text:
dom
afsagt den 2. maj 2014 i sag
ss 3-4393/2014
anklagemyndigheden
mod
t
sagens baggrund og parternes påstande
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 10. februar 2014.
t er tiltalt for
                                                 1.
vold efter straffelovens § 244,
ved den 12. januar 2014 ca. kl. 02.30 på "x club", københavn k, at have tildelt f1 et
knytnæveslag i ansigtet.
                                                 2.
vold efter straffelovens § 244,
ved den 12. januar 2014 ca. kl. 02.30 på "x club", københavn k, at have tildelt f2 to slag i
ansigtet.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
tiltalte har nedlagt påstand om frifindelse som følge af nødværge.
forklaringer
der er afgivet forklaring af tiltalte og vidnerne f1, f2, politibetjent a og b.
tiltalte har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at han var på x club den pågældende aften. han ankom omkring kl. 00.30. han havde
forinden været på cafe sommersko. han var i et selskab på ca. 8 personer. han drak ca. 2
glas rosevin på cafe sommersko. de havde aftalt med en ven, c, at de skulle mødes senere på
x club. tiltalte har kendt c igennem mange år. c ankom 20 minutter efter tiltaltes selskab. x
club åbnede for omkring 1½ år siden og er et populært diskotek, hvor tiltalte holder meget af
at komme. tiltalte og hans selskab havde rådighed over to borde, men da de stod lidt væk fra
hinanden, klemte selskabet sig sammen om det ene bord, således at nogle sad og andre stod
op ved bordet. tiltalte drak omkring 4-6 genstande i løbet af aftenen på x club. han var i
godt humør, men ikke beruset og kan godt huske, hvad der skete. c og hans date, samt et par
andre stødte til selskabet på x club. f2 og f1, samt en af deres veninder kom hen til deres
bord, idet de kendte c. de blev ikke inviteret. f2, f1 og veninden blev præsenteret for det
                                                 - 2 -
øvrige selskab. de var herefter gæster ved tiltaltes bord. det var ca. 15 minutter efter tiltalte
var ankommet. der var en god stemning ved bordet. f1 blev imidlertid mere og mere fuld.
tiltalte kunne se på ændring af hendes smil, samt hendes måde at være på, at hun var blevet
fuld. f1 foretog flere gange tilnærmelser over for c, hvilket var irriterende for hele selskabet
og for c og ces date. det var til sidst ret belastende. cs date gav udtryk for, at hun følte sig
udenfor selskabet. c var også irriteret, og bad tiltalte sige til f1, at hun skulle holde sig i ro. c
bad tiltalte om at holde f1 væk fra ham. tiltalte bad f1 om at lade c være, men tiltalte bad
ikke til at starte med f1 om at forlade selskabet. tiltalte mener, at man må vise lidt mådehold.
det var først efter, at tiltalte gentagne gange havde bedt f1 om at holde sig væk fra c, at
tiltalte til sidst bad f1 om at flytte sig væk fra selskabet. det var lige forinden episoden. det
var alle, der syntes, at f1 var ubehagelig. de ville bare have lov til at hygge sig og havde
brugt mange penge på bordet. der var også nogle andre piger, der fik at vide, at de skulle
flytte sig fra bordet, fordi de var blevet for fulde. tiltalte mener, at c selv sagde til f1, at han
var ude med en date, og at det var ubehageligt, at hun hang ved ham. på et tidspunkt bad
tiltalte f2 om at holde lidt styr på f1. f2 reagerede bare med et smil. på et tidspunkt tog f1
halsgreb på c, ligesom for at trække c over til sig. der var ikke tale om et kvælergreb, og f1
var ikke aggressiv. tiltalte holdt imidlertid fast i c og bad f1 om at forlade bordet. tiltalte
sagde "nu må du sgu forlade bordet". tiltalte blev herefter puffet i panden. han kan ikke helt
huske rækkefølgen, men mener, at f1 sagde "fuck dig". f1 gik herefter lidt væk, men kom så
tilbage, tog halsgreb på c, og da tiltalte bad f1 om at forlade bordet, slog f1 tiltalte i panden.
han husker det som ét slag, men på overvågningsvideoen viste det sig at være to slag. det var
i panden tiltalte blev ramt. han ved ikke, om han blev ramt med flad eller knyttet hånd. han
blev meget overrasket og svingede herefter med armen med lukket hånd og ramte f1. det var
ikke et hårdt slag. f1 væltede om på gulvet og lå et stykke væk fra ham. herefter kom en stor,
aggressiv, råbende person hen mod ham fra tiltaltes højre side. tiltalte så ikke, hvem det var,
men han følte sig truet. personen råbte "hvad fanden laver du". tiltalte vidste ikke, hvad
personen havde til hensigt og så ikke, om personen var en mand eller kvinde. da personen
stod foran tiltalte, værgede han for sig og slog ud med flad hånd. tiltalte ramte personen.
personen kom herefter igen frem mod tiltalte, men han så stadig ikke, om det var en mand
eller kvinde. personen bakkede ikke tilbage, men kom frem igen mod tiltalte efter det første
slag. tiltalte stod hele tiden på det samme sted. han så fortsat ikke, hvem det var og slog
denne gang med venstre hånd og ramte personen oppe ved hovedet. personen mistede herefter
balancen og faldt ned på gulvet. tiltalte ved ikke, om det var på grund af slaget, at personen
mistede balancen. det hele skete så hurtigt, og han følte ikke, at han kunne afværge på anden
måde eller skynde sig væk. tiltalte vidste ikke, om personen havde et glas i hånden. tiltalte
følte sig truet. han ville ikke risikere, at få et glas eller andet i hovedet. først 1-1,5 time
senere fik han at vide, at det var f2, han havde slået. efter episoden tænkte han, at
dørmændene ville komme og smide f1 og f2 ud, hvorfor han blev stående på det samme sted.
måske gik han op ad trappen og tog sig en drink. han følte sig som den forurettede part. han
bad ikke om hjælp, idet episoden var overstået, og han følte sig ikke længere truet. festen
døde herefter ud. dørmændene kom over til tiltalte og bad ham forlade stedet og sagde
samtidig, at de havde tilkaldt politiet. tiltalte oplyste sit navn til dørmændene og sagde, at han
var den forurettede i sagen. tiltalte var irriteret over, at hans aften var blevet ødelagt, og han
havde ikke lyst til at vente på politiet. han følte i øvrigt ikke, at han skulle forklare sig over
for politiet, idet han var den forurettede part. da han kom ud ad diskoteket, hoppede han ind i
en taxa. c sad tilfældigvis inde i taxaen. tiltalte blev sat af ved nørreport, hvorfra han gik
hjem. c og tiltalte talte om episoden i taxaen. tiltalte blev overrasket over den mediestorm,
der kom efter episoden. han kontaktede selv politiet om tirsdagen, da han ikke havde hørt fra
dem. tiltalte kontaktede endvidere sin arbejdsgiver.
                                                - 3 -
adspurgt af forsvareren forklarede tiltalte, at han følte sig som den forurettede, idet det var
ham, der blev slået. politianmeldelsen kom meget bag på ham. omtalen af sagen i medierne
har ikke været retvisende, idet tiltalte ikke har gjort tilnærmelser til f1. tværtimod var hun
gæst i deres selskab, og hun gjorde tilnærmelser til c. tiltalte blev slået først af f1, hvilket
overvågningsvideoen også viser. tiltalte har ikke noget imod, at nogle mennesker har brug
for at komme i medierne, så længe det ikke bliver på hans bekostning. tiltalte har ikke selv
ville udtale sig til medierne. han har ikke brug for at komme i medierne. han har endvidere
ikke haft lyst til at anmelde forholdet, idet han via sit arbejde af princip ikke har lyst til at
plette andres straffeattester. han vil dog ikke beskyldes for noget forkert. han har aldrig
tidligere haft problemer på x club. han har aldrig været oppe at slås, og han har ren
straffeattest. han havde ikke troet, at der ville komme en politianmeldelse på ham, idet f1
slog først, og han følte sig som den forurettede part. da flere vidner har udtalt, at hun slog
først, troede han ikke, at der ville komme en anmeldelse. der var tale om en
nødværgesituation, da tiltalte slog. foreholdt bilag 7, side 3, afhøringsrapport, forklarede
tiltalte, at c havde en date med og følte sig meget forstyrret over f1s tilnærmelser. det var
ubehageligt for alle. daten og tiltalte snakkede sammen, og daten stod for sig selv. det var på
opfordring fra c, at tiltalte sagde noget til f1. tiltalte stod tættest på c. c er en kendt
professionel fodboldspiller. c ønsker ikke at komme i medierne. c havde prøvet et par gange
at få f1 væk fra sig. tiltalte sagde 3-5 gange til f1, at hun skulle tage den med ro og holde sig
væk fra c. det var først senere, at tiltalte bad f1 om at forlade bordet. foreholdt bilag 7,
afhøringsrapport, side 4, forklarede tiltalte, at først fik han et puf af f1, hvorefter hun gik
væk. så kom hun tilbage og tog halsgreb på c. f1 var tydeligt meget beruset. hun sejlede
rundt. herefter slog f1 tiltalte i panden. episoden med den anden person kom lige efter, at
han havde slået f1. det foregik ved bordet. han oplevede en stor truende skikkelse komme
fra højre side mod sig, som ville skade ham. personen kom farende som en reaktion på, hvad
der lige var sket med f1. tiltalte blev bedt om at gå af dørmændene. han oplevede det som en
venlig anmodning fra dem og ikke et påbud. tiltalte har via en tredje person med kendskab til
stedet, fået at vide, at han skal blive væk indtil sagen er afsluttet.
anklageren dokumenterede bilag 7-a, besigtigelse af sigtede den 14. januar 2014. tiltalte
forklarede, at den omtalte rødme ved knoerne ikke var en følge af slaget, men at han havde en
lille bule i panden efter slaget fra f1.
..."
vidnet f1 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at hun var involveret i en episode på x club. hun kan ikke huske, hvornår hun ankom på
stedet. hun og f2 og f2s veninde havde forinden været på restaurant for at spise og derefter
på y bar. de havde en aftale med x club om, at de senere skulle tage derhen. på y bar
mødte de c og nogle af hans venner. vidnet kender c, og de har skrevet sammen på de
sociale medier. vidnet hilste på c og hans venner. c havde en date med. de hilste blot kort på
hinanden. c spurgte, hvor de skulle hen senere på aftenen og spurgte, om de ikke kom over på
x club. c kender også f2. c var insisterede på, at de skulle komme hen på x. c og hans
selskab gik først. vidnet havde fået et par glas hvidvin til middagen og en drink på y bar og
var godt tilpas. der var mange mennesker på x, da de ankom. de mødte c, som inviterede
dem hen til sit bord. c fulgte dem over til bordet, og vidnet hilste på de andre i selskabet. der
var ingen i selskabet, hun kendte. tiltalte var der også, og vidnet mener, at tiltalte fulgtes med
c på vej hen til bordet. vidnet kendte ikke tiltalte i forvejen. hun fik at vide, at det var ces
ven. de stod omkring bordet. de hyggede sig og festede. vidnet talte mest med f2 og c.
tiltalte sagde, at hun skulle holde sig fra c. hun vidste ikke, hvorfor han sagde det. vidnet
                                                - 4 -
fortalte f2, at tiltalte havde sagt sådan. vidnet spurgte tiltalte, hvorfor hun ikke måtte tale
med c, hvortil tiltalte svarede, at hun var en dejlig pige, og at hun skulle med ham i aften. det
virkede dog ikke som om, at tiltalte mente, at hun skulle med ham, men at det bare var noget,
han sagde. vidnet valgte at blive ved bordet. hun forsøgte flere gange at tale med c, men
blev afbrudt i at tale med c af tiltalte. det syntes hun var irriterende. c forstod heller ikke,
hvorfor tiltalte ikke ville have, at vidnet skulle tale med ham, og c sagde, at han ville sige til
tiltalte, at han skulle lade være med at afbryde dem hele tiden. c insisterede på, at vidnet og
f2 skulle blive ved bordet, hvilket de gjorde. cs date gik lidt frem og tilbage. vidnet talte
med hende - mest af alt for, at hun ikke skulle føle sig truet af vidnet. c spurgte vidnet hele
tiden. vidnet syntes, det var generende, at tiltalte blev ved med at sige, at vidnet ikke måtte
tale med c. vidnet følte sig dog ikke truet af tiltalte. vidnet stod foran bordet sammen med c.
hun sagde højt ind i øret på c, at det var irriterende, at tiltalte var sådan, hvilket c var enig
med vidnet i. tiltalte kom hen til hende og pegede på hende og sagde, at hun skulle holde sig
væk fra c. tiltalte tog fat i hendes kæbe. hun følte sig truet af ham. vidnet tog herefter sin
hånd op mod tiltaltes hoved og markerede med tre fingre på tiltaltes pande for at signalere, at
han skulle stoppe. hans hoved rykkede bagover. herefter slog tiltalte hende med knytnæve og
ramte hende på kæben. hun røg herefter bag over og landede på gulvet. der var tale om et
hårdt slag. hendes kæbe gik af led. kæben var blå. hun kunne ikke tale eller tygge sammen i
flere dage efter. hun var omtumlet, og det næste hun huskede var, at hun så sin venindes
ansigt. en udsmider fra x kom til, og vidnet pegede på tiltalte og sagde, at det var tiltalte, der
havde slået hende. hun blev ført ud bag ved af en ansat fra x. hun blev herefter ført ud i
ambulancen. en betjent kom hen til hende og bad om hendes navn og cpr-nummer. hun så
ikke episoden med f2. vidnet havde ikke bedt om at få tilkaldt en ambulance. hun afgav
ingen forklaring til politiet på gerningsstedet, men først senere på politistationen. vidnet blev
sammen med f2 tilset af en læge på traumecentret på rigshospitalet og fik her blandt andet at
vide, at noget brusk i hendes kæbe var ødelagt. hun fik noget morfin. det var muligvis dagen
efter episoden, at hun afgav forklaring på politistationen. hun mener absolut ikke, at have
slået tiltalte med knyttet hånd. foreholdt bilag 3, afhøringsrapport af vidnet på gerningsstedet,
benægtede vidnet, at hun har sagt sådan til politiet. hun gav sit navn og cpr.nummer til
politiet, men talte herudover ikke med politiet. hun har ikke stået og kysset med en mand i
baren og har ikke skubbet tiltalte to gange i panden. på x stod der nogle flasker på bordet.
hun drikker ikke så meget spiritus og tager af princip aldrig imod drinks fra andre. hun har
muligvis fået nogle drinks fra bordet, men hun drak dem ikke. hun fik derfor ikke så meget at
drikke på x. hun var beruset, men ikke meget fuld. hun havde ikke hukommelsestab på
grund af beruselse og kan derfor godt huske, hvad der skete og vidste godt, hvad hun foretog
sig. hun følte ikke, at hun var til gene for nogen. c har kontaktet hende efterfølgende og bedt
om en anden chance for at score hende. det var c, der viste interesse for hende, og hun
forstod derfor ikke, hvorfor tiltalte hele tiden skulle blande sig. c syntes også, at det var
underligt, at tiltalte blandede sig.
adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun kun har udtalt sig til medierne, fordi pressen
henvendte sig til hende mange gange, blandt andet i hendes opgang. vidnet havde ikke selv
interesse i at udtale sig til pressen om episoden. cs date reagerede ikke på hendes og cs
kontakt. daten havde haft rig mulighed for at sige noget til hende, da vidnet talte til hende
flere gange. vidnet henvendte sig ikke selv til bordet. hun blev inviteret og ført dertil af c.
invitationen blev gentaget hele aftenen. hun har aldrig fået at vide, at hun skulle forlade
bordet og har heller ikke været til gene for nogen. tiltalte sagde, at hun skulle lade c være i
fred, ikke at hun skulle forlade bordet. hun syntes, at tiltaltes henvendelser var generende.
hun har ikke sagt til medierne, at han gjorde tilnærmelser mod hende. hun følte ikke, at
tiltalte var interesseret i hende. hun var ikke påvirket af stoffer. vidnet slog ikke tiltalte med
                                                  - 5 -
en kraft, der var tale om et puf for at få tiltalte væk, da hun følte, at tiltalte ville gøre hende
noget. tiltaltes hoved flyttede sig bagud. hun puffede kun én gang til tiltalte. foreholdt bilag
3, afhøringsrapport af vidnet på gerningsstedet, forklarede vidnet, at hun blot følte, at politiet
ville være sikker på tiltaltes identitet, hvorfor hun gav sit navn og cpr.nummer. hun husker
det kun som ét puf med tre fingre på tiltaltes pande. hun har ikke forklaret, at hun skubbede
med flad hånd på gerningsmandens pande to gange.
anklageren foreholdt og dokumenterede fra bilag 3-b, besigtigelse af vidnet den 13. januar
2014, og fotos, samt fra politiattest fra rigshospitalets traumecenter den 12. januar 2014.
vidnet forklarede supplerende, at hun var generet af slaget en uges tid. hun har ingen gener
nu eller men.
..."
vidnet f2 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at hun og f1 er veninder. vidnet var sammen med f1 og en anden veninde, g, den
pågældende aften. de havde spist på en restaurant, hvorefter de tog på y bar. der traf de c,
som vidnet har kendt i 6-8 år. f1 hilste på c og talte med ham. hun kom herefter tilbage til
vidnet og sagde, at c havde inviteret dem med på x club. c var sammen med en pige. vidnet
vidste ikke på det tidspunkt, at kvinden var cs date. c kaldte hende ikke for en date. det var
først senere, at tiltalte fortalte vidnet, at kvinden var cs date. vidnet gik over til c på y bar,
og han spurgte vidnet, om de havde lyst til at komme over til deres bord på x. vidnet og
veninderne gik ca. en halv time efter, ces selskab havde forladt y bar. på x mødte de c i
baren. han inviterede dem over til bordet og fulgte dem over til sit bord. de mennesker, der
sad ved bordet, var nogle andre end dem, c var sammen med på y bar. f1 stod langs bordet
og talte med c. cs date var til stede. vidnet og g holdt sig lidt fra bordet. vidnet var ikke
interesseret i at være sammen med dem, idet de andre var fulde. hun var ikke selv beruset. en
gang imellem kom f1 hen til hende. vidnet observerede bordet, og det virkede som om, at c
og f1 gerne ville hinanden lidt. c har efterfølgende sendt en sms til vidnet og bedt om f1s
telefonnummer, hvilket hun gav ham efter at have fået accept fra f1. c bad f1 om mulighed
for en ny date med hende. vidnet så, at tiltalte talte med f1. f1 fortalte vidnet, at tiltalte ikke
ville have, at hun talte med c - måske på grund af cs date. f1 talte selv med daten. f1 vendte
tilbage til bordet. hun blev irriteret på tiltalte. vidnet talte med c om det. han sagde, at han
nok skulle tale med tiltalte. der opstod herefter noget tumult, og vidnet så, at f1 fløj gennem
luften. vidnet så ikke selve slaget. derefter gik hun stille og roligt direkte over til tiltalte og
sagde "hvad laver du". vidnet mener, at tiltalte stod et trin oppe på en trappe. der var ca. en
halv meter mellem dem, da hun sagde "hvad laver du" og kiggede tiltalte ind i øjnene. hun
havde vist armene ud til siden. hun måtte tale højt på grund af høj musik. herefter slog tiltalte
hende. han slog hende på siden af hovedet. det var et hårdt slag, og hun følte på det
tidspunkt, det var med knyttet hånd på grund af smerterne. men hun så det dog ikke og er
derfor ikke sikker på, om det var med knyttet eller fald hånd. hun faldt om på gulvet. hun
rejste sig og gik hen og sagde "hvad sker der". hun fik et slag til. det skete inden for meget
kort tid. hun faldt igen. der kom dørmænd og andre til. hun gik hen og trøstede f1. f1 lå i
fosterstilling og kæben var gået af led. f1 blev ført ud i en gang. vidnet så herefter
overvågningsvideoen, mens f1 sad og ventede på en ambulance. vidnet talte med politiet og
afgav forklaring. hun ved ikke, om f1 afgav forklaring. vidnet tog med på hospitalet og blev
undersøgt. der kunne ikke ses noget på hende. hendes smerter varede et par dage. hun var
ikke truende i sin adfærd, da hun gik hen til tiltalte. vidnet stod et trappetrin nede, så de stod
ikke i øjenhøjde. tiltalte var rigtig hidsig efter at have slået f1. tiltalte havde hele aftenen
kigget på f1. vidnet ved ikke hvorfor. mens vidnet var på hospitalet, blev hun ringet op af en
                                                - 6 -
af tiltaltes venner. personen spurgte, hvordan det gik. personen mente, at vidnet skulle tænke
over, hvordan hun greb sagen an. vidnet ved ikke, om det var på eget eller tiltaltes initiativ.
vidnet tænkte, om der var tale om noget banderelation eller lignende. senere fik vidnet en
sms fra en af tiltaltes venner med samme ordlyd. vidnet har senere selv henvendt sig til
tiltalte, fordi hun havde behov for at få en forklaring fra ham, og vidnet fik den opfattelse, at
tiltalte var meget glad for sin ekskæreste, hvilket vidnet ikke kunne få til at stemme med hans
opførelse den pågældende aften. tiltalte sagde til vidnet, at han troede at hun havde et glas i
hånden. han sagde også, at han var ked af at have slået vidnet. det var her tiltalte fortalte
vidnet, at c havde en date med den pågældende aften.
adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at der var mange mennesker ved bordet. der var
dunkel belysning, men man kunne tydeligt se, hvad der foregik. vidnet mener ikke, at tiltalte
var interesseret i f1, men blot at han var irriteret over hendes opførelse. foreholdt forhold 2,
bilag 2, side 2, afhøringsrapport, benægtede vidnet, at have sagt til politiet, at tiltalte var
interesseret i f1. det må have været en misforståelse fra politiets side. tiltalte virkede ikke
interesseret i f1, men derimod irriteret på hende. vidnet tænker i dag, at tiltalte højst
sandsynlig slog med flad hånd, men det gjorde meget ondt. f1 var beruset den aften. vidnet
var f1s "anstandsdame" den aften og skulle hjælpe hende hjem. vidnet ved ikke, om det var
lang tid siden, at f1 havde været i byen. det var lang tid siden, at vidnet havde været i byen
sammen med f1. vidnet havde ikke været i byen i lang tid. det var som sagt vidnet, der selv
efterfølgende ringede til tiltalte. telefonsamtalen mellem vidnet og tiltalte foregik stille og
roligt. hun kunne dog høre, at han var ærgerlig over, at hun havde været til afhøring. han
sagde, at han kunne miste sit job. tiltalte mente også, at f1 havde slået først. tiltalte virkede
ikke aggressiv overfor vidnet under telefonsamtalen.
anklageren foreholdt og dokumenteret fra forhold 2, bilag 3-a, besigtigelsesrapport, samt
politiattest. vidnet forklarede, at hun oprindelig troede, at hun blev slået med knytnæve, idet
det gjorde meget ondt. sammenlignet med f1s slag og mærker, mener vidnet dog
efterfølgende, at det sikkert har været med flad hånd.
..."
vidnet politibetjent a har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at han er politibetjent. han gjorde tjeneste på station amager. han var på vagt den
pågældende aften. de blev kaldt op af hs med melding om en voldsepisode på x club, hvor
dørmændene havde tilbageholdt gerningsmanden. da de ankom, fik de at vide, at
gerningsmanden var kørt væk i en taxa. vidnet ved ikke, om gerningsmanden havde fået lov
til at forlade diskoteket af dørmændene. forurettede sad og ventede på ambulancen. de valgte
derfor at se overvågningsvideoen. kollegaen talte med f2. der kom herefter en ambulance,
som må være tilkaldt af dørmændene. vidnet fulgte f1 ned til ambulancen. vidnet talte på
vejen med f1, som forklarede meget hurtigt, hvad der var sket. de talte højst sammen i 2
minutter, og f1 havde svært ved at tale. vidnet kunne se, at hun ikke havde det godt. kæben
var skæv. hun virkede meget chokeret og ked af det. hun virkede spirituspåvirket. vidnet så
f2 komme gående imod sig. hun virkede helt normal, påvirket af situationen, men rolig og
ikke fuld.
adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at f1, på grund af den måde hun talte og råbte på,
virkede fuld. vidnet spurgte f1, om han måtte føre hendes forklaring på vej ud til ambulancen
ind i rapporten.
..."
                                                 - 7 -
vidnet b har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at han den pågældende aften var til stede på x club. vidnet er gode venner med tiltalte og
c. vidnet kom ved 22-23 tiden på cafe sommersko og fulgtes videre med tiltalte over til x
club. vidnet kender ikke f1. han kender f2 fra tidligere. de hilste dog ikke på hinanden den
aften. tiltalte og vidnet har været venner 3-4 år. de traf hinanden gennem fodbold. de havde
den aften reserveret et bord på x club. vidnet var en stor del af tiden ved bordet. han var
ædru og havde ikke drukket noget den aften. han bemærkede tidligere på aftenen, hvor han
stod sammen med c, som viste noget på facebook til sin date, e, at f1 hele tiden prikkede til
c uden situationsfornemmelse for deres forehavende. f1 råbte herefter højt: "jeg keder mig",
som udtryk for, at hun ikke fik opmærksomhed fra c. c var tydelig irriteret over f1s
anmassende, idet han ville imponere e. alle ved bordet lagde mærke til det og flere gav
udtryk af, at de syntes, at f1 var irriterende. vidnet sagde ikke noget til hende. vidnet
oplevede f1, som en person uden situationsfornemmelse. der ud over var hun ikke
ubehagelig. vidnet stod og talte med en pige, da han hørte tumult. vidnet så derfor ikke, at
tiltalte slog f1. vidnet så f1 ligge på gulvet. han så ikke, hvordan hun endte på gulvet. han
så f2 komme løbende fra vidnets højre side "op i hovedet" på tiltalte. med "op i hovedet"
mener vidnet, at f2 kom helt tæt på tiltalte, helt hen i tiltaltes privatsfære. tiltalte stod på et
trin højere end gulvets niveau, hvor f2 stod. der var 30-40 centimeter mellem f2 og tiltalte.
vidnet lagde ikke mærke til, hvor f2 havde hænderne. der var ingen tvivl om, at hun ville
over til tiltalte meget hurtigt. hun virkede aggressiv på grund af den hastighed, hvorpå hun
kom over mod tiltalte. vidnet hørte ikke, om hun sagde noget. tiltalte skubbede f2 væk med
flad hånd frem foran sig. det var ikke et slag. vidnet så det ske én gang. der opstod mere
tumult herefter. vidnet tog sig af de andre om bordet, herunder den pige, som han lige havde
talt med. han husker ikke, hvad der skete lige efter, men næste gang han så f2, var hun henne
ved f1. f2 græd. senere udenfor så han f2 tale med nogle dørmænd. han kørte derefter
derfra. han har talt med tiltalte efterfølgende om episoden. tiltalte har givet vidnet sin
mening om, hvad der skete.
adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at tiltalte er typen, der er meget venlig og åben
over for alle. han inviterer gerne mange til sit bord og er meget gavmild. vidnet har før
oplevet tiltalte i en tilspidset situation, men det har altid været ham, der har fået dæmpet
gemytterne igen. vidnet havde et godt udsyn over situationen, hvorfra han stod. han så ikke
episoden med f1, men alene episoden med f2. c virkede irriterede over, at f1 gentagne
gange prikkede til ham. det kunne vidnet se på den måde, c kiggede på vidnet. c virkede
som om, at han gerne ville have vidnets hjælp med at få f1 væk. vidnet mente dog, at c selv
måtte klare det med f1. det var tidligt på aftenen, og det tilkom ikke vidnet at få f1 væk. c
ville hende ikke, hvilket også kom til udtryk ved, at f1 sagde, at hun kedede sig. vidnet
opfattede det som, at f1 syntes, at c ikke gav hende nok opmærksomhed. der var ikke nogen
af de drenge, der var til stede, som var interesseret i, at f1 var der. vidnet så det som, at det
var med en flad hånd, tiltalte skubbede til f2 med.
..."
oplysningerne i sagen
der har under hovedforhandlingen været afspillet en overvågningsvideo fra stedet. af
overvågningsvideoen fremgår blandt andet, at f1 står i nærheden af et bord. tiltalte peget
mod f1 og går hen og taler med c. herefter går f1 hen til c, tager ham ved nakken og siger
noget ind i cs øre, mens hun peger mod tiltalte. herefter tager tiltalte fat i c og trækker ham
                                                   - 8 -
over mod sig, hvorefter f1 fortsat peger mod tiltalte og forsøger at trække i c. der opstår en
diskussion mellem tiltalte og f1 og noget tumult. f1 tager en hånd op mod tiltaltes hoved.
herefter slår tiltalte f1, som falder bagover ned på gulvet. i samme øjeblik kommer f2 fra
tiltaltes højre side ind foran tiltalte. tiltalte står et trin oppe i forhold til f2. tiltalte slår f2,
der falder bagud, og tiltalte tager herefter et skridt ned og slår endnu en gang f2.
der er dokumenteret politiattest fra f1s henvendelse på traumecentret på rigshospitalet den
12. januar 2014, hvoraf fremgår blandt andet under objektive fund:
   "...
   blødning og hævelse i højre kæbeled.
   diskus (brusskive i høje kæbeled)
   måske forskubbet permanent
   ..."
der er endvidere dokumenteret politiattest fra f2 henvendelse på traumecentret på
rigshospitalet den 12. januar 2014, hvoraf fremgår blandt andet under objektive fund:
   "...
   kranie: der ses let rødme og hævelse i venstre side.
   der er muskulær ømhed over siderne ved rygsøjle på venstre side
   ...
   tilskadekomne blev vurderet af vagthavende øre-næse-... i huset.
   ..."
personlige oplysninger
der er af kriminalforsorgen den 20. februar 2014 foretaget en personundersøgelse vedrørende
tiltalte, hvoraf det blandt andet fremgår, at tiltalte er fundet egnet til betinget dom, herunder
med vilkår om samfundstjeneste.
tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at han efter episoden er blevet forflyttet fra
sin arbejdsplads. han er ansat i socialforvaltningen i københavns kommune. han blev sendt
hjem fra sit arbejde på grund af den megen medieomtale af sagen og for at beskytte den
institution, han arbejdede på. han startede for 15 år siden med at arbejde med et projekt med
indsats mod bandekriminalitet omkring z. de sidste 6 år har han fungeret som leder af
projektet. herudover har han startet diverse projektet og undervist politiet i konflikthåndtering
ved konfrontation af bander. han har endvidere været tilknyttet diverse projekter for
retsudvalget og justitsministeriet.
rettens begrundelse og afgørelse
forhold 1
ved tiltalte og vidnerne f1 og f2 forklaring lægges det til grund, at der havde været nogen
uoverensstemmelse mellem tiltalte og f1, idet tiltalte flere gange havde rettet henvendelse til
f1 og bedt hende om at holde sig væk fra c.
vidnet f1 har forklaret, at tiltalte tog fat i hendes kæbe, og at hun herefter tog sin hånd op
mod tiltaltes hoved og markerede med tre fingre på tiltaltes pande for at signalere, at han
                                                  - 9 -
skulle stoppe, og at der var tale om et puf for at få tiltalte væk fra hende. på
overvågningsvideoen kan det ligeledes ses, at vidnet f1 rakte hånden frem mod tiltalte.
det lægges endvidere til grund på baggrund af forklaringen fra tiltalte og fra vidnet f1,
sammenholdt med videoovervågningen fra stedet, at tiltalte herefter slog f1 en gang. vidnet
f1 har forklaret, at tiltalte slog med knytnæve, hvilket ligeledes støttes af de skader, som
vidnet fik efter slaget. herefter findes det bevist, at tiltalte tildelte f1 et knytnæveslag i
ansigtet.
henset til karakteren af f1s puf for at få tiltalte væk fra hende, finder retten, at tiltaltes slag
med knytnæve ikke var nødvendigt, og at slaget åbenbart gik ud over, hvad der i situationen
må anses for forsvarligt. overskridelsen findes endvidere ikke at være rimeligt begrundet i
den ved f1s puf fremkaldte ophidselse af tiltalte. tiltaltes knytnæveslag er derfor ikke straffri
efter hverken straffelovens § 13, stk. 1, eller stk. 2, som nødværge.
tiltalte er derfor skyldig i overensstemmelse med tiltalen i forhold 1.
forhold 2
vidnet f2 har forklaret, at hun gik direkte over til tiltalte og sagde: "hvad laver du". tiltalte
stod et trin oppe i forhold til f2, da tiltalte slog. af overvågningsvideoen fremgår endvidere,
at tiltalte herefter trådte et skridt ned mod f2 og herefter slog f2 anden gang, da hun rejste sig
op. herefter findes det bevist, at tiltalte tildelte f2 to slag i ansigtet.
retten finder ikke, at f2 henvendelse til tiltalte efter tiltaltes slag under forhold 1 kan anses
for et angreb mod tiltalte. uanset tiltalte følte sig truet efter at have slået f1, finder retten
endvidere ikke, at tiltaltes to slag mod f2 var rimeligt begrundet i det under forhold 1 skete.
tiltaltes to slag mod f2 er derfor ikke straffri efter straffelovens § 13, stk. 2, som nødværge.
tiltalte er derfor skyldig i overensstemmelse med tiltalen i forhold 2.
straffen fastsættes til fængsel i 30 dage, jf. straffelovens § 244.
retten har ved strafudmålingen lagt vægt på forholdenes karakter, herunder på den ene side at
forholdene blev begået på et diskotek, at der forud for forholdene havde været nogen
uoverensstemmelse mellem tiltalte og f1 og skadernes omfang, og på den anden side at der
var tale om i alt 3 slag mod to personer.
straffen skal ikke fuldbyrdes, hvis tiltalte overholder de betingelser, som er angivet nedenfor,
jf. straffelovens § 56, stk. 2. retten har herved foruden det under strafudmålingen anførte
endvidere lagt vægt på, at tiltalte ikke tidligere er straffet og tiltaltes gode personlige forhold.
thi kendes for ret:
tiltalte t straffes med fængsel i 30 dage.
fuldbyrdelsen af fængselsstraffen udsættes og bortfalder efter en prøvetid på 1 år på betingel-
se af, at tiltalte ikke begår strafbart forhold i prøvetiden.
tiltalte skal betale sagens omkostninger, herunder 18.000 kr. + moms i salær til den
beskikkede forsvarer, advokat thorkild høyer.


text:
‐ evh
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
den 19. juni 2008 afsagde sø‐ og handelsretten i sagen
f 13‐07
finansforbundet som mandatar for aa, bb, cc og dd
(advokat jacob goldschmidt)
mod
amagerbanken a/s
(advokat bjarke vejby)
følgende
                                            dom:
indledning
                                               - 2 -
dommen afgør et spørgsmål om ansatte der er i opsagt stilling eller fratrådt, har krav på tilde‐
ling af medarbejderaktier (favøraktier og gratisaktier), jf. funktionærlovens § 17 a eller denne
bestemmelses analogi. lignende spørgsmål behandles i sagerne f 2‐07, f 3‐07, f 5‐07, f 7‐07, f 8‐
07, f 9‐07, f 17‐07 og f 20‐07 der afgøres samtidig.
påstande
sagsøgerne
1. aa:
1.1 amagerbanken skal på anfordring og til en købesum af kurs 105 til aa sælge det antal med‐
arbejderaktier i amagerbanken som hun i medfør af vilkår for tegning af medarbejderaktier no‐
vember/december 2003 ville være blevet tilbudt såfremt hun havde været i uopsagt stilling i de‐
cember 2003, reguleret som følge af den med virkning fra 24. april 2006 gennemførte ændring af
stykstørrelsen på aktierne i amagerbanken fra 100 kr. til 20 kr.
1.2 amagerbanken skal vedrørende de i medfør af påstand 1.1 tildelte aktier betale fuldt udbyt‐
te for 2004 og fremover.
1.3 amagerbanken skal anerkende at aktierne overdrages til aa principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
2. bb:
2.1 amagerbanken skal på anfordring og mod betaling af kr. 1.050,00 til bb sælge 50 aktier af 20
kr. i amagerbanken.
2.2 amagerbanken skal vedrørende de tildelte aktier betale fuldt udbytte for 2006 og fremover.
2.3 amagerbanken skal anerkende at aktierne overdrages til bb principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
3. cc:
3.1 amagerbanken skal på anfordring til cc udlodde 21 aktier af 20 kr. i amagerbanken.
3.2 amagerbanken skal vedrørende de tildelte aktier betale fuldt udbytte for 2006 og fremover.
3.3 amagerbanken skal anerkende at aktierne overdrages til cc principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
4. dd:
4.1 amagerbanken skal på anfordring udlodde 25 aktier af 20 kr. i amagerbanken til dd.
4.2 amagerbanken skal vedrørende de tildelte aktier betale fuldt udbytte for 2006 og fremover.
                                                    - 3 -
4.3 amagerbanken skal anerkende at aktierne overdrages til dd principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
4.4. amagerbanken skal anerkende at dd i forbindelse med amagerbankens uddeling af med‐
arbejderaktier i foråret 2007 er berettiget til 3/12 af de gratisaktier som han ville have modtaget
såfremt han fortsat havde været ansat i uopsagt stilling på tildelingstidspunktet i 2007.
amagerbanken a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens faktum
amagerbanken tildelte medarbejderaktier for første gang i nyere tid i 2001. aktierne kunne kø‐
bes til kurs 105 på et tidspunkt hvor markedskursen var 355,67, og blev tildelt efter en forde‐
lingsnøgle som bestyrelsen havde fastsat. det var et krav at medarbejderne var i uopsagt stilling
på tegningstidspunktet. alle omfattede medarbejdere blev således tilbudt at købe 40 aktier og
derudover et yderligere antal aktier afhængig af den pågældende medarbejders anciennitet og
aflønning.
       i 2003 hvor amagerbanken havde 100 års jubilæum, fik medarbejderne ved brev af 26.
november 2003 et nyt tilbud om tegning af favøraktier:
       ”…
       det er os en glæde at afslutte jubilæumsåret med at tilbyde dig og dine kolleger at tegne ak‐
       tier i amagerbanken til favørkurs.
       bankens bestyrelse har besluttet, at koncernens medarbejdere kan tegne op til 22.000 stk. ak‐
       tier á 100 kr. i amagerbanken. aktierne kan tegnes til kurs 105 og efter de regler, der er fast‐
       sat i skattelovgivningen, samt efter de af bestyrelsen nærmere fastsatte regler, herunder for‐
       delingsmodel. der gøres opmærksom på, at medarbejderaktierne i henhold til ligningslo‐
       vens § 7 a skal være båndlagt i 5 år fra udløbet af tegningsåret.
       …”
af vilkårene for tegning af aktierne fremgår videre:
       ”…
       medarbejderen skal være ansat i koncernen på funktionærlignende vilkår den 26. november
       2003.
       …
       medarbejderen skal være ansat i uopsagt stilling på det tidspunkt, hvor bestyrelsen accepte‐
       rer tegningstilbuddet i overensstemmelse med aktieselskabslovens regler om tegning af ak‐
       tier.
       …
       princippet bag modellen for bankens jubilæumsgave til medarbejderne er en gave, hvis
       værdi modsvarer en månedsløn.
                                                      - 4 -
      der blev til jubilæumsfesten skænket et gratiale til alle medarbejdere på kr. 8.000,‐ (for‐
      holdsmæssigt til deltidsansatte).
      værdien for medarbejderne af en medarbejderaktie udgør forskellen mellem aktiernes han‐
      delsværdi på tidspunktet for bestyrelsens beslutning om udnyttelse af bemyndigelsen dvs.
      den 26. november 2003 og favørkursen – d.v.s. 610 – 105 = 505.
      antallet af medarbejderaktier, der tilbydes den enkelte medarbejder er opgjort således:
      månedsløn incl. tillæg fratrukket det gratiale, som medarbejderen blev tildelt ved jubilæ‐
      umsfesten divideret med 505 = antal stk. aktier (afrundet nedad til nærmeste hele stk. aktier).
      samme beregning lægges til grund for medarbejdere, der er ansat efter jubilæumsfesten,
      uanset at sådanne medarbejdere ikke har modtaget gratiale.
      …
      tegning af medarbejderaktier finder sted fra 28. november 2003 til 12. december 2003; begge
      dag incl.
      …
      de nye aktier giver ret til fuldt udbytte fra og med regnskabsåret 2004. der tilbageholdes
      udbytteskat efter sædvanlige regler.
      …”
aa har rejst krav i anledning af denne tildeling.
      næste gang amagerbanken tildelte medarbejderaktier (favøraktier), var i maj 2005. af
bankens brev til medarbejderne af 26. maj 2005 fremgår blandt andet:
      ”det er os herved en glæde, som en konsekvens af en fælles målrettet indsats og det særde‐
      les gode resultat for 2004, at tilbyde dig medarbejderaktier.
      der kan købes aktier op til en samlet markedsværdi på 10.000 kr. pr. medarbejder.
      aktierne kan købes til kurs 105 efter de regler, der er fastsat i skattelovgivningen, samt efter
      de af bestyrelsen nærmere fastsatte regler.
      der gøres opmærksom på, at medarbejderaktierne i henhold til ligningslovens § 7 a skal
      være båndlagt i 5 år fra udløbet af erhvervelsesåret; d.v.s. at de frigives 2. januar 2011.
      …”
af vilkårene for tegning af aktierne fremgår videre:
      ”…
      medarbejderen skal være ansat i koncernen på funktionærlignende vilkår den 31. december
      2004.
      …
      medarbejderen skal være ansat i uopsagt stilling i acceptperioden – d.v.s. til og med 1. juni
      2005.
      …
      modellen for tildeling af medarbejderaktier tager udgangspunkt i en ordning, hvor medar‐
      bejderne får ret til at købe aktier til favørkurs (kurs 105).
      der kan købes op til en samlet markedsværdi på 10.000 kr. pr. medarbejder.
      antallet af medarbejderaktier, der tilbydes den enkelte medarbejder er fastsat således:
      markedsværdien på 10.000 kr. er divideret med kursen, som et gennemsnit over 5 børsdage,
      fra den 19. maj til den 25. maj, rundet nedad til nærmeste hele antal aktier.
      …
      tilsagn om køb af medarbejderaktier kan ske i perioden fra 27. maj til og med 1. juni 2005.
      …
                                                     - 5 -
      de købte aktier giver ret til udbytte fra og med regnskabsåret 2006. der tilbageholdes udbyt‐
      teskat efter sædvanlige regler.
      …”
bb har rejst krav i anledning af denne tildeling.
      i 2006 udloddede amagerbanken gratisaktier til medarbejderne. ved e‐mail af 13. februar
2006 blev medarbejderne orienteret om blandt andet:
      ”…
      med en resultatforbedring før skat på 75 % har vi som ventet endnu engang leveret et re‐
      kordregnskab i amagerbanken.
      …
      det historiske resultat er skabt ved en fælles målrettet indsats af bankens dygtige og engage‐
      rede medarbejdere, og det er en glæde at oplyse, at bestyrelsen har besluttet at tilbyde gratis
      medarbejderaktier til en markedsværdi på 10.000 kr. der vil senere blive informeret om de
      nærmere regler.
      til lykke med resultatet og tak for en stor indsats!”
dette blev fulgt op af bankens brev af 20. marts 2006 til medarbejderne, hvoraf følgende frem‐
går:
      ”…
      der tildeles aktier til en samlet markedsværdi på op til 10.000 kr. pr. medarbejder.
      aktierne tildeles den 31. marts 2006.
      antallet af tildelte aktier fastsættes endeligt på tildelingsdagen den 31. marts 2006 og bereg‐
      nes på baggrund af den gennemsnitlige kurs (alle handler kl. 17.00) over de forrige 3 børs‐
      dage, samt efter de af bestyrelsen nærmere fastsatte regler.
      der gøres opmærksom på, at medarbejderaktierne i henhold til ligningslovens § 7 a skal
      være båndlagt i 7 år efter udløbet af erhvervelsesåret; det vil sige, at de frigives den 2. januar
      2014, og at medarbejderen skal være i uopsagt stilling på tildelingstidspunktet den 31. marts
      2006.
      …”
af vilkårene for tildelingen fremgår blandt andet:
      ”…
      medarbejderen skal have været ansat i koncernen som funktionær eller på funktionærlig‐
      nende vilkår den 31. december 2005.
      …
      medarbejderen skal være ansat i uopsagt stilling på tildelingstidspunktet.
      …
      tildeling af medarbejderaktier tager udgangspunkt i en ordning, hvor medarbejderne tilby‐
      des at få tildelt gratisaktier for en markedsværdi på op til 10.000 kr.
      antallet af medarbejderaktier, der tilbydes den enkelte medarbejder, fastsættes på tilde‐
      lingsdagen den 31. marts 2006 således:
                                                      - 6 -
      markedsværdien på 10.000 kr. divideres med den gennemsnitlige kurs (alle handler kl.
      17.00) over de forrige 3 børsdage, fra den 28. marts til den 30. marts 2006, rundet nedad til
      nærmeste hele antal aktier.
      …
      ønske om at få tildelt aktier kan gives i perioden fra den 21. marts til og med den 28. marts
      200, men kan kun effektueres over for medarbejdere, der opfylder kravene til de tildelings‐
      berettigede på tildelingstidspunktet.
      …
      de tildelte aktier giver ret til udbytte fra og med regnskabsåret 2006 og giver således ikke
      medarbejderen ret til udbytte for regnskabsåret 2005. der tilbageholdes udbytteskat efter
      sædvanlige regler.
      …”
både cc og dd har rejst krav i anledning af tildelingen i 2006.
      med virkning fra den 2. april 2006 ændrede amagerbanken stykstørrelsen på aktierne fra
100 kr. til 20 kr. således at én aktie blev til fem aktier.
      den 27. marts 2007 meddelte amagerbanken medarbejderne at der den 13. april 2007 ville
blive tildelt gratisaktier. de tildelingsberettigede var medarbejdere der var ansat i koncernen
som funktionærer eller på funktionærlignende vilkår den 31. december 2006, og som var i uop‐
sagt stilling på tildelingstidspunktet. af vilkårene fremgår i øvrigt blandt andet:
      ”…
      tildeling af medarbejderaktier tager udgangspunkt i en ordning, hvor medarbejderne tilby‐
      des at få tildelt gratisaktier for en markedsværdi på op til 10.000 kr.
      antallet af medarbejderaktier, der tilbydes den enkelte medarbejder, fastsættes på tilde‐
      lingsdagen den 13. april 2007 således:
      markedsværdien på 10.000 kr. divideres med den gennemsnitlige kurs (alle handler kl.
      17.00) over de forrige 3 børsdage, fra den 10. april til den 12. april 2007, rundet nedad til
      nærmeste hele antal aktier.
      …
      de tildelte aktier giver ret til udbytte fra og med regnskabsåret 2007 og giver således ikke
      medarbejderen ret til udbytte for regnskabsåret 2006. der tilbageholdes udbytteskat efter
      sædvanlige regler.
      …
      aktierne båndlægges fra tildelingen og i 7 år efter udløbet af det kalenderår, hvor aktierne
      erhverves – det vil sige, at aktierne frigives 2. januar 2015.
      …”
dd har rejst krav i anledning af denne tildeling.
      på samme vis er der den 10. marts 2008 tildelt gratisaktier til medarbejderne i amager‐
banken for en markedsværdi på op til 10.000 kr. rundet nedad til nærmeste hele antal aktier.
      sagsøgernes ansættelsesforhold og krav fremgår af følgende oversigt:
                                          - 7 -
aa
ansat                      1. maj 1985
fratrådt                   31. december 2003
favøraktier 2003
antal                      ukendt
købskurs                   105
markedskurs                612,91
krav                       fuld tildeling
favørelement               per aktie 507,91 kr.
bb
ansat                      1. august 1984
fratrådt                   31. december 2004
favøraktier 2005
antal                      10 stk.
købskurs                   105
markedskurs                1.043,54
krav                       fuld tildeling svarende til 50 aktier
favørelement               10.435,40 kr.
cc
ansat                      1. februar 1999
fratrådt                   31. oktober 2005
gratisaktier 2006
antal                      5 stk.
krav                       10 ud af 12 måneder svarende til 21 aktier
markedskurs / favørelement 7.938,00 kr.
dd
fratrådt                   31. marts 2006
gratisaktier 2006
antal                      5 stk.
krav                       fuld tildeling svarende til 25 aktier
markedskurs / favørelement 9.450,00 kr.
gratisaktier 2007
antal                      aktier til en markedsværdi på 10.000 kr.
                           efter gennemsnitskursen den 10.‐12. april 2007
                           nedrundet til nærmeste hele antal aktier
krav                       3 ud af 12 måneder= ¼ tildeling
markedskurs / favørelement knap 10.000 kr.
                                                 - 8 -
forklaring
tina brandt har forklaret at hun er personaledirektør i amagerbanken.
        amagerbanken havde en tildeling af medarbejderaktier i 2001 med baggrund i bankens
gode resultat i regnskabsåret 2000. der havde tidligere været tildeling af medarbejderaktier i
1976, 1984 og 1997. tildelingen i 2001 skete til alle, bortset fra de angivne undtagelser. der var
tre medarbejdere ud af omkring 500 ansatte i alt som af økonomisk årsager valgte at sige nej tak
til tilbuddet.
        der var ikke nogen tildeling af medarbejderaktier i 2002 da resultat i 2001 ikke var så godt.
        i 2003 havde banken jubilæum og ville markere jubilæet overfor aktionærer og medarbej‐
dere. banken ønskede at markere jubilæet over hele året, hvorfor der blev fastsat forskellige ak‐
tiviteter; i jubilæumsåret blev for regnskabsåret 2002 offentliggjort et underskud på 68 mio. kr.
på aktionærmøderne i marts 2003 var der opbakning til at markere jubilæet trods underskuddet
i 2002, herunder med tildeling af medarbejderaktier, men tilbuddet blev først meldt ud i no‐
vember måned. fire medarbejdere valgte af økonomiske årsager at sige nej tak tilbuddet i 2003.
jubilæumsåret 2003 viste sig at blive et godt år med et overskud på 224 mio. kr. før skat.
        i regnskabsåret 2004 steg bankens overskud til 319 mio. kr. før skat. der var ingen tilde‐
ling af medarbejderaktier i 2004, men i maj 2005 tildelte banken favøraktier som følge af det go‐
de regnskab for 2004. denne gang valgte samtlige medarbejdere at tage imod tilbuddet om at
købe favøraktier.
        i 2006 tildelte banken første gang i hendes tid i banken gratisaktier. tildelingen skete med
baggrund i regnskabet for 2005 der viste et overskud på 558 mio. kr. før skat. banken ønskede
med gratisaktierne at give en større pakke til medarbejderne samt undgå at nogle skulle afstå af
økonomiske hensyn. det samme var tilfældet med tildelingen i 2007 som følge af regnskabsåret
2006.
        banken har ingen formaliseret procedure vedrørende tildeling af medarbejderaktier. de
har intet nedskrevet herom og ingen særlig praksis. det er bestyrelsen alene der beslutter om
der skal tildeles medarbejderaktier. muligheden for fri‐ eller favøraktier nævnes ikke ved re‐
krutteringen af nye medarbejdere. hvis de bliver spurgt ved ansættelsessamtaler om der tildeles
aktier, svarer de at der ikke er nogen aktieordning, men at medarbejderne er heldige at få aktier
fra tid til anden efter bestyrelsens beslutning herom.
                                                - 9 -
parternes argumenter
sagsøgerne
generelle bemærkninger (fælles for alle sagerne)
sagerne vedrører medarbejderaktier og medarbejderobligationer der omfattes af ligningslovens
§ 7 a. ydelser omfattet af ligningslovens § 7 a, stk. 1, skal efter bestemmelsen ikke medregnes
til den skattepligtige indkomst. det er en betingelse at modtageren er ansat i virksomheden. er
skattefritagelsesbetingelserne ikke opfyldt, indkomstbeskattes lønmodtageren af ydelsen som
almindelig lønindkomst.
       selskabet kan fratrække tabet der opstår ved at medarbejderen erhverver aktien som løn‐
indkomst, som en lønudgift. det gælder også favørelementet ved favøraktier.
       ydelserne som er behandlet i ligningsloven § 7 a, adskiller sig fra andre bonus‐, tantieme‐,
gratiale‐ eller lignende ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a bl.a. ved at 1. ydelsen skal
gives til/tilbydes alle ansatte i virksomheden, 2. der ikke må foretages nogen individuel vurde‐
ring af den enkelte ansatte, 3. der kun må differentieres i størrelsen af tildelingen i forhold til ob‐
jektive kriterier og 4. ydelsen skal båndlægges i 5 år (favøraktier) eller 7 år (gratisaktier) for at
være skattefri.
       tildeling af gratisaktier og medarbejderobligationer er ydelser omfattet af funktionærlo‐
vens § 17 a. tildelinger af favøraktier er ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a; subsidiært
gøres gældende at et mindre antal tildelinger efter rettens skøn afhængigt af favørkurselementet
er ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a.
       en eventuel bagatelgrænse for værdien af tildelte ydelser efter funktionærlovens § 17 a
skal sættes meget lavt; ethvert lønbeløb der overstiger lejlighedsgaver, er som udgangspunkt
omfattet af bestemmelsen, jf. u.2000.1242 v (lego).
       ydelser omfattet af de ni sager vedrører en optjeningsperiode hvor sagsøgerne har arbej‐
det. tildeling har ikke fundet sted fordi det var et vilkår for tildeling at de ansatte ikke var i
uopsagt stilling. dette vilkår er ugyldigt.
       der er ikke grund til at antage at ʺydelseʺ skal forstås forskelligt i ligningslovens § 7 a og i
funktionærlovens § 17 a, og det kan heller ikke antages at ʺvederlæggesʺ som anvendt i funktio‐
nærlovens § 17 a har et andet indhold end begrebet ʺydelseʺ som anvendes senere i bestemmel‐
sen.
                                               - 10 -
       ved betaling af ydelsen overføres værdi fra arbejdsgiveren til lønmodtageren. bortset fra
lejlighedsgaver overfører en arbejdsgiver kun værdier til lønmodtagere for at stimulere eller be‐
lønne arbejdsindsatsen. uden sikre holdepunkter for andet vil ydelsen være vederlag for udført
arbejde, jf. h.g. carlsen, 6. udgave s. 177.
       det er uden betydning om ydelsen tildeles bagudrettet for en allerede udført præstation,
fremadrettet for at fastholde personale, eller om tildelingen er begrundet i en kombination af
disse hensyn, jf. højesterets præmisser i intel‐dommen (ufr 2005.671 h).
       endvidere henvises til eu‐traktatens artikel 141 hvoraf fremgår at der ved løn skal forstås
ʺden almindelige grund‐ eller minimumsløn og alle andre ydelser, som arbejdstageren som føl‐
ge af arbejdsforholdet modtager fra arbejdsgiveren direkte eller indirekte i penge eller naturali‐
erʺ.
       jyske bank‐dommen (u 2006.901 s) er ikke et præjudikat. i jyske bank var det som anført i
præmisserne frivilligt for de ansatte at foretage den opsparing som var en betingelse for at købe
favøraktier. favørelementet var lille i jyske banks ordning.
       det kan ikke tillægges betydning at det er frivilligt at deltage. enten har medarbejderen et
retskrav, eller også har medarbejderen ikke et retskrav.
       den omstændighed at lønmodtageren skal betale et beløb for at modtage en favøraktie,
peger vel i retning af at der er tale om en investering og ikke en ydelse i et ansættelsesforhold,
men investeringen er beskeden i forhold til favørelementet, og risikoen ved investeringen er
overskuelig for medarbejderen. der er ikke grund til at sondre mellem de forskellige ordninger
ud fra risikoens, respektive gratiselementets størrelse. der er i alle sager tale om et betydeligt
favørelement.
       det gøres principalt gældende at alle tildelingerne er i henhold til ʺaftale eller sædvaneʺ,
allerede fordi alle ikke opsagte funktionærer modtager medarbejderaktier. dette følger af direk‐
te fortolkning eller ud fra en analogislutning ud fra formålet med funktionærlovens § 17 a og de
særlige karakteristika der er for en medarbejderaktieordning omfattet af ligningslovens be‐
stemmelser.
       der kan ikke opstilles krav om at den enkelte medarbejder forud for fratræden havde vi‐
den om at en tildeling kunne blive aktuel, se h.g. carlsen, dansk funktionærret, 6. udgave, s.
172 f. det er en typeforudsætning for lønmodtageren at han modtager den fulde ydelse eller en
forholdsmæssig andel heraf, da den er tildelt på objektivt grundlag og uden vurdering af den
                                                 - 11 -
enkelte ansattes personlige indsats. denne typeforudsætning har som konsekvens at medarbej‐
deren også har krav på tildelinger som den pågældende medarbejder ikke havde viden om.
       det gøres gældende at en aftale er indgået allerede ved virksomhedens meddelelse om til‐
deling af medarbejderaktier for et år. meddelelsen skal blot være offentliggjort af virksomhe‐
den. der kan ikke stilles krav om at den konkret er kommet frem eller er kommet til medarbej‐
deres kundskab; retskravet etableres allerede da meddelelsen blev givet på en sådan måde at
virksomheden måtte kunne påregne at medarbejderen blev bekendt hermed. det gøres princi‐
palt gældende at der etableres en aftale såfremt denne meddelelse er afgivet inden medarbejde‐
rens fratræden, subsidiært inden opsigelsen.
       en sædvane er etableret når medarbejderen havde føje til at tro at medarbejderen ville
modtage medarbejderaktier i år hvor der tildeles medarbejderaktier. principalt gøres gældende
at en sådan forventning etableres allerede efter første tildeling af medarbejderaktier fordi der
etableres en standardforudsætning om at være omfattet når alle skal have tilbuddet ifølge virk‐
somhedens generelle ordning. subsidiært gøres gældende at selv et forholdsvist kort åremål og
flere tildelinger uden regelmæssighed i denne forbindelse etablerer en sædvane.
       påregnelighed indebærer ikke at de ansatte fremadrettet har krav på at få et tilbud på
medarbejderaktier, men at det er påregneligt at medarbejderen får tilbudt medarbejderaktier i
de år der tildeles medarbejderaktier til ikke opsagte medarbejdere. ved vurderingen heraf er lig‐
hedsbetragtninger centrale.
       allerede efter én tildeling af medarbejderaktier skabes en forventning om tildeling i år
hvor andre medarbejdere får medarbejderaktier. det er ikke afgørende at den ansatte selv har
fået andel i de tidligere tildelte medarbejderaktier, når vedkommende gennem sin ansættelse
må antages at være vidende om at der tidligere er uddelt medarbejderaktier. der etableres i
hvert fald en forventning, når der i virksomheden har været flere tildelinger, eller når den på‐
gældende medarbejder konkret selv tidligere har fået tildelt medarbejderaktier, hhv. tidligere
har fået tildelt medarbejderaktier flere gange.
       blandede ordninger: i sagerne indgår tildelinger af gratisaktier der følger efter år med fa‐
vøraktier; det forekommer at banken overgår til gratisaktier, eller at den tildeler favøraktier i
visse år og gratisaktier andre år. i relation til funktionærlovens § 17 a skal medarbejderaktieord‐
ningerne imidlertid anses som et hele. arbejdsgiveren skal ikke ved at jonglere mellem favørak‐
tietildelinger og gratisaktietildelinger kunne undtage de gratisaktietildelinger der ellers ville
                                                 - 12 -
være omfattet af funktionærlovens § 17 a. måtte sø‐ og handelsretten nå frem til at favøraktie‐
ordninger generelt, eller i en eller flere af de konkrete sager, ikke er omfattet af ydelsen i funkti‐
onærlovens § 17 a, gøres gældende at tildelingerne på trods heraf skal indgå i vurderingen af
om gratisaktietildelingen skal anses for sket i henhold til aftale eller sædvane.
         de aktier som de sagsøgende medarbejdere har krav på, skal ikke båndlægges. konse‐
kvensen af at der gives sagsøgerne medhold i at de har ret til modtagelse af aktier, er som skat‐
teministeriet i forbindelse med dommen i jyske bank‐sagen har udtalt, at aktierne ikke er skatte‐
fri, jf. skatterådets afgørelse af 21. februar 2008 om samme. kravet om båndlæggelse er skatte‐
retligt og uden betydning for medarbejdernes krav i henhold til funktionærlovens § 17 a.
         hvis det antages at der er indgået en aftale mellem parterne der indebærer vilkår om
båndlæggelse, gøres det (subsidiært) gældende at det vil være urimeligt og stride mod redelig
handlemåde at opretholde denne aftale eller vilkåret, jf. aftalelovens § 36. båndlæggelse vil i de
foreliggende tilfælde ikke have noget fornuftigt formål. fratrådte eller opsagte medarbejdere
der får skattepligtige ydelser, stilles ikke bedre end øvrige medarbejdere der får skattefri ydel‐
ser. hverken virksomheden eller de øvrige medarbejdere påvirkes af at de fratrådte modtager
skattepligtige ydelser.
bemærkninger vedrørende denne sag
til støtte for den nedlagte påstand gøres gældende at amagerbanken har etableret en medar‐
bejderaktieordning der har antaget en så fast karakter at det er påregneligt for de enkelte med‐
arbejdere at de ville modtage medarbejderaktier såfremt der det pågældende år blev uddelt
medarbejderaktier af virksomheden. tina brandt forklarede at en person der ved ansættelses‐
samtalen spørger til en mulig medarbejderaktieordning får det svar at man fra tid til anden har
været heldige at få tildelt aktier. medarbejderne gives derved en berettiget forventning om at
man tildeles aktier i de år hvor der konkret sker tildeling. uddelingen i jubilæumsåret 2003 var
allerede stillet medarbejderne i udsigt ved aktionærmødet i marts måned. hertil kommer at til‐
delingen i jubilæumsåret svarede til en månedsløn, og løntanken ligger således lige for. det føl‐
ger af funktionærlovens § 17 a at funktionæren herefter har krav på en forholdsmæssig andel af
den ydelse han ville have fået såfremt han havde været ansat i virksomheden ved regnskabs‐
årets afslutning eller på det tidspunkt hvor ydelserne i øvrigt blev udbetalt. værdien af medar‐
bejderaktieordningen var på tildelingstidspunktet ikke ubetydelig. det gælder såvel gratisaktier
                                                - 13 -
som favøraktier. tildelingen var fast og er i øvrigt sket konsekvent over en længere periode. be‐
styrelsen besluttede diskretionært om der skulle ske tildeling for et bestemt år hvilket var base‐
ret på et overskud genereret i det foregående regnskabsår, som også fratrådte medarbejdere
havde været med til at skabe. tildelingen af medarbejderaktier er herefter som anført omfattet
af lønbegrebet således som dette må forstås efter funktionærlovens § 17 a. vilkåret om at den
ansatte for at få del i udlodningen på udlodningstidspunktet skal sidde i uopsagt stilling, er i
strid med funktionærlovens § 17 a eller dennes analogi, jf. § 21, og som følge heraf ugyldig, og
de skatteretlige regler kan ikke føre til et andet resultat, jf. ovenfor.
       særligt for så vidt angår favøraktierne gøres gældende at amagerbanken direkte fremhæ‐
ver favørelementet som det centrale. købesummen er ubetydelig i forhold til favørelementet, og
den risiko som den ansatte løber i investeringsmæssig sammenhæng er ligeledes ubetydelig.
       1) aa:
særligt til støtte for aas krav bemærkes at hun var ansat i 12 måneder af 2003 og har krav på
fuld tildeling af de medarbejderaktier hun ville have fået hvis ikke hun havde været i opsagt
stilling.
       2) bb:
særligt til støtte for bbs krav bemærkes at hun var ansat i 12 måneder af 2004 og har krav på
fuld tildeling af de medarbejderaktier hun ville have fået hvis ikke hun havde været i opsagt
stilling. vedrørende tildelingen for regnskabsåret 2004 bemærkes, at det direkte i bankens brev
af 26. maj 2005 er fremhævet at tildeling af medarbejderaktier i maj 2005 sker på baggrund af det
gode resultat for 2004.
       3) cc:
særligt til støtte for ccs krav bemærkes at han var ansat i 10/12 af 2005. det fremgår af bankens
brev af 20. marts 2006 at gratisaktierne tildeles på baggrund af det særdeles gode resultat for
2005, og det gøres herefter gældende, at cc har krav på 10/12 af det antal aktier han ville have
modtaget såfremt han havde været ansat i hele 2005 og havde været ansat på udlodningstids‐
punktet.
       4) dd:
særligt til støtte for dds krav bemærkes at han var ansat i 3/12 af 2006 og det gøres på den bag‐
grund gældende at han har krav på fuld tildeling af gratisaktier vedrørende 2005. videre har
dd krav på 3/12 af de gratisaktier han ville have modtaget i april 2007.
                                                 - 14 -
       favøraktietildelingerne i 2001, 203 og 2005 skal ses som en samlet medarbejderaktieord‐
ning sammen med gratistildelingerne i 2006, 2007 og 2008. allerede af den grund er der skabt en
berettiget forventning om tildeling af medarbejderaktier i år hvor der tildeles aktier. der kan
derfor ikke stilles særlige krav vedrørende konkret forventning om gratisaktietildeling i forhold
til de tidligere favørtildelinger. det er ikke et krav efter funktionærlovens § 17 a at det er fast på‐
regneligt at de ansatte også fremadrettet vil oppebære tilbud på bonus eller aktier. det afgøren‐
de er at det er fast påregneligt at medarbejderne i år hvor der sker tildeling af aktier, har krav på
at få et sådant tilbud.
       særskilt til støtte for at sagsøgerne også er berettiget til udbytte af aktierne, henvises til at
de ikke fratrådte medarbejdere har fået udbytte.
sagsøgte
generelle bemærkninger (fælles for alle sagerne)
ved sø‐ og handelsrettens upåankede dom i jyske bank‐sagen (ufr 2006.901 sh) blev fastslået
at favøraktier og dertil hørende gratisaktier ikke var omfattet af funktionærlovens § 17 a. grun‐
den var at det var frivilligt for de ansatte at foretage den opsparing som var en betingelse for at
favøraktier, og det var frivilligt om de ansatte ville foretage investeringen, da opsparingen frit
kunne hæves. endvidere lagde retten vægt på, hvad der særligt har betydning for de forelig‐
gende sager, at købet var forbundet med en ikke uvæsentlig investering for de ansatte.
       de sagsøgte kan ganske henholde sig til den sidste betragtning. køb af aktier er ikke løn.
løn er noget man modtager som vederlag for udført arbejde, og ikke noget der skal betales for.
dette må gælde uanset favørelementets størrelse, så længe der er tale om mere end mere end en
symbolsk betaling, og så længe risikoen ved erhvervelsen ikke kan lades helt ude af betragtning.
i alle de foreliggende sager har de ansatte for så vidt angår favøraktier, erlagt betalinger der ik‐
ke er ubetydelige. der må herved ikke blot ses på investeringens størrelse i forhold til den aktu‐
elle kurs på aktien på erhvervelsestidspunktet; der må også lægges vægt på investeringens stør‐
relse i forhold til den pågældendes løn, og det må tages i betragtning at investeringen sker med
beskattede midler. endelig bør det også i år med gunstige aktiemarkeder ikke glemmes at aktie‐
ejere kan komme ud for betragtelige tab, i værste fald tab af hele investeringen. salg af aktier til
favørpris er derfor ikke en ydelse der kan sidestilles med gratiale eller tantieme eller lignende
der anvendes til vederlæggelse af den ansatte, jf. funktionærlovens § 17 a. denne bestemmelse
                                                - 15 -
vedrører ydelser i form af tantieme, gratiale eller lignende såsom bonus, men genstanden for en
gensidigt bebyrdende kontrakt kan ikke sidestilles med tantieme eller bonus. heraf følger at der
kan opstilles betingelser for erhvervelsen, herunder at den ansatte på tegningstidspunktet eller
for den sags skyld på et andet tidspunkt, skal være i uopsagt stilling.
       hvis de ansatte tildeles aktier, skal de båndlægges. det følger af bankens tilbud til medar‐
bejderne om at købe medarbejderaktier til favør at aktierne skal båndlægges. det samme følger
af sø‐ og handelsrettens dom i jyske bank‐sagen, jf. præmisserne: ʺda aktierne efter ligningslo‐
vens § 7 a skal være båndlagt i 5 år...ʺ . skatteministeriets udtalelse og skatterådets afgørelse
vedrører ikke det ansættelses‐ og funktionærretlige krav. hvis der ikke sker båndlæggelse, stil‐
les fratrådte medarbejdere bedre end medarbejdere der ikke er fratrådt deres stillinger ‐ hvilken
konsekvens er i strid med funktionærlovens § 17 a.
bemærkninger vedrørende denne sag
det bestrides at fremsættelsen af tilbud om favøraktier til ansatte i 2001, 2003 og 2005 har anta‐
get en så fast karakter at det er fast påregneligt at de ansatte også fremadrettet ville oppebære
sådanne tilbud.
       tilbuddene om medarbejderaktier er fremsat med forskellig begrundelse, herunder at
amagerbanken i 2003 havde 100 års jubilæum, ligesom tilbuddene i 2001 og 2005 ikke er frem‐
sat under henvisning til den enkelte ansattes arbejdsindsats. ingen af de ansatte blev stillet i ud‐
sigt at der ville komme yderligere tilbud i de følgende år.
       det bestrides at et tilbud om favøraktier som accepteres af den ansatte, er en løndel som
omfattes af funktionærloven, endsige lovens § 17 a. det er frivilligt om den ansatte vil investere
i de pågældende aktier, og det er ikke ubetydelige midler som den ansatte skal indskyde hvis
tilbuddet accepteres af medarbejderen. der var tale om betragtelige købspriser hvilket illustre‐
res af at nogle medarbejdere valgte at sige nej tak til tilbuddet om at købe favøraktier. ligeledes
skal den ansatte tåle båndlæggelse i en lang periode og risiko for kurstab i båndlæggelsesperio‐
den. under disse omstændigheder er der ikke hjemmel til at tilsidesætte begrænsningen om at
den ansatte var i uopsagt stilling på erhvervelsestidspunktet, jf. også jyske bank‐dommen.
       tildelingen af gratisaktier i 2006 har intet at gøre med de tilbud om favøraktier i 2001 og
2005, endsige tilbuddet i 2003 hvor amagerbanken havde 100 års jubilæum. i 2006 tilbydes for
                                                - 16 -
første gang gratisaktier, og der kan derfor ikke tales om nogen ”ordning” vedrørende gratisak‐
tier som har antaget en fast karakter og som derfor er påregnelig for den ansatte.
       tilbuddet om gratisaktier er ikke baseret på en aftale eller på bestemte forudsætninger,
som de ansatte er bekendte med. ligeledes var tilbuddet i 2006 begrundet i amagerbankens
gode resultat, ikke i den enkelte medarbejders performance. hertil kommer at gratisaktierne
skulle være båndlagt i otte år hvorfor der ikke er tale om en begunstigelse som kan sidestilles
med løn.
       af jyske bank‐dommen fremgår det at en ordning med gratisaktier – som var baseret på
aftale og som havde været gældende i mange år – blev anset for omfattet af funktionærlovens §
17 a. i nærværende sag er der imidlertid ikke tale om en aftalebaseret ordning og i 2006 tildeler
amagerbanken første gang medarbejderne gratisaktier. af disse grunde må retten i denne sag
komme til et modsat resultat.
       der er ikke hjemmel til at tilsidesætte vilkåret om båndlæggelse. det er oplagt at fratrådte
medarbejdere ikke bør stilles gunstigere med hensyn til båndlæggelse end bankens ansatte.
båndlæggelsen er et vilkår for det fremsatte tilbud, og i det omfang båndlæggelse ikke kan ac‐
cepteres af medarbejderen, herunder fratrådte medarbejdere, står banken frit. båndlæggelsen er
ikke motiveret alene af skattemæssige grunde.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
favøraktierne er betinget af en vis egenbetaling. tildeling af favøraktier kan ikke betragtes som
en (pligtig) ydelse i arbejdsforholdet, men som et køb med et favørelement. der må lægges vægt
på, at modtageren – køberen – skal betale beløb der typisk ikke er uvæsentlige efter købets stør‐
relse, køberens forhold og den kursrisiko som købet indebærer. dette må gælde selv om favør‐
elementet isoleret bedømt efter kursen på tildelingsdagen er af en betydelig størrelse. undtagel‐
se kan forekomme hvis egenbetalingen er ganske uvæsentlig; dette er ikke tilfældet i denne eller
de øvrige sager. tilbud om favøraktier falder derfor uden for området for funktionærlovens § 17
a. det indebærer at en betingelse om at køberen skal være i uopsagt stilling, kan gøres gælden‐
de. amagerbanken frifindes således for påstandene om salg af favøraktier.
       der foreligger ikke en aftale om vederlæggelse med gratisaktier. de tidligere tildelinger af
favøraktier i 2003 og 2005 giver ikke grundlag for at fastslå at tildelingen af gratisaktier den 20.
marts 2006 var udtryk for en sædvane. meddelelsen til de ansatte af 20. marts 2006 med be‐
                                               - 17 -
grænsning af tildelingen til at omfatte medarbejdere der er i uopsagt stilling, kan derfor ikke til‐
sidesættes efter funktionærlovens § 17 a. dette gælder for såvel cc der var fratrådt det foregå‐
ende år, som dd der fratrådte i tildelingsåret den 31. marts 2006 efter meddelelsen. det kan ef‐
ter funktionærlovens § 17 a ikke være afgørende om tildelingen var begrundet i 2005‐resultatet
som i det foreliggende tilfælde, eller om tildelingen skyldtes andre forhold. det afgørende må
være om der i fratrædelsesåret (2006) sker en vederlæggelse. amagerbanken skal således også
frifindes for påstandene om udlodning af gratisaktier.
       efter sagens udfald og parternes interesser i sagen skal finansforbundet betale 20.000 kr. i
sagsomkostninger til amagerbanken.
                                         thi kendes for ret:
     1. amagerbanken a/s frifindes for de af finansforbundet nedlagte påstande.
     2. i sagsomkostninger skal finansforbundet betale 20.000 kr. til amagerbanken a/s.
        sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
aase weiler madsen                         jens feilberg                      søren theilgaard
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                 p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 15. september 2015
sag 118/2014
(2. afdeling)
codan forsikring a/s
(advokat søren vagner nielsen)
mod
a
(advokat karsten høj, beskikket)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 15. afdeling den 27. juni 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, jon stokholm, vibeke rønne,
hanne schmidt og kurt rasmussen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, codan forsikring a/s, har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre
beløb.
indstævnte, a, har påstået stadfæstelse.
anbringender
codan forsikring har vedrørende erstatning for feriegodtgørelse supplerende anført, at det
følger af erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, at a økonomisk skal stilles, som om ulykken
ikke var sket, og som om hendes ansættelsesforhold hos region hovedstaden fortsatte i hele
perioden fra den 1. september 2011 til den 10. december 2013. a skal stilles, som om hun
ikke blev sygemeldt som følge af ulykken, og som om hun ikke blev opsagt til fratræden den
                                                - 2 -
31. august 2011. codan har handlet i overensstemmelse hermed, idet man i hele perioden har
udbetalt as normale månedsløn, inklusive eget pensionsbidrag og særlig feriegodtgørelse på
2,3 % af lønnen. derudover har region hovedstaden ved as fratræden i slutningen af august
2011 afregnet ca. 40.000 kr., der dækker feriegodtgørelse optjent i 2011 til afholdelse i ferie-
året 2012/2013, samt feriegodtgørelse svarende til 6. ferieuge optjent i 2010 og 2011. a har
herved oppebåret fuld løn inklusive 6 ugers ferie og særlig feriegodtgørelse med 2,3 %, og
ved udbetalingen fra region hovedstaden er hun blevet kompenseret for den manglende fe-
rieoptjening i sygdomsperioden, sådan at hun ved et nyt ansættelsesforhold – uden ret til be-
talt ferie – ville have feriepenge til ferieafholdelse. hvis højesteret giver a medhold, vil hun
derfor blive overkompenseret.
a har supplerende anført, at hun er enig i, at hun skal stilles, som om ulykken ikke var sket.
det medfører dog ikke, at man kan tænke følgerne af ulykken væk. der er ubestridt årsags-
sammenhæng mellem ulykken og hendes efterfølgende sygdomsforløb. tilsvarende gælder
både fratrædelsen og overgangen til sygedagpenge uden ret til at holde ferie og uden optje-
ning af feriepenge beregnet af den fulde løn. afregningen fra region hovedstaden er i over-
ensstemmelse med ferielovens regler, når en medarbejder fratræder. dette ændrer imidlertid
ikke ved, at hun på grund af sygdom blev forhindret i at holde ferie i perioden fra den 1. sep-
tember 2011 til den 10. december 2013, og at hun skal stilles som om den skadevoldende
handling ikke var indtruffet. hun er derfor i overensstemmelse med højesterets domme afsagt
den 3. juni 2004 (ufr 2004.2227) og den 4. september 2009 (ufr 2009.2914) berettiget til at
få udbetalt feriegodtgørelse for den ikke afholdte ferie i perioden efter afskedigelsen.
højesterets begrundelse og resultat
som det er fastslået ved højesterets dom af 4. september 2009 (ufr 2009.2914), er feriegodt-
gørelse en del af det arbejdsvederlag, som optjenes i et ansættelsesforhold. feriegodtgørelse
er dermed også en del af den arbejdsfortjeneste, som kan kræves erstattet efter erstatningsan-
svarslovens § 2, stk. 1. dette gælder, selv om der er tale om en lønandel, der er karakteriseret
ved som udgangspunkt at være øremærket til afholdelse af ferie. det følger endvidere af
dommen, at har en lønmodtager været forhindret i at afholde sin ferie på grund af sygdom, har
lønmodtageren ret til at få udbetalt feriepengene for den ikke afholdte ferie. af højesterets
dom af 3. juni 2004 (ufr 2004.2227) følger, at feriegodtgørelse udbetalt i en sådan situation
ikke afskærer lønmodtageren fra erstatning for tabt arbejdsfortjeneste også for de uger, hvor
han ville have afholdt ferie, hvis han ikke havde været syg.
                                                - 3 -
højesteret finder, at den beskrevne retsstilling gælder, uanset om lønmodtageren har ret til
ferie og feriegodtgørelse eller har ret til løn under ferie og ferietillæg.
højesteret tiltræder derfor, at a efter sin fratræden den 1. september 2011, og indtil der kunne
skønnes over hendes fremtidige erhvervsevne den 10. december 2013, er berettiget til erstat-
ning efter erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, for feriegodtgørelse med 12,5 % af lønnen og
betaling for den 6. ferieuge med 2,5 %. det kan ikke føre til et andet resultat, at a i forbin-
delse med sin fratræden den 1. september 2011 modtog feriegodtgørelse fra sin tidligere ar-
bejdsgiver for en periode frem til fratrædelsen.
af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder højesteret endvidere, at a har krav på be-
taling af atp-bidrag.
herefter – og da der er enighed om den beløbsmæssige opgørelse af kravene – stadfæster
højesteret dommen.
sagsomkostninger for højesteret til dækning af as udgifter til advokat fastsættes til 45.000
kr. sagsomkostningsbeløbet skal indbetales til højesteret, der efter dækning af udgifterne til
fri proces afregner med retshjælpsforsikringen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal codan forsikring a/s betale 45.000 kr., som indbeta-
les til højesteret.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
 - 4 -


text:
                    højesterets kendelse
                     afsagt tirsdag den 17. december 2013
sag 110/2013
hans damm research a/s
(advokat søren stenderup jensen)
mod
erhvervsstyrelsen (tidl. it- og telestyrelsen),
moderniseringsstyrelsen (tidl. økonomistyrelsen)
og
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat sune fugleholm for alle)
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jon stokholm, vibeke rønne og jens peter christen-
sen.
påstande
under anke af østre landsrets dom af 13. maj 2013 har appellanten, hans damm research
a/s, endeligt anmodet om, at moderniseringsstyrelsen (tidl. økonomistyrelsen) i medfør af
retsplejelovens § 298 pålægges at fremlægge kammeradvokatens responsum af 2. november
2005, kammeradvokatens notat/responsum/udtalelse af 22. februar 2006 og kammeradvoka-
tens responsum/udtalelse af 3. april 2006, subsidiært loyalt ekstraherede udgaver af de pågæl-
dende responsa/udtalelser.
de indstævnte, erhvervsstyrelsen og moderniseringsstyrelsen, har protesteret herimod.
sagsfremstilling
sagen drejer sig om det såkaldte sine-udbud, som økonomistyrelsen gennemførte i 2006-
2007 vedrørende indkøbet af adgang til et fælles radiokommunikationsnet for beredskabet og
en række handlinger og dispositioner foretaget af de indstævnte i den forbindelse. den ud-
                                                 - 2 -
budte kontrakt blev vundet af dansk beredskabskommunikation a/s, som er et selskab i
motorola-koncernen.
hans damm research har under ankesagen nedlagt påstand om, at staten skal betale
58.077.724 kr., subsidiært et mindre beløb.
erhvervsstyrelsen og moderniseringsstyrelsen har påstået stadfæstelse.
de dokumenter, som nærværende editionsbegæring vedrører, er bl.a. omtalt i kammeradvo-
katens støttebilag b af 4. januar 2013, som blev fremlagt for landsretten. heraf fremgår:
      ”1) den 2. november 2005 til rigspolitichefen
      ref.: "etablering af radiokommunikationssystem til brug for beredskabsmyndighe-
      derne"
      rigspolitiet anmodede den 6. oktober 2005 om kammeradvokatens vurdering af, hvor-
      vidt det i 2000/2001 gennemførte udbud af frekvenser til tetra nød - og be-
      redskabsnettet kunne antages at afskære staten fra nu at etablere et offentligt ejet be-
      redskabsnet. den 2. november 2005 afgav kammeradvokaten en udtalelse herom; ud-
      talelsen omtaler udover tetranet også tetrastar.
      udtalelsens konklusion: de i oktober 2001 tildelte tetra-frekvenstilladelser afskar
      staten fra at etablere et offentligt ejet beredskabsnet.
      2) den 22. februar 2006 til økonomistyrelsen
      ref.: "nød- og beredskabsnettet - sammenfatning vedrørende forskellige handlemulig-
      heder"
      økonomistyrelsen anmodede i slutningen af januar 2006 om kammeradvokatens bre-
      dere belysning af statens handlemuligheder i forbindelse med etablering af et landsdæk-
      kende net til nød- og beredskabskommunikation. den 22. februar 2006 afgav kammer-
      advokaten en foreløbig sammenfatning vedrørende forskellige handlemuligheder; udta-
      lelsen omtaler tetranet, tetrastar samt andre aktører.
      udtalelsens konklusion: staten er ikke forpligtet til at indgå en kontrakt med tetranet
      om etablering og drift af et beredskabsnet. opgaven kan bringes i udbud og dermed
      konkurrenceudsættes.
      3) den 3. april 2006 til økonomistyrelsen
      ref.: "nød- og beredskabsnettet - udtalelse vedrørende forskellige handlemuligheder"
      samme opdrag som ovenfor under 2). kammeradvokatens udtalelse i endelig form.
      udtalelsens konklusion: samme som ovenfor under 2).”
                                                  - 3 -
for yderligere at belyse indholdet af responsaene af henholdsvis 2. november 2005 og 3. april
2006 afgav erhvervsstyrelsen og moderniseringsstyrelsen den 11. januar 2013 proceserklæ-
ring a og b.
i proceserklæring a vedrørende kammeradvokatens udtalelse af 2. november 2005 hedder det
bl.a.:
       ”under sagens forberedelse og senest under hovedforhandlingen har sagsøgeren udtrykt
       ønske om at få belyst indholdet af et responsum (udtalelse) af 2. november 2005 afgivet
       af kammeradvokat karsten hagel-sørensen til rigspolitiet.
       udtalelsen er fortrolig og kan ikke gøre til genstand for aktindsigt eller edition, hvorfor
       udtalelsens indhold alene indgår i sagens faktum i form af forskellige gengivelser og be-
       skrivelser af udtalelsen og dens konklusion.
       de sagsøgte myndigheder har i et støttebilag kort sammenfattet udtalelsens indhold og
       konklusion. da støttebilagets gengivelse af udtalelsens konklusion er bestridt af sagsø-
       geren, og da de sagsøgte myndigheder gerne bidrager med at få belyst udtalelsens kon-
       klusion, afgiver de sagsøgte myndigheder hermed følgende bindende proceserklæring:
       de sagsøgte myndigheder erklærer, at kammeradvokaten den 2. november 2005 afgav
       en udtalelse til rigspolitiet med titlen "etablering af radiokommunikationssystem til
       brug for beredskabsmyndighederne".
       de sagsøgte myndigheder erklærer endvidere, at udtalelsen af 2. november 2005 inde-
       holder følgende konklusion på spørgsmål om, hvorvidt staten i lyset af det i 2000/2001
       gennemførte frekvensudbud havde retlig mulighed for etablering af et statsligt net:
       "jeg mener således, at tetranet på baggrund af såvel lovforarbejderne som udbuds-
       materialet og tilladelsens ordlyd, må være bibragt en klar forventning om, at der ikke
       vil blive etableret et konkurrerende landsdækkende statsligt net, idet et sådant net vil
       fjerne forretningsgrundlaget for tetranet. jeg lægger herved også vægt på, at der på
       forhånd var en vis skepsis om, hvorvidt der var plads til 2 net. den efterfølgende udvik-
       ling og tetranets vanskelighed ved at tiltrække andre kunder end beredskabskunder il-
       lustrerer for mig at se, at et statsligt finansieret kommunikationsnet vil give tetranet en
       konkurrence, der gør det urealistisk for tetranet at fortsætte en udbygning af dæk-
       ningsgraden."
i proceserklæring b vedrørende kammeradvokatens udtalelse af 3. april 2006 hedder det
bl.a.:
       ”under sagens forberedelse og senest under hovedforhandlingen har sagsøgeren udtrykt
       ønske om at få belyst indholdet af et responsum (udtalelse) af 3. april 2006 afgivet af
       kammeradvokat karsten hagel-sørensen til økonomistyrelsen.
                                               - 4 -
       […]
       de sagsøgte myndigheder erklærer, at kammeradvokaten den 3. april 2006 afgav en 39
       sider lang udtalelse til økonomistyrelsen med titlen "nød- og beredskabsnettet – udta-
       lelse vedrørende forskellige handlemuligheder".
       de sagsøgte myndigheder erklærer endvidere, at udtalelsen af 3. april 2006 blandt andet
       indeholder følgende konklusioner for så vidt angår spørgsmålene om, hvorvidt fre-
       kvenstilladelsen til tetranet forhindrede inddragelsen af tetrastar i konkurrence med
       tetranet og om konkurrenceudsættelse kunne ske ved et udbud efter det gældende ud-
       budsdirektiv:
       1) "efter at have gennemgået række af internationale dokumenter, eu-akter og den na-
       tionale lovgivning på området samt telestyrelsens materiale, korrespondancen med
       tetranet og tetrastar samt de udstedte tilladelser og tillæg hertil er det på ovenanførte
       grundlag min vurdering, at økonomistyrelsen ikke vil være retligt afskåret fra at ind-
       drage tetrastar i et forløb, der tager sigte på samordning af nød- og beredskabskom-
       munikationen ved etablering af en fælles tilslutningsordning for beredskabsbrugerne i
       landet."
       2) "i kraft af det ovenfor anførte om overlappet mellem de to tilladelser og udbudsdi-
       rektivets afgrænsning af udbudspligtige ydelser er det min opfattelse, at teleydelserne,
       som økonomistyrelsen påtænker at efterspørge, ikke i sin helhed kan antages at være
       undtaget fra udbudspligten i henhold til det gældende udbudsdirektiv.
       det vil derfor være betænkeligt at indlede forhandlinger alene med tetranet. disse
       betænkeligheder bliver desto større, hvis forhandlingsstrategien lægges an på, at øko-
       nomistyrelsen i forhold til tetranet udtrykkeligt forbeholder sig adgangen til at afslutte
       forhandlingerne og i forlængelse heraf indlede nye forhandlinger også med tetrastar."
       3) "en typisk og ud fra en udbudsretlig synsvinkel betryggende model til at konkurren-
       ceudsætte de omhandlede teleydelser, vil på den anden side være at indlede en udbuds-
       forretning i henhold til det gældende udbudsdirektiv, herunder med offentliggørelse af
       en udbudsbekendtgørelse."
anbringender
hans damm research har til støtte for editionsbegæringen anført bl.a., at de kendsgerninger,
som selskabet søger bevist ved fremlæggelse af de tre responsa, er, at statens præference for
motorola fortsat bestod under forberedelsen af og gennemførelsen af sine-udbuddet. ud-
buddet var ikke reelt og kunne heller ikke juridisk set blive det. statens ageren i udbudspro-
cessen er i meget vidt omfang baseret på anbefalingerne i de tre responsa. det har ikke på
anden måde, herunder ved de afgivne vidneforklaringer for landsretten, været muligt at do-
kumentere de faktuelle omstændigheder, der lå til grund for statens beslutningsproces.
fremlæggelse af de tre responsa har derfor afgørende betydning for sagens forsvarlige afgø-
relse. de indgik som en del af et kompliceret samspil mellem jura og teknik i relation til
                                               - 5 -
spørgsmålet om, hvorvidt beredskabsnettet skulle i udbud, og har været af afgørende betyd-
ning for, at staten pludselig besluttede at gå i udbud i stedet for at forfølge en direkte aftale
med motorola. det er ikke givet, at indholdet ikke kan udgøre bevis for myndighedernes hen-
sigt og adfærd.
proceserklæring a og b, som blev fremlagt for landsretten, indeholder selektivt udvalgte ud-
drag af kammeradvokatens responsa. der mangler redegørelse for det faktiske grundlag for
de pågældende responsa. fremlæggelse af ekstraherede responsa, hvor man ikke kan se sam-
menhængen mellem konklusionerne og det faktum, som konklusionerne bygger på, kan såle-
des ikke erstatte fremlæggelse af de pågældende responsa.
de afgivne forklaringer for landsretten viser, at hans damm research har fået forringet mu-
ligheden for, via forklaringer fra de involverede embedsmænd at løfte bevisbyrden for, at
sine-udbuddet ikke var reelt eller kunne blive det.
i klagenævnet for udbud blev de tre responsa fremlagt under den mundtlige forhandling, idet
formanden mente, at det ikke på forhånd kunne afvises, at disse responsa havde betydning for
sagens afgørelse.
det forhold, at kammeradvokaten tilsyneladende inden for en ganske kort periode – og uden
at der ses at være mellemkommende, faktiske omstændigheder, der måtte betinge dette – må
antages at have ændret retsopfattelsen eller vurdering af sagen, repræsenterer et så usædvan-
ligt forløb, at der foreligger sådanne særlige omstændigheder, at editionsbegæringen bør tages
til følge
da det offentliges mulighed for at føre retssag ikke kompromitteres ved offentliggørelse af de
pågældende responsa, der alene har til formål at belyse hændelsesforløbet i sagen, falder
denne editionsbegæring uden for den undtagelsessituation, som offentlighedslovens § 10, nr.
4, tilsigter at ramme. de er heller ikke udarbejdet med henblik på eller til brug i en retssag.
manglende fremlæggelse af kammeradvokatens responsa vil stride mod princippet i den eu-
ropæiske menneskerettighedskonventions (emrk) art. 6 om bl.a. equality of arms. staten har
under visse omstændigheder pligt til at stille oplysninger til rådighed for personer, som sagsø-
ger en stat for erstatningspådragende adfærd. nægtes adgang i en situation, hvor fremlæggelse
                                                - 6 -
af dokumentet er nødvendigt for, at borgeren kan løfte bevisbyrden, kan det udgøre en kræn-
kelse af emrk artikel 6.
erhvervsstyrelsen og moderniseringsstyrelsen har anført, at hans damm research ikke har
oplyst, hvilke konkrete faktiske omstændigheder fremlæggelsen af de omhandlede responsa
skal dokumentere eller sandsynliggøre. der er heller ikke redegjort for, hvilken afgørende
betydning de pågældende dokumenter måtte have for sagen, således som den er skåret til for
højesteret. editionsbegæringen ses alene at være baseret på hans damm researchs uklare og
uunderbyggede formodninger og forhåbninger om indholdet af de pågældende responsa og
betydningen heraf. statens handlinger og beslutninger samt konklusionerne i de pågældende
responsa er til fulde afdækket i den indankede dom. hans damm researchs ønske om at gen-
nemlæse den juridiske rådgivning, som myndighederne modtog forud for udbuddets gennem-
førelse kan ikke veje tungere end det anerkendte hensyn til, at staten på lige fod med andre i
fortrolighed kan indhente juridisk rådgivning om de retlige handlemuligheder forud for gen-
nemførelsen af et udbud i en størrelsesorden som sine-udbuddet. en imødekommelse af
hans damm researchs editionsbegæring vil have betydelige skadevirkninger for regeringens
mulighed for at modtage skriftlig juridisk rådgivning og træffe politiske beslutninger på rege-
ringsniveau. det er endvidere ikke korrekt, at kammeradvokaten skulle have ændret retsop-
fattelse i relation til sine-udbuddet, og at dette skulle være en del af et ”usædvanligt sags-
forløb”. editionsbegæringen er i realiteten udtryk for en ”fiskeekspedition”, der efter fast
praksis ikke imødekommes.
de konklusioner, som fremgår af proceserklæringerne a og b, er loyalt ekstraherede og var
kendte i forvejen. der kan ikke ekstraheres yderligere uden at kompromittere de beskyttelses-
hensyn, der begrunder, at der ikke skal ske edition.
med editionsbegæringerne anmodes der om adgang til dokumenter, der grundet meget tungt-
vejende offentligretlige hensyn er undtaget fra aktindsigt og underlagt fortrolighed. der hen-
vises herved til offentlighedslovens § 10, nr. 4. selv om der på tidspunktet for afgivelsen ikke
var et aktuelt eller eventuelt sagsanlæg, var der en nærliggende mulighed herfor. dette under-
støttes af, at der for tiden verserer to andre sager om samme udbud ved henholdsvis østre
landsret og københavns byret.
                                             - 7 -
moderniseringsstyrelsen oplyste over for klagenævnet for udbud, at der var indhentet re-
sponsa fra kammeradvokaten om en række retlige spørgsmål, men de pågældende responsa
blev ikke udleveret til klagenævnet.
det bestrides, at den manglende imødekommelse af editionsbegæringen skulle udgøre en
selvstændig krænkelse af emrk artikel 6. responsaene indeholder rådgivning, som af prin-
cipielle grunde må være fortrolig i forholdet mellem en advokat og en klient. undladelsen af
at udlevere de omhandlede responsa fratager heller ikke hans damm researchs mulighed for
at få pådømt sine indsigelser mod sine-udbuddet. alt materiale vedrørende udbuddet, herun-
der det vindende tilbud og evalueringsnotater, er fremlagt i retssagen, og hans damm re-
search har haft mulighed for at foretage afhøring af de involverede embedsmænd. endelig har
hans damm research under landsretssagen indhentet to sagkyndige erklæringer i relation til
henholdsvis beregning af radiodækning i henhold til udbuddets kravspecifikation og den øko-
nomiske fordel forbundet med sine-kontrakten. alle faktiske omstændigheder af betydning
for hans damm researchs indsigelser indgår således i sagen.
højesterets begrundelse og resultat
det foreliggende spørgsmål angår, om en part, der forud for en retssag har indhentet responsa
vedrørende dansk ret, kan pålægges at fremlægge disse i medfør i retsplejelovens § 298 om
edition.
det følger af højesterets kendelse af 11. oktober 2013 i sag 159/2013, at et juridisk respon-
sum om dansk ret ikke angår bevisførelsen, og at et sådant responsum ikke kan fremlægges
som bevis i sagen.
en part eller en tredjemand kan derfor som udgangspunkt ikke pålægges at fremlægge et juri-
disk responsum, jf. retsplejelovens § 298 og § 299. kun i det omfang et juridisk responsum
må antages at indeholde sådanne faktiske oplysninger af betydning for en retssags udfald, at
hensynet til hemmeligholdelse af responsum må vige for hensynet til sagens oplysning, kan
det komme på tale at pålægge parten eller tredjemand at fremlægge de dele af responsum, der
vedrører disse oplysninger.
hans damm research a/s gør under sagen gældende bl.a., at statens præference for en be-
stemt aktør bestod under forberedelsen og gennemførelsen af sine-udbuddet, hvorfor der
                                                - 8 -
ikke var tale om et reelt udbud, og at inddragelse i sagen af de indhentede responsa under-
støtter dette synspunkt.
de indhentede responsa vedrører ifølge det oplyste kammeradvokatens vurdering af, om et
tidligere gennemført udbud af frekvenser til tetra nød- og beredskabsnettet kunne antages
at afskære staten fra at etablere et offentligt ejet beredskabsnet, og af statens handlemulighe-
der i forbindelse med etablering af det omhandlede net.
højesteret finder ikke grundlag for at antage, at de indhentede responsa indeholder sådanne
oplysninger om faktiske forhold, at hensynet til hemmeligholdelse af dem må vige for hensy-
net til sagens oplysning.
det bemærkes endvidere, at de indhentede responsa må anses for at være undtaget fra aktind-
sigt i medfør af offentlighedslovens § 10, nr. 4, der vedrører en myndigheds brevveksling med
sagkyndige til brug i retssager eller ved overvejelse af, om retssag bør føres, ligesom der ikke
er grundlag for at antage, at de indhentede responsa indeholder ekstraheringspligtige oplys-
ninger af væsentlig betydning for sagsforholdet, som ikke fremgår af sagens øvrige materiale,
jf. offentlighedslovens § 11, stk. 1.
på den anførte baggrund finder højesteret ikke grundlag for at imødekomme hans damm
researchs editionsbegæring, jf. retsplejelovens § 298, stk. 1, eller for at pålægge modernise-
ringsstyrelsen at fremlægge ekstraherede udgaver af de pågældende responsa. det bemærkes
herved, at det, som appellanten har anført om emrk artikel 6, ikke kan føre til et andet re-
sultat.
                                          thi bestemmes:
hans damm research a/s’ principale anmodning om, at moderniseringsstyrelsen (tidl. øko-
nomistyrelsen), pålægges at fremlægge kammeradvokatens responsa af 2. november 2005,
22. februar og 3. april 2006 tages ikke til følge.
hans damm research a/s’ subsidiære anmodning om, at moderniseringsstyrelsen (tidl.
økonomistyrelsen), skal pålægges at fremlægge de nævnte responsa i loyalt ekstraheret form,
tages heller ikke til følge.