text:
lca
                                     udskrift
                                          af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                    kendelse
afsagt den 28. januar 2016
a-35-15
                                minkpapir a/s
                                (advokat claes simon wildfang)
                                mod
                                jasopels a/s
                                (advokat torben krath)
sagens baggrund og parternes påstande
                                                -2-
denne sag drejer sig overordnet om, hvorvidt betingelserne for nedlæggelse af midlertidigt
forbud efter retsplejelovens kapitel 40 er opfyldt, herunder om jasopels a/s’ t5 maxi stretch
tanemaskine krænker minkpapir a/s’ patentrettigheder.
minkpapir a/s har nedlagt følgende påstande:
påstand 1: det forbydes jasopels a/s at fremstille, udbyde og/eller bringe i omsætning t5
            maxi stretch tanemaskine, så længe patent dk 177012 b1 og/eller dk/ep
            1678331 t3 er i kraft.
påstand 2: det påbydes jasopels a/s at tilbagetrække t5 maxi stretch tanemaskiner fra for-
            handlere.
jasopels a/s har nedlagt påstand om frifindelse
overfor den af minkpapir a/s nedlagte påstand 1 nedlægges subsidiært påstand om, at for-
buddet alene meddeles mod en af retten fastsat sikkerhedsstillelse.
oplysninger i sagen
sagens parter
minkpapir a/s (herefter minkpapir) og jasopels a/s (herefter jasopels) er danske selskaber,
der begge driver virksomhed med produktion, udvikling og levering af forskellige pels-
ningsmaskiner og øvrige remedier til brug i pelsbranchen.
parterne har hver især udviklet tanemaskiner, som bruges indenfor minkpelsbranchen til at
strække minkskind, inden de sendes til tørring. jo længere skindene er, jo højere pris får man
for dem.
minkpapirs tanemaskiner og patenter
                                                     -3-
minkpapir har udviklet tanemaskinerne fix-1 tanemaskine (herefter fix-1) og fix-2 tane-
maskine (herefter fix-2). fix-1 er en patenteret tanemaskine, hvor skindet bliver strukket og
herefter fastholdt på en trætane ved hjælp af to hæfteklammer, der er skudt ind i ryggen af
skindet, og en særlig overtrækspose, som med sit pres på skindets nederste 3-4 cm fikserer
skindet på tanen, således at strækket af skindet fastholdes under den efterfølgende tørrings-
proces. fix-2 er en videreudvikling af fix-1, der ved hjælp af særlige buede gribeorga-
ner/kløer muliggør et yderligere stræk af skindet, uden at skindet ødelægges. skindet bliver
alene fikseret på tanen ved hjælp af den særlige overtrækspose.
den 19. september 2003 indgav minkpapir en patentansøgning i danmark for en ”frem-
gangsmåde og tanemaskine til ikke-destruktiv udstrækning og fastgørelse (taning) af skind
på et udspilningselement/tane”. den 6. december 2010 blev patentet udstedt under nummer
dk 177012 b1 med følgende patentkrav:
      ”1. fremgangsmåde til ikke-destruktiv udstrækning og fastgørelse af skind (2) på en tane
      (4) hvortil der anvendes en tanemaskine (6) af den art der omfatter holdemidler for enga-
      gering af den nedre ende (18) af en tane (4) samt gribeorganer (12) for fastholdelse af den
      nedre ende (24) af et på nævnte tane (4) løst påtrukket skind (2) under udstrækning af
      dette på tanen (4), hvor tanen (4) anbringes i holdemidlerne og hvor gribeorganerne (12)
      omfattende inderdele (10) og yderdele (20) bringes i indgreb med skindet (2) ved indfø-
      ring af inderdelene (10) imellem overfladen (14) af tanen (4) og skindets læderside (16) og
      yderdelene (20) der ud for inderdelene (10) forskydes imod skindets hårside (22) for fast-
      holdelse af skindet (2) imellem inderdelene (10) og yderdelene (20), hvor udstrækningen
      af skindet finder sted ved gennemførelse af en relativ forskydning imellem gribeorganer-
      ne (12) og tanen (4), og hvor en effektiv fastholdelse af skindet (2) i den udstrakte position
      på tanen etableres ved påtrækning af en overtrækspose (26) udenover skindets hårside
      (22), der i det mindste over en del af skindets nedre ende (24) bringes til stramt anlæg
      med skindets hårside (22), efterfulgt af en frigørelse af gribeorganerne (12) fra skindet (2)
      og en frigørelse af tanen (4) fra holdemidlerne kendetegnet ved, at gribemidlerne (12) an-
      griber og fastholder skindet (2) langs i alt væsentligt hele skindets omkreds ved den ned-
      re ende (24).
      2. tanemaskine for anvendelse ved udøvelse af den i krav 1 angivne fremgangsmåde og
      omfattende holdemidler for en tane (4), aktiverbare gribeorganer (12) for fastholdelse af
      den nedre ende (24) af et på tanen (4) løst påtrukket skind (2), samt midler til gennemfø-
      relse af en relativ forskydning imellem tanen (4) og gribeorganerne (12), og hvor gribeor-
      ganerne (12) omfatter i det mindste to inderdele (10) der kan føres ind imellem overfla-
      den (14) af tanen (4) og skindets læderside (16) fra tanens nedre ende (18) og i det mind-
      ste to, med inderdelene (10) samvirkende, yderdele (20) hvis modstående sider står i for-
      bindelse med førings- og trykmidler for forskydning af yderdelene (20) imellem en lukket
      position hvor yderdelene er presset i anlæg med skindets hårside (22) for fastholdelse af
      den nedre ende af skindet (2), og en åben stilling hvor skindet (2) er frit, kendetegnet ved,
                                                    -4-
     at de imod tanen (4) vendende sider (25, 29) af henholdsvis inderdelene (10) og ydedele-
     ne (20) er tilpassede den udvendige facon af tanen (4) således at gribeorganerne (12) an-
     griber skindets nedre ende (24) i det væsentlige langs hele den udvendige periferi (14) af
     tanen (4).
     …
     5. tanemaskine ifølge et hvilket som helst af kravene 2-4, kendetegnet ved, at de imod
     hinanden vendende sider (50) af inderdelene (10) har et konkavt forløb.”
af patentets beskrivelse fremgår bl.a.:
     ”den foreliggende opfindelse angår en fremgangsmåde til ikke-destruktiv udstrækning
     og fastgørelse (taning) af skind på en tane hvortil der anvendes en tanemaskine af den art
     der omfatter holdemidler for engagering af den nedre ende af en tane samt gribeorganer
     for fastholdelse af den nedre ende af et på nævnte tane løst påtrukket skind under ud-
     strækning af dette på tanen, hvor tanen anbringes i holdemidlerne og hvor gribeorganer-
     ne omfattende inderdele og yder-dele bringes i indgreb med skindet ved indføring af in-
     derdelene imellem overfladen af tanen og skindets læderside og yderdelene der ud for
     inderdelene forskydes imod skindets hårside for fastholdelse af skindet imellem inderde-
     lene og yderdelene, hvor udstrækningen finder sted ved gennemførelse af en relativ for-
     skydning imellem gribeorganerne og holdemidlerne for den nedre ende af tanen, og hvor
     en effektiv fastholdelse af skindet i den udstrakte position på tanen etableres ved på-
     trækning af en overtrækspose udenover skindets hårside, der i det mindste over en del af
     skindets nedre ende bringes til stramt anlæg med skindets hårside, efterfulgt af en frigø-
     relse af gribeorganerne fra skindet og en frigørelse af tanen fra holdemidlerne, samt en
     tanemaskine til udøvelse af fremgangsmåden.
     ved tørring af eksempelvis mink- eller ræveskind (i det efterfølgende under et benævnte
     skind) eller pelsning og afskrabning af fedtlaget på skindets læderside, udstrækkes skin-
     dene på eksempelvis en tane, der ofte først er forsynet med et fedtsugende materiale, i
     den hensigt at der resterende fedt på skindets læderside, under tørringen af skindene
     trækker ind i papiret mig derved fjernes fra skindet.
     i det efterfølgende angives nogle definitioner, der vil blive anvendt i det efterfølgende:
     når der i det efterfølgende benyttes betegnelsen ”tane” skal dette forstås i dette begrebs
     videste forstand, hvilket vil sige at dette omfatter såvel traditionelle taner, som moderne
     taner/ udspilningselementer hvis bred-sider er hvælvede/konkave i forhold til tanens
     centerakse, hvorved der opnås mulighed for etablering af en bedre modholdskraft på de
     områder af det udstrakte skind, der ved anvendelse af de traditionelt anvendte taner, er-
     faringsmæssigt vil skride, og hvor effektiv fastholdelse af et udstrakt skind, uden anven-
     delse af hæfteklammer, er mulig.
     …
     anvendelse af taner i forbindelse med tørring af skind er velkendt og der er gennem ti-
     den udviklet en lang række udformninger af sådanne taner, i den hensigt at forbedre tør-
     ring af skind. med den mekanisering og organisering af produktion og salg af pels der
                                                -5-
har fundet sted, er der tillige sket en vis standardisering af skindstørrelser, og dermed
også af de taner på hvilke skind fastholdes i udstrakt position under tørring, i den hensigt
at kunne opnå bedst mulig og ensartet skindkvalitet, hvilket betyder at producenterne
kan opnå en højere pris for skindene.
de taner, der har vundet størst udbredelse, og som i dag anvendes af den største del af
producenterne af skind, herunder navnlig minkskind, -er fremstillet af træ, og kan kort
beskrives som et fladagtigt stykke træ, med en første bredsideflade, og en anden bred-
sideflade samt en første smalsideflade og anden smalsideflade, hvis bredde i alt væsent-
ligt er betydeligt mindre end bredden af bredsidefladerne, og hvis ene ende (fodenden)
er afskåret vinkelret på tanens længdeakse, og hvis nedre ende nærmest fodenden har
konstant bredde, men hvis bredde herefter aftager gradvist imod et tilspidset men dog
afrundet endeparti (fodenden, næseenden), og hvor tanen har en gennemgående spalte
mellem den første bredsideflade og den anden bredsideflade, hvilken spalte er beliggen-
de symmetrisk omkring tanens længdeakse og forløbende mellem nær den tilspidsede
endedel og i det mindste over halvdelen af tanens længde. foran beskrevne tane er en ta-
ne beregnet for skind fra han-dyr, der normalt er større end skind fra hun-dyr. en tane
beregnet for anvendelse ved udtørring af lædersiden af skind fra hun-dyr omfatter ikke
en nedre ende hvor tanens bredde er konstant.
…
den hidtil mest anvendte måde at udføre taning af skind finder sted ved, at skindet ma-
nuelt trækkes på en tane, med lædersiden vendende imod tanen, der herefter indsættes i
en maskine omfattende gribeorganer for fastholdelse af tanens nedre ende, der rager ne-
denfor den del af tanen der dækkes af skindet, også efter dette ved maskinen er strakt ud
på tanen. gribeorganerne indsættes herefter i indgreb mellem skindets læderside og hår-
side på henholdsvis ryg- og bugsiden, hvorefter skindet strækkes ud på tanen ved en re-
lativ forskydning imellem gribeorganerne og tanen, hvorefter skindet i den udstrakte po-
sition på tanen, hæftes til tanen ved indskydning af hæfteklammer der penetrerer skindet
og forankres i selve tanen.
skindet tørres efterfølgende siddende udstrakt på tanen, hvilket medfører at der i skindet
opstår aflange huller hidrørende fra hæfteklammerne der fastholder skindet på tanen.
nævnte huller, der findes såvel på skindets rygside, som er den mest værdifulde del af
skindet, som på bugsiden i lårskindet, medfører at skindet i nævnte områder er værdi-
løst, idet denne del af skindet med hullerne ikke er anvendeligt ved den videre forar-
bejdning af skindet. placeringen af hæfteklammerne så nær ved skindets underkanter,
uden at skindet under tørringen trækker sig fri af hæfteklammerne ved yderligere beska-
digelse af skindet er således vigtig. hertil er udviklet tanemaskiner der bl.a. kendes fra
dk 169525, der angiver en tanemaskine omfattende gribeorganer og følere der styrer om-
fanget af strækningen af skindet på tanen så den optimale hæftning kan finde sted uden
udrivning af hæfteklammerne.
hæftningen af skindene medfører ved aftaning af skindene desuden behov for manuel
arbejdskraft i et ikke uvæsentligt omfang, i forbindelse med fjernelsen af nævnte hæfte-
klammer, idet fjernelsen af disse skal finde sted uden at beskadige skindet yderligere.
sluttelig medfører anvendelsen af hæfteklammerne ødelæggelse af tanematerialet, der
som oftest udgøres af træ, således at disse efter en tid må udskiftes.
                                               -6-
den ideelle fremgangsmåde ved strækning og taning af skind ville således være at skin-
det kunne fastholdes i den udstrakte position, uden anvendelse af hæfteklammer. fra
wo-a1-0162985 kendes en fremgangsmåde samt en holdepose for fastholdelse af skindet
i udstrakt position under tørringen, ved efter skindet er strakt ud på tanen at trække en
pose udenover skindets hårside hvilken poses indvendige dimensioner er således afpas-
set, at skindets narvside ved hårenes udadrettede kræfter anpresses så meget imod tanen,
at skindet derved fastholdes i den udstrakte position, uden anvendelse af hæfteklammer
der penetrerer såvel skindet som tanen. herved undgås førnævnte værdiforringelser af
skindet som følge af huller, hvilket medfører at der herved vil være mulighed for at opnå
en mærkbart højere pris for skindet.
fra dk 2000 01174l kendes en fremgangsmåde og maskine for taning af skind, hvor ma-
skinen er således indrettet med gribeorganer der muliggør påtrækning af en holdepose
udenpå et af maskinen udstrakt skind på en traditionel tane, hvor holdeorganerne udgør
flade næb-formede holdeorganer der angriber henholdsvis skindets rygside og bugside
(lårskindet) fra neden, der medfører at holdeposen kan trækkes udenover skindet til et
niveau nedenfor rygskindets nedre randkant.
imidlertid har praktisk anvendelse af denne fremgangsmåde vist, at skindet under tør-
ringen kryber på hver side af haleroden, hvilket ofte resulterer i en reduceret pris for
skindene, som følge af et skindet ikke har den forventede størrelse efter aftaningen. år-
sagen hertil er dels at holdeposen ikke langs tanens brede sider, kan yde et tilstrækkeligt
tryk imod hårsiden af skindet, til at der opstår en friktionskraft imellem tanens overflade
og skindets læderside, der er tilstrækkelig til at modvirke at førnævnte sider af skindet
skrider. dette har medført, at man fortsat benytter et mindre antal hæfteklammer for
fastgørelse af nævnte skridende partier af skindene under tørringsprocessen, idet prisre-
duktionen pr. skind ved en lavere størrelseskategori, er større end prisreduktionen for de
få huller i skindet, klammerne efterlader.
en løsning på dette problem kunne være at strække skindene noget længere på tanerne,
men de kendte tanemaskiner jf. ovenstående kendte teknik, frembyder ikke tilstrækkelige
faciliteter til en foretrukket udstrækning af skindet på tanerne, idet der ved de kendte ta-
nemaskiners holdeorganer etableres modhold under strækningen af skindene langt to re-
lativt smalle angrebsflader på den ene, eller på hver fladside af tanen, som medfører at
skindene, såfremt de strækkes mere, vil blive beskadiget i holdeområderne, som tillige er
den mest værdifulde del.
i mellemtiden er der foretaget en videreudvikling af de taner, der benyttes i forbindelse
med udstrækning, fastholdelse og tørring af skind, således at der er muligt at opnå en ef-
fektiv fastholdelse af hele skindet under tørreprocessen, uden at partier af skindets nedre
ende kryber/skrider. videreudviklingen består groft sagt i, at gøre tanens bred-sider
hvælvede/konkave i forhold til tanens centerakse, hvorved der opnås en bedre mod-
holdskraft på de områder af det udstrakte skind, der ved anvendelse af de traditionelt
anvendte taner, erfaringsmæssigt vil skride. nævnte udformning af taner har således
medført at det er muligt at fastholde skind i udstrakt position på en tane under tørringen,
uden anvendelse af hæfteklammer, der efterlader huller i skindene.
imidlertid har nævnte videreudvikling af tanerne betydet, at de kendte tanemaskiner, der
er beregnet for anvendelse sammen med ovenfor beskrevne, traditionelle taner, der ud-
gøres af et høvlet bræt af fyrretræ med to modstående bred-sideflader, og to smalsidefla-
der, ikke er anvendelige. desuden har det yderligere været et ønske at kunne foretage en
                                              -7-
strækning af skindene i et omfang, der ligger udover det der traditionelt har været muligt
jfr. foran beskrevne problemstillinger.
det er således opfindelsens formål at angive en fremgangsmåde til taning, samt en tane-
maskine af den angivne art, der tillader taning af skind der fastholdes på tanen under
anvendelse af stramtsiddende overtræksposer, og som yderligere muliggør en strækning
af skindene på tanerne, der ligger ud over det, der hidtil har været opnåeligt, uden at
ødelægge skindene i holdeområdet i skindets nedre ende (haleenden).
dette formål opnås ved den indledningsvist angivne fremgangsmåde, som er kendeteg-
net ved at gribemidlerne angriber og fastholder skindet langs i alt væsentligt hele skin-
dets omkreds ved den nedre ende.
det der her er væsentligt er, at skindets nedre ende (haleenden) angribes af gribeorga-
nerne langs hele skindets omkreds, hvilket medfører en jævn fordeling af holdekræfterne
for fastholdelse af skindets nedre ende, idet holdekræfterne herved fordeles over hele
skindets omkreds under udstrækningen af dette, der gennemføres ved en relativ for-
skydning imellem udspilningselementet/tanen og gribeorganerne. desuden medfører
den endvidere, at skindet yderligere strækkes ensartet over hele sin omkreds og følgelig
vil det være muligt at udøve en strækning af et skind i et omfang, der hidtil ikke har væ-
ret muligt, og dette tillige uden at ødelægge skindet i angrebsområdet for gribeorganer-
ne.
der er således ved fremgangsmåden ifølge opfindelsen angivet en mulighed for at fore-
tage udstrækning af skind fra pelsdyr på taner i et hidtil ukendt omfang, hvilket i mange
tilfælde vil medføre mulighed for at kunne udstrække skindene til en hel størrelseskate-
gori over det der er muligt ved anvendelse af den kendte fremgangsmåde, hvor der etab-
leres modhold i skindets ryg- og bugside langs to relativt smalle angrebsflader på hver
fladeside af tanen, som det er tilfældet ved taning af skind ved anvendelse af den tane-
maskine der er omfattet af dk 2000 01174l.
tanemaskinen ifølge den foreliggende opfindelse for anvendelse ved udøvelse af den i
krav 1 angivne fremgangsmåde og omfatter holdemidler for en tane, aktiverbare gribeor-
ganer for fastholdelse af den nedre ende af et på tanen løst påtrukket skind, samt midler
til gennemførelse af en relativ forskydning imellem tanen og gribeorganerne, og hvor
gribeorganerne omfatter i det mindste to inderdele der kan føres ind imellem overfladen
af tanen og skindets læderside fra tanens nedre ende og i det mindste to, med inderdele-
ne samvirkende, yderdele hvis modstående sider står i forbindelse med førings- og tryk-
midler for forskydning af yderdelene imellem en lukket position hvor yderdelene er
presset i anlæg med skindets hårside for fastholdelse af den nedre ende af skindet, og en
åben stilling hvor skindet er frit er kendetegnet ved, at de imod tanen vendende sider af
henholdsvis inderdelene og yderdelene er tilpassede den udvendige facon af tanen, såle-
des at gribeorganerne angriber skindets nedre ende i det væsentlige langs hele den ud-
vendige periferi af tanen.
ved at indrette gribeorganerne på en sådan måde at disse kan angribe og fastholde skin-
dets nedre ende langs hele dettes nedre periferi, opnås der således mulighed for at kunne
fordele holdekræfterne under udstrækningen af et skind på en tane langs hele nævnte
periferi af skindet, hvilket medfører at skindet ved udstrækningen af tanemaskinen
strækkes ensartet over hele dettes omkreds, og endvidere opnås der mulighed for at ud-
øve en større trækkraft i skindet, som medfører mulighed for at strække skindet til en
                                               -8-
størrelseskategori, der ligger over det der er normalt. denne mulighed rummer større
indtjeningsmuligheder for pelsdyravlerne, der herved opnår en større pris for leverede
skind til pelsauktionen. desuden vil den øgede strækning af skindet medføre at vægten
af skindet der benyttes til færdige pelsprodukter, vil blive mindre, hvilket foretrækkes af
brugerne af disse.
i den hensigt at opnå en forbedret holdekraft imellem inder-delene og yder-delene, kan
inder-delene omfatte en øvre modholdsflange, hvis rand på den bort fra tanen vendende
side, omfatter et spor, og at de imod den øvre rand vendende sider af yderdelene omfat-
ter en med sporet samvirkende trykflange med en kant, hvis facon modsvarer faconen af
sporet.
ved indklemning af den nedre rundtgående rand af skindet imellem modholdsflangen
og tryk-flangens kant, vil der herved etableres en rundtgående, og i forhold til retningen
af den relative forskydning imellem holdemidlerne for tanen og gribemidlerne, tværrettet
modholdskant, der medfører en mulighed for at reducere trykket imellem tryk-flangen
og modholds-flangen, og dermed kan størrelsen af trykmidlerne der udøver dette tryk
nedsættes, og dermed også den energi der medgår til etableringen af dette.
…
uden at give afkald på andre udførelsesformer, kan det anføres at i en særlig foretrukken
udførelsesform af inder-delene af gribemidlerne, der er beregnet for taning af skind på
taner hvis bred-sider er hvælvede/konkave i forhold til tanens centerakse, kan de imod
hinanden vendende sider af inder-delene have et konkavt forløb.
…
der er således ved fremgangsmåden og apparatet til udøvelse af fremgangsmåden, tilve-
jebragt mulighed for gennemførelse af en klammefri taning af skind ved anvendelse af
nyudviklede udspilingselementer/taner, der samtidigt åbner muligheder for at strække
skindene under taningen i et hidtil ukendt omfang, uden at skindet ødelægges i gribeor-
ganernes angrebsområde.
…
som det fremgår af fig. 4, fig. 5 og fig. 6 med flere, udgøres inder-delene 10 af gribeorga-
nerne 12 af to ligedannede, imod hinanden forskydelige og åbne-, men spejlvendte, halv-
dele 34, 36, der har et konkavt forløb. halvdelene 34,36, er lejrede på respektive konsoller,
der ved en drejeforbindelse er lejrede ud for hinanden, og hvilke konsoller 38 ved aktua-
torer 40 er forskydelige imod hinanden og bort fra hinanden, imellem en lukket stilling,
hvor de mod hinanden tilvendende endedele 42,44 af inder-delene 10 tilnærmelsesvist er
i anlæg med hinanden, og med overfladen 14 af tanen 4, og en åben stilling hvor inder-
delene 10 er beliggende i en afstand fra hinanden. de imod tanen 4 vendende sider 25, 29
af henholdsvis inderdelene 10 og yderdelene 20 er tilpassede den udvendige facon af ta-
nen 4. inderdelene 10 omfatter endvidere en øvre modholdsflange 27, hvis rand 28 på
den bort fra tanen 4 vendende side 30 omfatter et spor 32, sporet ses tydeligst i fig. 5.
yderdelene 20 er placerede på de respektive konsoller 38 ved drejeligt lejrede arme 46, 48,
hvilke arme 46, 48 ved aktuatorer 49 er forskydelige imellem en stilling hvor flangekan-
terne 33 er anpresset imod spor 32 i den øvre rand 28 af inderdelene 10, jf. bl.a. fig. 8 og
                                                    -9-
      fig. 10, og en position hvor nævnte flangekanter er beliggende i en afstand fra nævnte
      spor 32.
      som det endvidere fremgår af den viste udførelsesform har mod hinanden vendende si-
      der 50 af inder-delene 10 har et konkavt forløb, der er passende til et tane 4 med bred-
      sider der er hvælvede/konkave i forhold til tanens centerakse i mindst to retninger. det
      skal anføres at inder-delene 10 og yder-delene 20 kan antage andre udformninger, pas-
      sende til taner med andre tværsnits-faconer, end den her viste.
      …
      der er således ved opfindelsen angivet en fremgangsmåde og maskine til maskinel udfø-
      relse af ikke destruktiv taning af skind, ved påføring af en overtrækspose til et niveau be-
      liggende under skindets underkant i skindets udstrakte tilstand, som medfører at der ik-
      ke er behov for yderligere fastgørelse af skindet til tanen, hvorved anvendelse af hæfte-
      klammer der penetrerer skindet og tanen er overflødiggjort. desuden er der med ud-
      formningen af tanemaskinen 6, og navnlig dennes gribeorganer 12, hvis facon svarer til
      tanens geometri, herunder det forhold, at gribeorganerne 12 angriber den nedre ende 24
      af skindet langs praktisk taget hele dettes periferi, opnået mulighed for at strække skin-
      dene der tanes, til et hidtil ukendt omfang, uden at skindet ødelægges i gribeorganernes
      angrebsområde. der er således ved opfindelsen opnået en nærmest talt revolutionerende
      udvikling af taneproceduren, som forventes at blive indført som standard indenfor pro-
      duktion af skind, og som vil kunne ændre konkurrenceforholdene på markedet betyde-
      ligt.
      opfinderen har, som allerede anført, erkendt at gribeorganerne til tanemaskinen til ud-
      øvelse af fremgangsmåden ifølge opfindelsen, kan antage andre udformninger end den i
      nærværende beskrivelse angivne, men det ændrer ikke ved det opfinderiske aspekt, der
      består i at angive en fremgangsmåde hvor et skind under udstrækningsprocessen ved ta-
      ning, angribes af gribemidlerne langs praktisk taget hele dettes nedre rand, ved at ud-
      forme gribeorganerne i en til et aktuelt tanes relevante tværsnit.”
patentskriftet indeholder blandt andet følgende figurer til illustration af opfindelsen:
figur 2                     figur 3                   figur 6                 figur 9
figur 2 viser tanemaskinen set fra siden.
                                               - 10 -
figur 3 viser et tværsnit af tanemaskinen set fra oven.
figur 6 viser gribeorganerne set fra oven i åben position
figur 9 viser gribeorganerne set fra oven i lukket position.
minkpapir har på samme opfindelse den 8. december 2010 fået udstedt europæisk patent
med virkning i danmark under nummer dk/ep 1678331 t3, der i det væsentlige er ensly-
dende med det danske patent. den væsentligste forskel er, at ”pelt board”, der er det engel-
ske ord for tane, i patentkravene er oversat til ”tanebræt” patenterne vil i det følgende kol-
lektivt benævnes ”stridspatenterne”.
jasopels’ t5 maxi strech tanemaskine
med jasopels’ tanemaskine, t5 maxi strech (herefter t5), bliver minkpelsen tillige under ud-
strækningen fastholdt af særligt buede gribeorganer/kløer. efter udstrækningen vikles der
automatisk plastfolie omkring skindets nedre del, hvorved skindet fikseres til tanen, og
skindets stræk bibeholdes under tørreprocessen. jasopels har både dansk og europæisk pa-
tent på fremgangsmåden med maskinen til at wrappe plastfolie omkring skindets nedre del.
t5 har været på markedet siden 2011.
minkpapir har demonstreret en taning af hanskind på t5, hvor processen standses inden på-
viklingen af plastfolien, og den særlige overtrækspose derefter påføres manuelt.
jasopels har demonstreret en taning af tæveskind på tævetane med tævekløer og en taning af
hanskind på hantane med hankløer på t5, hvor processen automatisk afsluttes med omvik-
ling af folie.
øvrig dokumentation
fix-1 og en ældre tanemodel af mærket bs type 2 maskine har været fremvist men ikke de-
monstreret for retten.
minkpapir har fremlagt et skema, der viser forholdet mellem den samlede længde af gribe-
organernes kontaktflade på tanen og tanens omkreds. minkpapir har til opmålingen af gri-
                                                   - 11 -
beorganernes kontaktflade alene anvendt gribeorganer til hantaner. det fremgår af skemaet,
at gribeorganerne klemmer over 80 % af en hantane på 250 mm og 105 % af en tævetane på
190 mm.
jasopels har foretaget samme målinger med anvendelse af henholdsvis hanklør på hantaner
og tæveklør på tævetaner. disse målinger viser, at gribeorganerne klemmer over 78 % af en
hantane på 250 mm og 56 % af en tævetane på 190 mm.
sagkyndige erklæringer
parterne har under sagen fremlagt ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer.
af erklæring af 21. august 2015 udarbejdet af professor lars hein og fremlagt af minkpapir
fremgår blandt andet:
      ”undertegnede lars hein er blevet anmodet om at analysere jasopels’ maxistretch ta-
      nemaskine i forhold til minkpapir a/s’ danske patenter dk 18 7012b1 og dk/ep1678331
      t3 med henblik på at vurdere, hvorvidt jasopels’ maxistretch tanemaskine opfylder de
      træk, som er defineret i de pågældende patenter. til grund for min analyse har jeg ved
      besøg hos minkpapir a/s d. 8. juli 2015 fået forevist pågældende maskine og ved forsøg
      (se vedlagte kendetegnsanalyse) overværet et forsøgt og selv deltaget i et forsøg med
      brug af pågældende maskine. jeg har ligeledes fået forelagt manual for pågældende ma-
      skine.
      …
      det skal bemærkes, at de 2 ovenfor citerede patentkrav generelt er ens opbygget med
      samme angivelser og træk, selvom der findes mindre sproglige forskelle, som jeg imidler-
      tid vil anse for betydningsløse.
      det skal imidlertid specielt bemærkes, at fremgangsmåden defineret i såvel dk 177012 b1
      som dk/ep 1678331 t3 omfatter en angivelse af, at visse trin af fremgangsmåden udøves
      ved anvendelse af en maskine, hvor maskinen er angivet med elementer a, a1 og a2, lige-
      som fremgangsmådetrinnet b med undertrinnene b1 og b2 er defineret som en frem-
      gangsmåde, der udøves ved brug af maskinen. til forskel fra i de maskinen udøvede
      fremgangsmådetrin med undertrinnene b1 og b2 forudsætter fremgangsmådetrinnene c
      og d ikke anvendelse af en maskine, specielt forudsætter trin c, hvor der sker fastholdelse
      af skindet i den udstrakte stilling ved påtrækning af en fikseringspose, ikke nogen ma-
      skinel påføring af posen, hvorfor metoden i sig selv er defineret som en metode, hvor
      alene fremgangsmådetrinnene a og b skal udøves maskinelt, medens fremgangsmåde-
      trinnene c og d ikke forudsætter maskinel udøvelse, men altså også omfatter manuel ud-
      øvelse.
      …
                                              - 12 -
ved sammenligning af de to maskinkrav, dvs. patentkrav 2 i dk 177012 b1 og patentkrav
3 i dk/ep 16788331 t3, vil man ligesom for fremgangsmådekravene, dvs. patentkrav 1 i
dk 177012 b1 og patentkrav i dk/ep 16788331 t3 se, at kravene har samme opbygning,
og bortset fra enkelte terminologiske forskelle definerer de samme elemter og træk.
…
i de selvstændige maskinkravs kendetegnende dele er enslydende defineret træk i relati-
on til formen af inderdelene og yderdelene afpasset efter den udvendige form af tanen og
desuden det træk, at gribeorganerne er indrettet til at fastholde skindet i det væsentlige
langs hele den udvendige periferi af udspilningselementet eller tanen.
analyse af jasopels’s t5 maxistretch tanemaskine i forhold til minkpapir a/s’ danske
patenter dk 177012 b1 og dk/ep 1 678 331 t3
ved iagttagelse af jasopels a/s’ produkt t5 maxistretch tanemaskine kan jeg konstatere,
at der her er tale om en tanemaskine eller udstrækningsmaskine. den pågældende t5
maxistretch tanemaskine udviser desuden holdemidler til fastholdelse af en tane i en op-
retstående stilling centreret i t5 maxistretch tanemaskine og har, som jeg har konstateret
ved selvsyn, midler til at forskyde tane og gribeorganer i forhold til hinanden.
gribeorganerne som sådan omfatter i alt 4 sæt, der er vist blotlagt øverst i den centrale
åbning i t5 maxistretch tanemaskinen, og de pågældende gribeorganer er formet efter
den ydre kontur af tanen.
for så vidt angår den periferiske udstrækning af gribeorganerne, skal henvises til den
opmåling, som mogens fahlgren andersen fra dansk minkpapir a/s har foretaget, og
som vedlægges som bilag 3. i relation til disse foretagne opmålinger skal jeg oplyse, at jeg
selv ved en simpel kontrolopmåling ved brug af tommestok (se billede 3) har konstateret,
at opmålingerne af gribeorganerne på t5 maxistretch tanemaskinen er korrekte. i relati-
on til opmålingerne i øvrigt bemærker jeg, at brugen af t5 maxistretch tanemaskinen –
benævnt wrap i skemaet – i kombination med kopenhagen fur’s standardiserede taner
til brug i forbindelse med taning af hanner og tæver resulterer i procentvise forhold mel-
lem gribeorganernes udstrækning og periferien af tanen på de angivne steder, for hunta-
ners vedkommende altid resultere i procentforhold over 100 % og for hantaners ved-
kommende resultere i et forhold på ikke under 80 %. jeg vil følgelig konkludere, at gribe-
organerne angriber skindets nedre ende i det væsentlige langs hele den udvendige peri-
feri af tanen, altså ikke på noget sted med mindre end 80 % af tanens udvendige periferi,
eller tilsvarende den udvendige periferi af udspilingselementet/tanebrættet, således som
det er formuleret i henholdsvis patentkrav 2 i dk 177012 b1 og i patentkrav 3 i dk/ep
1678331 t3.
jasopels a/s’ produkt t5 maxistretch tanemaskine er således, jfr. den ovenfor angivne
gennemgang af maskinens udformning, en maskine udvisende samtlige træk defineret i
patentkrav 2 i dk 177012 b1 og patentkrav 3 i dk/ep 1678331 t3, og det kritiske spørgs-
mål er således, om angivelserne først i de 2 maskinkrav, dvs. angivelsen ”for anvendelse
ved udøvelse af den i patentkrav 1 angivne fremgangsmåde”, således som det er define-
ret i patentkrav 2 og patentkrav 3 i hhv. dk 177012 b1 og dk/ep 1678331 t3, kan anses
for at være opfyldt. i denne forbindelse henvises til det ovenfor anførte i relation til netop
det forhold, at det træk c), som er defineret i patentkrav 1 i dk 177012 b1 og tilsvarende i
dk/ep 1678331 t3, ikke er defineret som maskinelt udført trin, ligesom trin d) heller ikke
er angivet som et maskinelt udført trin, hvorfor disse trin kan udøves manuelt, hvilket jeg
selv har prøvet ved mit besøg hos minkpapir a/s, hvor jeg således foretog en manuel
                                                     - 13 -
      montering af en holdepose på et minkskind monteret på en tane i t5 maxistretch tane-
      maskinen.
      for så vidt angår det sidste træk angivet i krav 1’s kendetegnende del i dk 177012 b1 og
      tilsvarende dk/ep 1678331 t3, har jeg ved selvsyn konstateret, at gribeelementerne i ja-
      sopels a/s’ t5 axistretch tanemaskine indgriber og fastholder skindet ved i det væsentli-
      ge langs hele skindets periferi i øvrigt betinget af, at de i maskinkravene 2 og 3 i hhv. dk
      177012 b1 og dk/ep 1678331 t3 i kravenes kendetegnende dele angivne træk er opfyldt.
      konklusion
      jasopels a/s’ t5 maxistretch tanemaskine udgør en maskine, som udviser samtlige tek-
      niske træk defineret i patentkrav 2 i dk 177012 b1 og patentkrav 3 dk/ep 1678331 t3,
      specielt de efter tanen konfigurerede inder- og yderdele til at gribe langs den nedre ende
      af skindet, som er påmonteret en i maskinen monteret tane.
      de pågældende gribeelementer er endvidere, som det fremgår af opmålingerne foretaget
      af minkpapir a/s, af en sådan udformning, at gribeelementerne griber i alt væsentligt
      langs hele yderperiferien af tanen.
