text:
v0013000 - kre
                                        udskrift
                                              af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
               *berigtiget den 19/10 2005 i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1.
den 19. oktober 2005 blev af retten i sagen
v-13-04
puma ag rudolf dassler sport
(advokat thomas færch wiesner ved christina *wiesner)
  mod
coop danmark a/s
(advokat henrik holm-nielsen)
afsagt sålydende
                                            d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om coop danmark a/s (i det følgende coop) ved salg
af et parti ”jfy retro sko” krænkede puma ag rudolf dassler sports (i det følgen-
de puma) registrerede figurmærke ”form-strippen” og handlede i strid med god mar-
kedsføringsskik.
                                          - 2 -
puma har nedlagt følgende påstande:
    1. coop tilpligtes at anerkende, at coops salg af de i bilag 6 og k afbildede ”re-
         trosko” udgjorde en krænkelse af pumas eneret i henhold til varemærkelo-
         vens § 4 og en overtrædelse af bestemmelserne i markedsføringslovens § 1.
    2. coop tilpligtes at betale puma vederlag og erstatning for de i påstand 1 nævn-
         te krænkelser, skønsmæssigt ansat til 500.000 kr., subsidiært et mindre beløb
         efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 5. februar
         2004.
coop har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens faktum
pumas form-strip og avanti sko
puma har produceret sports- og fritidssko siden grundlæggelsen af fabrikken i tysk-
land i 1924. i 1958 blev fodboldstøvler fra puma anvendt under finalen i fodbold
vm. på siderne bar støvlerne en ny stribe, den såkaldte form-strip. form-strippen
blev registreret som figurmærke i 1959 i tyskland og videreført som internationalt
varemærke under madrid-systemet. i danmark blev form-strippen registreret i 1977
som figurmærke og i 1984 som figurmærke afbilledet på en sko i klasse 25 (sko, især
sports- og fritidssko). figurmærkerne ser således ud:
form-strippen kan beskrives som en stribe opdelt i tre baner ved hjælp af stiplede
linjer, som begynder ved sålen midt på skoen ved fodballen og svinger bagud og op-
ad, mens den indsnævres og ender næsten øverst ved skoens indgang ved hælen. pu-
ma har fremlagt et omfattende markedsføringsmateriale, hvoraf fremgår, at pumas
sko til sport og fritid har været markedsført løbende i danmark under anvendelse af
form-strippen fra i hvert fald midten af 1960’erne til i dag. fodtøjet har derudover
                                        - 3 -
været forsynet med andre kendetegn som navnet ”puma” og figuren ”en springende
puma”.
ifølge det fremlagte markedsføringsmateriale er form-strippen anvendt i næsten
uændret form, men i 1981 ses form-strippen i enkelte tilfælde aftegnet ved huller. i
1990’erne ses ligeledes puma sko med form-strippen i variationer som for eksempel
med fuldt optrukne streger i stedet for syninger eller som gemt bag andre ornamen-
ter. fra slutningen af 1990’erne til 2003 bruges form-strippen i nye variationer på
fortrinsvis nye skomodeller, som tillige har særprægede såler, mens den tidligere
brug af form-strippen beholdes på især de mere klassiske skomodeller. de færreste
sko vises med en fløs, som kan foldes ud over snøreindretningen.
parterne er enige om, at pumas form-strip er et indarbejdet og velkendt mærke.
puma fremstillede en skomodel med navnet ”avanti”, som blev solgt i perioden fra
omkring 1999 til 2002 i danmark. skoen så således ud:
                                        - 4 -
i danmark blev skoen blandt andet markedsført i flere farvekombinationer, men far-
verne sort/hvid og beige/brun var de mest solgte. skoens sål udgøres af over 100 små
og store gummidutter, heraf 15 op ad hælen, og på et firkantet felt i sålen står der
puma med den springende puma aftegnet. sålen går op over både skosnude og hæl.
sålen afsluttes ved skosnuden med tre vandrette striber. syningerne på skoen danner
et mønster, hvoraf to syninger går rundt om snuden, og to dobbeltsyninger går rundt
nederst om hælen, hvorpå pumaen er aftegnet. ved snøreindretningen er det muligt at
folde en fløs uden på snøren. et stykke læder går uden om snøreindretningen i en
facon, som udvides midt på, snævres ind på vej mod den øverste del af snøren og
derefter atter udvides. form-strippen er anvendt i overensstemmelse med varemær-
keregistreringen som sideapplikationer med syninger udgørende de stiplede linjer,
som opdeler form-strippen i tre baner.
jfy retro sko
i 2002 og 2003 solgte coop, herunder i supermarkedet kvickly xtra, et parti fritids-
sko under betegnelsen ”retro sko”. puma rettede den 5. marts 2003 henvendelse til
coop om disse sko på baggrund af et par sko indkøbt den 25. januar 2003. kvitterin-
gen viste, at udsalgsprisen var 99,95 kr., efter at en rabat på 50 kr. var fratrukket or-
dinærprisen på 149,95 kr. den 19. marts 2003 oplyste coop, at skoene var bestilt i
januar 2002 og var nu næsten udsolgt. parterne fortsatte korrespondancen, og coop
bestred, at skoen udgjorde en krænkelse af pumas varemærkeret. coop oplyste den
31. marts 2004, at coop havde indkøbt 12.408 par sko fordelt på farvekombinationen
                                          - 5 -
beige/brun og sort/hvid i størrelse 28-46, at udsalgsprisen havde været 99,95 kr.,
hvorefter prisen blev nedsat til 50 kr., og at indkøbsprisen afhængig af størrelsen
havde været henholdsvis usd 5 og 5,60. det er senere oplyst, at de første 10.593 par
sko blev solgt for 99,95 kr. pr. par. det er ubestridt, at alle sko nu er solgt. spørgsmå-
let om produktefterligning nævnte puma først efter, at korrespondancen om vare-
mærkekrænkelsen sluttede med, at coop i august 2003 ville afvente en stævning.
coops sko blev markedsført som retro sko, men var også påført mærket ”jfy” (just
for you) på den indvendige sål. skoen så således ud (bilag k):
sålen har over 100 små og store dupper, som er lidt mindre end avanti skoens, heraf
15 op ad hælen. der er et lidt større firkantet felt under sålen end under avanti sko-
en, men der er ikke påført noget navn eller mærke. der er tre striber rundt om snu-
den, og der er syninger på snuden og rundt om hælen. der er ikke noget mærke på
hælen. der er ingen fløs, som kan foldes uden på snøreindretningen. snøreindretnin-
gen er omgrænset af et læderstykke, som udvides midtpå og udvides øverst. på sider-
ne er der påsyet applikationer som vist på foto. der er ingen navne på siderne. side-
applikationen går fra sålen ved fodballen som en bred stribe bagud og opad, samtidig
med at den indsnævres. svinget bagud er mere spidst end svinget i pumas form-strip.
striben er opdelt i 2 baner ved hjælp en syning. efter ca. 1/3 af striben forgrener stri-
ben sig således, at en gren med 4 huller går op mod snøreindretningen.
                                        - 6 -
retro-bølge, andre sko og varemærker
parterne er enige om, at begrebet ”retro” er en generisk betegnelse for sko, som skal
associere til ”de gode gamle dage”, ved at ældre skomodeller vender tilbage i en ny
udgave. en retro-bølge i begyndelsen af det 21. århundrede førte en stor mængde
retro-sko med sig fra forskellige producenter. jfy retro og puma avanti er en del af
dette fænomen. retro-skoene findes med særprægede såler, såler med dupper og med
såler, som går op om snude og hæl. parterne er enige i, at der findes en lang række
sko fra forskellige producenter, hvor sålen har dupper, og hvor sålen eventuelt også
er bøjet op om snude og/eller hæl. det er dog pumas opfattelse, at pumas dupper har
særpræg henset til, at der er tale om små og store dupper mellem hinanden. der er
endvidere enighed om, at snøreindretningerne er uden særpræg.
coop har fremlagt en række fotoalbum med forskellige skomærker for at illustrere
andre mærkers mere eller mindre konsekvente anvendelse af figurer, anvendelse af
striber som sideapplikation og anvendelsen af særprægede såler, herunder såler, som
går op over snude og/eller hæl og har dupper.
nike anvender en velkendt stribe, den såkaldte ”swoosh”, som sideapplikation, der
går bagud og indsnævres opad. det er coops opfattelse, at nikes swoosh anvendes
mere konsekvent end pumas form-strip, hvorimod puma henviser til, at også nikes
swoosh ses i forskellige variationer. coop har fremlagt fotos af nike sko for at vise,
at swooshen indgår sammen med andre formelementer alt efter modens udvikling, og
at moden afspejler sig ved sammenfaldende stiltræk hos alle skomærker inklusiv
puma. nikes swoosh ses i flere variationer blandt disse sko, hvoraf mange har sær-
prægede såler.
                                                   nikes ”swoosh”
                                             - 7 -
et andet mærke er asics, hvilke sko bærer en figur, som udgøres af to striber, der
indsnævres bagud og opefter mod hinanden for til sidst at gå sammen. de to buede
striber krydses af to tværgående rette og kortere striber:
reebok har følgende registrerede figurmærke:
coop har indkøbt sko af mærkerne oliver, graceland, cube og bianco og har frem-
lagt fotos heraf for at illustrere striber og sideapplikationer.
coop har endvidere fremlagt udskrifter fra www.zappos.com med uddrag af sko,
som sælges på denne internet side. coop har påpeget, at flere af skoene er udstyret
med striber på siderne, herunder især sko fra donald j. pliner, marc, john fluevog
og skechers, har særprægede såler og såler, som går op over snuden, for eksempel
ecco. diadora er medtaget med en sko, som har dupper under sålen, som går op over
hælen, og har en stribe på siden af skoen, som minder meget om striben på jfy re-
tro skoen, bortset fra at forgreningen er udformet mere som et y, og at striben nede
ved sålen er smallere.
puma har fremlagt materiale fra www.shoes.com og påpeget, at der ikke er sko med
striber, som nærmer sig pumas form-strip. shoes.com forhandler dog ikke diadora,
men asics er repræsenteret. flere af skoene har striber på siden. puma har fremlagt
fotos af skoudstillinger fra almindelig skotøjsforretninger, hvoraf fremgår, hvordan
skoene opstilles med siden til, således at sideapplikationen tydeligt ses.
                                          - 8 -
puma har dokumenteret, at puma i danmark og andre lande har været involveret i en
række tvister vedrørende krænkelse af form-strippen.
forklaringer
jochen lederhilger har forklaret, at han er chef for pumas afdeling for immaterielle
rettigheder, herunder varemærker, patenter og design, og varetager blandt andet
krænkelsessager. salget af puma sko er kraftigt stigende, og puma har klaret sig rig-
tigt godt de sidste 4 år. koncernens samlede årlige omsætning er på ca. 1,8 mia. eu-
ro, hvoraf 50-60 % vedrører skoproduktionen.
pumas produkter henvender sig til unge modebevidste forbrugere og sportsudøvere,
idet sport også kan siges at være en del af den moderne livsstil. lifestyle sko er be-
regnet til cafe- og shoppingture, men ikke til at træne i. lifestyle sko er trendsætten-
de sko, som skal passe til den øvrige moderigtige beklædning, hvor brandet er af
betydning. omsætningen af sko består af 2/3 lifestyle produkter og 1/3 sportssko.
form-strippen er pumas varemærke for fodtøj og er det vigtigste distinktive mærke
blandt øvrige kendetegn til at adskille puma fra andre. form-strippen benyttes på alle
sko på samme måde, men der kan forekomme mindre justeringer af hensyn til design
og form. variationerne skal godkendes i hans afdeling, og ofte bliver forslag til an-
vendelse af form-strippen afvist, fordi de er for afvigende.
puma overvåger markedet gennem sine sælgere og ansatte. der er udarbejdet en in-
tern instruks, så alle ved, hvad de skal gøre, hvis de ser et produkt, som er for tæt på
puma: køb varen, få kvitteringen, notér forretningens navn og adresse, tæl antal ek-
semplarer og mulige farver. oplysningerne sendes til hans afdeling.
i 2005 har der været 1900 sager om krænkelser. i 2004 var der færre, men proble-
merne er steget kraftigt på grund af mærkets værdi. i 2004 fandt puma 800.000 par
krænkende sko over hele verden, og i år er der allerede konstateret 600.000 par sko,
som er blevet fjernet fra markedet.
de mest populære sko, lifestyle skoene, bliver oftest udsat for efterligninger. puma
avanti er en af disse. puma avanti kom første gang på markedet i 2000 og blev en
                                         - 9 -
bestseller med meget stor efterspørgsel. skoen solgte allerbedst i 2002. puma har
fundet 10.000-vis af kopierede sko og bruger så mange ressourcer som nødvendigt på
at standse krænkelserne.
jfy retro skoen blev fundet af puma i danmark og indkøbt i henhold til den interne
instruks. hans afdeling modtog skoen, og han vurderede, at der var tale om en klar
krænkelse af pumas form-strip. puma er kendetegnet ved et produkt af høj kvalitet,
og når kunderne finder sko, som ligner pumas, i lavprisbutikker, bliver de skuffede,
og pumas image udhules. pumas marked blev helt sikkert påvirket af salget af jfy
retro skoen.
asics figurmærke er meget forskelligt fra pumas, for asics figur består af to vertika-
le striber, som krydses af to vandrette streger. puma har en aftale med reebok om
anvendelsen af reeboks figurmærke, således at reebok altid skal benytte den trekan-
tede figur sammen med striberne. diadora er et italiensk mærke, som har eksisteret
længe ved siden af puma. begyndelsen af diadora-striben nederst er meget smallere
end på form-strippen. figuren er pil-formet, og der er klart tale om en anden figur
end pumas form-strip. figuren svarer til diadoras registrerede varemærke og anven-
des som sideapplikation på skoen i bilag g side 24. øverst på bilaget ses diadoras
registrerede varemærke.
graceland skoen, sagens bilag h side 5, har en stribe, som begynder langt fremme
ved skosnuden og falder igen halvt henne ad skosiden. denne figur er ikke krænken-
de. cube skoen, bilag h side 9, har en stribe, der minder om en bro, og har intet med
pumas form-strip at gøre. root skoen, bilag h side 14, har en stribe, som går ned
igen til sålen ved hælen, og som krydses af en anden streg. dette har intet at gøre
med pumas figur. dockers skoen, bilag h side 17, har en stribe, som går ned til sålen
ved hælen. figuren er et registreret varemærke og krænker ikke puma. han har vist
nok hørt om bianco før, og skoen i bilag h side 22 har en figur, som udgøres af to
striber, der krydser vertikalt, og som har en meget tyndere begyndelse end form-
strippen. biancos stribe på skoen i bilag h side 25 minder om et u. biancos striber er
ikke noget, puma vil føre sag om i danmark. marc skoens stribe, bilag g side 9, for-
veksles ikke med form-strippen, for der er tale om en pil-formet applikkation med
association til kagoroos figurmærke. donald pliner skoen, bilag g side 3, er slet ikke
forvekslelig med puma, for striben bliver ikke smallere bagud og er fæstet på hæl-
                                        - 10 -
kappen. john fluevog, bilag g side 18, blev sagsøgt for flere år siden, da der er tale
om et krænkende mærke. han mener, at der er underskrevet en aftale om, at denne
sko skal udgå. skechers sko, bilag g side 20, har ligesom dockers sko et bro-
lignende logo, som går ned mod hælen og ikke op. til forskel herfra går applikatio-
nen på skoen omfattet af forligserklæringen i bilag 52 lige mod hælen og buer ikke
nedad.
det sorte element på puma skoen, bilag b side 2, er skoens baggrund, og der er ikke
tvivl om, at den hvide stribe er pumas form-strip, som den skal anvendes. på puma
skoen, bilag b side 8, er det stadig tale om form-strippen. puma skoen, bilag b side
15, har også form-strippen, som dog delvist skjules af lukkemekanismen.
skoenes striber og form-strippen er ikke bare dekorative elementer, men anvendes til
at mærke skoene klart og tydeligt for at adskille dem fra andre sko. jfy retro skoen
krænker form-strippen, fordi striben begynder og ender på samme måde som form-
strippen.
puma sælger licenser på almindelige markedsvilkår, det vil sige 8-12 %.
peter bedsted har forklaret, at han er administrerende direktør i puma denmark.
hans ansvarsområde omfatter immaterialret, men sagerne går videre til immaterial-
retsafdelingen i tyskland. der sælges årligt ca. 240.000 par puma sko fra 150 mode-
butikker og 350 sports- og specialforretninger i danmark, hvilket er 3. bedst efter
nike og adidas. lifestyle produkterne har været i stor vækst i hele europa siden
slutningen af 1999. puma avanti var mest populær i 2001 og 2002 og har været en af
de mest populære sko. den blev produceret i mange farvekombinationer, men dan-
skerne foretrækker nogle særlige varianter, nemlig kombinationerne sort/hvid og
beige/brun. den vejledende udsalgspris var 799 kr. målgruppen var oprindeligt de 18
til 24-årige, men retro-skoene fik et meget bredere kundeunderlag. avanti blev solgt
i begrænsede mængder fra lifestyle butikker og ikke i sportsbutikker. skoen blev helt
udsolgt i 2004, og der er ingen sko på lager.
de 350 sportsforretninger er meget kritiske overfor efterligninger, og de 30 ansatte i
puma danmarks organisation overvåger og rapporterer også om konkurrenter. ofte
er henvendelser om kopiprodukter kommet fra forhandlere og kunder. en kunde rin-
                                          - 11 -
gede og fortalte, at kvickly solgte en sko, som lignede avanti meget. da de fik sko-
en ind på kontoret, stod det helt klart, at der var tale om en krænkelse af pumas
avanti sko, og at den var forvekslelig for kunderne. pumas renommé lider skade, når
der sælges kopiprodukter på markedet, og puma har mistet et par års salg på grund af
jfy retro skoen.
lars østerby har forklaret, at han er produktchef hos coop norden danmark a/s.
retro er benævnelsen for en gammel skomodel, som er hentet tilbage og fornyet.
dette blev moderne i 2002-2003, og coop gik målrettet efter at købe en retro-sko.
der var et stort udbud. jfy retro er en god kommerciel sko, som kan bruges af en
meget bred kundegruppe. skoen blev ikke markedsført under navnet jfy (just for
you), der er coops ”no-name” eget mærke til prisbillige produkter, og som ikke bru-
ges i markedsføringsøjemed.
coop afgav ordre på jfy retro skoen efter at have set den på en messe i fjernøsten.
skoen blev ikke specialfremstillet til coop. han havde ikke et specifikt kendskab til
puma avanti på det tidspunkt, men kendte selvfølgelig puma generelt. han gjorde
sig ingen overvejelser om, at striben lignede pumas form-strip, men han var op-
mærksom på, at striben ikke lignede andres. der blev indkøbt 12.408 par sko for
510.501,01 kr. hertil kom transportomkostninger, lagerudgifter, toldafgift, distributi-
onsomkostninger m.v. fortjenesten udgjorde ca. 250.000 kr.
jfy retro skoen har aldrig været solgt for mere end 100 kr. han har ikke kunnet
finde ud af, hvorfor der står 150 kr. på kvitteringen fra kvickly. restlageret er for-
mentligt solgt for 50 kr. pr. par eller derunder. skoene er ikke i butikkerne længere.
procedure
puma har gjort gældende, at form-strippen er indarbejdet gennem 50 år, og at en
stærk indarbejdelse giver større adskillelsesevne, hvorfor strippen ved forvekslelig-
hedsvurderingen skal tillægges en udvidet beskyttelse. selv hvis form-strippen ikke
oprindeligt havde særpræg, har form-strippen fået det ved indarbejdelse. en tysk dom
af 26. marts 2004 fra landesgericht nürnberg-fürth lagde vægt på, at indarbejdelse
gav form-strippen større beskyttelse. alene i 2005 har puma været involveret i mere
                                         - 12 -
end 1.900 krænkelsessager og har fået fjernet 600.000 par sko fra markedet. på den-
ne måde beskytter puma sit mærke mod udvanding. kendte mærker har goodwill, og
derfor udsættes de ofte for angreb, hvorfor beskyttelsen skal være større også med
hensyn til efterligninger, som ikke er identiske.
ved helhedsvurderingen af de to figurer skal der skal tages hensyn til, at der ved stor
varelighed stilles mindre krav til krænkelsen. coop valgte bevidst at sælge skoen
som en ”no name” sko under den brede betegnelse retro. coop ønskede at udnytte
muligheden for at sælge en betydelig mængde sko på baggrund af den originale skos
popularitet. i modsætning til adidas-sagen (sø- og handelsretten, sag v 150/99) blev
coops navn ikke tydeligt angivet, hvorfor risikoen for forveksling var større. det er
ikke ukendt, at restpartier af originale sko sælges i supermarkeder, hvorfor kunderne
i første omgang ikke vil tænke nærmere over pris og kvalitet, og når skoen først er
købt og anvendt, er det for sent. prisen er derfor uden betydning for vurderingen.
form-strippen er ikke en naturlig funktionel figur, men et særligt designet kendetegn,
og jfy retro skoens figur gengiver de karakteristiske træk ved form-strippen. der er
syninger på begge sko, og om striben inddeles i 2 eller 3 baner er ikke afgørende.
den eneste egentlige forskel er forgreningen, som træder tilbage for det dominerende
element. det afgørende er, hvordan kunderne husker mærket, og kunderne vil ikke
hæfte sig ved forgreningen, men snarere tænke, at det er tale om en variation af form-
strippen, og dermed opstår forvekslingen. yderligere sidder figuren på en model,
som er en kopi af en af pumas mest solgte sko.
ligheden mellem avanti og jfy retro er så stor, at der utvivlsomt er tale om en
produktefterligning: syningerne på skosnuden og hælen, forgreningen på hælkappen
og de stort set identiske såler, herunder med den firkant, hvor der på den originale sål
står puma. der er lige mange dupper på sålerne og på hælen. på figurmærkerne er
der enkeltsyninger, mens der andre steder er dobbeltsyninger. jfy retro blev solgt i
nøjagtigt de farvekombinationer, som pumas mest populære model i danmark havde.
det er usandsynligt, at alt dette skulle være en tilfældighed. kombinationen af disse
elementer er afgørende for helhedsbedømmelsen og ikke de enkelte elementer. coop
har ikke kunnet fremvise en anden sko, som på samme måde kombinerer disse ele-
menter, ej heller med samme farvekombination. 99 % af puma skoene har ikke en
fløs, hvorfor kunderne ikke vil bemærke, at den mangler på jfy retro skoen. kun-
                                         - 13 -
derne forbinder først og fremmest puma med form-strippen og ikke selve navnet el-
ler pumaen.
det gøres derfor gældende, at varemærkelovens § 4, stk. 1, er overtrådt, og at pumas
renommé er udnyttet i strid med varemærkelovens § 4, stk. 2. den tilstræbte lighed er
en utilbørlig og illoyal udnyttelse af pumas goodwill og i strid med markedsførings-
lovens § 1.
det bestrides, at form-strippen skulle være sløret eller udvandet. puma har konse-
kvent fra 1950’erne til i dag anvendt form-strippen i overensstemmelse med vare-
mærket, dog har enkelte variationer været nødvendige på grund af model, størrelse
m.v. form-strippen er hele tiden genkendelig, og variationerne har ikke berørt mær-
kets integritet. adidas har benyttet en række varianter og dermed medvirket til slø-
ring af sin figur, hvorfor adidas-dommen ikke er relevant.
puma har løbende reageret overfor striber, som ligner form-strippen. puma har reage-
ret overfor john fluevog skoen, og den er ikke på markedet mere. reebok gengiver
ikke de karakteristiske elementer af form-strippen. diadoras mærke har eksisteret
meget længe ved siden af pumas og adskiller sig på flere måder fra form-strippen,
herunder at forgreningerne er lige tykke, og puma har bevidst accepteret diadora.
asics to striber krydser hinanden. puma har ikke reageret overfor disse sko, fordi der
ikke er risiko for forveksling. coop har ikke kunnet bevise, at der generelt skulle
være en trend med striber, som har sløret form-strippens beskyttelse. de fremviste
striber er af alle mulige typer og minder ikke om form-strippen. selv om det er al-
mindeligt at sætte mærker på sko, giver det ikke coop ret til at sælge sko, som ligner
pumas. når det gælder fodtøj, har sideapplikationerne en væsentlig identifikations-
og adskillelsesfunktion, som ikke er funktionsbetinget. dette ses tydeligt, når sko
opstilles i skoforretninger med siden til. skoenes navne ses ikke, men sideapplikatio-
nerne adskiller tydeligt mærkerne fra hinanden, så kunderne genkender mærket.
med hensyn til erstatning og vederlag gøres det gældende, at coop har handlet uagt-
somt, hvorefter betingelserne i varmemærkelovens § 43 og markedsføringslovens §
13, stk. 2, er opfyldt. salget af jfy retro skete i 2002 og 2003, hvor form-strippen
var stærkt indarbejdet, og avanti var pumas mest populære sko. coop burde have
været klar over dette. erstatningen må fastsættes skønsmæssigt for tabt fortjeneste og
                                           - 14 -
markedsforstyrrelse. på baggrund af coops salg af 12.408 par sko har puma mistet
en omsætning på 10 mio. kr. med en fortjeneste på 1 mio. kr., og salget af avanti
måtte indstilles 1-2 år før tid. salget af jfy retro medførte negative reaktioner over-
for puma og tab af image. coops fortjeneste er uden betydning for erstatningsfastsæt-
telsen. vederlaget kan passende fastsættes i forhold til en licens på 8-12 % af coops
salg eller 90.000 kr. erstatning og vederlag indgår i et samlet skønsmæssigt beløb,
der i forhold til antal solgte sko passende kan sættes til 500.000 kr.
coop har gjort gældende, at det karakteristiske for form-strippen er de tre parallelle
baner og ikke en stribe, som begynder ved sålen, og som indsnævres bagud og opad.
form-strippen er ikke særpræget eller yderst distinktivt, men indeholder kun meget
få mærkeelementer med en tilhørende snæver beskyttelse. et enkelt afvigende ele-
ment er nok til at adskille sig herfra. coop er enig i, at nikes og asics figurer adskil-
ler sig fra pumas, for mærkerne har hver sit særpræg. reeboks mærke indeholder tre
striber, som begynder ved sålen og indsnævres bagud og opad, men adskiller sig alli-
gevel fra form-strippen. det samme gør sig gældende for jfy retro skoens figur.
det er ikke kun forgreningen og forskellen på antal baner, som adskiller de to figu-
rer: jfy retro figuren er fra hælen en vandret stribe, som forgrenes, mens form-
strippen er tre baner, som indsnævres i samme takt bagud og opad.
i replikken har puma anført, at de andre mærker ikke krænker puma bortset fra marc
skoen, men nu mener puma, at marc heller ikke er en krænkelse. hvis form-strippen
skulle have en udvidet beskyttelse, måtte donald j. pliner skoen i bilag g side 3 også
være en krænkelse, for den eneste forskel er, at striben udvides og ikke indsnævres.
efter samme princip burde skechers skoen, bilag g side 20, være en krænkelse, for
der er tale om tre striber, som indsnævres bagud og nedad i stedet for opad. john
fluevog skoen i bilag g side 19 var ifølge puma i første omgang ikke en krænkelse,
men det ændrede sig under jochen lederhilgers forklaring. form-strippens beskyttel-
sesområde må herefter være det snævrest mulige, for selv om den er velkendt, har
den meget lidt særpræg. adidas-dommen og matas-dommen (ufr 1988.29/2 h) be-
kræfter, at striber har et meget lille beskyttelsesområde.
mærket på diadoras sko, bilag g side 26, har en forbløffende lighed med jfy retro
skoen, men alligvel har puma i processkrifterne anført, at der er en væsentlig afvigel-
                                         - 15 -
se. jochen lederhilgers forklaring om, at han var lidt usikker på, om diadoras mærke
indebar en krænkelse, kan ikke passe. puma mener samtidig, at den mindre forgre-
ning på jfy retro skoen ikke spiller nogen rolle, og denne mangel på konsekvens
må medføre, at pumas krav er uden indhold.
der er under denne sag fremlagt fotos af flere puma sko, hvor form-strippen afviger
fra figurmærket. næsten uden undtagelse er form-strippen ikke opdelt i baner ved
hjælp af syninger, men ved hjælp af striber. beskyttelsen af form-strippen er derfor
udvandet. hvis puma har haft 1.900 krænkelsessager i 2005, burde puma have frem-
lagt nogle retsafgørelser herom. de mange erklæringer og forlig kan skyldes andre
faktorer, og det gøres gældende, at de aftalemæssige forhold intet siger om den retli-
ge stilling.
det bestrides, at jfy retro skoen som helhed næsten er identisk med puma avanti.
helhedsindtrykket kan minde om puma avanti, men sammenligneligheden må base-
res på de af puma fremhævede elementer: sideapplikationen må der ses bort fra, far-
verne er ganske almindelige nuancer i sædvanlige kombinationer uden beskyttelse,
detaljeforskelle er uden betydning, såler med dupper er ikke særpræget og er begrun-
det i, at der er tale om retro sko, sålernes forlængelse op over hæl og skosnude er
uden særpræg, sålen er forskellig fra avanti sålen, der er ikke tale om en afstøbning,
snøreindretningen er almindelig, og der er i det hele tale om almindelige funktioner
uden særpræg. syningerne er ikke-funktionelle formelementer, men er almindelige
for sports- og fritidssko, og syningernes forløb er ikke identiske, men forløber for-
skelligt og er forskelligt placeret. yderligere er avantis fløs, den springende puma og
navnet puma ikke på jfy retro skoen, og det er udokumenteret, at 99 % af pumas
sko skulle være uden fløs. når avanti er udsolgt i sportsforretningen, og kunden går i
kvickly for at købe en sko, er kunden udmærket klar over, at der skal være en fløs og
en springende puma på en puma-sko.
jfy retro skoene blev solgt i 2003, hvilket var 1 år efter salget af avanti skoene.
det har næsten været umuligt at finde en avanti sko, hvorfor salget af jfy retro sko
ikke kan have haft nogen indflydelse på puma danmarks ordreafgivelse på avanti
sko. coop finder det herudover ikke nødvendigt at fremkomme med bemærkninger
til pumas erstatningsopgørelse.
                                          - 16 -
rettens begrundelse og afgørelse
god markedsføringsskik
helhedsindtrykket af jfy retro skoen i forhold til puma avanti påvirkes af en række
fællestræk mellem skoene: sålerne har næsten identiske dupper, sålerne går op over
skosnude og hæl, striberne på skosnuden, gummidutterne på hælen, syningerne om
hælen, langs med siderne og på skosnuden, sideapplikationernes placering og læder-
stykket omkring snøreindretningen, hvortil kommer, at retro skoen blev solgt i de
mest populære farvesammensætninger for pumas avanti sko. disse elementer giver
skoene et ensartet indtryk, selvom der er forskelle i detaljerne. til forskel fra jfy
retro skoen har avanti en fløs, som kan sættes udover snøreindretningen, indvendig
læder og en springende puma på hælen. forskellene kan dog i forhold til de påpegede
fællestræk ikke ændre det forhold, at jfy retro skoen som helhed fremstår som en
efterligning af avanti. retten finder derfor, at coops salg af jfy retro var i strid
med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1.
varemærkekrænkelse
pumas form-strip er et registreret figurmærke og dermed beskyttet mod anvendelsen
af lignende figurer for samme varer, hvis dette antages at medføre risiko for, at mær-
kerne forveksles, eller at det antages, at der er en forbindelse mellem varemærkerne.
det er ubestridt, at der foreligger varelighed, og at mærkerne ikke er identiske.
der er endvidere enighed om, at form-strippen er et velkendt varemærke. mærket er
sammen navnet puma og den springende puma figur blevet indarbejdet på markedet
gennem de sidste 40-50 år, og efter bevisførelsen kan det lægges til grund, at puma
aktivt har søgt at beskytte figurmærket mod efterligninger. retten lægger dernæst
vægt på, at der i skotøjsbranchen er meget fokus på sideapplikationer som kendetegn,
ved at skoene i forretningerne er udstillet med siden mod kunderne, hvorfor disse
kendetegn særligt har til formål på en tydelig måde at adskille mærkerne. overordnet
fremtræder mærkerne som striber i forskellige varianter påført diverse andre figurer
på siden af skoen, hvorfor selve det at sætte striber på siden af en sko ikke er beskyt-
tet, men det kan ikke derfra sluttes, at striber i enhver udformning ikke vil kunne
krænke registrerede figurmærker som pumas form-strip.
                                        - 17 -
på denne baggrund skal udstrækningen af beskyttelsen af form-strippen bedømmes i
forhold til figuren på jfy retro skoen.
jfy retro skoens figur er placeret det samme sted på skoen som pumas form-strip.
begge figurer begynder bredt ved sålen omkring fodballen og går bagud og opad.
form-strippen indsnævres bagud, mens jfy retro figuren ud over at indsnævres
bagud også forgrenes i en kort og relativ bred streng op mod snøreindretningen. på
forgreningen er påført fire små huller. den langstrakte del af figuren er opdelt i to
baner ved hjælp af en syning. figuren slår inderst et kraftigt sving mod hælen, hvor-
imod form-strippen går i en blødere bue mod hælen. form-strippen er opdelt i tre
parallelle baner ved hjælp af to syninger. under hensyn til den gennemsnitlige kun-
des udviskede erindringsbillede findes forgreningen ikke at være et tilstrækkeligt
divergerende element til at undgå risiko for forveksling mellem mærkerne i omsæt-
ningskredsen, hvorfor jfy retro skoens sideapplikation udgør en krænkelse af pu-
mas rettigheder efter varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2.
erstatning
retten finder, at det burde have stået coop klart, at der var tale om en krænkelse af
pumas figurmærke, hvorfor coop skal betale vederlag og erstatning til puma i med-
før af varemærkelovens § 43, stk. 1. coop bragte ca. 12.000 par sko i omsætning på
det danske marked, og ifølge peter bedsteds vidneforklaring måtte puma ophøre med
salget af avanti et par år tidligere end forventet. herefter finder retten, at salget af
jfy retro sko medførte et erstatningsberettiget tab, herunder for markedsforstyrrelse
for puma, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 2. efter de foreliggende oplysninger
om pumas udsalgspriser, kundesegmentet og licensniveauet, samt henset til antallet
af krænkende sko, findes vederlag og erstatning samlet at kunne fastsættes til
350.000 kr. coop skal endvidere betale sagsomkostninger til puma i forhold til er-
statningsbeløbet med 40.000 kr. eksklusiv moms, hvoraf 8.860 kr. udgør retsafgiften.
                              thi kendes for ret
                                       - 18 -
coop danmark a/s tilpligtes at anerkende, at coop danmark a/s’ salg af de i bilag
6 og k afbildede ”retrosko” udgjorde en krænkelse af puma ag rudolf dassler
sports eneret i henhold til varemærkelovens § 4 og en overtrædelse af bestemmelser-
ne i markedsføringslovens § 1.
coop danmark a/s tilpligtes inden 14 dage at betale puma ag rudolf dassler
sport i vederlag og erstatning 350.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg
den 5. februar 2004.
coop danmark a/s skal inden samme frist i sagsomkostninger til puma ag rudolf
dassler sport betale 40.000 kr.
                                  mette christensen
jørgen gawinetski                                                kai wöldike bested
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                 p.j.v. sø- og handelsretten, den 19. oktober 2005
                                 khawar t. ahmad
                                        oass.


text:
                             højesterets dom
                       afsagt mandag den 4. september 2017
sag 266/2016
(1. afdeling)
microsoft danmark,
filial af microsoft mobile sales international oy, finland
(advokat frank bøggild)
mod
copydan kulturplus
(advokat peter schønning)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 12. oktober 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen,
lars hjortnæs, jan schans christensen og kurt rasmusen.
påstande
appellanten, microsoft danmark, filial af microsoft mobile sales international oy, finland,
har nedlagt endelig påstand om frifindelse for copydan kulturplus’ rentepåstand.
indstævnte, copydan kulturplus, har gentaget sin anerkendelsespåstand om forrentning, prin-
cipalt således at microsoft skal anerkende at skulle betale morarente efter rentelovens § 5 af
det beløb, microsoft skal betale, subsidiært således at landsrettens afgørelse om procesrente
stadfæstes.
supplerende sagsfremstilling
microsoft frafaldt ved sammenfattende processkrift af 14. august 2017 sin anke af den del af
landsrettens dom, hvorefter microsoft skal betale 20.335.317,17 kr. til copydan.
                                               - 2 -
det er oplyst, at indeståendet på deponeringskontoen på grund af negativ rente og gebyrer nu
er lavere end de 20.335.317,17 kr., som microsoft er blevet dømt til at betale.
i parternes aftale indgået i december 2009 om bl.a. deponering og sagsanlæg mv. hedder det
bl.a.:
       ”1. introduction
       1.1. båndkopi (copydan blank tapes) is appointed by the danish minister of culture,
       see section 39(3) of the danish copyright act, and its purpose is to collect and adminis-
       ter the blank tape remuneration which comes in from the sale of blank media and dis-
       tribute it between the copyright owners, see sections 39 to 46 of the danish copyright
       act.
       1.2. since year 2004 nokia danmark a/s has imported memory cards of mobile phones
       into denmark. according to copydan blank tapes’ opinion, sections 39 to 46 of the
       act require that nokia danmark a/s must be registered as an importer with copydan
       blank tapes and pay blank tape remuneration to the copyright owners.
       1.3. however, nokia danmark a/s is of the opinion that no copyright levy shall be ap-
       plicable to memory cards of mobile phones under sections 39 to 46 of the act and/or
       directive 2001/29/ec of the european parliament (“directive”).
       1.4. notwithstanding that they thus disagree, the parties have agreed as follows:
       2. registration as an importer of blank media
       2.1. section 41(1) of the act requires that enterprises which for commercial purposes
       produce or import audio or video tapes must be registered with copydan blank tapes.
       2.2. nokia danmark a/s imports memory cards of mobile phones into denmark. nokia
       danmark a/s shall within two (2) weeks from the both parties’ signatory of this agree-
       ment register as an importer of blank media with copydan blank tapes on their home-
       page.
       2.3. the registration is without prejudice and by the registration nokia danmark a/s
       does not acknowledge that there shall be a copyright levy obligation for memory cards
       of mobile phones under the directive or the danish copyright act.
       2.4. nokia danmark a/s has chosen to enter into this agreement to obtain a court deci-
       sion for the dispute as explained in section 1.3.
       2.5. copydan blank tapes has chosen to enter into this agreement to ensure the report-
       ing of the number of memory cards of mobile phones distributed, payment of remunera-
       tion and otherwise progress in the matter.
                                         - 3 -
2.6. section 46 of the act requires that after expiry of each remunerationperiod and no
later than at the end of the following month registered enterprises must report the
quantity of distributed audio and video tapes and their playing time, see section 42 and
43.
2.7. accordingly, under section 46 of the act, each month, for the first time no later
than 28 february 2010 (which is the last timely date for january 2010 reporting), nokia
danmark a/s must report the number of memory cards of mobile phones distributed.
the reporting is made by means of online service.
2.8. on 18 december 2009 at the latest, nokia danmark a/s must report volumes of
memory cards of mobile phones for the period from 2004 up to 30 september 2009 to
copydan blank tapes. nokia danmark a/s will deliver volume data of memory cards
of mobile phones for the period from 1 october 2009 up to 31 december 2009 to
copydan blank tapes no later than 28 february 2010.
2.9. nokia waves any defence of time limitations (in danish “forældelse”) and non-
action (in danish “passivitet”) as far as the claims under this agreement have not al-
ready been lost of such reason(s) at the time of signing of this agreement. thus, any
claims that have been lost at the time of signing of this agreement shall still be lost.
3. institution of legal proceedings
3.1. the parties agree that shortly after the conclusion of the agreement, copydan blank
tapes will institute legal proceedings seeking declaratory judgment against nokia
danmark a/s before the city court of copenhagen in order to seek clarification on the
dispute set forth in section 1 above and establish whether nokia danmark a/s is under
a legal obligation under sections 39 to 46 of the act by importing memory cards into
denmark. the parties also agree to seek to have the matter referred to the eastern divi-
sion of the danish high court. nokia danmark a/s may ask for a preliminary ruling
from the european court of justice and copydan blank tapes shall not object to such a
request.
…
4. deposit
4.1. section 46 of the act requires that registered enterprises shall report each month
how many blank media the enterprises have sold and pay the blank media remuneration
to copydan blank tapes. further, the enterprise shall pay the remuneration to copydan
blank tapes simultaneous with the reporting at the latest.
4.2. irrespective of the fact that copydan blank tapes finds that section 46 of the act
clearly requires that nokia danmark a/s is under the obligation to pay the blank medi-
um remuneration directly to copydan blank tapes, copydan blank tapes has accepted
in stead of direct payment to copydan blank tapes under sections 39 to 46 of the act
that nokia danmark deposits an equivalent amount with danske bank a/s, nytorv
branch, frederiksberggade 1, dk-1459 copenhagen k, to thus ensure progress in the
matter. the parties will agree how to issue invoices to nokia danmark a/s which are
required for accounting purposes.
4.3. payment into the deposit account entails that nokia danmark a/s does not have to
pay any interest from the time of the deposit. nokia danmark a/s shall not deposit any
                                                - 4 -
       interest amounts. respective court shall decide whether any interest shall be applicable
       to any of the amounts and which interest rate(s) shall be applicable. according to the
       principles of sections 39 to 46 of the act, nokia danmark a/s shall on a monthly basis
       deposit an amount equivalent to the monthly due blank tape remuneration, the first time
       on 28 february 2010 at the latest (which is the last timely date for payment for january
       2010).
       …
       4.8. if the legal proceedings have not been finally determined within 3 years from the
       conclusion of this agreement, the parties will meet and discuss available options in good
       faith.
       …
       8. choice of law and disputes
       8.1. copydan blank tapes has been appointed and approved by the minister of culture
       to administer the blank tape remuneration, see sections 39-46 of the act. this agree-
       ment is therefore governed by danish law and construed accordingly.
       …”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af jacob graff hedebrink, der er administre-
rende direktør i copydan, og supplerende forklaring af michael horn.
anbringender
microsoft danmark, filial af microsoft mobile sales international oy, finland, har anført
navnlig, at parternes aftale om deponering mv. fra december 2009 blev indgået, fordi der var
reel retlig uklarhed om indholdet af infosoc-direktivets regler om blankbåndsvederlag, og at
microsoft ifølge aftalens pkt. 4.3 hverken skulle deponere renter eller betale renter fra depo-
neringstidspunktet. ifølge aftalen er det dog op til domstolene at afgøre, om der alligevel skal
betales renter, men det er ikke kvalificeret, i hvilke tilfælde og i hvilket omfang dette eventu-
elt kunne blive relevant, navnlig ikke efter deponeringstidspunktet. trods en klausul i aftalens
pkt. 4.8 om, at parterne skulle drøfte situationen, hvis retssagen ikke var endeligt afsluttet
efter 3 år, rejste copydan ikke spørgsmål om at få frigjort det deponerede beløb, der løbende
er blevet forrentet på almindelige bankvilkår. på denne baggrund bør copydan ikke tilkendes
hverken morarente fra forfaldstidspunkterne eller procesrente fra sagens anlæg mv.
i hvert fald bør rente ikke tilkendes fra et tidligere tidspunkt end afsigelsen af højesterets
dom, hvor det deponerede beløb vil blive frigivet til copydan, jf. rentelovens § 3, stk. 5. sub-
sidiært er der alene grundlag for at tilkende procesrente, idet der herved må lægges vægt på, at
                                               - 5 -
copydan som opkrævnings- og kontrolinstans først rettede henvendelse til microsoft (den-
gang nokia) ved årsskiftet 2007-2008 og da kun om at få etableret en indberetningsprocedure,
mens copydan først væsentligt senere fremsatte krav om betaling af vederlag og indgik afta-
len om deponering mv., hvorefter copydan skulle anlægge retssag om vederlagskravet.
hvis microsoft skal betale rente fra et tidligere tidspunkt end afsigelsen af endelig dom, bør
rentesatsen i medfør af rentelovens § 5, stk. 3, nedsættes væsentligt, mest naturligt til en al-
mindelig bankrente. der må herved lægges vægt på, at der er blevet aftalt en deponering med
frigivelse ved endelig dom som følge af en uklar retstilstand.
at microsoft gør indsigelse også mod betaling af procesrente er ikke nyt, idet det allerede
fremgik af copydans stævning i sagen, at parterne var uenige om rentebetaling. det er ikke
korrekt, når landsretten i den indankede dom har anført, at denne rentepåstand ikke ses at væ-
re bestridt. under alle omstændigheder bør indsigelsen ikke afskæres.
copydan kulturplus har anført navnlig, at 2009-aftalen ikke kan forstås sådan, at copydan
har givet afkald på morarente eller procesrente.
forfaldsdagen for copydans betalingskrav er fastsat i forvejen, idet den følger af de ufravige-
lige bestemmelser i ophavsretslovens § 46, jf. § 42, stk. 1. microsoft skal derfor betale mora-
rente fra forfaldsdagen for de enkelte månedlige vederlag, jf. rentelovens § 3, stk. 1.
til støtte for den subsidiære rentepåstand om betaling af procesrente har copydan anført
navnlig, at microsoft i landsretten ikke har bestridt at skulle betale almindelig procesrente.
microsoft bør derfor ikke nu kunne gøre gældende som nyt anbringende ikke at skulle betale
procesrente.
for det tilfælde, at det nye anbringende tillades fremsat, har copydan anført, at der skal noget
ganske ekstraordinært til, for at en part ikke i det mindste skal have procesrente af et lovligt
betalingskrav, og sådanne ekstraordinære omstændigheder foreligger ikke. microsoft tog en
standpunktsrisiko ved at deponere blankbåndsvederlaget i stedet for at indbetale det til copy-
dan. da copydans vederlagskrav havde klar hjemmel i ophavsretsloven, og microsofts indsi-
gelse derfor reelt alene byggede på eu-retten, havde det været en naturlig fremgangsmåde at
                                                - 6 -
indbetale vederlaget og anlægge retssag om tilbagesøgning. copydan ville i så fald have haft
mulighed for at udbetale vederlagsbeløbene til rettighedshaverne, og copydan er et godkendt
forvaltningsorgan, som i praksis ikke bliver insolvent.
at sagen har varet så længe, skyldes alene forelæggelsen for eu-domstolen, som microsoft
tog initiativ til. der har ikke været behov for at afvente en afklaring af forholdet til eu-retten,
bl.a. fordi microsoft ikke havde gjort gældende, at den danske blankmedieordning var i strid
med et eu-retligt ligebehandlingsprincip, før eu-domstolen omtalte et ligebehandlingsprin-
cip i den præjudicielle dom.
microsoft har ikke i øvrigt påvist et grundlag for at anvende bestemmelserne i rentelovens §
3, stk. 5, eller § 5, stk. 3.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret alene, om og i givet fald i hvilket omfang microsoft danmark,
filial af microsoft mobile sales international oy, finland, skal anerkende at være forpligtet
til at betale rente af det beløb på 20.335.317,17 kr., som microsoft ved landsrettens dom er
blevet dømt til at betale til copydan kulturplus.
copydan har protesteret mod, at microsoft gør gældende, at copydan ikke har krav på proces-
rente. i det omfang synspunktet måtte være nyt, finder højesteret imidlertid ikke grundlag for
at nægte microsoft at gøre det gældende.
efter rentelovens § 3, stk. 1, er det hovedreglen, at der skal betales morarente fra forfaldsda-
gen, hvis denne er fastsat i forvejen. efter stk. 5 kan retten bl.a. bestemme, at rente skal beta-
les fra et senere tidspunkt, hvis særlige forhold begrunder det. lovens § 5 regulerer størrelsen
af renten efter forfaldsdagen. bl.a. kan retten efter stk. 3 bestemme, at der skal betales en hø-
jere eller lavere rente end den, der er fastsat efter stk. 1-2. reglerne i § 3 og § 5 kan i en situa-
tion som den foreliggende fraviges ved aftale.
det fremgår af aftalen om deponering mv., som parterne indgik i december 2009, at microsoft
(dengang nokia) indgik aftalen for at få en retsafgørelse af parternes uenighed om, hvorvidt
microsoft var forpligtet til at betale blankbåndsvederlag for hukommelseskort til mobiltelefo-
                                                - 7 -
ner, og at copydan indgik aftalen for bl.a. at sikre, at antallet af distribuerede hukommelses-
kort blev indberettet, og at blankbåndsvederlaget i givet fald blev betalt.
aftalen, som efter punkt 8.1 er undergivet dansk ret, indebar bl.a., at microsoft skulle lade sig
registrere hos copydan som importør og indberette distributionstal til copydan, og at copy-
dan skulle anlægge retssag for at få afgjort parternes uenighed om, hvorvidt microsoft var
forpligtet hertil samt til at betale blankbåndsvederlag. det fremgik bl.a. af aftalen, at copydan
ikke ville protestere, hvis microsoft under retssagen fremsatte anmodning om præjudiciel
forelæggelse for eu-domstolen. efter aftalens punkt 4 accepterede copydan, at microsoft i
stedet for betaling direkte til copydan løbende deponerede beløb svarende til de omtvistede
vederlagsbeløb. i aftalens punkt 4.3 hedder det om forrentning: ”payment into the deposit
account entails that nokia danmark a/s does not have to pay any interest from the time of
the deposit. nokia danmark a/s shall not deposit any interest amounts. respective court shall
decide whether any interest shall be applicable to any of the amounts and which interest
rate(s) shall be applicable.”
højesteret finder, at deponeringsaftalens punkt 4.3 i lyset af aftalens formål og indhold må
forstås på den måde, at microsofts pligt til at betale rente skal lempes i forhold til, hvad der
ellers ville gælde. det er imidlertid uklart, i hvilket nærmere omfang microsoft skal fritages
for at betale rente, idet afgørelsen heraf efter punkt 4.3, 3. pkt., er overladt til retten.
højesteret finder, at den nævnte lempelse af microsofts pligt til at betale rente som følge af
den aftalte deponering bør gennemføres ved, at microsoft ikke skal betale morarente af de
deponerede beløb fra forfaldstidspunkterne. højesteret finder ikke grundlag for herudover helt
eller delvist at fritage microsoft for at betale den procesrente af beløbene, som sædvanligvis
skal betales, når der er blevet anlagt retssag. højesteret tiltræder derfor, at der skal betales
procesrente henholdsvis fra sagens anlæg, indgivelse af replik og indgivelse af supplerende
processkrift i.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
microsoft skal betale sagsomkostninger for højesteret til copydan under hensyntagen til, at
microsofts anke til frifindelse for copydans påstand om betaling af blankbåndsvederlag først
                                               - 8 -
blev frafaldet 14 dage før hovedforhandlingen, og at begge parter må anses for at have tabt og
vundet for så vidt angår det tilbageværende spørgsmål om forrentning.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal microsoft danmark, filial af microsoft mobile sales
international oy, finland, betale 500.000 kr. til copydan kulturplus.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark