text:
 - abj
                                  udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 14. november 2000 blev af retten i sagen
p-0044-97
sven horsten
   mod
1) sven horstens konkursbo
   (advokat jørgen b. elmer)
biint. 1) edvard holme
        (advokat jesper kobbernagel)
      2) børge og bjarne michelsen
        (advokat jesper kobbernagel)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagen angår prøvelse af fordringer i konkursboet sven horsten (k 1333/94-c).
påstande:
sagsøgeren, sven horsten, har nedlagt påstand om, at boet og biintervenienterne skal
anerkende, at gældbog nr. 5 og 12 nedsættes til kr. 0, subsidiært frifindelse mod betaling af et
beløb mindre end det omtvistede kr. 124.618,62.
                                                 - 2 -
boet, sven horsten under konkurs, har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at de af boet
foretagne indstillinger vedrørende gældbog nr. 5 og gældbog nr. 12, skal stå ved magt og
dermed udgøre resultatet af fordringsprøvelsen. gældbog nr. 5 er indstillet godkendt som kli-
entkontokrav med kr. 76.083,33 og gældbog nr. 12 er indstillet godkendt som klientkontokrav
med kr. 55.762,15.
boets frifindelsespåstand er begrundet i, at sagsøgeren efter boets opfattelse burde have
sagsøgt anmelderne, og at boet således ikke burde have været part i sagen.
biintervenienterne udtalte sig til støtte for boets subsidiære påstand.
sagens omstændigheder:
sagsøgeren, der drev selvstændig virksomhed som advokat, blev den 23. november 1994
erklæret konkurs ved sø- og handelsrettens skifteafdeling. som kurator beskikkedes advokat
jørgen b. elmer.
i forbindelse med prøvelsen af de anmeldte fordringer indstillede kurator to fordringer til
godkendelse som simpelt krav for henholdsvis kr. 56.806,00 og kr. 76.083,33. der var for
begge fordringers vedkommende tale om påståede uberettigede salærdebiteringer på sagsø-
gerens klientkonto.
sagsøgeren har anfægtet disse indstillinger, idet det er sagsøgerens opfattelse, at han - helt
eller delvis - har været berettiget til at foretage de pågældende salærdebiteringer. sagsøgeren
har derfor den 21. november 1997 udtaget stævning mod boet.
boet protesterede mod sagsanlægget, da det fandt, at det ikke var rette sagsøgte, idet sagen
burde have været rejst overfor anmelderne i boet. ved kendelse af 5. oktober 1998 forkastede
skifteretten en af boet fremsat afvisningspåstand, idet det udtaltes, at sagsøgeren var be-
rettiget til at rejse indsigelse mod kurators indstilling ved anlæggelse af sag mod boet.
herefter procestilvarslede boet anmelderne børge og bjarne michelsen samt edvard holme,
hvorefter det den 7. april 1999 ved kendelse blev bestemt, at de kunne indtræde som
biintervenienter.
sagsøgeren var advokat for brødrene bjarne og børge michelsen i flere sager.
                                                - 3 -
af sagsøgerens processkrift ii af 11. august 1999 side 3, 4, og 5 fremgår sagsøgerens
opgørelse af salærkrav for børge og bjarne michelsen:
"...
1. 40.196, tommy og henning hansens overfald af børge michelsen.
i 1989 overfaldt tommy og henning hansen børge michelsen. under straffesagen var jeg
advokat for børge michelsen og mit salær herfor blev betalt af det offentlige. derudover
behandlede jeg børge michelsens erstatningskrav:.."
...
- brev af 24. oktober 1989 fra mig til glostrup politi.
- ansøgning til nævnet vedrørende erstatning til ofre
  for forbrydelser
- brev af 10. september 1990 til nævnet vedrørende er statning til ofre for forbrydelser
- brev af 11. s.m. fra mig til børge michelsen
- brev af 19. s.m. fra nævnet til mig
- brev af 24. s.m. fra mig til børge michelsen
- brev af 9. oktober fra mig til børge michelsen
- brev af 22. s.m. fra revisionsfirmaet stig l. møller
  aps
- brev af 26. s.m. fra mig til nævnet
- brev af 21. november fra nævnet til mig
- brev af 28. s.m. fra mig til børge michelsen
salær                            kr. 4.000,00
2. 40.213, overfald på børge michelsen den 18. august 1989.
...
- brev af 28. august 1989 fra børge michelsen til mig
- kopi af skadeseddel af 18. s.m.
- brev af 30. s.m. fra mig til københavns politi
- brev af 4. oktober fra politidirektøren i københavn
  til mig + bilag.
salær                            kr. 1.700,00
3. 40.473, tilsigelse af 14. august 1990.
...
                                                  - 4 -
- tilsigelse af 14. august 1990 til bjarne og børge
  michelsen
- brev af 15. s.m. fra børge michelsen til mig
- kopi af skadeseddel af 14. s.m. vedrørende børge
  michelsen
- kopi af brev af 16 s.m. fra mig til bjarne og børge
  michelsen
salær                            kr. 1.700,00
4. 40.333, sag om overtrædelse af straffelovens ⌡ 265.
...
- brev af 13. februar 1990 fra københavn politi til
  bjarne og børge michelsen
- tilsigelse af 23. s.m. fra københavn politi til bjarne
  og børge michelsen
- brev af 1. marts 1990 fra børge michelsen til mig
- notat af 7. marts 1990 udarbejdet af mig
salær                            kr. 2.250,00
5. 40.524, sag om bødeforlæg.
...
- brev af 7. marts 1991 fra bjarne og børge michelsen
  til mig
- tilsigelse af samme dato
- brev af 21. marts 1991 fra bjarne og børge michelsen
  til mig
- brev af 15. april + bilag fra kriminalpolitiet i kø benhavn til mig
- anklageskrift, tilsigelse af 16. s.m. til bjarne mic helsen
- tilsigelse af samme dato til bjarne michelsen
salær                            kr. 1.750,00
6. 40.534, urigtig førelse af kørebogen.
...
- brev af 27. november 1990 fra børge michelsen til mig
- brev af 16. december 1991 til lokalnævnet for køben havns politikreds
- tilsigelse af 23. november 1990 til børge michelsen
                                                - 5 -
- politirapporter
salær                             kr. 4.250,00
7. 40.726, ransagning den 4. oktober 1991.
...
- brev af 16. oktober 1991 fra mig til københavn politi
- brev af 17. s.m. fra mig til bjarne og børge michelsen
- brev af 13. december fra mig til københavns politi
- brev af samme dato fra mig til bjarne og børge michel sen
- brev af 27. marts 1992 fra københavns politi til mig
- tilsigelse af 8. maj 1992 til børge michelsen
- tilsigelse af samme dato til bjarne michelsen.
- brev af 11. maj s.m. fra bjarne og børge michelsen til
  mig
- brev af 12. maj s.m. fra bjarne og børge michelsen
salær                             kr. 5.200,00
8. 40.726, sager om overtrædelse af hyrevognsloven.
...
- brev af 19. november 1990 fra bjarne og børge michel sen til mig + bilag
- tilsigelse af 5. december 1990 til københavns politi
  til bjarne michelsen
- brev af 7. juni 1991 fra mig til københavns byrets 5.
  afdeling
- brev af samme dato fra mig til bjarne og børge michel sen
- brev af 10. s.m. fra mig til bjarne og børge michelsen
- brev af 30. juli 1991 fra fra mig til bjarne og børge
  michelsen
- brev af 26. august 1991 fra børge michelsen
- tilsigelse af 22.juli 1991 til børge michelsen
- brev af 5. september 1991 fra mig til københavns by rets 7. afdeling
- kvittering af 26. august 1991 fra københavns politis
  færdselsafdeling
- brev af 4. oktober 1991 fra mig til bjarne og børge michelsen
- brev af 7. oktober 1991 fra revisionsselskabet stig
                                                - 6 -
  l. møller til københavns politi med bilag
- brev af 9. oktober 1991 fra revisionsselskabet stig l.
  møller til bjarne michelsen
- udateret brev fra bjarne og børge michelsen til mig
- brev af 11. oktober 1991 fra mig til bjarne og børge
  michelsen
- bødeforlæg af 24. januar 1991 til børge michelsen
- anklageskrift til børge michelsen
- brev af 5. november 1991 fra børge michelsen til mig +
  bilag.
- tilsigelse af 26. s.m. fra københavns politi til bjar ne michelsen
- brev af 26. s.m. fra mig til københavns politi
- brev af 11. december 1991 fra bjarne michelsen til mig
  + bilag
- udateret brev fra bjarne og børge michelsen til mig +
  bilag
- udateret brev fra bjarne og børge michelsen + bilag
- brev af 30. januar 1992 fra mig til bjarne michelsen
- brev af 3. marts 1992 fra københavns politi til bjarne
  michelsen
- brev af 16. marts fra mig til københavns politi
- brev af 24. s.m. fra mig til københavns byrets 5. af deling
salær                            kr. 9.500,00
9. 40.808, inddragelse af børge michelsens hyrevognsbevilling.
...
- brev af 21. februar fra bjarne og børge michelsen til
  mig
- brev af 20. s.m. fra storkøbenhavns hyrevognskontor
  til bjarne michelsen
- brev af samme dato til børge michelsen
- kvittering af 2. marts 1992 udfærdiget af københavns
  politi
- brev af 4. marts 1992 udfærdiget af københavns politi
- brev af samme dato fra mig til bjarne og børge michel sen
                                                - 7 -
- brev af 16. marts 1992 fra storkøbenhavns hyrevogns kontor til mig + bilag
- brev af 27. april 1992 fra bjarne og børge michelsen
  til mig + bilag
salær                            kr. 7.500,00
10. 40.860, de klippede plader.
...
- kvittering af 16. maj 1992 fra københavns politi,
  færdselsafdelingen, påført brev fra børge michelsen
  til mig.
- udateret brev fra børge michelsen til mig
- brev af 24. maj 1992 fra bjarne og børge michelsen til
  mig
- notat af 29. s.m. udfærdiget af min sekretær med ud kast til brev af sammen dato til børge
michelsen
salær                            kr. 1.750,00
11. 41.072, a) overtrædelse af forbud.
- brev af 9. juni fra bjarne og børge michelsen til mig
- tilsigelse af 4. s.m. fra københavns politi til bjarne
  michelsen
- tilsigelse af samme dato fra københavns politi til
  børge michelsen
    41.072, b) anholdelse den 16. februar 1993.
- brev af 17. februar 1993 fra bjarne michelsen til mig
- skadeseddel af samme dato fra hvidovre hospital vedrø
  rende bjarne michelsen
- brev af 19. s.m. fra københavns politi til børge mic helsen
- brev af 23. s.m. fra mig til københavns politi
- notat af 24. s.m. udfærdiget af min sekretær
salær                            kr. 2.250,00
sagsøgeren har udleveret sag 12 "sag om erstatning for nedrivning af haveforeningshus" til
kurator, og sagen er herefter bortkommet, hvilket er ubestridt af parterne.
sagsøgeren førte sagen i byretten, og klienterne fik delvist medhold. sagsøgeren frarådede ved
skrivelse af 28. januar 1991 til bjarne og børge michelsen, at dommen blev anket. dommen
                                                   - 8 -
blev alligevel anket, og sagen blev berammet til behandling i østre landsret den 25. november
1994, hvilket var 2 dage efter, at sagsøgeren gik konkurs.
sagsøgeren har skønsmæssigt ansat salæret til kr. 45.000,00.
i processkrift ii af 11. august 1999 side 6 fortsættes salæropgørelsen:
"...
13. dertil kom salær for de selvstændige sager, som jfr. ovenfor - lå i sagen om det nedrevne
haveforeningshus. disse salærer sættes skønsmæssigt til                    kr. 15.000,00
mine salærer udgør således i alt          kr. 101.900,00
det fremgår af mit bogholderi, at jeg har afholdt følgende udgifter:
1. retsafgift til københavns byret       kr.    3.290,00
2. optagelsesgebyr                    kr.     620,00
3. retsafgift til østre landsret       kr.    1.880,00
4. retsbogsudskrifter                 kr.     200,00
5. dansk ejendomsmæglerforening                kr.   625,00
6. fotos                         kr.      23,85
7. østre landsret, udskrifter m.v.        kr.     480,00
i alt                         kr.    7.118,85
det fremgår af bilag 4, at jeg i alt
har modtaget                        kr. 100.381,00
tilskrevne renter                   kr.   1.008,56
                              kr. 101.389,56
på konkursdagen indestod der på min
salærkonto                         kr.  8.271,71
til rest                       kr. 93.107,85
udgifter og salærer udgør som foran-
nævnt                            kr. 109.018,85
boet har således et tilgodehavende på        kr. 15.911,00
..."
                                                - 9 -
sagsøger var ligeledes advokat for edvard holme i sager for selskabet vimmel 31 af 30.
december 1982 aps samt for edvard holme personligt.
af processkrift ii af 11. august 1999 side 7, 8 og 9 fremgår sagsøgers opgørelse af salærkrav
mod edvard holme:
"...
14. 38.662, nesa a/s.
...
- brev af 27. april 1987 fra edvard holme til mig
- brev af 21. maj 1985 fra nesa a/s til lis holme
- brev af 23. s.m. fra lis holme til mig
- brev af 29. s.m. fra mig til ballerup rets 3. afdeling
- udskrift af dombogen
salær                            kr. 1.750,00
15. 83.665, olaf sørensen a/s.
...
- stævning af 26. april 1984 udtaget af advokat jens
  gregersen
- brev af 22. februar 1985 fra mig til lis og edvard
  holme
- brev af 18. marts fra edvard holme til mig
- udskrift af retsbogen fra ballerup rets 3. afdeling
salær                            kr. 2.500,00
16. 38.770, revisor per sleimann.
...
- stævning af 15. juni 1984 udtaget af advokatfirmaet
  brandt ohlhoff & bonde
- brev af 1.november fra edvard holme til mig
- kopi af svarskrift udarbejdet af mig, dateret den 18.
  december
- udskrift af ballerup rets 3. afdeling
salær                            kr. 1.500,00
                                               - 10 -
17. 39.549, opløsning af holme trading aps.
...
- brev af 2. februar 1987 fra sø- og handelsretten til
  lis holme-sørensen
- brev af 3. november fra mig til sø- og handelsretten
- brev af 7. juni fra sø- og handelsretten
- brev af 15. april s.å. fra mig til sø- og handelsret ten
- udskrift af sø- og handelsrettens skifteprotokol
salær                            kr. 2.500,00
18. 40.717, de forfalskede breve.
...
- brev af 25. september 1991 fra hofman-bang & boutard
  a/s til mig
- brev af samme dato fra edvard holme til mig
- brev af 6. oktober fra edvard holme til mig
- brev af 21. oktober fra mig til politimesteren i mid delfart
- brev af samme dato fra mig til edvard holme
- brev af 22. oktober fra politimesteren i middelfart
  til mig
- brev af 28. s.m. fra mig til edvard holme
- brev af samme dato fra mig til statsadvokaten for fyn
- brev af 13. november fra statsadvokaten for fyn til
  mig
- brev af 15. s.m. fra mig til rigsadvokaten
- brev af samme dato fra mig til edvard holme
- brev af 16 s.m. fra edvard holme til mig
- brev af 19. s.m. fra rigsadvokaten til mig
- brev af 20. s.m. fra mig til rigsadvokaten
- brev af samme dato fra mig til edvard holme
- brev af 20. december fra rigsadvokaten til mig
- brev af 27. 1997 fra mig til edvard holme
salær                            kr. 7.500,00
                                             - 11 -
..."
sagsøgeren indtrådte i "sag 19 - sagen om herlev osteforretning" i oktober 1983. østre
landsret afsagde dom den 14. oktober 1992, hvorefter sagsøgeren ankede sagen til
højesteret. da sagsøgeren gik konkurs, var sagen fortsat under forberedelse i højesteret.
sagsøgeren har i processkrift ii af 11. august 1999 side 8 følgende redegørelse for tidsforbrug i
sagen:
"...
dato              mødets start     varighed/timer
25. oktober 1983         12.00            1
21. november + kaastrup
larsen              12.30            2
16. januar 1984         16.10             2
13. september           16.10            2
26. februar 1985        17.15             2
29. marts            17.00             2
10. april          17.00             2
 9. oktober          13.00             1
17. februar 1986        16.30             2
20. februar           16.30            2
24. februar           16.30            2
10. juli           16.30            2
 9. februar 1987       16.15             2
11. februar           16.15            2
17. februar           16.15            2
 2. marts            16.15            2
11. juni            16.30            1
25. august + jørgen
pedersen              16.30            3
 2. september          16.30             2
27. januar 1988         16.30             2
12. februar           16.30            2
12. februar 1991        16.30             2
                                                  - 12 -
 4. oktober            14.00            2
16. januar             14.00            3
17. januar             12.30            2
25. januar             14.00            2
19. oktober            15.30             ½
_______________________________________________
27 møder                             51½
da jeg ikke er i besiddelse af min sag, har jeg ikke haft mulighed for på grundlag af mine
notater at se, hvor mange møder jeg har haft med edvard holme. jeg har derfor gennemgået
mine dagbøger for de pågældende år, og jeg har i hvert fald haft de ovennævnte 27 møder
med edvard holme med en skønsmæssig varighed på 51½ time.
mit sædvanlige timehonorar var kr. 1.250,- hvilket svarer til kr. 64.275,00
dertil kommer, at sagen blev domsforhandlet den 19. - 24. januar 1992, og den 27.- 29.
samme måned. domsforhandlingen lagde således beslag på 6 retsdage og mit sædvanlige
honorar pr. retsdag var kr. 12.500, hvilket svarer til kr. 72.500,00
...
salær                           kr. 130.000,00
salær i alt                      kr. 145.000,00
..."
boets opgørelse af gældbog nr. 5
af kontoudtog af 30. november 1994 vedrørende edvard holme fremgår bla.:
"...
dato     bilag  tekst     bevægelse        saldo
-------- ------ ------   ----------    -----
...
28.10.92      0  salær     100000.00         ...
...
                                                  - 13 -
09.11.92      0   salær     30000.00        ...
...
04.10.93      0   ultimo saldo           - 6083.00
..."
det samlede salær samt kontoens ultimosaldo udgør kr. 136.083,00
det af boet anerkendte salær udgør
incl. moms                         kr. 60.000,00
anmeldt og anerkendt i boet              kr. 76.083,33
boets opgørelse af gældbog nr. 12:
af kontoudtog af 30. november 1994 side 1 vedrørende bjarne michelsen fremgår bla.:
"...
dato     bilag   tekst       bevægelse         saldo
-------- ------ ------      ----------    -----
             primo saldo                .00
...
07.06.89      0   de indbetalt   - 5000.00        ...
...
24.01.90      0   de indbetalt   - 10000.00        ...
....
06.12.90      0   politimesteren
             i glostrup
             indb.        - 26311.38      ...
...
01.05.91      0   advokat axel
             hagdrup indb. - 59069.62          ...
..."
de samlede indbetalinger beløber sig til kr. 100.381,00
- afholdte udlæg                          7.118,85
- rimeligt salær excl. moms                   30.000,00
                                             - 14 -
- moms af salær                         7.500,00
anmeldt og anerkendt i boet                55.762,15
under sagen enedes parterne om opgørelsen af afholdte udlæg, hvorfor gældbog nr. 12 derfor
blev opgjort kr. 1.043,85 lavere end det oprindeligt anmeldte.
forklaringer:
sven horsten har vedrørende kontoudtog af 30. november 1994 postering af 29.05.85
forklaret, at "salær, nesa kr. 915,00" dækkede salær incl. moms. han fandt, efter et skøn, at
dette salær havde været for lavt, hvorfor han i opgørelsen af salærkrav i processkrift ii af 14.
august 1999 (herefter processkrift ii) under pkt. 14. opgjorde salæret til kr. 1.750,00 incl.
moms. med samme begrundelse havde han ændret salæret posteret under 11.04.85 "salær,
olaf sørensen" fra kr. 1.520,- incl. moms til kr. 2.500,00.
om postering 19.06.89 "salær kr. 2.500,-" oplyste han, at der formentligt var tale om en á
conto debitering til sagen om herlev osteforretning, samt at postering 04.12.90 "salær kr.
24.400,-" vedrørte en patentsag, som ikke var omtvistet. postering 31.10.92 "salær kr. 2.000"
dækkede formentligt ligeledes et á conto salær. sagsøgeren forklarede, at han kunne se, at der
stod penge på kontoen, og derfor debiterede han salær.
vedrørende postering 28.10.92 "salær kr. 100.000,-" forklarede han, at det - sammen med
postering 09.11.92 "salær kr. 30.000,-" var salær i sagen vedrørende herlev osteforretning.
han kunne ikke huske, hvorfor salæret var debiteret over to gange.
han var sikker på, at han aldrig havde sendt nogen afregning til klienten.
vedrørende bjarne og børge michelsens klientkonto, kontoudtog af 30. november 1994,
forklarede sagsøgeren, at postering 06.06.90 "salær, overfaldssag kr. 2.928,-" vedrørte
erstatningssagen, som udløb af den i processkrift ii under pkt. 1 nævnte overfaldssag, idet
retten havde henvist erstatningskravet til selvstændig behandling. i straffesagen var
sagsøgeren beskikket som bistandsadvokat og modtog herfor salær fra det offentlige.
det beløb, der fremgår af processkrift ii pkt. 1, var ekstra salær for arbejde udført efter
straffesagen. sag- søgeren forklarede, at han ikke havde anmodet retten om eftersalær i
forbindelse med beskikkelsen, idet han ikke var bekendt med reglerne herom. derimod havde
han anmodet erstatningsnævnet om salær, hvilket han ikke fik.
om postering 12.10.89 "salær kr. 6.100,-" og postering 27.12.90 "salær kr. 854,-" forklarede
                                               - 15 -
sagsøgeren, at det var salær fra sager, hvori han havde været beskikket som forsvarer,
hvorfor beløb svarende til salærerne efterfølgende blev indsat, efter disse var modtaget fra kø-
benhavns politi. sager, hvori han havde været beskikket, er ikke opregnet i processkrift ii. i
både "sag 5, sag om overtrædelse af straffelovens ⌡ 265" og i "sag 7, ransagning den 4.
oktober 1991" ønskede klienterne, at sagsøgeren blev beskikket, men da sagerne blev afsluttet
uden retsmøder, blev han det ikke.
herefter forklarede sagsøgeren, at postering 19.06.89 "salær kr. 4.000,-" utvivlsomt var et á
conto salær incl. moms i sagen vedrørende haveforeningen. da de følgende posteringer
vedrørte retsafgifter til københavns byret, var sagsøgeren sikker på, at ovennævnte salær
skulle dække udarbejdelse af stævning. postering 11.04.90 "salær kr. 7.000,-", postering
22.04.91 "salær kr. 10.000,-" samt postering 29.07.91 "salær kr. 50.000" var ligeledes á conto
salærer i samme sag.
baggrunden for, at han under postering 23.05.91 havde hævet kr. 50.000,-, var at
indestående på en klientkonto ikke måtte overstige kr. 10.000,-, hvorfor han overflyt tede
50.000,- til en separat konto. baggrunden var derfor ikke, at han blot hævede på kontoen,
fordi der var penge på den.
sagsøgeren forklarede vedrørende sagen om nedrivning af haveforeningshuset, at sagen var
startet i byretten, hvorefter byrettens dom blev anket til landsretten, hvor der blev berammet
domsforhandling den 25. november 1994. han gik konkurs den 23. november 1994. han havde
ved salærberegningen taget hensyn til det arbejde, han indtil da havde lavet, samt
forberedelsen af domsforhandlingen i landsretten. dog havde han også taget hensyn til, at
klienten stod i en meget vanskelig situation. han kunne ikke huske, hvordan salæret var
beregnet i forhold til de enkelte processer i sagens behandling.
om sag nr. 13 i processkrift ii forklarede han, at salærberegningen var foretaget på baggrund
af et velovervejet skøn. han kunne dog ikke erindre, hvor mange sager der var tale om, og ej
heller disse omfang.
sagsøgeren forklarede nærmere om beregningen af sin påstand, at indestående på klientkonto
for henholdsvis brødrene michelsen og edvard holme skulle fratrækkes påstandsbeløbet.
baggrunden for, at han generelt ikke indførte bilags- numre ved de enkelte posteringerne, var,
                                               - 16 -
at han havde et særskilt ringbind, hvori salærnotaerne var nummereret fortløbende.
alle posteringer på de to klientkonti var incl. moms. han valgte altid, at salær incl. moms skulle
være et rundt beløb.
edvard holme har forklaret, at han er uddannet civilingeniør. hans kone var hjemmegående,
og da vidnet mistede sit arbejde, bestemte de sig for at opstarte selvstændig virksomhed,
hvorfor de overvejede at købe en osteforret- ning. de blev præsenteret for et regnskab, hvoraf
det fremgik, at forretningens overskud var kr. 300.000. de købte herefter forretningen og drev
den i anpartsselskabsform.
det viste sig imidlertid, at regnskabet var falsk. i forbindelse med anlæggelse af sag mod
sælgerne bad sagsøgeren ham om at få en revisor til at gennemgå regnskabet, hvilket kostede
kr. 30.000,-, men revisorerklæringen blev senere afvist ved behandlingen i landsretten, idet
den var ensidigt indhentet. vidnet formodede, at såfremt der i stedet var blevet foretaget et
syn og skøn i sagen, kunne bevisbyrden have været løftet. ved skrivelse af 7. april 1984 til
sagsøgeren rykkede vidnet for, at sagen skulle fremskyndes, idet der efter mere end 5 må-
neder, fortsat ikke var udtaget stævning mod sælgerne. da der endelig blev udtaget stævning,
havde sagsøgeren stævnet sælgerne ikke alene i anpartsselskabets navn, men tillige i vidnets
eget navn, hvilket medførte, at sagsomkostningerne tillige blev pålagt vidnet personligt. det
var heller ikke i samråd med vidnet, at sagsøgeren havde stævnet 4 forskellige. dette medførte
en endnu større sagsomkostningsbyrde. det var vidnets indtryk, at landsdommerne var
irriterede på sagsøgeren, idet denne dokumenterede en lang række ligegyldige bilag, hvorfor
sagsomkostningerne tillige fik et pønalt præg. sagen tog i alt 10 år.
vidnet forklarede om sagsøgerens opgørelse af møder i processkrift ii pkt. 19, at han ikke
umiddelbart kunne huske, at der blev afholdt så mange møder.
sagen anført som nr. 18 "de forfalskede breve" var ligeledes ikke korrekt anført, idet vidnet
ikke personligt havde anmodet sagsøgeren om hjælp. derimod havde vidnets daværende
arbejdsgiver, hoffman-bang & boutard a/s, kontaktet sagsøgeren, idet en person sendte breve
underskrevet i vidnets navn, hvilket var til skade for firmaet, hvorfor de ønskede sagen
undersøgt nærmere. det var derfor hoffmann-bang & boutard a/s, der var sagsøgerens klient.
vidnet vidste ikke, om sagsøgeren havde fremsendt regninger til hoffmann-bang. han modtog
aldrig selv regninger eller orientering om salærdebiteringer.
vidnet havde selv opgjort, hvad han fandt var et rimeligt salær til sagsøgeren på grundlag af et
skøn over, hvad andre advokater fik i samme sag.
                                               - 17 -
børge michelsen har forklaret, at han og bjarne michelsen er enæggede tvillinger. de bor
sammen og har gennem de sidste 28 år kørt taxa. han er selv chauffør, og broderen fungerer
som vognmand. de har altid anvendt revisor stig møller til deres virksomhed, og det var også
denne, der anmeldte deres krav i sagsøgers konkursbo.
sagsøgeren blev anvendt som advokat i adskillige sager. første sag drejede sig om et
kolonihavehus, hvor brødrene henvendte sig til advokaten efter anbefaling fra en anden
chauffør. sagsøgeren accepterede at føre sagen, og der blev tilkendt en erstatning i byretten,
men indbringelse af sagen for landsretten medførte blot en stadfæstelse.
den næste sag, hvor sagsøgeren blev anvendt, var i forbindelse med, at børge michelsen var
blevet overfaldet. sagen blev foretaget ved retten i brøndbyerne, og her blev han tilkendt en
erstatning, som blev sendt til sagsøgeren.
efter at han havde fået oplysning om sagsøgerens konkurs, forsøgte han to gange at få
pengene udbetalt. den første gang oplyste sagsøgeren, at pengene nok skulle blive udbetalt,
hvorimod sagsøgeren den anden gang oplyste, at han ville vente med udbetalingen.
sagsøgeren pegede i den forbindelse på sin edb-skærm, hvor der stod nogle tal, og sagde, at
pengene var der, idet beløbet stod på skærmen.
børge michelsen er helt sikker på, at han aldrig har modtaget en regning fra sagsøgeren.
bjarne michelsen har forklaret, at han før sagsøgerens konkurs forhørte sig om sit
tilgodehavende på kontoret i ny østergade. her så han nogle tal på edb-skærmen, men han
kunne ikke huske de nærmere omstændigheder derved. efter konkursen opsøgte han
sagsøgeren på dennes privatadresse på niels andersens vej, hvor han ligeledes forgæves
forsøgte at få sit tilgodehavende udbetalt.
procedure:
sagsøgeren har anført, at edvard holme har været klient hos ham siden oktober 1983 og
brødrene michelsen siden juni 1989. der har igennem årene været mange møder i forbindelse
med klienternes sager. han fremsendte ik-
ke afregninger til klienterne, og klienterne har ikke skriftligt anmodet om en, selv om de var
bekendt med, at der bla. blev udbetalt erstatningsbeløb, som blev indsat på klientkontoen. det
skyldtes, at klienterne var klar over, at en afregning ville vise, at det var sagsøgeren, der
havde et tilgodehavende og ikke dem.
kurator er fremkommet med salærberegninger ud fra "et rimeligt skøn". kurator har i den
                                                - 18 -
forbindelse støttet sig til oplysninger fra revisor stig møller, som sagsøgeren aldrig selv har
mødt. sagsøgeren mente ikke, at hverken kurator eller stig møller havde haft noget kendskab
til sagerne, hvorfor de ikke har kunnet fastsætte et korrekt salær.
i sagen om herlev osteforretning ville det således have været en vejledning, såfremt det var
blevet oplyst, hvad de øvrige advokater havde modtaget i salær ved sagens førelse i
højesteret. sagen havde et betydeligt omfang, og det fremgår af skrivelse af 7. september
1996 fra edvard holme til det danske advokatsamfunds erstatningsfond, at
højesteretssagfører claus christensen beregnede sig et salær på kr. 18.750,- for at sætte sig
ind i sagen.
edvard holme udtrykte aldrig sin utilfredshed over sagsøgeren, før denne gik konkurs.
baggrunden for, at sagsøgeren havde valgt, at både edvard holmes anpartsselskab og denne
personligt skulle være sagsøgere, var, at det var tvivlsomt, om osteforretningen blev drevet af
anpartsselskabet eller af edvard holme personligt. de sagsøgte personer blev ligeledes valgt ud
fra et skøn, særligt henset til, at sagen kunne tabes, såfremt den var anlagt af eller mod den
forkerte. ved sagens behandling i højesteret blev antallet af sagsøgte ikke nedbragt.
sagsgenstanden var på 750.000,-. der blev afholdt et stort antal møder med edvard holme, og
grundet det store regnskabsmateriale var sagen særdeles kompliceret og omfattende. sagen
blev behandlet 6 hele dage i østre landsret, hvor sagsøgerens sædvanlige salær pr. retsdag
var kr. 12.500,-. salæret for domsforhandlingen alene ville derfor overstige kr. 70.000,-.
i de øvrige sager var sagsøgeren omhyggelig med at sætte salæret så lavt som muligt. han
skønnede over timefor- bruget og satte salæret til kr. 1.000,- i timen + moms.
særligt vedrørende sagen om de forfalskede breve anførte han, at det fremgik af skrivelse af
25. september 1991 til sagsøgeren fra firmaet hofman-bang & boutard a/s, at edvard holme
havde underskrevet den, samt at både firmaet hofman-bang & boutard a/s og edvard holme
anmodede sagsøgeren om hjælp, hvorfor edvard holme ikke efterføl- gende kunne påstå, at
han ikke var klient i sagen.
sagsøgeren anførte tillige, at der ikke forelå passivi- tet, idet der var tale om løbende
mellemværender med klienterne uden en samlet regning. der forelå ej heller forældelse, idet
der var konneksitet mellem sagsøgerens salærkrav og sagen.
                                                 - 19 -
sagsøgeren anførte, at brødrene michelsens havde henvendt sig til adskillige advokater, da de
ønskede hjælp i sagen vedrørende nedrivning af deres havehus, men ingen af disse ønskede at
påtage sig den. sagsøgeren påtog sig derimod sagen, som var særdeles kompliceret bla. med
et syn og skøn i haveforeningen. sagsgenstanden var kr. 190.000,- hvoraf brødrene michelsen
fik kr. 56.000,-. sagsøgeren frarådede brødrene at anke sagen, hvilket de dog valgte alligevel.
i de øvrige sager som salærmæssigt samlet kunne opgøres til kr. 56.900,- anførte sagsøgeren,
at beløbets størrelse skulle lægges uprøvet til grund, idet sagsøgte ikke havde anfægtet
størrelsen.
subsidiært anførte sagsøgeren, at der skulle tildeles ham et rimeligt salær under hensyntagen
til det store antal møder med klienterne og de mange specielle sagstyper. herunder fandt
sagsøgeren det væsentligt, at brødrene michelsen aldrig havde udtrykt utilfredshed med
sagsøgerens arbejde.
sagsøgeren anførte til støtte for, at boet ikke kunne frifindes, at dette allerede var afgjort af
skifteretten ved kendelse af 5. oktober 1998.
da konkursen er indtrådt den 23. november 1994, anfør- tes det, at sagen skulle behandles ef-
ter lovbekendtgø- relse nr. 588 af 1. september 1986 med efterfølgende ændringer. i denne
lovs ⌡ 133, stk. 3 fastsættes det ikke, hvem sagen skal anlægges imod. i u 1931.74 h bestem-
te højesteret, at en fallent, der fremkom med indsigelser mod en anmeldt fordring, kunne
forlange, at den blev påkendt af skifteretten, hvilket fortsat er gældende ret.
konkursboet har til støtte for sin principielle påstand gjort gældende, at konkurslovens § 133,
stk. 3, omfatter situationen, hvor en skyldner eller en kreditor har indsigelser mod en anmeldt
fordring. boet har ved tilvarsling af biintervenienterne opfyldt sagsøgerens formål med
sagsanlægget, hvorfor forholdet mellem sagsøgeren og biintervenienterne ville kunne afgøres,
når boet frifindes.
biintervenienterne har tillige anført til støtte for boets subsidiær påstand, at sagsøgeren
uberettiget og i strid med advokatsamfundets regler om forvaltning af klienters midler
tilegnede sig ialt kr. 130.000,- ved den 28. oktober 1992 og den 9. november 1992 at hæve
henholdsvis 100.000,- og kr. 30.000,- på edvard holmes klientkonto og debitere beløbene som
salær, uden at der i den anledning blev udstedt nota, og uden at klienten blev gjort bekendt
                                             - 20 -
med eller modtog nogen som helst underretning om debitering. det samme blev gjort gælden-
de for børge og bjarne michelsens klientkonto, hvor sagsøgeren tilegnede sig ialt kr. 75.000,-
ved, at han den 8. april 1991, den 22. april 1991 og den 29. juli 1991 hævede henholdsvis kr.
15.000,-, kr. 10,000,- og kr. 50.000,-.
sagsøgeren havde ikke bestridt, at han ikke fremsendte regninger til klienterne. at klienterne
ikke anmodede sagsøgeren om en afregning, ændrede ikke på pligten til at foretage en
afregning ved debitering på klientkonto en. klienterne fik dermed ikke mulighed for at foretage
en rimelighedsvurdering af de foretagne debiteringer.
risikoen ved, at afregning ikke blev foretaget, påhvile- de sagsøgeren, hvorfor han således
måtte bevise, om de af ham hævede og som salær debiterede beløb blev anvendt med rette til
dækning af salærtilgodehavende, og i bekræftende fald i hvilket omfang dette skete. det anfør-
tes, at sagsøgeren ikke havde løftet denne bevisbyrde.
i det omfang, der var sammenfald mellem de af sagsøgeren opregnede sager og
salærdebiteringerne, kunne sagsøgeren ikke nu kræve yderligere salær. i sager, hvor
sagsøgeren var beskikket, blev salæret endeligt fastsat af retten, hvorefter han ikke nu ville
kunne kræve yderligere salær fra klienterne.
om forældelse anførtes det, at krav på salær er omfattet af lov 1908-12-22 nr. 274 om
forældelse af visse fordringer. forældelsesfristen er derfor 5 år. fristen regnes fra det
tidspunkt, hvor fordringen ville kunne kræves betalt. sagsøgeren indgav stævning den 21.
november 1997, hvorfor alle krav der ligger før 21. november 1992 ear forældede.
i det omfang, der ikke er forældelse, blev det gjort gældende, at der forelå passivitet, idet sag-
søgeren, når arbejdet var udført, burde have afregnet. såfremt der først afregnes efter flere
år, vanskeliggøres eller umuliggøres en kontrol af regningen.
om de i sagsøgerens processkrift ii opregnede sager anførtes det, at der i sag 14 "nesa a/s"
og sag 15 "olaf sørensen a/s" allerede var debiteret salær, samt at begge sager var
forældede. om sag 16 "revisor per slei- mann", sag 17 "opløsning af holme trading aps" og
sag
18 "de forfalskede breve" anførtes, at der også her allerede var debiteret salær. sagsøgers
oplysning om, at salærer debiteret på tidspunktet, hvor disse sager blev effektueret, var a
conto salærer i sag 19 "herlev osteforretning" fandtes ikke sandsynligt. i sag 18 var det
                                               - 21 -
hofman-bang og boutard a/s, der var klienter, og ikke edvard holme. det anførtes tillige, at
begge sager var for- ældede. det anførtes, at der forelå passivitet i sag 15.
der var debiteret kr. 130.000,- i sag 19 "herlev osteforretning". sagsøgerens salær skulle
have været fastsat ud fra advokatrådets salærtakster, hvori der kun er en snæver fra-
vigelsesmulighed. disse takster ville have indebåret, at salæret blev fastsat til kr. 30.000,-
excl. moms. det fremgår af østre landsrets dom af 14. oktober 1992, at edvard holme blev
tilkendt kr. 128.000,- dette beløb svarede til det beløb, som en forligsmæssig afgørelse ville
have medført før indgivelse af stævning, hvorfor edvard holme blev pålagt, at betale kr.
125.000,- i omkostninger til modparten. at sagsøgeren anvendte et uforholdsmæssigt stor
antal timer i forhold til sagens karakter, kunne ikke medføre et salær af det omfang, som
sagsøgeren påstod. boets anerkendelse af salær var 25 % højere end det takstmæssige,
hvilket svarede til det højeste salær, som landsretten tilkendte modparten i samme sag.
herudover havde boet anerkendt et salær på kr. 10.000,- for udarbejdelse af ankestævning.
i sagerne vedrørende børge og bjarne michelsen blev det ikke bestridt, at der havde været en
række sager. det blev derimod bestridt, at sagsøgeren på nuværende tidspunkt kunne debitere
salær. i sager, hvor sagsøgeren havde været beskikket, var det ikke muligt at debitere
yderligere salær. såfremt sagsøgeren havde udført arbejde som berettigede til yderligere
salær, måtte han således fremsende anmodning herom til retten efter reglerne om eftersalær.
for sag 1 til 10 blev det tillige gjort gældende, at der var indtrådt forældelse, subsidiært
passivitet. i sag 11 forelå der passivitet.
i sag 12 "sag om erstatning for nedrivning af haveforeningshus" var der ihvertfald debiteret kr.
50.000,- i salær. det var ikke muligt at se, om der var debiteret yderligere salær. efter
proceduretaksterne ville salæret maksimalt udgøre kr. 15.000,-+ moms.
sagsøgeren havde ikke mulighed for at løfte sin bevis byrde i de uspecificerede sager anført
under pkt. 13.
boet havde anerkendt et samlet salær på kr. 30.000 + moms, hvilket dækkede alle opgaver
udført for børge og bjarne michelsen. det anførtes, at biintervenienterne havde sandsynlig-
gjort, at det af dem opgjorte salær var rimeligt.
rettens bemærkninger:
                                                - 22 -
ved skifterettens kendelse af 5. oktober 1998 er det fastslået, at sagsøgeren i medfør af
konkurslovens § 133, stk. 1, er berettiget til at rejse indsigelse mod kurators indstilling med
hensyn til fordringer. hverken den nævnte bestemmelse eller andre regler eller principper er til
hinder for, at boet er modpart eller en af flere modparter i en sådan sag. boets principale
påstand om frifindelse kan allerede som følge heraf ikke tages til følge.
det bemærkes, at det ikke er fundet nødvendigt at tage stilling til, om skifterettens kendelse af
5. oktober 1998 er til hinder for, at det reelt samme spørgsmål påkendes påny.
retten lægger til grund, at sagsøgeren har debiteret salær på edvard holmes klientkonto den
28. oktober 1992 med kr. 100.000,- og den 9. november 1992 med kr. 30.000,-.
det lægges endvidere til grund, at sagsøgeren på bjarne og børge michelsens klientkonto har
debiteret salær den 8. april 1991 med kr. 15.000,-, den 22. april 1991 med kr. 10.000 og den
29. juli 1991 med kr. 50.000,-.
sagsøgeren har i ingen af tilfældene fremsendt nota eller i øvrigt underrettet klienterne om
debiteringerne og har groft tilsidesat reglerne om forvaltning af klientmidler.
i dag kan han i realiteten ikke redegøre for de pågældende debiteringer.
sagsøgeren har ikke fremført bevis under sagen, der med rimelighed sandsynliggør, at han
skulle have udført ar bejde, som berettiger til de af ham allerede debiterede salærer. der er
dermed heller ikke ført bevis for, at sagsøgeren kan debitere yderligere salærer i sager, hvor
han i dag finder, at det oprindeligt debiterede salær var for lavt.
herved bemærkes særligt, at de dokumenter, sagsøgeren har fremlagt som bevis, i det
væsentlige ikke godtgør, at han har udført arbejde, men kun at klienterne har henvendt sig til
ham, i flere tilfælde for at rykke for, at sagsøgeren skulle tage initiativer i sagerne.
de af boet fastsatte salærer kr. 60.000,- i sagerne for edvard holme og kr. 37.500,- i sagerne
for børge og bjarne michelsen findes rimelige, hvorfor den af boet nedlagte subsidiære påstand
tages til følge.
biintervenienterne børge og bjarne michelsen har fri proces.
                                             - 23 -
                              thi kendes for ret:
det under gældbog nr. 5 anmeldte krav godkendes med kr. 76.083,33.
det under gældbog nr. 12 anmeldte krav godkendes med kr. 55.762,15.
inden 14 dage fra afsigelsen af denne dom skal sagsøgeren, sven horsten, betale kr. 12.500 i
sagsomkostningerne til boet, sven horsten under konkurs ved kurator, advokat jørgen b.
elmer.
inden samme frist skal sagsøgeren betale kr. 12.500 i sagsomkostninger til biintervenient
edvard holme samt 12.500 i sagsomkostninger til statskassen.
                              jørgen als andersen
                                    (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                 p. j. v. sø- og handelsretten, den 14/11-00

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                       udskrift
                                           af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
den 11. april 2002 blev af retten i sagen
v 44/01
viby jern danmark a/s
(advokat keld nomanni)
mod
maskinfabrikken fuglsang a/s
(advokat jan hellmund jensen)
afsagt sålydende
                                         d o m:
sagens spørgsmål er om der i medfør af varemærkeloven og markedsføringsloven skal
nedlægges forbud mod at maskinfabrikken fuglsang a/s producerer, sælger, distri-
buerer og markedsfører rabatskovle der i mål, skovlbladets udformning, drænhullernes
form, antal og placering er identiske med de rabatskovle viby jern danmark a/s pro-
ducerer. i bekræftende fald er det spørgsmålet om der er grundlag for at tilkende viby
jern vederlag og/eller erstatning for maskinfabrikken fuglsangs produktion og salg af
sådanne rabatskovle.
                                              -2-
påstande
viby jern har nedlagt påstand om at maskinfabrikken fuglsang forbydes at foretage
produktion, salg, distribution eller anden form for markedsføring i danmark af den i
sagen omhandlede rabatskovl, og at maskinfabrikken fuglsang tilpligtes at betale et af
retten fastsat vederlag for udnyttelse af viby jerns rettigheder med mindst 32.800 kr. og
erstatning med mindst 67.200 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg til betaling
sker.
maskinfabrikken fuglsang har påstået frifindelse.
sagens omstændigheder
viby jern producerer og sælger graveskovle − herunder rabatskovle − hvis skovlblad
fremstilles i et stykke stål der valses og bukkes. viby jerns rabatskovle har på siderne
drænhuller formet som et d. rabatskovlene er endvidere påført viby jerns figurmærke.
figurmærket der på skovlene er rødt, ser således ud:
figurmærket blev registreret den 1. juni 1984 i klasse 7: maskiner og værktøjsmaskiner,
store landbrugsmaskiner.
fra slutningen af 1999 til midten af 2000 producerede og solgte maskinfabrikken fugl-
sang 16 rabatskovle til ib e. mortensen a/s. ib e. mortensen a/s købte skovlene for i
alt 65.600 kr. eksklusiv moms. i slutningen af 2000 producerede og solgte maskinfa-
brikken fuglsang en rabatskovl for 4.640 kr. eksklusiv moms til henrik hansen. henrik
hansen købte skovlen på vegne viby jern.
de 17 rabatskovle maskinfabrikken fuglsang producerede og solgte, er for så vidt angår
mål, skovlbladets form og drænhullernes udformning og placering identiske med de ra-
                                              -3-
batskovle viby jern producerer. de eneste forskelle på rabatskovlene er ophænget, og at
rabatskovlene produceret af viby jern er påført viby jerns figurmærke.
det fremgår af sagens bilag 2 hvorledes rabatskovlene produceret af viby jern hen-
holdsvis maskinfabrikken fuglsang ser ud. de mørkegrå skovle er produceret af viby
jern, de lysegrå med det større ophæng er produceret af maskinfabrikken fuglsang:
viby jern påtalte den 5. februar 2001 maskinfabrikken fuglsangs fremstilling og mar-
kedsføring af rabatskovlene under anbringende af at skovlene var et åbenlyst plagiat af
viby jerns tilsvarende rabatskovl, og at maskinfabrikken fuglsang ved fremstillingen
og markedsføringen af skovlen overtrådte markedsføringslovens § 1 og § 5, ligesom
markedsføringen var i strid med viby jerns varemærkerettigheder.
maskinfabrikken fuglsang bestred at fremstillingen af rabatskovlene stred mod viby
jerns rettigheder.
viby jern har i brev af 19. februar 2001 oplyst at det rejste erstatningskrav beregnes ud
fra en fremstillingspris på ca. 3.000 kr. pr. skovl og en salgspris til forbrugeren på ca.
7.200 kr. og til forhandlere på ca. 4.640 kr.
der er som bilag 1 fremlagt et foto af en rabatskovl. rabatskovlen er bortset fra ophæn-
get identisk med de rabatskovle viby jern producerer. viby jern har oplyst, at skovlen
                                              -4-
ikke er produceret af viby jern. maskinfabrikken har bestridt at have produceret rabat-
skovlen afbilledet på bilag 1.
der er fremlagt en række fotos af forskellige skovle produceret af viby jern, herunder
eksempler på at viby jern dels i markedsføringen af skovlene, dels på selve skovlene
anvender selskabets figurmærke og i øvrigt anvender d-formen som fx ramme om bil-
leder, side- og produkttal.
der er blandt andet fremlagt følgende eksempler:
forklaringer
kaj dam-rasmussen har forklaret at han er direktør i viby jern. han ejer sammen
med sin hustru virksomheden som de købte for ca. 30 år siden. der er 40 ansatte i virk-
somheden. viby jern har specialiseret sig i at producere skovle og har et betydeligt salg
heraf, fortrinsvis til england, belgien og holland. viby jern produktudvikler selv skov-
lene. der lægges stor vægt på skovlenes design og på virksomhedens designmæssige
fremtræden i det hele taget. virksomheden har ansat fire teknikere der udelukkende be-
skæftiger sig med at udvikle og tegne virksomhedens produkter. vidnet træffer den en-
delige beslutning om skovlenes udformning og design. viby jerns skovle er kendeteg-
net ved at være lavet i ét stykke stål der valses og bukkes. konkurrenternes skovle er
lavet af flere stykker stål der svejses sammen hvorved skovlens profil bliver kantet. det
er sværere at lave en skovl i ét stykke, men den runde form er bedre i brug, og skovlens
                                              -5-
kvalitet er bedre. viby jerns skovle er på grund af den vanskeligere produktionsmetode
og bedre kvalitet dyrere end konkurrenternes skovle.
viby jern producerer en række forskellige skovle. den enkelte skovls ophæng sættes på
efter at skovlen er produceret. valget af ophæng afhænger af hvilken maskine kunden
har. viby jern producerer selv de forskellige ophæng.
viby jern begyndte engang i 1980’erne at forme skovlenes huller som et d. det skete
kort tid efter at viby jern havde fået registreret sit figurmærke. det er karakteristisk for
viby jerns skovle at hullerne har form som et d. folk inden for branchen ved med det
samme at skovle med d-formede huller kommer fra viby jern. de d-formede huller er
ikke udformet som viby jerns figurmærke, fordi et v og et j i det d-formede hul vil
svække konstruktionen. figurmærket er således ikke anvendeligt som eksempelvis
drænhul i en rabatskovl.
hullerne i skovlene kunne ligeså godt være runde. det er konkurrenternes, men hul-
lernes d-form er netop kendetegnende for viby jerns skovle. rabatskovlenes d-for-
mede drænhuller har en funktion, men hullerne er også placeret således at skovlenes
sider bliver visuelt tiltalende.
viby jern konstaterede under et besøg hos ib e. mortensen a/s at virksomheden havde
nogle skovle med d-formede huller. det kunne på grund af ophænget straks konstateres
at skovlene ikke var produceret af viby jern, men bortset herfra var skovlene en fuld-
stændig kopi af de skovle viby jern producerer. ib e. mortensen a/s oplyste at skovle-
ne var købt hos maskinfabrikken fuglsang.
henrik hansen bestilte på vegne viby jern en rabatskovl hos maskinfabrikken fugl-
sang. den bestilte skovl skulle have d-formede drænhuller. der var ingen problemer
med at bestille en sådan skovl hos maskinfabrikken fuglsang der leverede en fuldstæn-
dig kopi af viby jerns rabatskovl.
den rabatskovl der er afbilledet på sagens bilag 1, er ifølge oplysninger fra en af viby
jerns kunder fremstillet af maskinfabrikken fuglsang. vidnet kan på ophænget se at
skovlen ikke er produceret af viby jern, men bortset herfra er skovlen en fuldstændig
kopi af viby jerns rabatskovl.
                                             -6-
det er vidnets opfattelse at maskinfabrikken fuglsang har produceret og solgt mange
kopier af viby jerns rabatskovle. vidnet vil tro at der er produceret og solgt langt flere
skovle end de 16 maskinfabrikken fuglsang erkender at have leveret til ib e. morten-
sen a/s. ib e. mortensen a/s er en maskinfabrik der sælger mange rendegravere, og til
hver rendegraver hører en rabatskovl som standardudstyr.
ib e. mortensen a/s har gennem en årrække været kunde hos viby jern. ib e. morten-
sen a/s er fortsat kunde hos viby jern. vidnet kan ikke sige hvor mange skovle viby
jern har solgt til ib e. mortensen a/s i de enkelte år. det er således ikke muligt at oply-
se hvor mange rabatskovle viby jern har solgt til ib e. mortensen a/s i eksempelvis
1999, idet viby jern ikke registrerer antallet af solgte skovle til den enkelte kunde, men
alene hvilket beløb der er solgt for.
hans nielsen har forklaret, at han er afdelingsleder hos maskinfabrikken fuglsang.
han blev på et tidspunkt kontaktet af jørgen jørgensen der af og til skaffede kunder til
maskinfabrikken fuglsang. jørgen jørgensen fortalte at ib e. mortensen a/s skulle
bruge nogle rabatskovle. vidnet sagde ja til at lave det antal rabatskovle ib e. morten-
sen a/s skulle bruge. ib e. mortensen a/s lånte maskinfabrikken fuglsang en rabat-
skovl, og vidnet blev bedt om at producere tilsvarende skovle. vidnet kunne ikke se
noget problem heri. vidnet betragtede skovlen som helt almindelig. det er sædvanligt at
skovle produceres efter ordre. den lånte skovls drænhuller var aflange, og det var et
krav fra ib e. mortensen a/s at hullerne i de nye skovle havde tilsvarende form. ib e.
mortensen a/s bestilte fem eller seks skovle ad gangen. ib e. mortensen a/s har i alt
købt 15 eller 16 af disse skovle hos maskinfabrikken fuglsang. vidnet har produceret
alle skovlene.
vidnet kender ikke viby jerns skovle. der var ikke et rødt mærke på den skovl ma-
skinfabrikken fuglsang lånte af ib e. mortensen a/s. der var ingen mærker overho-
vedet på den lånte skovl. maskinfabrikken fuglsang producerede kun det antal eksem-
plarer ib e. mortensen a/s bestilte. skovlenes ophæng blev lavet efter ib e. mortensen
a/s’s anvisninger således at skovlene passede til de maskiner de skulle bruges til.
efter at vidnet havde produceret de nævnte skovle til ib e. mortensen a/s, blev han
kontaktet telefonisk af henrik hansen. henrik hansen ville købe en rabatskovl. vidnet
                                             -7-
sagde at maskinfabrikken fuglsang kunne levere en rabatskovl idet de havde en eller to
liggende. da henrik hansen kom for at hente skovlen, ville han ikke have den fordi
dens huller var runde. han ville have at hullerne skulle være aflange. da vidnet havde
lovet henrik hansen en skovl, gik han med til at producere en skovl til henrik hansen ´
i overensstemmelse med dennes ønsker. vidnet vidste ikke at henrik hansen var fra
viby jern. henrik hansen sagde at han var nystartet, og at han derfor skulle bruge en
skovl.
forevist bilag 2 oplyste vidnet at maskinfabrikken fuglsang har produceret det lyse
eksemplar. forevist bilag 1 oplyste vidnet at maskinfabrikken fuglsang ikke har lavet
denne skovl. han har ikke tidligere set et tilsvarende ophæng.
maskinfabrikken fuglsang har ikke produceret flere end de nævnte 16 eller 17 rabat-
skovle med d-formede drænhuller. maskinfabrikken fuglsang er af økonomiske og
produktionsmæssige grunde holdt op med at producere skovle.
procedure
viby jern har gjort gældende at maskinfabrikken fuglsang i strid med markedsførings-
loven og varemærkeloven har produceret, solgt, markedsført og distribueret rabatskovle
der en fuldstændig efterligning af viby jerns rabatskovle. det er i den forbindelse uden
betydning at ophænget, der ikke er en del af skovlen, ikke er identisk, ligesom det er
uden betydning at maskinfabrikken fuglsang ikke har påført viby jerns figurmærke på
skovlene.
viby jerns skovle har særpræg, dels fordi de er lavet i ét stykke stål frem for flere, dels
på grund af hullernes form. huller er normalt og naturligt cirkulære. det er hullerne i
konkurrenternes skovle da også. udformningen af viby jerns skovle gør at kundekred-
sen umiddelbart og helt klart kan adskille viby jerns skovle fra andres.
efterligningen − herunder især udformningen og placeringen af drænhullerne – er ikke
nødvendig for at opnå den ønskede funktionelle effekt, og efterligningen har ikke været
nødvendig for at tilkæmpe sig en plads på markedet. viby jern er den eneste på marke-
det der anvender d-formede huller. hullernes udformning er et forretningskendetegn
der er beskyttet efter markedsføringsloven. maskinfabrikken fuglsangs efterligning af
                                             -8-
de d-formede huller er tillige en krænkelse af viby jerns såvel registrerede som indar-
bejdede varemærke.
maskinfabrikken fuglsang har helt bevidst krænket viby jerns rettigheder. maskin-
fabrikken fuglsang har handlet i strid med såvel varemærkelovens § 4 som markeds-
føringslovens § 1 og § 5. maskinfabrikken fuglsang har bevidst og illoyalt markeds-
fortrængt og snyltet på viby jerns velindarbejdede produkter. maskinfabrikken fugl-
sang har ved efterligningen af viby jerns rabatskovle anvendt viby jerns forretnings-
ningskendetegn og varemærke på en sådan måde at der er en klar risiko for at forveksle
rabatskovlene.
betingelserne for at nedlægge forbud mod maskinfabrikken fuglsangs handlinger er
således til stede.
maskinfabrikken fuglsang skal betale et rimeligt vederlag til viby jern efter vare-
mærkelovens § 43, stk. 1. vederlaget skal fastsættes til mindst 32.800 kr. maskinfa-
brikken fuglsang har ved efterligningen endvidere pådraget sig erstatningsansvar. ma-
skinfabrikken fuglsang har holdt viby jern ude af markedet i hvert fald for disse 16
skovle. maskinfabrikken fuglsang skal derfor betale erstatning efter markedsføringslo-
vens § 13, stk. 2. erstatningen skal fastsættes til mindst 67.200 kr., idet viby jerns tabte
avance opgøres til 4.200 kr. for hver af de 16 skovle maskinfabrikken fuglsang har er-
kendt at have produceret og videresolgt.
maskinfabrikken fuglsang har gjort gældende at der hverken foreligger krænkelse af
markedsføringsloven eller varemærkeloven ved maskinfabrikken fuglsangs produktion
og salg af de 16 rabatskovle.
maskinfabrikken fuglsang har ikke gjort brug af viby jerns figurmærke. figurmærket
er ikke udelukkende en d-form således som hullerne i skovlene er. viby jerns varemær-
ke giver således ikke selskabet eneret til at gøre brug af d-formede huller. viby jern har
ikke en registreret eneret til at anvende d-formen. det er heller ikke på nogen måde
sandsynliggjort at viby jern ved indarbejdelse har opnået eneret til at gøre brug af d-
formede huller. der kan desuden slet ikke opnås eneret til at anvende d-formen der er et
almindeligt tegn uden nogen form for særpræg. der foreligger derfor ingen overtrædelse
                                              -9-
af varemærkeloven ved maskinfabrikken fuglsangs anvendelse af d-formede drænhul-
ler i rabatskovle.
maskinfabrikken fuglsang har heller ikke handlet i strid med markedsføringsloven.
de producerede skovle er ganske enkle og uden noget særpræg, og selve udformningen
af skovlene er sket på baggrund af kendte konstruktioner og med henblik på opfyldelse
af tekniske behov. der er grænser for hvor forskelligt en skovl kan udformes. drænhul-
lerne er funktionsbestemte. hertil kommer at de skovle maskinfabrikken fuglsang har
produceret, adskiller sig tilstrækkeligt fra viby jerns skovle ved ophænget der er en del
af skovlen. d-formede huller er ikke et forretningskendetegn for viby jern. hullernes
form har ikke tilstrækkeligt særpræg til at kunne opnå beskyttelse som forretningsken-
detegn.
viby jern har ikke en markedsposition der er beskyttelsesværdig efter markedsførings-
lovens regler. maskinfabrikken fuglsang har endvidere ikke søgt at opnå en markeds-
mæssig identitet med viby jern. samtlige skovle maskinfabrikken fuglsang har solgt,
er produceret på baggrund af bestillinger fra ib e. mortensen a/s og viby jern. ib e.
mortensen a/s har været bekendt med at de erhvervede skovle var produceret af ma-
skinfabrikken fuglsang. der foreligger derfor ikke nogen utilbørlig tilegnelse af viby
jerns påståede markedsposition. maskinfabrikken fuglsang har været i god tro i relati-
on til salget af skovlene til ib e. mortensen a/s og henrik hansen fra viby jern. ma-
skinfabrikken fuglsang har derfor ikke handlet i strid med god markedsføringsskik. der
foreligger heller ingen markedsforstyrrelser idet der jo kun har været én kunde, nemlig
ib e. mortensen a/s.
der foreligger således ingen krænkelse af viby jerns rettigheder, og der er derfor ikke
grundlag for at nedlægge forbud som påstået af viby jern. der er heller ikke grundlag
for vederlag eller erstatning.
en eventuel krænkelse kan ikke tilskrives maskinfabrikken fuglsang som forsætlig eller
uagtsom, da maskinfabrikken fuglsang ikke har været bekendt med viby jerns produk-
tion af tilsvarende skovle. der er derfor ikke grundlag for at tilkende viby jern godtgø-
relse efter varemærkelovens § 43 stk. 1. der er under alle omstændigheder ikke grund-
lag for at tilkende viby jern både vederlag og erstatning. det fremgår udtrykkeligt af
varemærkelovens § 43 at der kun kan kræves erstatning for den yderligere skade – ud
                                            - 10 -
over tilkendt vederlag for udnyttelsen af varemærket - som krænkelsen måtte have med-
ført. maskinfabrikken fuglsang har alene solgt skovle til ib e. mortensen a/s. viby
jern har ikke fremlagt handelstal til belysning af samhandlen mellem viby jern og ib e.
mortensen a/s. en eventuel godtgørelse kan derfor ikke overstige 26.240 kr.
der er ikke grundlag for at pålægge maskinfabrikken fuglsang erstatningsansvar, dels
fordi der ikke er et ansvarsgrundlag, dels fordi viby jern ikke har lidt noget tab. såfremt
viby jern tilkendes erstatning, kan erstatningen maksimalt udgøre 26.240 kr. svarende
til den af viby jern oplyste avance ved salg af 16 skovle til forhandlere.
rettens begrundelse og resultat
maskinfabrikken fuglsang har markedsført 17 rabatskovle der fremtræder som i det væ-
sentlige identiske med de af viby jern producerede skovle der af betydning for denne
sag er særprægede ved anvendelsen af d-formede drænhuller i siderne. dette begrænse-
de særpræg kan ikke medføre at viby jerns skovle som sådan kan være beskyttet mod
efterligninger.
drænhullerne i viby jerns skovle er ikke udformet som selskabets varemærke, og den
anvendte d-form kan på grund af manglende distinktivitet ikke være beskyttet efter va-
remærkeloven. maskinfabrikken fuglsangs anvendelse af d-formede drænhuller er der-
for ikke i strid med varemærkeloven.
viby jern har i en årrække anvendt en d-lignende figur som led i markedsføringen og
har herunder anvendt d-formede huller i sine skovle. dette har ført til at viby jerns
produkter og markedsføring fremstår med en gennemtænkt og klar linje der blandt andet
har ført til at skovlene er genkendelige. den således beskrevne markeds-føringsmæssige
identitet må tillægges en beskyttelse efter markedsføringsloven. det er derfor i strid
med markedsføringsloven når maskinfabrikken fuglsang uden tilladelse har anvendt d-
formede drænhuller i sine med viby jerns stort set identiske skovle. dette kan ikke føre
til et så vidtgående forbud som påstået, men alene til at der nedlægges forbud mod at
maskinfabrikken fuglsang foretager produktion, salg, distribution eller anden form for
markedsføring i danmark af den i sagen omhandlede rabatskovl forsynet med de af vi-
by jern benyttede d-formede drænhuller eller andre d-formede huller.
                                             - 11 -
maskinfabrikken fuglsang var klar over at de rabatskovle ib e. mortensen a/s havde
bestilt, var en kopi af en anden skovl. maskinfabrikken fuglsang må have været eller
burde have været opmærksom på at d-formede huller ikke er sædvanligt forekommen-
de, og at en efterligning derfor kunne være i strid med trediemands rettigheder. maskin-
fabrikken fuglsang burde således ikke uden videre have efterlignet de d-formede dræn-
huller. maskinfabrikken fuglsang har derfor pådraget sit erstatningsansvar ved at pro-
ducere rabatskovle der er identiske med viby jerns rabatskovle med d-formede dræn-
huller.
det er imidlertid ikke antageligtgjort, at viby jern har haft afsætningstab eller omsæt-
ningsnedgang som følge af maskinfabrikken fuglsangs handlinger, ligesom det ikke er
sandsynliggjort, at handlingerne har medført markedsforstyrrelser for viby jern. der
kan derfor ikke tilkendes viby jern erstatning efter markedsføringsloven.
                                     thi kendes for ret:
maskinfabrikken fuglsang a/s forbydes at foretage produktion, salg, distribution eller
anden form for markedsføring i danmark af den i sagen omhandlede rabatskovl der er
afbildet på bilag 2, for så vidt produktet er forsynet med de af viby jern danmark a/s
benyttede d-formede drænhuller eller andre d-formede huller.
hver part bærer sine omkostninger.
                                        jens feilberg
ole lundsgaard andersen                                           bent kierkegaard
                                           (sign.)
                                       ___ ___ ___
   udskriftens rigtighed bekræftes. sø- & handelsrettens kontor, den 11/04-2002
                                            p.j.v.