      de konstruktive træk defineret i patentkrav 2 i dk 177012 b1 og patentkrav 3 dk/ep
      1678331 t3 er således tilstede og i relation til den fremgangsmåde, som er defineret i pa-
      tentkrav 1 i dk 177012 b1 og tilsvarende i patentkrav 1 i dk/ep 1678331 t3, er alene spe-
      cificeret maskinelt udførte fremgangsmådetrin i relation til gribeorganerne og holdeor-
      ganernes fastholdelse og strækning af skindet, medens angivelsen i de selvstændige pa-
      tentkrav 1 i de to patenter af, at der benyttes en overtræks- eller fikseringspose, som
      trækkes ned over skindet for at stramme for at fastholde skindet i udstrakt position, ikke
      er specificeret som et maskinelt udført fremgangsmådetrin, hvor det forholder sig såle-
      des, som jeg selv ved forsøg har kunnet konstatere, at pågældende trin umiddelbart kan
      udføres manuelt ved brug af en af minkpapir a/s produceret holdepose eller fikserings-
      pose. de øvrige elementer eller træk angivet i det selvstændige patentkrav 1 i dk 177012
      b1 og tilsvarende patentkrav 1 i dk/ep 1678331 t3 er alle opfyldt ved brug af en af jaso-
      pels a/s’ t5 maxistretch tanemaskine, når der benyttes en manuel applicering af holde-
      eller fikseringspose.”
som bilag 1 til erklæringen er en kendetegnsanalyse, hvor professor lars hein har gennem-
gået de enkelte kendetegn sammenholdt med en række fotos af t5 maskinen.
af erklæring af 27. august 2015 udarbejdet af europæisk patentagent ph.d. og senior partner
jens jørgen schmidt og fremlagt af jasopels, fremgår blandt andet:
      ”jeg har som aftalt analyseret den i forbudsstævning af 25. august 2015 fremsatte på-
      stand om patentkrænkelse. det er min klare opfattelse, at der ikke foreligger krænkelse af
      de påberåbte rettigheder, idet to træk ved patentbeskyttelsen ikke genfindes i t5 maxi
      stretch tanemaskine:
            gribemidlerne på t5 fastholder ikke skindet i det væsentlige langs hele dets om-
                kreds, hvilket er det kendetegnende træk ved de selvstændige krav i begge pa-
                tenter, og
            t5 omfatter ikke midler til at påtrække en overtrækspose udenover skindets hårsi-
                de for effektiv fastholdelse af skindet.
                                                - 14 -
da begge ovennævnte træk indgår direkte eller indirekte i hvert fald af de selvstændige
krav i de to patenter, er det min konklusion, at der ikke finder patentkrænkelse sted ved
markedsføring og salg af t5 maxi stretch tanemaskine. dette er nærmere begrundet ne-
denfor.
fastholdelse af skindet hele dets omkreds ved dets nedre ende/langs tanens udvendige periferi
det fremgår af de selvstændige krav 1 og 2 i begge patenter, at fastholdelsen skal ske i
det væsentlige langs hele skindets omkreds, hhv. langs hele den udvendige periferi af ta-
nen. dette understreges i patenternes beskrivelse, side 7 i dk 177 012 b1, fra linje 9: ”det
der her er væsentligt er, at skindets nedre ende (haleenden) angribes af gribeorganerne
for fastholdelse af skindets nedre ende lang[s] hele skindets omkreds, hvilket medfører
en jævn fordeling af holdekræfterne for fastholdelse af skindets nedre ende, idet holde-
kræfterne herved fordeles over hele skindets omkreds …”, tilsvarende findes i dk/ep 1 6
78 331 t3, afsnit [0032] fra side 10.
udtrykket ”i det væsentlige” i kravet skal opfattes som indbefattende den nødvendige
tekniske tolerance for at kunne opnå den tekniske virkning. en sådan tolerance vises fx i
figur 6 i dk 177 012 b1 som afstanden mellem gribeorganernes ender, som jf. side 11, lin-
je 12-13 tilnærmelsesvis er i anlæg med hinanden, men omfatter ikke afvigelser, som er
større end sådanne tolerancer, jf. vedlagte guidelines for examination in the european patent
office, f-iv, 4.7 (november 2014). til forståelse af kravenes beskyttelsesomfang kan endvi-
dere hentes vejledning fra beskrivelsen, jf. patentloven § 39, hvilket klart underbygger, at
hele skindets omkreds så vidt det teknisk er muligt skal angribes af gribeorganerne.
kendt teknik forud for patenternes ansøgningsdato, 19. september 2003
forud for ansøgningsdatoen var tanemaskine type 2 fra bs teknik i handlen fra midt i
1990’erne, hvor der for skind fra tævemink anvendes på rygsiden to klemmeorganer med
en klemmebredde hver på 19 millimeter og ét klemmeorgan med en bredde på 23 milli-
meter, mens der på bugsiden anvendes to klemmeorganer med en bredde på 19 millime-
ter, i alt klemmes der dermed over 99 millimeter ud af tanens omkreds på 190 millimeter
eller 52 %.
ligeledes kendtes fix-1 tanemaskine fra sagsøger, dansk mink papir a/s, som for skind
på tævemink på rygsiden anvender to klemmeorganer hver med en klemmebredde på 37
millimeter og på bugsiden to klemmeorganer med en bredde på 20 millimeter, senest fra
marts 2003 erstattet af to klemmeorganer med en bredde på 37 millimeter, således at der
klemmes over 114 millimeter, henholdsvis over 148 millimeter ud af tanens omkreds på
190 millimeter, eller 60 %, henholdsvis 78 %.
t5 maxi stretch tanemaskine
t5 anvender for skind fra hanmink fire klemmeorganer med hver en klemmebredde på
48,5 millimeter, i alt 194 millimeter ud af tanens omkreds på 250 millimeter, eller 78 %,
mens der for skind fra tævemink anvendes fire klemmeorganer med en bredde på 26,8
millimeter, i alt 107 millimeter ud af tanens omkreds på 190 millimeter, eller 56 %.
t5 ligger derfor langt udenfor patentkravenes angivelse for det omfang, som gribeorga-
nerne skal angribe skindets nedre ende med, og ligger i stedet i området af den kendte
teknik. således ville sagsøgers fix-1 tanemaskine, der var kendt på ansøgningstidspunk-
tet, også falde ind under patentets beskyttelsesomfang, såfremt forbudsstævningens for-
tolkning skulle følges!
                                                     - 15 -
      angivelsen i forbudsstævningens bilag 8 af, at de undersøgte yderdele ved anvendelse
      på en tævetane ville dække mere end tanens omkreds demonstrerer, at de undersøgte de-
      le udelukkende er til brug for hantaner.
      påtrækning af overtræksposer
      der er ingen tvivl om, at t5 ikke omfatter organer til at påtrække en overtrækspose, i ste-
      det er der organer til at foretage en bevikling af skindets nedre ende, hvorfor patenternes
      krav 1 på en fremgangsmåde ikke kan være krænket af t5. patenternes selvstændige krav
      på en maskine (henholdsvis krav 2 i dk 177 021 b1 og krav 3 i dk/ep 1 678 331 t3) hen-
      viser til, at maskinen er til udøvelse af fremgangsmåden ifølge krav 1. ifølge de vedlagte
      patent guidelines fra patent- og varemærkestyrelsen, skal det hermed forstås, at appara-
      tet skal være egnet til det formål, og at der skal tages højde for kendetegn, der ikke er ud-
      trykkeligt angivet, men er underforstået ved det bestemte formål.
      for at krænke maskinkravene skal en tanemaskine derfor omfatte organer, der kan på-
      trække en overtrækspose med en tilstrækkelig kraft, hvorved en effektiv fastholdelse af
      skindet i den udstrakte stilling på tanen etableres, jf. krav 1. i den kendte teknik sker det-
      te med en del af maskinen, fx i fix-1, og det er efter min opfattelse og viden ikke muligt
      at gøre på anden vis. sagsøger har i bilag 9 vist, at der kan trækkes en overtrækspose på
      med håndkraft, men har ikke påvist, at man derved kan opnå en effektiv fastholdelse af
      skindet under tørring heraf, således at skindet ikke trækker sig sammen.
      det er derfor min konklusion, at t5 ikke er egnet til at udføre fremgangsmåden ifølge
      krav 1, idet den ikke omfatter organer til at påtrække en overtrækspose til effektiv fast-
      holdelse af skindet i dets udstrakte stilling på tanen.
      sammenfatning
      idet t5 maxi stretch tanemaskine som ovenfor påvist mangler to af de træk, som indgår
      i de uafhængige krav af de patenter, finder jeg det helt klart, at maskinen ikke falder ind
      under patenternes beskyttelsesomfang, og at markedsføring og salg deraf ikke udgør no-
      gen patentkrænkelse af de angivne patenter som påstået i fogedstævningen.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af rudi pedersen, poul a. bach, lars hein, henrik
steen nielsen, jens jørgen schmidt, søren skougaard, kurt pedersen og john lykke jensen.
rudi pedersen har forklaret bl.a., at han er direktør for minkpapir, der i 1987 blev etableret i
struer. han kom til minkpapir i sommeren 2009 og var dengang helt ny i minkbranchen.
minkpapir er specialiseret inden for taning af minkskind og har inden for denne proces en
verdensmarkedsandel på 70-80 %. minkbranchen er en relativ lille branche. der er ca. 1.400
                                                - 16 -
minkavlere i danmark og ca. 4.000 i verden, når der ses bort fra kina, hvor der er ca. 16.000
avlere. han anslår, at der bliver tanet 50 mio. mink om året.
jasopels er med t5 en direkte konkurrent på markedet for taning. derudover konkurrerer
minkpapir med pro fur farm equipment, som er et polsk/russisk selskab, der blandt andet
sælger kopier af minkpapirs produkter.
fix-1 har været i drift i mange år. maskinen fungerer således, at skindet sættes manuelt på
en trætane, hvorefter tanen placeres på maskinen. gribeorganerne, der er rette og ikke
krumme som i fix-2, griber fat i skindet, der herefter bliver strukket. når skindet har den
ønskede længde, skydes to hæfteklammer ind i skindets rygside, som derved fastgøres på
tanen. dernæst bliver den særlige overtrækspose maskinelt trukket ned over skindet, der
fikserer skindet til tanen, således at strækket af skindet fastholdes under tørring. dengang
var det kendt teknik at bruge hæfteklammer, men hæfteklammerne lavede strækmærker, der
skulle skæres væk.
fix-2 er baseret på samme princip som fix-1 og fungerer således, at skindet manuelt påsæt-
tes en oval/konkav plast-tane, ligesom den særlige overtrækspose bliver påsat toppen af
skindet. tanen bliver sat i maskinen, og skindet strækkes ved hjælp af krumme gribeorganer.
overtræksposen føres maskinelt ned over tanen, og skindet holdes fast på tanen uden brug
af hæfteklammer.
det er afgørende, at overtræksposen sidder stramt, således at strækket af skindet fastholdes
under tørringen. det gør ingen forskel, om posen trækkes ned manuelt eller maskinelt, eller
om skindet fikseres ved omvikling af plastfolie for at opnå den effektive fastholdelse. hvis
overtræksposen sidder rigtigt, lige over gribeorganerne, så holder den effektivt.
plast-tanen er udviklet af minkpapir og har en anden form og en anden overflade end træ-
tanerne. den anden form bevirker, at skindet kan fastholdes på en anden måde. størrelsen af
tanen er bestemt af kopenhagen fur af hensyn til kopenhagen furs sortering. de har om-
kring 3 mio. taner af den type på verdensmarkedet.
                                                 - 17 -
den væsentligste forskel mellem t5 og fix-2 i forhold til den opfindelse, der ligger til grund
for stridspatentet er, at t5 anvender wrap-metoden. wrappen er imidlertid placeret præcist
samme sted over gribeorganerne, og pelsen fikseres derfor på samme måde som efter en ta-
ning på fix-2.
minkpapir var i slutningen af 2014 i forhandlinger med et af verdens største pelserier norpol
sp. z o.o. under forhandlingerne fik han oplyst, at jasopels havde tilbudt norpol en t5 for
en pris, der var væsentligt lavere, end den pris de solgte fix-2 for. jasopels’ pris lå nede på
fix-2’s kostpris. minkpapir var derfor nødt til at gå ned i pris og tabte i den forbindelse mere
end 2 mio. kr., hvilket gjorde ham gal. deres skrækscenarie var, at de danske avlere og de
store pelserier ville købe de billige t5’ere og i forbindelse med taningen anvende pro furs
kopierede overtræksposer.
minkpapir har haft t5-maskinen stående i et par år, da man af ren nysgerrighed ville se,
hvordan den fungerer. minkpapir holder øje med, hvad deres konkurrenter markedsfører af
nye produkter, uden at de får udarbejdet krænkelsesanalyser på samtlige af disse. der skal
være en anledning, og det økonomiske tab minkpapir led i forlængelse af norpol-forhand-
lingen var en anledning. det var henrik steen nielsen, der i første omgang fik til opgave at
lave krænkelsesanalysen og i sommeren 2015 stod det klart, at t5 krænkede deres patent.
ud fra salget af overtræksposer, ved han nogenlunde, hvilke avlere i danmark, der har hvil-
ke tanemaskiner. han har ikke hørt om avlere, der taner med t5 og i stedet for wrappen an-
vender holderposer, men der er en risiko for det. man kan tane ca. 140-150 skind i timen med
t5’eren. det vil ikke gå langsommere, hvis man i stedet for wrappingen anvendte de særlige
overtræksposer. de har ikke lavet statistiske forsøg herom.
poul a. bach har forklaret bl.a., at han siden 2007 har været direktør i jasopels. han har væ-
ret i branchen, siden han var 13 år. han er uddannet civiløkonom.
                                                - 18 -
t5 blev markedsført og præsenteret på branche-messen i herning i foråret 2011. de havde
forinden markedsføringen fået lavet en krænkelsesvurdering for at sikre, at maskinen ikke
krænkede fix-2. t5 har siden været udstillet på messer rundt om i verdenen. jasopels besø-
ger minkpapirs stand på disse messer for at se minkpapirs maskiner og omvendt. selv om
markedsføringen af t5 skete allerede i foråret 2011, er maskinen først leveret til kunderne i
efteråret. det er grunden til, at t5-manualen er dateret i efteråret 2011
deres servicemontører besøger fælles kunder, og dermed ser de begge maskiner. jasopels
har et eksemplar af konkurrenternes maskiner stående, så jasopels kan håndhæve deres egne
rettigheder.
han undrer sig over, at denne sag først kommer nu, men kan forstå, at det skyldes, at mink-
papir har tabt penge. han har svært ved at forestille sig, at en minkavler skulle købe en over-
trækspose til t5, når t5’s wrapfunktion både holder skindet meget bedre og er hurtigere.
hvis kunder køber billigere kopier af overtræksposerne, må det være fordi, at de har en fix-
2. han har aldrig hørt om avlere, der køber overtræksposer til t5.
han- og tæveskind er meget forskellige, og det er derfor nødvendigt at skifte gribeorganer
afhængigt af hvilke type skind, der tanes. man skal også foretage kæbeskift med t5-
maskinen. t5 kan tane mellem 150-200 skind i timen.
en sikkerhedsstillelse på 20 mio. kr. svarer til 2 års dækningsbidrag. det er tal, der kan do-
kumenteres med en revisionspåtegning.
han kender john lykke jensen som t5 kunde. deres relation er alene professionel.
professor lars hein har forklaret bl.a., at han er uddannet civilingeniør indenfor konstrukti-
on og produktudvikling. han kan vedstå sin erklæring dateret den 21. august 2015. han har
ikke forholdt sig til, om opfindelsen har nyhedsværdi eller til patentloven i øvrigt. det var
ikke en del af hans opgave.
                                                - 19 -
han har haft lejlighed til at besigtige t5 og fix-2. han har ikke set fix-1 og er ikke bekendt
med dennes teknik. han inspicerede t5’s enkelte dele, og sammenholdte funktionaliteten
med den brugermanual, han havde fået tilsendt og så herefter en taning. han tog de nød-
vendige billeder undervejs. billederne er vedlagt hans erklæring.
han fik fremvist t5’s funktion frem til det punkt, hvor man ønsker at fastholde skindet på
tanen. det blev demonstreret, at man i lighed med fix-2 kunne trække en overtrækspose ned
over skind og tane og derved fastholde skindet på tanen. processen er ligestillet med at om-
vikle med plastfolie. han prøvede selv at trække en overtrækspose ned over skindet og kon-
staterede derved, at det var muligt. han konstaterede derefter, hvordan skindet herefter sad
fast på tanen. han konstaterede også, hvordan skindet sad fast på tanen efter taning
med fix-2. der var tale om det samme resultat, idet begge poser sad fast omkring tanens
nedre del. han fik ikke demonstreret, hvordan t5 fungerer med wrapping-processen. han
lagde ikke mærke til, om t5 skubbede skindet en tand op på tanen, da maskinen blev stop-
pet inden wrapping-processen gik i gang. han har ikke fulgt den efterfølgende tørring af
skindene.
det fremgår ikke af stridspatentkravene, at påføringen af overtræksposen skal være maski-
nel, og patentet må derfor også omfatte den manuelle proces. i forhold til maskinkravene er
der er meget tydelige overensstemmelser med t5. han har undersøgt alle trækkene i strids-
patentkravene, og fundet identitet mellem hvert træk og t5.
minkpapir har lavet en opmåling, der viser de procentvise forhold mellem gribeorganernes
udstrækning og periferien af tanen. han har målt efter med en tommestok, og kan bekræfte
de angivne tal, som har betydning for udtrykket ”langs i alt væsentligt hele”. han mener
dog, at udtrykket må knytte sig til holdefunktionen og ikke til procentforholdene. det væ-
sentlige er derfor, at gribeorganerne forefindes hele vejen rundt i periferien uden at være
sammenhængende. hvis man havde ønsket sammenhængende, uafbrudte eller kontinuerli-
ge holdeelementer, så skulle man have brugt disse udtryk. det har man ikke. det gør derfor
ikke nogen forskel, at jasopels opmålinger viser en mindre procentsats.
                                               - 20 -
henrik steen nielsen har forklaret bl.a., at han er uddannet civilingeniør, og har været i pa-
tentagent branchen siden 1978. han har autorisation til at møde for epo. han har været
skønsmand i flere sager og været involveret i retssager i en lang række lande. han har været
patentsagkyndig for minkpapir i ca. 3 år.
rudi pedersen bad ham i januar 2015 om at lave en krænkelsesvurdering af t5, efter at
minkpapir havde vundet en sag om taneposer over jasopels i højesteret.
han mener, at t5 udviser de træk, der er angivet i maskinkravene, og at t5 er egnet til at
udøve den fremgangsmåde, der er angivet i fremgangsmådekravene, og der foreligger der-
for efter hans vurdering en krænkelse. der står ikke i patentkravene noget om, at overtræks-
posen skal påføres maskinelt. han har derudover overværet en taning med t5 og kunne
konstatere, at det er enkelt at trække en overtrækspose ned over tanen. både en maskinel og
manuel påføring af overtræksposer vil derfor være omfattet af kravene.
det fremgår klart af stridspatenterne, at det er opfindelsens formål, at eliminere brugen af
hæfteklammer, hvorved det bedre kan undgås, at skindet ødelægges, og at patentet er relate-
ret til brugen af de moderne taner og en overtrækspose.
det er korrekt, at der i det europæiske stridspatent, pkt. 0049, er anført, at man godt kan an-
vende en tane, der har rektangulært tværsnit, men der står ikke, at dette er i overensstem-
melse med opfindelsen. der er alene tale om et alternativ til den kendte moderne tane.
hvis de anvendte gribeorganer i en tanemaskine kan foretage et tilstrækkeligt stræk af
minkpelsen, så er det træk, der beskrives som ”i det væsentlige langs hele skindets om-
kreds”, opfyldt. han bestrider ikke, at der i den kendte teknik findes maskiner, som har så-
danne gribeorganer, men ingen af dem er krumme.
jens jørgen schmidt har forklaret bl.a., at han er patentagent for jasopels og seniorpartner
hos zacco. han er uddannet civilingeniør indenfor maskinteknik. han har en ph.d. indenfor
ingeniørvidenskab og har været forsker på dtu.
                                                - 21 -
den 10. februar 2011 bad poul bach ham om at foretage en vurdering af, om t5 krænkede
minkpapirs stridspatenter. t5 var færdigudviklet og skulle være klar til præsentation på
messen i herning samme forår.
da t5 ikke anvendte en overtrækspose som fiksering til tanen, var det gribeorganerne og be-
grebet ”hele skindets ydre periferi”, henholdsvis ”hele tanens ydre periferi”, som han havde
fokus på. gribeorganerne i t5 har samme omfang som gribeorganerne i fix-1 og lå derfor
indenfor den kendte teknik. han kan bekræfte, at gribeorganerne til taning af hanner klem-
mer om 78 % af tanens omkreds, og at gribeorganerne til taning af tæver klemmer om 56 %
af tanens omkreds.
da minkskindene skal foldes i den nedre ende på tanen før gribeorganerne tager fat, griber
t5’s gribeorganer ikke i det væsentlige langs hele skindets nedre ende eller i det væsentlige
langs hele den udvendige periferi.
patentagenter anvender begrebet ”i det væsentlige” for at understrege den tekniske opfattel-
se af ”hele”. med en tolerance på et par millimeter, ville man stadig skrive ”i det væsentlige
hele”. denne forståelse fremgår af figur 6 i det danske stridspatent. hvis ”i det væsentlige
hele” skal forstås således, at gribeorganerne kan udgøre mindre end 95 % af tanens omkreds,
så er der tale om kendt teknik, og patentet ville dermed være ugyldigt.
den patentagent, der har skrevet formuleringen ”i det væsentlige langs hele den udvendige
periferi”, og langs ”hele skindets omkreds” har ikke skelnet mellem de to ting og ikke har
tænkt over, at skindets omkreds er større end tanens omkreds.
der står ikke noget i stridspatenternes krav 1 om, hvorledes påtrækning af overtræksposen
skal ske. der henvises imidlertid til tidligere patenter, og overtræksposen blev lanceret i for-
bindelse med fix-1 patentet, hvor den blev påført maskinelt. der sker også maskinel påfø-
ring af overtræksposen på fix-2. t5 maskinen er ikke udstyret med midler til at påføre en
overtrækspose og er derfor ikke egnet til at udføre fremgangsmåden i stridspatenternes krav
                                               - 22 -
1. selvom der ikke står maskinel påtrækning i krav 1, så er det underforstået ud fra den
kendte teknik.
det fremgår ikke af stridspatenterne, at de kun omfatter udstrækning og fastholdelse af
skind på krumme taner, og både tane og gribeorganerne kan derfor være flade.
udarbejdelse af krænkelsesanalysen har kostet 26.000 kr. ex. moms.
søren skougaard har forklaret bl.a., at han er selvstændig med sit eget firma og har siden
april 2015 arbejdet som konsulent for jasopels, hovedsageligt indenfor produktudvikling.
han har arbejdet hos sahl maskinteknik a/s, der udviklede pelsudstyr og tanemaskiner for
minkpapir. han stod for produktudviklingen. sahl maskinteknik a/s gik imidlertid kon-
kurs, og selskabet blev overtaget af minkpapir. han fortsatte produktudviklingen for mink-
papir frem til 2005. han har været med til at udvikle fix-2.
kurt pedersen har forklaret bl.a., at han siden maj 2009 har været udviklingschef hos jaso-
pels. han har tidligere arbejdet som smed for sahl maskinteknik a/s, hvor han arbejdede
med fix-1.
t5 kom på markedet i marts 2011. han har haft meget med t5 at gøre, og han har selv fore-
taget opmåling af gribeorganerne. han kan bekræfte, at gribeorganerne til hanskind er
4x48½ millimeter, hvilket betyder, at gribeorganerne klemmer om 78% af en hantane på 250
mm, mens tævekløerne er på 4x26,8 mm, hvilket betyder, at gribeorganerne klemmer om 56
% af en tævetane på 107 mm.
på fix-1 i 2002 klemte gribeorganerne til tæveskind om 78 % af tanen og på bs teknik type 2
maskinen klemte gribeorganerne til tæveskind om 56 % af tanen.
                                                    - 23 -
han har aldrig hørt om en minkavler, der stopper processen inden wrappingen på en t5 og
manuelt påfører overtræksposer. det er billigere at fiksere med wrapfolien end med en over-
trækspose.
john lykke jensen har forklaret bl.a., at han har været minkavler 31 år. han har en t5 fra ja-
sopels. han har ingen privat relation til jasopels eller til poul bach.
han har 2 forskellige taner og 2 sæt kløer til henholdsvis han- og tæveskind. omkredsen af
minkens nederste del er større end tanens omkreds. det overskydende skind trækker man
ud over på bagsiden af tanen og folder, så man kun griber i et lag omkring skindet.
han har ikke hørt om avlere med t5, der anvender overtræksposer. det ville ikke give me-
ning. han har haft en fix maskine, og er gået over til t5, fordi den er bedre til at strække
skindet og fastholde det på tanen.
parternes synspunkter
for minkpapir er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
ment af 2. december 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at forbuds- og påbudsbetingel-
      serne som anført i retsplejelovens kapitel 40 om midlertidige afgørelser om forbud og på-
      bud i en borgerlig sag er opfyldte.
      det gøres gældende, at minkpapir a/s under henvisning til retsplejelovens § 413, nr. 1,
      har godtgjort, eller i det mindste sandsynliggjort, at minkpapir a/s har en ret ved de som
      patent dk 177012 b1 og patent dk/ep 1678331 t3 meddelte patenter, hvorfor den ret,
      som minkpapir a/s har opnået ved de erhvervede patenter, bør søges beskyttet ved for-
      budspåstanden nedlagt i påstand 1 samt påbudspåstanden nedlagt i påstand 2. der hen-
      vises til krænkelsesgennemgangen, og det gøres på den baggrund principalt gældende, at
      der i medfør af patentlovens § 3, stk. 1 foreligger et direkte patentindgreb, subsidiært en
      middelbar krænkelse efter patentlovens § 3, stk. 2, mere subsidiært en krænkelse efter
      ækvivalenslæren.
      det gøres gældende, at t5 maxi stretch tanemaskinen er egnet til og muliggør en brug,
      der krænker minkpapir a/s’ patenter, hvorfor betingelsen i retsplejelovens § 413, nr. 2, er
      opfyldt, idet det fortløbende salg nødvendiggør, at der nedlægges et forbud mod fremti-
      dig salg.
                                                  - 24 -
det gøres supplerende gældende vedrørende retsplejelovens § 413, nr. 2 om aktualitet, at
flere pelserier (aftagere af parternes tanermaskiner) har begge parters produkter i drift.
dette drejer sig eksempelvis om norpol (polen), gindeskovgård mink v/ bo larsen
(danmark) og danpels (danmark). dette dokumenterer muligheden for, at t5 maxi
stretch tanemaskinen kan anvendes med holdeposer.
det gøres samtidig gældende, at det er uden betydning, hvorvidt manuel påtrækning af
hylstre vil fordyre tanningprocessen, herunder vil tage længere tid, lige som det ikke for
nedlæggelse af forbud i nærværende sag kan fordres, at minkpapir a/s dokumenterer, at
en slutkunde har anvendt t5 maxi stretch tanemaskinen i overensstemmelse med pa-
tentkravene, da det er tilstrækkeligt, at slutkunden kan anvende maskinen i overens-
stemmelse med patentkravene.
det gøres gældende, at det er nødvendigt at nedlægge forbud mod salg af hele t5 maxi
stretch tanemaskinen, da jasopels a/s i duplikken har anført, at kæberne ”let kan udskif-
tes”.
endelig gøres det gældende, at formålet vil forspildes, såfremt minkpapir a/s må henvi-
ses til at gøre sin ret gældende ved almindelig rettergang eller blot erstatning, idet for-
budsinstituttet reelt kun kan realiseres ved nedlæggelse af et forbud i medfør af retspleje-
lovens § 413, nr. 3.
…
endelig gøres det gældende, at retsplejelovens § 414 ikke taler imod, at der skal nedlæg-
ges et forbud.
i relation til sikkerhedsstillelse søges der nedlagt forbud i henhold til meddelt patent. pa-
tentretten er prøvet af flere uafhængige patentmyndigheder, hvorfor retten må anses for
godtgjort, og der bør dermed nedlægges forbud uden sikkerhedsstillelse, jf. retsplejelo-
vens § 415.
den sikkerhedsstillelse på dkk 20 mio., som er krævet af jasopels a/s, er fuldstændig
udokumenteret og bestrides, og hvorved bemærkes, at såvel størrelsen af sikkerheden
materielt bestrides, ligesom det bestrides, at de nyere forbudsregler vil medføre en rets-
sag, som kan strække sig over 5 år. minkpapir a/s stiller sig i øvrigt uforstående overfor,
at jasopels a/s kræver en sikkerhed af den anførte størrelse, da det i selskabets seneste
årsrapport, som er aflagt den 17. november 2015 eller for cirka 14 dage siden, oplyses, at
selskabet i regnskabsåret 2014/2015 har haft en nettoindtjening på dkk 1.292 mio. sva-
rende til, at sikkerheden skulle udgøre cirka 15 års indtjening, og hvorved bemærkes, at
t5 maxistretch tanemaskinen alene er ét produkt ud af en lang række andre produkter,
som jasopels a/s sælger.
endelig stiller minkpapir a/s sig uforstående overfor, at jasopels a/s den 17. november
2015 eller for 14 dage siden i en revisorattesteret årsrapport kan oplyse under punktet
”eventualforpligtelser”:
”selskabet har visse løbende retssager. det er ledelsens opfattelse, at disse retssager ikke vil have
væsentlig indflydelse på selskabets finansielle stilling.”
                                                         - 25 -
       såfremt der var risiko for, at jasopels a/s ville lide tab, såfremt der nedlægges fogedfor-
       bud, ville en ansvarlig ledelse den 17. november 2015 have oplyst om dette i årsrappor-
       ten, hvilket må tages til indtægt for, at jasopels a/s ikke lider noget tab ved, at der ned-
       lægges fogedforbud.
       årsrapporten vedlægges …, idet minkpapir a/s først i forbindelse med udarbejdelsen af
       påstandsdokumentet er blevet opmærksom herpå.
       i relation til den nedlagte påstand 2 gøres det gældende, at der er hjemmel i medfør af
       retsplejelovens kapitel 40 til at meddele påbud i relation til produkter, der omfattes af
       forbuddet i påstand 1, og som ikke er solgt til slutbrugere, men afventer salg hos for-
       handlere, hvorfor hensynet til at sikre fogedforbuddets effektive implementering i hen-
       hold til retsplejelovens § 411, jf. § 413, bør medføre, at jasopels a/s påbydes at tilbagekal-
       de allerede udsendte t5 maxi stretch tanemaskiner.”
for jasopels er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument
af 2. december 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”det bestrides, at minkpapir a/s skulle have godtgjort eller sandsynliggjort, at betingel-
       serne for nedlæggelse af midlertidigt forbud skulle være opfyldt, jf. retsplejeloven § 413,
       idet
                 1.   (§ 413, nr. 1) minkpapir a/s ikke har en gyldig patentret, idet det forud for
                      indleveringsdagen for dk 177 012 b1 og dk/ep 1 678 331 t3 fra minkpapir
                      a/s’ egen fix-1 tanemaskine var kendt at holde i minkskindets nedre del i
                      samme omfang, som det sker i t 5 tanemaskinen og
                 2.   (§ 413, nr. 1) ex tuto da jasopels a/s ikke krænker, ej heller middelbart eller
                      som følge af ækvivalenslæren og
                 3.   (§ 413, nr. 3) ex tuto da minkpapir a/s’ ret ikke forspildes ved at afvente ret-
                      tergang, når t 5 tanemaskinen med gribeorganer af den påtalte størrelse
                      uændret har været på markedet siden marts 2011 uden, at der på noget tids-
                      punkt er fremkommet indvendinger herimod fra minkpapir a/s.
       tilsvarende, jf. retsplejeloven § 414, idet
                1.     (§ 414, stk. 1) minkpapir a/s har andet tilstrækkeligt værn, idet det ex tuto
                       må anses som meget tvivlsomt, om der kan siges at foreligge dels en gyldig
                       rettighed, dels en krænkelse, hvilket i sig selv taler for, at et forbud alene kan
                       nedlægges efter en tilbundsgående, judiciel behandling i en ordinær retssag
                       med syn og skøn vedrørende såvel gyldighed som krænkelse.
                2.     (§ 414, stk. 2) det vil påføre jasopels a/s skade eller ulempe, der står i åben-
                       bart misforhold til minkpapirs a/s’ interesse i meddelelse af forbuddet, da
                       det alene er en meget lille del i t5 tanemaskinen, nemlig udstrækningen af
                       gribeelementerne, der påstås at krænke. således har den selvstændigt pa-
                       tentbeskyttede t 5 tanemaskine været på markedet siden 2004, og i perioden
                       2004 til 2011 (upåtalt) været forsynet med mindre gribeelementer. gribeele-
                       menterne kan således – idet der i forvejen skal kunne og siden 2004 også har
                       kunnet skiftes mellem større gribeelementer til hanner og mindre gribeele-
                                                    - 26 -
                    menter til tæver - let udskiftes med gribeelementer, der er kortere end de på-
                    talte 4 x 48,5 mm for hantaners vedkommende og de 4 x 26,8 mm for tæve-
                    taners vedkommende.
      endvidere gøres det i medfør af retsplejelovens § 415 gældende, at et eventuelt forbud
      skal gøres betinget af en sikkerhedsstillelse. sidst parterne lå i strid om et patent, varede
      det 5 år inden tvisten var afgjort.
      sikkerhedsstillelsen skal derfor dække fortjenesten ved 5 års manglende salg af t5 tane-
      maskiner og dertilhørende tilbehør i form af taner, omviklingstape, service og produkter,
      der typisk sælges sammen med tanemaskinen, hvorfor sikkerheden som minimum skal
      udgøre dkk 20 mio.
      det bestrides i øvrigt, at der er hjemmel til at påbyde jasopels a/s at tilbagetrække ma-
      skiner fra forhandlere.
      endelig påstår jasopels a/s sig tilkendt sagsomkostninger, jf. retsplejelovens § 421.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
stridspatenterne er udstedt af henholdsvis patent- og varemærkestyrelsen og the european
patent office efter en prøvning af, om betingelserne for registrering er opfyldt, hvorfor der er
en formodning for, at rettigheden er gyldig. da der ikke er grundlag for at antage, at myn-
dighedernes vurdering af stridspatenternes registrerbarhed skulle være ukorrekt, finder ret-
ten det sandsynliggjort, at minkpapir har den rettighed, der søges beskyttet ved et midlerti-
digt forbud efter retsplejelovens § 413, nr. 1.
stridspatenternes formål er at angive en fremgangsmåde til taning og en tanemaskine hertil,
som begge tillader taning af skind, der effektivt fastholdes på tanen efter påførelse af over-
træksposer, og som muliggør en udstrækning af skindene på tanerne, der ligger ud over det,
der hidtil har været opnåeligt, uden at ødelægge skindene i holdeområdet i skindets nedre
ende (haleenden). dette formål opnås ved den i stridspatenternes angivne fremgangsmåde
og tanemaskine, som begge er kendetegnet ved, at gribeorganerne angriber og fastholder
skindets nedre ende langs i alt væsentligt hele skindets omkreds/tanens udvendige periferi.
af stridspatenternes beskrivelse fremgår blandt andet, at det væsentlige er, at skindets nedre
ende angribes af gribeorganerne langs hele skindets omkreds, idet dette medfører en jævn
fordeling af holdekræfterne og dermed et ensartet stræk under udstrækningen af skindet.
                                                - 27 -
t5, der har været markedsført siden foråret 2011, har buede gribeorganer, som – afhængigt
af om der tanes han- eller tæveskind – klemmer om henholdsvis 78 % og 56 % af skin-
dets/tanens omkreds. taningsprocessen afsluttes automatisk med, at pelsen efter udstræk-
ningen fikseres på tanen ved hjælp af omvikling af plastfolie på skindets nederste del.
når stridspatenternes beskrivelse sammenholdes med de opmålte tal og på baggrund af jens
jørgen schmidts erklæring af 27. august 2015 og hans forklaring under sagen, finder retten,
at minkpapir ikke har sandsynliggjort, at t5’s gribeorganer angriber langs i alt væsentligt he-
le skindets omkreds/tanens udvendige periferi.
retten finder endvidere efter en demonstration af t5, herunder en taning, og på baggrund af
jens jørgen schmidts erklæring 27. august 2015 og hans forklaring under sagen, at minkpa-
pir ikke har sandsynliggjort, at t5 er egnet til at udføre fremgangsmåden angivet i krav 1.
når dertil kommer, at minkpapir må antages at have haft kendskab til t5 siden markedsfø-
ringen af denne, finder retten, at det ikke er sandsynliggjort, at jasopels’ adfærd nødvendig-
gør, at der i relation til t5 meddeles et forbud og påbud, jf. retsplejelovens § 413, nr. 2, hvor-
for jasopels skal frifindes.
efter sagens udfald skal minkpapir betale sagsomkostninger til jasopels. beløbet fastsættes
efter et skøn over sagens værdi samt efter sagens karakter og omfang til 80.000 kr. ex. moms,
der tillige dækker udgiften til den sagkyndige erklæring.
                                        thi bestemmes:
jasopels a/s frifindes.
minkpapir a/s skal i sagsomkostninger inden 14 dage betale 80.000 kr. ex. moms til jasopels
a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
                               - 28 -
poul høg andersen   lise krüger andersen     peter halkjær jensen
                            (sign.)
                         ___ ___ ___
                udskriftens rigtighed bekræftes
                  sø- og handelsretten, den


text:
v000600l - msl
                                    udskrift
                                         af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 12. august 2003 blev af retten i sagen
v-6-02
tdc forlag a/s
(advokat frank bøggild)
  mod
1) vipse a/s (tidl. hanstholmposten a/s)
  (advokat mogens yde knudsen)
  og
2) aabybro-posten v/
  anni kjær nielsen
  (advokat mogens yde knudsen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
sagens hovedspørgsmål er, om tdc forlag a/s (i det følgende: tdc) havde vare-
mærkeret til de gule sider, da vipse a/s (tidl. hanstholmposten a/s og i det
følgende: hanstholmposten) i 1995 begyndte at benytte disse tegn som betegnelse for
                                          - 2 -
et fagregister i en lokaltelefonbog, og om de gule sider er blevet en almindelig
betegnelse i branchen for fagregistret i en telefonbog.
tdc’s brug af de gule sider
tdc og dette selskabs forgængere har i en lang årrække udgivet telefonbøger, herun-
der fagregistre med erhvervsdrivendes navne, adresser og telefonnumre samt rubrik-
annoncer. i 1985 benyttede ktas første gang de gule sider som betegnelse for
et fagregister for lolland-falster. de gule sider er siden brugt af ktas i 1989-
91 i forbindelse med fagbog for ktas’ område og i flere lokaltelefonbøger for
1992-94 samt af jysk telefon i perioden 1992-94.
den 14. august 1992 fik tdc registreret dette figurmærke med ordene de gule
sider og sloganet finder de dig, finder de dig her:
tdc har markedsført de gule sider ved reklamefilm på tv2 i ugerne 9-11, 15-
16, 20-21 og 35-37 i 1992 og i uge 8 i 1993. i 1994 var der reklame for de gule
sider på tv2 i uge 8, på tv3 i uge 8-10 og på begge kanaler i maj og august 1994.
tv-reklamerne i maj og august 1994 blev fulgt op med annoncering i dagblade og i
august tillige med udendørs reklamer. de reklamefilm, som har været bragt i tv,
indeholder alle en jingle med sloganet slå op på de gule sider – findes
det, findes det her og en gengivelse af figurmærket. i en af filmene skulle
folk f.eks. slå op under ordet ”ballepresser”.
den 23. januar 1996 ansøgte tdc om registrering af ordmærket de gule sider.
patent- og varemærkestyrelsen afslog i første omgang ansøgningen på grund af
                                         - 3 -
manglende særpræg, men efter at tdc havde fremsendt dokumentation for, at de
gule sider havde opnået særpræg ved indarbejdelse, blev varemærket registreret
den 20. juni 1997 under reg.nr. vr 02.567 1997 i klasse 16: tidsskrifter, herunder
opslagsværker, klasse 35: annonce- og reklamevirksomhed, klasse 38: information
vedrørende telekommunikation og klasse 41: udgivelse af bøger og tidsskrifter.
tdc har fra 1995 og fremefter benyttet de gule sider som betegnelse for sine
fagregistre. de gule sider benyttes både som ord og som figurmærke.
tdc’s udgifter til markedsføring af de gule sider er for årene 1995-2001 op-
gjort til ca. 150 mio. kr.
hanstholmpostens brug af de gule sider.
hanstholmposten udgav i 1995 sin første lokal-telefon-guide for hanstholm
kommune, som indeholdt bl.a. et fagregister trykt på gult papir. i telefonbogens ind-
holdsfortegnelse stod under pkt. 4.: fagregister (de gule sider). på første side til
fagregistret (i sagen benævnt bilag 10) var angivet betegnelsen fagregister og
på næste linie de gule sider. de gule sider var ikke omtalt på lokaltelefonguidens
omslag, som blev brugt til annoncer. hanstholmposten har i hvert af årene 1996-
2003 udgivet en telefonguide for hanstholm kommune med tilsvarende udformning.
hanstholmposten har endvidere i samarbejde med aabybro-posten ved anni kjær
nielsen (i det følgende: aabybro-posten) udgivet lokal-telefon-guide for aabybro
kommune i 2001. ifølge den indgåede samarbejdsaftale ejes lokaltelefonguiden af
hanstholmposten, som forestår salg af annoncer, samt produktion og udgivelse af
lokaltelefonguiden, mens aabybro-posten varetager den nødvendige markedsføring
af telefonguiden.
forklaringer
underdirektør i tdc, johnny gudmar, har forklaret, at de gule sider er forla-
gets flagskib med en årlig omsætning på 1,5 mia. kr. svarende til 91 % af forlagets
samlede omsætning. tdc har en markedsandel på 67 % af al annoncering i fagre-
                                           - 4 -
gistre. der udgives ca. 500 telefonbøger om året i danmark. heraf udgives de 100 af
tdc. de øvrige større forlag, mostrup, krak, og eniro, bruger alle betegnelsen
”fagregister” i deres telefonbøger.
i midten af 1980’erne havde tdc kun en lille andel af annoncerne i fagregistrene.
for at skabe sig en position på markedet og efter opfordring fra forlagets trykkeri,
aarhus stifts bogtrykkeri, som også trykte de tyske ”gelbe seiten”, begyndte tdc i
1985 at trykke fagregistret på gult papir. betegnelsen ”de gule sider” blev på dette
tidspunkt ikke brugt af andre i branchen.
i 1989 reklamerede tdc første gang i tv for de gule sider. reklamen viste en
gennembladning af de gule sider.
i 1991 blev figurmærket introduceret, fordi man ønskede en mere stringent linie med
hensyn til brugen af betegnelsen de gule sider.
tdc har brugt henholdsvis 12, 9 og 10 mio. kr. i 1992, 1993 og 1994 på markedsfø-
ring af de gule sider. i alt er der i årenes løb brugt mere end 200 mio. kr. på
markedsføring af de gule sider. markedsføringen er sket gennem reklamer i
radio og på tv, ved avisannoncering og ved direct marketing. de gule sider er
nu så indarbejdet, at der ikke er samme behov for markedsføring som i begyndelsen.
der distribueres årligt 8 mio. gratis telefonbøger indeholdende de gule sider.
de gule sider er i dag tdc’s stærkeste varemærke og er en medvirkende årsag
til, at forlaget er blandt de fem mest lønsomme virksomheder i danmark.
såvel tdc som kommunedata leverer data til lokaltelefonbøger som dem, der er
udgivet af hanstholmposten og aabybro-posten. ca. 4 % af tdc’s omsætning kom-
mer fra datasalg.
tdc har ikke rutinemæssigt gennemgået alle udgivelser af telefonbøger i danmark
hvert år. i forbindelse med denne sag har man imidlertid foretaget en sådan gennem-
gang.
                                          - 5 -
tdc fik kendskab til aabybro lokaltelefonguide via en mediekonsulent.
det indskærpes over for alle nye medarbejdere, hvordan de gule sider skal bru-
ges, og der udsendes information herom til alle medarbejdere et par gange årligt.
i tyskland, sverige og norge er henholdsvis ”gelbe seiten” og ”gula sidarne” regi-
streret som varemærker.
charlotte gundersen har forklaret, at hun er ansat som advokat i tdc-koncernens
juridiske afdeling, som har 41 ansatte, heraf 27 jurister.
tdc har registreret i alt godt 600 varemærker, som overvåges af varemærkeagenten
chas hude. tdc’s juridiske afdeling foretager ikke selv en generel overvågning. der
er ca. 15 sager om året om krænkelse af tdc’s varemærker heraf ca. 3 om de
gule sider. juridisk afdeling påtaler enhver uretmæssig brug af tdc’s varemær-
ker. i de fleste tilfælde vælger den krænkende part at ophøre med brugen af vare-
mærket. øvrige sager overgives som hovedregel til ekstern advokat.
juridisk afdeling er meget opmærksom på degenerationsproblematikken. hver gang
et nyt varemærke er blevet registreret, vejleder juridisk afdeling de berørte afdelinger
om, hvordan varemærket skal benyttes.
lars steffensen har forklaret, at han købte hanstholmposten i 1990 og udgav den
første lokaltelefonguide i 1995 på opfordring fra hanstholm kommune. produktet
var tænkt som et alternativ til mostrups grønne lokaltelefonbøger. jysk telefon
havde på det tidspunkt ikke en telefonbog, som kun dækkede én kommune. i 2003
har tdc udgivet en lokaltelefonbog, som kun dækker hanstholm kommune.
inden udgivelsen af den første lokaltelefonguide undersøgte han, hvad der var på
markedet for telefonbøger. han har kendskab til mange lokaltelefonbøger, som i
1995 brugte betegnelsen ”de gule sider” for fagregistret, hvis sider som regel er
gule. han har hele tiden betragtet betegnelsen ”de gule sider” som en almindelig
betegnelse for det sted i en telefonbog, hvor erhvervsdrivende annoncerer. det var
alene derfor, han valgte denne betegnelse. tilbage i 1995 havde det ingen kommer-
ciel betydning for hanstholmposten, at fagregistret i telefonguiden blev benævnt de
                                           - 6 -
gule sider, men i dag er der ikke tvivl om, at annoncesælgeren sælger annoncerne
på, at det er til de gule sider. det er det produkt, som han ønsker at sælge til hele
jylland. 95 % af indtægterne fra telefonguiden kommer fra annoncerne på de gule
sider. uden disse indtægter har udgivelsen af telefonguiden ingen berettigelse.
hanstholmposten købte data til telefonguiden af jysk telefon, som betingede sig, at
det kom til at stå i telefonguiden, at dataene var indhentet hos dem. selvom jysk te-
lefon har været bekendt med udgivelsen af telefonguiden siden 1994, blev der først
reageret i 2001.
aftalen med anni kjær nielsen om udgivelse af en lokaltelefonguide for aabybro
kommune kom i stand i 2000. anni kjær har fået vederlag for at lægge navn til ud-
givelsen af telefonguiden, men konceptet var hanstholmpostens. det var tanken at
benytte sig af de selvstændige ugeaviser til markedsføring af lokaltelefonguiden i
andre kommuner. der er kun kommet en udgave af telefonguiden for aabybro
kommune, og samarbejdsaftalen er nu opsagt.
pr. 1. marts 2003 er aktiviteterne i hanstholmposten blevet solgt til de bergske
blade, og selskabet har i den forbindelse ændret navn til vipse a/s. aktiviteten med
udgivelse af telefonguiden er forblevet i vipse a/s.
anni kjær nielsen har forklaret, at aabybro-posten er en lokal ugeavis, som hun har
drevet i personligt regi siden januar 2000.
hun fik kontakt til lars steffensen gennem fælles bekendte. i samarbejdet om udgi-
velsen af lokaltelefonguiden var hun kontaktleddet til aabybro kommune. desuden
hjalp hun lars steffensen med at skaffe annoncørernes logoer, da disse typisk i for-
vejen var hendes kunder. hun har ikke haft noget med udformningen af telefonbogen
at gøre. det var et færdigt koncept fra hanstholmpostens side. det var reelt hanst-
holmposten, som udgav telefonbogen, men hende som lagde navn til.
hun blev meget forskrækket over brevet fra tdc og noget overrasket. for hende er
”de gule sider” et begreb på linie med ”telefonbog”.
                                          - 7 -
aftalen med hanstholmposten er p.t. ophørt. hun ønsker ikke at udgive en telefon-
bog i aabybro, så længe denne sag verserer.
påstande
tdc har nedlagt følgende påstande:
1.      det forbydes hanstholmposten at anvende de gule sider som betegnelse for
        et fagregister i en lokaltelefonguide for hanstholm kommune, subsidiært skal
        hanstholmposten anerkende, at selskabet ved udgivelse af fagregistre alene
        må anvende betegnelsen de gule sider som vist i sagens bilag 10 og efter-
        fulgt af ”hanstholm kommune”.
2.      hanstholmposten og aabybro-posten skal anerkende at være og at have været
        uberettiget til at anvende de gule sider som betegnelse for et fagregister i en
        lokaltelefonguide for aabybro kommune.
3.      hanstholmposten og aabybro-posten skal betale 250.000 kr. til tdc med
        procesrente fra sagens anlæg den 16. januar 2002 til betaling sker.
hanstholmposten og aabybro-posten har nedlagt påstand om frifindelse og om, at
tdc skal anerkende, at varemærkeregistrering vr 1997 02567 er ugyldig.
over for denne selvstændige påstand har tdc påstået frifindelse.
parternes synspunkter
tdc’s advokat har gjort gældende, at tdc havde opnået varemærkeret til de gule
sider ved ibrugtagning forud for hanstholmspostens benyttelse af samme beteg-
nelse i 1995. tdc havde da benyttet de gule sider i mere end fem år som be-
tegnelse for fagregistret i telefonbøger. ordene havde allerede ved ibrugtagningen
tilstrækkeligt særpræg til at opnå varemærkeretlig beskyttelse. i hvert fald er der i
perioden frem til 1995 sket en sådan indarbejdelse af de gule sider, at ordene
                                          - 8 -
herved har opnået tilstrækkeligt særpræg som varemærke. de gule sider er i
perioden blevet brugt som både ord- og figurmærke i telefonbøger, som er omdelt
over hele landet. tdc har afholdt betydelige udgifter til markedsføring af de gule
sider, bl.a. til reklamefilm på landsdækkende tv-stationer i årene fra 1992.
tdc har endvidere fra 1995 og fremefter til stadighed anvendt de gule sider og
markedsført varemærket massivt. de gule sider havde da også ved registrerin-
gen som varemærke tilstrækkeligt særpræg til at opnå beskyttelse efter varemærkelo-
ven, og det er i dag et af de mest velkendte varemærker i danmark.
hanstholmposten og aabybro-posten har ikke godtgjort, at de gule sider som
følge af varemærkeindehaverens forhold efterfølgende er blevet en almindelig beteg-
nelse i branchen. der er intet at bebrejde tdc, som konsekvent har brugt betegnel-
sen de gule sider med store begyndelsesbogstaver i hvert ord og i forbindelse
med tegnet ®. det indskærpes løbende over for tdc’s medarbejdere, hvordan vare-
mærket skal bruges, og tdc håndhæver konsekvent sine rettigheder til varemærket.
tdc har således ikke fortabt sin varemærkeret til de gule sider i medfør af va-
remærkelovens § 28.
hanstholmposten har ikke i kraft af sin brug af de gule sider i en lokaltelefonbog
for hanstholm kommune fra 1995 til 2001 opnået en selvstændig ret til dette vare-
mærke. tdc reagerede inden rimelig tid efter, at man blev bekendt med hanstholm-
postens krænkelse af tdc’s varemærkeret. tdc burde ikke have fået kendskab til
krænkelsen på et tidligere tidspunkt. udgivelsen af telefonguiden var geografisk be-
grænset og skete i et oplag på kun 3.400 eksemplarer. det fremgik ikke af telefon-
guidens forside, at man brugte betegnelsen de gule sider. der kan ikke stilles krav
om, at tdc årligt skal foretage en nøje granskning af alle 500 telefonbøger for at
opretholde beskyttelsen af sit varemærke. tdc har således ikke i medfør af vare-
mærkelovens § 9 fortabt sin mulighed for at hindre hanstholmpostens brug af de
gule sider. skulle retten finde, at tdc har udvist passivitet, må hanstholmpostens
brug af de gule sider i det mindste begrænses i overensstemmelse med tdc’s sub-
sidiære påstand 1, jf. varemærkelovens § 10, stk. 2.
aabybro-posten har som udgiver af lokaltelefonguiden for aabybro kommune tillige
krænket tdc’s varemærke. det er uden betydning, at konceptet var hanstholm-
                                          - 9 -
postens, og at parternes samarbejdsaftale i mellemtiden er ophørt. tdc påtalte aa-
bybro-postens brug af de gule sider hurtigt efter udgivelsen. der foreligger ikke
passivitet.
erstatningskravet svarer til 25.000 kr. for hvert år, hvor hanstholmposten og aaby-
bro-posten i deres lokaltelefonguide har benyttet navnet de gule sider. dette er
langt under, hvad tdc i givet fald ville have forlangt i licensafgift. der må ved fast-
sættelsen af erstatningen tages hensyn til, at parterne er i et konkurrenceforhold, idet
tdc også udgiver lokaltelefonbøger i hele landet.
hanstholmpostens og aabybro-postens advokat har gjort gældende, at tdc ikke har
varemærkeret til de gule sider. da tdc begyndte at benytte betegnelsen, var
begrebet allerede kendt fra tysklands ”gelbe seiten” og les ”pages jaunes” i bel-
gien. mærket manglede særpræg ved ibrugtagningen og har ikke opnået særpræg
gennem indarbejdelse. ordene er deskriptive og er i almindeligt sprogbrug den sæd-
vanlige betegnelse for et fagregister i en telefonbog. dette var også den oprindelige
holdning i patent- og varemærkestyrelsen. det fremgår endvidere af bevisførelsen,
at tdc har været klar over, at de gule sider manglede særpræg. tdc har i mar-
kedsføringen af produktet konsekvent anvendt et figurmærke og et slogan.
tdc har heller ikke efter registreringen af ordmærket de gule sider gjort en
sådan brug heraf, at mærket har opnået særpræg. registreringen af ordmærket de
gule sider er derfor ugyldig og skal ophæves, jf. varemærkelovens § 28, stk. 1.
der er under bevisførelsen fremlagt eksempler på, at også andre i branchen opfatter
betegnelsen ”de gule sider” som en almindelig generisk betegnelse som alternativ
til ”fagregister”. dette skyldes, at tdc ikke har gjort tilstrækkeligt for at beskytte
sin registrerede varemærkeret. f.eks. reagerede tdc ikke over for aalestrup vejvi-
ser, selvom tdc hvert år fik tilsendt et eksemplar. tdc må desuden identificeres
med en hver del af koncernen, herunder jysk telefon, som har været bekendt med
lokaltelefonguiden for hanstholm kommune siden 1994. alligevel reagerede tdc
først i 2001. tdc’s passivitet har betydet, at de gule sider er blevet til en al-
mindelig betegnelse i branchen, således at det registrerede varemærke også af denne
grund skal ophæves, jf. varemærkelovens § 28, stk. 2, nr. 2.
                                        - 10 -
tdc’s passivitet i forhold til hanstholmposten, som siden 1995 har udgivet lokalte-
lefonguiden for hanstholm kommune indeholdende de gule sider, bevirker under
alle omstændigheder, at tdc har fortabt sin mulighed for at forbyde hanstholm-
posten at benytte betegnelsen de gule sider, jf. varemærkelovens § 9. det vil i den
forbindelse ikke være rimeligt at begrænse hanstholmpostens ret til at benytte de
gule sider i medfør af varemærkelovens § 10, stk. 2.
aabybro-posten skal frifindes, allerede fordi aabybro-posten ikke var udgiver af
lokaltelefonguiden og ikke havde indflydelse på dens indhold.
der foreligger ingen dokumentation for tdc’s erstatningskrav. hanstholmposten var
ikke i konkurrence med tdc i 1995, da den første lokaltelefonguide blev udgivet.
tdc udgav på det tidspunkt kun store regionale telefonbøger.
sø- og handelsrettens afgørelse
tdc har med virkning fra den 17. oktober 1991 fået registreret et figurmærke med
ordene de gule sider og sloganet finder de dig, finder de dig her.
tdc har endvidere med virkning fra den 23. januar 1996 fået registreret ordmærket
de gule sider, efter at patent- og varemærkestyrelsen havde fundet, at de
gule sider har opnået særpræg gennem indarbejdelse.
ordmærket de gule sider var imidlertid allerede taget i brug af ktas i 1985
som betegnelse for et fagregister for lolland-falster og var blevet anvendt af ktas
og tdc´s øvrige forgængere fra begyndelsen af 1990´erne. de gule sider blev
markedsført massivt i årene 1992-94 på tv med en jingle med sloganet slå op på
de gule sider - findes det, findes det her, og hertil kommer, at ord-
mærket er en fremtrædende del af figurmærket, således at markedsføringen af figur-
mærket samtidig har indebåret brug og indarbejdelse af de gule sider som ord-
mærke.
retten finder, at de gule sider ved denne betydelige indarbejdelse har opnået et
sådant særpræg, at ordmærket også forud for hanstholmpostens første udgivelse i
1995 havde opnået beskyttelse som varemærke.
                                         - 11 -
særpræget er blevet fastholdt ved registrering af ordmærket og ved fortsat massiv
markedsføring. det er ikke godtgjort, at varemærket skulle være blevet til en almin-
delig betegnelse inden for branchen som følge af tdc´s virksomhed eller passivitet,
jf. varemærkelovens § 28, stk. 2, nr. 2.
hanstholmposten har gjort brug af de gule sider ved syv udgivelser af lokaltelefon-
guiden, indtil tdc gjorde indsigelse. lokaltelefonguiden dækkede alene hanstholm
kommune og kom i et oplag på kun 3.500 eksemplarer. de gule sider blev ikke
brugt på omslaget af telefonguiden, men alene inde i guiden. tdc burde under disse
omstændigheder ikke have opdaget brugen af tdc´s varemærke på et tidligere tids-
punkt end efteråret 2001.
aabybro-posten lagde navn til udgivelsen af lokaltelefonguiden for aabybro kom-
mune 2001 og er derfor ansvarlig for brugen af mærket de gule sider.
retten tager derfor tdc´s principale påstand 1 og påstand 2 til følge, og tdc frifin-
des for de sagsøgtes ugyldighedspåstand.
hanstholmposten og aabybro-posten skal betale tdc et rimeligt vederlag, jf. vare-
mærkelovens § 43. de udgivne telefonguider er udkommet i mindre oplag og er kun
omdelt i et begrænset geografisk område. vederlaget fastsættes derfor skønsmæssigt
til 50.000 kr. af dette beløb skal 45.000 kr. betales af hanstholmposten og 5.000 kr.
af hanstholmposten og aabybro-posten in solidum.
i det indbyrdes forhold mellem hanstholmposten og aabybro-posten skal hanst-
holmposten endeligt bære også de sidstnævnte 5.000 kr., idet udgivelsen af telefon-
guiden er sket på grundlag af hanstholmpostens koncept, og idet aabybro-posten
kun har spillet en underordnet rolle i forbindelse med krænkelsen af tdc’s ret.
                                          - 12 -
                               thi kendes for ret:
det forbydes vipse a/s (tidl. hanstholmposten a/s) at anvende de gule sider som
betegnelse for et fagregister i en lokaltelefonguide for hanstholm kommune.
vipse a/s og aabybro-posten v/anni kjær nielsen skal anerkende at være og at
have været uberettiget til at anvende de gule sider som betegnelse for et fagregister
i en lokaltelefonguide for aabybro kommune.
vipse a/s skal betale 45.000 kr. til tdc forlag a/s med tillæg af procesrente fra
den 16. januar 2002, til betaling sker, og 18.000 kr. i sagsomkostninger.
vipse a/s og aabybro-posten v/anni kjær nielsen skal én for begge og begge for
én betale 5.000 kr. til tdc forlag a/s med procesrente fra den 16. januar 2002, til
betaling sker, og 2.000 kr. i sagsomkostninger. i det indbyrdes forhold mellem vipse
a/s og aabybro-posten er det vipse a/s, der endeligt skal betale disse beløb.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage.
uffe thustrup                             elmer                        bjarne egedal
                                          (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark