har fået et afslag i den
kontante udbudspris på kr. 20.000,00." retten finder herefter, at der med af-
slaget er handlet af med de forhold, herunder de ulovlige elinstallationer, der
er omtalt i tilstandsrapporten, og at sagsøgeren er bundet af denne aftale.
retten finder det efter bevisførelsen ikke godtgjort, at afslaget alene er ydet
sagsøgeren som følge af revnede tagplader.
retten finder således ikke, at der af sagsøgeren er ført bevis for, at sagsøgtes
manglende opfyldelse af sine pligter som advokat har været tabsgivende for
sagsøgeren, hvorfor sagsøgte frifindes.
allerede som følge af det ovenfor anførte, afsiges der dom i overensstemmelse
med adciteredes frifindelsespåstand for så vidt angår sagsøgtes påstand 1 i
adcitationssagen.
over for sagsøgtes påstand 2 i adcitationssagen skal retten bemærke, at det
efter bevisførelsen må lægges til grund, at adciterede hverken har handlet
svigagtigt eller groft uagtsomt. herefter og da adciterede og sagsøgeren iøv-
rigt må anses for at have handlet af med hensyn til manglerne ved ejendom-
men jf. ovenfor, er adciterede ikke erstatningsansvarlig over for sagsøgeren
for de ulovlige elinstallationer, hvorfor adciterede frifindes for den af sag-
søgte nedlagt påstand 2.
med hensyn til sagens omkostninger forholdes der som nærmere nedenfor
bestemt, hvorved bemærkes, at omkostningerne dækker udgiften til advo-
katbistand ekskl. moms for så vidt angår sagsøgte og inkl. moms for så vidt
angår adciterede.
der er ved omkostningsafgørelsen lagt vægt på sagens omfang og karakter,
herunder at der har været afholdt syn- og skøn under sagen, det nu opnåede
resultat, samt at sagsøgte selv har ført sagen og derfor ikke har haft udgifter
til advokatbistand.
                                            - 8 -
thi kendes for ret:
sagsøgte, advokat hans boserup frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgerne kenneth bøttcher og maria todsen betale
sagsomkostninger til sagsøgte, advokat hans boserup, med 15.000 kr., der
forrentes efter rentelovens § 8a.
adciterede, k, frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgte, advokat hans boserup, betale sagsomkostninger
til adciterede, k, med 15.000 kr., der forrentes efter rentelovens § 8a.


text:
- npb
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 15. juni 2012
v-54-11
                                   noma af 2003 aps
                                   (advokat johan løje)
                                   mod
                                   1) mikkelsen media aps
                                   (advokat jørn frøhlich)
                                   og
                                   homeenter ab
                                   (advokat jane frederikke land)
indledning
sagen vedrører spørgsmålet om, der er sket en krænkelse af noma af 2003 aps’ (herefter
noma) rettigheder i henhold til varemærkeloven og markedsføringsloven i forbindelse med,
at mikkelsen media aps (herefter mikkelsen) producerede internetannoncering for homeen-
ter ab (herefter homeenter) for en chokoladeklub, hvor der blev udloddet en præmie i form
af ”en middag på noma”.
                                              -2-
påstande
noma har nedlagt følgende påstande ved hovedforhandlingens begyndelse:
      1. det forbydes mikkelsen og homeenter i markedsføring, at anvende nomas vare-
          mærke og kendetegn noma.
      2. det forbydes mikkelsen og homeenter i markedsføring at benytte nomas virksom-
         hed og varemærke noma.
      a. som sket i bilag 1
      b. som sket i bilag 11
      c. som sket i bilag 12
      3   mikkelsen og homeenter tilpligtes in solidum at betale 250.000 kr. med procesrente
          fra sagens anlæg den 11. maj 2011.
mikkelsen har påstået frifindelse.
homeenter har over for noma nedlagt påstand om, principalt afvisning, subsidiært frifindelse
samt selvstændig påstand om, at mikkelsen skal friholde homeenter for ethvert krav ho-
meenter måtte blive dømt til at betale noma under sagen.
mikkelsen har påstået frifindelse over for homeenters selvstændigt nedlagte påstand.
oplysningerne i sagen
parterne
noma er et selskab, der driver en gourmetrestaurant af samme navn beliggende i køben-
havn. restauranten er kendetegnet ved at være eksponent for det nye nordiske køkken, og
noma er en sammentrækning af ordene nordisk og mad. restaurant noma har haft succes
                                                  -3-
med sit koncept, og noma anser restauranten for at have opnået en høj grad af bekendthed i
danmark. restauranten har pt. to stjerner i michelin guiden og var på tidspunktet for hoved-
forhandlingen for andet år i træk kåret som verdens bedste restaurant på listen ” worlds 50
best restaurants”.
noma har for at dokumentere, at noma er et velkendt varemærke, under sagen fremlagt ko-
pier af avisartikler fra 2009 til 2011 med omtale af restauranten og restaurantens chefkok re-
né redzipe i aviser i blandt andet danmark, spanien, japan, tyskland, storbritannien og
usa.
      noma har fremlagt rapporten ”noma i medierne” fra infomedia, der er en rapport, der
estimerer annonceværdien af den omtale, noma har fået i medierne. rapporten viser, at om-
talen er størst i forbindelse med kåringerne af årets bedste restaurant i verden, og at den
samlede værdi af omtalen i danske medier i 2010 var 384.600.777 kr. og fra 1.januar til 9. no-
vember 2009 347.366.170 kr.
      noma fik registreret domænenavnet noma.dk hos dk hostmaster den 17. oktober 2003
og har anvendt det siden som virksomhedsnavn.
      noma er indehaver af ordvaremærket ”noma”, der er registreret i klasse 43. varemær-
ket var tillige ansøgt registreret i klasse 29 og 35, men da norma lebenmittelfilialbetrieb
gmbh gjorde indsigelse mod registreringen, begrænsede noma efterfølgende registreringen
til kun at omfatte vareklasse 43: ”tilvejebringelse af mad, drikke, midlertidige indkvarte-
ring”, hvorefter indsigelsen blev frafaldet. noma har efter dennes sags anlæg indgivet an-
søgning til patent og varemærkestyrelsen om registrering af ordmærket noma i klasse 16, 41
og 43. registreringen er gennemført den 12. december 2011.
mikkelsen er en medievirksomhed, der håndterer online markedsføring. markedsføringen
sker blandt andet ved, at mikkelsen sender markedsføringsmateriale til dele af de 1,4 mio. e-
mailadresser, de har i deres e-mailregister. mikkelsen er danmarks største medievirksomhed
med kontor i odense og stockholm. mikkelsen har blandt andet håndteret markedsføring for
homeenters produkter. i forbindelse med, at mikkelsen og homeenter indledte samarbejdet
om markedsføring af homeenters produkter, fremsendte homeenter retningslinjer for deres
samarbejde de såkaldte ”campaign regulations”. af retningslinjerne fremgår blandt andet:
                                                      -4-
       ”homeenter ab wishes til provide explicit guidelines to our media partners to secure that we are follow-
ing the marketing law in each market and that our customers are satisfied with their club membership.”
homeenter er en del af den svenske bonnier koncern, der består af cirka 175 firmaer med
cirka 11.000 ansatte. homeenter beskæftiger sig blandt andet med internetsalg af film, musik
og data mv. homeenter forsøgte i en periode at sælge medlemskaber til en chokoladeklub
kaldet ”club chokolade”. medlemmerne kunne mod betaling af et beløb få tilsendt forskel-
lig slags chokolade med posten. i forbindelse med indmelding i klubben betalte kunderne 1
krone, hvorefter de modtog den første portion chokolade. derefter blev der månedsvis til-
sendt chokolader.
konflikten
noma blev i begyndelsen af 2011 opmærksom på, at der fra mikkelsen medias hjemmeside
blev udsendt markedsføringsmateriale for homeenters club chokolade, hvor restaurant
noma blev omtalt i forbindelse med en konkurrence, som nye kunder kunne deltage i.
en gengivelse af markedsføringsmaterialet ses nedenfor:
                                                   bilag 1
                                               -5-
homeenter har fremlagt markedsføringsmateriale (bilag ii b), der har samme udseende og
indhold som bilag 1, bortset fra en tekst med tilmeldingsformular i bunden af billedet.
noma så en lignende konkurrence i markedsføringsmateriale for club chokolade på hjem-
mesiden www.madogsundmail.dk, der ses nedenfor:
                                            bilag 11
nyhedsbrevet fra madogsundmail.dk er udsendt til 38.024 e-mailadresser, hvor af 1.894
modtagere har åbnet nyhedsbrevet.
                                                -6-
udover markedsføringen på mikkelsens egen hjemmeside blev noma opmærksom på, at
lignende markedsføringsmateriale blev udsendt fra en afsender e-mail sofie-
mail@new.sofiemail.dk. e-mailen fra denne afsender ses nedenfor:
                                             bilag 12
e-mailen henviste til det oplyste link til homeenters hjemmeside svarende til bilag 1.
noma rettede henvendelse til mikkelsen ved brev af 8. februar 2011 med kopi til homeenter
med krav om, at markedsføringen ophørte, og med oplysning om, at noma ville rejse et er-
statningskrav.
      der er i sagen fremlagt yderligere 15 eksempler, hvor der i forbindelse med et selskabs
markedsføring er udloddet gavekort til middage på restaurant noma.
forklaringer
henrik byager har forklaret, at han er uddannet journalist. han er brandingekspert og kom-
munikationsrådgiver. han har haft to pr-bureuaer og har arbejdet med strategi og branding i
danmark og udlandet i tyve år. som en del af sit arbejde vurderer han potentialet og værdi-
en af et varemærke. han har blandt andet arbejdet med fair trade, max havelaar og multi-
arenaen i herning.
      et stort brand bygger på, at man har et produkt, en ydelse eller en organisation med en
bred appel, og at man finder ud af, hvilke værdier brandet skal forbindes med, samt at man
                                                   -7-
er konsekvent med den historie, man fortæller. i takt med, at priserne på markedsføring sti-
ger, er det vigtigt, at man brander korrekt. jo større kendskab der er til et brand, des mere er
brandet værd. hvis man er et lille brand, der bruger et stort brand, kan det betyde en afsmit-
tende effekt fra det store brand til det lille brand.
       der er såkaldte super brands, der er uden for de normale rammer for brands. noma er
et sådan superbrand. der findes nok ikke nogen i danmark, der ikke kender noma. når man
sammenholder det med restaurantens størrelse, er det helt unikt, at noma har fået så stor en
omtale.
       når man vurderer brands, ser man på deres udvikling og på deres udviklingsstadie.
noma er på toppen af sin udviklingskurve. derefter følger typisk en fase, hvor der er en sta-
bilisering. lige inden kurven knækker, begynder man typisk at cashe ind.
       infomedia kan antages til at måle, hvor mange der omtaler et bestemt brand. de kvan-
tificerer omtalen til penge. han har aldrig set så store tal som tallene for noma. det er unikt,
at noma har fået så meget omtale uden at have anvendt mange midler på markedsføring.
       det er ikke ligegyldigt, hvad der står i artiklerne. i nomas tilfælde er omtalen entydigt
positiv, hvorfor omtalen godt kan værdisættes som sket. det er ikke urealistisk, at noma
skulle bruge 384 mio. kroner, hvis de skulle opnå den samme omtale, som de har fået gratis.
       de stærke brands er forsigtige med deres samarbejder. hvis samarbejdet kan skabe
negativ omtale, afholder de stærke brands sig herfra. noma ville kunne få betydelige ind-
tægter for eventuelle licensaftaler. det er for eksempel set ved jamie olivers samarbejde med
tefal.
       efter hans opfattelse er det ikke normalt, at man anvender andres markedsføring på en
måde, så det fremstår, som om der er et samarbejde mellem to brands, hvis man ikke har en
aftale med indehaveren.
       kendskab til en virksomhed kan måles gennem et analyseinstitut. han kender ikke no-
gen, ”der spiser med kniv og gaffel”, der ikke kender noma. det siger han med basis i sin er-
faring, og på baggrund af den enorme eksponering, noma har fået i det offentlige rum, og
infomedias undersøgelse. han følger med i, hvad der skrives om danmark i udlandet, og
noma er en af de ting, der nævnes. det er hans indtryk, at omtalen er overvældende positiv.
       ved konkurrencer i forbindelse med markedsføring er det normalt, at man kan vinde
et gavekort, men det sker efter aftale og som et samarbejde. der skal ske honorering af an-
                                                -8-
vendelsen af gavekortet. man skal ikke med et gavekort på et par tusind kroner kunne købe
sig ind på et brand. det skal være godkendt, at man bruger det i markedsføringen.
peter kreiner har forklaret, at han har været direktør i noma siden april 2007. han er uddan-
net cand. merc. i strategi og ledelse. han blev ansat i noma for at løfte brandet og hjælpe
med at skabe en historie for noma. den drejer sig om nordisk mad og om naturen, perfekti-
onisme, konstant udvikling, troværdighed og autencitet.
      deres årlige fortjeneste er cirka 30 mio. kr. de er knap halvtreds ansatte. de serverer
middag for cirka 80 gæster om dagen. der er minimum 30 personer på arbejde hver dag til at
servicere de få kunder. de er i en situation, hvor de selv ved afbud få timer før, kan få fyldt
restauranten op. omsætningen er lille, og de geninvesterer den hele tiden i restauranten. de
har blandt andet lavet et testkøkken, så de kan eksperimentere med retterne. i testkøkkenet
er der to fuldtidsmedarbejdere, der alene arbejder med forsøg. deres primære mål pt. er ikke
overskud. det betyder, at de foretager nogle til- og fravalg. de annoncerer ikke for restauran-
ten. de har vundet mange andre priser i verden både til kokkene, og til restauranten som
helhed og for retterne. de ønsker, at deres brand fremstår rent, og at billedet ikke bliver for-
plumret.
      de er meget eksklusive i den forstand, at det er meget svært at få et bord hos dem. de
har oplevet tæt på fuld belægning fra 2007 og frem.
      hver gang, de åbner for booking for en periode, er der 50.000 personer, der forsøger at
booke. da de åbnede for booking for april måned 2012, var alle borde booket på ganske kort
tid inden for samme dag. de har nu også åbnet én telefon, som man kan ringe til. det er blot
en ekstra service. der er en ansat en bookingkoordinator. det er hans ansvar at sørge for, at
bookeren kan håndtere kunderne korrekt. bookeren har forinden været ansat i restauranten,
så han ved, hvilken oplevelse noma vil give til kunderne.
       de har været fuldt booket siden 2010. dagen efter, de blev kåret som den bedste re-
staurant i verden, var der 100.000 personer, der forsøgte at bestille et bord. der er også man-
ge kendte mennesker, der forsøger at få et bord, og 50 % af deres kunder er fra udlandet. de
har fået en henvendelse fra madeleine albright, bruce springsteen m.fl., og de måtte afvise
dem, da der ikke var ledige borde.
                                                -9-
       de solgte gavekort i en periode indtil begyndelsen af 2010. det ophørte de med, da der
var for mange, som ikke kunne få indløst gavekortet, hvilke gav badwill. da de solgte gave-
kort, havde de en ordning med et unikt nummer for gavekortet. han tror godt, at man måtte
overdrage det. de skrev ikke på deres gavekort, at de ikke måtte bruges i konkurrencer. han
kan garantere med 100 % sikkerhed, at de personer, der besvarer telefonen i restauranten,
ved, at bordreservationer ikke må bruges til konkurrencer, og at de gør opmærksom på det-
te, hvis de bliver spurgt.
       de har haft et samarbejde om at lave en kogebog fra noma. man kan købe deres koge-
bog, og ud over bogen og en gimmick t-shirt, som de producerede i forbindelse med, at en
ansat ikke kunne deltage ved prisuddelingen for verdens bedste restaurant, producerer eller
sælger de ikke andre produkter. de har heller ikke andre produktmæssige samarbejder.
       de har ikke nogen licensaftaler, men der er en virksomhed, der siden begyndelsen af
2011 har haft lov til at benytte deres navn. det betaler virksomheden 500.000 kr. for ud over
de konkrete omkostninger for hver enkelt middag eller event. virksomhedens kunder er en
meget begrænset skare, og markedsføringen sendes alene ud til denne eksklusive gruppe.
der er en fortrolighedsaftale med virksomheden.
       de har overvejet at lave markedsføring i stil med jamie oliver, men de har fravalgt det.
de kunne lave måske 3-4 aftaler, før noma begyndte at blive slidt. de bliver spurgt om mu-
ligheden for at indgå licensaftaler cirka en gang om ugen. de får også forespørgsler, om
noma vil være en del af konkurrencer, hvilket de generelt svarer nej til. de har fraveget det
enkelte gange efter en kvalitativ vurdering, og ud fra betragtninger om, at de føler et fælles-
skab med det budskab, virksomheden har. hvis en fødevarevirksomhed henvendte sig til
dem med ønske om et samarbejde, ville de som minimum bede om 1 mio. kr. for et samar-
bejde.
       han havde ikke kendskab til de fremlagte annoncer fra juc, mols kro, arnold busck,
city monkey, tack, tokalip, tulip og schulstad, hvori noma er nævnt. det er uheldigt, at
noma bliver associeret med fødevareprodukter, som de intet har med at gøre. kampagnerne
i forbindelse med momondo, miljøministeriet, tænk, frokost.dk, lederne og hifi-klubbens
medlemsklub har han godkendt, da der var tale om kampagner, hvor de kunne støtte op om
virksomhedernes budskaber om for eksempel miljø og eksponering af københavn. kampag-
                                                  - 10 -
nen fra frokost.dk kom i stand gennem en kontakt fra frokost.dk, der var en del af meyer
koncernen. i aftalen med tænk og miljøstyrelsen har de ikke modtaget betaling for præmien.
        i forbindelse med samarbejdet med hifi-klubben modtog noma en betydelig mængde
hifi til restauranten mod, at noma stillede et bord for to til rådighed for en konkurrence i hi-
fi-klubbens medlemsklub.
        han tror ikke annoncen i nærværende sag giver god omtale. de har fået flere e-mails
fra folk, som har fået e-mailen fra sophiemail. de spurgte, om noma var en del af foretagen-
det. ekstra bladet kontaktede dem også for at høre, hvad det drejede sig om. han kan ikke
sige noget positivt om annoncen, og noma associeres med mad, som de intet har med at gø-
re. det æstetiske i annoncen er ikke noget, som noma ville have godkendt.
        de holder øje med brugen af noma på internettet ved at bruge søgesites og søge på de-
res navn. det begyndte herpå, efter de opdagede, at deres navn blev brugt af andre.
        der har været mindre lignende krænkelser, hvor nomas navn er blevet brugt uden, at
der har været en aftale herom. i disse sager har deres advokat rettet henvendelse til kræn-
kerne. der har ikke i disse sager været krævet erstatning eller vederlag ved retten.
        de indledte denne sag, da de begyndte at modtage henvendelser fra folk, som nærmest
skældte dem ud for, at de var med i sådan noget.
martin mikkelsen har forklaret, at han er direktør i mikkelsen og har drevet virksomhed siden
sommeren 2006. de har lavet en platform, hvor de tager fat i annoncører. de sender kun en
regning, hvis virksomheden får en kunde på baggrund af kampagnen. de sender også ny-
heds-e-mails ud til kunder i deres egen database.
        når de laver en aftale om markedsføring, kan annoncøren selv have lavet materialet,
men det kan også være dem selv, der sætter en af deres designere til at lave det. når en
kampagne åbnes, bliver den sendt ud via deres netværk, hvorefter den er tilgængelig for alle
deres partnere.
        de forskellige distributører skal så selv gå ind og vælge kampagnen til og beslutte, om
det er en kampagne, som de vil bruge. der kan være tale om mange slags distributø-
rer/partnere, der henter kampagner hos dem, både virksomheder, der arbejder med google,
facebook, aviser etc. der er registeret tusindvis af distributører på platformen. der er tale om
                                                - 11 -
netværksøkonomi, hvor de betaler en procentsats af de penge, de modtager fra virksomhe-
den, videre til annoncørerne.
       de begyndte samarbejdet med homeenter for et par år siden. de skulle skaffe kunder
til diverse kundeklubber, herunder chokoladeklubben. aftalen (campaign regulations) mel-
lem mikkelsen og homeenter er et udtryk for, hvordan homeenter teknisk ville have, at
godkendelsesproceduren skulle foregå. aftalen medførte ikke, at mikkelsen fik ansvaret for,
at homeenters materiale overholdt lovgivningen. mikkelsen yder ikke juridisk bistand, men
deltager derimod i kreativ sparring. der var ingen krav eller restriktioner fra homeenters
side for, hvordan kampagnen skulle sendes ud.
       mikkelsen satte kampagnen op, fik den godkendt og sendte den så ud. de overholder
generelt markedsføringslovningen og dobbelttjekker, at de har holdt sig inden for reglerne i
markedsføringsloven og forbrugerombudsmandens retningslinjer.
       han kan huske, at de modtog henvendelsen om kampagnen i denne sag. deres desig-
ner lavede kampagnen og var tovholder på den. han sørgede for, at de rette tekster blev an-
vendt.
       selve grundmaterialet i bilag 1 blev leveret af homeenter, som også kom med tilmel-
dingsbetingelserne. herefter satte mikkelsen billeder, som de havde købt og teksten om
”verdens bedste restaurant” ind i homeenters materiale. mikkelsen kom med forslag til
konkurrencen, men han ved ikke, hvorfor valget faldt på noma. ud fra en markedsførings-
mæssig og forretningsmæssig betragtning var det ikke fornuftigt at vælge noma. i forhold til
samarbejdet med homeenter deltog mikkelsen i et møde med homeenter i efteråret 2010,
hvor de så på formuleringerne af de e-mails, der skulle udsendes. de undersøgte også, om
deres formuleringer var i overensstemmelse med markedsføringsloven. derefter fik ho-
meenter kampagnen sendt til godkendelse. der var både en teknisk dialog om, hvad syste-
merne kunne og en godkendelse af en kampagnes udseende, og om den overholdt markeds-
føringslovgivningen.
       kampagnen begyndte i oktober 2010. bilag 1 er et print fra selve kampagnesiten. tek-
sten i kampagnen angiver, at læseren er ”udvalgt”, hvorved forstås, at materialet ikke er
sendt ud til alle deres brugere. han ved ikke, hvor længe kampagnen har stået på nettet.
       de kan ikke sige noget om, hvor mange der ser på de enkelte konkurrencer. de har
målt, at der har været 659 deltagere i denne konkurrence, og at der er kommet 404 nye kun-
                                                 - 12 -
der til chokoladeklubben, hvilket efter deres vurdering var en fejlslået kampagne. de fik 60
kroner per tilmelding og dermed under 25.000 kr. for hele kampagnen.
        de lukkede kampagnen som følge af henvendelsen fra noma. de mener ikke at have
gjort noget forkert, da de ikke brugte nomas eget materiale, herunder logo, men de ville ikke
træde nogen over tæerne.
        hjemmesiden mad og sundhed er et af deres egne medier, hvor der er information om
mad og sundhed. desuden er der reklamer og et nyhedsbrev tilknyttet siden, og annoncen
for club chokolade lå på hjemmesiden.
        e-mailen fra sophiemail er ikke et af deres nyhedsbreve, men det er givetvis et af me-
dierne fra mikkelsens netværk. ordene i e-mailen er skabt af afsenderen og ikke af dem. han
er ret sikker på, at de har opsagt samarbejdet med det pågældende medie. hvis man klikke-
de på e-mailen fra sophiemail, kom man videre til mikkelsen.
        de bruger præmier for at skabe større opmærksomhed. på den måde får man flere øjne
til at se på annoncen, og man rammer en større målgruppe. de laver konkurrencer i forbin-
delse med kampagner hver uge. præmierne er typisk ikke luksuriøse produkter. de bruger
typisk flybilletter eller gavekort til et supermarked og andre mere hverdagsagtige ting.
        vinderne udtrækkes ved, at systemet finder en vinder, når konkurrencen er afsluttet.
så sendes der en e-mail til vinderne. når folk svarer tilbage, sendes præmien med posten. de
køber ikke præmierne på forhånd. de har aldrig fået henvendelserne fra virksomheder om
konkurrencerne. de bruger ikke logoer, hjemmeside etc. fra præmieproducenterne.
        de ville have opfyldt præmien ved at undersøge, om man kunne få et gavekort til det
noma. havde man ikke kunne få et gavekort, ville de forklare vinderen, at de kunne sende
regningen til mikkelsen, når de havde spist på restauranten. der var ikke en begrænsning på
præmiens størrelse. deres designer havde kontrolleret, hvad et måltid for to kostede. deres
præmier ligger typisk i størrelsesordenen 3.000 til 15.000 kroner. det var vinderne, der selv
skulle booke et bord online. hvis der var købt vin for 20.000 kr., ville de være bundet til at
betale det. han vil tro, at der har stået om det i konkurrencebetingelserne. de har med sik-
kerhed ikke kontaktet noma forinden. præmien ville blive udtrukket, når der var 2.500, der
havde deltaget. man kunne risikere, at konkurrencen aldrig blev gennemført. de fik kun be-
taling for nye kunder.
                                                - 13 -
       konkurrencer er almindeligt kendt i deres branche. det er normalt, at man udlodder
gaver uden at have samtykke fra producenten. man må ikke bruge logoer eller beskyttet ma-
teriale. han har aldrig hørt om, at man betaler licens, hvis man for eksempel udlodder et ga-
vekort til føtex. det er normalt efter hans opfattelse, at branchen afholder konkurrencer og
udlodder præmier uden først at spørge om lov.
harry larsson har forklaret, at han er salgsdirektør i homeenter. han er uddannet økonom
og har arbejdet i branchen i 25 år. han blev ansat i februar 2010. han arbejdede også i ho-
meenter i 90’erne. homeenter leverer film, musik, data mv. på internettet. cirka 20 % af de-
res salg ligger i danmark. distribution foretages fra sverige eller andre lande til danmark.
homeenter leverer film og musik på samme måde som bogklubber.
       samarbejdet med mikkelsen var etableret, da han blev ansat. han tror, det har været i
gang et år forinden. samarbejdet bestod i, at de bestilte annoncer hos mikkelsen. de havde
mange møder med mikkelsen om det vigtige i at følge markedsføringsloven i danmark i an-
noncerne. når der skulle laves en kampagne, udarbejdede mikkelsen et udkast, som ho-
meenter skulle godkende. de har mange annoncer, og da de sidder i sverige, kan de ikke
følge med i lovgivningen i danmark. mikkelsen havde også inden denne sag lavet konkur-
rencekampagner for dem, og det har de ikke opfattet som et problem. de fungerede fint.
       club chokolade startede i 2009 i sverige. de skulle teste nye produktmarkeder i klub-
rammer. de besluttede efterfølgende at lukke club chokolade på grund af dårlig økonomi.
kampagnen i denne sag fik homeenter til godkendelse. homeenter har bidraget med infor-
mationerne om produktet, teksten om tilbuddet på en krone og betingelser for deltagelse. en
af deres jurister hjalp med at formulere teksten til kampagnen, men han så ikke på konkur-
rencedelen. homeenter har kun set på den del, der vedrørte deres produkt. mikkelsen stod
100 % for idéen med konkurrencen. afholdelse af konkurrence, udlodning, præmien mv.
havde de ikke noget at gøre med. de talte ikke om, at man skulle have samtykke fra den
virksomhed, der leverede præmien. når de bad om en kampagnen, forventede de ikke, at
der skete udsendelse på e-mail. de talte derfor ikke om, hvor mange e-mails der skulle ud-
sendes. de fokuserede alene på, hvor meget de kunne sælge. der var intet konkret aftalt om
eksponeringen.
                                                 - 14 -
       da homeenter fik vist kampagnen, kendte han ikke noma. det var først, da han fik
brevet, at han er blevet opmærksom på noma. efter hans opfattelse er det normalt med den-
ne type konkurrencer, for eksempel med udlodning af ipods.
       det var vigtigt for homeenter, at det tekniske virkede, og at mikkelsen sørgede for, at
lovgivningen blev overholdt. for bonnier-koncernen er det vigtigt at overholde gældende
ret. dette fremgår også af homeenters retningslinjer for samarbejde, og det blev også sagt på
et møde i februar 2010 med mikkelsen.
       de har ikke oplevet, at folk troede, at de havde et samarbejde med noma på baggrund
af kampagnen. da de modtog brevet fra noma, anmodede de mikkelsen om at fjerne annon-
cen. de havde en negativ omtale i tv-programmet kontant. de har fokus på lovgivningen i
danmark, norge og sverige mv.
       de annoncerede også for club chokolade på deres egen hjemmeside. der var også an-
dre kampagner. de arbejdede også med et telemarketingbureau, ligesom de har en intern
markedsafdeling. på deres egne hjemmeside havde de samme tilbud. han så først mikkel-
sens hjemmeside, da han fik brevet fra noma.
parternes synspunkter
noma har vedr. afvisningspåstanden præciseret sin påstand 1, således at mikkelsen og ho-
meenter skal anerkende at være uberettiget til at anvende nomas kendertegn i sin markeds-
føring.
       noma har gjort gældende, at der er tale om uretmæssig brug af nomas varemærke, jf.
varemærkelovens § 4, og at brugen desuden udgør en overtrædelse af markedsføringslovens
§ § 1 og 18.
       det må lægges til grund, at der ikke er indkøbt en specifik middag på noma til udlod-
ning. der skulle alene udloddes værdien svarende til en middag på noma. markedsføringen
må dernæst anses for vildledende, idet det indikeres, at man allerede har vundet, bare man
betaler en krone. det forhold, at man køber en middag hos noma, kan ikke sidestilles med,
at man har fået nomas accept til brugen, hvorfor brugen er sket i strid med markedsførings-
lovens §§ 1 og 18.
       noma har opnået varemærkeret dels ved ibrugtagning i 2003, dels ved registrering i
2007 i klasse 43. noma er endvidere et velkendt og indarbejdet varemærke, hvilket blandt
                                                  - 15 -
andet er dokumenteret ved informedias rapport om reklameværdien af pressens omtale af
noma og ved de mange fremlagte avisomtaler. selvom der ikke foreligger en egentlig un-
dersøgelse af kendskabsgraden, må noma efter den omtale, restaurationen har fået, og de
priser, restauranten har modtaget, lægge til grund, at noma er velkendt. noma er en af
danmarks for tiden mest kendte virksomheder, der brander danmark i udlandet. der er stor
goodwill knyttet til navnet, og alle kender selskabet. som følge heraf nyder noma også en
udvidet beskyttelse af sit varemærke.
        brugen af noma er derfor en overtrædelse af varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2.
        noma giver ikke licens til brug af varemærket og er særdeles opmærksom på, om de-
res navn bruges af andre. én enkelt virksomhed har dog en særaftale om at gøre brug af
navnet i forbindelse med én event med bespisning af virksomhedens ansatte.
        der er i sagen fremlagt 15 eksempler på brug af nomas navn i markedsføringsmæssige
sammenhænge over en periode på 2-3 år. af disse har noma i 3-4 tilfælde accepteret brugen.
i de øvrige har noma rettet henvendelse til afsenderne om, at noma mener, at der er tale om
en krænkelse. alle har tilkendegivet at ville ophøre med brugen af navnet. noma er meget
opmærksom på brugen af navnet og overvejer på sigt at udvide brugen til andre klasser. den
værdi, som navnet udgør, ønsker noma ikke, skal blive udvandet ved andres brug af navnet.
        noma har ikke givet anledning til, at det kan anses for tilladt, at andre bruger deres
navn. der er ikke praksis for, hvad en licens skal koste, men det ville være dyrt. noma er i
egen klasse i danmark og den bedste i verden.
        mikkelsen og homeenter har brugt nomas varemærke uretmæssigt på utilbørlig må-
de, jf. markedsføringslovens § 1 og 18.
        ved brugen af navnet noma er der sket en utilbørlig renomésnyltning.
        det er under sagen på et sent tidspunkt blevet oplyst, at der er sendt e-mails til 38.208
unikke e-mails, hvoraf 1.894 har læst dem. dette tal er udokumenteret, og man kan alene
konkludere, at der mindst er udsendt til dette antal e-mails, ikke, at det er det maksimale an-
tal.
        i bilag 1 er der efter nomas opfattelse lagt fokus på de øverste elementer på hjemmesi-
den ved brugen af de store bogstaver, og man får den opfattelse, at man vinder en middag
på verdens bedste restaurant, hvorimod homeenter og informationerne om chokoladen er
gengivet med små typer. i bilag 11 bliver noma brugt som opmærksomhedsfanger for at
                                               - 16 -
skabe interesse for club chokolade. noma bruges også som en del af markedsføringen i bi-
lag 12, hvor det var angivet, at man er udtrukket til en middag på verdens bedste restaurant
noma. emnet i e-mailen var ”ang. bord på noma”
      der er tale om en aggressiv og retsstridig markedsføring, hvori der kun fokuseres på
middagen. de tre kampagner indebærer en grov krænkelse af markedsføringsloven. man får
indtryk af at være en særlig udvalgt person, hvilket er vildledende og utilbørligt, når man
ikke har fået lov til at bruge navnet, noma.
      det er en skærpende omstændighed, at der er tale om markedsføring af produkter,
som kunne være kommet fra noma, nemlig chokolade. markedsføringen af chokoladen kan
give folk det indtryk, at chokoladen er af særlig kvalitet, hvilket snylter på noma og den
kvalitet, noma står for.
      alene det forhold, at præmien, altså bordreservationen, ikke er købt, gør, at der ikke er
tale om konsumption. vinderen skulle selv booke et bord og betale regningen for derefter at
sende den til mikkelsen. man markedsførte et produkt, som man slet ikke havde. der er så-
ledes ikke tale om en kommerciel aktivitet ved videresalg, hvor der sker konsumption.
      varemærkelovens § 5 er ikke relevant i denne sag, da det ikke var tale om brug som
beskrevet i bestemmelsen. varemærkelovens § 6 er heller ikke relevant, da der ikke sker vi-
deresalg af en vare.
      fordelingen af ansvaret mellem mikkelsen og homeenter er ikke relevant i forhold til
nomas krav. selvom homeenter ikke var bekendt med markedsføringen, stod homeenter
som afsender af kampagnen. homeenter kan ikke dække sig ind under, at mikkelsen hand-
lede på egen hånd. harry larsson bekræftede desuden, at han havde set bilag 1, og dermed
kendte han den utilbørlige brug. mikkelsens og homeenters indbyrdes forhold har ikke be-
tydning for nomas krav. homeenter antog mikkelsen må derfor bære ansvaret for deres
samarbejdspartner.
      da der er sket en overtrædelse af varemærkelovens og markedsføringsloven, har no-
ma krav på rimeligt vederlag efter varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 20, stk.
2. der skal ved fastsættelse af vederlaget tages hensyn til, hvad noma kunne have opnået,
hvis de havde indgået en aftale. da en virksomhed har betalt 500.000 kr. for en lignende brug
af nomas navn, er det ikke urimeligt at fastsætte vederlaget til 250.000 kr. det forhold, at den
foretagne brug kan skade varemærket, skal også indgå i vurderingen af størrelsen af veder-
                                                  - 17 -
laget, såvel som det skal tillægges vægt, at noma er blevet kædet sammen med billige cho-
kolader.
       for så vidt angår kravet om erstatning har noma gjort gældende, at de har lidt et tab i
form af markedsforstyrrelse ved at blive kædet sammen med homeenters produkter.
mikkelsen har gjort gældende, at varemærkelovens § 4, stk. 1 er rettet mod erhvervsmæssig
brug af et tegn, der er identisk med eller næsten identisk med et andet mærke. mikkelsen har
ikke brugt nomas varemærke til en vare, der er identisk med nomas varer. der er således
ikke artslighed eller risiko for forveksling. man er således uden for varemærkelovens anven-
delse.
       der er desuden ikke risiko for, at en person vil tro, at der er forbindelse mellem choko-
laden og nomas restaurant.
       på bilag 1 er beskrivelsen af verdens bedste restaurant mere fremtrædende, end den er,
hvis man ser på siden som et hele, hvor chokoladedelen har den fremtrædende placering.
det bestrides, at annoncen giver indtryk af, at de to selskaber er forbundne. det angives, at
man vinder en middag på verdens bedste restaurant. man kan så klikke videre til et link,
som beskriver restauranten. det indebærer en adskillelse af de to virksomheder. af siden
fremgår, at der er tale om en abonnementsklub, og at homeenter er afsender af varen. cho-
koladen er ikke en lavprisvare, og den kan ikke købes i fri handel. det er klart, at de to virk-
somheder ikke har forbindelse til hinanden. der er derfor ikke risiko for forveksling.
       for at varemærkelovens § 4, stk. 2 finder anvendelse skal varemærket være meget vel-
kendt og indarbejdet. noma har ikke lanceret sine egne produkter under navnet noma og vil
således ikke kunne forbyde brug af navnet på alle typer varer eller produktgrene.
       ved bedømmelsen af velkendthed må der ses bort fra omtalen i udenlandske medier.
der er i sagen alene fremlagt en opgørelse over, hvad det ville have kostet at få den omtale,
noma har fået i aviserne, men det kan ikke anvendes som dokumentation for, at noma er
velkendt. det er således ikke dokumenteret, hvor velkendt noma er i den brede befolkning.
dette havde krævet en kendskabsundersøgelse.
       det bestrides, at der er sket en utilbørlig brug, da omtalen af noma er rosende, herun-
der at noma er verdens bedste restaurant.
                                                - 18 -
      såfremt retten finder, at der foreligger en overtrædelse af varemærkelovens § 4 gøres
det gældende, at der er sket konsumption efter varemærkelovens § 6, idet varen er frit om-
sættelig og indkøbt med henblik på videresalg. da der kan bestilles bord på restauranten, er
der sket konsumption i forbindelse med, at bordene er udbudt til salg.
      såfremt der er sket konsumption, er spørgsmålet, hvilke krav der kan stilles til mar-
kedsføringen. efter varemærkelovens § 6 er den blotte brug ikke en utilbørlig anvendelse,
hvis brugen ikke giver udtryk for, at man har en licens til brugen.
      den skete markedsføring har været loyal over for noma. noma er helt sikkert blikfang,
men det er normalt ved konkurrencer og ikke ensbetydende med, at der overføres goodwill
fra den ene til den anden. chokoladen får heller ikke et løft ved, at restaurant nomas navn
bruges.
      lovgiver har valgt at liberalisere konkurrencemarkedet, så vurderingen efter markeds-
føringsloven ikke skal være restriktiv, at det gør det umuligt at afholde konkurrencer. et
krav om accept vil skabe unødvendig administration. det må være tilstrækkeligt, at der ikke
sker skade på varemærket/forretningskendetegnet. noma har samarbejdet med hifiklubben
om en konkurrence, hvor der ikke blev forlangt betaling af hifiklubben.
      det bestrides, at mikkelsen hæfter for udsendelsen af bilag 12. desuden hæfter mikkel-
sen kun for ansatte og ikke for samarbejdsparter.
      det gøres endvidere gældende, at noma har ikke lidt et økonomisk tab, lige så vel som
der ikke er påvist markedsforstyrrelse. der er derfor ikke grundlag for en erstatning.
      ved fastsættelse af et evt. vederlag, hvilket der ikke er grundlag for, må godtgørelsen
sættes i forhold til, hvad der skulle være betalt for en aftale. denne sag kan ikke sammenlig-
nes med en aftale med en virksomhed, hvor restauranten lukkes for virksomheden i en hel
dag. mikkelsen har i forbindelse med kampagnen omsat for under 20.000 kr., og kampagnen
er blevet set af 1.896 personer. et evt. vederlag må sættes i forhold hertil.
      omkring udsendelse af e-mailen i bilag 12 har noma gjort gældende, at dens formule-
ring har betydning for en eventuel godtgørelse. e-mailen er dog ikke vildledende, og formu-
leringen ligger inden for det, som er acceptabelt. desuden viser e-mailen videre til hovedsi-
den, hvor sammenhængen og al information om chokolade klubben fremgår.
      i forhold til homeenters selvstændige påstand gøres gældende, at der er et fælles an-
svar for mikkelsen og homeenter. homeenter havde lige så stor indsigt i kampagnens udfø-
                                                 - 19 -
relse og tilrettelæggelse som mikkelsen, da der var tale om fast koncept, og kampagnerne
skulle godkendes, før de blev udsendt. det var et fælles ansvar at sikre, at der ikke skete
overtrædelser af lovgivningen. de to parter havde således samme mulighed for at vurdere
kampagnerne, og ydelsen, der skulle leveres af mikkelsen, blev sendt til homeenter til for-
udgående godkendelse.
homeenter har gjort gældende, at nomas påstand 1 er formuleret for bredt, idet den ikke
henviser til konkret markedsføring. det er således uklart, hvad der menes med ”anvende”
og ”bestemme”. for så vidt angår påstand 2 var det først i forbindelse med fremsendelse af
påstandsdokumentet, at der skete henvisning til bilag 11 og 12. selv hvis henvisningen til bi-
lag 11 og bilag 12 tillades, er det uklart, hvad der menes med sagsøgers virksomhed. i på-
stand 2 er det desuden ikke præciseret, at der er tale om en påstået krænkelse af et varemær-
ke.
      i forhold til spørgsmålet om varemærkekrænkelse gøres det gældende, at brugen i
denne sag ikke er omfattet af varemærkelovens § 4, da der ikke er tale om brug af ”noma”
som varemærke. det er en forudsætning for, at der foreligger brug af et varemærke, at bru-
gen viser, at et produkt hidrører fra en bestemt virksomhed. i konkurrencen er der en be-
skrivelse af noma, ikke en egentlig brug af noma som varemærke. hvis der ikke er sket
brug som varemærke, skal retten allerede af den grund afvise, at der er en krænkelse.
      efter varemærkelovens § 4, stk. 1, kræves der såvel identitet som forvekslingsrisiko.
dette foreligger ikke i denne sag.
      varemærkelovens § 4, stk. 2 giver en udvidet beskyttelse af et velkendt varemærke.
bevisbyrden for, at noma var kendt af en betydelig del af offentligheden på tidspunktet for
kampagnen, påhviler noma. denne bevisbyrde er ikke løftet. af de 42 fremlagte artikler er
12 publiceret efter kampagnens udløb og 23 er udenlandske artikler. dette er ikke tilstrække-
lig dokumentation for velkendthed.
      forklaringen fra henrik byager om, at noma var velkendt, kan ikke tillægges betyd-
ning. han omtalte noma som et globalt varemærke, hvilket ikke er ikke ensbetydende med,
at noma er velkendt i danmark.
                                                  - 20 -
        hvis retten finder, at noma er velkendt, gøres det gældende, at der ikke er sket en
krænkelse efter varemærkelovens § 4, stk. 2, da der ikke er tale om utilbørlig udnyttelse af
nomas renommé.
        noma kan i henhold til varemærkelovens § 5 ikke modsætte sig andres erhvervsmæs-
sige brug, hvis den er nødvendig for at angive varen. det var kun muligt at omtale gavekor-
tet til noma ved at omtale noma, hvorfor situationen er omfattet af § 5.
        af varemærkelovens § 6 følger, at man ikke kan modsætte sig brugen af et varemærke,
når varen med varemærkeindehaverens samtykke er sat i omsætning i eu. homeenter kan
tilslutte sig mikkelsens anbringender herom.
        homeenter er ikke ansvarlig for udsendelsen af bilag 11 og bilag 12, og det er ikke do-
kumenteret, hvem der har udsendt denne e-mail eller hjemmesiden. homeenter ville ikke
have godkendt det markedsføringsmateriale, da det er i strid med deres retningslinjer.
        det, som homeenter har godkendt, er den version, der er fremlagt i sagens bilag ii b,
hvor bilag 1 udgør en del af dette. når man ser på bilag ii b, vil man aldrig tro, at der er et
samarbejde mellem noma og homeenter. der er derfor ikke tale om renommé snyltning el-
ler markedsføring i strid med god markedsføringsskik. det er tydeligt, at der er tale om et
chokoladeabonnement. der var heller ikke et direkte link til nomas hjemmeside, hvorfor
man ikke kunne få det indtryk, at der var en relation til eller et samarbejde med noma. det
forhold, at noma er anvendt som blikfang, betyder ikke, at konceptet er utilbørligt. det kan
ikke være rimeligt, at man skal indhente samtykke hos alle, hvis produkter man bruger som
præmie i en konkurrence. når noma tidligere har solgt gavekort, uden at det er tilkendegi-
vet, at de ikke måtte bruges i en konkurrence, kan noma ikke nu forhindre, at noma omtales
i en konkurrence.
        i tilfælde af, at brugen skulle være en overtrædelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne,
har noma ikke påtaleret.
        da homeenter ikke bruger nomas forretningskendetegn, er der ikke risiko for forveks-
ling, hvorfor brugen ikke er en overtrædelse af markedsføringslovens § 18.
        noma har ikke dokumenteret et tab, hvorfor der ikke skal betales erstatning. da ho-
meenter har handlet i god tro, kan der ikke kan kræves betaling af vederlag. homeenter har
desuden lavet en aftale med mikkelsen, der skulle sikre, at mikkelsen overholdt reglerne.
                                                - 21 -
homeenter har derfor ikke udvist en sådan grad af uagtsomthed, at der kan pålægges ho-
meenter at betale vederlag.
        såfremt homeenter pålægges at betale et beløb til noma, skal mikkelsen friholde ho-
meenter, da mikkelsen har ansvaret for, at det, der leveres, lever op til gældende regler.
        nomas vederlagskrav er for stort. noma har ikke godtgjort, at en licensaftale ville
havde kostet dette beløb.
        kampagnen ophørte straks, da noma rettede henvendelse, hvilket må tillægges vægt,
ligesom god tro i retspraksis er tillagt betydning.
sø- og handelsrettens begrundelse og afgørelse
ad påstand 1:
da påstanden også efter nomas præcisering af denne ikke henviser til konkrete forhold, fin-
des den at være for bred til at tage under påkendelse, hvorfor påstanden afvises.
ad påstand 2:
det er ubestridt, at bilag 1 og bilag 11 hidrører fra mikkelsen, som var antaget af homeenter
til at forestå kampagnen. mikkelsen gjorde det muligt for sofiesmail, hvorfor mikkelsen tilli-
ge hæfter for den skadevirkning, som denne mail måtte have forårsaget.
        efter bevisførelsen, herunder de fremlagte artikler, finder retten de ubetænkeligt at
fastslå, at noma på tidspunktet for annoncering var særdeles velkendt. noma var allerede
da kendt for et helt unikt koncept. det er da også ubestridt, at årsagen til, at noma blev valgt
alene var for at skabe større opmærksom, hvilket også viser, at mikkelsen må have anset
noma for at være et værdifuldt navn at blive kædet sammen med. varemærket noma finder
derfor at nyde beskyttelse efter varemærkelovens § 4, stk. 2.
        den måde, som annoncen er bygget op på, henleder i første omgang opmærksomhe-
den på noma, idet ”verdens bedste” er dels skrevet med rødt, dels fremhævet, hvor-
imod club chokolade og homeenter er meget nedtonet. dernæst hidrører de billeder, der er
anvendt, ikke fra noma. endelig kunne en vinder ikke umiddelbart på adgang til at spise
middag på noma, idet der ikke var reserveret bord. da det er ganske vanskeligt at få reser-
veret et bord på noma, er annoncen reelt vildledende og vil kunne medføre et negativt om-
                                              - 22 -
dømme for noma. homeenters og mikkelsens brug af nomas varemærke findes derfor at
kunne skade varemærkets renommé , ligesom mikkelsen og homeenter ikke findes at have
udvist god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1.
ad påstand 3:
efter bevisførelsen har noma ikke godtgjort at have lidt et omsætningstab eller andet tab,
hvorfor noma ikke har krav på erstatning.
       da bilag 1, 11 og 12 som ovenfor nævnt indebærer en krænkelse af varemærkeloven og
markedsføringsloven, skal mikkelsen og homeenter betale vederlag til noma. under hensyn
til krænkelsens art og omfang samt de oplysninger om betaling for brug af nomas navn i
forbindelse med en anden konkurrence fastsættes vederlaget i medfør af varemærkelovens §
43 og markedsføringslovens § 20 til 150.000 kr. med renter som påstået.
       mikkelsen påtog sig for homeenter at forestå kampagnen for club chokolade. efter
bevisførelsen finder retten, at homeenters godkendelse af annoncen alene indebar en god-
kendelse af opsætning, hvorimod det måtte være mikkelsens opgave at sikre, at kampagnen
overholdt dansk lovgivning, især når henses til at der var tale om en udenlandsk part. i for-
holdet mellem noma på den ene side og homeenter og mikkelsen skal mikkelsen derfor fri-
holde homeenter for ethvert krav, som homeenter måtte betale noma.
efter sagens udfald og omfang skal mikkelsen og homeenter betale sagsomkostninger til
noma med 25.000 kr. til dækning af advokatomkostninger og 3.920 kr. til dækning af retsaf-
gift. endvidere skal mikkelsen betale 25.000 kr. i sagsomkostninger til homeenter.
                                     thi kendes for ret:
den af noma af 2003 aps nedlagte påstand 1 afvises.
mikkelsen media aps og homeenter forbydes i markedsføring at benytte nomas virksom-
hed og varemærke noma som sket i bilag 1, bilag 11 og bilag 12.
                                              - 23 -
homeenter ab og mikkelsen media aps tilpligtes in solidum inden 14 dage at betale til
noma af 2003 aps 150.000 kr. med renter fra den 11. maj 2011, til betaling sker.
i forholdet mellem homeenter ab og mikkelsen media aps skal mikkelsen media aps fri-
holde homeenter ab for et ethvert krav, som homeenter ab måtte betale noma af 2003
aps.
mikkelsen media aps og homeenter ab betaler in solidum inden samme frist 28.920 kr. i
sagsomkostninger til noma af 2003 aps.
mikkelsen media aps betaler inden samme frist 25.000 kr. til homeenter ab.
                                      mette christensen
aksel gybel       jens zimmer christensen           jens krog         kai wøldike bested
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                        p.j.v. sø- og handelsretten, den 15. juni 2012


text:
                      højesterets kendelse
                         afsagt mandag den 23. august 2010
sag 72/2010
advokat keld parsbergs
påkære i sagen:
a
(advokat keld parsberg)
mod
b
(advokat marianne wittenkamp)
den påkærede kendelse er afsagt af østre landsret 21. afdeling den 16. juli 2009.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: niels grubbe, poul dahl jensen og thomas rørdam.
påstande
kærende, advokat keld parsberg, har nedlagt påstand om, at landsretten skal genoptage kæ-
remålet og realitetsbehandle kæren, der angår salærfastsættelse i en forældremyndighedssag.
sagens oplysninger
ved kendelse af 8. juli 2009 afviste østre landsret at behandle kære over retten i roskildes
fastsættelse af salær i sagen under henvisning til, at kærefristen på 2 uger efter retsplejelovens
§ 394, stk. 1, ikke var overholdt.
advokat keld parsberg anmodede herefter landsretten om at genoptage kæresagen med hen-
blik på realitetsbehandling af kæren, da han først den 9. juni 2009 havde modtaget underret-
ning om byrettens salærafgørelse af 25. maj 2009.
                                               - 2 -
ved kendelse af 16. juli 2009 afviste landsretten at genoptage kæresagens behandling, da der
ikke fandtes at være hjemmel til genoptagelse. ved kendelse af 10. august 2009 afviste lands-
retten at tillade kære efter kærefristens udløb.
procesbevillingsnævnet har den 13. oktober 2009 meddelt tilladelse til, at kendelserne af 8.
juli og 16. juli 2009 påkæres til højesteret.
advokat keld parsberg har herefter alene påkæret kendelsen af 16. juli 2009 til højesteret.
højesterets begrundelse og resultat
advokat keld parsberg har ikke efter procesbevillingsnævnets tilladelse af 13. oktober 2009
påkæret landsrettens kendelse af 8. juli 2009 til højesteret, og denne kendelse står derfor ved
magt, jf. retsplejelovens § 394, stk. 2, 1. pkt. der foreligger ikke tilladelse til kære af lands-
rettens kendelse af 10. august 2009 til højesteret.
af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster højesteret landsrettens kendelse af 16.
juli 2009.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse af 16. juli 2009 stadfæstes.