text:
 -
                                 udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                 ──────────
den 10. maj 2000 blev af skifteretten i sagen
p-0048-98
1) forfatter
   tor nørretranders
   (advokat henrik frederik dichman)
2) advokat
   erik nyborg
   (advokat henrik frederik dichman)
   mod
monberg & thorsen a/s
(advokat carsten pedersen)
afsagt sålydende
                                   d o m:
den 31. juli 1998 godkendtes fordring anmeldt af sagsøgte, monberg & thorsen, i konkursboet
mindship fonden under konkurs med 6.683.301,81 kr. incl. moms i.h.t. kl § 97. under
nærværende sag, der er anlagt den 29. oktober 1998, har sagsøgerne, tor nørretranders og
                                               - 2 -
erik nyborg, nedlagt følgende
påstande:
sagsøgerne har nedlagt påstand om, at den af sagsøgte anmeldte fordring i boet anerkendes
med 3.250.000 kr., jf. konkurslovens § 97 og at restfordringen afvises. subsidiært, at
fordringen anerkendes med et beløb større end 3.250.000 kr., men mindre end 6.683.301,81
kr. restfordringen nægtes anerkendelse.
sagsøgte, monberg & thorsen, har nedlagt påstand om, at den i mindship fonden under
konkurs anmeldte fordring på 6.683.308,81 kr. anerkendes.
tvisten i sagen angår i det væsentlige spørgsmålet om, hvorvidt samtlige de arbejder, som
sagsøgte ubestridt har udført i lokaler benyttet af den konkursramte fond, er bestilt af fonden.
for arbejder udført i perioden november 1995 til 1. juni 1996 er der faktureret 1.910.621,00
kr. excl. moms, for arbejder udført indtil 31. august 1996 er der faktureret 3.041.002,85 kr.
excl. moms, og for den efterfølgende periode er der faktureret i alt 446.998,83 kr. excl. moms.
sagens omstændigheder
mindship fonden blev stiftet som en erhvervsdrivende fond den 10. februar 1995 med en
bestyrelse bestående af klaus bechgaard som formand samt medlemmerne bente pakkenberg,
erik nyborg, inger christensen og tor nørretranders. tor nørretranders blev udpeget til
direktør. i foråret 1995 blev jan birket-smith ansat som fondens forretningsfører.
fondens primære formål var at afholde en seminarrække, third culture copenhagen (herefter
tcc), i 1996 i forbindelse med kulturby 96, hvor kunstnere og videnskabsmænd skulle mødes
med henblik på et internationalt samarbejde.
det fremgår af budgethovedtal vedrørende 1995-97, som fonden arbejdede med i efteråret
1995, at der forventedes offentlige tilskud på i alt 9.694.000 kr., hvortil kom private
sponsorater på 400.000 kr. og øvrige indtægter på 340.000 kr. omkostningerne blev sat til i
alt 10.115.000 kr. af budgetoversigten 1995 fremgår, at istandsættelsesomkostningerne for de
af fonden lejede lokaler forventedes at blive 1.675.000 kr.
mindship fondens endelige kapital på ca. 10 mill. kr. blev tilveje- bragt ved sponsorering fra
                                                - 3 -
offentlige myndigheder, herunder kultur- ministeriet, undervisningsministeriet,
forskningsministeriet og svenska akademien. privat sponsorering opnåedes i det væsentlige
ikke.
af referat af bestyrelsesmøde den 22. september 1995 fremgår bla.:
"...
i relation til økonomien var der fremlagt 2 reviderede økonomioversigter for alternativ 1
(fraflytning af holmen) og alternativ 2 (forbliven på holmen med fremleje).....
bestyrelsen gennemgik herefter alternativ 2.
der var i alternativet forudsat privat sponsorering på 900 t.kr., som relaterede sig til et
forudsat produktionsseminar.
dersom denne sponsorering ikke lykkedes, ville produktionsseminaret ikke kunne
gennemføres, hvilket igen ville medføre mulighed for tidligere afvikling af stab, med deraf
følgende besparelser. i øvrigt var de væsentligste ændringer i forhold til den oversigt, der på
sidste bestyrelsesmøde var fremlagt for alternativ 2, at man nu havde koncentreret
seminarerne i sommerperioden, hvorved indretningsomkostningerne havde kunnet reduceres
kraftigt, således at kun 1.000 m2 var forudsat indrettet for i alt 700 t.kr.
der var ikke medregnet rettighedskøb fra tor nørretranders......
bestyrelsen konkluderede, at alternativ 2 var en budgetmæssig mulighed, og i øvrigt langt det
mest attraktive i relation til udbredelsen af kendskabet til tcc. det besluttedes derfor at gå
videre med gennemførelsen af alternativ 2, under forudsætning af at den forventede
bekræftelse på ansøgningen på 3,5 mio. kr. til forskningsministeriet fremkommer."
til brug for projektets gennemførelse havde fonden lejet de i ovenstående referat omhandlede
bygninger på holmen, bestående af "kedelsmedjen", "ubådshallen" og "motorprøvestanden",
som tilhørte forsvarets bygningstjeneste. bygningerne havde været anvendt i forbindelse med
ngo forum i 1995 i tilknytning til det sociale topmøde. i den forbindelse var der sket en
lettere istandsættelse af bygningerne.
                                                  - 4 -
på et møde på holmen medio november 1995 blev der indgået en mundtlig aftale mellem
mindship fonden og sagsøgte om istandsættelse af bygningerne. sagsøgte tilbød en rabat i
forbindelse med arbejdets udførelse. af bestyrelsesmødereferat af 29. november 1995 fremgår,
at sagsøgte havde tilbudt at give en fast 40 % rabat. af sagsøgtes notat af 28. april 1997
fremgår imidlertid følgende:
".... betaling af udførte aktiviteter vil blive foretaget efter reducerede enhedspriser. på mts
egne ydelser blev indikeret for materiels vedkommende en rabat på 40 % på
udlejningsprislistens priser. på mandskabstimer blev indikeret en rabat på 20-25%. på
fremmede leverandører og underentreprenører ville mt forhandle/ presse afregningspriserne så
meget som muligt, og samtidig afstå fra at tillægge administrationsomkostninger med mere...."
sagsøgte påtog sig opgaven som hovedentreprenør, således at de enkelte selskaber/afdelinger
hos sagsøgte samt de af sagsøgte engagerede underentreprenører herefter skulle fakturere
mindship fonden under ét. på det nævnte møde blev det endvidere aftalt, at aftalerammen
nærmere skulle undergives udfyldning, at arbejdets omfang nærmere skulle konkretiseres, og
at der i den forbindelse skulle udpeges kontaktpersoner fra begge parter. der er i øvrigt ikke
enighed om det nærmere indhold af aftalen.
på et møde den 21. november 1995 blev formand erik b. nielsen og byggeleder henrik
hammelsøe udpeget som sagsøgtes kontaktpersoner og arkitekt klaus-brandi hansen og
vicedirektør michael frank nielsen som mindship fondens. jan birket-smith gav i øvrigt
bemyndigelse til, at aktiviteterne kunne opstartes.
umiddelbart herefter rejste jan birket smith til udlandet. i den forbindelse blev der på et møde
den 7. december 1995 givet meddelelse til sagsøgte om, at aktiviteterne kunne fortsættes som
aftalt med klaus brandi-hansen som styrende og michael frank nielsen som back up. det blev
endvidere aftalt, at sagsøgte kunne "trække faktureringen". der er ikke enighed om, hvor
længe faktureringen kunne udskydes, eller nøjagtig hvilken fakturering, der sigtes til.
jan birket-smith skulle samtidig have omtalt en "opstartsramme" på ca. 1 mill. kr.
byggeriet på holmen kan opdeles i to hovedfaser.
1) perioden frem til 1. juni 1996.
                                                 - 5 -
2) perioden efter 1. juni 1996.
til den første periode hører istandsættelsen af seminarområderne til brug for tcc og
etableringen af lokaliteter til brug for "electronic café", der efterfølgende ved fusion blev en del
af mindship fonden. til den anden periode kan henføres såvel et indvendigt som et udvendigt
køkken samt en række småarbejder. de omhandlede køkkener blev indrettet til brug for
restauranten "mindship canteena", som fonden drev.
arbejder blev som udgangspunkt først iværksat efter overslag fra sagsøgte.
der var løbende kontakt mellem mindship fonden og sagsøgte om igangsættelser af arbejder
og prisen herfor.
1) perioden indtil 1. juni 1996
den af fonden budgetterede 1 mill. kr. til istandsættelse af seminarområderne incl. electronic
café blev, som ombygningen skred frem, forhøjet med ca. 1/4 mill. kr. bla. på grund af
etablering af lydabsorberende skærme, ventilationsanlæg m.v.
i løbet af hele perioden blev der holdt interne møder på holmen om projektet.
2) perioden efter 1. juni 1996
det er omtvistet, om etablering af det indvendige køkken blev besluttet på et møde mellem
parterne i pinsen 1996 eller den 4. juni. køkkenet skulle imidlertid være færdigt til åbningen
den 23. juni. sagsøgte anvendte såvel intern som ekstern arbejdskraft for at få køkkenet
færdigt til tiden, og der blev arbejdet på alle tider af døgnet.
af referat af bestyrelsesmøde af 24. maj 1996 fremgår bla.:
 "...
der vil efter alt at dømme blive indrettet cafe i ubådshallen ...
som afslutning på punktet fremlagde tn regnskab pr. 23. maj 1996 samt seneste foreliggende
budget.
den aktuelle likviditet var god, men 1996 var stadig underfinan-
                                                  - 6 -
sieret med tkr. 2.170."
af udateret budget for 1996 vedhæftet referatet fremgår, at der blev afsat 1.025.000 kr. til
indretning af 2. og 3. etage i ubådshallen, til seminarlokaler samt cafeteria/kantine incl.
maskiner. de samlede udgifter i forbindelse med etableringen af de fysiske rammer blev an-
slået til 2.960.000 kr. istandsættelsen af selve ubådshallen blev vurderet til 590.000 kr.,
hvortil kom udgiften ved oprydning af udenomsarealer m.v. på 500.000 kr.
budgettet er efterfølgende ændret og foreligger i en ikke dateret ud gave. heraf fremgår, at
udgiften til indretning af seminarlokaler i 2. og 3. etage i bygning 90 fortsat er ansat til kr.
800.000,-, og at der nu er indregnet udgifter til istandsættelse af ubådshallen - mindship
canteena med kr. 965.000.
af referat af bestyrelsesmøde af 21. juni 1996 fremgår bla.:
"...
videre var der medtaget indretningsomkostninger til mindship cantina på ca. 1 mill. kr....."
det indvendige køkken kom til at koste 1.108.000 kr.
canteenaen var meget besøgt, og i slutningen af juli igangsatte henrik boserup, som mindship
fonden havde ansat som kok, indretningen af et yderligere køkken i ubådshallens stueetage.
projektet blev imidlertid stoppet. på et møde mellem mindship fonden og sagsøgte i slutningen
af juli blev det i stedet aftalt, at der skulle etableres et udvendigt midlertidigt køkken til
aflastning af det allerede eksisterende. køkkenet, som alene skulle være af interimistisk
karakter, skulle bestå af et rørskelet med udspændte presenninger, og omkostningerne hertil
blev anslået til 50.000 kr. som følge af myndighedskrav blev der iværksat yderligere arbejder,
ligesom henrik boserup igangsatte nogle arbejder, hvis endelige omfang blev langt større end
oprindeligt aftalt.
der er faktureret i alt 1.744.000 kr. for køkkenet.
på mødet i slutningen af juli blev det samtidig præciseret, at henrik boserup ikke havde
kompetence til at igangsætte arbejder. det fremgår bla. af sagsøgtes materialechef erik g.
lauesens notat af 26. august 1997:
                                               - 7 -
"...
ad. 4: den omtalte aftale om, at erik b. nielsen skulle kon- trollere og godkende mt's
underentreprenørers leverancer til mindship inden igangsættelse, blev mundtligt indgået
mellem involverede parter. at ebn (erik b. nielsen) skulle indhente accept hos enten tn (tor
nørretranders), mfn (michael frank nielsen) eller kbh (klaus brandi-hansen), inden der kunne
gives grønt lys for udførelse af pågældende aktiviteter, var en selvfølge. aftalen om kontrol
med mt's underentreprenører skal ses som en ren hjælp til mindship's 2 tilbageværende
arkitekter n. blegvad stenz og peter høyer i kbh's fravær, i det alle på dette aktuelle tidspunkt
havde oplevet henrik boserup's mange kreative tiltag, som han selv igangsatte ved
henvendelse til håndværker ne.
proceduren var enkel. henvendte hb (henrik boserup) sig til en af håndværkerne for at få
udført et eller andet, skulle håndværkerne kontakt ebn.
ebn kontaktede tn, mfn eller kbh og forelagde sagen og fik som oftest ja af tn og mfn. kbh
var mere tilbageholdende med tillad- elser til igangsætning af aktiviteter men når hb erfarede
dette, gik hb til tn eller mfn og så kom tilladelse til igangsætning som oftest."
i perioden blev endvidere igangsat nogle mindre ombygningsarbejder bla. af kedelsmedjen
med henblik på forskellige kunstneres optræden.
fakturaerne
på et møde i slutningen af august mellem klaus bechgaard, erik nyborg og michael frank
nielsen fra mindship fonden og erik g. lauesen og erik b. nielsen fra sagsøgte blev betaling for
1. periode diskuteret, og sagsøgte redegjorde for, hvilke aktiviteter der var blevet udført.
foranlediget af mødet blev faktura for 1. periode på 1.910.621,00 kr. sendt til mindship fonden
den 30. august 1996.
på baggrund af fakturaen for 1. periode blev der på tor nørretranders initiativ afholdt et møde
den 17. september 1996. under mødet blev afviklingen af gælden diskuteret tillige med
udførelsen af yderligere arbejder for mindship fonden.
                                                 - 8 -
den 16. september 1996 blev der faktureret arbejder for 3.041.002,85 kr. excl. moms
vedrørende perioden indtil 31. august 1996. samme dag blev der endvidere faktureret
80.477,32 kr. excl. moms for arbejder i forbindelse med en lars hug koncert, og den 15.
oktober 1996 blev der faktureret 366.521,51 kr. for diverse arbejder. der er faktureret for
såvel mandetimer som udlejning af materiale.
af referat af bestyrelsesmøde den 23. september 1996 fremgår bl.a:
"....
tn (tor nørretranders) redegjorde for fondens drift.
den ordinære drift havde været rimeligt i overensstemmelse med det budgetmæssigt
forudsatte, og også indretningsomkostningerne havde indtil den 1/6 1996 været holdt rimeligt,
om end med nogle overskridelser i forhold til m & t.
indretningen af canteenaen havde imidlertid været væsentlig dyrere end forventet med ca. 3.
mio. kr. mod budgetteret 1. mio. kr. hertil kom, at canteenaen havde haft et driftsunderskud
før afskrivninger og husleje på 457 t.kr. i den forløbne periode.
canteenaens publikumssøgning er fremragende, men indtjeningen absolut utilfredsstillende.
....
overfor dette indtjeningspotentiale stod det forhold, at fonden havde pådraget sig en betydelig
gæld til specielt monberg & thorsen samt tillige til en række andre kreditorer vedrørende
canteenaen....
herudover var det, uanset hvilken fremgangsmåde der endeligt blev valgt, klart at en
optimering af canteenaens drift straks skulle påbegyndes, og at der skulle tages kontakt til de
væsentlige kreditorer, specielt monberg & thorsen, med henblik på at udskyde betalingerne af
gæld, der var forfalden eller ville forfalde indenfor nærmeste fremtid.
de mellemstore kreditorer, som reelt ville kunne lukke canteenaen ved at fjerne udlånte
møbler mv. måtte betales mindre a contobeløb, med henblik på at undgå denne situation.
specielt besluttedes det med henblik herpå at betale 100.000 a conto til fritz hansen og
100.000 a conto til royal copenhagen.
                                                - 9 -
tn ville i øvrigt tage kontakt til monberg & thorsen....."
af revisors udkast til perioderegnskab pr. 31. august 1996 fremgår det bla. af
regnskabskommentaren:
"som det fremgår, har fonden total set haft et overskud i peri- oden 01.01.1996 - 31.08.1996
på 478 t.kr. fonden har i perioden gennemført væsentlige investeringer, som har været
finansieret via leverandørkreditter. den samlede investering i den anførte periode udgør 7,5
mio. kr. excl. moms, som forfalder til betaling i månederne oktober, november og december
1996.
..... mindship canteenaen udgør i dag den væsentligste aktivitet. restauranten har pr.
31.08.1996 opnået en gennemsnitlig dækningsgrad på 61 %, hvilket udgør ca. 14 % under
gennemsnittet for sammenlignelige restauranter. tilsvarende er der opnået en dækningsgrad ii
på 13%, hvilket er 20 % under gennemsnittet for sammen-lignelige restauranter. en af
årsagsforklaringerne til de lave dækningsgrader kan være, at repræsentation ikke er registreret
i tilstrækkeligt omfang.
i relation til finansieringen af investeringen på ca. 5,8 mio. kr. excl. moms i restauranten er det
afgørende, at der opnås en bedre indtjening i restauranten. det skal bemærkes, at der ikke i
den angivne investeringssum på 5,8 mio. kr. ligger udgifter til etablering af varme, garderobe-
og toiletfaciliteter samt vinter-sikring af køkken. endvidere indgår der ikke 480 t.kr. til køb af
køkkenudstyr, som i dag lejes af kenn/hallum.
..."
på et møde den 7. oktober 1996 mellem tor nørretranders og henrik boserup, erik lauesen og
sagsøgtes administrerende direktør povl erik hansen, drøftedes bla. det økonomiske
mellemværende samt et fortsat begrænset samarbejde om arbejder, der måtte være
nødvendige, for at holde mindship canteena i gang i vintermånederne. af referatet fremgår
bla.:
"...
de forskellige muligheder bearbejdes intenst i øjeblikket af tor nørretranders, og han gav
udtryk for, at han med stor sandsyn- lighed ville kunne betale en første rate på mindst kr. 2,5
                                               - 10 -
mill. kr. af mts udestående i løbet af meget kort tid (1-2 uger). res- ten af beløbet betales via
en betalingsplan, der fastlægges mel- lem tor nørretranders og povl erik hansen inden for de
næste par uger tillige med en aftale om betaling af de nødvendige vinter- arbejder.
der skulle foreligge et overslag for visse midlertidige arbejder for at hjælpe mindship canteena
igennem de forestående vintermåneder. arbejder til i alt ca. kr. 1,5 mill. kr.....
tor nørretranders beklagede den situation, som mindship fonden var kommet i, men specielt
etableringen af mindship canteena havde været dyrere end først skønnet.... "
den 10. oktober påbegyndte sagsøgtes interne revisor johannes møller en gennemgang af
mindship fondens bogholderi. mindship fondens økonomichef, peter mailund, var taget på ferie
og var samtidig blevet afskediget. foranlediget af mindship fondens likviditetsvanskeligheder
blev momsen afløftet af samtlige fordringer.
af referat af møde 17. oktober 1996 mellem mindship fonden og sagsøgte fremgår bla.:
"....
tn (tor nørretranders) anførte, at beløbet var større end forudsat fra bestyrelsens side. tn
erkendte dog, at arbejdet var udført, hvorfor dette blev anført af moralske årsager. det var
tn's overbevisning, at han havde igangsat arbejder for ca. det halve, hvilket mindship fonden
dog heller ikke var i stand til at betale, omend det have været mere overskueligt. på pehs
(povl erik hansen) opfordring anførte tn, at han havde forudsat, at udgifterne ville have
udgjort følgende
                         i 1.000 kr.
third culture copenhagen             1.000 kr.
electronic cafe international        250 kr.
aftalte overskridelser             250 kr.
i alt                       1.500 kr.
dette beløb var frem til den 1. juni 1996. den faktiske regning udgjorde kr. 1,9 mio.
                                               - 11 -
vedrørende mindship canteena havde bestyrelsen forudsat følgende:
køkken mv.                      1.000
yderligere køkken                  200
i alt                       1.200
den faktiske regning udgjorde 3 mio. kr. tor nørretranders anførte på ny, at han ikke ville gøre
indsigelser vedrørende om fanget af de arbejder, der var ydet fra monberg & thorsen a/s' side,
idet han erkendte, at arbejdet var leveret.
povl erik hansen anførte hertil, at da man igangsatte mindship canteena fase 2, vidste
bestyrelsen, at udgifterne vedrørende de kulturelle aktiviteter udgjorde 1,9 mio. kr. samtidig
var det blevet oplyst, at udgifterne til mindship canteena udgjorde 2-3 mill. kr. erik nyborg
benægtede sidstnævnte. erik nyborg meddelte hertil, at han fandt, at der på mødet den 29.
august 1996 var blevet foretaget en gennemgang af byggeprojektet vedrørende de kulturelle
aktiviteter, hvor det blev oplyst, at udgiften ville udgøre ca. 1,9 mio. kr. ..."
på baggrund af canteenaens stor potentiale blev restauratør kurt vøttrup anmodet om at være
behjælpelig med at forbedre canteenaens drift. han påbegyndte arbejdet hermed den 18.
oktober 1996.
på baggrund af omslag i vejrliget forringedes publikumssøgningen, og den 12. november 1996
erklæredes fonden konkurs.
ved brev af 22. januar 1997 anmeldte sagsøgte i alt 6.683,308,81 kr. i konkursboet under
gældbog nr. 13. beløbet uden moms udgør 5.525.955,05 kr. sagsøgtes krav består af vederlag
for udførte entrepriser fratrukket skyldige fakturaer vedrørende en personalefest, som
sagsøgte havde afholdt i restauranten.
i redegørelse af 21. januar 1998 har civilingeniør leif egeskjold vurderet, at der er udført
arbejde for det fakturerede beløb, og at der er opnået de aftalte rabatter. det fremgår bla.
heraf:
"... trods disse mener jeg dog, at det fremlagte materiale og min baggrund med mange års
arbejde med tilsvarende problemstillinger er tilstrækkelige til følgende vurderinger:
                                               - 12 -
med de i det efterfølgende beskrevne rabatter kunne arbejdet have været udført 1-1,5 mio.kr.
billigere, dvs. hvis der havde været mere tid, således at der kunne have foreligget
gennemarbejdede, godkendte projekter og en ordentlig planlægning. herved ville man have
undgået fejl, dobbeltarbejde og efterfølgende ændringer i forbindelse med lovliggørelsen.
disse forhold ligger dog helt uden for mt's beslutnings- og ansvarsområde, og der ses da også
eksempler på, at mt har advaret mod de anvendte fremgangsmåder.....
som jeg læser faneblad 8, er det min opfattelse, at det er en sober udregning af, hvor meget
dyrere det kunne have været, hvis der ikke var aftalt rabatter, og hvis fakturaerne var blevet
fremsendt på de tidspunkter, de kunne have været fremsendt.
jeg har herefter vurderet de faktisk anvendte timepriser for alle de aktuelle fag, og det er min
opfattelse, at der er tale om timepriser, der klart ligger under de på dette tidspunkt almin-
deligt anvendte timepriser for de aktuelle fag...."
sagsøgtes fordring på 6.683.308,81 kr. blev godkendt på skiftesamling den 31. juli 1998.
forklaringer
tor nørretranders har forklaret, at ideen med tcc var at bringe den kunstneriske og den
videnskabelige kultur sammen.
i marts 1994 anslog han projektet til 15 mill. kr. over for daværende kulturminister jytte
hilden. hun meddelte i juni 1994, at kulturministeriet ville bevilge 5 mill. kr. den politiske
beslutning om støtte på i alt 10 mill. kr. blev truffet i august/september 1994, men den
formelle bevilling kom først senere. inden sommeren 1996 var gået, var alle støttemidlerne
indgået.
i sommeren 1994 talte han med direktøren for et medicinalfirma, som var interesseret i
projektet. firmaet ydede imidlertid ikke de 5 mill. kr., som forventningen havde været. det
lykkedes aldrig at få bidrag fra andre private.
ved fondens stiftelse i februar 1995 var der således alene tilsagn om 10 mill. kr. fra det
offentlige, og ingen faste tilsagn om yderligere tilskud.
                                                 - 13 -
klaus brandi-hansen og jan birket smith, som begge havde været invol- veret i ngo forum,
blev engageret. ngo forum havde med tilfredshed samarbejdet med sagsøgte om
istandsættelse af de bygninger, ngo forum benyttede under det sociale topmøde.
da de ideelle mål for projektet blev opstillet i 1995, blev det be- regnet, hvad det ville koste at
udføre de enkelte opgaver. det var dernæst opgaven at finde ud af, hvad der kunne lade sig
gøre inden for de givne rammer. de beløb, der blev nævnt i boris frederiksens redegørelse,
relaterer sig til hele bygningsmassen på parcellen ved langsigtet brug, herunder udgifter til
fjernvarmeprojektet, som mindship fonden undgik ved at lægge projektet om sommeren.
i bestyrelsen var der enighed om, at det ikke var forsvarligt at anvende mere end 1 mill. kr. på
indretning, idet projektet var at levere kultur. dette blev tilkendegivet sagsøgte af jan birket
smith på et indledende møde i november 1995. diskussionen gik herefter på, hvad man kunne
få for 1 mill. kr., herunder hvad der var væsentligst at få udført. sagsøgte kan ikke have været
i tvivl om, at den ene million kroner eksisterede som præmis for byggeriet.
han deltog kort i et møde med erik lauesen og henrik hammelsøe i november 1995 på holmen
og blev præsenteret for en 40 % rabatordning, som lød god og attraktiv. han spurgte til en
skriftlig aftale og fik at vide, at sagsøgte af konkurrencemæssige hensyn ikke ønskede en så-
dan. han vurderede, at man godt turde undvære en skriftlig aftale på baggrund af den gode
aftale, og idet samarbejdet mellem ngo og sag- søgte havde fungeret godt. der blev etableret
en kontaktgruppe til sagsøgte på tre, hvoraf klaus brandi-hansen var den primære kontakt-
person.
i perioden op til 1. juni 1996 gennemførtes istandsættelsen af seminarområdet. ved den
officielle åbning i begyndelsen af marts var seminarområdet i det store og hele færdigt. klaus
brandi-hansen var hele tiden i meget tæt kontakt med sagsøgte vedrørende prisfastsættel- sen
for de enkelte arbejder. da udgifterne pr. 1. marts blev kontrol- leret ved henvendelse til
sagsøgte, holdt budgettet. i løbet af april blev det imidlertid klart, at det var nødvendigt med
yderligere istandsættelser, såfremt seminaret skulle forløbe tilfredsstillende.
budgettet på 1 mill. kr. var inclusive 1/4 mill. kr. til electronic café. herudover kom 1/4 mio kr.
til de yderligere istandsættelser. der var en meget lang ønskeliste og begrænsede midler,
hvorfor kunsten var at finde ud af, hvad der kunne fås for pengene. den nøjagtige tilskæring
                                               - 14 -
blev løbende drøftet. alle væsentlige aktiviteter blev drøftet på de ugentlige stabsmøder.
herudover var der konkrete møder og træf mellem bla. klaus brandi-hansen og ham, hvilket
foregik meget uformelt. han havde kontor på stedet og var der hele foråret.
under mødet i november 1995 havde mindship fonden udtrykt ønske om, at "man lige
klappede hesten lidt" med hensyn til fakturering pga. bevillingerne. der var alene tale om et
par måneders henstand. da man i løbet af foråret begyndte at undre sig over, at der ikke kom
nogen fakturaer, bad han klaus brandi-hansen rykke sagsøgte.
indretning af et svævende køkken i ubådshallen blev diskuteret mellem mindship fonden og
ingeniør rimer fra sagsøgte i slutningen af maj 1996, på hvilket tidspunkt man nåede frem til,
at køkkenet kunne laves for en pris af 611.000 kr. løsningen blev udformet i meget tæt
samarbejde mellem klaus brandi-hansen og rimer. køkkenet skulle være klart til skt. hans
aften. han regnede med nogle ekstraomkostninger pga. forceringen og forventede, at køkkenet
herefter ville komme til at koste ca. 700.000 kr. han drøftede undervejs med brandi-hansen,
at prisen ville stige. kantineprojektet var midlertidigt og forventedes at vare til september.
den 21. eller 22. juli blev han gjort bekendt med, at boserup havde igangsat indretning af et
nyt køkken i ubådshallens stueetage til ca. 400.000 kr. uden at have talt med ham eller
brandi-hansen. han var på daværende tidspunkt optaget af seminarerne og var derfor ikke så
meget til stede i øvrigt. han spiste i restauranten med de internationale gæster, men havde
ikke opdaget, at der var påbegyndt et arbejde, som han ikke havde sanktioneret.
interessen for canteenaen var overvældende, og det var boserups opfattelse, at det indre
køkken ikke kunne bære publikumsinteressen, hvorfor han havde iværksat indretningen af
køkkenet. han mente ikke, at boserup havde drøftet projektet med erik b. nielsen fra
sagsøgte, og vidste ikke, hvem boserup havde talt med. han drøftede boserups projekt med
erik nyborg fra bestyrelsen, og de blev enige om, at pro- jektet måtte stoppe, hvilket han
meddelte henrik boserup i slutningen af juli. da han meddelte boserup, at hans køkkenprojekt
var blevet standset, fortalte han med store bogstaver boserup, at denne ikke havde
bemyndigelse til at forpligte fonden over for trediemand, hvilket havde været klart hele tiden.
præmissen for mødet den 29. juni 1996 mellem jørgen rimer, erik b. nielsen, brandi-hansen
og ham selv var at standse boserups projekt, fordi det var for dyrt, hvilket klart blev
tilkendegivet sagsøgte. på den anden side erkendte man, at der var en betydelig interesse for
                                               - 15 -
canteenaen. han spurgte teknikerne, om der kunne laves en midlertidig løsning for en helt
anden slags penge. alle mulige løsninger, herunder militærkøkkener og festivalkøkkener, blev
diskuteret. erik b. nielsen og rimer anslog prisen til ca. 50.000 kr. da omsætningen i
restauranten på daværende tidspunkt var på 100.000 kr. daglig, var det naturligt at sætte et
sådant køkken i gang. klaus brandi-hansen var enig i, at det kunne lade sig gøre for 50.000
kr. der fremkom ingen indvendinger mod etablering af et sådant køkken.
det blev endvidere tilkendegivet over for sagsøgte, at tor nørretranders i princippet traf alle
beslutninger om igangsætning af arbejder, men at michael frank nielsen i det daglige var
boserups stopklods, og at klaus brandi-hansen, som på daværende tidspunkt ikke formelt set
var ansat, eventuelt også kunne træffe beslutninger. det blev således præciseret over for
sagsøgte, at boserup ikke måtte bestille arbejder.
efter igangsættelsen af det udvendige køkken opstod der problemer med bla.
brandmyndighederne, levnedsmiddelmyndighederne og planmyndighederne, som havde
forskellige interesser. der foregik dagligt en dialog herom, og han blev orienteret om prisen på
de enkelte udbedringer, hvilket gav ham den overbevisning, at de samlede omkostninger ville
beløbe sig til ca. 200.000 kr. der var en konstant løben på pladsen, men han kunne ikke
prissætte, hvad det kostede. han vidste blot, at en del af arbejdet blev udført på baggrund af
myndighedskrav. hertil kom, at køkkenet blev taget i brug meget hurtigt, og der blev arbejdet
videre med det herefter. det var derfor meget svært at vurdere, hvor meget det ville komme til
at koste.
det var ikke hans opfattelse, at køkkenet kvadratmetermæssigt blev større undervejs. han
havde ikke set en tegning af det færdige feltkøkken, hvorfor en sammenligning er vanskelig.
køkkenet var formentlig ca. 40 kvm.
han havde sine overvejelser om, hvorvidt projektet skulle standses. der er ingen tvivl om, at
der blev udført en del arbejde på boserups initiativ, bl.a. beklædning af søjler med kobber.
meddelelsen om den første regnings størrelse blev præsenteret på et møde i slutningen af
august, hvor han var syg, og fakturaen kom en af de første dage i september. han var klar
over, at betaling for køkkenerne ikke var med i første faktura.
mellem den 5. og den 10. oktober fik han kendskab til størrelsen af faktura nr. to. han var
                                              - 16 -
meget overrasket over regningen på 3,2 mill. kr. og spurgte erik b. nielsen herom. erik b.
nielsens svar var bla., at kun 10 % af arbejdet var udført af intern arbejdskraft, og 90 % af
ekstern og derfor ikke omfattet af den aftalte rabat. en del af de 90% var imidlertid blevet
udført af andre afdelinger hos sagsøgte, hvilket sagsøgte betragtede som ekstern arbejdskraft.
årsagen til den store regning skal muligvis findes i, at henrik boserup på eget initiativ havde
sat arbejder i gang, og at sagsøgtes folk kørte videre, end meningen var. der var kaos og
forvirring.
han overvejede, om han skulle sige til sagsøgte, at mindship fonden ikke ville betale
regningen, eller om han skulle indgå i et samarbejde og prøve at løse konflikten. pga. fondens
likviditet kunne man ikke betale regningen, og såfremt canteenaen skulle videreføres, skulle
den yderligere istandsættes, hvorfor samarbejdsmodellen blev valgt. han inviterede herefter ib
sørensen, direktør hos sagsøgte, til et frokostmøde den 17. september 1996 på holmen, hvor
han anmodede om respit med betaling af regningen samt iværksættelse af nyt arbejde. de ville
se meget positivt herpå. povl erik hansen, som også deltog i mødet, spurgte, om fonden ikke
kunne opnå yderligere støtte af dem, der allerede støttede fonden, hvilket han afviste.
mødet den 7. oktober på holmen bar præg af, at povl erik hansen havde et stort behov for at
forstå, hvad det hele gik ud på. det var hans indtryk, at povl erik hansen var meget overrasket
over regningen. han gav efterfølgende over for tor nørretranders udtryk for, at han var meget
forbavset over, at byggeriet var blevet så omfattende, og at de nu måtte lære at styre henrik
boserup.
sagsøgtes interne revisor johannes møller startede på holmen den 10. oktober 1996 og fik de
oplysninger om fondens økonomi, som han havde brug for. adskillige teknikere informerede
ham om, at det var helt almindeligt at løfte momsen af ubetalte regninger i en sådan presset
økonomisk situation, som mindship fonden befandt sig i.
at han under mødet den 17. oktober hos sagsøgte af moralske årsager anførte, at regningen
var større end forudsat fra bestyrelsen side, beroede på, at regningen ud fra en mere almen
betragtning var oplagt urimelig, men at han agtede at samarbejde og at betale regningen ud
fra en samlet vurdering af situationen. han syntes imidlertid ikke, at det var rimeligt.
                                              - 17 -
der var ingen bemærkninger til regningen på 250.000 kr. vedrørende arbejdet for electronic
cafe.
da kurt vøttrup kom til middag på holmen den 18. oktober, vurderede han, at restauranten
var et guldæg. boserups fortsatte tilstedeværelse blev drøftet, men der var grundlæggende
enighed om, at han skulle fortsætte. da vøttrup havde været der et par dage, spurgte han,
hvorfor sagsøgte fortsatte som entreprenør, når mindship fonden ikke hav de penge til at
betale herfor. efterfølgende fortalte vøttrup, at han havde spurgt povl erik hansen herom, og
at han havde sagt, at en mand, der havde skaffet 10 mill. kr. fra det offentlige, sikkert også
kunne skaffe 10 mill. kr. til.
kedelsmedjen blev anvendt til offentlige arrangementer, og der blev udført relativt nødtørftige
istandsættelsesarbejde dér.
erik nyborg har forklaret, at det i september 1995 blev besluttet at placere mindshipprojektet
på holmen, og at istandsættelsen måtte koste 700.000 kr. der var etableret kontorlokaler og
nogle nøgne lokaler, hvorfor det var begrænset, hvor meget der skulle gøres. bestyrelsen
mente, at der skulle maling og belysning til. på et senere bestyrelsesmøde blev beløbet justeret
til 800.000 kr., men ikke mere.
etablering af det indvendige køkken blev diskuteret i bestyrelsen, og på et bestyrelsesmøde
den 21. juni 1996 blev der forelagt et tal på 1 mill. kr. for et helt klart køkken incl.
køkkenmaskiner.
i slutningen af juni måned, hvor han var ude for at overvære et af de offentlige
arrangementer, talte han med tor nørretranders i pausen. denne oplyste, at det var
nødvendigt med yderligere køkkenfaciliteter pga. betjeningen af de mange gæster.
omkostningsmæssigt blev der nævnt et tal på nogle hundrede tusinde. det var hans
opfattelse, at der ikke kunne etableres et køkken, idet der ikke var budgetmæssig dækning
herfor. han mente endvidere ikke, at der skulle investeres i en udvidelse, henset til at der
arbejdedes ud fra forudsætningen om, at fonden skulle stoppe i september. alene meget små
omkostninger, som kunne tjenes ind igen, kunne accepteres vedrørende et sådan køkken. det
var hans opfattelse, at der ikke blev sat noget i gang på baggrund af den samtale. et par dage
efter hørte han, at der var sat et køkken, som kunne karakteriseres som et feltkøkken, til ca.
50.000 kr. i gang. han havde ingen indvendinger herimod. det eneste, der var passeret i
                                               - 18 -
forhold til bestyrelsen vedrørende det udvendige køkken, var den samtale, han havde med tor
nørretranders på holmen ved aftenarrangementet.
formålet med mødet den 30. august 1996 mellem vidnet, klaus bechgaard, michael frank
nielsen fra mindship fonden og erik b. nielsen og erik g. lauesen fra sagsøgte var at få oplyst
omkostningerne og tale med sagsøgte om, hvordan køkkenet kunne gøres permanent. på det
tidspunkt var det blevet tydeligt, at restauranten havde et stort potentiale. det var tydeligt, at
der ikke var midler til det helt store. de skulle derfor prøve at få sagsøgte til at gå ind i
projektet, vel vidende at der ikke kunne betales herfor med det samme. mindship fonden fik
præsenteret en regning, som man ikke gik ind i en nærmere diskussion om, fordi tor
nørretranders ikke var til stede. der blev imidlertid givet udtryk for, at beløbet var højere end
forventet. man spurgte, om der var fratrukket rabat, og fik forelagt nogle rabatter. der var ikke
tale om en godkendelse af regnskabet. indtil den 29. august var det bestyrelsens faste
opfattelse, at ombygningen incl. mindship canteenaen og electronic café kostede 1 mill. kr., og
bestyrelsen vidste ikke, at den accepterede beløbsgrænse blev overskredet.
til mødet hos sagsøgte den 17. oktober sagde tor nørretranders, at der kun var bestilt
arbejder for det halve beløb, men at der nok var udført arbejde for det fulde beløb. han
præciserede imidlertid, at han altså kun havde bestilt arbejde for det halve.
det er korrekt, at han på mødet den 17. oktober 1996 benægtede, at det var blevet oplyst, at
udgifterne til mindship canteenaen udgjorde 2-3 mill. kr.
bestyrelsen havde overvejet, om man skulle skille sig af med boserup pga. alle problemerne
med ham. vøttrup erklærede imidlertid, at bose- rup var meget væsentlig for projektet,
hvorfor man ikke gjorde det.
klaus brandi-hansen har forklaret, at han er arkitekt med egen tegnestue. han var tilknyttet
ngo forum i 1994/95, hvorfor han kendte bygningerne på holmen. notatet af 20. februar
1997 vedrørende byggesagen har han skrevet. han vedstår notatet.
i maj/juni 1995 blev der udarbejdet et overslag over ønskede istandsættelsesarbejder for
mellem 3 mill. kr. og 5 mill. kr. afhængig af, hvor meget man ville gøre ud af istandsættelsen.
man besluttede imidlertid at udarbejde en såkaldt "nulløsning" vedrørende 1. og 2. etage af
bygning 90, og man opgav de 3 skitseprojekter. overslaget over istandsættelsesarbejder for
                                               - 19 -
tcc var på ca. 800.000 kr., og electronic cafe var budgetteret til 250.000 kr. sidstnævnte var
et selvstændigt projekt.
på mødet den 15. november 1995 med sagsøgte om projektet var det vist nok jan erik
schmidt, der sagde, at mindship fondens økonomiske ramme var 1 mill. kr., og at der var tale
om en "nulløsning". beløbet vedrørte 2. og 3. etage i bygning 90 og electronic café. det
svævende køkken var ikke omfattet.
han mente, at fonden i efteråret 1995 pressede lidt på for at få en skriftlig aftale med
sagsøgte.
erik lauesen var sagsøgtes beslutningstager. han forholdt sig passiv i en meget lang periode,
hvorfor vidnets daglige kontaktperson var erik b. nielsen, som der formand hos sagsøgte, og
hammelsøe, som stod for tømrerarbejdet, og som var der dagligt. vidnet var tor nørretranders
og bestyrelsens mand, og den mere konkrete udfyldning af aftalerne blev udført af ham efter
aftale med tor nørretranders/bestyrelsen. det var hans indtryk, at der ikke kunne igangsættes
arbejder uden bestyrelsens samtykke.
hammelsøe udfærdigede samtlige deloverslag på bla. træbelægninger, gulve, lydlofter osv.
vidnet fik normalt prisoverslagene i hånden, fremsendt eller meddelt telefonisk, og de blev
efterfølgende forelagt på stabsmøderne. vedrørende overslag af 22. marts 1996 over forskel-
lige arbejder i parketrummet var der flere arbejder, der ikke blev igangsat, bla. isoleringen af
loftet for 95.000,00 kr. nogle af overslagene eller tilbuddene blev ikke igangsat, fordi der blev
fundet andre løsninger, eller fordi man udskød løsningen af problemet. der kom to skriftlige
tilbud på aircondition i parketrummet. vidnet igangsatte arbejder vedrørende aircondition for
ca 25.000 kr. foreholdt faktura nr. 8786 vedrørende etablering af luftkøling i parketrummet
har vidnet forklaret, at prisen ikke var i overensstemmelse med tilbuddet. i marts/april 1996
blev der udført lyddæmpning af de store rum, og man fik materialerne meget billigt. sagsøgte
gav et tilbud på 3.000 kr. pr. fag og tilbud på skærm til 25.000 kr. den samlede udgift til
sagsøgte vedrørende tcc og eci lå på daværende tidspunkt inden for budgettet på 1 mill. kr.
+/- 10 %.
fonden havde en aftale med sagsøgte om, at fonden fik økonomiske opgørelser undervejs i
entrepriseopgaven, når man bad om det. man bad f.eks. om en opgørelse i slutningen af
februar 1996 og fik den tele- fonisk i marts. årsagen til, at der blev givet kredit til april, var
                                               - 20 -
tccs likviditet.
han rykkede ikke selv for fakturaer, da de skulle komme om sommeren, hvor han havde orlov,
men var bekendt med, at andre rykkede herfor. han kom imidlertid dagligt til møder på
holmen og undrede sig over, at der ikke var kommet nogen faktura. fakturaen på 1,9 mill. kr.
forstod han ikke, og der var nogle fakturaer, der ikke var i overensstemmelse med tilbuddet,
bla. malerarbejdet. han snakkede med erik b. nielsen herom, og de aftalte at mødes og
gennemgå fakturaerne, men mødet blev ikke til noget. vidnet har aldrig gennemgået
fakturaerne og sammenholdt dem med tilbuddene fra sagsøgte og formentlig har heller ingen
andre gjort det.
hans formodning om en faktura på 1 mill. kr. for 1. fase byggede på den telefoniske
meddelelse fra sagsøgte den 28. februar 1996. efter denne dato blev der udført meget lidt
malerarbejde. gulvet i det blå rum blev ommalet, fordi maleren havde brugt en forkert bejdse,
hvorfor arbejdet skulle omgøres, ikke fordi farven var forkert. måske har gulvet skullet males
én ekstra gang.
det svævende køkken blev besluttet i pinsen 1996. tidsrammen blev diskuteret med sagsøgte,
som tilkendegav, at det nok kunne lade sig gøre. han udarbejdede sammen med ingeniør
riemer et forslag på ca. 900.000 kr. vedrørende broen, lægning af et trægulv, lydisolering,
isætning af glas i en stor dør ud mod vandet og lidt maling. hertil kom 100.000 kr. til et gulv i
kedelsmedjen. mindship fondens besty- relse regnede derfor med udgifter til et køkken på 1
mill. kr. beløbet var formentlig et nettobeløb. han erindrer ikke, at der skulle være nævnt et
beløb på 611.000 kr. da boserup ikke som forventet kom med disk og installationer, blev der i
juni lavet en disk, et aftræk og installationsarbejder til køkkenmaskiner, herunder en slisk til
maden. boserup udskiftede også de store komfurer, til hvilket arbejde der skulle bruges en
kran. boserup stod for udførelsen heraf, og vidnet havde intet med disse ekstraarbejder at
gøre og havde ingen overslag herpå. boserup bestilte det meste af arbejdet hos byernes
varme, som var underentreprenører hos sagsøgte. det var hans opfattelse, at boserup ikke
kunne bestille yderligere arbejder.
i juli igangsatte boserup indretningen af et køkken på gulvet i ubådshallen. han ville brække et
trægulv op og erstatte det med marmorgulv, ligesom han ville have lagt rør mv. vidnet fortalte
boserup, at myndighederne aldrig ville godkende et køkken på det sted, og fik ham stoppet.
boserup mente selv, at projektet kunne lade sig gøre. vidnet snakkede derfor med erik b.
                                               - 21 -
nielsen og riemer, som begge var enige i, at projektet ikke kunne gennemføres. tor
nørretranders blev gjort bekendt med boserups køkken, da han kom ind til et aftenmøde.
vidnet diskuterede et udvendigt køkken på et stillads med arkitekt niels blegvad stenz, kaldet
hassan, der var arkitekt hos mindship i sommeren 1996. der var tale om en meget midlertid
løsning, som skulle anvendes i forbindelse med store arrangementer. da køkkenet var blevet
tegnet, gjorde han opmærksom på, da der var nogle brandmæssige problemer. han var hele
tiden imod det udvendige køkken, hvilket erik b. nielsen også var, hvorfor det måske også blev
sådan, at boserup blot satte tingene i gang. vidnet deltog ikke i igangsættelsen af køkkenet i
forhold til sagsøgte, da han var optaget af et andet projekt. pludselig var der blevet sat kobber
på væggene, og køkkenet var blevet større. han diskuterede på intet tidspunkt forholdene med
ledelsen, og han tror ikke, at der blev talt priser.
michael frank nielsen overtog ansvaret for henrik boserup, i den periode vidnet ikke var til
stede.
i slutningen af juli eller begyndelsen af august fortalte erik b. nielsen vidnet, at der ikke ville
blive sat arbejder i gang, uden at de var igangsat af vidnet selv, eller af andre der havde
fondens bemyndigelse. sagsøgte kunne ikke have været i tvivl om, at boserup ikke havde
bemyndigelse til at igangsætte arbejde.
der blev givet kredit til april 1996 på grund af tccs likviditet.
efter at man havde modtaget fakturaerne, blev der udført ekstraarbejder for ca. 100.000 kr. i
et rum, som boserup havde inddraget som festlokale på baggrund af krav fra
brandmyndighederne og sundhedsmyndighederne.
klaus bechgaard har forklaret, at han, der er afdelingschef på forskningscentret risø, var
bestyrelsesformand i mindship fonden. beløbsrammen for istandsættelsen af seminarområdet
var budgetteret til omkring 1 mill. kr. han husker ikke, om prisen var incl. eller excl.
istandsættelsen af electronic café. indtil bestyrelsesmødet den 21. juni 1996 var det hans
indtryk, at etablering af det svævende køkken var inkluderet heri. på mødet blev budgettet
godkendt, herunder istandsættelsesudgifter til det svævende køkken.
han var ikke involveret i projektet omkring det udvendige køkken. på et møde med sagsøgte i
                                              - 22 -
slutningen af august blev de manglende faktu- raer diskuteret, og han fik forelagt et foreløbigt
og lidt uklart regnskabsark. beløbet på 1,9 mill. kr. blev nævnt. regnskabsarket var ikke
specifikt periodeopbygget. en person fra sagsøgte forklarede, at der ikke forelå nogen egentlige
fakturaer på daværende tidspunkt pga. rabataftalerne. da erik nyborg insisterede herpå, kom
der efterfølgende en faktura. årsagen til udgiftsniveauet skal sandsynligvis findes i projekter,
som kokken var involveret i.
man havde ikke drøftet fakturaerne, forinden man tog til mødet hos sagsøgte den 17. oktober
1996. povl erik hansen forelagde situationen set fra sagsøgtes side og var rimelig vred på
mindship fondens bestyrelse. han gav udtryk for, at bestyrelsen havde pådraget fonden en
meget stor gæld, som skulle afvikles meget hurtigt. både erik nyborg og tor nørretranders gav
udtryk for en helt anden opfattelse af situationen. fonden var imidlertid helt indstillet på at
indgå i et tæt samarbejde med sagsøgte for at få afklaret gælden. der kom ikke noget endeligt
ud af mødet.
michael frank nielsen har forklaret, at han oprindeligt var indehaver af electronic café, som 1.
marts 1995 fusionerede med mindship fonden. sagsøgte havde budgetsat arbejdet for
electronic café til 250.000 kr.
istandsættelsen af seminarområdet stod klaus brandi-hansen for. der var en del interne
drøftelser om, hvordan seminarområdet bedst muligt kunne istandsættes. han mødtes ikke
med nogen af sagsøgtes folk på holmen eller hos sagsøgte for at diskutere, hvordan arbejdet
skulle udføres. han havde ikke selvstændig beslutningskompetence ud over forhold, der angik
electronic café, men frem til juli 1996 var han praktisk mand på stedet og beskæftigede sig
udelukkende med tcc.
han kan ikke huske, om han var med til møder med sagsøgte om etablering af det svævende
køkken. han var imidlertid intensivt med til selve processen herom, herunder ved indkøb af
køkkenelementer, som blev leveret af ken/hallmann. denne del havde sagsøgte intet med at
gøre.
han mener ikke, at boserup var gået i gang med at indrette køkken i bunden af ubådshallen,
og han har ingen erindring om et intermezzo ude på holmen på baggrund af et sådant.
tor nørretranders, boserup og han havde på et tidspunkt en snak om indretning af et
                                                - 23 -
midlertidigt køkken til max. 50.000 kr. han er bekendt med, at prisen efterfølgende ville blive
200.000 kr.
boserup var meget gode venner med nogle af håndværkerne, som nærmest levede deres liv på
holmen. selvom boserup ikke havde kompetence til at sætte noget som helst i værk, fik han
alligevel håndværkerne til at lave ting for sig og udlagde det efterfølgende som vennetjenester.
tor nørretranders havde fat i boserup flere gange. i det omfang vidnet fandt ud af, at boserup
havde sat yderligere arbejder i gang, fortalte han det til nørretranders.
i juli sagde han til nørretranders, at boserup skulle stoppes gene- relt, og i august 1996 var
der definitivt etableret en stopklods over for boserup og hans igangsættelser. såfremt hverken
vidnet eller erik b. nielsen havde sagt god for arbejdet, kunne det ikke udføres. det var hans
indtryk, at der ikke blev udført mere arbejde, efter at denne stopklods var blevet sat ind.
med hensyn til det udvendige køkken kunne alle se, hvad der foregik, men det var svært at se,
hvad det var håndværkerne lavede, og hvornår de lavde noget, der ikke var bestilt. det var
imidlertid åbenlyst med kobberpladerne.
der kan sagtens have været tidspres på med hensyn til den udvendige bar.
povl erik hansen har forklaret, at han er administrerende direktør hos sagsøgte. på tidspunktet
for projektet på holmen var han koncern- direktør med ansvar for bygge og anlæg. aftalen
med ngo vedrørte primært materialeleje. i oktober 1995 fik han en henvendelse fra jan
birket-smith vedrørende mindship. erik g. lauesen tog mødet med ham, og han fik
efterfølgende ingen tilbagemelding. han var kun bekendt med, at der skulle gives lignende
rabatter, som der var givet ved ngo. sagsøgte kan give rabat ved at leje ud til indtil 40 %
lavere satser end de officielle listepriser og alligevel have en avance. han drøftede ikke med
lauesen, om der skulle indgås en entreprisekontrakt, og han blev ikke løbende orienteret om,
hvad der skete. det var hans fornemmelse, at sagsøgte handlede med en fond, som havde det
offentliges bevågenhed. lauesen var ansvarlig for mindship projektet.
først kort før frokostmødet med tor nørretranders og henrik boserup den 17. september, som
tor nørretranders havde inviteret til, blev han orienteret om fondens økonomiske problemer.
under mødet erkendte tor nørretranders, at fonden skyldte sagsøgte en del penge, som man
ikke kunne betale, og at der udestod en del ting, der stadig skulle laves, for at kantinen ikke
                                               - 24 -
skulle lukkes. fondens repræsentanter bad derfor sagsøgte fortsætte arbejdet. nørretranders
gav udtryk for, at der alene var tale om et midlertidigt likviditetsproblem, og at man stod over
for et sponsorat fra tele danmark på 5 mill. kr. vidnet var imponeret over den frækhed, der lå
i først at meddele, at regningen ikke kunne blive betalt, for dernæst at bede sagsøgte om at
fortsætte arbejdet. efter mødet blev arbejdet straks begrænset, og han meddelte erik g.
lauesen, at der ikke skulle igangsættes yderligere arbejder, men at det, man var i gang med,
skulle færdiggøres. på det tidspunkt vidste alle godt, hvad det kom til at koste, og der blev talt
om beløb omkring den størrelsesorden, som sagen omhandler. tor nørretranders nævnte ikke,
at det var blevet for dyrt.
under mødet den 7. oktober 1996 fremsatte mindship fonden ingen reklamation over
regningen og referatet fra mødet er ikke efterfølgende blevet kommenteret af nørretranders.
han husker ikke, om det var på mødet den 7. eller 17. oktober, at det blev aftalt, at sagsøgte
skulle have adgang til regnskaberne, og at nørretranders skulle give daglige rapporter til
vidnet. der var fuld velvillighed fra fondens side, men problemet var, at der ikke var styr på
noget som helst. på daværende tidspunkt troede sagsøgte, at der var tale om en midlertidig
betalingsudygtighed.
der blev heller ikke gjort indsigelser over for regningen på mødet den 17. oktober 1996,
ligesom der heller ikke blev stillet spørgsmål ved fondens betalingsforpligtelse.
såfremt han havde haft et særskilt møde med nørretranders, ville han havde skrevet et notat
herom, eftersom man på daværende tidspunkt var meget skeptisk i forhold til fonden.
sagsøgte burde have faktureret før, men man stolede fuldt og fast på nørretranders og erik
nyborg. nogle af de arbejder, der blev sat i gang, skulle gå stærkt, og man kunne ikke nå at
fakturere.
nærværende sag har affødt intern kritik hos sagsøgte.
erik g. lauesen har bekræftet sit notat af 28. april 1997 og har for klaret, at han var
materialechef hos sagsøgte på tidspunkt for mindshipprojektet. under det første møde med jan
birket-smith orienterede denne om mindshipprojektet, og de talte om en lignende assistance
som under ngo forum. jan birket-smith oplyste, at han havde et opstartsbeløb på 1 mill. kr.
                                              - 25 -
til indretning af kontorer og seminarlokaler, men at der ville blive tale om mere. jan birket-
smith gav udtryk for, at der sigtedes mod en mere permanent løsning efter kulturarrange-
mentets gennemførelse.
klaus brandi-hansen og jan birket-smith, som han begge kendte fra ngo forum, blev udpeget
som mindship fondens kontaktpersoner. erik b. nielsen og henrik hammelsøe, som var den
anvendte tømrer, og han selv var sagsøgtes kontaktpersoner. han havde ingen problemer med
aftalen. danske ministerier stod bag projektet og, som tor nørretranders oplyste et par gange,
var der en pulje på 10 mill. kr. sponsoreret af jytte hilden, hvortil kom private sponsorater på
ca. 5 mill. kr., fra primært store monopolforetagender som tele danmark.
ved det sidste møde i december måned 1995 spurgte jan birket-smith, om sagsøgte var villig
til at trække faktureringen 3-4 måneder, således at sponsorpengene kunne komme på plads,
hvilket blev accepteret. at der først faktureredes i august måned 1996 beroede på, at sagsøgte
var blevet bedt om at skubbe faktureringen. på et morgenmøde med klaus brandi-hansen
omkring maj måned spurgte vidnet til, hvornår sagsøgte kunne begynde at fakturere. klaus
brandi-hansen ville spørge bestyrelsen herom. vidnet var ikke nervøs for betalingen.
sagsøgte holdt løbende mindship fonden orienteret om den økonomiske udvikling via
morgenmøder på klaus brandi-hansens kontor mindst hver 14. dag, hvor vidnet, erik b.
nielsen og mindship fondens økonomimand, peter mailund, deltog. hver 14. dag fik sagsøgte
underentreprenørernes opgørelser ind og kunne derfor løbende rapportere over for mindship
fonden.
jørgen rimer kom ind i billedet, da mindship på et tidspunkt spurgte til en ingeniør, der kendte
de tekniske detaljer.
han var ikke involveret i de to køkkener, men har fået refereret de mere overordnede ting af
erik b. nielsen og jørgen rimer. vidnets opgave var at sikre, at de indgåede aftaler med
mindship fonden blev overholdt. han deltog ikke i aftalen omkring det svævende køkken, men
var ikke enig i, at det kunne nås inden den 23. juni. de trak imid lertid ressourcer fra
forskellige andre arbejdspladser for at nå at færdiggøre køkkenet til tiden. der var tale om en
kolossal indsats.
han var ikke klar over, hvor omfangsrigt det udvendige køkken skulle være. lige før erik b.
                                                - 26 -
nielsen skulle på ferie, blev vidnet kaldt til et møde hos mindship, hvor etableringen af det
udvendige køkken blev aftalt. man vovede forsøget, selvom man vidste, at det kunne blive
vanskeligt med myndighedsgodkendelse. vidnet blev orienteret om, at der skulle pilles et
vindue ud, og at der nok ville blive etableret et interimistisk køkken, hvilket formentlig ville
kunne klares for et par hundrede tusinde kroner. han havde kendskab til udviklingen med det
udvendige køkken pga. sin gang på stedet, men var i øvrigt ikke involveret.
de midlertidige løsninger blev mangedoblet. det ene vindue blev til 7, og arrangementet blev
flot, omend det stod med presenning og stålrør. boserup havde formentlig sat noget af det i
gang, hvorfor man efterfølgende måtte have tor nørretranders accept. vidnet mente, at mi-
chael frank nielsen også havde godkendt boserups ideer et par gange over for håndværkerne.
arbejdet på holmen startede op således, at bygherren kunne bestille arbejde direkte hos
håndværkerne på stedet. under mødet i slutningen af august pointerede erik nyborg imidlertid,
at alene tor nørretranders, klaus brandi-hansen og michael frank nielsen kunne igangsætte
arbejde på holmen. erik b. nielsen skulle kontrollere og godkende sagsøgtes
underentreprenørers leverancer til mindship fonden forinden igangsættelse. det blev
præciseret over for underentreprenørerne, at de skulle henvende sig til erik b. nielsen, såfremt
henrik boserup henvendte sig til dem for at få udført arbejde.
på et tidspunkt blev man nødt til at bede nørretranders om at styre
boserup noget bedre og holde ham væk fra møder med myndighederne, idet boserup
besværliggjorde kommunikationen.
den første faktura blev på 1,9 mill. kr., fordi der blev udført arbejder herfor.
på mødet i slutningen af august mellem klaus bechgaard, erik nyborg og michael frank nielsen
fra mindship fonden på den ene side og ham selv og erik b. nielsen på den anen side, blev
fakturaen på 1,9 mill. kr. gennemgået. erik nyborg tog en bog frem og sagde, at økonomien
var god, og at der var dækning for regningen. klaus bechgaard gav udtryk for, at fakturaen
var højere, end han havde regnet med, men accepterede den efter forklaring om årsagen
hertil.
i starten af september begyndte det at skinne igennem, at mindship fonden havde problemer
med at få rejst de sponsorerede midler.
                                              - 27 -
ved møderne den 7. og 17. oktober var sagsøgte bekendt med mindship fondens økonomiske
situation. mindship fonden fremsatte ingen indsigelser over for fakturaerne. mulighederne for
betaling af fakturaerne blev drøftet, og nørretranders nævnte mulighederne for økonomisk bi-
stand via jytte hilden, en bank og tele danmark. povl erik hansen drøftede videreførelsen af
mindship med nørretranders og gav udtryk for, at sagsøgte gerne ville støtte projektet,
herunder en etablering af varme i forbindelse med den kommende vinter.
mindship fonden har aldrig bedt sagsøgte om at fremkomme med regning- er.
erik b. nielsen har forklaret, at han har arbejdet hos sagsøgte siden 1967. i 1992 blev han
formand. han var koordinator under ngo forum, hvor han arbejdede sammen med klaus
brandi-hansen. han blev involveret i mindship fonden i december 1995. på daværende
tidspunkt talte man alene om vedligeholdelse og istandsættelse af bygningerne. han var den
praktiske koordinator og gik ikke så dybt ned i de økonomiske forhold. han indhentede priser
på arbejder, når fonden anmodede herom, og efter at have diskuteret dem med erik g.
lauesen, orienterede han dernæst klaus brandi-hansen herom, som regel pr. fax. brandi-han-
sen kontaktede ham efterfølgende pr. telefon, hvorefter de diskuterede, om arbejdet skulle
sættes i værk. tilbudsgiverne var andre afdelinger hos sagsøgte og nogle få udefra. vidnet
havde normalt kontakt til brandi-hansen og hassan, men også til peter høj et par gange.
der var aftalt en tæt opfølgning af økonomien, og mindship blev løbende gjort bekendt med
arbejderne via morgenmøder. malerne var mere underlagt brandi-hansen end ham, og der gik
to malere på holmen, indtil køkkensnakken begyndte. det skal nok passe, at der pr. marts var
udført arbejder for ca. 850.000 kr. excl. moms. i det blå rum, hvor gulvet allerede var blåt,
blev gulvet høvlet af og malet om og om igen, indtil det havde fået præcis den blå farve, som
brandi- hansen ønskede. al ommalingen resulterede i, at istandsættelsen heraf blev fem gange
dyrere end tilbudsprisen.
torsdag eller fredag, inden nørretranders seminar skulle afholdes, blev sagsøgte kontaktet af
brandi-hansen, som anmodede om installering af aircondition i det lokale, der skulle anvendes
til seminaret. arbejdet blev straks sat i gang uden forudgående prisoverslag. der blev lavet
meget nyt elarbejde, nye telestik, telefonforbindelser og lys, og det var meget svært på
forhånd at gennemskue, hvor meget af det eksisterende, der kunne anvendes, hvorfor der
heller ikke har været udarbejdet overslag herpå.
                                              - 28 -
inden igangsættelsen af canteenaen var vidnet ikke så meget ude på holmen.
han deltog ikke i mødet omkring pinse, men han var med til mødet den 4. juni, hvor han blev
orienteret om, at der skulle indrettes kantine i den øverste etage i ubådshallen. brandi-hansen
var idémanden og meget begejstret. der blev ikke talt om penge, men man blev orienteret om,
at henrik boserup var blevet engageret som kok. det køkken, der først blev tegnet, var ikke
det, det endte med. der blev først talt om, at man skulle prøve at holde prisen for køkkenet på
1 mill. kr. henrik boserup holdt meget stejlt på, at køkkenet skulle være færdigt til den 23.
juni. sagsøgte gjorde det helt klart, at det var et omfattende arbejde. man måtte bl.a.
engagere en betonmand og byernes varme pga. den omfattende sanitet, og materialerne blev
hentet om natten i aalborg. midt i det hele ville mindship have en hvælving over køkkenet. på
det tidspunkt var arkitekt peter højer med, og brandi-hansen stod hele tiden på sidelinien.
nørretranders kom forbi i ny og næ. sagsøgte overholdt det aftalte til punkt og prikke.
kort efter ibrugtagningen af køkkenet var der etableret midlertidige foranstaltninger i
underetagen i ubådshallen, hvor der blev lavet wokmad over gasblus. han spurgte henrik
boserup, om han havde tilladelse dertil. boserup havde rekvireret nogle af sagsøgtes
underentreprenører til at udføre arbejdet for ham. nogle af sagsøgtes ansatte arbejdede på
holmen om natten, hvor henrik boserup også var der. henrik boserup indrettede bla. en lille
hybel ude på holmen, hvilket sagsøgte var involveret i. det var et stående emne hver dag -
hvad henrik boserup nu havde lavet. boserup var dygtig til at besnakke folk. michael frank
nielsen var nok det svageste led i den forbindelse.
underentreprenørerne blev holdt i kort snor. efter skt. hans aften fik de besked på først at
konferere med vidnet, hvis der skulle udføres arbejde for boserup.
lige før han skulle på ferie, blev han indkaldt til møde hos mindship med tor nørretranders,
boserup og brandi-hansen om etablering af et midlertidigt køkken. der blev talt om et
feltkøkken. brandi-hansen sagde, at et sådant køkken ikke opfyldte myndighedernes krav bla.
pga. manglende luftudrensning og fedtudskiller, hvorfor køkkenet ville blive lukket, første gang
myndighederne kom derud. nørretranders godkendte imidlertid et køkken til 50.000 kr., hvilket
han også selv syntes var i orden.
vidnet fik indtryk af, at køkkenet skulle anvendes i forbindelse med den officielle indvielse og i
                                              - 29 -
alt ca. 3 uger. henrik hammelsøe blev sat ind, da han gik på ferie, og det var hans klare
indtryk, at tor nørretranders havde fuldt styr på det.
da han kom hjem, konstaterede han, at der var lavet et kæmpekøkken, og at man var ved at
lave et fast permanent køkken. det var hans opfattelse, at boserup troede, at han kunne
overtale myndighederne til at godkende det. der var mange udgifter, der ikke var taget højde
for.
sagsøgte fungerede på det tidspunkt nærmest som ejendomsfunktionær og sørgede bla. for, at
der blev opsat store affaldscontainere.
i slutningen af august deltog vidnet og erik g. lauesen i et møde med erik nyborg og klaus
bechgaard. formålet med mødet var en drøftelse af, at mindship fonden skulle i gang med at
betale for det udførte arbejde. mindship fonden fremkom ikke med kritiske bemærkninger til
det udførte arbejde eller til regningen. han har ikke på noget tidspunkt hørt nogen kritisk
heraf.
jørgen riemer har forklaret, at han er ansat i sagsøgtes ingeniørafdeling i aalborg. han blev
kaldt over af erik g. lauesen for at undersøge nogle platforme i ubådshallen. det blev klart
pointeret, at han ikke ville få fuld dækning for sin afdelings udgifter, og han fik ca. halvdelen
dækket.
rent bygningsmæssigt undersøgte han forskellige ting. i første omgang om platformene kunne
holde, hvis der blev lukket mennesker ind. i marts 1996 blev han involveret i indhentning af
priser til renovering af varmeanlægget i u-bådshallen, ligesom han undersøgte tagkonstruk-
tionen. han arbejdede sammen med klaus brandi-hansen.
han blev kraftigt involveret i det svævende køkken på den tekniske side. i slutningen af maj
var sagsøgte ikke 100 % klar over, at mindship fonden ønskede køkkenet klart til den 23. juni.
da det kom frem den 4. juni, blev der ikke talt tal, men vidnet pointerede ret kraftigt, at det
blev dyrt, og at der skulle sættes mange ressourcer ind for at færdiggøre det på den korte tid.
der blev nævnt et beløb på 800.000 kr., men projektet udviklede sig. det endte med en jern-
konstruktion kombineret med noget stål. baren blev meget dyr, og der blev lavet et hvælving.
han er ikke klar over, hvem der satte sidstnævnte i gang.
                                                  - 30 -
han var ikke involveret i det udvendige køkken, bortset fra foregribelse af myndighedskrav,
idet flugtvejsmulighederne ville blive forværret. han kan ikke huske, om han deltog i mødet
den 29. juni 1996 om køkkenudvidelsen.
han har ikke drøftet betalingsbetingelser med mindship fonden.
johannes møller har forklaret, at han har arbejdet hos sagsøgte igennem 24 år, de sidste 5 - 6
år som intern revisor.
de 10. oktober blev han kontaktet af povl erik hansen, som bad ham tage ud til tor
nørretranders og undersøge økonomien. hidtil havde sagsøgte troet, at mindship var offentligt
finansieret. det var meget væsentligt for sagsøgte, at det viste sig, at det offentliges deltagelse
var begrænset til sponsorering.
vidnet tog derud samme dag. han har aldrig set en restaurant med så mange besøgende. hele
bogholderiet lå i en kaotisk tilstand, og det var umuligt at få et overblik. peter mailund var
taget på ferie og var samtidig blevet afskediget. på vidnets anmodning ringede tor nør-
retranders til revisoren. der forelå et en måned gammelt regnskab, men intet derefter. der
blev talt om, at der skulle tages kontakt til en restaurationskyndig, idet restauranten var den
eneste indtægtskilde.
forelagt kopi af sagsøgtes bilagsjournal over de enkelte fakturaer vedrørende mindship fonden
har vidnet forklaret, at der udfærdiges en nulfaktura, når materiel fra materielafdelingen
udlejes til en anden afdeling uden betaling. det er en intern oplysning, som giver overblik over,
hvad der udlejes, hvornår og til hvem.
der blev anmodet om momsrefusion, fordi man har ret til at få sin moms retur, når man har
forpligtet sig til at betale. det gjaldt for alle fakturaer, så der blev ikke taget speciel stilling til,
at der var tale om en af sagsøgtes fakturaer.
til en start var han næsten dagligt på holmen for at få et regnskab op at stå. han var der indtil
betalingsstandsningen den 11. november 1996. alle troede, at restauranten kunne fungere,
men da det begyndte at blive koldt, og antallet af gæster svandt ind, blev der aftalt en stille
betalingsstandsning, således at alle varer blev betalt straks.
                                               - 31 -
regnskabet blev afleveret til bestyrelsen for mindship fonden, som kort tid efter besluttede at
træde i betalingsstandsning. en af grundene var, at der havde været et artikel i avisen om
boserup med titlen; "by,by boserup". dagen efter stod der en del lastbiler ude på holmen og
afhentede effekter, der, som det viste sig, var lejet eller lånt, selvom boserup havde fortalt, at
der var tale om sponsoreret materiel.
henrik hammelsøe har forklaret, at han er uddannet teknikumingeniør og er ansat i sagsøgtes
tømrerafdeling som byggeleder. han blev involveret i byggeriet på holmen i slutningen af
1995, hvor der skulle sættes bygninger i stand til staten. hans opgave var at koordinere
byggeriet.
erik b. nielsen og vidnet blev udpeget som sagsøgtes kontaktpersoner og michael frank
nielsen og klaus brandi-hansen som mindship fondens.
i første omfang blev der sat nogle lokaler i stand, efterfølgende nogle mødelokaler og dernæst
nogle båse. de var ikke fra starten klar over, hvor det skulle ende, og projektet udviklede sig
hele tiden.
han var ikke involveret i aftalerne og økonomien omkring det indvendige køkken, kun i selve
byggeriet.
han var med til mødet den 29. juni, men husker ikke, hvem der deltog fra mindships side. da
det udvendige køkken blev bygget, var erik nielsen på ferie. vidnet traf derfor aftalerne om,
hvilke arbejder der skulle udføres, med arkitekt niels stenz for mindship fonden, idet der hele
tiden kom nye krav fra myndighederne, også efter at køkkenet var taget i brug.
myndighederne stillede sig f.eks. ikke tilfredse med, at stilladset, som skulle fungere som et
feltkøkken, alene blev dækket af plastic. brandmyndighederne krævede bla. loft, og
sundhedsmyndighederne krævede afvaskelige vægge. da der hele tiden kom nye myndigheds-
krav, skulle der udføres en del arbejde, for at køkkenet kunne holde åbent. tor nørretranders
var formentlig involveret i projektet i begyndelsen, men han var syg i slutningen af august. i
den periode, erik b. nielsen var på ferie, afrapportede han ikke selv over for sagsøgte, og han
ved ikke, om der var andre der gjorde det.
boserups var idémanden og kunne godt have tænkt sig at igangsætte rigtig mange arbejder.
de gange, boserup satte arbejder i gang, omtalte vidnet det over for niels blegvad stenz og
                                              - 32 -
spurgte, om det var noget, der skulle udføres eller ej. han fik derefter en tilbagemelding. der
var rig mulighed for at gribe ind, hvis der blev lavet noget, der ikke skulle laves.
hver 14. dag fik han opgørelserne over sine svendes timeforbrug, hvilke han videregav til
ledelsen. han har intet hørt fra bygherren vedrørende betalingen.
kurt vøttrup har forklaret, at han blev involveret i mindship fonden og restaurationen den 18.
oktober 1996 efter telefonisk anmodning fra johannes møller, sagsøgtes interne revisor. han
blev præsenteret for boserup og nørretranders samme dag og blev engageret.
et par dage efter blev han kaldt til et bestyrelsesmøde i mindship fonden. han meddelte i den
forbindelse bestyrelsen i utvetydige vendinger, at den var i gang med at pådrage sig et
bestyrelsesansvar, pga. af det store rod i regnskaberne. det kan godt være, at det undrede
ham, at man havde kunnet få folk til at gå i krig med den store ombygning uden sikkerhed,
men han talte ikke med povl erik hansen herom.
han var i første omgang imponeret over omsætningstallene, der var skabt i restaurationen på
så få måneder. det mistrøstige var, at man ikke kunne finde pengene. hvis omsætningen var
der, burde man imidlertid prøve at se, om man ikke kunne få en god forretning ud af det.
havde restaurationen været drevet professionelt, havde den på de få måneder kunnet give et
ganske godt overskud. hertil kom, at det var meget vanskeligt at få overblik over, hvem der
var ansat i restauran ten.
boserups tilstedeværelse blev diskuteret, men eftersom canteenaens eksistens var afhængig af
ham, måtte han blive der. han var en fantastisk idémand, men dårlig til at administrere andre
folks penge. det gik efterfølgende op for ham, at forholdet mellem tor nørretranders og
boserup ikke var så godt, hvorfor der blev lavet et udkast til ansættelseskontrakt for henrik
boserup.
procedure
sagsøgerne har anført, at aftalesituationen var særdeles atypisk set i forhold til en
entrepriseopgave af denne størrelse. der blev ikke udarbejdet entreprisekontrakt, hvilket ikke
er normalt, jf. ab 92 § 4, som kræver skriftlighed, ligesom der er ikke anvendt nogen af de
redskaber, som er sædvanlige i entrepriseretten. den manglende kontrakt beroede på
sagsøgte, som af konkurrencemæssige hensyn ikke ønskede en sådan. tor nørretranders
                                               - 33 -
anmodede derimod om en kontrakt allerede i november 1995. det må således komme
sagsøgte til skade, at der ikke foreligger nogen kontrakt, som anmeldelsen kan støttes på.
dette understøttes af sagsøgtes advokat, jon dyhre hansen, som i sit notat af 7. oktober 1996
har pointeret, at sagsøgte har bevisbyrden for, at der er bestilt de i sagen omhandlede
arbejder. det er oplagt, at den, der gør en aftale gældende, har bevisbyrden herfor.
der var enighed om etablering af en bemyndigelsesgruppe, som på den ene side bestod af en
nyetableret fond og på den anden af sagsøgte, som er en stor og professionel virksomhed.
sagsøgte har ikke bevist, at der er fremsendt prisoverslag på samtlige opgaver. sagsøgtes
besvarelse af sagsøgernes opfordringer til at oplyse på hvilket grundlag der er indgået aftaler
om det udførte arbejde, er endvidere ikke tilstrækkelig, hvorfor sagsøgte må rammes af
processuel skadevirkning.
på baggrund af vidneforklaringerne og erik g. lauesens notat af 28. april 1997 kan det lægges
til grund, at der oprindelig blev indgået en aftale om istandsættelse af seminarområdet for 1
mill. kr. og 250.000 kr. for indretning af electronic café. det anerkendes i den forbindelse, at
der er rekvireret ekstraarbejder for ca. 250.000 kr., bla. lydabsorberede skærme og
aircondition.
sagsøgte har ikke bevist, at der er rekvireret arbejder for mere end 1,5 mill. kr. den anmeldte
fordring vedrørende fase 1 skal derfor afvises for så vidt angår et beløb på 500.000 kr., idet
den anmeldte fordring er incl. moms.
det indvendige køkken blev rekvireret for 900.000 kr. incl. elementer, som ikke skulle leveres
af sagsøgte. ifølge tor nørretranders var sagsøgtes skøn på ca. 700.000 kr., hvilket bla.
understøttes af klaus brandi-hansens og riemers forklaringer. sagsøgtes advokat har
endvidere lagt et overslag på 7-800.000 kr. til grund i sit notat af 7. oktober 1996. det må
derfor lægges til grund, at mindship fonden har bestilt arbejder for 700.000 kr., hvorfor der
skal ske et fradrag på 400.000 kr. af det fakturerede beløb på 1,1 mill. kr.
vedrørende det udvendige køkken var der enighed om, at prisen for et interimistisk og
midlertidigt køkken var 50.000 kr. i skærende kontrast hertil står det endelige beløb på 1,7
mill. kr. det anerkendes, at der var nogle ekstraarbejder pga. krav fra offentlige myndigheder,
hvorfor en regning på samlet 200.000 kr. var forventet.
                                             - 34 -
henrik boserups havde ingen kompetence og ingen stillingsfuldmagt til at lade arbejder
igangsætte. parterne havde aftalt, hvem der var bemyndiget hertil, og boserup var ikke en af
dem. dette blev endvidere indskærpet over for såvel boserup som sagsøgte på mødet den 20.
juni 1996. ifølge erik b. nielsen var sagsøgte helt klar over, at boserup ikke kunne forpligte
fonden. han var usikker på, hvornår præciseringen fandt sted, men dog sikker på, at han
havde fået denne oplysning senest den 20. juni. i notat af 26. august 1997 har erik g. lauesen
bekræftet, at alene tor nørretranders, michael frank nielsen og klaus brandi-hansen kunne
forpligte mindship, og at aftalen om kontrol med sagsøgtes underentreprenører alene skulle ses
som en hjælp til de tilbageblevne arkitekter. der lå derfor ikke noget nyt i indskærpelsen af
kompetenceforholdene, men alene en præcisering af den oprindelige aftale. boserup har derfor
ikke på noget tidspunkt kunnet forpligte fonden over for sagsøgte og desto mindre forpligte
fonden i forhold til underentreprenørerne, som fonden ikke havde noget samarbejde med. tor
nørretranders har således gjort, hvad der krævedes af ham som direktør. hertil kommer, at
tor nørretranders og fonden ingen forudsætninger havde for at vide, at der blev udført flere
arbejder end bestilt, og eftersom det udvendige køkken var overdækket af presenninger, var
det vanskeligt at følge med i, hvad der foregik.
vøttrup, som var indsat af sagsøgte kort tid før konkursen, mente, at restauranten stod og
faldt med boserup, hvorfor boserup ikke skulle afskediges og følgelig heller ikke burde have
været fyret tidligere.
henrik hammelsøe fik overdraget erik b. nielsens kompetence, da han tog på ferie. at der i
den efterfølgende periode blev udført arbejder, som formentlig var foranlediget af boserup, har
sagsøgte således ansvaret for.
den del af fakturaen vedrørende det udvendige køkken, der ligger ud over 200.000 kr. excl.
moms, skal således fragå den endelige opgørelse.
ifølge tor nørretranders og povl erik hansens forklaringer blev arbejdet på holmen sat på
vågeblus efter frokostmødet i september. det må derfor lægges til grund, at der er alene er
udført det mest nødvendige arbejde herefter. tor nørretranders forventning om en maksimal
udgift på 200.000 kr incl. lars hug koncerten må derfor lægges til grund. der kan derfor alene
anerkendes at være bestilt arbejder for 200.000 kr. af de fakturerede 500.000 kr. for denne
periode.
                                                 - 35 -
ifølge leif egekjolds rapport af 21. januar 1998 kunne det samlede arbejde være udført 1-1,5
mill. kr. billigere, hvis det ikke var blevet forceret. alle vidste imidlertid, at der ville blive tale
om et meget forceret arbejde, da der blev talt priser, hvorfor leif egeskjold ikke har ret i, at
forceringen påvirkede prisen.
aftalen mellem parterne indebar en forpligtelse for sagsøgte til en tæt og løbende økonomisk
opfølgning, hvilket erik g. lauesen bekræfter i sit notat af 28. april 1997. på trods heraf forelå
der ingen skriftlig opgørelse over omkostningerne fra sagsøgtes side, før toget var kørt. erik b.
nielsens telefoniske oplysning af 28. februar over for klaus brandi-hansen er den eneste
konkrete oplysning om de samlede økonomiske forhold, der er fremkommet fra sagsøgte,
hvilken oplysning klaus brandi-hansen benyttede for at fastslå, at budgettet holdt. ifølge bla.
hammelsøes forklaring havde det ikke været problematisk for sagsøgte løbende at opgøre
omkostningerne. at sagsøgte har talt om løst og fast med klaus brandi-hansen om udført
arbejde er ikke tilstrækkeligt til at opfylde forpligtelsen.
hertil kommer, at det ifølge povl erik hansen var en fejl og helt usædvanligt, at der ikke blev
sendt a conto afregninger, da der var tale om en ukendt kunde. fonden havde derfor ikke
nogen reelle muligheder for at følge med i, hvor man stod økonomisk, og har derfor ikke
kunnet stoppe arbejdet, før det var løbet løbsk.
sagsøgte så projektet på holmen som et prestigebyggeri, som staten stod bag. økonomien i
entreprisen blev derfor ikke anset som et problem, hvilket sagsøgtes folk også har givet udtryk
for, herunder vøttrup, som forklarede, at pengene kom flyvende fra ministerier og styrelser.
senest i foråret 1996 vidste sagsøgte imidlertid, ifølge erik g. lauesen, at sponsoraterne i alt
udgjorde 10 mill.kr. med denne viden handlede sagsøgte uansvarligt ved at udføre
entrepriseopgaver for halvdelen af fondens penge. at sagsøgte troede, at staten stod bag
fonden, hvorfor man ikke behøvede at koncentrere sig om en stram økonomisk styring, er en
vildfarelse, som sagsøgte alene må bære risikoen for.
hertil kommer, at sagsøgte, som den meget stærke part i kontraktsforholdet, tilsidesatte sin
forpligtelse over for fonden til at sørge for, at økonomien ikke løb løbsk.
tor nørretranders reklamerede over sagsøgtes første regning under mødet med bla. povl erik
hansen den 17. september. der blev endvidere reklameret behørigt under mødet den 17.
                                              - 36 -
oktober 1996, hvorunder tor nørretranders anførte, at beløbet var større end forudsat fra
bestyrelsens side, og at fonden kun havde bestilt det halve arbejde. mind- ship fonden valgte
ikke en konfliktsituation, da den hårde linie ville have været den sikre død for fonden. hele
mødets ånd var derfor at samarbejde om, at mindship fonden kunne tjene penge, og sagsøgte
derved kunne få sine. på baggrund heraf blev samtlige fordringer også momsafløftet.
mindship fonden har derfor ikke forholdt sig passiv, og der er ingen hensyn at tage til
sagsøgte.
sagsøgte har anført, at den omstændighed, at der ikke foreligger en skriftlig
entreprisekontrakt, ikke betyder, at der var uklarhed om det aftalte. der var derimod ret klare
forhold omkring samarbejdet. opgaven skulle løses i et snævert samarbejde, og der skulle
løbende træffes beslutninger om indretning og udarbejdes overslagspriser, der var en
rabataftale, og der skulle være tæt økonomiopfølgning. der er derimod mindre enighed om
betalingstiderne, bortset fra at mindship fonden i første fase bad om respit.
der var ikke tale om et david og goliat forhold, idet der var tre arkitekter hos mindship, og der
sad en advokat i bestyrelsen, hvorfor mindship fonden havde professionelle rådgivere.
ifølge klaus brandi-hansen var der kun to prisoverslag, som han ikke havde set. der er ikke
tvivl om, at fondens egen arkitekt har fået overslagene i videre omfang, end det er blevet
gennemgået under sagen. hertil kommer, at der er ikke er indsigelser mod, at der er udført
arbejde for pengene. den oprindelige aftale med fonden har derfor været gennemført i praksis.
at det skulle have været billigere, er vanskeligt at forene med, at man i øvrigt ikke bestrider
leif egeskjolds erklæring.
jon dyhre hansens foreløbige notat blev udarbejdet kort efter, at sagsøgte fandt ud af, at
forholdet til mindship fonden var problematisk, hvorfor det skal vurderes i lyset heraf.
regningen på 1,9 mill. kr. udgør en meget beskeden overskridelse af det beløb, som
sagsøgerne kan erkende at skylde, og byggeomkostningerne har udviklet sig jævnt, hvorfor
regningen ikke med rimelighed kan anfægtes af sagsøgerne. det er endvidere ikke
dokumenteret, at der er udført arbejde, som mindship fonden ikke havde bedt om. hertil
kommer, at det var erik g. lauesens opfattelse, at den ene million kroner var et opstartsbeløb.
                                                - 37 -
klaus brandi-hansen fik de økonomirapporter, han bad om, hvilket ikke er blevet bestridt. der
er ikke rykket for betalinger, og der er ikke blevet bedt om andre økonomiopgørelser på noget
tidspunkt.
vedrørende perioden efter 1. juni 1996 ligger det fast, at det indvendige køkken blev drøftet i
pinsen 1996, hvor man ifølge riemer talte om en ramme på 1 mill. kr., som ifølge andre vidner
var 611.000 kr. det må imidlertid lægges til grund, at der ikke blev aftalt noget fast beløb.
ifølge riemers forklaring blev det ikke aftalt, at køkkenet skulle være færdigt til skt. hans,
hvilket kan have en betydning for det anslåede beløb. da det gik op for sagsøgte, at køkkenet
ønskedes færdigt til skt. hans, gav man klart udtryk for, at det var en stor opgave, og at der
ikke ville blive givet rabatter for perioden, fordi der skulle arbejdes i døgndrift. der blev
endvidere etableret flere installationer til køkkenet, end man havde regnet med, og der blev
brugt kraner til at få tingene ind i bygningen. ekstraarbejder kom endvidere til undervejs i
forløbet i juni måned. sagsøgte ydede en stor indsats, og mindship fonden/tor nørretranders
har kunnet følge med i, hvad der foregik. på baggrund heraf er der ikke basis for nogen kritik
af sagsøgte, og mindship fonden hæfter derfor for det fakturerede beløb på 1.108.000 kr. excl.
moms for det indvendige køkken.
der har formentlig været nævnt et beløb på 50.000 kr. for det udvendige køkken den 26. juni,
men det var også mindship fonden bekendt, at beløbet voksede undervejs. fonden var gået
over til at være erhvervsdrivende i videre omfang end oprindelig tænkt, hvor man ikke havde
budgetteret med en restaurant, og da bølgerne gik højt, var indtægterne fra restaurationen
ikke under 100.000 kr. om dagen, og derfor væsentligt højere end budgettet omkring skt.
hans. hertil kommer, at mindship fonden ville have det hele, og det skulle gå hurtigt, idet
køkkenet skulle tages i brug samme dag, som byggeriet var blevet påbegyndt. prisen for
etablering af køkkenet skal således vurderes i forhold til udviklingen af restaurationsdriften og
det forsvarlige i at igangsætte et sådant byggeri. på baggrund heraf bestrides det, at der har
været aftalt et beløb på 200.000 kr. for køkkenet.
efter det var blevet indskærpet, at boserup ikke havde fuldmagt til at forpligte fonden, var
sagsøgte helt klar over, at man ikke kunne handle med boserup, hvorfor det heller ikke skete
derefter. tor nørretranders kunne ikke angive, hvad det var, boserup havde bestilt uden
bemyndigelse. de fleste udgifter blev afholdt for at opfylde myndighedernes krav, og den
eneste beslutning, der skulle træffes, var, hvilket materiale der skulle anvendes. beklædningen
med kobber har formentlig gjort regningen større, men der blev ikke reklameret herover.
                                               - 38 -
totalt set kostede canteenaen 1,7 mill. kr., hvoraf der indtil medio august var anvendt
1.488.000 kr. det resterende beløb blev brugt i september/oktober måned, hvor bestyrelsen
havde været inde i billedet. på baggrund heraf kan de sidste 256.000 kr. ikke anfægtes. hertil
kommer, at der foregik andet end køkkenbyggeri i den efterfølgende periode. der blev bla.
etableret en udvendig bar, og sagsøgtes folk fungerede ind imellem som servicefolk.
hvad angår tiden efter 1. juni blev der leveret det arbejde, som de ansvarlige havde bedt om.
det forcerede forløb og dårlig planlægning var ifølge leif egeskjold medvirkende til, at
regningen blev 1-1,5 mill. kr. højere end forventet. at tingene ikke var blevet planlagt
ordentligt, kan ikke bebrejdes sagsøgte.
på baggrund af tor nørretranders kendskab til fakturaerne for perioden efter 1. juni havde han
bedt om et møde. ifølge povl erik hansen så situationen stadig lys ud, og tor nørretranders
fremkom ikke med indsigelser over for regningen. det arbejde, der blev udført og faktureret for
2. fase, var derfor ikke overraskende for mindship fonden.
der er heller ingen indikation i referatet af bestyrelsesmødet den 23. september 1996, om at
mindship fonden ikke anså sig juridisk forpligtet til at betale regningen. afviklingen af gælden
blev derimod drøftet.
forløbet af møderne den 7. og 17 oktober viser tillige, at der heller ikke hér blev sat spørgsmål
ved den juridiske forpligtelse. mindship fondens bestyrelse havde valgt at forsøge at få tingene
gjort færdige og havde ikke opgivet at fortsætte restauranten.
først da man var på vej ind i en bestyrelsesansvarssag, blev der reklameret, hvorfor der er
reklameret for sent.
skifterettens bemærkninger:
som af sagsøgerne erkendt har sagsøgte leveret entreprenørarbejde og andre ydelser til en
værdi, der svarer til det opgjorte beløb.
for så vidt angår fakturaen for perioden indtil den 1. juni 1996 på 1.910.621,00 kr. har
sagsøgerne ikke dokumenteret, at der har foreligget sådanne ekstraordinære forhold i
forbindelse med administrationen af arbejderne, at fakturaen ikke bør anerkendes fuldtud.
                                               - 39 -
istandsættel- sen af kontor- og mødelokaler m.v. bar således efter bevisførelsen præg af et
nogenlunde ordnet forløb, og sagens oplysninger giver ikke grundlag for at fastslå, at
udgifterne kom ud af kontrol af årsager, som sagsøgte bærer et medansvar for.
fakturaen for perioden mellem den 1. juni 1996 og den 31. august 1996 angår i det
væsentligste de to køkkener, det "indvendige" og det "udvendige".
for så vidt angår det "indvendige" køkken konstaterer skifteretten, at det fra sagsøgtes side
blev præciseret, at det ville blive dyrt, og at der ikke ville blive givet rabat. på baggrund af den
oprindelige rabataftale burde sagsøgte imidlertid på en tydeligere måde end den, der fremgår
af bevisførelsen, have gjort klart, at udgiftsniveauet også ville blive påvirket af, at der ville
blive faktureret overarbejdsbetaling. på denne baggrund bør det anmeldte krav reduceres no-
get, jfr. nedenfor.
arbejderne i forbindelse med det "udvendige" køkken blev efter sagens oplysninger gennemført
på en måde, der unddrog sig enhver form for rimelig budgetmæssig kontrol. det er imidlertid
selv efter den stedfundne, omfattende bevisførelse ikke muligt for skifteretten at foretage
nogen sikker, detaljeret bedømmelse af, i hvilket omfang der blev udført arbejder, der ikke var
godkendt gennem den af parterne vedtagne godkendelsesprocedure. det er imidlertid
skifterrettens generelle indtryk, at dette skete i et vist, ikke ubetydeligt, omfang, bla. derved at
boserup traf aftale direkte med sagsøgtes underentreprenører. når henses til begge parters
kendskab til boserups energiske fremfærd og til fondsledelsens tydelige tilkendegivelser over
for sagsøgte i så henseende, bør fonden ikke hæfte fuldt ud for samtlige disse arbejder. derfor
bør det anmeldte krav også på dette punkt reduceres noget.
der er ikke grundlag for at konstatere, at der forelå særlige problemer i forbindelse med
administrationen af de sidste arbejder i tiden frem til betalingsstandsningen. der er derfor ikke
grundlag for at reducere denne del af det anmeldte krav.
efter det anførte reducerer skifteretten det anmeldte krav skønsmæssigt med 1 million kr. +
moms.
                             thi kendes for ret:
                                             - 40 -
den af sagsøgte, monberg & thorsen a/s, i konkursboet, mindship fonden, anmeldte fordring
anerkendes med 5.433.301,81 kr. incl. moms.
inden 14 dage fra afsigelse af denne dom betaler sagsøgerne, forfatter tor nørretranders og
advokat erik nyborg, én for begge og begge for én, 45.000 kr. excl. moms i delvise
sagsomkostninger til sagsøgte.
                    jørgen als andersen
hans jørgen nielsen                         ebbe kristiansen
                                     (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark