text:
v0122000 - kre
                                    udskrift
                                        af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 30. marts 2005 blev af retten i sagen
v-122-03
novi a/s
(advokat martin lavesen)
  mod
nordvestjysk videncenter for miljø
novem s.m.b.a.
(advokat h.p. grønborg-pedersen)
afsagt følgende
                                      d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a.
(herefter novem) krænker novi a/s’ (herefter novi) rettigheder til mærkerne novi
og novi park, herunder som domænenavne, ved benyttelsen af novem og
novem park, herunder som domænenavne.
                                        - 2 -
novi har nedlagt følgende påstande:
   1. novem tilpligtes at anerkende, at novem ikke er berettiget til at gøre er-
       hvervsmæssig brug af kendetegnet novem som varemærke, selskabsnavn
       og domænenavn for og i forbindelse med ”videncentre, forskerparker, er-
       hvervsparker, innovationsmiljøer, herunder rådgivning vedrørende forret-
       ningsledelse og –administration, investeringsvirksomhed, venturekapital, fi-
       nansiering, udlejning af kontor- og mødelokaler, samt udlejning af kontor- og
       konference- og kursusfaciliteter”.
   2. novem tilpligtes at anerkende, at novem er uberettiget til at gøre brug af
       novem som en del af varemærker, selskabsnavne og domænenavne i sam-
       mensætninger med følgende ordelementer: park, forskerpark,
       virksomhedspark, innovation og ejendomsfond for og i
       forbindelse med ”videncentre, forskerparker, erhvervsparker, innovationsmil-
       jøer, herunder rådgivning vedrørende forretningsledelse og -administration,
       investeringsvirksomhed, venturekapital, finansiering, udlejning af kontor- og
       mødelokaler, samt udlejning af kontor- og konference- og kursusfaciliteter”.
   3. novem tilpligtes at anerkende, at novem er uberettiget til at registrere
       novem som varemærke, selskabsnavn og domænenavn for og i forbindelse
       med ”videncentre, forskerparker, erhvervsparker, innovationsmiljøer, herun-
       der rådgivning vedrørende forretningsledelse og –administration, investe-
       ringsvirksomhed, venturekapital, finansiering, udlejning af kontor- og møde-
       lokaler, samt udlejning af kontor- og konference- og kursusfaciliteter”.
   4. novem tilpligtes at lade udslette de registrerede domænenavne ”novem.dk”
       og ”novempark.dk”.
   5. novem tilpligtes at tilbagekalde og destruere enhver form for markedsfø-
       rings-, reklame- og informationsmateriale i skriftlig og elektronisk form, som
       indeholder novem, samt senest 14 dage efter afsigelsen af denne dom at
       fjerne samtlige kendetegn, der indeholder kendetegnet novem.
   6. novem tilpligtes at betale 50.000 kr. til novi i erstatning for varemærke- og
       domænenavnskrænkelse med tillæg af rente fra sagens anlæg den 14. oktober
       2003.
novem har nedlagt påstand om frifindelse for de af novi nedlagte påstande.
                                         - 3 -
sagens omstændigheder
novi
novi er et privatejet aktieselskab. navnet har været anvendt af selskabet siden 1987,
og fra 1988 tillige som varemærke. novi driver virksomhed ved udvikling og inve-
stering i højteknologiske virksomheder, herunder driver novi i tilknytning til aal-
borg universitet en forskerpark, novi park. forskerparken er en del af et videnbase-
ret innovationsmiljø. novi kanaliserer investeringsvillig venturekapital til etablering
af nye produktionsvirksomheder, ligesom novi park huser og servicerer disse virk-
somheder. ifølge novis hjemmeside har novi park et samlet areal på over 90.000 m²,
hvoraf 44.000 m² er bebygget.
novi park har siden 1993 været anvendt som navn for det geografiske område, hvor
novi gennem ejendoms- og financieringsfonden for nordjyllands videnpark (novi
ejendomsfond) sælger og udlejer grunde. novi park fremgik af et vejskilt i 1994,
ligesom navnet fremgik af en lokalplanredegørelse fra maj 2000. novi park har siden
1996 været særskilt omtalt i novis årsrapporter.
novi-gruppen omfatter novi ejendomsfond, som ejes af aalborg kommune, nord-
jyllands amt og aalborg universitet, novi a/s, som driver, leder og udvikler for-
skerparken med kommercielt formål, og som ejes af større finansielle aktionærer, og
novi innovation a/s, som ejes af novi a/s og aalborg universitet.
med virkning fra den 2. marts 2001 blev novi registreret som ord- og figurmærke i
danmark for varemærkeklasse 35, 36 og 42.
domænenavnet novi.dk blev registret i 1997, og domænenavnet novipark.dk den 17.
september 2001.
novem
novem er et selskab med begrænset ansvar og ejes af de syv såkaldte ”nordvækst-
kommuner”: holstebro, struer, vinderup, thyholm, lemvig, ulfborg-vemb og
thyborøn-harboøre. novem er et videncenter og omfatter en erhvervspark - novem
                                         - 4 -
park - i holstebro. novem administrerer salg og udlejning af lejemål og grunde i
novem park, servicerer virksomhederne og tilbyder rådgivning og sparring indenfor
projektledelse, netværksdannelse og til iværksættere.
novi og novem
i august 2003 åbnede novem park som videncenter. novis administrerende direktør
skrev den 8. august 2003 til novems bestyrelsesformand og gjorde blandt andet op-
mærksom på, at novi ikke kunne acceptere novem som navn på grund af forveksle-
lighed. den 8. september 2003 sendte novis advokat et brev til novems direktør om
uretmæssig anvendelse af novem som kendetegn.
i bladet fjernvarmen nr. 9, 2003, s. 28, omtales novi som en af investorerne bag
biogasværket måbjerg bioenergi. ifølge print fra novem parks internetside af 18.
september 2003 er måbjerg bioenergi et af novems ideer og projekter.
parternes respektive logoer indeholder henholdsvis navnene novi og novem, men er
bortset fra navnene grafisk forskellige og har ikke farvesammenfald.
forklaringer
poul ernst rasmussen har forklaret, at han tiltrådte som administrerende direktør
for novi i september 2001.
novi er landets første og største forskerpark. den blev etableret i et samarbejde mel-
lem offentlige myndigheder, private investorer og det lokale universitet med henblik
på at styrke erhvervsudviklingen i nordjylland. i begyndelsen var aktiviteterne kon-
centreret i nordjylland, men i dag deltager novi i forskerparker og væksthuse i hele
danmark, herunder symbion, cat, it-væksthuset vejle, hih samt væksthuse i hals
og hjørring. novi deltager også i projekter med internationale aspekter og er medlem
af iasp - international association of science parks.
i novi forskerparken udvikles og modnes virksomheder til udflytning. novi udfører
rådgivning sammen med andre veletablerede virksomheder, som har filialer i for-
                                          - 5 -
skerparken, stiller netværk til rådighed og skaber kontakt til andre videninstitutioner,
nationalt såvel som internationalt.
novi driver innovation i stort omfang, og ud af 800 idéer er der etableret 77 videnba-
serede virksomheder.
endelig arbejder novi med venturekapital med fokus på investering i den tidlige fase
af virksomhedsudviklingen og har til dette formål indtil nu skaffet ca. ¾ mia. kr. no-
vi har selv investeret ⅓ heraf.
han hørte første gang om novem i begyndelsen af august 2003 gennem et tilfældigt
presseklip, hvori novi og novem var nævnt. han havde ikke tidligere hørt om etab-
leringen af en forskerpark i holstebro, og han har ikke kendskab til et stormøde her-
om i oktober 2001. han sendte i august 2003 en e-mail til formanden for novem
efterfulgt af et anbefalet brev om forvekslelighed mellem navnene.
svend valentin har forklaret, at han var direktionsmedlem i novi fra 1993 til 2001,
heraf de sidste 4 år som administrerende direktør. fra 1995 begyndte novi aktivt at
kommercialisere viden fra universitetet og skaffe kapital til investering heri. der var
tale om et videncenter baseret på universitetet som den videnproducerende enhed,
hvilket var en forudsætning for at kunne etablere en forskerpark. den omkringlig-
gende jord skulle som erhvervspark anvendes til de nye virksomheder, og udnyttel-
sen af jorden havde også et kommercielt sigte.
novi fik besøg 3-4 gange om måneden af forskellige delegationer, som ville se,
hvordan novi gjorde. deltagerne var en blanding af kommunalpolitikere og er-
hvervsfolk. han husker, at besøgene også omfattede en vækstfond fra holstebro,
men ikke at dette besøg skilte sig ud på nogen måde. novi modtog vist også en invi-
tation til et stormøde i holstebro i oktober 2001, men ingen fra novi deltog i mødet.
da han fratrådte stillingen i novi, havde erhvervsparken udviklet sig til en kombina-
tion af virksomheder, der enten var baseret på universitetet, ønskede at drage nytte af
universitetet eller bare kunne lide miljøet. større virksomheder havde således også
etableret sig i novi park.
                                          - 6 -
lisbeth christensen, der er direktionssekretær i novi, har forklaret, at hun har været
ansat i novi siden selskabets stiftelse og var fra 1985 ansat i forløberen herfor -
nordjysk udviklingscenter. novi park er selve forskerparken, som består af såvel
små som store virksomheder, herunder virksomheder indenfor energi- og miljøområ-
det. novi ligger tæt på aalborg universitet, er åben for alle teknologiske områder og
er ikke kun lokalt forankret.
i august 2003 blev hun opmærksom på novem i en avisartikel, hvor novem og novi
blev sammenlignet. hun viste denne til den administrerende direktør, der ikke havde
hørt om novem før. kort tid efter var der en anden artikel om et biogasanlæg, hvoraf
fejlagtigt fremgik, at novi var medejer. hun kontaktede artiklens forfatter, journali-
sten allan lunde, der bekræftede, at der var tale om en fejl. allan lunde nævnte
ikke navnet nomi i den anledning. i sommeren 2003 fik novi et maleri foræret af
skanska. maleriet var tiltænkt novems åbning, men kunstneren havde taget fejl og
forvekslet de to navne, hvorfor maleriet havde novis kendetegn.
hun husker ikke, at novem besøgte novi, og har ikke kendskab til eksistensen af
andre forskerparker med indledningsstavelsen ”nov-”.
novi blev formelt registreret som varemærke i 2001 efter en henvendelse fra novo i
2000, idet novi blev opmærksom på, at en registrering kunne være hensigtsmæssig.
novo havde ønsket at indgå en afgrænsningsaftale med novi, men dette blev opgi-
vet.
novipark.dk er en aktiv internetside og fungerer som lokalt intranet for de virksom-
heder, som er i novi park, og som har adgang til intranettet via en certificeret ip-
adresse.
jørgen udby har forklaret, at han er direktør for novem, og at han siden 1991-1992
har arbejdet med selskabets idégrundlag. det begyndte med idéen om at anvende
nogle tomme bygninger til etablering af et energi- og miljøcenter. parallelt hermed
iværksatte de 7 nordvækstkommuner et projekt om erhvervsudvikling for området. i
1995 blev de to projekter samordnet, og frem til 1998 udviklede konceptet sig til at
omfatte viden indenfor energi- og miljøområdet i forbindelse med erhvervsservice-
og erhvervsudvikling. i 2000 gik projektet bort fra kun at omfatte aktiviteter indenfor
                                          - 7 -
energi- og miljø. projektet blev kaldt nem indtil 2000, hvor navnet blev ændret til
novem, som er en forkortelse for nordvestjysk videncenter for energi og miljø.
novem gjorde ikke noget for at sikre rettighederne til novem, men havde under-
søgt, om der var internetsider med samme navn. internetsiden novempark.dk blev
oprettet i 2003.
i slutningen af 1990’erne besøgte novem en række forskerparker og videncentre i
danmark og i udlandet for at hente inspiration i bred forstand. novem besøgte i den
forbindelse også novi i aalborg, hvor projektet blev drøftet. navnet novem blev
ikke nævnt under besøget. i 2001 afholdt novem en større konference for at fortælle
offentligheden om projektet. samme år besøgte novem igen novi og fremlagde un-
der anvendelse af navnet novem konkrete planer for, hvad novem skulle indeholde.
besøget omfattede en større delegation bestående af repræsentanter fra de 7 nord-
vækstkommuner, erhvervsfolk m.v. under dette besøg kom det frem, at novi ønske-
de at opprioritere energi- og miljøaktiviteter, og eventuelle samarbejdsmodeller blev
drøftet. i 2002 blev det første spadestik i novem park taget, den reelle indflytning
skete den 19. maj 2003, og i august 2003 fandt den officielle åbning sted. novems
logo blev fremvist internt i 2001 og blev derefter anvendt ved henvendelser til om-
verdenen. logoet blev for alvor taget i brug i 2003 på hjemmesiden.
novem er en erhvervspark, der er godkendt efter lov nr. 383 af 20. maj 1992 om
kommuners og amtskommuners deltagelse i erhvervsudviklingsaktiviteter. novem
formidler salg af grunde til virksomheder med henblik på vækst indenfor det offent-
lige, det private og uddannelsesområdet. holstebro kommune ejer grundene, men
novem har høringsret, markedsfører området og tilbyder rådgivning af virksomhe-
derne. novem er ikke en kommerciel virksomhed, men kan yde og modtage støtte.
grundsalget i novem park begynder i marts 2005. der er for tiden 14 virksomheder,
som har lejet sig ind i novem park, og yderligere 8 kommer til i august 2005 ved
åbningen af novem 2. virksomhederne beskæftiger sig indenfor et bredt videnområ-
de og ikke kun indenfor miljø- og energiområdet. virksomhederne er for eksempel
beskæftiget med industrielt design, fødevareudvikling og ingeniørrådgivning. virk-
somhederne er enten lokalt forankrede eller er filialer af større virksomheder, som
altid har været repræsenteret i området. novem er medlem af iasp. novem har ikke
noget universitet tilknyttet og kan derfor ikke betegnes som en forskerpark, men er
snarere en erhvervsserviceorganisation for de 7 nordvækstkommuner. novem har
                                          - 8 -
begrænsede ressourcer og driver ikke innovation, men fungerer som katalysator og
servicerer virksomhedernes fysiske rammer, hjælper med netværksdannelse og tilby-
der til dels faglig sparring uden dog at være egentlig deltager i projekterne. der er et
vist overlap mellem idégrundlaget for novi og novem.
novem park er et vejnavn, som vist nok blev godkendt af vejmyndigheden i 2001.
novem park er også en betegnelse for et geografisk område.
han kendte ikke til novis indsigelse mod novem, før han modtog brevet fra novis
advokat. han har ikke hørt om andre forskerparker, som begynder med ”nov-”.
han har ikke kendskab til, at novi og novem forveksles i dagligdagen. artiklen om
biogasanlægget vedrører et anlæg, som nomi – et fælles kommunalt affaldsselskab -
er medejer af. novem har intet med det at gøre.
mogens olofsen har forklaret, at han som regionschef i skanska danmark var an-
svarlig for byggeriet af såvel novi som novem. skanska bestilte et maleri til novi i
aalborg, men på maleriet var novems bygning fra holstebro afbilledet. kunstnerne
havde taget fejl under deres research af opgaven. det er muligt, at bestillingen blev
forkert afgivet af skanskas kontoransatte. de ansatte på byggepladserne kender selv-
følgelig forskel på de to virksomheder.
holger hedegaard har forklaret, at han er bestyrelsesformand for novem og borg-
mester i vinderup kommune. i 1995 blev de 7 nordvækstkommuner præsenteret for
et projekt om erhvervsudvikling for iværksættere indenfor energi- og miljøområdet.
han blev formand for arbejdsgruppen, som havde arbejdstitlen nem, rejste rundt
med denne og så på andre projekter, herunder novi. hans opgave var at formidle
projektet til kommunerne.
arbejdsgruppen besøgte novi, fordi novis idé med at placere virksomhederne tæt
sammen var tiltalende. i august 2003 modtog han et brev fra novi, men han følte
ikke, at der var noget problem, idet han ikke fornemmede, at de to virksomheder var
konkurrenter. derfor foretog han sig ikke noget på baggrund af henvendelsen. senere
inviterede han novis direktør og bestyrelsesformand til et møde om problemstillin-
gen. vidnet kender ikke til, at de to virksomheder forveksles i dagligdagen. navnene
er forskellige, og det er ikke samme art virksomhed, de driver.
                                           - 9 -
procedure
novi har gjort gældende, at novi gennem brug og registrering har stiftet eneret til
kendetegnet novi som selskabsnavn og som varemærke for nærmere specificerede
tjenesteydelser i klasserne 35, 36 og 42, jf. varemærkelovens § 3. navnet har været
anvendt kontinuerligt som selskabsnavn siden 1987 og som varemærke siden 1988
for videncenter og dertil knyttede tjenesteydelser. endvidere har novi gennem bru-
gen af navnet novi park siden 1993 stiftet eneret hertil som varemærke for for-
skerparker og videncentre, jf. varemærkelovens § 3.. endelig har novi gennem brug
og registrering af domænenavnene ”novi.dk” og ”novipark.dk” stiftet eneret til disse
domænenavne, hvoraf sidstnævnte blev registreret i 2001. novi har aktiviteter i hele
danmark, og novis varemærkeret er beskyttet i hele landet.
det skærper kravet til adskillelse af varemærkerne, at der er fuldstændig tjenestey-
delseskollission, og at der i øvrigt er branchesammenfald og interessekonflikt mellem
novi og novem. selvom der en teoretisk forskel i aktiviterne erhvervspark contra
forskerpark, så henhører begge under klasse 42, og begge er medlem af iasp. det er
uden betydning, at novi er privatejet og en forskerpark, og novem er kommunalt ejet
og en erhvervspark, idet der ikke er nogen teknologisk afgrænsning af virksomhe-
derne. det er ligeledes uden betydning, at novem ikke har et kommercielt sigte. det
bestrides, at novi er geografisk afgrænset til nordjylland. begge parter er på inter-
nettet og er dermed knyttet op mod et bredere opland.
ved bedømmelsen af mærkelighed skal der lægges vægt på, at navnene er visuelt og
fonetisk forvekslelige samt, at begge ord er kunstord. novi har derfor et iboende
varemærkeretligt særpræg. det er uden betydning, at novem betyder ni på latin.
ingen andre danske eller europæiske forskerparker har et navn begyndende med
nov. det gøres gældende, at der ikke foreligger noget friholdelsesbehov for novi
eller dele heraf. der er endvidere faktisk sket forveksling mellem mærkerne i to til-
fælde.
 da novem skaber risiko for forveksling med novi, er novems brug og registre-
ring af novem som varemærke, forretningsnavn og domænenavn eller som en del
af varemærker, forretningsnavne og domænenavne i strid med varemærkelovens § 4,
                                             - 10 -
stk. 1, nr. 2, jf. § 3, stk. 1, nr. 2. på samme måde strider novems brug af novem
park samt brug og registrering af ”novempark.dk” mod novis rettigheder.
den omstændighed, at novem ikke har dokumenteret sin omsætning under navnet
novem fra 2001 til 2003, må have som konsekvens, at det lægges til grund, at no-
vem ikke tog mærket novem i brug i oktober 2001, og at novem ikke har gjort
vedvarende brug af mærket før 2003. novi reagerede i august 2003 straks, da man
fik kendskab til brugen af novem, hvorfor der ikke foreligger passivitet.
da novems krænkelse af varemærkerne og domænenavnene novi og novi park
er forsætlig eller i alle tilfælde uagtsom, er novem pligtig at udrede et rimeligt veder-
lag og erstatning for den skade, som krænkelsen har medført, jf. varemærkelovens §
43, stk. 1. subsidiært er novem i medfør af varemærkelovens § 43, stk. 2, forpligtet
til at udrede vederlag for den uretmæssige brug.
novem har anført, at der i henhold til retspraksis skal foretages en helhedsvurdering
af, om der foreligger forvekslingsrisiko. det gøres gældende, at der ikke ses at være
nogen risiko for forveksling på baggrund af det syns-, lyd- og begrebsmæssige hel-
hedsindtryk. den karakteristiske del for mærkerne er endelserne ”(v)i” og ”(v)em”,
der er vidt forskellige, hvorfor der ikke er rimelig risiko for forveksling på baggrund
af det auditive udtryk. forstavelsen ”no(v)” er helt almindelig og kan allerede af den
grund ikke anses for at nyde særlig beskyttelse. en lang række andre registrerede
kendetegn ligger både visuelt og auditivt betydeligt tættere på novi end novem,
herunder kan nævnes novo, nomi, novia, nova, nove, nobi og noni.
novi er udvandet ved skiftende brug i forbindelse med andre ord og må anses for at
være ringe indarbejdet som kendetegn. novis mærke er således et svagt og suggestivt
mærke og er i øvrigt en geografisk betegnelse og et slægtsnavn.
novem er latin for 9, og novem park er navnet på den vej, hvor novem er be-
liggende. der eksisterer et friholdelsesbehov, således at novem og varemærker,
hvori dette indgår, ikke kan forbydes. figurmærket for novem adskiller sig i en så-
dan grad både farvemæssigt og grafisk, at der aldrig vil kunne opstå nogen risiko for
forveksling på baggrund af det ”udviskede erindringsbillede”.
                                           - 11 -
novis og novems aftagerkredse er forskellige, hvorfor der ikke er noget konkurren-
cemæssigt moment i sagen, selv om der måtte være et vist mindre branchemæssigt
sammenfald. novem koncentrerer sin indsats indenfor energi- og miljøsektoren,
mens novi ikke ses at begrænse sig til nogen specifik branche. der er tale om to or-
ganisationer, der udelukkende henvender sig til det lokale erhvervsliv mv., og der er
ikke en reel risiko for, at potentielle aftagere i nordjylland skulle vælge at indgå afta-
le med novem i holstebro i stedet for novi i aalborg som følge af en faktisk vildfa-
relse. novis afsætningsinteresse kan ikke på nogen måde anses for at være truet, og
det bestrides, at novi har lidt et tab, eller at der er risiko herfor.
de samme synspunkter, som er gjort gældende i relation til novi og novem, gøres
også gældende i relation til novem park over for novi park. det bemærkes, at
novi ikke har dokumenteret, at novi park er et beskyttelsesværdigt kendetegn.
med hensyn til domænenavnet gøres det gældende, at ”novipark.dk” ikke anvendes,
da dette ikke er dokumenteret på trods af opfordring hertil.
novi har endvidere ikke redegjort for konkret forveksling, hvorfor novem ikke har
haft mulighed for at forholde sig hertil, og eventuelle forvekslingstilfælde fremført
under domsforhandlingen kan derfor ikke tillægges vægt.
da der herefter ikke er den fornødne mærkelighed og forvekslingsrisiko mellem de i
sagen omhandlede mærker og kendetegn, er novis registrerede varemærke ikke til
hinder for novems brug af kendetegnet novem mv.
endelig bemærkes det, at novis påstand 2 og 5 ikke er tilstrækkeligt præcist formule-
rede til at kunne danne grundlag for forbud eller påbud.
begrundelse og resultat
efter bevisførelsen kan det lægges til grund, at novi og novem begge driver virk-
somhed som videncenter omfattende en erhvervspark bestående af såvel lokale som
filialer af større virksomheder. disse virksomheder serviceres i mere eller mindre
omfang af videncentret. novis aktiviteter bærer dog præg af at være tilknyttet aal-
borg universitet som forskningsinstitution, men dette ses ikke at kunne ændre afgø-
                                         - 12 -
rende ved, at novi og novem beskæftiger sig med tjenesteydelser af samme eller
lignende art.
efter de foreliggende oplysninger og afgivne forklaringer kan det lægges til grund, at
novi har været i brug som varemærke siden 1988 og novi park siden 1993.
novem blev ikke anvendt før 2000 og findes først at være taget i brug ved åbnin-
gen af novem park i 2003, hvorfor novis varemærkerettigheder blev stiftet først,
jf. varemærkelovens § 3. spørgsmålet er herefter, om der er risiko for forveksling
mellem novem og novi.
novi findes at have fornødent særpræg som ordmærke og kan ikke karakteriseres
som et svagt varemærke. ordene novi og novem er såvel visuelt som fonetisk
forvekslelige, idet de tre første bogstaver ud af fire, henholdsvis fem, er ens, og tryk-
ket ligger på de samme stavelser. dette medfører risiko for forveksling, særligt ved et
overfladisk kendskab til virksomhederne uden en nærmere viden om den geografiske
placering og variationen af tjenesteydelser.
herefter finder retten, at novem krænker novis varemærkeret.
for så vidt angår anvendelsen af domænenavne bemærkes det, at novem på samme
måde krænker novis rettigheder. det kan tilføjes, at det efter vidnet lisbeth chri-
stensens forklaring findes godtgjort, at novipark.dk, som blev registreret i 2001, fak-
tisk anvendes som domænenavn for det intranet, som virksomhederne i novi park
har adgang til via internettet. novempark.dk blev først registreret i 2003.
novem har på trods af kendskabet til novi og novi park brugt mærkerne no-
vem og novem park og skal derfor udrede et rimeligt vederlag og erstatning til
novi, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1. uden nærmere oplysninger om selskabernes
årlige omsætning mv. fastsættes dette beløb skønsmæssigt til 50.000 kr.
novis påstande kan herefter tages til følge.
                                          - 13 -
                                   thi kendes for ret
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. skal anerkende, at nordvestjysk
videncenter for miljø novem s.m.b.a. ikke er berettiget til at gøre erhvervsmæssig
brug af kendetegnet novem som varemærke, selskabsnavn og domænenavn for og
i forbindelse med ”videncentre, forskerparker, erhvervsparker, innovationsmiljøer,
herunder rådgivning vedrørende forretningsledelse og –administration, investerings-
virksomhed, venturekapital, finansiering, udlejning af kontor- og mødelokaler, samt
udlejning af kontor- og konference- og kursusfaciliteter”.
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a.novem skal anerkende, at nord-
vestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. er uberettiget til at gøre brug af
novem som en del af varemærker, selskabsnavne og domænenavne i sammensæt-
ninger med følgende ordelementer: park, forskerpark, virksomheds-
park, innovation og ejendomsfond for og i forbindelse med ”viden-
centre, forskerparker, erhvervsparker, innovationsmiljøer, herunder rådgivning ved-
rørende forretningsledelse og -administration, investeringsvirksomhed, venturekapi-
tal, finansiering, udlejning af kontor- og mødelokaler, samt udlejning af kontor- og
konference- og kursusfaciliteter”.
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. skal anerkende, at nordvestjysk
videncenter for miljø novem s.m.b.a. er uberettiget til at registrere novem som
varemærke, selskabsnavn og domænenavn for og i forbindelse med ”videncentre,
forskerparker, erhvervsparker, innovationsmiljøer, herunder rådgivning vedrørende
forretningsledelse og –administration, investeringsvirksomhed, venturekapital, finan-
siering, udlejning af kontor- og mødelokaler, samt udlejning af kontor- og konferen-
ce- og kursusfaciliteter”.
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. skal lade de registrerede domæ-
nenavne ”novem.dk” og ”novempark.dk” udslette.
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. skal tilbagekalde og destruere
enhver form for markedsførings-, reklame- og informationsmateriale i skriftlig og
                                         - 14 -
elektronisk form, som indeholder novem, samt senest 14 dage efter afsigelsen af
denne dom at fjerne samtlige kendetegn, der indeholder kendetegnet novem.
nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. betaler inden 14 dage 50.000 kr.
til novi a/s i erstatning for varemærke- og domænenavnskrænkelse med procesrente
fra den 21. oktober 2003.
i sagsomkostninger betaler nordvestjysk videncenter for miljø novem s.m.b.a. in-
den 14 dage 30.000 kr. til novi a/s.
                                   mette christensen
claus thorsgaard larsen                                        kim kristian østrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                        udskrift
                                             af
                             østre landsrets dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 13. juni 2012 af østre landsrets 13. afdeling
(landsdommerne john mosegaard, anne louise bormann og morten nielsen (kst.)).
13. afd. nr. b-1271-11:
1) scandinavian airlines system-denmark-
norway-sweden (sas-konsortiet) v/
sas danmark a/s m.fl.
2) sas danmark a/s
3) sas norge a/s
4) sas sverige a/s
(alle v/advokat christian kjær clasen)
mod
ligebehandlingsnævnets sekretariat
som mandatar for
a,
b,
c,
d,
e, og
f
(alle v/kammeradvokaten v/advokat niels banke)
københavns byrets dom af 4. april 2011 (bs 32c-1356/2010) er anket af scandinavian air-
lines system-denmark-norway-sweden (sas-konsortiet), sas danmark a/s, sas norge
                                                - 2 -
a/s og sas sverige a/s (herefter alle sas) med principal påstand om frifindelse, subsidiært
frifindelse med betaling af et mindre beløb end påstået af indstævnte.
indstævnte, ligebehandlingsnævnets sekretariat som mandatar for a, b, c, d, e og f, har
påstået stadfæstelse.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af tine moe, f, mogens holgaard, erik
dalby hansen og johan holmgren. der er endvidere afgivet forklaring af vidnerne, c, lene-
lise tegnblad og flemming jensen.
vice president, industrial relations tine moe har supplerende forklaret blandt andet, at hun
er forhandlingsansvarlig for sas i forhandlinger med pilotforeningerne. sas er et selskab,
der drives som et konsortium med p.t. 15.000 ansatte. der er indgået overenskomster for
samtlige større personalegrupper.
man havde lavet en række ændringer i tjenestegørelsesbestemmelserne, der medførte en
overtallighed for piloter på 470, hvilket medførte, at man senere på forskellig vis var nødt til
reducere antallet af ansatte piloter, bl.a. ved afskedigelser i juni 2009. det vidste man imid-
lertid ikke ved besparelsesforhandlingerne i sommeren 2008. man opsiger og forfremmer
normalt indenfor luftfarten efter anciennitetslister, således at de sidst ansatte afskediges først.
at have disse lister som redskab begrænser sådan set selskabets ledelsesret, så man ikke kan
forfremme eller omskole den bedst egnede, og hvor man i stedet forfremmer eller omskoler
den, hvis tur på listen det er. man har aldrig i danmark ved personalereduktioner kunnet
vælge blot at beholde de bedst egnede, idet overenskomsten ikke gav mulighed herfor. i sve-
rige og norge gælder andre lovregler for afskedigelse. efter de sidste opsigelser af piloter har
man i 2010 og 2011 igen ansat piloter. der har i vidt omfang været tale om genansættelser af
to piloter afskediget i 2003 og 2009. sas’ økonomiske situation er fortsat anstrengt.
da fratrædelsesalderen for piloter blev ændret til 65 år, var der mange restriktioner på hvilke
flyvninger, som piloter over 60 år kunne foretage. disse restriktioner er gradvist blevet færre.
                                               - 3 -
man anvender generelt hellere loa end afskedigelse for at løse overtallighed. der var imid-
lertid ikke tilstrækkeligt med loa-ansøgninger til, at man i 2008 kunne løse overtalligheden
ad den vej. at man ikke valgte at afskedige et antal piloter svarende til tallet for overtallighe-
den skyldes, at overtallighed er sæsonbetonet, og at man derfor beregner sig frem til, hvilken
overtallighed man er nødt til at leve med for ikke at komme til at mangle piloter i perioder.
tallet for det antal ansatte, man skal beholde, fastsættes på baggrund af indberetninger fra tre
forskellige afdelinger i sas.
i august 2008 indgik man en aftale med bl.a. dansk pilotforening om besparelser i form af
afskedigelser. hun var ikke med i de første to forhandlingsmøder om aftalen. i det sidste, som
hun deltog i, besluttede man ved afskedigelser at tage hensyn til, at der var en gruppe af pilo-
ter, der havde ret til pension, og som derfor var sikret forsørgelse. man valgte derfor først og
fremmest at afskedige denne gruppe. listen, der er med som bilag til aftalen af 28. august
2008, er udarbejdet på baggrund af svensk lovgivning. den består af piloter, der alle har op-
tjent pension. man var opmærksom på, at ligestillingsdirektivet var implementeret forskelligt
i danmark, norge og sverige. sas havde indhentet juridisk rådgivning i forbindelse med, at
ligestillingsloven blev ændret, så beskyttelse imod forskelsbehandling på grund af alder kom
ind i loven. i forbindelse med udarbejdelse af listen til aftalen af 28. august 2008 mener hun,
at man havde indhentet juridisk rådgivning. vurderingen var, at indirekte forskelsbehandling
kunne man forsvare, mens man ikke kunne forsvare direkte forskelsbehandling. man var ikke
bekendt med ole andersen-dommen fra eu-domstolen, da man lavede listen, da denne først
blev afsagt senere.
slutlønnen for en pilot er ca. 103.000 kr. om måneden der bliver ikke indbetalt yderligere
pension, efter piloten er fyldt 60 år. størrelsen af den pension, som en pilot konkret har op-
tjent, afhænger af, hvor lang tid man har været ansat i sas. man får det maksimale beløb ud-
betalt, hvis man har været i sas i 30 år. hvis man har været ansat i kortere tid, forudsættes
det, at man har været ansat et andet sted før og har en pension derfra. i norge blev sas fri-
fundet i en tilsvarende sag, idet man i norge ved afskedigelser kunne tage hensyn til de soci-
ale forhold, som sas har gjort. i sverige blev sas ligeledes frifundet, idet hele forskelsbe-
handlingsdirektivet på daværende tidspunkt ikke var implementeret i svensk ret. en senere
svensk dom fra arbejdsretten vedrørende kabinepersonalet vedrører forhold efter den svenske
implementering af direktivet og fik et andet udfald.
                                                - 4 -
ved den senere opsigelsesrunde i juni 2009 var hun ikke ansat i sas, men man fulgte samme
princip som i denne sag. i december 2009, valgte man ikke at gå videre ad denne vej, idet li-
gebehandlingsnævnet nu havde truffet afgørelse i nærværende sag. man mente ikke, at der var
nogen problemer i at fritstille en medarbejder frem for at lade denne arbejde i opsigelsesperi-
oden. fritstillingen var ikke et udtryk for, at man ønskede at behandle nogen dårligt. sas ser
fritstillingen som et gode. problemstillingen om sidste flyvning er ikke blevet nævnt for hende
før denne sag. de, der blev fritstillet, var dem der kunne undværes. de piloter, der ikke kunne
undværes, var de piloter, der fløj for andre selskaber på sas’ ruter. hun var ikke med til at
træffe beslutningen om den 11. december 2008 at fritstille f, men denne fritstilling var ikke et
tilbud. ingen af sagsøgerne er blevet tilbudt genansættelse, men de har heller ikke søgt. hende
bekendt har ingen piloter over 60 år søgt genansættelse. i sverige er enkelte af de piloter, der
er afskediget, blevet tilbudt genansættelse uden opslag, da dette i nogen tilfælde efter svensk
ret er påbudt. ingen af de afskedigede piloter over 60 år har været omfattet af genansættelses-
forpligtelsen efter svensk lovgivning. hvis man skulle have afskediget flere end de medarbej-
dere, der blev afskediget, havde man taget dem med kortest anciennitet. hun mente før ole
andersen-sagen, at der var tale om indirekte forskelsbehandling i relation til afskedigelserne.
f har supplerende forklaret blandt andet, at man, hvis man som pilot stopper inden for tre år
efter, at man er omskolet til en ny flytype, kan man blive pålagt at betale en ”training bond”,
som er gradueret efter hvor lang tid, der er gået siden omskolingen. han er så vidt han ved
den eneste, der i sas er pålagt en klausul om en ”training bond”. han opfattede det som chi-
kane. han mener stadig ikke, at han har fået en værdig afsked. når man har haft flyvning som
hele sit liv, ser man ikke frem til pensionen, men nok til den sidste flyvning, der er en speciel
oplevelse. han var ikke interesseret i at blive fritstillet, men ville gerne passe sit arbejde, som
han var glad for. han mener ikke, at han har overdraget sine individuelle rettigheder efter lov-
givningen til dansk pilotforening. han henvendte sig mange gange til sas forud for afskedi-
gelsen med forslag om en seniorpolitik. sas var klar over, at han ikke ønskede at stoppe. han
var på loa da han blev afskediget. han gik på loa på opfordring fra sas for at hjælpe de
yngre piloter med at undgå at blive fyret på grund af overtallighed. det var rent tilfældigt, at
det blev 75%, der blev hans tjenestetid på loa. det var ganske få måneder, at han var på
loa. foreholdt den klausul om en ”training bond”, som b ifølge gengivelsen i københavns
byrets dom af 21. november 2008 var omfattet af, oplyste han, at denne svarer til den klausul,
                                                - 5 -
som han selv var omfattet af. formentligt i 2006, fik han at vide, at han var omfattet af kol-
lektivaftalen, og at sas frafaldt aftalen om ”training bond”.
c har forklaret blandt andet, at han startede som ung i en civil pilotuddannelse og efter en
instruktøruddannelse arbejdede forskellige steder, før han blev ansat i sas. han havde arbej-
det i sas i 19 år, da han blev afskediget. han havde ikke før ansættelsen i sas haft nogen
større pensionsopsparing, idet han ikke har haft råd til dette. da han har arbejdet for sas
commuter en del af sin arbejdstid, er hans pension desuden mindre, end for en, der havde
arbejdet i sas main-segmentet i 19 år. han kan ikke genkende, at han skulle være økonomisk
velpolstret pga. pensionen. han var helt klar til omskoling m.v. for at blive ved med at ar-
bejde. han var på det tidspunkt, hvor han blev afskediget, tjenstgørende på en rute, der blev
fløjet af atlantic airways, og han håbede at kunne fortsætte i sas, når han var færdig her-
med.
d har supplerende forklaret blandt andet, at han nu er begyndt at hæve sin kapitalpension.
han mener, at forløbet har udgjort en uværdig afslutning på arbejdslivet. han har følt sig
krænket, idet han er blevet berøvet sin ret til at arbejde. han har søgt alle de jobmuligheder,
der har været, men har fået afslag på alt, han har søgt. han har mistanke om, at afslagene er
pga. hans alder. han var placeret på en relativ sjælden flytype, så en ny arbejdsgiver ville
have kort tid til at afskrive en omskoling af ham. efter hans opfattelse har de yngre piloter,
der efterfølgende er afskediget fra sas, alle senere fået arbejde de er blevet ansat uden for
skandinavien, men har dog fået arbejde. han mener ikke, at han har overdraget sine rettighe-
der til dansk pilotforening. han havde ikke fantasi til at forestille sig, at man ville afskedige
alle over 60. han har arbejdet i commuter-segmentet og mener ikke, at han har haft mulighed
for ansættelse i main-segmentet, idet der ikke har været vakancer, i den tid han har haft mu-
lighed for at søge. han arbejdede i hele opsigelsesperioden. hvis sas havde valgt at afske-
dige de yngre piloter, ville disse have stået bedre end han selv, både økonomisk og jobmæs-
sigt. de yngre piloter har ofte fået job i de arabiske lande. han har i opsigelsessamtalen spurgt
til muligheden for genansættelse, hvilket blev blankt afvist. han har derfor ikke senere søgt
genansættelse.
tidligere formand for dansk pilotforening mogens holgaard har supplerende forklaret blandt
andet, at han sluttede som formand for dansk pilotforening i september 2011, og at han nu er
                                                - 6 -
gået på førtidspension. han var formand i knapt 10 år og har været medlem af forretningsud-
valget i 12 år forud herfor. dansk pilotforening er de danske statspiloters fagforening, og for-
handler på vegne af piloterne ansat i sas.
anciennitetslisten giver en tryghed for de ”ældre” dvs. dem med mest anciennitet, men gør
det svært at skifte job, fordi man så skal starte forfra på en ny liste. foreningen beskæftigede
sig meget med udskydelsen af pensionsalderen ved implementeringen af eu-direktivet om
forbud mod aldersdiskrimination. man frygtede faktisk en udfordring af ens ret til at gå på
pension som 60-årig, idet flere piloter var nedslidte omkring den alder. de jurister, som man
havde talt med, var arbejdsmarkedsjurister, som foreningen havde et samarbejde med. de var
ikke i tvivl om, at ændringen af ligebehandlingsloven gav piloterne ret til at fortsætte, efter de
var blevet 60 år. holdningen i bestyrelsen var, at man måtte se at få piloter, der var over 60 år,
omfattet af kollektivaftalen. umiddelbart gav loven problemer for sas, fordi piloter over 60
år ikke måtte flyve i alle lande.
man ville fra foreningens side helst undgå, at det blev nødvendigt at afskedige piloter, men
man vidste, at det på grund af overtallighed kunne blive nødvendigt for sas at afskedige.
man forsøgte bl.a. at anvende loa til at undgå afskedigelser. man ønskede at sikre sig, at
det, hvis det kom til afskedigelser, ville være de piloter, der havde pension, der blev afske-
diget. når man diskuterer den slags spørgsmål i forhold til sas, så har han fra foreningens
side blokeret for, at piloterne skulle give afkald på de velfærdsgoder, som var opnået via li-
sten. det ville være uacceptabelt at fyre de ”dårligste”, idet listen giver forudsigelighed og
tryghed. det var endvidere forventeligt for piloterne, at de skulle stoppe når de blev 60 år, idet
det var det, der var aftalt, da de ældre piloter i sin tid blev ansat. på det tidspunkt, hvor man
havde sin pension sikret, mente foreningen ikke, at der var noget velfærdstruende i at afskedi-
gede pensionsberettigede piloter frem for yngre kolleger, der ikke havde sikret sig et ind-
tægtsgrundlag. der blev også foretaget en juridisk vurdering af, om det var muligt at afske-
dige medarbejdere, der var fyldt 60 år. vurderingen var, at der ikke var noget lovstridigt i, at
man lod de medarbejdere, der var over 60 år, indgå i puljen med dem, der skulle afskediges.
der blev foretaget vurderinger i både danmark, sverige og norge.
hele processen omkring afskedigelser har været en lang proces med flere personalereduktio-
ner pga. overtallighed. antallet af overtallige beregnes ud fra sommerbehovet, i nærværende
                                                  - 7 -
sag ud fra behovet for piloter i sommeren 2009. han ved ikke, hvordan man i 2008 endte på et
tal, der svarede til antallet af piloter, der var fyldt 60 år. mellem 2006 og 2008 fik man foreta-
get juridiske undersøgelser af foreningens juridiske rådgiver. man havde klart den opfattelse,
at man havde ret til at aftale, hvem der skulle afskediges. hvis man har aftalt det princip, der
skal bruges ved valget af dem, der skal afskediges, kommer der selvfølgelig også navne på.
valget af kriterierne var et forsøg på skadesbegrænsning.
han opfatter en fritstilling som et gode, som man kan komme videre i sit liv med. han har
ikke fået henvendelser fra fritstillede piloter, der ville have sin sidste flyvning, men derimod
fra afskedigede medlemmer, der gerne ville fritstilles. de yngre piloter var ikke begejstrede,
da afskedigelsesalderen blev udvidet til 65 år, både på grund af truslen mod retten til at gå på
pension når man blev 60, og på grund af den karrieremæssige hindring der lå i, at det kunne
tage længere at blive forfremmet, når der ikke blev ledige stillinger i toppen, når de 60-årige
nu blev i jobbet. bestyrelsen var bredt sammensat, men han mener ikke, at der var nogen
medlemmer over 60 år.
det er meget forskelligt, om de yngre afskedigede piloter har fået tilfredsstillende anden be-
skæftigelse. mange flyver i mellemøsten. i relation til den forskel, der var på de pensioner,
som de afskedigede fik, var hensynet, at man vægtede forudsigelighed højest, og at man under
alle omstændigheder vidste, hvad man stod til, når man skulle stoppe som 60-årig. det stod
klart også i 2005, da reglerne blev ændret. de der var startet sent i sas, formodedes at
komme med en pension fra tidligere ansættelser.
tidligere bestyrelsesmedlem i dansk pilotforening pilot erik dalby hansen har supplerende
forklaret blandt andet, at han tidligere var bestyrelsesformand i pensionskassen i dansk pilot-
forening og havde været det i 10 år.
der er mindst to grunde til, at man som pensioneret pilot ikke får det samme i pension. for at
få maksimal pension skal man for det første have 30 års tjeneste i sas. for det andet er der
forskel på, om man er ansat i main-segmentet, eller commuter-segmentet, hvor main-seg-
mentet giver den bedste pension. der har været mulighed for at skifte segment siden 1997
efter anciennitet. man optjener pension efter antallet af pensionsoptjente år i begge segmenter.
                                                - 8 -
i løbet af 2005 blev det klart, at piloterne havde ret til at fortsætte efter at de var fyldt 60 år. i
pensionsgrupperne havde han fortsat drøftelser om, hvad der skulle ske, men med protokolla-
tet fra 19. maj 2006 var piloter over 60 omfattet af kollektivoverenskomsten. alle bestyrel-
sesmedlemmer var med til at beslutte de kriterier, der skulle anvendes ved afskedigelser. man
havde ikke på dette tidspunkt helt unge piloter ansat i sas. de yngste havde stiftet familie og
købt huse. man fik en del juridisk rådgivning i forbindelse med drøftelserne. man fik lavet en
fællesskandinavisk rapport for at være sikre på, at man overholdt lovgivningen. man havde
den opfattelse, at den svenske lovgivning var den mest restriktive. forskellen i lovgivningen
fremgik af den fællesskandinaviske rapport. en fritstilling har været betragtet som et gode,
f.eks. i forhold til piloter, der havde mistet certifikatet. han er ikke informeret om, at nogle
medlemmer skulle have rettet henvendelse og været utilfredse med en fritstilling.
vice president crew planning johan holmgren har supplerende forklaret blandt andet, at sas
i 2008 var opdelt i 4 selskaber, og at man samledes i et forum og lavede en fælles plan for alle
4 enheder, og der afgjorde den samlede overtallighed. når man kigger på overtallighedstal-
lene for kvartalerne, anvender man det laveste tal, idet dette tal viser det højeste antal man kan
afskedige, og samtidigt forblive i stand til at flyve hele året. tallet på 53 overtallige i juni-
august 2009 er det samlede tal for de 4 afdelinger. man var ikke forud for beregningen blevet
bedt om at komme frem til et bestemt tal. det er et nøje beregnet tal ud fra antallet af besæt-
ningsmedlemmer på de fly, der skal holdes på jorden. de 53 overtallige var tallet på det kon-
krete tidspunkt. der er begrænsninger for brugen af piloter, der er fyldt 60 år, idet man ikke
må anvende to 60-årige på samme flyvning, og idet der er lande, de ikke må flyve til, men det
planlægger man sig ud af.
forhenværende vice president lene-lise tegnblad har forklaret blandt andet, at hun ikke
længere arbejder i sas. hun har været i sas fra 1999 til 2009. hendes arbejdsområde var
forhandlinger, og hun havde de sidste år det operative ansvar for at lede forhandlingerne med
pilotforeningerne. lovgivningen blev ændret i 2005, og man skulle så ændre kollektivaftalen,
så de piloter, der var fyldt 60 år, fra 2006 blev omfattet af kollektivaftalen. der var ligeledes
lavet en aftale med pilotforeningerne for det tilfælde, at der skulle opstå overtallighed. for-
handlingsprotokollerne fra juni-august 2008 var fra forhandlinger, som hun stod for. sas
havde løbende kontakt med sine advokater under forhandlingerne. man var opmærksom på, at
direktivet blev implementeret forskelligt i de tre lande. man forsøgte med loa-ordninger,
                                                - 9 -
men man var nødt til at afskedige medarbejdere. man overvejede ikke at afskedige ud fra kri-
terier om, hvem der var bedst, idet alle var gode. det var ikke realistisk at afskedige ud fra et
kriterium om, hvem der var dyrest for sas. man lagde ved valget af, hvem der skulle afske-
diges, vægt på, hvem der var pensionsberettiget. man gjorde det på samme måde i alle tre
lande, idet de tre landes piloter var omfattet af samme kollektivaftale med en fælles ancienni-
tetsliste, og idet man skulle have alle tre pilotforeninger med. der blev afskediget færre end
de 110, der var overtallige i efteråret 2009, idet man skulle bruge flere i forbindelse med
sommerferien. listen, der er lavet som bilag til aftalen af 28. august 2008, er et krav efter den
svenske ansættelsesbeskyttelseslov. hun havde intet med de individuelle afskedigelser at
gøre. da man undersøgte juraen, var der i danmark en problemstilling om direkte forskelsbe-
handling, som ikke efter dansk ret kunne retfærdiggøres efter dansk ret skulle der være tale
om være en indirekte forskelsbehandling, for at det kunne retfærdiggøres.
forhenværende basechef flemming jensen har forklaret blandt andet, at han i dag er koncern-
chef i sas med ansvar for det operationelle driftsmæssige område. som basechef var han en
del af ledelsesgruppen i sas danmark a/s med det personalemæssige ansvar for de ansatte
piloter. han indgik ikke i forhandlingerne omkring afskedigelserne. forhøjelsen af pensions-
alderen skabte mange følelser i pilotgruppen, da man allerede på det tidspunkt på grund af
konjunkturerne var begyndt at få problemer med overtallighed samt ved de yngre piloter på
grund af deres forringede udsigter til karriere. det gav konflikter mellem ældre og yngre pi-
loter. reglerne skulle efterleves, og mobning/chikane var ikke en acceptabel adfærd. f blev
fritstillet, idet man pga. nedgang i antallet af flyvninger ikke havde brug for alle de piloter,
man havde ansat. der var endvidere et hensyn at tage til klimaet mellem de piloter, der skulle
blive, og dem der var blevet afskediget, og som på det tidspunkt havde iværksat et sagsanlæg,
som muligvis kunne have den konsekvens, at nogle af de andre skulle fyres, hvis de ældre
piloter skulle blive. han var klar over, at ikke alle ønskede en fritstilling, men ville blive ved
med at arbejde. han rådførte sig med jurister, om hvorvidt det var i orden at fritstille. han
mindes ingen samtaler omkring den sidste flyvning. hans vurdering var imidlertid, at han,
henset til en planlægningshorisont for flyvninger på 2-3 måneder, hellere ville fritstille. det
stod de afskedigede frit for at indlede en dialog om sidste flyvning. det er altid individuelt, og
i situationen var det hans vurdering, at de andre hensyn vægtede højere. hvis nogen havde
ønsket en reception, havde de fået det.
                                              - 10 -
procedure
det er for landsretten ubestridt, at der ved afskedigelsen af de indstævnte er sket direkte for-
skelsbehandling på grund af alder i strid med ligebehandlingsloven. spørgsmålet for lands-
retten har således alene været, om der skulle betales godtgørelse og i givet fald størrelsen
heraf.
appellanten har gjort gældende, at sas i 2008 stod i en situation hvor det på grund af kon-
junkturerne var driftsmæssigt uundgåeligt at foretage afskedigelser, og at man i den forbin-
delse har udvalgt dem, der skulle afskediges på baggrund af kriterier, hvor man har lagt vægt
på legitime sociale hensyn.
sas kunne ikke på tidspunktet for afskedigelserne vide, at der ville være tale om en direkte
og ulovlig form for forskelsbehandling frem for en indirekte – og dermed lovlig – form for
forskelsbehandling. det skøn, som sas har udøvet herom, var ikke åbenbart forkert, idet så-
vel ligestillingsnævnet, den norske 1. og 2. instans og attunda tingsret i sverige alle er nået
frem til, at der var tale om indirekte forskelsbehandling. retstilstanden er først endeligt afkla-
ret ved eu-domstolens afgørelse i c-499/08 (ole andersen). samlet set har usikkerheden om
retstilstanden medført, at man ved afskedigelserne af de indstævnte utilsigtet udsatte disse for
direkte forskelsbehandling på grund af deres alder.
i den forbindelse er retssystemerne i sverige og norge nået frem til, at forskelsbehandlingen
har været saglig, hvilket også gør sig gældende i nærværende sag. eu-direktivet tillader under
visse omstændigheder direkte forskelsbehandling på grund af alder. der er således ikke ud fra
de beskyttelseshensyn, der er indeholdt i eu-lovgivningen noget eu-retligt behov for at på-
lægge sanktioner for afskedigelserne. der bør endvidere lægges vægt på, at kriterierne for
afskedigelserne indgår i en faglig aftale indgået mellem sas og piloternes faglige organisati-
oner. krænkelsen må ses i lyset af, at lovgiver ved forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 7, har
givet arbejdsmarkedets parter muligheden for at nedsætte beskyttelsesniveauet til direktivets
beskyttelsesniveau, og at det alene er fordi, der ikke mellem piloternes organisation og sas er
indgået en overenskomst, der implementerer direktivet, at de foretagne afskedigelser er ulov-
lige. man har således ikke prøvet at fratage nogen deres direktivsikrede rettigheder.
                                              - 11 -
der er endvidere ikke grundlag for at antage, at en fritstilling er krænkende for nogen.
der er således efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder intet grundlag for at til-
kende de indstævnte en godtgørelse. såfremt der måtte være grundlag for at tilkende de ind-
stævnte en godtgørelse, kan denne alene bestå i et symbolsk beløb. en eventuel godtgørelse
skal under alle omstændigheder for så vidt angår f og b udmåles på baggrund af, at de på
tidspunktet for afskedigelsen ansat var på nedsat tid
de indstævnte har gjort gældende, at direkte forskelsbehandling, i modsætning til indirekte
forskelsbehandling, under ingen omstændigheder kan retfærdiggøres efter forskelsbehand-
lingsloven, hvorfor der efter forskelsbehandlingslovens § 7, skal betales en godtgørelse. der
er ikke grundlag for at lade eventuelle undskyldelige forhold fra sas’ side få indflydelse på
størrelsen af godtgørelsen, idet det er de krænkedes forhold, der danner udgangspunkt for
godtgørelsens størrelse.
afskedigelserne har haft indgribende betydning for de indstævnte, idet de alle har været ude
af stand til at finde anden beskæftigelse. der er reelt ikke taget sociale hensyn ved afskedigel-
serne af de indstævnte, idet man ikke har set på de reelle pensionsforhold, hvor flere af de
indstævnte har optjent mindre pension end nogle af de yngre piloter, der ikke blev afskediget,
og idet de indstævnte er gået glip af en høj lønindtægt i perioden frem til, at de indstævnte
fyldte 65 år. det er ikke arbejdsgiveren, der i en afskedigelsessituation kan vælge, hvilke so-
ciale hensyn der skal tages. gældende lovgivning skal naturligvis overholdes. i den konkrete
situation ville yngre afskedigede piloter – modsat de indstævnte – have været i stand til at
finde anden beskæftigelse.
det er sas, der har foretaget afskedigelserne af de indstævnte, og ikke dansk pilotforening.
at sas har indgået en aftale med foreningen herom ændrer således ikke på, at sas har haft
ansvaret for afskedigelserne.
kollektive overenskomster skal under alle omstændigheder udøves indenfor rammerne af eu-
lovgivningen. man kan således ikke aftale sig ud af de rettigheder, der ifølge eu-lovgivnin-
gen tilkommer arbejdstagerne. eu-domstolens afgørelse i c-499708 (ole andersen) er ikke
en afgørelse, der er nyskabende. der er således intet nyt i retsstillingen efter dommen. der har
                                               - 12 -
tilsyneladende været forbehold i den juridiske rådgivning, som sas har fået, man har imid-
lertid valgt et standpunkt og bærer herefter risikoen i den forbindelse.
det bestrides endvidere, at en indirekte diskrimination på grundlag af de hensyn, der ligger
bag afskedigelserne, ville have været lovlig. forskelsbehandlingen vedrører 54 afskedigelser,
og må allerede af den grund betragtes som grov, og har udgjort en krænkelse af de indstævnte,
ligesom det må betragtes som yderligere krænkende, at sas har valgt at fritstille nogle af de
indstævnte.
i relation til f og b kan der ved udmålingen af godtgørelsen ikke lægges vægt på, at de på
tidspunktet for afskedigelsen var på nedsat tid, idet den eneste grund til at de var på nedsat tid
var, at sas havde opfordret hertil. godtgørelsen bør derfor udmåles til 9 måneders løn.
landsrettens begrundelse og resultat
det er for landsretten ubestridt, at der ved afskedigelsen af de indstævnte er udøvet direkte
forskelsbehandling på grund af alder, jf. forskelsbehandlingslovens § 2, stk. 1.
ved vurderingen af, om de indstævnte efter forskelsbehandlingslovens § 7, stk. 1, herefter
skal tilkendes en godtgørelse for den skete krænkelse, skal der efter bestemmelsens forarbej-
der først og fremmest tages hensyn til grovheden af overtrædelsen. som fastslået ved højeste-
rets dom af 2. november 2010 (ugeskrift for retsvæsen 2011, side 417), skal der ved denne
vurdering navnlig tages hensyn til baggrunden for overtrædelsen og til den krænkelse, der
måtte være påført de pågældende.
det indgår ved vurderingen af baggrunden for afskedigelsen, at der sas i august 2008 på
grund af overtallighed af piloter var nødvendigt at foretage afskedigelser. kriterierne for af-
skedigelserne blev aftalt imellem sas og pilotforeningerne og var ens for de ansatte i dan-
mark, norge og sverige. piloterne i sas blev informeret om forhandlingerne og efterfølgende
om de fastsatte kriterier for afskedigelser i tilfælde af overtallighed. de kriterier, der dannede
grundlag for afskedigelserne af de indstævnte, blev på tidspunktet for afskedigelserne af sas
og dansk pilotforening betragtet som den mest skånsomme måde at foretage personalereduk-
                                                - 13 -
tioner på, idet baggrunden for kriterierne var et ønske om at tage sociale hensyn til yngre pi-
loter, der havde stiftet familie m.v., frem for ældre ansatte piloter, der havde ret til pension.
ved vurderingen af den krænkelse, der er påført de pågældende, indgår det i vurderingen på
den ene side, at de indstævnte på grund af deres alder ved afskedigelsen ikke havde realistiske
muligheder for at finde andet arbejde, og på den anden side, at det indtil 2005 havde været
forventeligt for de indstævnte, at deres pligtige afgangsalder var 60 år, og at det allerede i
2006, efter fastlæggelsen af kriterierne for afskedigelser for overtallighed har stået klart, at
piloter der var berettigede til pension i tilfælde af overtallighed, ville være de første, der blev
afskediget. de afskedigede piloter må således antages gennem næsten hele deres arbejdsliv at
have indrettet deres pensionsopsparing og privatøkonomi på, at de skulle pensioneres som 60
årige.
herefter, og idet det tillige må tillægges betydning, at der har hersket en vis retsusikkerhed på
området, og idet de indstævnte på tidspunktet for afskedigelsen havde en anciennitet på mel-
lem 18 år og 24 år, finder landsretten, at godtgørelsen til hver af de indstævnte passende kan
fastsættes til 300.000 kr.
landsretten har, for så vidt angår de indstævnte b og fs vedkommende, ikke fundet grundlag
for at nedsætte erstatningen med henvisning til, at de forud for afskedigelsen havde en be-
skæftigelsesgrad under 100 %, idet de pågældende havde søgt loa efter opfordring fra ap-
pellanten og dansk pilotforening.
som følge af sagens udfald skal appellanten, scandinavian airlines system-denmark-nor-
way-sweden (sas-konsortiet) v/sas danmark a/s m.fl., sas danmark a/s, sas norge
a/s og sas sverige a/s betale delvist sagsomkostninger til indstævnte, ligebehandlings-
nævnets sekretariat som mandatar for a, b, c, d, e, og f for begge retter. beløbet skal dække
delvise udgifter til advokatbistand samt 4.000 kr. i retsafgift og afgift for hovedforhandling i
byretten. fra dette beløb skal imidlertid trækkes retsafgift betalt af appellanten svarende til det
beløb, hvormed appellanten har fået medhold i landsretten. denne retsafgift udgør 92.800 kr.
samlet skal appellanten derfor betale 30.000 kr. i sagsomkostninger til de indstævnte.
                                     t h i k e n d e s f o r r e t:
                                            - 14 -
scandinavian airlines system-denmark-norway-sweden (sas-konsortiet) v/sas danmark
a/s m.fl., sas danmark a/s, sas norge a/s og sas sverige a/s skal til a, b, c, d, e og f
betale 300.000 kr. hver med procesrente fra den 15. januar 2009.
i sagsomkostninger for begge retter skal appellanten, scandinavian airlines system-den-
mark-norway-sweden (sas-konsortiet) v/sas danmark a/s m.fl., sas danmark a/s, sas
norge a/s og sas sverige a/s betale 30.000 kr. til indstævnte, ligebehandlingsnævnets
sekretariat som mandatar for a, b, c, d, e, og f
det idømte betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- jen
                                         udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 2. oktober 2009 i sagerne
                       v‐76‐07, v‐84‐07, v‐92‐07 og v‐103‐07
                       crocs inc.
                       (advokat klaus ewald madsen)
                        mod
                       nial aps (i alle sager)
                       og
                       cap v sport and licenses v/casper vodsgaard (i sagen v 92‐07)
                        (advokat thomas bøgild‐jakobsen for begge)
indledning og påstande
                                                   ‐2‐
dommen vedrører fire sager der blev kumuleret den 20. december 2007. tre af sagerne (v‐
76‐07, v‐84‐07 og v‐103‐07) vedrører ca. 100.000 par clox sko der blev tilbageholdt af skat i
juni og juli måned 2007. den fjerde sag (v‐92‐07) vedrører salg af en plastictræsko med nav‐
net clox som sagsøger har fået nedlagt fogedforbud imod.
       sagerne (v‐76‐07, v‐84‐07 og v‐103‐07) er afsluttet ved rettens dom af 13. februar 2009
for så vidt angår crocs inc.s (crocs’) påstande mod den oprindelige sagsøgte cap v aps, nu
under konkurs. i sagerne resterer herefter crocs’ påstande mod cap v sport and licenses
v/casper vodsgaard og nial aps’ (nials) påstand mod crocs. denne påstand vedrører et er‐
statningskrav rejst af den tidligere sagsøgte som er blevet overført til nial aps.
crocs har nedlagt følgende påstande:
     1. cap v sport and licenses v/casper vodsgaard tilpligtes at anerkende at det af fo‐
         gedretten i århus den 14. maj 2007 i sag fs 20‐3640/2007, 3653/2007 samt 3942/2007
         nedlagte fogedforbud er lovligt gjort og forfulgt.
     2. cap v sport and licenses v/casper vodsgaard tilpligtes at betale 1.000.000 kr. til
         crocs med procesrente fra sagens anlæg den 8. juni 2007.
cap v sport and licenses v/casper vodsgaard har nedlagt påstand om frifindelse.
nial har nedlagt påstand om at crocs tilpligtes til nial at betale 61.156.000 kr. med proces‐
rente fra den 3. januar 2008.
over for nial aps’ påstand har crocs nedlagt påstand om frifindelse.
sagernes gang
i sagen v‐92‐07 indgav crocs den 10. april 2007 forbuds‐ og bevissikringsrekvisition til fo‐
gedretten i århus mod cap v holding aps, cap v aps og cap v sport and licenses, v/
casper vodsgaard. påstanden vedrørende nedlæggelse af forbud var som følger:
       ”… i henhold til retsplejelovens § 641 nedlægges fogedforbud, hvorved det forbydes cap
       v sport and licenses, ved casper vodsgaard, i strid med ophavsretslovens § 2 og/eller
       markedsføringslovens § 1 at foretage og/eller lade foretage ulovlig kopiering og/eller di‐
                                                    ‐3‐
       stribution og/eller markedsføring af ulovlige kopier af hele og/eller dele af det skodesign,
       som ligger til grund for crocs cayman sko, hvortil rekvirenten har rettighederne…”
den 14. maj 2007 afsagde fogedretten i århus kendelse med følgende indhold:
       ”… efter bevisførelsen lægges det til grund, at rekvirenten markedsførte de i sagen om‐
       handlede sko i danmark forud for rekvisitus. da rekvisiti sko efter deres design er for‐
       vekslelige med rekvirentens sko, findes det sandsynliggjort, at rekvisiti ved sin markeds‐
       føring af skoene i danmark har overtrådt markedsføringslovens § 1. som følge heraf, og
       da betingelserne for at nedlægge forbud i medfør af retsplejelovens § 642, nr. 1‐3, i øvrigt
       findes opfyldt, tages rekvirentens påstand til følge…”
crocs stillede den 16. maj 2007 1 million kr. i sikkerhed for nedlæggelse af fogedforbuddet.
cap v aps blev den 29. august 2008 taget under konkursbehandling. kurator jan heucken‐
dorff meddelte den 15. december 2008 at konkursboet ikke havde mulighed for at indtræde i
sagerne. nial overtog erstatningskravet som cap v aps havde rejst mod crocs.
       den 13. februar 2009 afsagde sø‐ & handelsretten udeblivelsesdom i v‐76‐07, v‐84‐07
og v‐103‐07. crocs fik medhold i at cap v aps, nu under konkurs, skulle anerkende at de
sko der var omfattet af i alt ni forskellige toldsager krænkede crocs’ rettigheder til de origi‐
nale crocs cayman‐sko.
i v‐92‐07 blev der den 13. februar 2009 afsagt sålydende udeblivelsesdom:
    1.   sagsøgte, cap v aps nu under konkurs, tilpligtes at anerkende, at det af fogedretten i århus
         den 14. maj 2007 i sag fs 20‐3640/2007, 3653/2007 samt 3942/2007 nedlagte fogedforbud er lov‐
         ligt gjort og forfulgt.
    2.   sagsøgte, cap v aps nu under konkurs, tilpligtes at godtgøre de med forbuds‐ og bevissik‐
         ringsforretningens gennemførelse forbundne omkostninger, som foreløbigt kan opgøres til kr.
         76.000,00 med tillæg af sædvanlig procesrente at regne fra tidspunktet for nærværende rets‐
         sags anlæggelse.
    3.   sagsøgte, cap v aps nu under konkurs, tilpligtes at betale kr. 7.718.848,00 til sagsøger med
         tillæg af sædvanlig procesrente at regne fra tidspunktet for nærværende retssags anlæggelse.
    4.   sagsøgte, cap v aps nu under konkurs, tilpligtes at tilbagekalde alle solgte og distribuerede
         ulovlige kopier af sagsøgers originale crocs cayman sko.
    5.   sagsøgte tilpligtes under sagsøgers kontrol at tilintetgøre alle sagsøgtes ulovlige kopier af sag‐
         søgers originale crocs cayman sko, som sagsøgte har tilbagekaldt og/eller i sin besiddelse.
                                               ‐4‐
herefter resterede alene crocs’ påstande mod cap v sport and licenses v/casper vods‐
gaard og nial aps’ modkrav mod crocs.
sagsoplysninger i øvrigt
crocs er et amerikansk selskab stiftet i 2002 som designer og producerer en træsko/sandal i
et plasticmateriale under navnet crocs. crocs har oplyst at selskabet solgte skoen i danmark
fra 2004, men dette har været bestridt. crocs har fremlagt en kvittering fra december 2005 til
dokumentation for at skoen blev solgt på dette tidspunkt i danmark. dette bestrides også af
sagsøgte. crocs‐skoen sælges i danmark gennem en dansk distributør og 300 forhandlere.
crocs’ sko markedsføres under navnet ”crocs” sammen med et billede af en krokodille. sko‐
en findes i mange modeller og farver. den i forbudssagen anvendte model har navnet ”crocs
cayman”.
      casper vodsgaard bestrider at have drevet personlig virksomhed. casper vodsgaard
var direktør i cap v aps og gør gældende at skoene alene er handlet igennem dette selskab.
cap v holding aps er blevet tvangsopløst og udgået af sagen.
                                                ‐5‐
       på hjemmesiden www.xcapesport.com samt i et katalog på hjemmesiden vedrørende
skitøj, står cap v omtalt såvel i selskabsformen ”a/s” som ”cap v sport and licenses
v/casper vodgaard”, begge på adressen gunnar clausens vej i viby.
       cap v aps’ sko markedsføres under navnet ”xcape the clox”. skoen findes i flere
modeller, farver og prints. fogedforbuddet vedrører den ensfarvede ”model 1” i 13 forskelli‐
ge farver.
den omhandlede skotype blev første gang produceret af et canadisk firma i 2002. flere for‐
skellige firmaer købte disse sko blandt andet crocs og et selskab ved navn holey soles. ho‐
ley soles eksisterer fortsat og sælger en tilsvarende skotype, og der verserer flere sager mel‐
lem crocs og holey soles herom. crocs har oplyst at selskabet har købt det canadiske firma.
dette er ikke dokumenteret. der findes på nuværende tidspunkt mange andre, lignende sko
på det danske marked. parterne er uenige om hvilket mærke der var først på det danske
marked.
       casper vodsgaard stiftede efter fogedretssagen nye selskaber som fortsatte salget af
clox skoen i de øvrige modeller som efter casper vodsgaards opfattelse ikke var omfattet af
det nedlagte forbud. crocs har i foråret 2008 fået nedlagt forbud imod dette salg. justifikati‐
onssagerne i disse sager (v‐48‐08) afventer denne dom.
                                                  ‐6‐
       crocs er indehaver af en eu‐designregistrering indleveret i 2004 af en crocs‐sko i mo‐
dellen ”beach”. denne registrering er kendt ugyldig af ohim den 12. december 2007, men
afgørelsen er påanket, og sagen verserer fortsat.
forklaringer
casper vodsgaard har forklaret at han har arbejdet i sportsbranchen i mange år. han fik ide‐
en til at lave plastictræsko da han så en sko af mærket holey soles hos en bekendt. han og
hans designer gik i foråret 2006 i gang med at udvikle skoen. de ville lave en sko med god
pasform, luftig og god for knæene. da de havde en tegning klar, fik de en producent til at la‐
ve en støbeform. formen kostede 20.000 dollars og kunne bruges til at lave eksemplarer af én
model i én størrelse. han kendte ikke crocs‐skoen på dette tidspunkt.
       i juni og juli 2006 fik de deres første prøver hjem som de kunne fremvise til kunder, og
på denne baggrund modtog de bestillinger. i august og september 2006 begyndte de på ud‐
viklingen af nye modeller, da de tilpassede nye modeller til deres kunder; intersport, sporti‐
gan og coop. det var for at kunne sælge skoene til flere kunder i samme by. de fik alt pro‐
duceret i kina.
       i 2006 solgte de omkring 50.000 sko, og i 2007 indtil fogedsagen havde de solgt om‐
kring 350.000 sko.
       revisoren har udfærdiget erstatningsopgørelsen på grundlag af de tal og bilag som
casper vodsgaard har givet. cap v aps måtte annullere en ordre på 143.000 sko da crocs
sendte meddelelse til alle cap v aps’ kunder om at deres varer var blevet forbudt. en ordre
på 40.000 sko kunne ikke annulleres, men skoene blev solgt i sverige og tyskland. de havde
også en ordre på 100.000 af deres model 3 til coop som blev annulleret.
       salgsforventningerne for april måned var 200.000 og endnu flere i maj, antageligt om‐
kring 300.000 par sko. hans salgsforventninger var således det dobbelte af hvad revisoren
har taget med i opgørelsen. salget var endnu ikke kommet i gang i udlandet, men de havde
præsenteret skoene på en messe. i sverige havde de dog allerede solgt omkring 100.000. de
havde tre sælgere i sverige og en agent i tyskland hvor de også havde kontakt med nogle
sportsbutikker.
                                                ‐7‐
       den 14. maj 2007 kom fogeden til hans kontor. der blev afholdt et møde, og det blev
drøftet hvilke modeller der skulle være omfattet af et forbud. alle modeller blev fremvist på
kontoret. dommeren og sagsøgers advokat valgte at kun model 1 i ensfarvet skulle være om‐
fattet af forbuddet.
       efter fogedsagen oprettede casper vodgaard to nye selskaber hvorigennem han ville
sælge de andre modeller der ikke var omfattet af fogedsagen. efter fogedsagen har han ikke
solgt model 1. nogle ordrer blev ændret fra model 1 til en anden model.
       hans kunder var meget bange for at samarbejde med ham på grund af crocs’ opførsel,
og han mistede blandt andet samarbejdet med sportmaster. herudover havde han proble‐
mer med at få sko igennem tolden. alle hans modeller blev stoppet i tolden og undersøgt.
han anmodede crocs’ advokat om en liste over hvilke modeller de ikke ville stoppe via tol‐
den, men fik ikke svar. cap v aps havde også flere containere med sko stående forskellige
steder i udlandet som de ikke kunne få importeret til danmark. alt dette medførte et meget
dårligt forhold til hans leverandører og kunder.
       de havde en eneforhandleraftale i hele skandinavien af den canadiske sko doug’s,
men disse sko blev også stoppet i tolden hvilket har medført store problemer med samarbej‐
det med doug’s. fortjenesten på disse sko var mellem 40 og 50 kr. pr. par.
       uden forbuddet havde han haft store muligheder i 2008, da hverken crocs eller holey
soles kunne levere, men da de ikke kunne få oplyst hvilke modeller sagsøger ikke ville kræ‐
ve stoppet, turde de ikke bestille nogle af deres andre modeller. de ville både have kunnet
sælge i danmark og udlandet, da de havde orden i deres produktion og sælgernetværk.
       deres dækningsbidrag pr. sko var på 23,69 kr. på sigt ville de kunne sænke deres om‐
kostninger og dermed forhøje deres avance. de havde et godt brand i deres specielle ”x”.
       detailprisen på deres sko faldt, selv om de forsøgte at få kunderne til at sælge til den
højeste mulige pris. prisen faldt til 300 kr. for to par, men der er stadig steder, der sælger
skoen for 400 kr. parret. prisen på crocs‐skoen er også faldet.
        casper vodsgaard har aldrig været momsregistreret og har aldrig handlet som selv‐
stændig, hvilket ej heller blev drøftet på fogedretsmødet.
torben bendixen har forklaret at han var økonomichef i cap v aps fra maj 2007 til juli 2008.
han var til stede under fogedretsmødet den 14. maj 2007 og udleverede materiale til den af
                                                ‐8‐
fogedretten udmeldte revisor, svend jørgen svendsen. det var kun model 1 i ensfarvet der
blev inddraget af fogeden i forbuddet selv om alle modeller blev forevist. de 13 modeller der
fremgår af bevissikringssagen, er således ensfarvede model 1 i 13 forskellige farver. det er de
eksakte salgstal der blev oplyst til revisoren. de havde også solgt andre modeller på dette
tidspunkt, men disse blev ikke inddraget i fogedsagen. de havde sælgere ansat i sverige og
én i tyskland.
       casper vodsgaard har ikke drevet personlig virksomhed i den tid torben bendixen
var ansat i cap v aps. torben bendixen har givet revisoren tal til erstatningsopgørelsen,
men har ikke deltaget i udregningerne.
louise palmerston plaun har forklaret at hun i marts 2005 så holey soles‐skoen i eva‐mate‐
riale i canada, og i juni 2005 begyndte hun at sælge skoen til danske forretninger. forevist en
sko fra holey soles forklarede vidnet at man kan genkende dette mærke på at den er smalle‐
re end de øvrige mærker, og at der står holey soles på skoen. i august 2005 præsenterede
hun skoen på messen i bella centeret, og det var første gang denne type sko blev præsente‐
ret i danmark. hun sælger fortsat skoen i danmark. hun kendte ikke crocs‐skoen da hun
begyndte salget. hun hørte første gang om dette mærke da det canadiske selskab fortalte
herom, men crocs fandtes dengang ikke på det danske marked. da hun i begyndelsen frem‐
viste sine sko, var reaktionen altid at ingen før havde set en lignende sko. hun så første gang
crocs i en dansk avis i december 2005.
       martin heidemann som har firmaet marimarti, har købt holey soles‐sko af hende i
2006. han har ikke oplyst at han har solgt crocs‐sko. i 2007 begyndte han også at sælge en
lignende, italiensk sko af mærket voz hvorfor hun stoppede samarbejdet.
       salget af skoene eksploderede i 2006 og 2007. sidenhen er salget faldet, men der er sta‐
dig et marked for skoene. holey soles koster stadig 399 kr. til voksne og 299 kr. til børn, men
der er mange billige mærker på markedet, ligesom hun har set crocs‐sko til 50 kr. i kvickly.
mads holbæk har under anticiperet bevisførelse forklaret at han har været revisor for cap v
aps siden 2004. han har deltaget i det praktiske revisionsarbejde, mens statsautoriseret revi‐
sor villy b. fiedler var selskabets revisor. cap v handlede med ”plastictræsko” fra foråret
2007. vidnet havde løbende forbindelse med indehaveren af cap v, casper vodsgaard, og
                                                   ‐9‐
var bekendt med cap v’s forretning med plastictræsko. vidnet var således klar over at cap
v havde mange forskellige modeller, det så han bl.a. senest ved et besøg i maj 2007.
       vidnet har udfærdiget opstillingen af 14. august 2008 vedrørende cap vʹs tab af dæk‐
ningsbidrag som følge af fogedforbuddet (sagens bilag m). han fik opgaven af casper i an‐
ledning af forbuddet. opstillingen er et estimat over den påregnelige udvikling hvis forbud‐
det ikke var blevet nedlagt. opgørelsen bygger på ordrebeholdninger og forventninger. op‐
gørelsen er ikke en revisorerklæring.
       forespurgt om det realistiske i at holde dækningsbidraget svarede vidnet at han ikke
havde kendskab til fremtidige ændringer i salgspriser eller omkostninger.
       angivelsen af antallet 138.034 par sko som selskabets ordrebeholdning på tidspunktet
for fogedforbuddet den 14. maj 2007 beror på udskrift af selskabets bogholderi og er således
dokumenteret for ham.
       salget i april og en del af maj indtil forbuddet, 240.000 par, indeholder det samlede
salg; det tal der fremgår af bevissikringsrapporten vedrører kun én model. han mener ikke
han har læst fogedkendelsen som vedrører én model. casper bad ham om at lave en oversigt
der vedrørte samtlige modeller.
       angivelsen af de svømmende ordrer på 183.000 er virksomhedens eller caspers opgø‐
relse på grundlag af ordrer sendt til østen.
       de salgstal han har anført, er taget fra systemet; han har således fået forevist indkøbs‐
ordrer der viser indkøbspriser. han har ikke gennemgået bilag fra bogholderiet. han blev
bedt om at lave et estimat. vidnet har ikke haft noget at gøre med opgørelsen af den tabte
fortjeneste således som den er angivet i påstandsdokumentet.
       han kan ikke sige om tallet vedrørende mistet salg til coop (100.000 par) indgår to
gange i tabsopgørelsen.
       han har ikke deltaget i opgørelsen af tabet for 2008. han er enig i at det vil være reali‐
stisk at antage at salget ville være faldet pga. øget konkurrence mv.
       opgørelsen af tabet til 25 mio. kr. er realistisk. det burde kunne lade sig gøre. casper
havde en betydeligt kapacitet, og salget var inde i en vækstfase.
       salgstallene angiver forventet salg.
       vidnet har set ordrebekræftelse fra coop. coop afgav en meget stor ordre hvorfor
dækningsgraden blev lidt mindre end gennemsnitligt.
                                                 ‐ 10 ‐
       vidnet har ikke forholdt sig til at forbuddet ikke vedrørte salg i tyskland og sverige.
       cap v havde ikke haft indtjening af betydning inden forbuddet blev nedlagt. skoene
var klart den væsentlige omsætning for casper; tidligere havde han mest beskæftiget sig
med import og salg af forskellige former for sportstøj mv. forretningen med plastictræsko
var den første forretning som casper havde, der kunne give et væsentligt overskud.
       opgørelsen af forventet (estimeret) salg juni‐december 2007 på 430.000 par sko bygger
på caspers oplysninger om hvad han forventede i forbindelse med vidnets egen vurdering
af hvad der var sandsynligt under hensyn til bl.a. nyhedsværdi af produktet og dets sæson‐
følsomhed. vidnets vurdering af salget i juni‐december 2007 var at det ikke var realistisk at
regne med 200.000 par sko pr. måned resten af året, bl.a. fordi skoene er en sommervare.
       cap v havde ved starten af salget af plastictræsko sælgere i sverige, og der var startet
salg i tyskland af en ny sælger. opgørelsen bygger på selskabets oplysninger i forbindelse
med revisors vurdering af det sandsynlige forløb.
       vidnet har ikke set bevissikringsrapporten med angivelse af en omsætning på ca.
40.000 par sko om måneden og med en dækningsgrad beregnet til 62,5%. han har selv på
grundlag af fakturaer og bogføringsbalance beregnet dækningsgraden til 57,81%. han har
ved sine beregninger ikke taget stilling til om dækningsgraden kunne opretholdes. dæk‐
ningsbidraget fremkommer ved at salgsprisen fradrages indkøbsprisen og omkostninger så‐
som told og fragt der direkte vedrører den pågældende vare, men ikke salgsomkostninger el‐
ler generelle omkostninger.
       40.000 par plastictræsko blev standset hos toldvæsenet. antallet af annulleringer har
han fået oplyst af casper. det samme gælder oplysningen om det halve dækningsbidrag ved
salg af 40.000 par plastictræsko i sverige og tyskland. halveringen begrundedes med at man
ikke kunne opnå den fulde pris ved salg i sverige og tyskland hvortil kom at der var ekstra
omkostninger.
       aprilsalget på 200.000 par sko fik han oplyst af casper; endvidere havde han boghol‐
deribalancen. tallet er afrundet; det nøjagtige tal var ikke væsentligt da det drejede sig om
estimering.
       antallet 40.000 par var også afrundet.
       tallet 160.000 par sko er oplyst af casper.
                                                ‐ 11 ‐
       der var forventet salg på 200.000 par i maj 2007. der er som anført fradraget 40.000 par
som var det faktiske salg i maj 2007, således at den mindskede omsætning bliver 160.000 par
sko. af disse antages 60.000 par at være medtaget i opgørelsen under overskriften ordrebe‐
holdning på tidspunktet for fogedforbuddet, jf. redegørelsen. adspurgt om 80.000 par sko
(138.934 par minus 60.000 par = 78.934 par) af det mistede salg i maj ikke også skal modreg‐
nes i opgørelsen ud fra den antagelse at det pågældende antal allerede indgår i opgørelsen
under den nævnte overskrift, svarede vidnet at det kan han ikke redegøre for, eller også hu‐
sker han det blot ikke, men han er sikker på at der er et tabt salg i maj der ikke indgår i den
øvrige del af opgørelsen.
argumenter
crocs har gjort gældende at betingelserne for nedlæggelse af fogedforbuddet mod cap v
sport and licenses v/casper vodsgaard var opfyldt, og at crocs er berettiget til erstatning og
vederlag efter ophavsretsloven, designloven og markedsføringsloven.
       første betingelse for nedlæggelse af forbud er at sagsøgers ret krænkes. crocs‐skoen
kom på det danske marked i 2004 og i andre lande allerede i 2002. skoen havde et hidtil uset
design og materiale. skoen var den første af sin slags på markedet og opfylder betingelserne
til særpræg og nyder dermed beskyttelse efter såvel ophavsretsloven, designloven som mar‐
kedsføringsloven. sagsøgtes clox‐sko krænker sagsøgers rettigheder da clox‐skoen i alt væ‐
sentlighed er identisk med crocs‐skoen. clox‐skoen bærer præg af at man har lavet en sko
der så vidt muligt ligner den originale crocs‐sko. ligheden er tilstræbt og nærgående.
       anden betingelse for nedlæggelse af forbudt er at sagsøgte vil foretage de handlinger,
der søges forbudt. skoene blev solgt fra adressen gunnar clausens vej i viby j. sagsøgte op‐
lyser nu at det alene var cap v aps der solgte skoene, men på tidspunktet for indlevering af
rekvisitionen var det ikke muligt at se hvilken virksomhed der solgte skoene, idet der såvel i
en brochure som på en hjemmeside stod cap v sport and licenses v/casper vodsgaard
uden selskabsbetegnelse. da selskaberne blev drevet fra samme adresse, blev fogedrekvisiti‐
onen indgivet mod alle. cap v sport and licenses v/casper vodsgaard indeholder ikke en
selskabsbetegnelse, og sagsøger må derfor kunne gå ud fra at der er tale om en personligt
drevet virksomhed. efter fogedsagen stiftede casper vodsgaard tre nye selskaber og fortsat‐
te salget af skoene hvilket viser at det var nødvendigt at nedlægge forbuddet mod casper
                                               ‐ 12 ‐
vodsgaard personligt. sagsøger har ikke kunne bevise at casper vodsgaard personligt har
solgt skoene, men hvis denne del af forbuddet ikke var nedlagt, ville forbuddet være uden
virkning. der er ingen hensyn at tage til casper vodsgaard.
       den af sagsøger stillede sikkerhed skal frigives da forbuddene var lovlige.
       erstatningskravet er fastsat skønsmæssigt da sagsøger ikke kan bevise i hvilket omfang
casper vodgaard har solgt skoene.
       nials krav bygger på to synspunkter: at forbuddet ikke var lovligt nedlagt, og at sag‐
søgtes sko ikke lovligt blev tilbageholdt af skat. begge disse synspunkter er der taget stil‐
ling til ved dommene af 13. februar 2009, og retten kan ikke på ny prøve disse spørgsmål.
       en erhverver af en simpel fordring får ikke bedre ret end overdrageren, hvorfor det ik‐
ke ændrer sagen at nial fik overdraget fordringen fra kurator inden dommene blev afsagt.
       crocs bestrider nials tabsopgørelse som særdeles urealistisk.
       ved fastsættelse af sagsomkostningerne skal der tages hensyn til at crocs er stævnet
for 61 mio. kr.
casper vodsgaard og nial har vedrørende nials krav på erstatning gjort gældende at nial
indtrådte i kravet den 15. september 2008. først den 13. februar 2009 blev der afsagt udebli‐
velsesdomme i sagerne idet konkursboet ikke ønskede at indtræde. der ligger ikke en judici‐
el prøvelse til grund for dommene. det er endvidere blevet oplyst på et telefonisk retsmøde,
at konkursboets domme ingen forskel gjorde for nials ret til at få prøvet deres selvstændige
krav. nial er indtrådt i kravet inden dommene, og de er dermed ikke bindende for nial.
       crocs‐skoen nyder ikke ophavsretlig beskyttelse. tøj og sko kan kun få ophavsretlig
beskyttelse i ganske særlige tilfælde. crocs‐skoen var end ikke den første af denne type sko
på markedet. eva er et helt almindeligt materiale, og en sandal er en helt almindelig sko. da
crocs skoen ikke er særlig original, skal clox‐skoen være nærmest identisk med crocs‐skoen
før den krænker crocs. der er 11 tydelige forskelle på de to sko. clox‐skoen ligner nærmere
holey soles‐skoen. lighedsvurderingen skal alene foretages for de dele som nyder ophavs‐
retlig beskyttelse. crocs kan ikke gøre gældende at selskabet har ophavsretten til hverken
materialet til skoen eller til udformningen som sandal og træsko. markedsføringsloven er ik‐
ke krænket, for der findes utallige sko på markedet som ligner de foreliggende sko. crocs’
                                               ‐ 13 ‐
model beach nyder designbeskyttelse, men det var alene crocs‐skoen i model clayman der
var inddraget i forbudssagen. crocs kan ikke udvide sit anbringende til en helt anden sko.
       casper vodsgaard har personligt ikke handlet med clox‐sko eller med nogen som
helst anden sko. under fogedretssagen blev parterne enige om at sagen alene angik cap v
aps. dette fremgår klart af bevissikringssagen. casper vodsgaard har konsekvent igennem
hele sagsforløbet oplyst at han aldrig har handlet i personligt regi.
       erstatningspåstanden på 61 mio. kr. er et realistisk udtryk for sagsøgtes tab. fortjene‐
sten pr. sko var på 23,69 kr. alene de allerede eksisterende ordrer vil føre til en erstatning på
5,5 mio. kr. hertil kommer suppleringssalg til disse ordrer. erstatningen for det øvrige for‐
ventede salg er ganske beskedent, og forventningerne inklusive salg i udlandet var rettelig
langt højere.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
crocs’ påstande er rettet mod cap v sport and licenses v/casper vodsgaard der har be‐
stridt at have drevet selvstændig virksomhed med handel af nogen art. oplysningerne i fo‐
gedsagen og oplysningerne om præsentationen af cap v sport and licenses på hjemmesi‐
den www.xcapesport.dk kan ikke føre til at det statueres at casper vodsgaard har drevet
personlig virksomhed under firmaet cap v sport and licenses. casper vodsgaard skal der‐
for frifindes.
       crocs skal betale 75.000 kr. inkl. moms til dækning af rimelige advokatudgifter til cas‐
per vodsgaard. der er ved afgørelsen lagt vægt på størrelsen af det krav der er rejst mod
casper vodsgaard, men også på at denne del af sagen udgør en beskeden del af sagskom‐
plekset.
den 13. februar 2009 blev der afsagt domme i sagerne mod cap v aps, nu under konkurs.
det blev ved dommene fastslået at de sko der var stoppet af skat, krænkede crocs’ rettig‐
heder, og at fogedforbuddet af 14. maj 2007 var lovligt gjort og forfulgt.
       nial påstår under denne sag at crocs skal betale erstatning, fordi betingelserne for ned‐
læggelse af fogedforbuddet ikke var opfyldt.
       de afsagte domme har retskraft, og de spørgsmål som dommene har afgjort, kan ikke
prøves på ny, heller ikke i den form at retten anmodes om at tage stilling til et krav om er‐
                                                 ‐ 14 ‐
statning for forbuddene. det er i denne forbindelse uden betydning om nial har fået over‐
draget kravet fra nial aps’ konkursbo inden afsigelse af dommene eller senere. dommenes
retskraft ændres ej heller af at de afsagte domme er udeblivelsesdomme. nials påstand skal
derfor afvises.
       nial skal under hensyn til størrelsen af selskabets krav betale 500.000 kr. ekskl. moms
til crocs til dækning af sagsomkostninger, herunder rimelige advokatomkostninger
                                        thi kendes for ret:
casper vodsgaard frifindes.
crocs inc. skal betale 75.000 kr. i sagsomkostninger til casper vodsgaard. sagsomkostnin‐
gerne forrentes efter rentelovens § 8a.
sagerne v‐76‐07, v‐84‐07, v‐92‐07 og v‐103‐07 afvises for så vidt angår nial aps’ påstande.
nial aps skal betale 500.000 kr. i sagsomkostninger til crocs inc. sagsomkostningerne for‐
rentes efter rentelovens § 8a.
              jette gemzøe                   jens feilberg               lisbet friis
                                               (sign.)
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                 p.j.v. sø- og handelsretten, den