text:
mir
                                      udskrift
                                           af
                      sø- & handelsrettens retsbog
                                     ____________
den 18. november 2015 kl. 10:00 blev retten sat af dommerfuldmægtig lise krüger ander-
sen.
der foretoges:
b-110-14
s aps under konkurs
mod
x1
og
b-111-14
s aps under konkurs
mod
x2
                                                  -2-
ingen var tilsagt eller mødt.
der afsagdes sålydende
                                           kendelse:
indledning og påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps.
kurator har nedlagt påstand om, at x1 og x2 pålægges konkurskarantæne i tre år.
x1 og x2 har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges i en
mindre periode end 3 år.
oplysninger i sagen
s aps er stiftet den 16. februar 2011 af x2 med en selskabskapital på 80.000 kr. det blev i for-
bindelse med stiftelsen besluttet at fravælge revision af selskabet. x2 har siden stiftelsen og
frem til den ... 2014 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”at ud-
øve virksomhed med handel og service samt aktiviteter i tilknytning hertil”.
den 6. november 2013 sendte dansk retursystem a/s en faktura vedrørende manglende be-
taling af pantafgift til selskabet på 95.025,19 kr.
dansk retursystem a/s indgav den 6. december 2014 konkursbegæring mod selskabet, og
den 14. januar 2014 blev konkursbegæringen behandlet. det fremgår af retsbogen bl.a.:
                                                   -3-
     ”selskabet mødte ved direktør x2 og x1.
     …
     selskabet bestred, at konkursbetingelserne var opfyldt.
     fordringshaveren begærede konkursdekret afsagt og gjorde bl.a. gældende, at det samlede krav
     er 191.880,29 kr. og vedrører 8 ubetalte fakturaer. faktura … på 102.060 kr. er ikke med i kravet
     mere. ca. halvdelen af kravet er opgjort på baggrund af oplysninger fra selskabet om, hvad sel-
     skabet har solgt. den anden del af kravet er opgjort på baggrund af tal fra revisionsinstituttet.
     revisionsinstituttet har lavet en opgørelse over, hvad der er modtaget af returflasker, som sel-
     skabet har solgt. denne opgørelse overstiger de tal, som selskabet har oplyst til dansk retursy-
     stem a/s, hvorfor selskabet må have solgt mere, end selskabet har oplyst. dansk retursystem
     a/s har derfor skønnet sig frem til et merkrav på ca. 95.000 kr.
     selskabet protesterede mod konkursbegæringen og gjorde bl.a. gældende, at selskabet har for-
     søgt at regne på tallene, da selskabet er uenige i det anførte krav. selskabet kan dog erkende lidt
     over halvdelen af kravet, da selskabet har haft sponsoraftaler, og de flasker, der blev udleveret i
     forbindelse hermed, er ved en fejl ikke talt med af selskabet. selskabet har et bankindestående
     på ca. 16.000 kr., men der er udestående fakturaer på over 200.000 kr., som snart bliver indbetalt
     til selskabet. selskabet har de sidste 14 dage ikke kunnet få adgang til netbanken på grund af, at
     computeren er gået i stykker. selskabet har derfor ikke kunnet betale regninger, men det vil ske.
     udover noget leverandørgæld har selskabet formentlig ikke gæld. selskabet har ikke modtaget
     rykkere og betaler løn til tiden. selskabet har flere gange henvendt sig til dansk retursystem
     a/s med indsigelser, men dansk retursystem a/s har ikke villet lytte. selskabet har bestilt en
     liste fra deres eneleverandør, firma2 fabrikken i …, så selskabet kan se, hvor mange flasker sel-
     skabet har bestilt (og solgt) i 2013.
     skifteretten udsatte sagen og berammede procedure til foretagelse … 2014 kl. 10.00.
     skifteretten vejledte selskabet om, at hvis selskabet ikke giver møde, vil selskabet blive taget
     under konkurs. skifteretten vejledte endvidere selskabet om konkursbetingelserne og mulighe-
     den for at henvende sig til en advokat.”
ingen gav møde for selskabet den ... 2014, og selskabet blev taget under konkursbehandling.
advokat boris frederiksen blev udpeget som kurator i konkursboet.
den 7. april 2014 afgav x2 og x1 forklaring for skifteretten. det fremgår af retsbogen bl.a.
     ”som vidne fremstod x2 og x1, der behørigt formanet forklarede, at selskabet primært solgte
     kildevand, men også lidt sodavand mv. selskabet har også solgt køleskabe. ca. 95 % af salgene
     skete via nettet. hjemmesiden hed …. leverandøren af kildevandet var firma2 i jylland. firma2
     gav selskabet en kredit og leverede ca. 30 paller vand pr. gang. kontaktpersonen hos firma2 var
     p1 og p2. sodavandene købte de blandt andet i metro, på tilbud i bilka og i tyskland. selskabet
     havde nogle faste kunder, hvoraf firma3 og firma4 var de største. de havde vel ca. 550 kunder.
                                                   -4-
      leveringen skete ved firma5, men selskabet havde også selv en varevogn. de leverede selv til
      de kunder, der var tæt på. kunderne betalte ikke altid til tiden, især kommunerne. grunden til
      konkursen var, at firma2 stoppede kreditten, idet firma2 hørte om konkursbegæringen. x1 var
      nøglepersonen i selskabet og havde blandt andet kontakten med firma2. x1 foreslog derfor x2
      at oprette selskabet. x1 kunne ikke stå for selskabet på grund af sit helbred. det var x1, der
      havde kontakten til kunderne og firma2, og var den daglige leder. x2 havde job ved siden af, så
      det var mest x1, der stod for det daglige. de var fælles om at indberette til de offentlige myn-
      digheder. de havde begge adgang til selskabets konto og havde et hævekort. de forestod begge
      den daglige bogføring. bogføringen lå på selskabets adresse på …. varevognen holder stadig på
      adressen, idet x1 så den i dag på adressen. selskabet har aldrig haft en trailer, og de kender ikke
      til, at der har været en trailer bag på varevognen. de ved ikke, om der er noget i varevognen.
      selskabet havde to leasede biler. de var leaset gennem jyske finans. selskabet havde en compu-
      ter, der gik i stykker, hvorefter de brugte deres egne computere. computeren er også ude på
      adressen. x1 har også selv ca. to flyttekasser med forskelligt udstyr. selskabet har kundetilgo-
      dehavender. det var revisor torben sten rasmussen, der hjalp med stiftelsen af selskabet. det
      var x2, der ejede anparterne i selskabet.
      de hævede beløb på selskabets konto op til konkursdekretet vedrører primært løn til selskabets
      ansatte. det var x1, der hævede beløbene, og der er bilag herpå. overførslerne benævnt ”…”
      vedrører betalinger til dansk retursystem a/s. betalingen benævnt ”…” er en betaling for varer
      købt af en leverandør i tyskland. overførslen den 20. januar 2014 vedrører betaling til firma6,
      som leverede køleskabene, som selskabet videresolgte. selskabet havde 6-7 ansatte.
      forklaringen blev oplæst og vedstået.”
skifteretten har den 26. november 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurska-
rantænesag mod x2 og x1 til følge.
firma2 har oplyst, at deres kontaktperson hos s aps var x1.
om sagens omstændigheder i øvrigt fremgår af kurators processkrift blandt andet:
      1.      baggrund om s aps
      1.1     stiftelse og ledelse
      …
      selskabet blev stiftet under navnet selskab1. den 19. september 2012 skiftede selskabet navn til
      s aps med binavnene selskab2 og selskab3.
      på stiftelsestidspunktet havde selskabet adresse på … roskilde. den 11. oktober 2012 ændrede
      selskabet adresse til … tune, og igen den 5. november 2013 blev selskabets adresse ændret til …
      taastrup, hvilket var selskabets adresse på konkurstidspunktet.
      …
                                                 -5-
selskabet har fra stiftelsen den 16. februar 2011 og frem til konkursens indtræden været regi-
streret for moms. derudover har selskabet i to perioder været registreret for a-skat og arbejds-
markedsbidrag. der er tale om perioderne den 31. marts 2011 til den 30. juni 2011 samt fra den
31. juli 2013 til den ... 2014, hvor selskabet blev erklæret konkurs. …
…
1.2     konkursens indtræden
1.2.1 forløbet op til konkursens indtræden
ifølge kurators oplysninger beskæftigede selskabet sig primært med forhandling af kildevand
samt – i mindre omfang – sodavand. begge produkter var omfattet af det danske returpantsy-
stem.
…
dansk retursystem a/s har eneretten til at drive og administrere det danske pant- og retursy-
stem, herunder bl.a. ved at udstede påbud om pantmærkning af drikkevarer og førelse af kon-
trol med forhandleres og salgssteders returnering af pantmærkede emballager. s aps var regi-
streret hos dansk retursystem a/s med produkter omfattet af pant- og retursystemet. s aps
var som led i denne ordning forpligtet til løbende at oplyse antallet af markedsførte enheder,
der var videredistribueret til salgssteder i danmark, til dansk retursystem a/s og afregne pant
af det oplyste antal.
dansk retursystem a/s rettede den 6. november 2013 henvendelse til selskabet, idet dansk re-
tursystem a/s i forbindelse med en løbende kontrol af selskabets salgsrapporteringer havde
konstateret en for høj ”returprocent” på det pantmærkede produkt, som s aps forhandlede.
den konstaterede høje returprocent var et resultat af, at s aps angav et lavere antal markeds-
førte varer, end der reelt var udbudt. på den måde kom s aps til at betale en lavere pantafgift
til dansk retursystem a/s end, hvad de var forpligtet til. oplysningerne fra s aps viste sig at
være væsentligt fejlbehæftede, idet dansk retursystem a/s kunne konstatere, at der blev retur-
neret et langt større antal pantmærkede emballager stammende fra s aps end det oplyste antal
markedsførte varer, der var udbudt til salg.
dansk retursystem a/s konstaterede i november 2013, at returprocenten på det produkt, som s
aps forhandlede, var på 107 %, mens den gennemsnitlige returprocent på landsplan lå på 89 %.
der skulle således have været returneret 7 % flere emballager, end der havde været udbudt til
salg – også selvom det blev lagt til grund, at 100 % af emballagerne var returneret.
da dansk retursystem a/s konstaterede dette misforhold, rettede dansk retursystem a/s som
nævnt henvendelse til s aps ved brev af den 6. november 2013. vedlagt brevet var en faktura
på kr. 95.025,19, der udgjorde s aps’ manglende betaling af pant. beløbet var beregnet på bag-
grund af et skøn over det reelle antal markedsførte produkter. dansk retursystem a/s fastsatte
en frist for s aps til den 14. november 2013 for selskabet til at komme med indsigelser til den
fremsendte opgørelse.
s aps reagerede ikke på dansk retursystem a/s’s opgørelse, hvorefter dansk retursystem a/s
ved brev af den 29. november 2013 traf afgørelse om, at s aps skulle betale yderligere kr.
95.025,19 til dansk retursystem a/s.
                                               -6-
dansk retursystem a/s havde beregnet den manglende pant som forskellen mellem den afreg-
nede pant ifølge s aps’ rapporteringer (kr. -925.098,18) og den pant, som var opgjort på bag-
grund af de emballager, der var modtaget retur (kr. 1.001.118,33), hvorefter kravet kunne opgø-
res til kr. 76.020,15 ex. moms. beløbet udgjorde kr. 95.025,19 inkl. moms, jf. faktura af den 6. no-
vember 2013 …
…
inden [mødet den ... 2014] i skifteretten, konstaterede dansk retursystem a/s, at der igen var et
misforhold mellem s aps’ salgsrapporteringer og returprocenten, idet s aps havde rapporteret
langt færre emballager, end der var markedsført. der kunne denne gang konstateres en retur-
procent på 144 %, mens den gennemsnitlige returprocent på landsplan fortsat lå på 89 %.
dansk retursystem a/s rettede ved brev af 10. februar 2014 igen henvendelse til s aps, hvor
dansk retursystem a/s gjorde et krav på kr. 768.411,23 gældende for manglende betaling af
pant. s aps fik en frist til den 18. februar 2014 for selskabet til at komme med indsigelser til den
fremsendte opgørelse. selskabet fremkom ikke med indsigelser til opgørelsen.
…
1.2.2 det efterfølgende forløb
foruden de betydelige uoverensstemmelser mellem selskabets salgsrapporteringer af pantbe-
lagte emballager og de indkomne returantal, har dansk retursystem a/s konstateret, at selska-
bet i flere tilfælde i strid med bekendtgørelse nr. 104 om pant på og indsamling m.v. af embal-
lager til visse drikkevarer af den 27. januar 2014 (pantbekendtgørelsen) ikke har fremsendt
salgsrapporteringer til dansk retursystem a/s. selskabet har på den baggrund fået udbetalt
mere i pant, end der blev indbetalt, og da selskabet ikke betalte de løbende fakturaer fra dansk
retursystem a/s, anmodede dansk retursystem a/s den 18. februar 2014 miljøstyrelsen om at
træffe afgørelse om at standse udbetalingen af pant til selskabet. ved afgørelse af den 24. febru-
ar 2014 traf miljøstyrelsen afgørelse i overensstemmelse med dansk retursystem a/s’s indstil-
ling.
det kan herefter lægges til grund, at der er sket overtrædelse af strafbelagte regler i pantbe-
kendtgørelsen.
1.3     regnskabsforhold
selskabet har aflagt to offentliggjorte årsrapporter siden stiftelsen.
det fremgår af selskabets seneste årsrapport for regnskabsåret 2012, at selskabet havde en ba-
lance på kr. 296.853, … aktiverne bestod hovedsageligt af tilgodehavender på ca. kr. 178.000,
hvortil kom en likvid beholdning på ca. kr. 53.000 samt materielle anlægsaktiver på kr. 54.000.
passiverne bestod ifølge årsrapporten primært af gæld til leverandører af varer og tjenesteydel-
ser på ca. kr. 132.000 samt anden gæld på ca. kr. 75.000. selskabet havde en egenkapital på ca.
kr. 88.000.
årsrapporten blev godkendt på selskabets generalforsamling den 28. juni 2013, hvor det blev
besluttet at fravælge revision. x2 har underskrevet årsrapporten som direktør.
selskabets omsætning er vokset siden første regnskabsår dækkende perioden den 16. februar
2011 til den 31. december 2011, hvor selskabet havde en balance på kr. 94.301, … aktiverne be-
                                                -7-
stod hovedsageligt af materielle anlægsaktiver på kr. 72.000. passiverne bestod af egenkapital
på kr. 80.000 samt gæld til varekreditorer og anden gæld.
årsrapporten blev godkendt på selskabets generalforsamling den 30. juni 2012, hvor det blev
besluttet at fravælge revision. x2 har underskrevet årsrapporten som direktør.
1.4     aktiver og passiver i konkursboet
1.4.1 aktiver
på konkurstidspunktet var selskabets eneste aktiv en varevogn af mærket ford transit, årgang
2001. gearkassen på varevognen var defekt, hvorfor den kun indbragte boet kr. 5.000 ved sal-
get.
kurator har endvidere modtaget to flyttekasser med diverse løsøregenstande. det har på nuvæ-
rende tidspunkt ikke være muligt for boet at afhænde løsøregenstandene, hvorfor værdien her-
af skønnes til kr. 0.
som led i kurators bobehandling har kurator foretaget omstødelsesundersøgelser, hvilket har
ført til, at kurator har rejst et omstødelseskrav over for dansk retursystem a/s på kr. 102.160.
betalingen udgjorde efter kurators opfattelse en omstødelig disposition i medfør af konkurslo-
vens § 72, idet betalingerne var sket efter fristdagen.
dansk retursystem a/s har anerkendt kravet og indbetalt kr. 102.160 til konkursboets konto.
herefter udgør det samlede indestående hos kurator kr. 111.980,40.
langt størstedelen af boets aktiver er således alene tilvejebragt som en konsekvens af konkur-
sens indtræden og den skævdeling blandt selskabets kreditorer, der var foretaget umiddelbart
forud for konkursens indtræden. der fandtes således i øvrigt ikke aktiver i selskabet, der kan
anvendes til dækning af kreditorernes krav.
1.4.2    passiver
der er i konkursboet anmeldt krav fra 15 kreditorer for i alt kr. 1.233.973,15, hvoraf kr. 4.363,75
er anmeldt i medfør af konkurslovens § 95. langt hovedparten af kravene udgøres af simple
krav anmeldt i medfør af konkurslovens § 97. dansk retursystem a/s har anmeldt krav for
manglende betaling af pant for i alt kr. 867.803,58, hvilket udgør ca. 70 % af den samlede kredi-
tormasse i boet.
1.5     eventuelle strafbare forhold
kurator har undervejs i bobehandlingen konstateret en række forhold, der kunne give grundlag
for at anmode om en politimæssig efterforskning i medfør af konkurslovens § 110, stk. 4.
…
2.      kurators undersøgelser
…
2.2.    indberetninger til skat
                                                -8-
2.2.1 a-skat og arbejdsmarkedsbidrag
selskabet var som nævnt registreret for a-skat og arbejdsmarkedsbidrag i perioderne marts
2013 til juni 2013 samt fra juli 2013 til februar 2014.
i perioden marts 2013 til juni 2013 har selskabet foretaget for sene indberetninger af a-skat og
arbejdsmarkedsbidrag, ligesom der for perioden juli 2013 til februar 2014 ikke er foretaget no-
gen indberetninger til skat.
2.2.2 moms
selskabet var fra stiftelsen den 16. februar 2011 og frem til konkursens indtræden registreret for
moms.
skat har oplyst, at der i perioden fra februar 2011 til februar 2014 i fem tilfælde er sket for sen
indberetning af momstilsvar, ligesom der i fire tilfælde ikke er foretaget indberetninger til
skat.
skat har på grund af de manglende indberetninger måtte foretage foreløbige fastsættelser af
tilsvarene.
2.2.3 selskabsskat
endelig indleverede selskabet ikke rettidigt selvangivelse for indkomståret 2011 til skat, idet
selvangivelsen, som skulle have været skat i hænde senest den 30. juni 2012, først blev indle-
veret den 27. september 2012 efter en rykker fra skat.
2.2.4 manglende registrering for punktafgifter
skat konstaterede ved et besøg på selskabets adresse den 12. august 2013, at der dér befandt
sig et lager af drikkevarer, selvom selskabet ikke var registreret for mineralvands- og emballa-
geafgift (såkaldte punktafgifter).
da det videre kunne konstateres, at selskabet havde indført mineralvand fra udlandet uden at
angive mineralvands- og emballageafgift, traf skat den 30. juni 2014 en række afgørelser om,
at selskabet skulle betale kr. 118.190 i mineralvandsafgift samt kr. 27.716 i emballageafgift, i alt
kr. 145.906.
2.3     regnskabs- og bogføringsforhold
kurator har i forbindelse med konkursens indtræden fået udleveret en flyttekasse med diverse
regnskabsbilag. efter gennemgang heraf har kurator konstateret, at indholdet heraf er en map-
pe med fakturaerne. disse fakturaer er imidlertid ikke forsynets med interne bilagsnumre, og
da der heller ikke er hverken råbalancer eller posteringsoversigter, er det ikke muligt ud fra det
foreliggende materiale at følge selskabets pengestrømning. endvidere fremgår det af udskrift
fra selskabets bankkonto, at der er foretaget en række betalinger, herunder kontanthævninger,
uden at disse betalinger fremgår af regnskabsmaterialet.
om kontanthævningerne bemærkes, at det ved gennemgang selskabets kontoudskrift er kon-
stateret, at der i perioden fra den 10. december 2013 til den 6. januar 2014 er hævet ca. kr. 90.000
i hæveautomater. dette er således sket efter, at dansk retursystem a/s den 3. december 2013
                                                    -9-
     fremsendte konkursbegæringen til sø- og handelsrettens skifteafdeling. kurator antager, at x2
     og x1 begge har været bekendt med konkursbegæringen. x2 og x1 har oplyst, at hævningerne
     er foretaget af x1, og at kontanterne primært er anvendt til lønudbetalinger til selskabets ansatte
     … der er som nævnt ingen dokumentation for, at kontanterne er anvendt til lønudbetalingerne,
     herunder er der ikke sket indberetninger af løn for den omhandlede periode til skat. det er på
     den baggrund kurators opfattelse, at kontanterne uberettiget er anvendt til dækning af x1
     og/eller x2s privatforbrug på et tidspunkt, hvor det måtte have stået ledelsen klart, at selskabet
     ville gå konkurs.
     herudover indleverede selskabet ikke årsrapport for regnskabsåret 2012 rettidigt til erhvervs-
     styrelsen. årsrapporten skulle således have været erhvervsstyrelsen i hænde seneste den 31.
     maj 2013. først efter modtagelsen af en rykker fra erhvervsstyrelsen af den 18. juni 2013 ind-
     sendte selskabet den 28. juni 2013 årsrapporten.
     på baggrund af ovenstående må det antages, at selskabets bogføring ikke lever op til kravene i
     bogføringsloven, ligesom der er sket overtrædelse af årsregnskabsloven.”
af svarskrift indleveret af x1 og x2 fremgår blandt andet:
     ”jeg x1 og x2 har skrevet denne svarskrift sammen.
     i sagsfremstillingen beskriver kurator mig x1 som daværende direktør i s aps. jeg har aldrig
     været direktør i s aps, jeg blev ansat i 3-4 timer dagligt hos s aps til at være med til at arbejde
     dagligt med drift af alm. kontorarbejde og arbejde tæt sammen med direktør x2 på grund af
     x2`s sprogvanskeligheder mv. det var direktør x2 der delte arbejdsopgaver ud. jeg er ikke ud-
     dannet fagligt til arbejdsopgaverne men har erfaring med daglige kontorarbejde fra tidligere
     beskæftigelser.
     x2 valgte at ansætte ikke uddannet men erfarende ”billig arbejdskraft” til at udføre
     daglige kontorarbejde herunder salgsarbejde, alm. kontorarbejde med rapporteringer, lønninger
     osv. og ledede/styrede disse medarbejdere ved f.eks. at dele arbejdsopgaver.
     jeg x1 har været aktiv i den tid jeg har været på arbejde, og har udført alt det arbejde jeg kunne
     klare i arbejdstiden. det er rigtigt at vi næsten konstant var bagud med næsten alt arbejde på
     kontoret, vi forsøgte hele tiden på at finde nye arbejdsmetoder for at skaffe mere tid. meste af
     tiden gik på at besvare kunde henvendelser samt klargøring af ordre, fakturering, rapporterin-
     ger, indberetninger m.m.
     vi står uforstående overfor kurators beskyldninger, vi har rigtigt nok været forsinket med at
     udføre vores arbejde på grund af tidsmangel, herunder har vi været forsinkede med indberet-
     ninger til skat, dansk retursystem a/s, registreringer, lønninger osv. vi har på ingen tids-
     punkt været groft uforsvarlige.
     i processkriften under pkt. 2.1 mener kurator ud fra hvad vi sagde under afhøringen i skifteret-
     ten at han har konstateret jeg x1 var reelt direktør med manglende registrering hos erhvervs-
     styrelsen. det er ikke acceptabelt og sandt at kalde mig for direktør ud fra det vi har sagt, vi har
     måske brugt forkert udtryk som daglig ledelse i stedet for daglig drift/kontorarbejde osv.
                                                      - 10 -
      jeg x1 har ikke sagt/ment at jeg ikke kunne stå registret som direktør på grund af min helbred,
      det jeg mente og sagde var som et svar på et spørgsmål om hvordan selskabet var stiftet/startet
      eller lign. det jeg x1 sagde var at efter at jeg var blevet arbejdsledig den gang, søgte jeg arbejde.
      vi så hinanden med x2 og begyndte at snakke og jeg fortalte at jeg ingen arbejde havde og han
      fortalte at han driver en butik i nordsjælland og var selvstændig og da vi snakkede om min tid-
      ligere arbejde som jeg var opsagt fra spurgte han til hvad vi arbejdede med så forklarede jeg
      ham at det var hovedsagligt handel med kildevand fra firma2 fabrikken og jeg kendte flere hos
      dem og spurgte x2 om det ikke var noget han ville arbejde med, jeg kunne skabe kontakten til
      ham med leverandørerne og derefter arbejde for ham og kunne fungere som nøgleper-
      son/blæksprutte i det daglige kontorarbejde herunder kontakten med leverandører for varekøb
      m.m. x2 spurgte mig hvorfor jeg ikke selv lavede et firma/oprettede et selskab så kunne jeg og-
      så være selvstændig, jeg svarede at jeg ikke kunne stå for et selskab/virksomhed fuldstændigt
      på grund af mit helbred, jeg kunne kun arbejde få timer om dagen og med en til to medarbejde-
      re mere skulle vi nok kunne klare.
      et stykke tid efter spurgte x2 mig om jeg ville arbejde for ham, at han ville starte nyt virksom-
      hed/selskab, det ville jeg gerne så startede det hele. selskabet var meget belastet af udgifter og
      presset økonomisk i selskabets seneste tid, lønninger var meget forsinket og medarbejderne
      ville ikke mere arbejde uden løn/penge, dermed måtte vi kontant udbetale a/c løn til flere med-
      arbejdere, herunder navne som jeg x1 og x2 umiddelbart kan huske er blandt andet p3, p4, p5
      ... der er lavet bilag til hver kontantudbetaling, disse bilag råder kuratoren over, jeg x1 og x2
      har intet bilagsmateriale og har ingen chance for at dokumenter disse med bilag. dele af kon-
      tanthævningerne kan jeg huske er blevet anvendt til betaling af leverandører, brændstof osv.
      hvor alle bilagene var samlet i ringbinds/mapper på selskabets adresse.”
det fremgår videre af x1s duplik af 2. juni 2015 bl.a.:
      ”det er ikke korrekt, at den daglige ledelse har været foretaget af x1.
      x1 oplyser, at han alene var involveret i almindelig kontorarbejde, og ikke var involveret i le-
      delsesmæssige beslutninger.
      x1 oplyser, at selskabet efter hans opfattelse var presset på tid og ressourcer, hvorfor der skete
      fejl i forbindelse med indrapporteringerne. disse fejl medførte, at returprocenten i enkelte peri-
      oder blev for høj. dette vil blive nærmere belyst ved partsforklaring.
      ad. regnskabsforhold
      …
      det er korrekt, at x1 var den der normalt havde kontakten til selskabets leverandør. …
      det er også normalt, at en medarbejder, der står for bogføringen, har adgang til selskabets kon-
      to.
      …
      x1 har korrekt nok talt med x2 omkring en mulig forretningsidé. x2 valgte efterfølgende at gå
      videre med denne idé, og ansatte x1. … det afgørende er, at x2 stifter selskabet, selv er direk-
      tør, og ansatte x1 til diverse kontorarbejde mv.
      …
                                                    - 11 -
      virksomhedens primære område var forhandling med kildevand, der blev udbragt til kunderne
      umiddelbart efter salg. da der ikke var produktion eller andet i selskabet var der kun begrænset
      brug for aktiver i virksomheden, ud over det af kurator nævnte, nemlig en varevogn samt di-
      verse kontormateriel. at der ikke har kunnet konstateres andre aktiver i selskabet på konkurs-
      tidspunktet er derfor normalt for denne type af virksomhed.
      …
      kurator anfører, at der har været foretaget kontanthævninger fra selskabets konto på i alt ca. kr.
      90.000. min klient oplyser, at disse hævninger i væsentlig grad er brugt til aconto løn til flere
      medarbejdere, og at kurator skulle være i besiddelse af flere bilag vedr. disse overførsler. lige-
      ledes er en del af hævningerne blevet anvendt til betaling af leverandører mv. og således i sel-
      skabets interesse.”
det fremgår videre af x2s duplik bl.a.:
      ”x2 var forud for stiftelsen af selskabet selskab1 (senere s aps) chauffør hos firma7, og senere
      selvstændig erhvervsdrivende indenfor salg af grøntsager fra en forretning i …. x2 fik herefter
      mulighed for at handle med spåner, og stiftede i den forbindelse selskabet selskab1. han købte
      selskabet fra en revisor ved navn torben s. rasmussen.
      …
      i forbindelse med, at x2 drev selskabet var alle bilag i orden, og de blev bogførte af en revisor.
      i maj måned 2012 ønskede x2 at gå tilbage til sin ansættelse hos firma7. i den forbindelse kon-
      taktede han igen revisor torben s. rasmussen. revisoren anbefalede x2 ikke at likvidere sel-
      skabet. selskabet var ikke insolvent.
      torben s. rasmussen oplyste, at det ville bedre, hvis selskabet fortsatte sin drift, og at han kun-
      ne finde en køber til selskabet.
      herefter blev det aftalt, at x1 skulle overtage selskabet. revisor torben s. rasmussen registre-
      rede herefter navneændring i selskabet den 19. september 2012 …
      x1 er x2’s gode ven, og han lovede x2, at han ikke skulle tænke på noget, men at x1 nok skulle
      sørge for at alle formaliteter ville komme i orden i forbindelse med overdragelsen.
      i den efterfølgende periode blev x2 igen ansat hos firma7, hvor han fortsat er ansat, og hvor
      han arbejder fuld tid.
      x2 havde ingenting med selskabets drift at gøre, og hørte ingenting førend selskabet blev taget
      under konkursbehandling. da x2 blev indkaldt til skifteretten den 7. april 2014 gav han møde
      med x1. oplysninger der fremkom under afhøringen i skifteretten vedrørende selskabets drift
      efter maj 2012 fremkom alene fra x1, eftersom x2 ikke var bekendt hermed.
      …
      x1 havde forud for mødet i skifteretten oplyst x2, at han ikke behøvede at bekymre sig om no-
      get, men at x1 nok skulle give alle oplysninger til kurator og tage ansvaret for selskabets drift.
                                                 - 12 -
      det den 25. marts 2015 under nærværende sag afgivne svarskrift, har x2 ikke haft kendskab til,
      førend kopi blev udleveret af x2’s beskikkede advokat.
      …
      det fremgår [af e-amil fra firma2, der var leverandør til s aps], at firma2 alene har haft kend-
      skab til x1.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x1 og x2.
x1 har forklaret blandt andet, at han blev ansat i selskabet af x2. de taler tyrkisk sammen.
han skulle hjælpe x2, der havde en anden forretning, som skulle passes. han er i besiddelse
af såvel ansættelseskontrakt som lønsedler.
han fungerede som x2’s forlængede arm og var en slags blæksprutte, der lavede generelt
kontorarbejde, herunder stod han blandt andet for bogføring, ordrer og salg. han arbejdede
3-4 timer om ugen for selskabet, mere magtede han ikke. det var også ham, der havde kon-
takten med dansk retursystem a/s. han har i nogle tilfælde givet revisor besked om, hvem
der skulle have hvad i løn.
hvis han var i tvivl om noget, spurgte han altid x2. det var x2, der bestemte. hvis han hav-
de spørgsmål til selve bogføringen spurgte han dog torben s. rasmussen, der kunne hjælpe
ham også med regnskabsprogrammet. han passede selvstændigt de arbejdsområder, som x2
havde tildelt ham i forbindelse med sin ansættelse.
det var ikke meningen, at han skulle overtage selskabet, og der er ham bekendt ikke udar-
bejdet en aftale herom.
han var bekendt med henvendelsen fra dansk retursystem a/s, som han læste sammen
med x2. x2 bad ham finde ud af, om han havde lavet en fejl i indberetningerne. han gen-
nemgik derfor alle bilagene og fandt ud af, at han havde glemt at indberette de flasker, som
selskabet havde givet i forbindelse med en sponsoraftale.
                                                - 13 -
han har efter anmodning fra x2 hævet kontante beløb fra selskabets bankkonto. beløbene
blev brugt til at betale gæld til leverandører og løn til medarbejdere med.
han har ikke fjernet aktiver fra selskabet. det er korrekt, at han er mødt med x2 i skifteret-
ten, men hans primære rolle i den anledning var at være tolk for x2, som ville sikre sig, at
han forstod, hvad der foregik til møderne og tillige at blive forstået. han kunne endvidere
supplere med oplysninger om de almindelige arbejdsgange i selskabet.
svarskriftet har han skrevet. x2 godkendte efterfølgende indholdet.
x2 har forklaret blandt andet, at han kom til danmark i 2009. han har ingen uddannelse og
bor med sin ægtefælle i nordsjælland. han havde et enkeltmandsfirma, selskab1, der solgte
hø, halm og spåner til dyrebutikker mv.
x1, som han kendte, sagde at det var bedre, hvis han drev forretningen fra et anpartsselskab.
x1 tilbød, at de kunne samarbejde. han stiftede derfor anpartsselskabet, men allerede 3-5
måneder efter opstarten måtte han konstatere, at selskabet ikke kunne tjene penge. han
stoppede derfor og fandt omkring årsskiftet 2011/2012 et andet fuldtidsarbejde.
x1 havde en god ide med slag af kildevand og ville overtage selskabet, hvilket var ok med
ham. de indgik aftalen mundtligt, og han fik ikke penge for selskabet. det er kun x1, der har
haft kontakt med revisor. x1 kontaktede ham ikke efter overtagelsen. han var ikke klar over,
at selskabet havde skiftet navn og er ikke bekendt med, hvad der skete i selskabet efter, at x1
havde overtaget det. han var ikke med til at indberette til dansk retursystem a/s eller
skat.
det er ham, der har underskrevet årsregnskabet 2011. det vedrørte nemlig selskab1. han har
ikke underskrevet årsregnskabet 2012, og han har heller ikke set ledelsberetningen.
                                                    - 14 -
han gik ud fra, at x1 havde overtaget selskabet. han vidste ikke, at man skulle afregistreres
som selskabets direktør og har følgelig heller ikke anmodet herom. han gav x1 fuldmagt til
selskabets bankkonto, da det jo var x1, der overtog selskabet. han har ikke modtaget selska-
bets post på sin private adresse.
det var x1, der i skifteretten forklarede om selskabets forhold. derudover virkede x1 som
tolk. han forstod ikke, hvad dommeren læste op og sagde derfor bare ok. det var dommeren
og x1, der talte i skifteretten.
synspunkter
b-110-14
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 7.
oktober 2015, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”det gøres overordnet gældende, at betingelserne for at pålægge x1 konkurskarantæne efter
      konkurslovens § 157 er opfyldt.
      deltagelse i ledelsen
      det gøres gældende, at x1 reelt har forestået den daglige ledelse i selskabet, uanset at han aldrig
      formelt har været registreret som direktør i selskabet.
      …
      under en vidneafhøring for skifteretten af 7. april 2014 … hvorved x1 blev afhørt sammen med
      selskabets registrerede direktør, x2, oplyste de begge under strafansvar, at x1 var nøgleperso-
      nen i selskabet og stod for den daglige ledelse og blandt andet havde kontakten til selskabets
      kunder, herunder deres største leverandør, firma2.
      derudover fremgår det af vidneafhøringen, at det var x1, der foreslog x2 at oprette selskabet,
      idet x1 ikke kunne stå for selskabet pga. sit helbred. det blev oplyst, at x2 havde job ved siden
      af, og at det derfor mest var x1, som stod for det daglige.
      derudover blev det oplyst, at x1 og x2 var fælles om at indberette til de offentlige myndighe-
      der, at de begge havde adgang til selskabets konto og hævekort, og at de begge havde forestået
      den daglige bogføring.
      det fremgår endvidere af retsbogsudskriften, at forklaringerne blev oplæst og vedstået.
      det forhold, at x1 efterfølgende har fremhævet, at han alene stod for almindeligt kontorarbejde
      i selskabet i ca. 3-4 timer om dagen, og at han var ansat af x2, ses ikke dokumenteret.
                                               - 15 -
det bemærkes hertil, at de forhold og arbejdsopgaver, som x1 i svarskriftet selv beskriver at
have udført, herunder forestået kontakten til kunderne, klargøring af ordrer, fakturering, ind-
beretninger, adgangen til selskabets konto, udbetaling af lønninger til øvrige medarbejdere, le-
delse af medarbejderne ved eksempelvis at dele arbejdsopgaver ud, går udover, hvad der må
anses som almindeligt kontorarbejde.
derudover ses det udokumenteret, at x1 alene udførte arbejde i 3-4 timer om dagen, hvilket i
øvrigt heller ikke umiddelbart stemmer overens med de beskrevne arbejdsopgavers omfang.
det forhold at x1 alene skulle være ansat i selskabet som kontorassistent eller lignende ses hel-
ler ikke dokumenteret ved eksempelvis ansættelseskontrakt.
derudover har selskabets registrerede direktør, x2 i konkurskarantænesagen verserende mod
ham gjort gældende, at x1 reelt har forestået den daglige ledelse i selskabet.
dette understøttes endvidere af, at x1 ligeledes mødte på selskabets vegne ved møde i skifteret-
ten den 14. januar 2014 til behandling af konkursbegæringen mod selskabet.
på baggrund af samtlige ovennævnte forhold gøres det således gældende, at x1 reelt har fore-
stået den daglige ledelse i selskabet.
den tidsmæssige betingelse
fristdagen i forbindelse med konkursboet er i henhold til konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 3, den 6.
december 2013, hvilket er datoen skifterettens modtagelse af konkursbegæring fra dansk retur-
system a/s.
konkursboet gør i den forbindelse gældende, at x1 har udgjort den reelle ledelse i s aps senere
end et år før fristdagen den 6. december 2013, idet han som redegjort for ovenfor reelt stod for
den daglige drift i selskabet og i sin tid opfordrede x2 til at stifte selskabet, hvorfor det kan
lægges til grund, at x1 har deltaget i selskabets ledelse fra stiftelsen og frem til konkursens ind-
træden. den tidsmæssige betingelse er dermed opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 2.
led.
groft uforsvarlig forretningsførelse
konkursboet gør dernæst gældende, at x1 på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt.,
3. led.
konkursboet gør i den forbindelse overordnet gældende,
at      konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, idet der bortset fra en varevogn af
        ringe værdi ikke har kunnet konstateres aktiver i selskabet på konkurstidspunktet, og
at      konkursen skyldes svig over for dansk retursystem a/s.
konkursen kan dermed ikke henføres til ydre omstændigheder, men skyldes alene den af s aps
udviste adfærd, herunder overtrædelserne af pantbekendtgørelsen.
det må anses for groft uforsvarligt, at x1 i regi af s aps har begået overtrædelse af strafbelagte
bestemmelser i pantbekendtgørelsen ved manglende og betydeligt fejlbehæftede salgsrapporte-
ringer med det formål at unddrage betaling af pant. det bemærkes særligt, at selskabet flere
                                              - 16 -
gange angav et lavere antal markedsførte varer pålagt pant, end der var udbudt med den kon-
sekvens, at selskabet betalte en lavere pantafgift til dansk retursystem a/s, end selskabet var
forpligtet til, ligesom selskabet undlod at betale de heraf følgende efteropkrævninger fra dansk
retursystem a/s. dansk retursystem a/s blev på denne måde unddraget et beløb på mere end
kr. 850.000, hvorfor både omfanget og den anvendte fremgangsmåde må anses for at være groft
uforsvarlig.
det gøres endvidere gældende, at x1 har medvirket til, at der på vegne af s aps ikke blev fore-
taget den lovpligtige registrering af selskabets ledelse i erhvervsstyrelsens register, hvilket er i
strid med selskabslovens § 10. på baggrund af kurators undersøgelser må det lægges til grund,
at x1 har varetaget den reelle ledelse af selskabet sammen med den registrerede direktør x2.
hertil kommer, at x1 og x2 i flere tilfælde har indberettet a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og
moms for sent eller slet ikke foretaget indberetninger til skat, ligesom selskabet under x1’s og
x2’s ledelse har indleveret selvangivelse og årsregnskab for sent.
selvom selskabet drev virksomhed med import, køb og salg af blandt andet mineralvand, har
x1 og x2 heller ikke sørget for, at selskabet var registreret for mineralvands- og emballageafgif-
ter, hvilket har ført til unddragelse af punktafgifter over for skat for et beløb på ca. kr.
150.000,-. skats samlede krav i boet udgør kr. 415.860,-.
disse manglende indberetninger og afregninger af skatter og afgifter, som er forsømt over læn-
gere perioder, kan ikke henføres til opstartsvanskeligheder og udgør i sig selv groft uforsvarlige
forhold.
x1 og x2 har desuden som ansvarlige for selskabets bogføring ikke iagttaget sine forpligtelser
efter bogføringsloven til løbende at foretage bogføring, der viser selskabets pengestrømme. det
udleverede bogføringsmateriale fremstår særdeles mangelfuldt, og det må antages, at selskabet
enten ikke løbende har levet op til bogføringslovens krav til at foretage bogføring og opbevare
bogføringsmateriale, eller at en del af selskabets bogføringsmateriale er bortskaffet inden kon-
kursen.
endelig har x1 oplyst, at han i perioden kort tid før konkursens indtræden på et tidspunkt, hvor
der var overhængende risiko for, at selskabet ville blive taget under konkurs, idet selskabet var
blevet mødt med krav fra dansk retursystem a/s, havde foretaget kontanthævninger fra sel-
skabets bankkonto i størrelsesordenen kr. 90.000,-, hvilket øjensynligt er sket med den registre-
rede direktør, x2s accept. det er ikke dokumenteret, hvad beløbene er anvendt til, og x1s for-
klaring om, at pengene udgjorde løn til medarbejdere ses heller ikke at være dokumenteret, idet
der ikke i det udleverede bogføringsmateriale findes dokumentation herfor, ligesom der ikke er
indberettet tilsvarende lønbeløb til skat.
det må derfor formodes, at pengene, som er hævet af x1, er tilgået x1 og/eller x2s private for-
mue.
samtlige ovennævnte forhold taler således for, at x1 som selskabets reelle daglige leder har ud-
øvet groft uforsvarlig forretningsførelse.
rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør med henvisning til ovenstående gældende, at det under hensyn til x1s hand-
lemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 2.
                                                     - 17 -
      det må ved vurderingen af, om det er rimeligt at pålægge x1 konkurskarantæne, betragtes som
      en skærpende omstændighed, at han reelt har varetaget den daglige drift af selskabet, og der-
      ved har været ansvarlig for, at der er begået omfattende svig over for dansk retursystem a/s
      for et beløb på mere end kr. 850.000,-, ligesom der i øvrigt ses at være sket grove overtrædelser
      af forpligtelser til at indberette og afregne skatter og afgifter og forestå behørig bogføring, her-
      under opbevaring af denne.
      karantæneperioden
      endeligt gør konkursboet gældende, at x1 skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurs-
      lovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x1 konkurskarantæne i en
      kortere periode end tre år.
      det bemærkes, at kurator allerede i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, af
      19. juni 2014, fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten om, at der efter kurators op-
      fattelse burde indledes konkurskarantænesag mod x1.
      det gøres således gældende, at der ikke er grundlag for at nedsætte karantæneperioden, uanset
      at der er gået mere end ét år siden konkursdekretets afsigelse, jf. eksempelvis sø- og handels-
      rettens kendelse sagen b-80-14 af 14. april 2015 og retten i helsingørs kendelse i sagen bs 3b-
      1198/2014 af 26. maj 2015. i begge sager, som vedrørte konkurskarantæne over for selskabers re-
      elle direktør, fandtes der ikke tilstrækkeligt grundlag for at nedsætte karantæneperioden uan-
      set, at der var forløbet mere end ét år siden konkursdekretets afsigelse. ”
for x1 er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af
28. september 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
      til støtte for den nedlagte påstand gør x1 overordnet gældende, at betingelserne for at pålægge
      ham konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, ikke er opfyldt.
      …
      til støtte for den nedlagte påstand gør min klient uddybende gældende, at det er kurator som
      bærer bevisbyrden for, at betingelserne for at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslo-
      vens § 157 er opfyldt.
      denne bevisbyrde er ikke løftet, herunder har kurator ikke løftet den tunge bevisbyrde for, at
      x1 – der ikke var direktør eller registreret som andet ledelsesmedlem – har spillet en sådan rol-
      le, at han var virksomhedens reelle leder. det oplyser han, at han ikke var – det var nemlig x2.
      …
      ad. betingelsen ”groft uforsvarlig”
      det springende punkt i denne sag er, om de høje beviskrav til at min klient som følge af ”groft
      uforsvarlig forretningsførelse” er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, er
      opfyldt.
      det er ikke tilfældet.
                                               - 18 -
særlovgivningen og kravet om ”forretningsførelse” /”deltagelse i ledelsen”
til støtte for, at der ikke var tale om groft uforsvarlig forretningsførelse fremhæver x1:
x2 var direktør – ikke x1.
derfor er det helt overvejende udgangspunkt, at en eventuel konkurskarantæne skal pålægges
ledelsesmedlemmerne, ikke dem som blot har været ansat i selskabet.
fordi x1 hverken var direktør i selskabet eller den reelle leder er det ikke relevant ved afgørel-
sen af om x1 skal pålægges konkurskarantæne i hvilket omfang selskabet har overholdt sine
forpligtigelser i forhold til skat, dansk retursystem a/s med videre.
det er dokumenteret, at x2 var ene stifter, samt direktør i selskabet.
derfor er det klare udgangspunkt, at x2 har haft det fulde ledelsesmæssige ansvar, herunder
for korrekt angivelse af moms, skat, salgsrapporteringer til dansk retursystem a/s mv.
da x1 ikke har deltaget i ledelsen, er der for hans vedkommende ikke handlet i strid med sel-
skabslovens § 10 som bestemmer, at medlemmer af direktionen eller bestyrelsen skal registreres
i erhvervsstyrelsens it-system.
konkurslovens § 157 opstiller et krav om, at der skal have været udvist ”forretningsførelse”.
det begreb ligger sig sprogligt op ad kravet i bestemmelsen om ”deltagelse i ledelsen”.
i forretningsførelse ligger, at der er tale om, at man tager forretningsmæssige beslutninger.
det var ikke tilfældet for så vidt angår x1.
x1 oplyser, at han har udført forskelligt kontorarbejde, herunder bogføring og rapportering og
haft kontakt til leverandørerne i nogen omfang. men han har ikke taget forretningsmæssige be-
slutninger. konkurskarantæne er derfor allerede af den grund udelukket.
kurator har nævnt, at det ved kurators undersøgelser er kommet frem, at x1 var nøglepersonen
i selskabet. at en medarbejder kan betragtes som en ”nøglemedarbejder” eller ”nøgleperson”
betyder blot, at medarbejderen udfører en vigtig funktion i virksomheden.
det er ikke nødvendigvis sammenfaldende med, at man deltager i ledelsen.
…
at x2 eventuelt har haft sprogvanskeligheder kan ikke have betydning for, om han kunne fore-
stå ledelsen i selskabet. det kan lægges til grund, at det i dag er muligt at drive et selskab der er
dansk registreret, og har sine aktiviteter i danmark, uden at tale flydende dansk, ligesom in-
strukser til for eksempel x1 også kunne gives på tyrkisk.
x2 har desuden også ifølge oplysningerne i duplikken forestået ledelsen i andre dansk registre-
rede virksomheder med hovedaktiviteter i danmark. dette er et beviselement, der taler i ret-
ning af, at x2 også kunne forestå ledelsen af dette selskab.
                                               - 19 -
i forhold til det af selskabets direktør x2 anførte bestrider x1 som udokumenteret, at x1 skulle
købe det nu konkursramte selskab.
det bemærkes, at overdragelsesaftale ikke er lavet, og at x2 ikke har fremlagt dokumentation
for betaling af købesum eller opfyldelse af andre vilkår omkring den påståede aftale.
x1 oplyser, at x2 var orienteret om mødet i skifteretten, og at svarskriftet i denne sag var god-
kendt af x2.
ad. ”groft uforsvarlig”
ved indrapportering til dansk retursystem a/s er der som ovenfor nævnt sket diverse fejl, der
har betydet, at returprocenten blev for høj. at der i en opstartsfase af en virksomhed kan ske
fejl, er ikke usædvanligt, og kan ikke i sig selv medføre, at forretningsførelsen er ”groft ufor-
svarlig”.
den primære grund til virksomhedens konkurs er disse fejlbehæftede indrapporteringer, men
da x1 ikke var direktør er det ikke ham, som har haft det overordnede ansvar for dette.
ikke ”konkursrytter”
det skal også tillægges betydning, at x1 siden 1999 været tilknyttet 6 selskaber. af disse er blot
et enkelt gået konkurs i 2010.
på grund af markedsvilkårene var der i 2010 et usædvanligt højt antal konkurser. at x1 over 16
år har været involveret i én konkurs i et år med særligt mange konkurser, gør således samlet ik-
ke, at x1 kan betragtes som en ”konkursrytter” med en lang række af konkurser bag sig.
forhold omkring betalinger til det offentlige
…
at selskabet i enkelte perioder har foretaget for sene indberetninger kan ikke betragtes som
”væsentligt omfang”. dette bør indgå i vurderingen af, om der er foretaget groft uforsvarlig
forretningsførelser.
…
at foretage den daglige bogføring, og foretage indberetninger til skat må betragtes som al-
mindeligt kontorarbejde. sædvanligvis udføres disse opgaver af en bogholder, eller eventuelt
hos en kontoransat hos selskabets revisor. i dette tilfælde er disse opgaver udført af x1 som an-
sat på kontoret. at x1 varetager disse opgaver, kan ikke være betydende for, om han deltager i
ledelsen i selskabet.
forhold omkring bogføring
at bogføringen eventuelt ikke i enhver henseende har levet op til kravene i bogførings- og års-
regnskabsloven, kan, jævnfør bemærkningerne til loven ovenfor, heller ikke i sig selv betyde, at
der er tale om groft uforsvarlig forretningsførelse.
…
der har i den sidste korte periode været hævet penge kontant, som er brugt til betaling af løn-
udgifter og andre udgifter relateret til virksomhedens drift. det bør indgå i vurderingen om
                                             - 20 -
”groft uforsvarlig forretningsførelser” at disse hævninger er foretaget i den sidste korte periode,
før virksomhedens drift ophørte.
og under alle omstændigheder kan x1 ikke bebrejdes eventuelle mangler, da han ikke var di-
rektør i selskabet, men almindelig ansat.
kreditorernes tab
…
virksomhedens primære område var forhandling med kildevand, der blev udbragt til kunderne
umiddelbart efter salg.
da der ikke var produktion eller andet i selskabet var der kun begrænset brug for aktiver i virk-
somheden, ud over det af kurator nævnte, nemlig en varevogn samt diverse kontormateriel. at
der ikke har kunnet konstateres andre aktiver i selskabet på konkurstidspunktet er derfor nor-
malt for denne type af virksomhed.
og under alle omstændigheder kan x1 ikke bebrejdes eventuelle mangler, da han ikke var di-
rektør i selskabet, men almindelig ansat.
påståede kontanthævninger
…
min klient oplyser, at disse hævninger så vidt han ved i væsentlig grad er brugt til aconto løn til
flere medarbejdere, og at kurator skulle være i besiddelse af flere bilag vedr. disse overførsler.
ligeledes er en del af hævningerne blevet anvendt til betaling af leverandører mv. og således i
selskabets interesse.
og under alle omstændigheder kan x1 ikke bebrejdes eventuelle mangler, da han ikke var di-
rektør i selskabet, men almindelig ansat.
sagsbehandlingstiden som en formildende omstændighed
boet blev taget under konkursbehandling den ... 2014.
…
da der allerede er gået mere end et år efter konkursdekretets afsigelse, begrunder dette under
alle omstændigheder en konkurskarantæne på kortere end 3 år. at kurator den 19. juni 2014
fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten om, at der burde indledes en sag om kon-
kurskarantæne, kan ikke have betydning. det afgørende - jævnfør bemærkningerne - er afgørel-
sen om konkurskarantæne, ikke kurators indstilling til retten om konkurskarantæne.
…
… da behandlingstiden bliver minimum 20 måneder i nærværende sag, har denne sag allerede
nu haft en behandlingstid, hvor længden ifølge lovens forarbejder indgår som en formildende
omstændighed.
den subsidiære påstand
                                                        - 21 -
     til støtte for den subsidiære påstand gøres det derfor gældende, at x1 som følge af ovennævnte
     forhold under alle omstændigheder skal pålægges konkurskarantæne for en kortere periode
     end 3 år.
b-111-14
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 7.
oktober 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
     ”det gøres overordnet gældende, at betingelserne for at pålægge x2 konkurskarantæne efter
     konkurslovens § 157 er opfyldt.
     deltagelse i ledelsen senere end et år før fristdagen
     fristdagen i konkursboet er i henhold til konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 1, den 6. december 2013,
     hvilket er datoen for skifterettens modtagelse af dansk retursystem a/s’s konkursbegæring.
     det er i sagen ubestridt, at x2 har været registreret direktør i s aps fra stiftelsen den 16. februar
     2011 og indtil selskabet blev erklæret konkurs den ... 2014.
     det kan på denne baggrund lægges til grund, at x2 har deltaget i ledelsen senere end ét år før
     fristdagen.
     groft uforsvarlig forretningsførelse
     konkursboet gør gældende, at x2 på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til
     at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
     konkursboet gør i den forbindelse overordnet gældende,
     at    konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, idet der bortset fra en varevogn af
           ringe værdi ikke har kunnet konstateres aktiver i selskabet på konkurstidspunktet, og
     at    konkursen skyldes svig over for dansk retursystem a/s.
     konkursen kan dermed ikke henføres til ydre omstændigheder, men skyldes alene den af s aps
     udviste adfærd, herunder overtrædelserne af pantbekendtgørelsen.
     det er i sagen ubestridt, at x2 i sin tid stiftede selskabet og har været indsat som registreret di-
     rektør siden stiftelsestidspunkt, samt at han i løbet af sin direktørperiode har haft arbejde ved
     siden af, og at han har overladt den daglige ledelse til x1.
     det gøres på denne baggrund gældende, at x2 ved at stå som registreret direktør for selskabet
     primært har ageret stråmand for x1.
     …
     det gøres … gældende, at x2 har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, allerede fordi han
     overlod den daglige ledelse til x1, uden at denne formelt blev registreret som direktør, hvilket
     har været med til at sløre selskabets reelle forhold.
                                             - 22 -
hertil kommer, at anvendelsen af stråmænd er egnet til at undergrave selve formålet med kon-
kurskarantæneinstituttet.
det ses ikke dokumenteret eller sandsynliggjort, at x2 var ubekendt med sin registrering som
direktør eller med ledelsen og driften af selskabet, ligesom det ikke er dokumenteret, at selska-
bet skulle være blevet solgt til x1.
hertil bemærkes, at x2 er angivet som direktør i selskabets årsrapporter, …
derudover fremgår det af vidneafhøringen af x2 og x1 af 7. april 2014 …, at x2 deltog i selska-
bets bogføring og indberetninger til offentlige myndigheder, og at x2 ligeledes havde adgang til
selskabets konto og hævekort og ejede anparterne i selskabet. x2 kan således ikke siges at have
været ubekendt med, hvad der foregik i selskabet.
det blev ikke under vidneafhøringen den 7. april 2014 eller retsmødet den 14. januar 2014 …
overdraget til x1, hvilket x1 i den verserende konkurskarantænesag mod ham ligeledes har be-
stridt.
det fremgår videre af retsbogen …, at både x2 og x1 var til stede under afhøringen og blev be-
hørigt formanet, samt at forklaringen blev oplæst og vedstået, hvorfor oplysningerne må anses
som afgivet af begge parter.
x2’s påstand om, at han ikke forstod noget under afhøringen, og at det alene var x1, der afgav
oplysningerne, må derfor afvises som udokumenteret.
hertil bemærkes, at såfremt x2 enten ikke kunne stå inde for oplysningerne eller ikke forstod,
hvad der blev oplyst under vidneafhøringen, burde dette være blevet tilkendegivet over for
dommeren. dette skete imidlertid ikke, idet x2 omvendt valgte at vedstå forklaringen, som i
øvrigt ikke ses bestridt før ved x2’s duplik af 3. august 2015.
som selskabets direktør har x2 således haft ansvaret for selskabets forhold og de forpligtelser,
som påhviler den registrerede direktør, uagtet at den daglige ledelse reelt primært er forestået
af x1.
det må på denne baggrund anses for groft uforsvarligt, at x2 som registreret direktør for sel-
skabet har begået overtrædelse af strafbelagte bestemmelser i pantbekendtgørelsen ved mang-
lende og betydeligt fejlbehæftede salgsrapporteringer med det formål at unddrage betaling af
pant. det bemærkes særligt, at selskabet flere gange angav et lavere antal markedsførte varer
pålagt pant, end der var udbudt med den konsekvens, at selskabet betalte en lavere pantafgift
til dansk retursystem a/s, end selskabet var forpligtet til, ligesom selskabet undlod at betale de
heraf følgende efteropkrævninger fra dansk retursystem a/s. dansk retursystem a/s blev på
denne måde unddraget et beløb på mere end kr. 850.000,-, hvorfor både omfanget og den an-
vendte fremgangsmåde må anses for at være groft uforsvarlig.
det gøres i den sammenhæng gældende, at x2 som registreret direktør var ansvarlig for selska-
bets fejlagtige og manglende salgsindberetninger, også selvom det reelt var x1, der forestod den
daglige ledelse i selskabet. x2 havde således et ansvar for at sikre, at selskabet overholdt pant-
bekendtgørelsen, hvilket ikke er sket.
det gøres endvidere gældende, at x2 har medvirket til, at der på vegne af s aps ikke blev fore-
taget den lovpligtige registrering af selskabets ledelse i erhvervsstyrelsens register, hvilket er i
                                             - 23 -
strid med selskabslovens § 10, idet det på baggrund af kurators undersøgelser må lægges til
grund, at x1 har varetaget den reelle ledelse af selskabet sammen med x2.
hertil kommer, at x1 og x2 i flere tilfælde har indberettet a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og
moms for sent eller slet ikke foretaget indberetninger til skat, ligesom selskabet under x1’s og
x2’s ledelse har indleveret selvangivelse og årsregnskab for sent.
selvom selskabet drev virksomhed med import, køb og salg af blandt andet mineralvand, har
x1 og x2 heller ikke sørget for, at selskabet var registreret for mineralvands- og emballageafgif-
ter, hvilket har ført til unddragelse af punktafgifter over for skat for et beløb på ca. kr.
150.000,-. skats samlede krav i boet udgør kr. 415.860,-.
disse manglende indberetninger og afregninger af skatter og afgifter, som er forsømt over læn-
gere perioder, kan ikke henføres til opstartsvanskeligheder eller tidsmangel og udgør i sig selv
groft uforsvarlige forhold.
x1 og x2 har desuden som ansvarlige for selskabets bogføring ikke iagttaget sine forpligtelser
efter bogføringsloven til løbende at foretage bogføring, der viser selskabets pengestrømme. de
udleverede bogføringsmateriale fremstår særdeles mangelfuldt, og det må antages, at selskabet
enten ikke løbende har levet op til bogføringslovens krav til at foretage bogføring og opbevare
bogføringsmateriale, eller at en del af selskabets bogføringsmateriale er bortskaffet inden kon-
kursen.
endelig har x1 oplyst, at han i perioden kort tid før konkursens indtræden på et tidspunkt, hvor
der var overhængende risiko for, at selskabet ville blive taget under konkurs, idet selskabet var
blevet mødt med krav fra dansk retursystem a/s, havde foretaget kontanthævninger fra sel-
skabets bankkonto i størrelsesordenen kr. 90.000,-, hvilket øjensynligt er sket med x2’s accept.
det er ikke dokumenteret, hvad beløbene er anvendt til, og x1’s forklaring om, at pengene ud-
gjorde løn til medarbejdere ses heller ikke at være dokumenteret, idet der ikke i det udleverede
bogføringsmateriale findes dokumentation herfor, ligesom der ikke er indberettet tilsvarende
lønbeløb til skat.
det må derfor formodes, at pengene, som er hævet af x1, er tilgået x1 og/eller x2’s private for-
mue.
samtlige ovennævnte forhold taler således enkeltvis og samlet set for, at x2 har udøvet groft
uforsvarlig forretningsførelse i selskabet og dermed er uegnet til at deltage i ledelsen i en er-
hvervsvirksomhed.
rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør med henvisning til ovenstående gældende, at det under hensyn til x2’s hand-
lemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 2.
det må ved vurderingen af, om det er rimeligt at pålægge x2 konkurskarantæne, betragtes som
en skærpende omstændighed, at han som registreret direktør og stråmand har medvirket til at
begå omfattende svig over for dansk retursystem a/s for et beløb på mere end kr. 850.000,-, li-
gesom der i øvrigt ses at være sket grove overtrædelser af den registrerede direktørs forpligtel-
ser til at indberette og afregne skatter og afgifter og forestå behørig bogføring, herunder opbe-
varing af denne.
                                                    - 24 -
     karantæneperioden
     endeligt gør konkursboet gældende, at x2 skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurs-
     lovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x2 konkurskarantæne i en
     kortere periode end tre år.
     det forhold, at x2 ikke reelt har forestået den daglige ledelse i selskabet, men alene har ageret
     stråmand, kan ikke på nogen måde medføre en nedsættelse af karantæneperioden, idet det at
     være stråmand er groft uforsvarligt i sig selv, og da reglerne om konkurskarantæne netop også
     søger at ramme stråmandskonstruktioner.
     endvidere skal det præciseres, at reglerne om konkurskarantæne udgør et civilretligt supple-
     ment til straffelovens regler, hvorfor der ikke er nogen holdepunkter for, at en stråmand skal
     pålægges en mindre sanktion end hovedmanden.
for x2 er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 7.
oktober 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
     ”for at kunne pålægge konkurskarantæne, skal kurator for det første dokumentere, at x2 har
     deltaget i selskabets reelle ledelse, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
     for det andet, skal kurator dokumentere, at x2 forretningsførelse har været groft uforsvarlig.
     hertil kommer, at det skal være rimeligt ud fra de faktiske forhold at pålægge konkurskaran-
     tæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2
     …
     vedrørende x2’s ledelse af selskabet – konkurslovens § 157, første led.
     …
     det er bestrides ikke, at x2 har været en del af selskabets registrerede ledelse indtil selskabets
     konkurs.
     …
     det var imidlertid ikke x2 bekendt, at han fortsat var involveret i ledelsen, eftersom han af både
     revisor og x1 fik at vide, at han havde solgt selskabet.
     vedrørende ”uforsvarlig forretningsførelse” – kl § 157, 2. led.
     for at kunne betegne x2’s forretningsførelse som grov, skal der været tale om overtrædelse af
     straffelov eller særlov, herunder særligt:
     -     bogføringslovens § 6, 7 og 8 (om god skik og registrering af transaktioner)
     -     momslovens § 81 (korrekt registrering af momstilsvar)
     -     kildeskattelovens § 74 (korrekt angivelse af a-skat)
     x2 var som ovenfor anført i den tro, at x1 havde overtaget selskabet, og havde ingenting med
                                                        - 25 -
      selskabets drift at gøre. det kan således ikke subjektivt tilregnes x2 at der ikke blev indberettet
      moms, a-skat og betalt punktafgifter.
      på denne baggrund gør x2 gældende, at x2’s handlinger og forretningsførelse ikke kan tilregnes x2 som
      groft uforsvarlig.
      x2 var ganske enkelt ikke bekendt med, at der skete eventuelle overtrædelser af særlovgivnin-
      gen, og blev bragt i undskyldelig vildfarelse herom.
      det gøres desuden gældende, at det derfor vil være urimeligt, at pålægge x2 konkurskarantæne, ligesom
      x2 ikke er uegnet til fremover over at indgå i ledelsen i et selskab med begrænset ansvar.
      til støtte for den subsidiære påstand gør x2 gældende:
      at    såfremt retten finder, at x2 handlede som stråmand for x1, skal der – som det gælder for
            strafferetten indenfor skatte og afgifter – pålægges en stråmand en mindre sanktion en ho-
            vedmanden.
      nedsættelse af karantæneperioden på grund af lang sagsbehandlingstid:
      x2 gør supplerende gældende, at konkurskarantænens længde skal nedsættes til lovens mini-
      mum, under henvisning til den lange sagsbehandlingstid.
      hertil kommer, at x2 har anmodet dansk retursystem a/s om at udlevere korrespondancen
      mellem dansk retursystem a/s og s aps, på samme måde som firma2 udleverede korrespon-
      dancen, der dokumenterede, at x2 ikke var en del af samhandlen mellem de to selskaber.
      dansk retursystem a/s har oplyst, at al korrespondance bliver slettet efter et år, og at kurator
      ikke har søgt at bevissikre korrespondancen, hvilket har forringet x2’s retsstilling.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
s aps blev den ... 2014 taget under konkursbehandling med fristdag den 6. december 2013,
og den relevante periode for bedømmelse af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, er således
tiden efter den 6. december 2012. der er i konkursboet anmeldt simpelt gæld for ca. 1,2 mio.
kr.
x1 har ikke på noget tidspunkt været registreret som selskabets direktør, og det er herefter
spørgsmålet, om det er godtgjort, at han reelt udgjorde den daglige ledelse i selskabet.
x1 mødte med x2 i skifteretten; både ved behandlingen af konkursbegæringen, hvor alene
selskabets direktør var indkaldt, og ved en afhøring for skifteretten. det fremgår af retsbø-
                                                 - 26 -
gerne, at x1 på lige fod med x2 har forklaret sig om selskabets forhold. under afhøringen
den 7. april 2014, der blev foretaget før konkurskarantænesagen blev indledt, forklarede x1
og x2, at x1 var nøglepersonen i selskabet, at han fungerede som daglig leder, at han og x2 i
fællesskab stod for bogføringen og indberetning til de offentlige myndigheder, og at de beg-
ge havde adgang til selskabets bankkonto. forklaringen blev oplæst og vedstået og under-
støttes i øvrigt af x2’s forklaring. x1’s senere forklaring om, at han alene var ansat til at udfø-
re almindeligt kontorarbejde, understøttes ikke af en ansættelsesaftale eller andet faktum i
sagen, og hans forklaring om, at han mødte i retten som tolk, understøttes ikke af retsbøger-
ne i konkurssagen. på denne baggrund finder retten det godtgjort, at x1 deltog i ledelsen af
selskabet og dermed er omfattet af personkredsen i retsplejelovens § 157.
x2 var fra stiftelsen og frem til konkursen registreret som selskabets direktør, og retten læg-
ger til grund, at han har accepteret denne registrering. herefter og under hensyn til den af x1
og x2 afgivne forklaring for skifteretten den 7. april 2014, finder retten, at han er omfattet af
personkredsen i retsplejelovens § 157. det af x2 anførte herom, kan ikke føre til et andet re-
sultat.
retten lægger til grund, at der har været foretaget urigtige salgsrapporteringer til dansk re-
tursystem a/s, hvilket har medført, at selskabet har betalt ca. 850.000 kr. for lidt i pantafgift.
selskabet var derudover ikke registreret for mineralvands- og emballageafgifter, hvilket har
medført manglende betaling af punktafgifter med ca. 150.000 kr. retten lægger endvidere til
grund, at der i selskabet var ansatte, der blev aflønnet, uden at der samtidig blev indeholdt
eller afregnet a-skat eller am-bidrag, og at foreligger et særdeles mangelfuldt bogførings-
og regnskabsmateriale.
x1 har således som selskabets reelle leder, og x2 har ved at have overladt den daglige ledelse
til x1 uden samtidig at føre tilstrækkelig tilsyn med ham, undladt at sikre, at selskabet over-
holdt sine forpligtelser over for dansk retursystem a/s og skat, og at selskabet havde en
forsvarlig bogføring og opbevaring af bilag i relation til denne.
                                                - 27 -
på denne baggrund og under hensyn til, at x1 med x2’s accept kort forinden konkursen hæ-
vede 90.000 kr. fra selskabets bankkonto, der ikke kan henføres til selskabets drift, finder ret-
ten, at x1 og x2 har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at de derfor fremover er
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til deres handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x1 og x2 konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
når henses til den tid, der er gået siden konkursdekretets afsigelse, finder retten, at der fore-
ligger sådanne omstændigheder, der taler for, at den pålagte karantæne alene skal løbe i to
år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1.
                                        derfor bestemmes:
x1 og x2 pålægges konkurskarantæne i to år.
x1 og x2 skal inden 14 dage betale sagens omkostninger med 83.750 kr. beløbet skal betales
inden 14 dage.
                                                ***
retten fastsatte kurator, advokat boris frederiksens vederlag til 27.000 kr. med tillæg af
moms, i alt 33.750 kr. retten fastsatte endvidere den for x1 beskikkede advokat morten bjer-
regaard nielsens salær til 20.000 kr. med tillæg af moms, i alt 25.000 kr. og den for x2 be-
skikkede advokat julian rosencrone von benzons salær til 20.000 kr. med tillæg af moms, i
alt 25.000 kr. beløbene udredes forlods af statskassen og endeligt af x1 med 41.875 kr. og af
x2 med 41.875 kr.
sagen sluttet.
retten hævet.
               - 28 -
    lise krüger andersen
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den