text:
 kag
                                     udskrift
                                         af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                     kendelse
afsagt den 12. november 2015.
b-28-14
s a/s under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x1
(advokat ole larsen e.o.)
og
b-72-14
s a/s under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
                                               -2-
x2
(advokat allan vistisen e.o.)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s a/s.
selskabet blev taget under konkursbehandling den 28. januar 2014 på baggrund af en kon-
kursbegæring fra en tidligere ansat. advokat bo vadt christensen blev udpeget som kurator.
konkursbegæringen var modtaget i skifteretten den 17. oktober 2013, som er fristdagen.
kurator har den 28. maj 2014 anmodet sø- og handelsretten om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod x1 og x2 (tidligere kendt som p1 og p2). sø- og handelsretten har den < 2014 ta-
get kurators indstilling til følge.
den relevante periode for bedømmelsen af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, er herefter
som udgangspunkt den 17. oktober 2012 til den 17. oktober 2013.
efter forkyndelse af kurators processkrift af 15. juli 2014 for x2 den 11. august 2014 blev ad-
vokat chistina poblador efter anmodning fra x2 beskikket for ham den 20. august 2014. ved
e-mail af 22. januar 2015 anmodede advokat allan vistisen om at blive beskikket for x2. efter
bekræftelse fra x2 om ændring i beskikkelsen blev advokat allan vistisen den 3. marts 2015
beskikket for x2 og salær m.v. afregnet over for advokat chistina poblador med 9.900 kr.
med tillæg af moms den 7. april 2015. kurators processkift af 15. juli 2014 blev forkyndt for
x1 den 6. november 2014 og advokat ole larsen blev beskikket for x1 den 18. december
2014. ved kendelse af 11. juni 2015 blev sagerne akkumuleret efter anmodning fra kurator og
under protest fra x2.
der er under sagens forberedelse udvekslet processkrifter mellem kurator, x1, advokat ole
larsen og advokat allan vistisen.
påstande
                                                  -3-
kurator i s a/s under konkurs har nedlagt påstand om, at x1 og x2 pålægges konkurskaran-
tæne i tre år, subsidiært et af retten fastsat kortere tidsrum.
x1 har påstået frifindelse, subsidiært at der pålægges konkurskarantæne for et af retten fast-
sat kortere tidsrum.
x2 har påstået frifindelse, subsidiært at der pålægges konkurskarantæne for et af retten fast-
sat kortere tidsrum.
oplysninger i sagen
s a/s blev ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 24. april 2013 af x1,
der ligeledes var registreret som direktør og bestyrelsesmedlem i selskabet fra stiftelsen og
indtil konkursdekretet blev afsagt. udover x1 var p3 og p4 registreret som medlemmer af
bestyrelsen. p3 udtrådte af bestyrelse den 18. juli 2013.
øernes revision registreret revisionsaktieselskab var registreret som revisor for selskabet
fra stiftelsen og indtil den 7. november 2013. registreret revisor henning olsen har ved e-
mail af 4. februar 2014 til x1 oplyst, at han blev engageret til at stifte selskabet af en person
ved navn p5. ved e-mail af 12. marts 2014 har henning olsen fremsendt stiftelsesdokument
og vedtægter for selskabet til kurator og har samtidig oplyst, at revisionsselskabet ikke er i
besiddelse af bogføringsbilag, bogholderi, lister, kontrakter eller andet materiale. der er ikke
indleveret årsrapport.
stiftelsesdokumentet og vedtægterne fremstår som underskrevet af x1.
det fremgår endvidere af den fuldstændige rapport fra erhvervsstyrelsen, at selskabet blev
stiftet med en kapital på 500.000 kr., som blev indbetalt kontant. henning olsen har oplyst,
at selskabet blev kontantstiftet ved en konto i nordea, og han har endvidere oplyst konto-
nummeret. revisionsselskabet har senere fremsendt en kontoudskrift vedrørende den på-
                                                  -4-
gældende konto til kurator. nordea har ved brev af 28. august 2015 oplyst, at s a/s’ navn og
cvr-nummer ikke fremgår af bankens kunderegister, ligesom det oplyste kontonummer ikke
fremgår af bankens bogføringssystem. endelig har nordea oplyst, at det kundenummer, der
fremgår af den fremlagte kontoudskrift, ikke eksisterer.
ifølge en udvidet personrapport for x1 fra erhvervsstyrelsen har hun alene været tilknyttet
ledelsen i s a/s. af en udvidet personrapport vedrørende x2 fremgår, at han har været til-
knyttet ledelsen i en række selskaber.
ved ansættelseskontrakt af 1. maj 2013 mellem s a/s og x2 (tidligere p2), blev x2 ansat som
konsulent. det fremgår af ansættelseskontrakten under pkt. 1, at ansættelsesforholdet var
tidsubestemt. endvidere fremgår blandt andet af ansættelseskontrakten:
               ”…
               2.             arbejdsopgaver
               2.1.1.   arbejdstageren er ansat som konsulent, herunder hjælp til opstart af virk-
                        somhed og kasserer
               2.2      arbejdstageren er ansat som konsulent i virksomheden og refererer til di-
                        rektøren.
               2.3      arbejdstageren skal i udøvelsen af sit arbejde iagttage de retningslinier, som
                        ledelsen til enhver tid måtte fastsætte.
               2.4      arbejdstageren skal til en hver tid udføre og adlyde foresatte udsagn.
               2.5      hvis ikke arbejdstageren udfører ovennævnte betragtes dette som en væsent-
                        lig misligholdelse af kontrakten.
               3.       arbejdstagerens løn & bolig
               3.1      ved ansættelsesforholdets begyndelse er arbejdstagerens løn aftalt til kr.
                        50.000, - pr. måned.
               3.2      lønperioden starter den 1. i måneden til og med den 31. i samme måned og
                        med udbetaling den 31. i samme måned.
                                                   -5-
               3.3       det er aftalt, at s a/s står som lejer på p2’s private bolig og i den forbindel-
                         se også betaler depositum, skab, wipp, pavillon herunder bore og stole. p2 be-
                         taler selv sin egen husleje. overarbejde på grund af stillingens karakter i et
                         vist omfang må påregnes, hvilket ved lønfastsættelsen er taget højde for,
                         hvorfor der ikke ydes særskilt betaling herfor …
               6.        opsigelse
               6.1       de første 3 måneder af ansættelsen anses som prøvetid, under hvilken for-
                         holdet fra begge sider kan opsiges med 14 dages varsel til en hvilken som
                         helst dag, dog således at fratrædelse sker senest samtidig med prøvetidens
                         udløb …”
ansættelseskontrakten fremstår som underskrevet af x1.
ved opsigelse af 17. juli 2013 blev x2 opsagt. opsigelsen fremstår som
underskrevet af x1.
s a/s havde konto i jyske bank, som x1 havde fuldmagt til. fuldmagten fremstår som un-
derskrevet af x1 den 12. juli 2013. af en posteringsoversigt vedrørende kontoen fremgår
blandt andet en række større udbetalinger.
af selskabets skattekontoudtog fremgår en række foreløbige ansættelser af moms, a-skat og
am-bidrag.
det fremgår af gældbogslisten, at der er anmeldt krav i selskabet for i alt 1.531.359,54 kr.,
hvoraf 3.875 kr. er § 93-krav, 34.857 kr. er § 95- krav og 1.492.627,54 kr. er § 97-krav.
ved e-mail af 21. september 2015 har lg oplyst at have et samlet krav på 16.827 kr. i medfør
af konkurslovens § 95.
                                                -6-
endvidere har teleselskabet firma1 (firma2 aps) anmeldt et samlet krav på 160.327,05 kr.
det fremgår af nogle af de fremsendte fakturakopier, at de vedrører ”p6”. endvidere fremgår
det af en kontooversigt, at en del af kravet vedrører ”restbinding”.
firma3 har anmeldt et krav på 80.302,10 kr. det fremgår af de fremsendte fakturakopier, at
de bl.a. vedrører køb af havelåger, diverse værktøj herunder en slagboremaskine og tøj, hvor
leveringsmetoden er angivet som ”afhentet”, og der under ”deres reference” står ”afh. p7”.
på en faktura vedrørende køb af bl.a. skruer er leveringsmetoden angivet som ”leveret”, og
under ”deres reference” er anført ”afh. esbjerg; p7”.
firma4 har anmeldt et samlet krav på 2.860,63 kr. det fremgår af de fremsendte fakturako-
pier, at de vedrører køb af kontorartikler. leveringsadressen er angivet som s a/s’ adresse,
og på nogle af fakturaerne er anført ”att.: p6”.
firma5 har anmeldt et krav på 26.197,53 kr. vedrørende levering af garderobeskabe til adres-
sen <, kbh. v. det fremgår af den fremsendte fakturakopi, at skabene blev leveret den 21.
juli 2013.
udlejer af lejemålet beliggende <, kbh. v., firma6, har anmeldt et krav på 43.150,01 kr. som
vedrører fraflytning og istandsættelse af lejemålet. det fremgår af den fremsendte dokumen-
tation, at firma6 aps den 17. december 2013 fremsendte en flytteopgørelse til s a/s, c/o x2,
at der den 11. december 2013 blev sendt vandregnskab for det fraflyttede lejemål til s a/s,
c/o p2, og at der den 26. marts 2014 blev sendt varmeregnskab vedrørende lejemålet til s a/s,
c/o x2.
skandinavisk incasso & kreditinformation aps har på vegne af firma7 anmeldt et krav på
1.155,28 kr. for tilslutning af en cooker på adressen <, 1561 københavn v. på den fremsend-
te fakturakopi er ”deres ref.” anført som ”p6”.
                                                -7-
endelig har firma8, som var udlejer af lejemålet beliggende <, kbh. k, der er det lejemål,
som selskabet blev drevet fra, anmeldt et krav på 877.338,96 kr. kravet indeholder også skyl-
dig husleje i opsigelsesperioden.
x1 har foretaget politianmeldelse af x2 i forbindelse med sagen.
forklaringer
x1 har forklaret blandt andet, at hun gik ud af skolen i starten af 8. klasse og er uddannet so-
cial- og sundhedshjælper. hun kom i kontakt med p2, da hun fandt et sælgerjob på jobcent-
rets internet. hun kom ind til en ansættelsessamtale med p8, men det var p2, der underskrev
hendes ansættelseskontrakt. selskabet havde da adresse på <, men hun kan ikke huske,
hvad selskabets daværende navn. da de flyttede til <, hed selskabet selskab1. på det tids-
punkt arbejde hun stadig for p2. hun, p3 og p4 fik kontrakt på, at de skulle var bestyrelses-
medlemmer, og p2 spurgte, om hun ville være direktør. han sagde, at hun skulle ringe til
kunder, ansætte og oplære medarbejdere m.v. p2 sagde, at han skulle have et billede af hen-
des pas og sygesikringsbevis, fordi de skulle bruges til advokaten. hun gav p2 sit pas og sy-
gesikringsbevis, som han scannede ind. hun vidste ikke noget om ansættelsen som direktør
ud over det, som fremgik af kontrakten. længere henne i forløbet forsøgte hun at undersøge
registreringerne. hun ringede til erhvervsstyrelsen for at finde ud af, hvem der ejede selska-
bet. det ville de ikke oplyse. hun ringede flere gange og fik til sidst at vide, at papirerne var
lavet af henning fra øernes revision. hun ringede flere gange til henning, og til sidst rin-
gede han tilbage og oplyste, at han havde talt med p2 og p5, men at han aldrig havde mødt
dem. hun kender ikke p5. hun fik en ansættelseskontrakt fra både selskab2 og fra s a/s.
hun underskrev den første ansættelseskontrakt, mens selskabet var hjemmehørende på <.
den varede i tre måneder, og så fik hun en ny kontrakt. i forbindelsen med ansættelsen i s
a/s skrev hun under på et papir vedrørende overdragelse af nogle aktiver. p2 forklarede
hende, at aktiverne skulle overdrages til s a/s. først blev de overdraget fra p2 til hende og så
fra hende til s a/s. det var to stykker papir, der var hæftet samme. der var ingen overdra-
gelsessum, men blot opregnet nogle aktiver. hun spurgte p2, hvorfor tingene ikke kunne
komme direkte fra ham til s a/s, og han sagde, at tingene skulle komme fra hende til selska-
                                                 -8-
bet, fordi hun var direktør. p2 lovede at give hende kopi af overdragelsesaftalen og hendes
ansættelseskontrakt som direktør, men det fik hun aldrig. hun har ikke skrevet under på
stiftelsesdokumentet for s a/s og heller ikke set det før i forbindelse med retssagen. det lig-
ner hendes underskrift, der er på vedtægterne, men hun har ikke skrevet under på vedtæg-
terne. hun har aldrig set papirer før og heller ikke skrevet under på dem. det er ikke hendes
adresse, der fremgår af stiftelsesdokumentet, men det er hendes cpr-nr. hun har heller ikke
skrevet under på p2’s ansættelseskontrakt og har ikke set kontrakten før. hendes underskrift
var scannet ind på p2’s mac. hendes underskrift plejer også at være større. det var hende,
der underskrev fuldmagten til banken. det skete lige efter, selskabets drift var begyndt. hun
blev kaldt ind til p2, som sagde, at hun skulle skrive under på papirerne i banken, fordi det
var hende, der var direktør i selskabet. de tog sammen en taxa ned til banken. hun gik ind
og skrev under på fuldmagten, og p2 ventede udenfor. når p2 manglede penge, tog de
sammen en taxa ned til banken. hun gik ind for at hæve penge, mens p2 ventede udenfor.
nogle gange hævede hun 30.000-40.000 kr. p2 fik pengene umiddelbart efter, at de var blevet
hævet. hun ved ikke, hvor selskabet havde konto tidligere, eller om selskabet benyttede p2’s
konto. det var p2, som var daglig leder af selskabet, og hun rettede sig efter ham. hun af-
holdt jobsamtaler og ansatte medarbejdere, åbnede og lukkede kontoret, men kunne i øvrigt
hun ikke bestemme noget. hun godkendte p2’s salg af energisparepærer, som han solgte til
en ”vild” pris. når hun havde godkendt et salg, tog p2 ordresedlerne med hjem for at pakke
tingene sammen med sin kone. hvis der kom pakker retur fra kunderne, blev de lagt ind til
p2. posten blev lagt uåbnet ind til p2, ellers ville hun få verdens største skideballe. det var
p2’s kone, p6, der stod for bogføringen. hun er ikke sikker på, om p6 var ansat i selskabet.
en dag i sommerferien oplærte p6 hende at fakturere via ”billing”. p6 oprettede hende som
bruger. hun skulle bare kopiere fra mapper, der allerede var oprettet. hun klikkede bare
ind, hvad der var solgt, og så kom pris m.v. op. prisen var fastlagt på forhånd. hun printede
fakturaer ud og lagde dem i en mappe beregnet til selskab3, som de havde en samarbejdsaf-
tale med. det var p2, der stod for den videre forsendelse. hun kendte ikke noget til selskab3
ud over, at det var et inkassofirma. p2 eller p6 havde indgået aftalen med selskab3, hvorefter
selskab3 skulle betale selskabet, når der var foretaget et salg, og så skulle selskab3 inddrive
pengene hos kunderne. hun var blevet sendt hjem til p6 på p2’s hjemadresse på <, hvor
hun mødtes med en repræsentant for selskab3 og underskrev en samarbejdsaftale. hun skul-
                                                 -9-
le underskrive, fordi hun var direktør. hun så ved den lejlighed, at p6 havde hendes pas på
sin computer. der skete fakturering for lidt over 100.000 kr. til selskab3 pr. gang, men hun
ved ikke, hvor mange stykker papir hun lagde i mappen til selskab3. hun så p6 første gang,
da hun underskrev aftalen med selskab3 og anden gang, da hun blev oplært i fakturering. på
et tidspunkt påstod p3, at han ikke have fået sin løn og var meget utilfreds. hun ringede så
til p2, som sagde, at hun skulle fyre p3. sidste gang, hun så p2, på kontoret var i begyndelsen
af august 2013. efter selskabet var flyttet til <, blev de opsøgt af kreditorer på kontoret.
hendes sidste dag på kontoret var den 28. august 2013. der kom nogle personer, der var
meget ubehagelige, og spurgte hende, om hun vidste, hvor p2 boede. det vidste de godt, for
de havde selv leveret ting på adressen. hun kontaktede også politiet, fordi der også kom
rockere. hun havde mistanke om, at p2 var stukket af. hun købte aldrig ting til selskabet, for
det måtte hun ikke. p2 talte om, at han skulle til at sælge kontorartikler, men hun har ikke
bestilt kontorartikler fra firma4. hun staver ikke sit navn med ”e”. hun kender heller ikke
noget til bestillingerne fra firma3. hun kender heler ikke noget til en ansat ved navn p7, men
p2 lavede sit navn om til blandt andet ”p9” og ”p7”, når han solgte varer. hun fik ikke løn
som direktør, men har heller ikke kunnet få hjælp hos lg. hun har aldrig været i besiddelse
af 500.000 kr., og hun har aldrig set så stort et beløb.
x2 har forklaret blandt andet, at han var ansat som konsulent i s a/s. konsulentaftalen blev
indgået mellem ham og x1. de skrev begge under på kontrakten. han skrev under på det
eksemplar, der blev i firmaet, og så fik han det eksemplar, som x1 underskrev. han blev an-
sat for at hjælpe selskabet i gang. han havde tidligere drevet to virksomheder blandt andet
selskab1, som havde haft den samme form for drift. x1 var ansat i selskab1. driften fra sel-
skab1 og det andet selskab, som han ejede, skulle videreføres i s a/s. han ville væk fra det,
og derfor blev koncept, inventar mv. overdraget til s a/s, som skulle drives af x1. han me-
ner, at han har en fil med overdragelsesaftalen. han deltog ikke i stiftelsen af selskabet s a/s
og har ingen indsigt i hverken vedtægter eller stiftelse. det var x1, der stod for det hele.
navnet p5 siger ham ikke noget. de havde talt om, hvem der skulle være i bestyrelsen. be-
styrelsesmedlemmerne i s a/s var alle tre ansat i selskab1. han overdrog nogle ting til x1,
som så videresolgte tingene til s a/s. han mener, at overdragelsessummen var på 500.000 kr.
han kender ikke den nøjagtige værdi af de ting, der blev overdraget og ved ikke, om de var
                                                - 10 -
500.000 kr. værd. men prisen det var en del af hans ansættelseskontrakt og hans løn. det stod
ikke direkte i ansættelseskontrakten. han fik derfor ingen kontant betaling i forbindelse med
overdragelsen. han har kun fået den løn, der fremgår af ansættelseskontrakten, i to måne-
der. han begyndte at arbejde i s a/s den 1. maj 2013. han skulle sætte x1 ind i, hvordan tin-
gene foregik. hun vidste en stor del, da hun havde stået for ansættelse, fyring m.v. i sel-
skab1, men hun skulle sættes ind i regnskab, bogføring, fakturering m.v. han havde sin dag-
lige gang i selskabet frem til opsigelsen. han blev opsagt, fordi x1 var "kørt i gear" og selv
skulle stå for det hele. han har ikke talt med p3 eller andre om, at han var ejer af s a/s. han
havde intet at gøre med udstedelse af fakturer til kunderne, da han bare var konsulent. han
var med på råd, men han skulle ikke godkende alle beslutninger, for det hørte under x1.
han havde ikke noget at gøre med selskabets bankforbindelse. han fik løn ved, at x1 og han
sammen tog hen til banken, hvor hun hævede nogle penge. dem fik han nogle af som løn, og
hun beholdt selv nogle af pengene. han var med til at oprette selskab4. hans kone p6 havde
stået for fakturering i selskab1, så p6 mødtes med x1 for at sætte hende ind i, hvordan hun
skulle fakturere. han kan ikke huske, om det var ham eller p6, der kontaktede selskab3. x1
tog hjem til p6 og mødtes med en fra selskab3, hvor de aftalte, hvordan det skulle foregå
fremadrettet. x1 havde sit pas med. han mener, at det var omkring den 1. maj.
2013. kontorudstyret, der er bestilt hos firma4, er de kontorartikler, som de ansatte skulle
bruge. det var p6, der foretog bestillingerne efter aftale med x1. det er muligt, at han har af-
talt med x1, at der skulle bestilles kontorartikler, og så har han bedt p6 om at gøre det. der
var travlt med at komme hurtigt i gang. han kan ikke huske, om selskab1 købte kontorartik-
ler hos firma4. han har ingen tilknytning til esbjerg, og fakturaerne fra firma3 siger ham
ikke noget. han har en svoger, der hedder p10. han har ikke arbejdet sammen med sin svo-
ger, men den pågældende har stået som direktør af et af hans selskaber på et tidspunkt. han
er sikker på, at den p7, der fremgår af bygma fakturaerne, ikke er hans svoger. <, køben-
havn v var hans og p6’s privatadresse i 2-3 måneder. han mener, at de boede på adressen i
7-9 uger. det var aftalt i hans ansættelseskontrakt, at s a/s skulle stå som lejer på lejekon-
trakten. garderobeskabene fra firma9 blev leveret til hans privatadresse. skabet var også en
del af hans ansættelseskontrakt. han flyttede fra adressen et par uger efter, at skabet var la-
vet færdig. han ved ikke, om der var en senere levering.
                                                - 11 -
p3 har forklaret blandt andet, at han kom i forbindelse med selskabet gennem en kammerat i
foråret 2013. han blev ansat efter en hurtig samtale med p8. i den periode, hvor han var an-
sat i selskabet, havde det adresse henholdsvis på <, ude ved < og på < på <. han arbejde-
de for flere forskellige virksomheder i den periode, hvor han var ansat. virksomhederne hed
selskab2 og s a/s. navnet selskab1 lyder genkendeligt. det var også en af de virksomheder,
som han var ansat i. han skulle sælge microfiberklude og rengøringsmidler. medarbejderne
fik nogle papirer med navne og telefonnumre på firmaer, som de skulle ringe til. han arbej-
dede sammen med x1, som var teamleder. det var hende, som de skulle gå til, hvis der var
noget, som de var i tvivl om. hun skulle også guide dem, hvis de ikke havde lavet tilstræk-
keligt mange salg i nogen dage. derudover styrede p1 selskabet. han var der dagligt, indtil
han pludselig forsvandt. p1 sad i receptionen og tog telefonen. der var ikke nogen ansat ved
navn p6, mens han var ansat i selskabet, men havde måske været en kort tid før, at han blev
ansat. han ved ikke, om p6 var p1’s kone. alle vidste, at det var p1, der ejede virksomheden,
og at det var ham, der bestemte. det var p1, der tog dem til side, hvis de gjorde noget, som
p1 syntes var forkert. x1 var bare daglig leder, som sørgede for, at medarbejderne havde det
godt. posten blev håndteret af dem, der var på arbejde, og så blev den lagt i p1’s dueslag.
han har ikke selv åbnet noget af posten. han har taget telefonen og lagt beskeder til p1. når
medarbejderne havde et salg, skrev de under på et papir, som de skulle lægge i en bakke, og
så skulle det verificeres af p1. p1 lagde ikke på noget tidspunkt skjul på, at det var ham, der
ejede selskabet. p1 satte blandt andet nogle interne konkurrencer op for medarbejderne, men
konkurrencerne kunne umuligt vindes. han fik løn i starten, men så begyndte det at gå ned
af bakke. p1 sagde, at de kunder, som han have solgt til, sendte alt retur. medarbejderne
skulle sælge et vist antal enheder for at nå en grundløn. han mener, at det var p1’s kone, der
stod for lønkørsel. p8 kom også dagligt i virksomheden, men det stoppe, da p8 opdagede, at
p1 var en ”platugle”. han stoppede selv, fordi p1 skyldte ham rigtig mange penge. han
havde ikke fået nogen ansættelseskontrakt, og derfor kunne han ikke gå til fagforeningen.
han tror, at han stoppede om efteråret 2013, hvor han blev fyret, fordi han ville snakke med
p1 om sin manglende løn. han tog nogle sim-kort fra kontoret for at få lidt af det, som p1
skyldte ham.
                                                - 12 -
synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument,
hvoraf blandt andet fremgår følgende:
”< det gøres i henhold til påstanden, om at x1 skal pålægges konkurskarantæne, gældende,
at   x1 som direktør på selskabets vegne har tilladt gentagne køb på kredit, selvom det
     måtte stå hende klart, at selskabet ikke ville kunne betale ved forfald, idet hun vidste
     eller burde vide, at selskabet var stiftet uden reel indskudskapital og ikke ved ind-
     tægtsgivende virksomhed havde oparbejdet tilstrækkelig kapital til dækning af kredi-
     torerne, hvilket kan være en overtrædelse af straffelovens §§ 279 eller 298, nr. 1
at   x1 som direktør i selskabet er ansvarlig for, at selskabet i strid med momslovens §§ 56
     og 57 ikke har foretaget momsindberetninger eller underrettet told- og skatteforvalt-
     ningen om virksomhedens ophør med at drive registreringspligtig virksomhed senest
     8 dage efter ophøret, jf. momslovens § 47, stk. 6, ligesom hun heller ikke har overholdt
     forpligtelser til at foretage relevante indberetninger af a-skat og am-bidrag,
at   x1 som såvel direktør og bestyrelsesmedlem i selskabet ikke har iagttaget bogførings-
     lovens krav om forsvarlig bogføring samt overholdelse af god bogføringsskik, jf. bog-
     føringslovens §§ 6-10, hvilket i grove tilfælde kan være strafbart i henhold til straffelo-
     vens § 302,
at   x1 ikke har varetaget sine forpligtelser som bestyrelsesmedlem i selskabet i henhold til
     selskabslovens §§ 115, idet der ikke er foretaget bogføring eller er sikret en forsvarlig
     selskabskapital,
                                               - 13 -
at   x1 ikke har varetaget sine forpligtelser som direktør i selskabet i henhold til selskabs-
     lovens §§ 117 og 118, idet der ikke er foretaget bogføring eller er sikret en forsvarlig
     selskabskapital,
at   x1 som direktør og bestyrelsesmedlem har fortsat virksomhedens drift, selv om hun
     måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab for selskabets
     kreditorer, <
at   x1 i brev af 15. november 2014 til sø- og handelsrettens skifteret har erkendt sit virke
     som daglig leder af selskabets virksomhed, og at hun dermed også har været vidende
     om sin rolle som stråmand i selskabet, uanset at selskabet reelt har været styret af x2,
at   x1 uanset om hun måtte anses for at have ageret stråmand kan pålægges konkurska-
     rantæne, idet hun var registreret som direktør og bestyrelsesmedlem i erhvervsstyrel-
     sens it-system, jf. betænkning nr. 1525/2011 om konkurskarantæne, s. 98,
at   x1 af ovennævnte grunde har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og derfor er
     uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, og
at   x1 følgelig bør pålægges konkurskarantæne i overensstemmelse med den nedlagte på-
     stand.
det gøres i henhold til påstanden, om at x2 skal pålægges konkurskarantæne, gældende,
at   det følger af forklaringer fra både p10 og x1, at x2 har været den reelle leder og ejer af
     selskabet, og at x1 hovedsageligt har handlet efter instruks fra ham,
at   x2 som reel ejer og leder af selskabet på selskabets vegne har tilladt gentagne køb på
     kredit, selvom det måtte stå klart, at selskabet ikke ville kunne betale ved forfald, idet
     han vidste eller burde vide, at selskabet var stiftet uden reel indskudskapital og ikke
                                                - 14 -
      ved indtægtsgivende virksomhed havde oparbejdet tilstrækkelig kapital til dækning af
      kreditorerne, hvilket kan være en overtrædelse af straffelovens §§ 279 eller 298, nr. 1,
at    x2 som reel ejer og leder af selskabet er ansvarlig for, at selskabet i strid med momslo-
      vens §§ 56 og 57 ikke har foretaget momsindberetninger eller underrettet told- og skat-
      teforvaltningen om virksomhedens ophør med at drive registreringspligtig virksom-
      hed senest 8 dage efter ophøret, jf. momslovens § 47, stk. 6, ligesom han heller ikke har
      overholdt forpligtelser til at foretage relevante indberetninger af a-skat og am-bidrag,
at    x2 som reel ejer og leder af selskabet ikke har iagttaget bogføringslovens krav om for-
      svarlig bogføring samt overholdelse af god bogføringsskik, jf. bogføringslovens §§ 6-
      10, hvilket i grove tilfælde kan være strafbart i henhold til straffelovens § 302,
at    x2 som reel ejer og leder af selskabet ikke har varetaget sine forpligtelser i henhold til
      selskabslovens §§ 115, 117 og 118, idet der ikke er foretaget bogføring eller er sikret en
      forsvarlig selskabskapital, <
at    x2 som reel ejer og leder af selskabet har tilladt, at x1 har ageret stråmand,
at    x2 af ovennævnte grunde har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og derfor er
      uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, og
at    x2 følgelig bør pålægges konkurskarantæne i overensstemmelse med den nedlagte på-
      stand.
for så vidt angår x2 bestrides det endvidere, at der allerede nu skulle være forløbet så lang
tid siden konkursdekretets afsigelse, at det ikke findes rimeligt at pålægge sagsøgte kon-
kurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2, idet sagen hovedsageligt er trukket ud som
følge af < sagsøgtes skift af advokat <
vedr. overtrædelse af straffeloven:
                                                    - 15 -
det bemærkes, at det ikke er under pådømmelse i denne sag, hvorvidt de sagsøgte har over-
trådt eventuelle straffelovsbestemmelser. det gøres dog gældende overfor begge de sagsøg-
te,
at     det ved bedømmelsen af, hvorvidt der foreligger grov uforsvarlig forretningsførelse er
       nødvendigt at forholde sig til overtrædelser af straffeloven, jf. hertil til bemærkninger
       til lovforslag nr. l 131, folketinget 2012-13, side 12, hvoraf fremgår følgende:
       ”… for så vidt angår konkursrådets overvejelser i relation til vurderingen af, om der er tale om
       groft uforsvarlig forretningsførelse, er justitsministeriet enig i rådets synspunkt om, at kon-
       kurskarantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør en overtrædelse af
       straffeloven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte imidlertid ikke, at meget
       grove overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven eller en kombination af flere
       grove særlovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kunne medføre konkurskarantæne…”
<
rigtigheden af de sagsøgtes anbringender bestrides endvidere i det hele <”
x1 har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf
bl.a. fremgår følgende:
”<
             at      x1 ikke har været vidende om, at hun var stråmand,
             at      x1 ikke er stifter af selskabet,
             at      selskabets stiftelsesdokumenter er forfalsket, idet x1 ikke har underskrevet
                     dem,
             at      x1’s underskrifter og person er blevet misbrugt af sagsøgte 2, <
                                                 - 16 -
            at     x1 har været i vildfarelse om, hvilke opgaver og forpligtelser hun som di-
                   rektør havde, <
            at     x1 har udvist forsvarlig forretningsførelse,
            at     det ikke er rimeligt, at x1 skal pålægges konkurskarantæne under hensyn
                   til hendes handlemåde og omstændighederne,
            at     der i nærværende sag ikke foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse,
                   der kan begrunde et pålæg af konkurskarantæne<”
x2 har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf
bl.a. fremgår følgende:
”< det gøres principalt til støtte for sagsøgte 2´s påstand gældende, at sagsøgte 2 ikke er
omfattet af personkredsen, der i henhold til konkurslovens § 157, kan pålægges konkurska-
rantæne.
sagsøgeren har ikke løftet bevisbyrden for, at der skulle være tale om en stråmandskonstruk-
tion som anført endsige på nogen måde nærmere redegjort for behovet for en stråmandskon-
struktion, således at sagsøgte 2 reelt skulle have deltaget i ledelsen af selskabet.
derimod er der faktuelle oplysninger, som tilsiger, at sagsøgte 2 ikke havde anden funktion,
end som ansat konsulent, at bistå sagsøgte 1 i selskabets opstartsfase, hvilket udgjorde en
periode på mindre end tre måneder<
såfremt retten måtte finde, at sagsøgte 2 faktisk har udøvet ledelsesbeføjelser i selskabet, gø-
res det subsidiært gældende, at sagsøgte ikke har medvirket til udøvelse af groft uforsvarlig
forretningsførelse, der fører til, at sagsøgte 2 er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
virksomhed.
                                                  - 17 -
sagsøgte 2 har således ikke disponeret over selskabets konto og dermed likviditet, hvilket
må anses som ganske afgørende for, hvorvidt sagsøgte 2 skulle have udøvet groft uforsvarlig
forretningsførelse.
det kan derfor lægges til grund, at sagsøgte 2 alene har varetaget en funktion iht. den indgå-
ede ansættelseskontrakt.
der er ikke fremlagt dokumentation for, at sagsøgte skulle have ledet selskabet senere end et
år forud for fristdagen, jf. konkurslovens § 157.
det gøres i den forbindelse gældende, at sagsøgerens undersøgelser alene har begrænset sig
til ukritisk at gengivelse af efter det oplyste tidligere ansattes antagelser om sagsøgte 2’s del-
tagelse i selskabets drift.
uanset det forhold at kurator ikke har sat sig besiddelse af bogføringsmaterialet, så tør det
lægges grund, at der dels ikke er foretaget en gennemgang af gældbogsanmeldelser, herun-
der mhp. dels umiddelbart at kunne afvise/se bort fra hele eller dele af de anmeldte krav,
dels at den drift, der måtte have fundet sted, vil være afspejlet i selskabets kontoudtog, dels
at det baseret på oplysningerne i sagen kan lægges til grund, at der har været bogført, mens
der var drift i selskabet, dels at det må antages, at der har været et beskedent antal ansatte,
dels at det var sagsøgte 1 som afviklede selskabets aktiver og aktiviteter, dels at det beroede
på sagsøgte 1’s forhold, at selskabet indstillede driften.
det gøres derfor samlet set gældende, at de af sagsøgeren indleverede processkrifter, om end
det har et vist omfang, ikke kvalitativt opfylder konkurslovens krav om ”en udførlig fremstil-
ling af de faktiske og retlige omstændigheder”, jf. konkurslovens § 161, stk. 1, nr. 2 og undladelse
heraf kan ikke erstattes af mere eller mindre vidtløftige antagelser og bevisførelse i form af
vidner, som ikke har den fornødne indsigt i selskabets forhold og således i bedste fald er
åbenbar overflødig bevisførelse.
                                                - 18 -
det gøres i øvrig gældende, at der allerede nu er forløbet så lang tid siden konkursdekretets
afsigelse, at det under alle omstændigheder ikke findes rimeligt at pålægge sagsøgte kon-
kurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2. det kan i den forbindelse supplerende oply-
ses, at sagsøgte 2 allerede de facto som følge af sin personlige konkurs har befundet sig i en
konkurskarantænelignende situation< ”
sø- og handelsrettens afgørelse
for så vidt angår x1, lægger retten som ubestridt til grund, at hun var registreret som direk-
tør i selskabet i en periode, som er omfattet af konkurslovens § 157, stk. 1, om konkurskaran-
tæne. uanset om x1 var i vildfarelse om, hvad jobbet som direktør indebar, findes hun ved at
indgå i selskabet som dettes ledelse udadtil at have medvirket til, at selskabet kunne indgå i
aftaler og have en drift, som ikke var underbygget af en reel forretning. selvom x1 som på-
stået ikke måtte have underskrevet på alle selskabets papirer, og selvom hun ikke opnåede
nogen form for berigelse ved selskabets drift, ud over sin almindelige løn, findes hun ved sin
medvirken, herunder ved ikke at sikre, at selskabets forpligtelser efter bogføringslovens og
selskabslovens regler blev overholdt og ved at medvirke til hævninger på selskabets konto i
jyske bank, at have udvist en så groft uforsvarlig forretningsførelse, at hun findes uegnet til
at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. retten lægger videre til grund, at selskabets
kreditorer har lidt betydelige tab som følge af selskabets drift. det forhold, at der i boet ikke
har været midler til at fordringsprøve de anmeldte fordringer, medfører ikke, at de anmeldte
fordringer kan eller skal tilsidesættes som værende uden betydning for rettens vurdering af
ledelsens adfærd i selskabet. herefter, og under hensyn til hendes handlemåde og omstæn-
dighederne i øvrigt, finder sø- og handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x1 konkurska-
rantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
for så vidt angår x2, lægger retten efter bevisførelsen, herunder særligt de forklaringer, som
er afgivet af x1 og p3, til grund, at x2 i perioden fra selskabets stiftelse og i hvert fald frem til
                                                - 19 -
august 2013 var og fungerede som selskabets reelle ledelse. retten lægger efter bevisførelsen
videre til grund, at x2 har medvirket ved stiftelsen af selskabet, som efter hans egen forkla-
ring skulle overtage hans tidligere selskab, og at han indsatte x1 som stråmand, mens han i
virkeligheden selv styrede selskabet gennem sin ansættelse som konsulent, hvorved selska-
bets manglende bogføring, manglende indberetning af a-skat og am-bidrag m.v. også er
hans ansvar. retten lægger endvidere til grund, at selskabets kreditorer har lidt betydelige
tab som følge af selskabets fortsatte drift. det forhold, at der i boet ikke har været midler til
at fordringsprøve de anmeldte fordringer, medfører ikke, at de anmeldte fordringer kan eller
skal tilsidesættes som værende uden betydning for rettens vurdering af ledelsens adfærd i
selskabet. de betydelige tab findes at bero på x2’s groft uforsvarlige forretningsførelse, hvor-
for han må antages at være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. heref-
ter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og han-
delsretten, at det er rimeligt at pålægge x2 konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1
og 2.
med hensyn til udmålingen af konkurskarantænen vedrørende x2 til et kortere tidsrum end
tre år finder retten ikke i denne sag, at det forhold, at der er medgået mere end et år fra kon-
kursdekretets afsigelse i denne sag kan medføre, at karantæneperioden nedsættes. heller ik-
ke det forhold, at x2 som anført af sin advokat har befundet sig i en de facto konkurskaran-
tænelignende situation kan tale for en nedsættelse. det bemærkes særligt, at x2 selv under
sagen valgte at skifte advokat, hvilket medvirkede til at forsinke sagens behandling.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
x1 og x2 betaler sagens omkostninger, således som det er bestemt nedenfor.
                                       derfor bestemmes:
x1 og x2 pålægges begge konkurskarantæne i tre år.
                                               - 20 -
x1 betaler inden 14 dage sin andel af sagens omkostninger med 92.692 kr.
x2 betaler inden 14 dage sin andel af sagens omkostninger med 105.067 kr.
                                       jeanette melchior
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den


text:
                                            udskrift
                                                af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                           ____________
den 15. august 2008 afsagde retten i sagen
v 65‐06                     pendelmatic productions a/s
                            (advokat anders valentin)
                            mod
                            ropox a/s
                            (advokatfuldmægtig johan hartmann stæger)
følgende
                                           dom:
indledning og påstande
sagens hovedspørgsmål er om ropox a/s (ropox) har krænket et ikke registreret ef‐design
eller markedsføringsloven gennem kopiering af en adskillelse mellem førersæde og varerum
                                                 ‐2‐
i en ombygget peugeot 307 hvilken adskillelse var udformet af pendelmatic productions a/s
(pendelmatic), og om der i bekræftende fald skal betales vederlag eller erstatning.
pendelmatic har nedlagt følgende påstande:
        1.  ropox skal anerkende at de af ropox fremstillede interiørdele til bilmodellen
peugeot 307 som vist i bilag 3‐4 udgør en krænkelse af pendelmatics eneret til de af
pendelmatic formgivne interiørdele til bilmodellen peugeot 307, som vist i bilag 1‐2.
        2.  ropox forbydes at fremstille, distribuere, markedsføre eller sælge de af ropox
fremstillede interiørdele som vist i bilag 3‐4.
        3.  ropox skal til pendelmatic betale 1.125.000 kr. med procesrente fra den 6.
november 2007.
ropox har påstået frifindelse
sagens omstændigheder
de produkter som sagen drejer sig om, er en varerumsadskillelse med tilhørende tagbøjle, en
varerumsbund og en stropholder. produkterne er nærmere beskrevet i skønsmandens
erklæring der er bilagt fotos af parterne produkter og visse andre, tilsvarende produkter. på
grund af billedmaterialets kvalitet er billederne ikke gengivet i dommen. til illustration af
sagen vises her en peugeot 307 airvan med den af ropox udførte varerumsadskillelse.
pendelmatic driver virksomhed med bl.a. ombygning af biler, herunder ombygning af
personbiler således at disse kan registreres med samme afgift som varebiler. ombygningerne
sker i henhold til nærmere regler i afgiftslovgivningen og reglerne om motorkøretøjers
indretning og udstyr.
                                                 ‐3‐
         pendelmatics direktør, jan møller, henvendte sig på et tidspunkt til peugeot
danmark a/s (peugeot) med et forslag til ændringer af en peugeot 307 således at den under
navnet peugeot 307 airvan kunne registreres med den lave afgift. pendelmatic sendte den
22. januar 2004 et tilbud til peugeot, og dette blev accepteret. pendelmatic ombyggede i
henhold til faktura af 12. maj 2004 to prototyper peugeot airvan for 5.700 kr. pr. stk.
pendelmatic ombyggede herefter et antal airvan indtil peugeot opsagde samarbejdet på et
møde den 15. november 2004. opsigelsen blev bekræftet i brev af 16. november 2004.
peugeot meddelte i samme brev at man ønskede tilbud vedrørende levering af nærmere
angivne delfabrikater.
         i brev af 27. december 2004 til peugeots direktør ulrik lundsfryd redegjorde jan
møller for baggrunden for parternes samarbejde om airvan‐bilen. der henvises herom til jan
møllers forklaring. jan møller oplyste at ordren for 2004 var på 1.500 biler, og at der var et
forecast på ca. samme antal i 2005, samt at der manglede at ske levering af 250 biler.
         den 3. januar 2005 indgik pendelmatic og peugeot, repræsenteret af henholdsvis jan
møller og thomas mikkelstrup, aftale om at pendelmatic til fuld og endelig afgørelse af
sagen vedrørende ombygning af airvan’en skulle opbygge op til 1.500 enheder, hvoraf 1.200
var opbygget pr. 31. december 2004.
         pendelmatic og peugeots datterselskab der varetog ombygninger, k.w. bruun import
a/s (kwbi), indgik den 20. maj 2005 aftale om at pendelmatic skulle opbygge 200 airvan.
kwbi skulle levere bælge og pumper til alle 200 biler og ”opbygningskitsæt” til 150 biler.
pendelmatic skulle levere 50 sæt og forestå ombygningen af bilerne.
         på et nyt møde den 24. juni 2005 blev pendelmatic og kwbi enig om at pendelmatic
skulle ombygge yderligere 300 biler. kwbi skulle levere opbygningskitsættene til 125 af
bilerne der således var rent lønarbejde for pendelmatic. delene hertil var fremstillet af
ropox. vederlaget til pendelmatic for ombygningsarbejdet var 1.700 kr. per bil. for de øvrige
biler, 150‐175 stk., skulle kwbi levere noget, mens pendelmatic skulle levere andet og forestå
ombygningsarbejdet.
         pendelmatic har udover ombygning af de første 1.500 biler efter aftalerne af 20. maj
og 24. juni 2005 ombygget i alt 500 biler, heraf 275 med opbygningskitsæt leveret af kwbi og
produceret af ropox.
                                                  ‐4‐
        ved brev af 10. februar 2006 til ropox gjorde pendelmatics advokat indsigelse mod at
ropox leverede som det betegnedes slaviske efterligninger af de af pendelmatic designede
produkter da disse produkter efter advokatens opfattelse var beskyttet som ikke registreret
ef‐design. heri var ropox ikke enig. selskabets advokat oplyste i brev af 28. februar 2006 at
ropox havde fået forevist pendelmatics produkter, men havde foretaget design af sine
produkter ud fra mål og specifikationer modtaget fra peugeot.
pendelmatics erstatningskrav
ropox ombyggede 851 biler. pendelmatics pris for montering af ”interiørdele”, dvs. en
varerumsadskiller, en tagbøjle, en varerumsbund og en stropholder, var 2.700 kr. ekskl.
moms. pendelmatics erstatningskrav fremkommer således på grundlag af en af selskabets
revisor foretaget opstilling der bygger på de af pendelmatic leverede tal:
                                                            dkk             dkk
            salgspris ekskl. moms                                        2.700,00
            udgifter
            måtte                                             139
            materialer                                     228,19
            veta                                              775
            løn                                               173
            transport                                          60        1.375,19
            fortjeneste                                                  1.324,81
            851 biler
            erstatning                                              1.127.413,31
            erstatningskrav afrundet (påstand 3)                        1.225.000
veta er et firma der leverer udstansning, ombukning, maling mv.
forklaringer
                                               ‐5‐
thomas mikkelstrup har under anticiperet bevisførelse forklaret at han var ansat hos
peugeot danmark fra den 1. maj 1995 til medio november 2005. nu arbejder han hos
topdanmark forsikring og har ikke forretningsmæssige forbindelser med sagens parter.
         hos peugeot danmark var han direktør for datterselskabet k.w. bruun import der
var et ombygningsselskab. han havde blandt andet ansvaret for ombygning af biler til post
danmark, hæren og politiet, ligesom han havde arbejdsopgaver for moderselskabet,
herunder flådesalg. ombygningsselskabet opstod ud fra en tanke om at man bedst muligt
skulle binde sine store kunder til sig. da peugeot danmark fik en stor kontrakt med post
danmark, var det oplagt at lave et ombygningsselskab. de havde spurgt peugeot i frankrig
om de kunne påtage sig opgaven i lighed med hvad renault gør i forbindelse med
ombygning af sine biler, men det kunne peugeot i frankrig ikke. for at have bedst mulig
hånd i hanke med kvaliteten af ombygningen af bilerne valgte peugeot danmark derfor at
lave sit eget ombygningsselskab der blev en produktionsenhed som byggede biler om hele
tiden og derved opnåede ekspertise. peugeot danmark ønskede kun at have de
ombygningsopgaver hos sig hvor det var hensigtsmæssigt. hvis der var tale om ombygning
til private eller mindre erhvervsdrivende, gik de ikke så meget op i det, men samarbejdet
med post danmark var meget vigtigt for peugeot danmark.
         han var ikke med ved opstarten af samarbejdet mellem peugeot danmark og
pendelmatic. han blev involveret i sagen på et tidspunkt hvor peugeot ønskede at lægge
ombygningsproduktionen om, således at den skulle foregå i malmø, og i den forbindelse
måtte samarbejdet med pendelmatic ophøre. på daværende tidspunkt modtog peugeot
danmark ca. 22.000 biler om året. bilerne kom ind som gods på jernbanevogne. det var
uhensigtsmæssigt fordi vw fik leveret deres biler til samme sted i glostrup hvor bilerne
derfor klumpede sammen. peugeot danmark fik mulighed for at få deres biler ind hos
peugeot sverige i malmø, som peugeot danmark også ejede. peugeot danmark kunne
derved spare en del penge og besvær. hvis man ville fortsætte samarbejdet med
pendelmatic, skulle man transportere bilerne fra malmø til pendelmatic og tilbage igen;
opsigelsen var derfor uundgåelig. at lade bilerne komme til malmø ville være en betydelig
bedre forretning for peugeot danmark. når bilerne skulle komme til malmø, måtte der være
en anden leverandør af ombygningsdelene, og peugeot danmark valgte derfor at indgå en
aftale med ropox som peugeot danmark samarbejdede med i forvejen.
                                                  ‐6‐
         den 23. december 2004 holdt han et møde med jan møller fra pendelmatic. der var
kun de to til stede. han var blevet blandet ind i sagen på dette tidspunkt fordi han havde
fundet ud af at der ikke var et skriftligt aftalegrundlag med pendelmatic. han satte sig derfor
for at sætte noget på skrift mellem parterne. han kan ikke huske om samarbejdet mellem
pendelmatic og peugeot danmark var opsagt på dette tidspunkt. jan møller havde fortalt
ham at peugeot danmark ønskede at opsige samarbejdet, og at pendelmatic havde et
varelager liggende. han og jan møller indgik derfor en aftale om at bruge de dele som jan
møller havde liggende. det var et forsøg på at lave en aftale som begge parter kunne leve
med, således at de kunne skilles på en ordentlig måde. jan møller nævnte ikke på dette
møde noget om at han havde de immaterielle rettigheder til de omhandlede dele. hvis han
havde gjort det, ville vidnet have kunnet huske det. de gennemgik ikke eksakte prislister på
mødet.
          den 20. maj 2005 afholdt han og jan møller et nyt møde hvor der ligeledes kun var de
to til stede. heller ikke på dette møde nævnte jan møller noget om at han havde
designrettigheder eller lignende. han er overbevist om at jan møller på dette tidspunkt
vidste hvor enhederne nævnt referatets punkt 2 kom fra. de var enige om at de ville hjælpe
hinanden, så de kunne komme til bunds i tingene. han husker ikke at de drøftede forholdet
til ropox på dette møde.
         han kan ikke huske at han og jan møller har haft tre møder, men de må efter sagens
bilag have haft et tredje møde den 24. juni 2005. der har ikke på nogen af møderne været
drøftet designrettigheder.
          peugeot danmark undersøgte på daværende tidspunkt også muligheden for at finde
en leverandør i sverige. han vil ikke afvise at der kunne have været fundet en løsning på
fortsættelse af samarbejdet med pendelmatic. vidnet er enig i at det for peugeot danmark er
lige meget om ombygningerne blev foretaget i næstved (ropox) eller i brøndby
(pendelmatic). peugeot danmark havde også forhandlinger med andre selskaber end ropox
med henblik på at gøre ombygningerne billigere og processen enklere.
         ropox skulle alene være leverende underleverandør, mens pendelmatic både var
leverende og monterende underleverandør. det var underordnet for peugeot danmark om
leverandøren fandtes i næstved eller brøndby. han har aldrig selv talt med nogen hos
ropox eller haft kontakt i øvrigt til ropox. det var andre hos peugeot danmark der havde
                                                ‐7‐
kontakten med ropox, herunder jens svane, kjeld seidler, flemming pedersen og henrik
henrik tarris.
         der er ikke ombygget én eneste peugeot airvan bil hos andre end pendelmatic, før
aftalerne med pendelmatic var udløbet. dog havde peugeot danmark bestilt varer hos
ropox til lager med henblik på senere montering. nogle af de biler der blev ombygget hos
pendelmatic, blev ombygget med ropox’ ombygningsdele. de 300 enheder der var truffet
aftale om i referatet fra mødet den 24. juni 2008, var ikke opbrugt da han forlod peugeot
danmark i november 2005.
         han har ikke haft noget at gøre med det forløb som er beskrevet i jan møllers brev af
27. december 2004. henvisningen til brevet i referatet fra mødet den 23. december 2004
skyldtes at ulrik lundsfryd bad ham skrive det ind i aftalen med pendelmatic.
jan møller har forklaret at han er indehaver af og administrerende direktør for pendelmatic.
det er ham der designer de dele der bruges til ombygning. han er uddannet maskin‐ og
bilbygger og har bygget biler i 50 år, heraf de 39 år som selvstændig. pendelmatic udvikler
dele til personbiler som skal ombygges til varebiler. endvidere ombygger man autocampere.
pendelmatic producerer årlig 2.500‐3.000 enheder til forskellige bilmærker. der er nu 8
personer i virksomheden; tidligere var de oppe på 15 ansatte.
         samarbejdet med peugeot om airvan begyndte i 2004, og det var på hans initiativ.
han kunne se at der i 2003 kun var registreret én ombygget peugeot. han fik af jens svane
hos peugeot at vide at det skyldtes en afgørelse fra landsskatteretten som var gået dem
imod. problemet var at den pågældende bil kun var 158 cm høj, men skulle være 160 cm.
han løste problemet med en ændret opbygning, herunder med en luftpudeaffjedring som
han fandt i usa. det bidrog til løsningen at den nye peugeot 307 var 1 cm højere. resultatet
var at han den 1. april 2004 kunne præsentere peugeot for en ny typegodkendelse og en ny
godkendelse af bilen hos skat. henrik tarris hos peugeot sagde at han fik ordre på
ombygning, og at ombygningen ikke var blevet gennemført hvis vidnet ikke havde hjulpet
dem. det tog tre måneder at få ombygningen designet og godkendt. det er ikke sædvanligt
med så lang tid. han samarbejdede med peugeot om arbejdet, men grundlæggende fik han
frie hænder til at designe bilen indvendigt. det tog vel halvanden måned at lave
                                                  ‐8‐
interiørdelen af ændringen af bilen. pendelmatic afholdt alle omkostninger til luftaffjedring,
teknologisk institut m.v.
         henrik tarris hos peugeot var meget tilfreds da bilen var godkendt. han sagde også
at han ikke ville se samme løsning med affjedringen på andre bilmærker. det accepterede
vidnet; han regnede med at pendelmatic så også havde eksklusivitet i forhold til peugeot.
branchen arbejder normalt med mundtlige aftaler, og disse overholdes.
         der var andre importører der ønskede samme affjedring, men han afslog under
henvisning til aftalen med peugeot.
         fra maj 2004 til november 2005 ombyggede de 1.200 enheder til peugeot.
ombygningerne blev leveret rettidigt, og peugeot gav udtryk for at være meget tilfredse. på
nogle af kompressorerne var der problemer med en ventil, og de skiftede ventilen ud på
samtlige biler på nær 250 som de manglede at ordne i december 2004.
         han havde tre mand der arbejdede på ombygningen til peugeot. en mand lavede
luftpuder på 60 biler om ugen og to mand lavede hver 30 ombygninger pr. uge. det tog en
mand en time at ombygge en bil.
         han havde møde med jens svane den 15. november 2004 og fik dagen efter bragt
brevet af 16. november af jens svane der gerne ville have hans underskrift og accept af
opsigelsen. vidnet skrev under med forbehold. svane forklarede at han havde fået at vide af
sin direktør at han skulle opsige samarbejdet. peugeot ville selv forestå ombygningen af
bilerne fordi de havde mistet en aftale med postdanmark og derfor havde ledig kapacitet.
han blev samtidig bedt om at give et tilbud på enkeltdele. han havde én dag til at lave
tilbuddet hvorefter han havde et møde hos peugeot med svane, kjeld seidler og mona
franke. de sagde blot at de ville se på tilbuddet sammen med de øvrige tilbud.
         efter hans brev af 27. december 2004 hvori han redegjorde for sagsforløbet, blev
thomas mikkelstrup sat på sagen. mikkelstrup erkendte som det ses af brev af 3. januar 2005
som indeholder parternes aftale om ombygning af 307 airvan, at pendelmatic skulle lave op
til 1.500 biler. denne aftale er blevet opfyldt. sidste levering skete i marts 2005.
         han havde møde med thomas mikkelstrup den 20. maj 2005, og de indgik aftale om
at pendelmatic skulle ombygge yderligere 200 enheder. pendelmatic skulle ombygge og
levere noget, men peugeot skulle levere andet, herunder 150 opbygningssæt. baggrunden for
aftalen var at peugeot havde nogle ting som ikke fungerede. vidnet blev chokeret da han fik
                                                  ‐9‐
leveret de af peugeot indkøbte sæt, for de var identiske med pendelmatics. han ringede til
thomas mikkelstrup og sagde at disse sæt var de sidste som pendelmatic ville indbygge.
fremover ville de selv levere sættene. det accepterede thomas mikkelstrup.
         den 24. juni 2005 havde han igen møde med thomas mikkelstrup der ville have
bygget 300 biler om, og pendelmatic skulle levere 175 enheder. peugeot ville ikke have for
mange biler på lager, for de afventede landsskatterettens afgørelse i sagen. forholdet var det
at skat havde godkendt ombygning af 2.000 biler, men godkendelsen var begrænset til det
antal. efter skats godkendelse den 1. april 2004 var der en journalist der skrev om
airvan’en og antydede at ombygningen ikke var en reel ændring. derfor indbragte skat
sagen for landsskatteretten der imidlertid underkendte skats afgørelse. peugeot fik lov til
at bygge bilerne om uden begrænsninger. afgørelsen beroede på den luftpude som vidnet
havde fundet på at indsætte i bilen.
         vidnet forventede at komme til at lave flere ombygninger efter landsskatterettens
afgørelse.
         ombygningen af airvan’en må anses som et sammenhængende arbejde. alle
ledninger skulle monteres under bundpladen, og det ville være omkostningstungt hvis man
skulle foretage ombygningen således at man monterede affjedringen ét sted og adskillelsen
et andet sted.
         med hensyn til omkostningerne ved ombygning kan han henvise til
revisorerklæringen. lønudgiften var 133 kr. i timeløn og hertil kom en bonus på 40 kr. pr.
bil. det tog en time at lave en bil, så det blev til 173 kr. i timen. han husker ikke hvorfor de
på et tidspunkt gik fra en pris på 4.400 kr. til 3.700 kr. per ombygning
         prisen for det lønarbejde han lavede for peugeot i henhold til aftalen af 24. juni 2005,
var 1.700 kr. for montering af ombygningskit fra peugeot og luftpudeaffjedring. peugeots
luftaffjedring var lidt vanskeligere at montere end pendelmatics.
         på mødet den 20. maj 2005 diskuterede de rettigheder til ombygningskit. på det
tidspunkt havde han ikke set de af peugeot leverede sæt, dem så han en uges tid efter mødet
den 20. maj 2005 og på ny efter den 24. juni 2005.
         han har ikke solgt de pågældende sæt til andre importører mens han samarbejdede
med peugeot. de leverer nu lignende sæt til andre importører.
         han havde sideløbende et samarbejde med peugeot vedrørende autocampere.
                                               ‐ 10 ‐
poul‐erik pedersen har forklaret at han er teknisk direktør i og medejer af ropox der er
underleverandør til blandt andre peugeot, ford og lego. de laver også skriveborde og
handicaphjælpemidler m.v. de har haft samarbejde med peugeot siden 2002/2003. i
slutningen af 2004 bad peugeot dem om at give et tilbud på pladearbejde. det var flemming
eller mona der ringede til dem. på et møde kom peugeot med nogle stumper fra pendelmatic
som han kiggede på. han målte stumperne op og kom frem til en pris og afgav et tilbud.
han fik ikke at vide hvor stumperne kom fra. han spurgte om der var nogen rettigheder til
produkterne, men fik at vide at det var peugeot der havde rettighederne, så der var ingen
problemer. de er vant til at træde varsomt i forhold til rettigheder på produkter. han fik
oplyst hvilke fikspunkter i bilen som sættet skulle passe til. han fik at vide at der var tre der
skulle afgive tilbud på produkterne. de skulle kunne levere til ca. 1.000 biler om året. i
november‐december 2004 lavede ropox en prototype som passede til deres
produktionsapparat. i den forbindelse så han pendelmatics kit en gang til. det tog dem en
uges tid at lave prototypen. det skulle gå stærkt, og de leverede den første bil i januar 2005.
herefter gik der en rum tid. han fik at vide at der var problemer med den tidligere
leverandør, og at der var 200‐300 sæt der først skulle opbruges.
        omkring marts måned 2005 fik han besked på at der skulle leveres dele til peugeot
der senere skulle levere til pendelmatic. omkring april 2005 ringede han til jan møller og
foreslog at ropox leverede delene direkte til pendelmatic, men jan møller sagde at de ikke
havde plads, og at levering skulle fortsætte til peugeot. jan møller nævnte ikke noget om
designrettigheder. det spørgsmål kom først frem i pendelmatics advokats brev af 10. februar
2006.
        ropox har i alt produceret 851 opbygningssæt.
        de lavede ellipseformede huller i deres sæt i stedet for de runde huller i
pendelmatics, fordi de gerne ville peppe adskillelsen lidt op.
mona franke, der var ansat hos peugeot fra januar 2001 til 31. maj 2005, har forklaret at hun
kom med i airvan‐projektet i november 2004. ledelsen havde besluttet at peugeots
datterselskab k.w. bruhn a/s hvor hun var driftsleder, skulle overtage ombygningen af
airvan. hun havde ikke med opsigelsen af pendelmatic at gøre. hun vidste at der havde
                                               ‐ 11 ‐
været problemer med nogle af de dele som pendelmatic anvendte ved ombygningen.
pendelmatic og ropox fik lejlighed til at byde på opgaven med levering af dele til airvan.
grunden til at man afslog pendelmatics tilbud om levering af dele, var bl.a. at ropox var
billigere, og at de i forvejen havde et samarbejde med selskabet.
       hun har været med til at lave en opgørelse over omkostninger i forbindelse med
opbygningen af airvan‐bilerne. af opstillingen fremgår bl.a. at pendelmatic fik 1.700 kr. (4
timer a 425 kr.) per ombygning for montering af pumper, bælge og kitsæt.
        hun underskrev brevet af 15. december 2004 med afslaget til pendelmatic. i brevet
refereres til et møde den 6. december 2004. på mødet talte de om hvad der var sket, og om at
peugeot ikke ønskede at tage imod pendelmatics tilbud. pendelmatic vidste ikke hvem
peugeots nye leverandør var. jan møller meddelte på et møde at han mente at have en aftale
med peugeot om at han skulle levere dele og stå for ombygningen, men han nævnte ikke
noget om designrettigheder.
        arbejderne med at indsætte luftaffjedring og adskillelse skal ikke nødvendigvis
foretages af samme leverandør eller montør.
        der var problemer med pendelmatics luftaffjedringssystem. på det tidspunkt hvor
ombygningen blev lagt ind i hendes afdeling, var problemet med luftaffjedringen hende
bekendt ikke løst.
        de gav ikke ropox frie hænder til designet af ombygningskittet, for man skulle følge
skats krav og holde sig til hvad der var godkendt, men ropox kom selvfølgelig med
forslag, og peugeot kom også med forslag. peugeot valgte at få en lidt kraftigere bund.
endvidere var der kosmetiske ændringer ved selve adskillelsen, hullerne blev anderledes i
varerumsadskillelsen, og der var bedre udnyttelse af pladsen. der blev ikke ændret andet i
det visuelle end hullerne.
        hun husker ikke at ropox blev orienteret om sagen ved landsskatteretten, men det
blev de nok. hun var med til det første møde med ropox hvor pendelmatics produkt blev
demonstreret i en bil hvor sættet allerede var bygget ind i. flemming pedersen indhentede
tekniske oplysninger til ropox.
        tiden lige efter opsigelsen var hektisk. hun kan huske at der var i hvert fald to
møder med pendelmatic hvor jan møller gjorde indsigelse mod opsigelsen. han gjorde
peugeot opmærksom på at han havde indkøbt dele, og det var grunden til at peugeot
                                                 ‐ 12 ‐
placerede en ordre hos pendelmatic. beslutningen blev formentlig truffet af thomas
mikkelstrup.
jens svane har forklaret at han er uddannet lastvognsmekaniker. han var ansat hos peugeot
fra sommeren 2004 til efteråret 2005. han var produktchef på varebiler, herunder 307 airvan.
         samarbejdet med pendelmatic begyndte da jan møller henvendte sig til peugeot med
forslag til at få bilen godkendt til gule plader. bilen havde været forsøgt godkendt én gang,
men ombygningen blev underkendt i landsskatteretten, og peugeot havde opgivet at få
bilen godkendt på gule plader. udviklingsarbejdet med pendelmatic stod på i 3½ måned.
der var en forståelse mellem parterne om at pendelmatic skulle stå for ombygningen i
længere tid. det var kun få hos peugeot der var bekendt med udviklingsarbejdet.
         der blev til en begyndelse lavet en aftale med pendelmatic om 1.500 biler.
samarbejdet med pendelmatic blev opsagt fordi peugeot besluttede at man ville trække
arbejdet med ombygning ind til sig selv, til en afdeling hvor man ombyggede postbiler, og
hvor der var ledig kapacitet. han blev bedt om at meddele pendelmatic at samarbejdet
ophørte. jan møller var ikke enig i opsigelsen, men kvitterede for modtagelsen.
         rettighederne til ombygningskittet tilhører pendelmatic; der har i hvert fald aldrig
været diskuteret noget andet, heller ikke i forbindelse med opsigelsen.
         de havde ikke klager over pendelmatics arbejde, bortset fra ganske få problemer med
luftaffjedringer der blev rettet af pendelmatic.
         efter opsigelsen af samarbejdet overtog den afdeling der foretog ombygning,
opgaven. thomas mikkelstrup var chef for afdelingen og overtog den videre
korrespondance med pendelmatic om de tilbageværende sæt. tidligere havde opgaven med
ombygning ligget i den kommercielle afdeling, men nu gik den over til en teknisk afdeling.
projektet var selvdrivende, bilerne solgte sig selv. vidnet fortsatte dog med sagen i
landsskatteretten. i denne sag havde han en interesse i at der ikke blev ændret ved design,
dimensioner eller andet, så der ikke krævedes en fornyet godkendelse. det var almindeligt
kendt blandt dem der havde med sagen at gøre, at der ikke måtte ske ændringer. de nye
ombygninger skulle ligne de tidligere.
                                                 ‐ 13 ‐
flemming pedersen har forklaret at han er uddannet autoelektriker. han var ansat hos
peugeot i 12 år fra 1994 til 2006. han kom med i projektet med ombygning af peugeot 307 til
airvan i august 2004 for så vidt angår den fysiske ombygning. peugeot opsagde samarbejdet
med pendelmatic fordi der var for mange problemer med luftaffjedringen. på det tidspunkt
var der nok lavet ca. 750 biler.
         han var med i arbejdet med at få ropox til at levere ombygningsdele. ropox har
formentlig fået et af pendelmatics kitsæt at se da de skulle afgive tilbuddet. ropox spurgte
om der var rettigheder til sættet. svaret var benægtende. ropox leverede delene til peugeot
som leverede delene videre til pendelmatic. de leverede 10‐20 sæt ad gangen sammen med
luftaffjedringssæt, ledninger m.v. han var nede hos pendelmatic mange gange i den
forbindelse. jan møller var til stede når han kom med delene. jan møller kom aldrig med
indvendinger mod delene.
         det var jens svane der havde den daglige kontakt til pendelmatic. han er ikke enig
med jens svane i at problemerne med luftaffjedringen var løst således som denne har
forklaret.
         poul‐erik pedersen fik pendelmatics dele med til ropox i forbindelse med mødet
med ropox. de havde et møde hos peugeot hvor de gennemgik alle delene som blev pakket
på en palle der senere blev hentet af ropox med blik på udarbejdelse af tilbud.
kjeld seidler har forklaret at han er uddannet mekaniker. han har været ansat hos peugeot i
fem år fra 2003. i dag er han servicechef. i 2004 var han teknisk chef. han var med i projektet
vedrørende airvan fra starten.
         peugeot opsagde pendelmatic som leverandør, for luftaffjedringen var ikke i en
kvalitet som de kunne byde deres kunder. af den første produktion var alle biler inde til en
ændring. han drøftede problemerne med jan møller, og de fandt en løsning, så de kunne få
bilerne ud at køre, men kvaliteten var fortsat ikke tilfredsstillende. pumpen støjede meget, og
i nogle tilfælde satte den sig fast. i første omgang lavede man nogle ændringer på den
eksisterende pumpe, men på et tidspunkt besluttede de at finde en helt anden løsning. de
henviste ikke til de tekniske problemer i forbindelse med opsigelsen.
         de fandt en anden leverandør der kunne levere en egnet pumpe. pendelmatic lavede
også en del af ombygningerne senere med den anden leverandørs komponenter.
                                                     ‐ 14 ‐
        han har kun beskæftiget med spørgsmål vedrørende montering af selve varerums‐
adskillelsen. han vil tro at det varer omkring et par timer at montere kitsættet.
luftaffjedringen og kitsættet kan monteres hver for sig.
syn og skøn
skønsmanden, industriel designer jakob brahe‐pedersen, har besvaret følgende spørgsmål:
      spørgsmål 1:
      er der efter syns‐ og skønsmandens opfattelse råderum for at skabe en individuel udformning
      af de fremlagte interiørprodukter, når der ses bort fra de dele af udformningen, der er bestemt
      af den tekniske funktion eller de elementer af produktets udseende, der nødvendigvis må
      reproduceres i deres nøjagtige form og dimensioner for, at produkterne kan indbygges i en
      bilmodel peugeot 307? syns‐ og skønsmanden bedes tage stilling til for hvilke af de enkelte
      interiørprodukter, der er råderum for at skabe en individuel udformning.
      svar:
      ja!
      der er efter min opfattelse rigeligt råderum til at skabe en individuel udformning af de
      frembragte interiørprodukter. det samlede interiørprodukt og dettes samlede oplevede værdi
      afspejles af forskellige og i forhold til hinanden sammensatte delelementer. hver af disse
      delelementer kan, desuagtet at bestemte fastgørelsespunkter og dimensioner skal overholdes,
      udføres på flere forskellige måder end de to omhandlede eksempler. der er i så henseende
      råderum til en individuel udformning af den øverste del af det samlede produkt (den del, som
      sidder lige bag førersædet) og der er råderum for en individuel udformning af den nederste
      vertikal stående del af produktet (den del der ligger bag begge forsæders ryg fra den ene side af
      bilen til den anden). der findes endvidere råderum til udformning af den horisontalt liggende
      og på bilens indvendige bund placerede emne. de to rørbøjler, som monteres indvendig i taget
      og som er forsynet med en på svejsede plader i hver side i hvilken der er på svejst bøsninger til
      fastgørelse, kan efter mit skøn også udformes anderledes. råderum findes også for at udforme
      stopholderen (den gule anordning) på en individuel måde uden at det efter mit skøn påvirker
      funktionen.
      spørgsmål 2 a:
                                             ‐ 15 ‐
har de af pendelmatic fremstillede interiørprodukter en sådan udformning, at der ikke før maj
2004 er offentliggjort et design, hvis karakteristiske træk kun på uvæsentlige punkter adskiller
sig fra de karakteristiske træk ved de af pendelmatic fremstillede interiørprodukter? syns‐ og
skønsmanden bedes ved besvarelsen af spørgsmålet alene inddrage de dele af de af
pendelmatic fremstillede interiørprodukter, der ikke er bestemt af produkternes tekniske
funktion, eller som ikke nødvendigvis må reproduceres i deres nøjagtige form og dimensioner
for, at produkterne kan indbygges i en bilmodel peugeot 307.
         såfremt det kun er enkelte af de af pendelmatic fremstillede interiørprodukter, der har
en sådan udformning, at der ikke før maj 2004 er offentliggjort et design, hvis karakteristiske
træk kun på uvæsentlige punkter adskiller sig fra de karakteristiske træk ved de af pendelmatic
fremstillede interiørprodukter, spørges, hvilke disse er?
svar:
nej! og ja!
pendelmatics produkter er ud fra en designmæssig betragtning karakteriseret derved, at de
grundlæggende er fremstillet af tynde stålplader, som ved hjælp af en laserskæringsproces er
forsynet med et antal og i forhold til hinanden nøje afstemte huller med en diameter på 34,7
mm. hullernes placering og størrelse i stålpladen danner et mønster. dette karakteristiske
designelement ved udformning af en stålplade til opfyldelse af den grundlæggende funktion,
er ved min registrering af tilsvarende bil interiørdele set i en bilmodel fra 2003 (bilag 12,
toyota). at udstanse eller laserskære huller i en stålplade, som det i bilag 12 viste eksempel,
samt vist i skønstemaets bilag 2 (delen bag førersædet) er blot en af mange mulige måder,
hvorved man kan frembringe et karakteristisk designelement i omhandlede produkter.
pendelmatics produkt er imidlertid sådan sammensat, at også den nederste, vertikalt stående
og tværgående, og bagved begge forsæder placerede stålplade tillige er forsynet med samme
karakteristiske hul perforeringer. dette efterlader en sammenhørighed i mellem de to
stålplader og giver det samlede interiørprodukt en konsistens, som på den måde adskiller sig
fra andre på markedet sete produkter anvendt til samme formål.
spørgsmål 2 b:
adskiller det helhedsindtryk, som de af pendelmatic fremstillede interiørprodukter giver en
informeret bruger, sig fra en sådan brugers helhedsindtryk af alle andre designs, som var
offentliggjort før maj 2004? hvis ikke helhedsindtrykket af alle interiørprodukterne samlet over
                                              ‐ 16 ‐
for en informeret bruger adskiller sig fra andre designs, som var offentliggjort før maj 2004,
spørges, om enkelte interiørprodukter hver for sig, og i givet fald hvilke, som dog gør?
svar:
ja!
helhedsindtrykket adskiller sig især derved, at pendelmatics produkt tilvejebringer en
designmæssig helhedsløsning på interiørproduktets funktion, som virker sammenhængende
og til formålet velovervejet. dette er synliggjort ved, at de to grundelementer, den vertikalt
stående stålplade bag førersædet og til taget placerede, samt den vertikalt stående og bagved
begge forsæder placerede og lavere liggende stålplade har samme designmæssige udtryk ved
deres karakteristiske hulperforeringer.
spørgsmål 3:
besidder de af pendelmatic fremstillede interiørprodukter efter syns‐ og skønsmandens
opfattelse særpræg således, at de adskiller sig fra andre lignende produkter på markedet? hvis
ikke alle interiørprodukterne samlet kan anses for at have særpræg og adskiller sig fra andre
lignende produkter på markedet, spørges, om nogle af de enkelte interiørprodukter, og i givet
fald hvilke, som dog kan?
svar:
ja! og nej
som et samlet hele (overdel og underdel, som beskrevet i svar til spørgsmål 2 b), adskiller
pendelmatics interiørprodukter sig fra andre lignende produkter på markedet. den nederste og
vertikalt stående stålplade med hulperforeringer, der placeres bagved begge forsæder, besidder
efter mit skøn et særpræg.
          og nej, hvis man alene ser på den ene af de to grundelementer i interiørproduktet,
nemlig den vertikalt stående del, som sidder bagved førersædet, og som går til taget. de
karakteristiske hulperforeringer, som stålpladen er forsynet med, er set før på markedet, som
vist bilag 12 (toyota).
spørgsmål 4:
hvis spørgsmål 2a og 2b besvares bekræftende for alle eller enkelte interiørprodukter spørges,
hvilke karakteristika, der betinger denne vurdering?
                                             ‐ 17 ‐
svar:
de karakteristika, der betinger denne vurdering er måden, hvorpå man konsekvent har tilført
et fælles designelement i de to stålplader så de, når de er sammensat, fremstår som et
harmonisk hele.
spørgsmål 5:
hvis spørgsmål 3 besvares bekræftende spørges, hvilke karakteristika, der betinger denne
vurdering?
svar:
samme karakteristika, som beskrevet i svar til spørgsmål 4.
spørgsmål 6:
hvis spørgsmål 2 a og 2 b samt/eller 3 besvares bekræftende, spørges, om de for pendelmatics
interiørprodukter anførte karakteristika genfindes i de af ropox fremstillede og markedsførte
interiørprodukter?
svar:
ja!
det er min klare opfattelse. en meget stor del af de nævnte karakteristika genfindes i ropox’
interiørprodukter.
spørgsmål 7:
hvis spørgsmål 6 besvares bekræftende, spørges, om dette sammenfald af karakteristiske
elementer indebærer, at aftagere vil forveksle ropox’ interiørprodukter med pendelmatics
interiørprodukter? det bedes ved besvarelsen haves for øje, at aftagere typisk ikke vil se
produkterne ved siden af hinanden samtidig.
svar:
ja!
det er min klare opfattelse at dette sammenfald vil kunne få aftagere til at forveksle de to
interiørprodukter, fordi de i det væsentlige har samme designmæssige udtryk.
spørgsmål 8:
                                              ‐ 18 ‐
når der ses bort fra de dele, der er bestemt af den tekniske funktion eller de elementer af
produktets udseende, der nødvendigvis må reproduceres i deres nøjagtige form og
dimensioner for, at produkterne kan indbygges i en bilmodel peugeot 307, kan ropox efter
syns‐ og skønsmandens opfattelse have udformet sine interiørprodukter uden at have haft
kendskab til pendelmatics interiørprodukter?
svar:
nej!
det er efter mit skøn lidet sandsynligt, at ropox ikke skulle have haft kendskab til
pendelmatics interiørprodukter, set som et samlet hele.
spørgsmål 9:
på hvilke måder adskiller de af ropox fremstillede interiørprodukter sig fra de af pendelmatic
fremstillede interiørprodukter?
svar:
ropox’ interiørprodukter adskiller sig fra pendelmatics interiørprodukter på flere måder:
          stålpladernes perforeringer er i ropox’ interiørprodukter udformet som aflange og
skråtstillede huller, der er runde i hver ende med en radius på 12,4 mm. længden af hullerne i
ropox’ interiørprodukter er 38,8 mm og bredden er 24,8 mm.
          stålpladernes perforeringer er i pendelmatics interiørprodukter udformet som runde
huller med en diameter på 34,78 mm.
          i den stålplade, som går på tværs af begge forsæders ryglæn og vertikalt stående, er der
i ropox’ version placeret 4 rækker af den type aflange huller, som før beskrevet. i alt 96 aflange
huller. hullerne er placeret symmetrisk over hinanden.
          i den stålplade, som går på tværs af begge forsæders ryglæn og vertikalt stående, er der
i pendelmatics version placeret 5 rækker af den type runde huller, som før beskrevet. i alt 142
runde huller. hullerne er placeret over hinanden, men forskudt med en radius. i begge tilfælde
er hullerne placeret i den øverste halvdel af nævnte stålplade.
          i ropox’ version dækker de aflange huller et areal på ca. 18 x 115,5 cm, mens de runde
huller i pendelmatics version dækker et areal på ca. 20 x 121,5 cm.
          den interiørdel, som placeres bagved førersædet og vertikalt stående, og som når til
loftet, er i ropox’ version fremstillet med de før omtalte aflange huller, og som er lagt i lige
                                                      ‐ 19 ‐
      rækker lodret og vandret uden at være forskudt fra hinanden. i alt 46 af disse huller dækker
      lidt over halvdelen af denne stålplades areal.
               hullerne i den tilsvarende del af pendelmatics interiørprodukter er runde, som
      beskrevet ovenfor, og er sat i rækker, hvor hver anden række er forskudt med en halv hul
      diameter. hullerne i denne af pendelmatic fremstillede stålplade er forsynet med 150 af før
      nævnte huller, og som dækker det størst mulige areal af stålpladen.
               farvesætningen på ropox’ interiørprodukter skønnes at være en anelse lysere i sin
      nuance end pendelmatics.
               den af ropox fremstillede gule stopholder er udformet af et stykke fladjern med en
      tykkelse på 4,1 mm og forsynet med et stort hul i den ene ende og et lille hul i den anden ende.
      fladjernets ydre kontur bevæger sig på denne stopholder i et cirkelslag rundt om de to huller.
      den af pendelmatic fremstillede gule stopholder er udformet af et stykke fladjern med en
      tykkelse på 4,1 mm og forsynet med et stort hul i den ene ende og et lille hul i den anden ende.
      fladjernets ydre kontur bevæger sig på denne stopholder rundt om de to huller ved at være
      skåret skråt af i en 45° vinkel i forhold til længderetningen på hver side af hullerne.
jakob brahe‐pedersen har forklaret at han ikke har fundet et lignende design forud for
offentliggørelsestidspunktet med sammenkobling af de to plader bag førersædet. han har
undersøgt andre producenters afskærmninger bl.a. via internettet.
        tidsforbruget til udvikling af designet kan meget vel være som forklaret af jan
møller.
        det er som anført ikke sandsynligt at ropox kunne lave sit design uden kendskab til
pendelmatics.
        det der navnlig er fælles for produkterne, er perforeringen af begge stykker som
adskillelsen består af. begge har runde (aflange eller cirkulære) huller som giver designet et
organisk præg. perforeringen er ikke bestemt af adskillelsens tekniske funktion. hvis man af
praktiske grunde, fx for at få ventilation, ønskede en perforering, kunne den være lavet på
mange andre måder. under alle omstændigheder var det ikke nødvendigt med perforering
af såvel over‐ som underdel.
        han har ikke opmålt størrelsen af de enkelte dele så nøjagtigt at han kan sige om
pendelmatics og ropoxʹ stykker passer sammen og kan monteres sammen eller kombineres.
argumenter
                                               ‐ 20 ‐
pendelmatic har gjort gældende at pendelmatic har udviklet og formgivet fire interiørdele til
peugeot 307, bestående af en varerumsbund, en varerumsadskillelse, en tagbøjle og en
stropholder. efter syns‐ og skønserklæringen, som der i det hele henvises til, må retten lægge
til grund at pendelmatics interiørdele som er udviklet af jan møller der har lagt et par
hundrede timers arbejde i udformningen, nyder designretlig beskyttelse, jf.
designforordningens artikler 4, 5 og 6. designet er nyt og har individuel karakter og opfylder
dermed kravene i forordningen. interiørdelene har endvidere særpræg der berettiger til
beskyttelse efter markedsføringslovens § 1.
        pendelmatic har ikke overdraget sin eneret til interiørdelene til ropox eller til
peugeot.
        ropox har forsætligt eller groft uagtsomt krænket pendelmatics eneret til
fremstilling, markedsføring, salg m.v. af pendelmatics interiørdele. der skal derfor også
nedlægges forbud mod ropox’ fremstilling, markedsføring, salg m.v. af interiørdele der
krænker pendelmatics eneret.
        ropox har handlet ansvarspådragende ved at kopiere pendelmatics interiørdele. at
der foreligger en kopi, fremgår klart af skønsmandens erklæring. det eneste der adskiller de
to interiørdele fra hinanden, er udformningen af hullerne. det er en slavisk kopiering eller en
særdeles nærgående efterligning. der er også en rimelig forklaring på efterligningen, for det
var for peugeot afgørende at bilen med ropox’ dele ikke adskilte sig fra bilen som den var
med pendelmatics dele; hvis der var forskel, kunne man få problemer i forhold til skat.
        der foreligger ikke passivitet fra pendelmatics side. jan møller blev bekendt med
ropox’ produktion i maj 2005 og protesterede straks over for peugeot og gjorde gældende at
han havde rettighederne til produktet. sidste levering fra pendelmatic til peugeot skete i
november 2005. peugeot bestilte på ny tilbehørsdele i februar 2006. fornyet indsigelse skete
ved pendelmatics advokats brev af 10. februar 2006. der foreligger langt fra en passivitet der
kan få retsvirkninger.
        erstatningspåstanden angår kun interiørdelen, ikke luftpuderne. der kan i det hele
henvises til den fremlagte opgørelse og til jan møllers forklaring
        da der foreligger en (grov) krænkelse af pendelmatics rettigheder, skal der tillægges
pendelmatic et passende vederlag.
                                                ‐ 21 ‐
ropox: der skal under alle omstændigheder ske frifindelse for påstand 2, da en eventuel
beskyttelse for et ikke‐registreret design på tre år nu er udløbet.
        i øvrigt bestrides det at varerumsadskillelsen er beskyttet som ikke registreret design,
ligesom det bestrides at den er beskyttet efter markedsføringsloven.
        nyhedskravet i designforordningen er ikke opfyldt; varerumsadskillelsen var
beregnet til indbygning i en færdigproduceret bil med et bestemt udseende og bestemte mål,
og udformningen af adskillelsen er stort set dikteret af at delene skal kunne bygges ind i
bilen. tekniske løsninger beskyttes ikke af designretten. produkterne i denne sag er dikteret
af kravene fra skat, af typegodkendelsen og af at man skulle holde sig inden for bilens
fikspunkter.
        udstansning af huller i en stålplade der er en del af en varerumsadskillelse er set før
maj 2004, nemlig på en toyota‐model. efter skønsmandens opfattelse er det karakteristiske
ved pendelmatics produkt at der er huller i begge lodrette plader, mens tagbøjlen,
stropholderen og varerumsbunden efter erklæringen ikke synes at være en del af det
karakteristiske design.
        individualitetskravet i designforordningen er heller ikke opfyldt. de af pendelmatic
producerede dele ikke er udtryk for nogen selvstændig skabende indsats. delene adskiller
sig ikke væsentligt fra andre lignende dele til ombygning af personbiler til varebiler,
        et design handler om det ydre, og en designret forudsætter at man kan se designet
under almindelig brug. når produkterne er monteret i en 307 airvan, er
varerumsadskillelsen kun delvist synlig, og varerumsbunden er stort set ikke synlig da der
ved normal brug ligger en måtte over.
        der er endvidere en designmæssigt relevant forskel på produkternes karakteristiske
dele, hullerne. de er cirkulære på pendelmatics produkt og aflange, ellipsoide, på ropox’.
hullerne er endvidere placeret i forskellige mønstre, og der er et stykke uden huller på
ropox’ varerumsadskillelse.
        markedsføringsloven giver ikke en eneretsbeskyttelse som sådan. en beskyttelse efter
markedsføringsloven forudsætter en aktuel konkurrencesituation. men ingen af parterne har
markedsført deres produkter. der foreligger heller ikke snyltning eller
markedsfortrængning. fortrængningen skete fordi peugeot ville have en anden leverandør,
dvs. at ropox har ikke trængt sig på.
                                                  ‐ 22 ‐
        det gøres videre gældende at der i hvert fald var en stiltiende aftale mellem
pendelmatic og peugeot om overdragelse af rettigheder til peugeot, i det omfang rettigheder
findes.
        hvis det antages at der foreligger rettigheder der tilkommer pendelmatic, og hvis
disse måtte være krænket af ropox, gøres det gældende at pendelmatic ved passivitet har
mistet retten til at hævde disse rettigheder over for ropox.
        endvidere gøres gældende at ropox har været i god tro. ropox har handlet i henhold
til opdrag fra peugeot og måtte gå ud fra at pendelmatic som har installeret ropox’ dele,
accepterede anvendelsen af disse. pendelmatic har ikke reageret over for ropox; fra ropox’
side spurgte man peugeot om der var rettigheder og fik at vide at det var der ikke.
        en sanktionsfastsættelse skal ske efter dansk lovgivning, jf. designforordningen
artikel 89, stk. 1, litra d. der er ikke grundlag for hverken vederlag eller erstatning. ropox
har ikke handlet culpøst. ropox har ikke fortrængt pendelmatic fra markedet; pendelmatic
havde en aftale med peugeot om levering af 1.500 adskillelser. de er leveret, og dermed
havde pendelmatic ikke yderligere krav i forhold til peugeot og altså heller ikke om at levere
yderligere varerumsadskillelser til peugeot der valgte ropox som leverandør på dette
område. der foreligger heller ikke markedsforstyrrelse, for der var ikke noget marked for
pendelmatics produkter at forstyrre.
        pendelmatics erstatningskrav bestrides også størrelsesmæssigt; det er helt
utilstrækkeligt dokumenteret.
        hertil kommer at pendelmatic ved straks at gøre indsigelser kunne have bragt
ropox’ påståede krænkelse til standsning og dermed have begrænset sit påståede tab.
        pendelmatic er heller ikke berettiget til vederlag. et vederlag kan ikke fastsættes til en
andel af et udokumenteret omsætningstab.
rettens begrundelse og resultat
retten kan tiltræde skønsmandens opfattelse hvorefter det der særligt karakteriserer
pendelmatics produkt, er at den nederste del af varerumsadskillelsen er forsynet med
samme karakteristiske perforeringer som den øverste del, og at dette giver en samhørighed
mellem de to stålplader. retten kan endvidere tiltræde at produktet derved designmæssigt
på offentliggørelsestidspunktet i maj 2004 adskilte sig fra andre produkter på markedet.
                                                 ‐ 23 ‐
varerumsadskillelsens dimensioner er i vidt omfang bestemt af bilens dimensioner og
lovgivningsmæssige krav til sådanne bildele, men det fremgår klart af det præsenterede
materiale at en adskillelse kan udformes på mange, indbyrdes meget forskellige måder.
        varerumsadskillelsen havde således en individuel karakter på tidspunktet for
offentliggørelsen af designet.
        den var også designmæssigt ny på dette tidspunkt. ganske vist er der fundet en
adskillelse på en toyotamodel der var karakteriseret ved at være en metalplade med
cirkulære perforeringer, men den var ikke udformet med gennemgående perforeringer på
den nederste del af adskillelsen hvilket er en ikke uvæsentlig del af det der designmæssigt er
det særegne ved pendelmatics produkt.
        pendelmatics adskillelse var derfor beskyttet som et ikke registreret ef‐design fra maj
2004 indtil maj 2007. denne beskyttelse kan ikke udstrækkes til at omfatte gulvpladen eller
stropholderen der ikke fremtræder med træk der gør dem individuelle.
        ropox’ adskillelse er forskellig fra pendelmatics ved at hullerne er aflange og placeret
i et andet mønster ligesom der i den øvre del af adskillelsen er et stykke der ikke er
perforeret. efter en samlet vurdering af de to adskillelser må det imidlertid fastslås at ropox’
adskillelse er udformet i overensstemmelse med de karakteristiske elementer i pendelmatics
design. det må videre under henvisning til bl.a. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 8
fastslås at dette må bero på en kopiering, jf. designforordningens artikel 19, stk. 2.
        pendelmatics påstand 1 tages derfor til følge, dog med den ændring at anerkendelsen
sættes i datid da beskyttelsen ophørte i maj 2007.
        pendelmatics kontraktrettigheder i forhold til peugeot var ophørte på det tidspunkt
hvor ropox begyndte at levere til peugeot der havde valgt dette selskab som leverandør i
stedet for pendelmatic. der foreligger derfor ikke en retsstridig markedsfortrængning fra
ropox’ side. heller ikke de øvrige markedsføringsretlige synspunkter der er anført i denne
henseende fra pendelmatics side, kan føre til at der er grundlag for en erstatning for
markedsfortrængning.
        pendelmatic har derfor kun ret til rimeligt vederlag for ropox’ benyttelse af
pendelmatics design, og dette vederlag skal beregnes i forhold til prisen for de
designbeskyttede dele af sættet, dvs. for adskillelsen med den dertil knyttede tagbøjle. i
mangel af nærmere oplysninger skønner retten at værdien heraf per styk ikke overstiger
                                                  ‐ 24 ‐
1.500 kr. en rimelig licens vil, også under hensyn til at det drejer sig om en begrænset
leverance, kunne sættes til 5 %.
        vederlagskravet for salg af 851 sæt fastsættes derfor til 63.825 kr. der forrentes som
påstået.
        da beskyttelsen af det ikke registrerede design som nævnt ophørte i maj 2007, kan
pendelmatics påstand 2 ikke tages til følge.
        efter sagens udfald skal hver part bære egne omkostninger. da pendelmatic har fået
medhold i det designretlige spørgsmål, og da det afholdte syn og skøn har været et
hensigtsmæssigt middel til sagens oplysning, skal ropox erstatte pendelmatic selskabets
udgifter til syn og skøn der i alt er opgjort til 55.471,50 kr.
                                        thi kendes for ret:
        1.   ropox a/s skal anerkende at de af ropox a/s fremstillede interiørdele til
bilmodellen peugeot 307 som vist i bilag 3‐4 udgjorde en krænkelse af pendelmatic
productions a/s’ eneret til de af selskabet formgivne interiørdele til bilmodellen peugeot 307
som vist i bilag 1‐2.
        2.   ropox a/s frifindes for pendelmatic productions a/s’ påstand 2.
        3.   ropox a/s skal til pendelmatic productions a/s betale 63.825 kr. med
procesrente fra den 6. november 2007.
        4.   ropox a/s skal til pendelmatic productions a/s betale udgifter til syn og skøn
med 55.471,50 kr. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
        5.   i øvrigt skal hver part bære egne sagsomkostninger.
                                 ‐ 25 ‐
christian hvidt             jens feilberg        søren rathmann
                              (sign.)
                           ___ ___ ___
                udskriftens rigtighed bekræftes
                p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark