text:
dom
afsagt den 13. maj 2013 af østre landsrets 1. afdeling
(landsdommerne jan uffe rasmussen, olaf tingleff og mette frimodt hansen (kst.)).
1. afd. nr. b-3678-12:
europark a/s
(advokat carsten eriksen)
mod
a
lyngby rets dom af 30. marts 2012 (bs 112-2152/2011) er med procesbevillingsnævnets tilla-
delse af 19. september 2012 anket af europark a/s med påstand som for byretten om, at ind-
stævnte, a, dømmes til at betale 590 kr. med procesrente fra den 16. december 2010 samt 300 kr.
i rykkergebyrer og 100 kr. i inkassogebyr.
a har påstået stadfæstelse.
sagen er behandlet efter retsplejelovens kapitel 39 om behandling af sager om mindre krav (små-
sager), og anken er afgjort på skriftligt grundlag, jf. retsplejelovens § 410, stk. 4.
supplerende sagsfremstilling
der har for landsretten været fremlagt forskelligt materiale vedrørende as stadeplads til julebazar
på gavnø slot i perioden 12. – 14. november 2010.
anbringender
parterne har gentaget deres anbringender for byretten.
europark a/s har supplerende anført, at selskabet er lejer af det areal, hvor a parkerede den
pågældende dag. det er ikke korrekt, at den fremlagte lejekontrakt er et falsum. lejemålet var
uopsigeligt fra udlejers side i 3 år, og fortsætter herefter indtil det opsiges af en af parterne. når
man som bilist kører ind på parkeringsområdet, accepterer man de regler, der gælder for området,
herunder at parkering kun er tilladt i opmærkede båse, og at en overtrædelse kan medføre et
kontrolgebyr.
a har supplerende gjort gældende, at europark a/s ikke har ført bevis for, at hun har foretaget en
4 minutters parkering det pågældende sted den 15. november 2010. hun kan ikke have parkeret
som påstået, idet hun i dagene omkring den 12. november 2010 og fremefter i forbindelse med en
julebazar på gavnø slot har benyttet en vare-vogn, toyota previa, med registreringsnummer ….
personbilen med registrerings-nummer … er der så andre, som har haft til rådighed. hun har i
øvrigt ingen erindring om, at hun skulle have foretaget en 4 minutters parkering i gentofte med…
den 15. november 2010. europark a/s har ikke ført bevis for at være lovlig lejer af arealet
gentoftegade 35 og har heller ikke ført bevis for eller dokumenteret, at parkeringsskiltene er
lovligt opsat med tilladelse fra gentofte kommune samt i øvrigt godkendt af færdsels-politiet. en
provokation om at fremlægge kopi af den originale ”kontrolafgift” er ikke efterkommet.
landsrettens begrundelse og resultat
det lægges efter lejekontrakten til grund, at den pågældende parkeringsplads er udlejet til euro-
park a/s, og der findes ikke grundlag for at fastslå, at europark a/s ikke skulle være retmæssig
lejer af arealet. der findes heller ikke grundlag for at fastslå, at skiltningen ikke har været i orden.
efter b forklaring sammenholdt med billedmaterialet lægges det til grund, at bilen med
registreringsnummer …, der ejes af a, den 15. november 2010 har været parkeret i strid med
vilkårene for benyttelsen af parkeringsanlægget.
                                                  - 2 -
a har for byretten forklaret blandt andet, at hun ikke kan huske, om hun har parkeret på den
omhandlede parkeringsplads den 15. november 2010, og at hun låner bilen ud til c, der har nøgle
til bilen, og til andre.
under disse omstændigheder må a anses for ansvarlig for brugen af bilen, og det af a i øvrigt
anførte kan ikke føre til et andet resultat. landsretten tager herefter den af europark a/s nedlagte
betalingspåstand til følge.
a skal betale sagsomkostninger for begge retter til europark a/s med i alt 4.250 kr. beløbet
omfatter 1.250 kr. til retsafgift og 3.000 kr. til udgifter til advokatbistand, jf. retsplejelovens §
408, stk. 2. europark a/s har ikke krav på 1. rykkergebyr, jf. u.2013.1181.
                                           thi kendes for ret:
a skal betale 590 kr. med procesrente fra den 16. december 2010 samt 200 kr. i rykkergebyrer og
100 kr. i inkassogebyr til europark a/s.
i sagsomkostninger for begge retter skal a betale 4.250 kr. til europark a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                     højesterets kendelse
                        afsagt torsdag den 27. maj 2010
sag 153/2009
(1. afdeling)
telenor (tidligere dmt2 a/s og sonofon a/s)
(advokat per håkon schmidt)
mod
1) ifpi danmark som mandatar for
aller international a/s
artpeople a/s
bellevue entertainment a/s
bonnier amigo music denmark a/s
circle records a/s
cope records aps
crunchy frog aps
da capo records
egmont serieforlaget a/s
emi music denmark a/s
exlibris music gyldendal a/s
flex records aps
folkeskolens musiklærerforenings forlag
forlaget guf v/jan østergaard nielsen
kick music a/s
lifted house aps
mbo group a/s
music for dreams v/kenneth bager
now music i/s
oh musik aps
olga musik aps
playground music denmark a/s
                                         - 2 -
recart music aps
rigel aps
sand aps
sonybmg a/s
spin entertainment aps
steeplechase productions aps
sundance aps
tuba entertainment v/jerry r. blom
tutl
universal music group a/s
warner music denmark a/s
voices music & entertainment denmark aps
2) foreningen af danske videogramdistributører som mandatar for
buena vista a/s
nordisk film video a/s
paramount international a/s
sf film a/s
sandrew metronome video danmark a/s
scanbox entertainment a/s
universal pictures denmark a/s
warner bros. entertainment
3) gyldendals boghandel nordisk forlag a/s og
4) jp/politikens hus a/s
(advokat johan schlüter for alle)
biintervenienter:
koda
dansk musiker forbund og
dansk artist forbund
(advokat erik nyborg for alle)
                                                - 3 -
i tidligere instanser er afsagt kendelse af fogedretten på frederiksberg den 29. januar 2008 og
af østre landsrets 11. afdeling den 26. november 2008.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: asbjørn jensen, lene pagter kristensen, marianne
højgaard pedersen, vibeke rønne og jens peter christensen.
kæremålet har været mundtligt forhandlet.
der har under den mundtlige forhandling været afspillet en dvd om en download fra pirate
bay.
tilladelse til biintervention blev meddelt ved højesterets anke- og kæremålsudvalgs beslut-
ning af 19. oktober 2009. som begrundelse herfor er anført:
       ”højesteret har herved lagt vægt på, at biintervention ikke kan anses for udelukket ved,
       at der ikke i retsplejelovens § 646, stk. 2, er henvist til § 252, og på, at biintervention
       som udgangspunkt ikke kan antages at være uforenelig med retsmidlets karakter. der er
       ikke i sagen oplyst omstændigheder – f.eks. i form af, at biintervention vil indebære en
       uhensigtsmæssig forsinkelse – der giver grundlag for at fravige udgangspunktet, jf. rets-
       plejelovens § 252 analogt.”
påstande
kærende, telenor a/s, har påstået det nedlagte forbud og påbud ophævet.
de indkærede, ifpi danmark som mandatar for aller international a/s m.fl., foreningen af
danske videogramdistributører som mandatar for buena vista a/s m.fl., gyldendals bog-
handel nordisk forlag a/s og jp/politikens hus a/s, har påstået stadfæstelse.
biintervenienterne, koda, dansk musiker forbund og dansk artist forbund, har udtalt sig
til støtte for de indkæredes påstand om stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
stockholms tingsrätt har i en dom af 17. april 2009 fundet, at hjemmesiden
www.thepiratebay.org er ulovlig, fordi den medvirker til ophavsretskrænkelser. de fire per-
soner bag hjemmesiden blev alle idømt fængselsstraffe og pålagt at betale erstatning.
                                             - 4 -
isp-ansvarsgruppen under telekommunikationsindustrien har afgivet erklæring af 28. januar
2010 om omkostninger ved implementering og administration af forskellige typer spærringer,
hvorved adgangen til hjemmesiden www.thepiratebay.org teknisk kan blokeres. i erklæringen
hedder det bl.a.:
     ”ved kendelse af 26. november 2008 stadfæstede østre landsret fogedretten på frede-
     riksbergs kendelse af 29. januar 2008 om at pålægge sonofon a/s, nu telenor a/s at
     hindre adgangen til hjemmesiden www.thepiratebay.org.
     østre landsrets begrundelse var blandt andet følgende:
     ”henset til oplysningerne om effekten af den af kærende etablerede dns-spærring og
     manglende oplysninger fra kærende om udgifterne til administration heraf findes et for-
     bud over for kærende ikke at stride mod kravet om proportionalitet, jf. retsplejelovens §
     643, stk. 2.”
     isp-ansvarsgruppen (internet service provider gruppen) i brancheforeningen for tele-
     selskaber og internetudbydere kaldet telekommunikationsindustrien, der dækker mere
     end 95 % af det danske telemarked (herefter benævnt ”isp-gruppen”) ønsker på denne
     baggrund at redegøre for de omkostninger, der påføres virksomhederne i isp-gruppen
     ved implementering og administration af en række forskellige typer spærringer, herun-
     der den såkaldte dns spærring som omtalt af østre landsret, hvorved adgangen til
     hjemmesiden www.thepiratebay.org søges blokeret.
     i den af contest a/s udarbejdede sagkyndige erklæring af 2. august 2006, som gengivet
     i østre landsrets kendelse, omtales følgende fire typer spærringer:
          1. installation af hardware og software mellem isp’ens internetforbindelse og de-
              res kunders adgang (”deep packet inspection”)
          2. etablering af en proxy
          3. blokering på dns-niveau
          4. blokering på ip-niveau
     ...
     det er isp-gruppens enstemmige opfattelse, at isp-gruppen ved administation af oven-
     nævnte fire typer spærringer, hvorved adgangen til hjemmesiden www.thepiratebay.org
     søges blokeret, må anslås at blive påført minimumsomkostninger i følgende størrelses-
     ordener,
     …
     blokering på dns-niveau
     omkostninger forbundet med blokering på dns-niveau er på få millioner kroner på
     årsbasis. løsningen er allerede implementeret i forbindelse med det såkaldte ”børne-
     porno-filter” og der er ikke redegjort nærmere for dette beløb, da administrationsom-
                                               - 5 -
       kostningerne er afhængige af antallet af sider, der skal blokeres og de blokeredes siders
       aktivitetsniveau.”
anbringender
kærende har også for højesteret anerkendt, at kærendes transmission i sit telenetværk af op-
havsretligt beskyttede værker på vegne af sine abonnenter kan udgøre en krænkelse af de ind-
kæredes ophavsrettigheder, men har navnlig gjort gældende, at forbuddet og påbuddet ikke er
formuleret tilstrækkeligt klart og præcist, jf. retsplejelovens § 646, stk. 2, og § 348, stk. 2, nr.
3, at forbuddet og påbuddet ikke er proportionalt, jf. retsplejelovens § 643, stk. 2, og at på-
buddet ikke er af forholdsvis underordnet betydning og accessorisk, jf. retsplejelovens § 641,
stk. 2.
de indkærede har anført, at retsplejelovens betingelser for nedlæggelse af fogedforbud alle er
opfyldt, og har navnlig henvist til, at kærende efter fogedrettens kendelse har valgt at opfylde
forbuddet på en måde (dns-niveau), som de indkærede anser for tilstrækkelig, og som ikke
er uproportional.
højesterets begrundelse og resultat
det forbud, som fogedretten har nedlagt, og som er stadfæstet af landsretten, forbyder telenor
a/s at medvirke til andres eksemplarfremstilling og tilgængeliggørelse via hjemmesiden
www.thepiratebay.org af værker, hvortil de indkærede har de ophavsretlige enerettigheder.
forbuddet må sammen med det samtidigt meddelte påbud forstås som en forpligtelse for te-
lenor til at undlade at medvirke til, at telenors kunder får adgang til den pågældende hjemme-
side, ved at sørge for at hindre adgangen for telenors kunder til hjemmesiden. selv om det er
overladt til telenor at vælge mellem forskellige måder at blokere eller spærre adgangen til
hjemmesiden på, finder højesteret, at forbuddet og påbuddet er formuleret tilstrækkeligt klart
og præcist.
telenor har valgt at opfylde forbuddet og påbuddet ved at blokere adgangen til hjemmesiden
på dns-niveau. de indkærede har erklæret, at den nævnte blokering er tilstrækkelig til at op-
fylde forbuddet, og at de indkærede, hvis de ønsker at forpligte telenor til at anvende en an-
den form for blokering, må anlægge en ny fogedforbudssag, hvor der på ny skal foretages en
proportionalitetsvurdering.
                                              - 6 -
efter oplysningerne om de omkostninger og ulemper, som er forbundet med blokering på
dns-niveau, sammenholdt med de meget omfattende krænkelser af ophavsrettigheder admi-
nistreret af de indkærede, som formidles via hjemmesiden www.thepiratebay.org, og som de
indkærede har en betydelig og beskyttelsesværdig interesse i at bringe til ophør eller i hvert
fald begrænse væsentligt, tiltræder højesteret, at der ikke er grundlag for at fastslå, at forbud-
det for telenor vil medføre skade eller ulempe, der står i åbenbart misforhold til de indkære-
des interesse i forbuddets nedlæggelse, jf. retsplejelovens § 643, stk. 2. højesteret finder end-
videre, at den handlepligt, der er pålagt telenor, ikke overskrider de grænser, der følger af
retsplejelovens § 641, stk. 2.
herefter og i øvrigt af de grunde, som er anført af landsretten, stadfæster højesteret kendel-
sen.
spørgsmålet om sagsomkostninger hører under justifikationssagen.
                                       thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 22. januar 2013
sag 354/2010
(2. afdeling)
aarhus værft a/s under konkurs
(advokat claes wildfang)
mod
knud e. hansen a/s, naval architechts
(advokat casper moltke)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 9. december 2009 og af østre
landsrets 8. afdeling den 23. august 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul søgaard, marianne højgaard
pedersen, henrik waaben og oliver talevski.
påstande
appellanten, aarhus værft a/s under konkurs, har nedlagt påstand om, at indstævnte, knud
e. hansen a/s, naval architechts, skal betale 200.000 kr. med procesrente fra den 18. sep-
tember 2008, subsidiært fra sagens anlæg.
knud e. hansen a/s, naval architechts, har påstået stadfæstelse.
anbringender
aarhus værft a/s under konkurs har for højesteret alene gjort gældende, at der skal ske om-
stødelse af betalingen af 200.000 kr. foretaget den 18. juli 2007.
parterne er enige om, at denne betaling ikke i sig selv afgørende forringede værftets beta-
lingsevne, jf. konkurslovens § 67, stk. 1.
                                                - 2 -
konkursboet har imidlertid anført, at betaling af gæld til en lang række kreditorer, som fandt
sted i perioden fra den 12. til den 18. juli 2007, skal lægges sammen ved bedømmelsen af, om
den nævnte betingelse (”afgørende har forringet skyldnerens betalingsevne”) er opfyldt.
knud e. hansen a/s, naval architects, har bestridt, at der kan ske en sådan sammenlægning.
parterne har i øvrigt gentaget deres anbringender vedrørende spørgsmålet, om betalingen
fremtrådte som ordinær, og om konkursboet har lidt et tab, jf. konkurslovens § 75.
supplerende sagsfremstilling
det fremgår af kontoudskriften vedrørende driftskreditten hos dnb nor bank, at saldoen den
11. juli 2007 var negativ med 10.288.143 kr., og at der den 12. juli 2007 blev indsat
20.000.000 kr. på kontoen, hvorved gælden til banken blev afviklet, og saldoen blev positiv.
den 18. juli 2007, hvor betaling af de 200.000 kr. til knud e. hansen fandt sted, var saldoen
negativ med 3.726.703,21 kr.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af peter ingemann larsen.
retsgrundlag
konkurslovens § 67, stk. 1, lyder således:
        ”betaling af gæld, der er foretaget senere end tre måneder før fristdagen, kan fordres
        omstødt, hvis betalingen er sket med usædvanlige betalingsmidler, før normal beta-
        lingstid eller med beløb, som afgørende har forringet skyldnerens betalingsevne, forud-
        sat at betalingen ikke under hensyn til omstændighederne fremtrådte som ordinær.”
bestemmelsen, der fik sin gældende formulering ved lov nr. 298 af 8. juni 1977, svarer stort
set til udkastet til § 66 i betænkning nr. 606/1971 om konkurs og tvangsakkord. i bemærknin-
gerne til § 66 (betænkningens side 151) hedder det bl.a.:
        ”som et nyt tredie tilfælde medtager udkastet betaling med beløb, som betydeligt har
        forringet skyldnerens betalingsevne. tilføjelsen hviler på det synspunkt, at en betaling
        af gæld kan være ekstraordinær og derfor typisk bestemt af et kendeligt ønske om at
        dække denne kreditor før det endelige sammenbrud ikke blot i kraft af betalingstiden og
        betalingsmidlets art, men også ved sit omfang set i forhold til skyldnerens situation. det
        betalte beløb må have været af en sådan størrelse, at det er umiddelbart klart også for
                                               - 3 -
       udenforstående, at skyldnerens muligheder for at føre virksomheden videre i afgørende
       grad er blevet forringet. beløbet må ses ikke blot i forhold til skyldnerens samlede ak-
       tivmasse, men også til hans likviditet. er en væsentlig del af aktiverne bundet i ikke let
       realisable værdier, vil virkningen på skyldnerens betalingsevne blive forholdsvis
       større.”
i bemærkningerne til lovforslaget (l 25, folketingstidende 1976-77, 2. samling, tillæg a,
spalte 388) hedder det bl.a.:
       ”til § 67.
       bestemmelsen svarer til betænkningsudkastets § 66.
       da en betaling for at kunne omstødes alene på grund af beløbets størrelse i forhold til
       skyldnerens situation må være af en sådan karakter, at det er umiddelbart klart, at
       skyldnerens muligheder for at videreføre virksomheden i afgørende grad er blevet for-
       ringet, jfr. betænkningen s. 151, er ordet “betydeligt” i udkastets formulering af lovtek-
       sten erstattet med “afgørende”.”
højesterets begrundelse og resultat
efter konkurslovens § 67, stk. 1, kan betaling af gæld, der er foretaget senere end tre måneder
før fristdagen, med beløb, som afgørende har forringet skyldnerens betalingsevne, kræves
omstødt, forudsat at betalingen ikke under hensyn til omstændighederne fremtrådte som ordi-
nær.
den 18. juli 2007 betalte aarhus værft a/s 200.000 kr. til knud e. hansen a/s, naval ar-
chitects. aarhus værft blev den 3. oktober 2007 erklæret konkurs med fristdag den 20. sep-
tember 2007. sagen for højesteret angår, om aarhus værft a/s under konkurs kan kræve
betalingen af de nævnte 200.000 kr. omstødt efter konkurslovens § 67, stk. 1.
parterne er enige om, at betalingen af de 200.000 kr. ikke i sig selv afgørende forringede aar-
hus værfts betalingsevne som nævnt i konkurslovens § 67, stk. 1. konkursboet har imidlertid
anført, at den betaling af gæld til en lang række kreditorer, som fandt sted i perioden fra den
12. til den 18. juli 2007, skal lægges sammen ved bedømmelsen af, om den nævnte betingelse
(”afgørende har forringet skyldnerens betalingsevne”) er opfyldt. i denne periode betalte aar-
hus værft gæld for i alt ca. 13,4 mio. kr. knud e. hansen har bestridt, at der kan ske en sådan
sammenlægning.
                                                - 4 -
det fremgår ikke af ordlyden af konkurslovens § 67, stk. 1, eller af bestemmelsens forarbej-
der, at betaling af gæld til forskellige kreditorer kan lægges sammen ved bedømmelsen af, om
betingelsen ”afgørende har forringet skyldnerens betalingsevne” er opfyldt.
det vil efter højesterets opfattelse være bedst stemmende med forarbejderne til konkurslo-
vens § 67, at der som udgangspunkt ikke kan ske en sådan sammenlægning. det fremgår såle-
des af forarbejderne, at den nævnte omstødelsesbetingelse hviler på det synspunkt, at en beta-
ling af gæld kan være ekstraordinær ved sit omfang set i forhold til skyldnerens situation og
typisk bestemt af et kendeligt ønske om at dække denne kreditor før det endelige sammen-
brud. det fremgår endvidere af forarbejderne, at det betalte beløb må have været af en sådan
størrelse, at det er umiddelbart klart også for udenforstående, at skyldnerens muligheder for at
føre virksomheden videre i afgørende grad er blevet forringet. disse bemærkninger må forstås
således, at det ikke er meningen, at betaling af gæld til forskellige kreditorer i almindelighed
kan sammenlægges.
højesteret finder på den anførte baggrund, at betaling af gæld til forskellige kreditorer som
udgangspunkt ikke kan lægges sammen ved bedømmelsen af, om betingelsen ”afgørende har
forringet skyldnerens betalingsevne” i konkurslovens § 67, stk. 1, er opfyldt. dette udgangs-
punkt kan kun fraviges i ganske særlige tilfælde. det vil f.eks. kunne være tilfældet ved be-
talinger til forskellige kreditorer, som indgår i et økonomisk interessefællesskab.
i den foreliggende sag er der ikke sådanne særlige omstændigheder, at der er grundlag for at
fravige det nævnte udgangspunkt.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
ved fastsættelse af sagsomkostninger for højesteret er der taget hensyn til sagens værdi og
karakter samt arbejdets omfang.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                               - 5 -
i sagsomkostninger for højesteret skal aarhus værft a/s under konkurs betale 50.000 kr. til
knud e. hansen a/s, naval architects.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
dom
afsagt den 2. november 2009 i sag nr. bs 5-1107/2007:
trygvesta forsikring a/s
klausdalsbrovej 601
2750 ballerup
mod
haaning a/s
næssundvej 213
7980 vils
sagens baggrund og parternes påstande
under denne sag, der er anlagt den 8. oktober 2007, har sagsøgeren nedlagt påstand om prin-
cipalt, at sagsøgte tilpligtes at betale til sagsøger 1.055.866,26 kr. med procesrente fra 8. ok-
tober 2007, subsidiært at sagsøgte tilpligtes at betale til sagsøger et efter rettens skøn fastsat
mindre beløb med procesrente fra 8. oktober 2007.
sagsøgte har nedlagt påstand principalt om frifindelse, subsidiært om beta-ling af et mindre
beløb end påstået af sagsøgeren.
sagen vedrører spørgsmålet, om sagsøgte er erstatningsansvarlig over for sagsøgerens forsik-
ringstager, a, og dermed over for sagsøgeren med hensyn til den erstatning, som sagsøgeren
har udbetalt til a i forbindelse med en brand den 24. oktober 2006 i en pølsevogn/pølsepavil-
lon, …. branden opstod i en fri-turekoger, som sagsøgte har leveret.
sagens oplysninger.
det fremgår af anmeldelsesrapport af 24. oktober 2006 fra politimesteren i hillerød, at der
tirsdag den 24. oktober 2006 kl. 10.44 blev indgivet anmeldelse til politiet i hillerød af b om,
at der var opstået ild i ….
b blev i forbindelse hermed sigtet for overtrædelse af beredskabslovens § 71, nr. 1, ved 24.
oktober 2006 kl. 10.43 i …. at have undladt at udvise tilbørlig forsigtighed med, hvad der kan
fremkalde brand, idet hun tændte for frituregryden uden at holde denne under opsyn, hvoref-
ter frituren selvantændte med skader på bygningen til følge.
det fremgår af afhøringsrapport af 24. oktober 2006 vedrørende falckredder michael peter
green blandt andet:
   "de var kommet lidt frem, så de flammer ved køkkenet. de brugte derfor deres højtrykker
   og sprøjtede vand på branden. da de gjorde det, blussede branden op, og derfor vidste de,
   at det var friture, der var ild i. de bad derfor om at få en co2 slukker ind, og derefter fik de
   denne ind, og da de brugte denne kunne de slukke branden. derefter kølede de med vand og
   branden var herefter slukket."
dansk brand- og sikringsteknisk institut ved inspektør thomas balleby har foretaget brand-
teknisk undersøgelse 8. december 2006. det fremgår af rapport af 5. januar 2007 fra inspektør
thomas balleby under konklusion:
   "
   branden var startet i en friturekogers ene oliekar.
                                               - 2 -
den mest sandsynlige årsag til brandens opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermo-
stat og overophedningstermostat med overophedning af olien til følge"
....
2.0 oplysninger
     ved undersøgelsen oplyste a og b til samme følgen          de:
2.1 forholdene på stedet før branden:
     kl. ca. 10.05 blev friture tømt for olie. kl. ca. 10.30 blev der påfyldt ny olie til lidt under
      maksimum og tændt for termostater for begge friturekar. friturekogeren var ny og
      havde været brugt ca. 17 dage. olien stod i en beholder på gulvet tæt ved frituren.
2.2 brandens opdagelse og alarmering:
      kl. ca. 10.41 blev der konstateret brand i friture, hvorefter brandvæsenet blev alarmeret.
2.3 oplysninger vedrørende branden:
      b nåede at afbryde for begge termostater, inden hun kom ud af det brændende hus.
      brandvæsenet var fremme kl. ca. 10.56. brandvæsenet brugte først vand til at slukke
      med, trods at de var blevet oplyst om, at der var ild i fritureolie, hvilket resulterede i, at
      olien "eksploderede". herefter blev der anvendt skum.
2.4 evt. omkomne eller skadede personer eller dyr:
      b blev forbrændt på hænderne.
...
6.2 undersøgelse af effekterne:
      begge driftstermostater blev udsat for et temperaturforsøg. følere blev placeret i en ovn
      og ovnen blev opvarmet til 300° c. driftstermostater blev indstillet på 200°c og begge
      driftstermostater tændte. da temperaturen i ovnen nåede ca. 200° c, afbrød begge ter-
      mostater. følere blev tage ud af ovnen og kort tid efter brændte begge termostater.
     begge overophednigstermostater blev ligeledes udsat for et temperaturforsøg. følere
      blev placeret i en ovn og der blev tændt for ovnen. overophedningstermostaten til det
      højre kar slog fra ved ca. 240°c. overophedningstermostaten til det venstre kar slog fra
      ved ca. 420°c. forsøget blev foretaget to gange med samme resultat.
...
7.0 sammenfatning.
7.1 arnested:
      arnestedet var i friturens venstre kar.
7.2 brandårsag:
      det kunne konstateres, at der havde været ild i friturens venstre kar. det kunne konsta-
      teres, at overophedningstermostaten til det venstre kar fandtes indkoblet, hvorimod
      overophedningstermostaten til det højre kar var udkoblet. ved et forsøg med overop-
                                                - 3 -
       hedningstermostaterne kunne det konstateres, at overophednigstermostaten til det ven-
       stre kar først udkoblede ved ca. 420°c. dette viser, at overophedningstermostaten til det
       venstre kar ikke har virket efter hensigten og lige meget hvordan branden var startet,
       burde den være udkoblet grundet varmen fra branden, hvilket tilsyneladende var sket i
       højre side.
       begge driftstermostater og overophedningstermostaten til det højre kar virkede ved en
       afprøvning efter hensigten, men det kan ikke udelukkes, at driftstermostaten til det ven-
       stre kar kan have haft et midlertidigt svigt, hvilket under normale omstændigheder re-
       sulterer i, at overophedningstermostaten udkobler og afbryder for varmelegemet.
       der var ingen indikationer på, at friturekogeren havde været forkert anvendt - begge af-
       tapningsventiler var lukkede og varmelegemerne sad nede i karrerne.
       det, at der manglede olie i det ene kar, kan dels tilskrives branden, herunder fordamp-
       ning grundet antændt olie og dels, at brandvæsenet havde anvendt vand til slukning,
       hvilket typisk resulterer i, at den varme fritureolie "eksploderer" og forsvinder ud af kar-
       ret.
       ud fra ovenstående er det undertegnedes vurdering, at den mest sand-synlige årsag til
       brandens opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningster-
       mostat med overophedning og antændelse af olien til følge"...
det fremgår af sagsøgtes egne undersøgelser af det udbrændte kogekar følgende foretaget af
erling vestergaard:
  "
  - jeg kan konstatere, at hulristen, som skal monteres over varmelegemerne ikke er monteret
  korrekt. hulristen er lagt ned i karret før varmelegemerne, hvilket betyder at varmelege-
  merne kommer højere op i karret. dette ses tydeligt på billedet nedenfor. bemærk endvi-
  dere det blanke område nederst i karret, det viser oliestanden under branden (dog kan der
  være brændt lidt olie under branden). de områder der er grønne viser tydeligt hvor meget af
  varmelegemerne der har været over olieniveauet under branden.
  ...
  - hvis man ydermere havde monteret den stænkskærm, som medfølger ovenpå frituren ville
  man have opdaget, at beskyttelsesristen havde været monteret forkert, da stænkskærmen
  slet ikke kan sidde fast på toppladen af frituren, når beskyttelsesristen og varmelegemerne
  er monteret forkert.
  - desuden er det blanke område i friturekarret under minimums markeringen på bagpladen
  af karret.
  ...
  - min konklusion er at varmelegemerne ikke har været dækket helt af olie, pga. at hulristen
  er monteret forkert på det tidspunkt hvor frituren er blevet tændt. varmelegemernes tempe-
  ratur overstiger antændelsestemperaturen på olie og risikoen for at der opstår brand i over-
  fladen af olien er ekstrem høj.
  ..."
der er fremlagt fotos af det udbrændte kogekar og af et tilsvarende intakt kogekar og tegnin-
ger over indretning og placering af pølsevognen.
der er ikke strid om det udbetalte erstatningsbeløbs størrelse.
det fremgår af sagsøgtes betjeningsvejledning for friturekoger blandt andet:
                                             - 4 -
   "...
   apparatet er forsynet med et 5-leddet kabel til 400v og skal jordforbindes.
   driftstemperatur 60-200° c reguleres på termostatknap.
   sikkerhedstermostat på 240° c (genetableres ved hårdt tryk på den røde knap på betje-
   ningspanelet)
   ....
   før apparatet tages i brug første gang
   ....
   - placer varmelegemer nederst og derefter hulpladen
   ...
   vigtigt! varmelegemerne skal være dækket af olie og dækpladen (med huller) skal
   være monteret over varmelegemerne, når den er tilsluttet strøm.
   ..."
den udbrændte friturekoger har været forevist for retten.
der er fremlagt brandundersøgelser vedrørende brande i andre pølsevogne i forbindelse med
friturekogere leveret af sagsøgte.
det fremgår af rapport af 18. juni 2008 vedrørende brandundersøgelse på brandsted tåstrup
… blandt andet:
   "...
   undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
   undersøgelsens formål var om muligt at konstatere, om en defekt i en friture havde forårsa-
   get en brand i en stationær pølsevogn.
   ...
   konklusion:
   udfra undersøgelsens omfang var det ikke muligt at konstatere, om en defekt i frituren
   havde været årsag til brandens opståen.
   ...
   7.0 sammenfatning.
   ...
   7.2 brandårsag:
   det var ikke muligt grundet undersøgelsens afgrænsning og omfang at fastlægge årsagen til
   brandens opståen.
   ..."
det fremgår af rapport af 13. maj 2008 vedrørende brandundersøgelse på brandstedet …,
blandt andet:
   "...
   undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
   undersøgelsens havde til formål at afgøre, om et evt. termostatsvigt ved en frituregryde
   skulle være årsag til branden.
   ...
   undersøgelsen:
                                               - 5 -
  som det fremgår af vedlagte fotos var området ved frituregryderne stærkt brandskadet. i
  hvert af kogekarrene er monteret et elektrisk varmelegeme, som kan hæves af hensyn til
  rengøring. hvert varmelegeme styres af en driftstermostat, og er forsynet med en sikker-
  hedstermostat, som udkobler i tilfælde af termostatsvigt. følere fra de to termostater er pla-
  ceret i et rør i bunden af karret. ved drift sattes varmelegemet ned i bunden af karret, så
  termostatfølerne er ret tæt på varmelegemet. derefter lægges en perforeret metalplade ned
  over varmelegemet, jf. fotos. ved undersøgelse kunne konstateres, at de 4 termostater
  havde været stillet på ca. 180°, som oplyst. der er ikke foretaget nærmere undersøgelse af
  termostaterne, men det kunne konstateres, at de slutter og bryder i intervallet ved omgivel-
  sestemperaturen.
  det kunne konstateres, at ved alle fire kogekar var varmelegemet stillet ovenpå den perfore-
  rede plade i stedet for den korrekte placering under pladen, jf. fotos.
  herved kommer varmelegemet til at stå for højt i olien med risiko for, at de "varme ender"
  af varmelegemet kommer over oliens overflade med risiko for antændelse deraf. termostat-
  føleren er placeret under metalpladen, og da termostaten kun registrerer omgivelsestempe-
  raturen ved føleren vil der ligeledes her være risiko for, at olien ved overfladen bliver var-
  mere og kan antænde.
  det kunne ved undersøgelsen konstateres, at installationerne til frituregryderne var korrekt
  sikret og ekstrabeskyttet ved hpfi afbrydere.
  konklusion:
  der er ved undersøgelsen ikke fundet tekniske fejl ved frituregryderne, men det kunne kon-
  stateres, at varmelegemerne i kogekarrene ikke var korrekt placeret efter rengøring.
  det må anses for sandsynligt, at branden er opstået som følge af, at varmelegemerne var
  placeret forkert i karrene.
  ..."
det fremgår af rapport af 2. juni 2003 vedrørende brandundersøgelse på brandsted … blandt
andet:
  "....
  4.0 sammenfatning.
  ...
  4.2 brandårsag:
  udfra at der ikke er fundet fejl ved drift termostater sammenholdt med at sikkerheds termo-
  stat til det venstre kogekar var udkoblet samt der ikke var fundet fejl ved monteringen eller
  på interne ledninger, kan årsagen til brandens opståen være en betjeningsfejl ved opstart af
  friturekoger.
  ...".
det fremgår af rapport af 4. juli 2007 vedrørende brandundersøgelse på brandsted …, blandt
andet:
  "...
  undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
  undersøgelsen havde til formål at fastlægge brandårsagen, og var primært afgrænset til un-
  dersøgelse af en frituregryde i en grillbar.
  ...
                                               - 6 -
   7.0 sammenfatning.
   ...
   7.2 brandårsag:
   ved undersøgelse af frituregryden er ikke fundet fejl, men det kunne konstateres, at var-
   melegemet ikke var korrekt placeret efter rengøring, hvorved termostaterne ikke kan regi-
   strere temperatur ved varmelegemet.
   det må anses for sandsynligt, at branden er opstået som følge heraf.
   ..."
det fremgår af en af sagsøgeren fremlagt artikel om friturebrand i "steff news" udgivet af
steff houlberg følgende:
   "...
   aldrig vand.
   hvordan slukker man bedst en friturebrand? det første og vigtigste budskab er brug aldrig
   vand! kaster man f.eks. 1 liter vand på brændende friture eksploderer vandet på mikrose-
   kunder og bliver til 1,68 liter damp, som spreder sig ud over personer og grillbar/køkken
   med voldsom kraft. de største brandskader ved friturebrande opstår faktisk ved forsøg på
   brandslukning med vand"...
erling vestergaard har forklaret, at han er ansat hos sagsøgte som salgschef. dengang var han
produktionschef med ansvar for tømrer- og snedkerproduktionen, og datterselskabet bruun
stålinventar, der producerer og sælger fritureproduktion primært til haaning. vidnet har væ-
ret med til at producere friturekogere i 6 år. vidnet var ikke med til undersøgelsen af friture-
kogeren foretaget af dansk brandteknisk institut. man kan såvel på den udbrændte fritureko-
ger som på billederne se, at varmelegemet har været placeret forkert, idet varmelegemet var
placeret ovenpå hulristen og ikke har været dækket af olie. der har derfor ikke været noget til
at afkøle, og det er sandsynligt, at olien er blevet antændt i overfladen. der bliver cirka 700°,
hvis varmelegemet ikke er dækket af olie. antændelsestemperaturen for olie er 320° ifølge
rapporten. hvis varmelegemet er placeret korrekt, ligger varmelegemet ved siden af følerne.
når varmelegemet er placeret ovenpå hulristen, er det for langt oppe i karret og for langt fra
følerne. det er usandsynligt, at der skulle være en defekt både på drifts- og overophednings-
termostaten. driftstermostaten slår fra ved 200°, og der blev ikke konstateret fejl efterføl-
gende ved driftstermostaterne. overophedningstermostaten kan godt fungere, selvom drifts-
termostaten er defekt. det fremgår af dansk brandteknisk instituts rapport punkt 4.1 på det
anførte foto, at varmelegemet ligger over hulristen. hvis varmelegemet er monteret forkert,
kan man ikke placere stænkskærmen rigtigt og samtidig få kurvene ned i karret. de fotos, som
vidnet har taget, bilag b, er taget indenfor en måned efter branden. sagsøgte tog vognen hjem.
friturekogeren står stadig som dengang. der var ikke væske i, da de hentede den i hillerød.
på det af vidnet optagne foto, bilag b, side 2, kan man se noget af hulpladen under varmele-
gemet. det fremgår af dansk brand- og sikringsteknisk instituts rapport, at den ene overop-
hedningstermostat var udkoblet efter branden. strømmen går først til overophedningstermo-
staten og derefter til driftstermostaten. hvis overophedningstermostaten havde været udkoblet
før branden, ville der ikke være kommet strøm til driftstermostaten. der er en stor sandsynlig-
hed for, at der er opstået en defekt i forbindelse med demonteringen. termostaten er placeret i
et rør i karret mellem varmelegemerne. termostaten er fyldt med varmeledende pasta, inden
føleren puttes i. dette hærder op og kan krakelere, når føleren demonteres. man skal rykke
temmelig hårdt for at demontere føleren. der var ifølge rapporten ild i karrene cirka et kvar-
ter, og brandvæsenet havde desuden prøvet at slukke med vand. dette kan også have betyd-
ning. der har ikke været brande, hvor der er konstateret defekt ved sagsøgtes produkt. vidnet
                                              - 7 -
har været involveret i alle brande siden 2006. overophedningstermostaten er forhåndsindstil-
let ved fabrikationen. det er usandsynligt, at begge termostater skulle svigte, men det kan ske.
den olie, som sagsøgeren ifølge det oplyste har anvendt, er anvendelig til formålet. hvis olien
er hældt i til lige under maksimum, er varmelegemerne dækket af olie.
b har forklaret, at hun er pensionist. det var a’s pølsevogn. hun kom om morgenen og hjalp
ham med at starte vognen op og hjalp ham også, hvis han skulle et eller andet. hun har tidli-
gere været ansat i både køkken og grillbarer. hun har arbejdet med friture flere steder. vidnet
havde lovet at gøre klar og at skifte olien i frituren. hun lukkede olien ud, men ikke det hele.
hun hældte nyt olie i og stod i køkkenet og skar grøntsager. der var en dame, der bankede på
døren og sagde, at der var ild i frituregryden. vidnet prøvede at lægge et viskestykke på. det
kunne hun ikke. hun blev lidt forbrændt. vidnet havde stået på den anden side af væggen og
kunne derfra ikke umiddelbart se friturekogeren. hun havde været væk fra den nogle minut-
ter, inden det skete, men ikke lang tid. hun havde lukket fritureolien ud af nogle haner, som
var nedenunder kogeren. det blev kasseret. hun havde gjort den rent og puttet nyt olie på og
startet den langsomt. hun havde hældt olie op til et maksimum mærke, hvor olien højest må
gå til. varmelegemerne var dækkede. som hun husker det, var varmelegemet monteret kor-
rekt. hun gjorde rent på kanterne, men havde ikke risten ude. der var ikke noget af varmele-
gemerne, der stak op over olien. som hun husker det, kunne hun ikke se varmelegemerne.
hun husker ikke, hvad hun skruede den op på.
thomas balleby har forklaret, at det er vidnet, der har lavet brandundersøgelsen for dansk
brand- og sikringsteknisk institut. det var vidnets opgave at finde en brandårsag. det er vid-
nets daglige beskæftigelse. brandårsagen var i friturekogeren. han kiggede på den tekniske
del af friturekogeren for at finde ud af, om der var en fejl, eller der var tale om forkert anven-
delse. vidnet foretog testen med termostaterne som beskrevet i rapporten under punkt 6.2.
han prøvede begge drifts- og overophedningstermostater i en ovn. han kunne se, at de to
driftstermostater udkoblede, og de så umiddelbart ud til at fungere. den ene overophednings-
termostat udkoblede først ved 420°. vidnet har under punkt 5.1.3 beskrevet, at overophed-
ningstermostaten i højre side var udkoblet, medens den ikke var afbrudt i den venstre side,
selvom der var ild i karret. det er ikke sandsynligt, at en brandmand har trykket på en knap.
hvis nogen trykker på knapperne, plejer de at trykke på dem begge. det indikerede, at der var
noget galt ved overophedningstermostaten i venstre kar. vidnet kunne ikke visuelt se, om
termostaterne var udkoblede, men højre side gav et klik, når han trykkede ind. det gjorde
termostaten ikke i venstre side. olien antændes mellem 300 og 400°. overophedningstermo-
staten har ikke virket efter hensigten under branden, og det giver et fingerpeg om, at den har
haft en for høj udkoblingstemperatur, da den ikke udkoblede. hvis der ikke har været nok
olie, og varmelegemet ikke har været dækket, har de eksempler på antændelse, da varmele-
gemet så bliver meget varm. i så fald burde overophedningstermostaten også være udkoblet i
venstre side. brandvæsenet brugte vand til slukning, hvilket nærmest forårsagede en eksplo-
sion, der betyder, at der efterfølgende var mindre olie i karret. som vidnet husker det, så var-
melegemerne ud til at sidde, hvor de skulle nede i karret. afspærringshanen under karret, hvor
olien lukkes ud, var lukket. billederne i vidnets rapport var, som det så ud, da vidnet kom.
der var vist noget mineraluld, som var faldet ned, som vidnet fjernede. hulpladen skal place-
res oven over varmelegemerne. det er ikke indgået i vidnets overvejelser, om hulpladen har
været placeret forkert. vidnet har ikke set hulpladen. vidnet har ikke haft olien lukket ud,
men alene besigtiget kogekarrene med olie.
parternes anbringender.
                                                - 8 -
sagsøgeren har til støtte for påstanden, som det fremgår af sagsøgerens påstandsdokument,
gjort gældende:
  "...
  at sagsøgte er erstatningspligtig overfor skadelidte og dermed sagsøger, som er indtrådt i
       skadelidtes sted, som løsøre- og driftstabsforsikringsselskab, idet skadelidte ved overta-
       gelsen og ibrugtagningen den 7. oktober 2006 ligeledes overtog risikoen for den lånte
       pølsevogn og det lånte inventar, idet skadelidte tegnede en løsøre- og driftstabsforsik-
       ring hos sagsøger for at afdække denne risiko, idet sagsøger har udbetalt erstatning i
       henhold til løsøre- og driftstabsforsikringen til skadelidte, idet sagsøger i medfør af er-
       statningsansvarslovens § 22 indtræder i skadelidtes rettigheder overfor sagsøgte, idet
       sagsøger har regres mod sagsøgte principalt idet sagsøgtes produkt var behæftet med en
       mangel og idet sagsøgte har regres mod sagsøgte subsidiært, idet sagsøgtes produkt var
       defekt,
  at sagsøgte er ansvarlig for brandens opståen, idet branden er opstået i frituregryden, idet
       frituregryden var leveret af sagsøgte, idet sagsøgte hæfter for produktansvar i det leve-
       rede inventar, idet den leverede frituregryde var behæftet med en mangel eller en defekt,
       som medførte branden, idet sagsøgtes produktansvar er baseret på en streng culpanorm,
       idet defekten i den leverede frituregryde blev dokumenteret i den sagkyndige erklæring
       udarbejdet af inspektør thomas balleby fra dansk brand- og sikrings institut (sbi) un-
       dersøgelse af brandstedet, idet årsagssammenhængen mellem manglen/defekten og
       branden ligeledes er dokumenteret ved den sagkyndige erklæring udarbejdet af inspek-
       tør thomas balleby fra sbi, idet sagsøgtes påstand om termostaternes beskadigelse i
       forbindelse med brandslukning eller den efterfølgende undersøgelse er udokumenteret,
  at erstatningen skal opgøres som gjort af sagsøger,
  at erstatningsansvaret for sagsøgte ikke skal bortfalde eller nedsættes, idet hverken skade-
       lidte, eller nogen for hvem skadelidte hæfter, har handlet ansvarspådragende i forbin-
       delse med brandens opståen, idet sagsøgte ikke har dokumenteret, at der har været tale
       om ansvarspådragende adfærd fra skadelidtes side samt idet inspektør thomas balleby
       ikke har fremhævet skadelidtes adfærd, som medvirkende årsag til brandens opståen.
  ..."
sagsøgte har til støtte for påstanden, som det fremgår af sagsøgtes påstandsdokument, gjort
gældende:
  "...
  1. det bestrides, at det af sagsøgte produkt var behæftet med en mangel.
         sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
  2.     ex tuto bemærkes, at selvom der havde været en mangel ved den omhandlede friture-
         gryde, kunne dette ikke føre til, at sagsøger efter de køberetlige regler om mangels-an-
         svar kunne kræve erstatning for den udbrændte pølsevogn.
  3.     det bestrides, at det af sagsøgte leverede produkt var defekt.
         sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
                                            - 9 -
4.   det bestrides, at der skulle være et ansvarsgrundlag for sagsøgte.
     sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
5.   det bestrides, at der er årsagssammenhæng mellem eventuel mangel/defekt ved det leve-
     rede produkt, som er konstateret efter branden, og den brandskade, som sagsøger kræver
     erstatning for.
     sagsøger har ikke løftet sin bevisbyrde for den for erstatningspligt nødvendige
     årsagssammenhæng.
6.   særligt for så vidt angår friturekogerens driftstermostat, fremgår det af dbi's rapport, at
     dbi ikke efter branden har kunnet konstatere nogen konkret fejl ved driftstermostaterne.
     tværtimod fungerede begge driftstermostater, som de skulle, da dbi efter branden fo-
     retog sin undersøgelse.
     det bestrides, at der fra tidspunktet, hvor pølsevognen blev leveret, og indtil branden
     skete, har været nogen mangel eller defekt ved driftstermostaterne.
     for så vidt angår sagsøgers teori om, at en defekt overophedningstermostat skulle have
     været årsag til branden, bemærkes, at såfremt en overophedningstermostat havde været
     defekt, ville der ikke være blevet ført strøm frem til driftstermostaten. i så fald ville fri-
     turekogeren altså ikke have virket.
     det bemærkes videre, at såfremt overophedningstermostaten virker, og frituren opvar-
     mes, vil driftstermostaten koble varmelegemerne fra ved olietemperatur på 200° c - og
     først genindkoble, når temperaturen på olien er under 200° c. såfremt branden skulle
     være opstået på grund af defekte termostater, ville dette således bl.a. forudsætte, at
     begge termostater havde været defekte på samme tid. fritureolie har en antændelsestem-
     peratur på ca. 320° c, og termostaterne frakobler ved en olietemperatur på hhv. 200° c
     (drift) og 240° c (overophedning).
7.   for så vidt angår overophedningstermostaterne, konstaterede dbi efter branden, at den
     ene termostat først slog fra ved ca. 420° c, mens den rettelig skulle have slået fra ved ca.
     240° c.
     det er derfor muligvis korrekt - og ikke overraskende - at overophedningstermostaten
     efter branden er mangelfuld/defekt. se hertil også sagsøgtes duplik, side 2.
     det bestrides imidlertid, at overophedningstermostaten skulle have lidt af en mangel
     og/eller have været defekt før branden.
     det forhold, at overophedningstermostaten ved dbi's efterfølgende test først slog fra
     ved ca. 420° c, må antages at være en følge af den belastning/beskadigelse, som termo-
     staten er blevet udsat for ved den voldsomme brand.
     det bemærkes herved, at brandvæsenet i første omgang forsøgte at slukke ilden med
     vand. en sådan handling forårsager, at olien eksploderer, hvilket selvsagt giver meget
     betydelige muligheder for skader.
   endvidere bemærkes, at termostaterne har været udsat for meget langvarig, voldsom var-
     meudvikling. branden blev anmeldt kl. 10.41, og brandvæsenet var fremme kl. 10.56.
     føleren har således været tæt på flammerne i mindst et kvarter med temperaturer, som
     kan have været langt over 500° c. termostaterne er fremstillet med væske i et lukket
     hydraulisk system, som med opvarmning udvider sig. også dette gør det meget sand-
     synligt, at den efter branden konstaterede defekt ved termostaterne skyldes beskadigelse
     ved selve branden.
                                            - 10 -
     endelig er det sandsynligt, at termostatens føler og kapillarrør har taget skade ved
     demonteringen, idet man er nødt til at trække i kapillarrøret for at trække føleren ud af
     følerøret.
     der henvises endvidere til de faktuelle forhold, som der er redegjort for i sagsøgtes du-
     plik, side 2-3.
8.   det er efter almindelige erstatningsretlige regler sagsøger - som regressøgende - og i
     skadelidtes sted, der skal bevise, at branden er forårsaget af forhold, der kan tilregnes
     sagsøgte som culpøst. det er ikke sagsøgte, der skal bevise skadens årsag.
     som sandsynlig skadesårsag har sagsøgte dog under sagen henledt opmærksomheden
     på, at det ved besigtigelsen af friturekogeren efter branden kunne konstateres, at de afta-
     gelige varmelegemer har været placeret forkert umiddelbart før branden. hulristen, som
     skal lægges over varmelegemerne, var således monteret under varmelegemerne.
     dette betyder, at varmelegemerne er kommet over minimumsgrænsen for oliestand,
     hvilket har medført stor brandrisiko. se hertil endvidere sagsøgtes duplik, side 3.
     dertil kommer, at således som varmelegemerne var monteret - forkert på tidspunktet for
     branden, ville det ikke være muligt at føre friturekurvene korrekt ned i friturekarret.
     det bemærkes for fuldstændighedens skyld, at skadelidtesb, blev forbrændt på hæn-
     derne, hvilket kunne tyde på, at hun har været i gang med at påfylde olie og i den for-
     bindelse har haft tændt for termostaterne, inden hun hældte olie på, hvorved hun hældte
     olie ned på de tændte varmelegemer. det bemærkes herved, at beholderen med olie stod
     på gulvet tæt ved friturekogeren. det fremgår ikke af sagens oplysninger, om b tidligere
     har skiftet olie i karret.
     der henvises i denne forbindelse til bilag a-c (jf. svarskriftet, side 4).
     b forlod efter det oplyste en stor mængde (ca. 7,5 l) kogende friture uden opsyn, idet
     hun forlod pølsevognen. det er velkendt, at kogende friture er en særdeles brandfarlig
     substans, og b har derfor udvist en meget høj grad af uagtsomhed, der kan karakteriseres
     som grov uagtsomhed. når man forlader en betydelig mængde kogende friture uden op-
     syn, er der en indlysende fare for, at brand kan opstå.
     hvis b ikke havde forladt pølsevognen med den kogende friture, må det antages, at
     branden ikke ville være opstået. under alle omstændigheder ville branden ikke have fået
     et så voldsomt omfang, hvis b havde været til stede og straks havde kunnet gribe ind, da
     frituren nåede en så høj temperatur, at der opstod antændelse. efter bs egen forklaring
     til politirapporten efterlod hun den tændte friturekoger uden opsyn i så langt et tidsrum
     som 10 minutter.
   efter det oplyste fik b - der fungerede som medhjælper i pølsevognen på skadetidspunktet
     - en advarsel af politiet efter beredskabslovens § 71, stk. 1, nr. 1, idet hun ikke havde
     udvist tilstrækkelig påpasselighed ved anvendelse af friturekogeren.
8.1 i det omfang skadelidte/skadelidtes b ved fejlbetjening af friturekogeren har forårsaget
     branden, er der allerede af den grund ikke noget ansvarsgrundlag hos sagsøgte.
8.2 uanset om den udviste uagtsomhed må anses som en høj grad af uagtsomhed eller lige-
     frem grov uagtsomhed, er den udviste adfærd udtryk for en sådan grad af egen skyld, at
     dette i sig selv bør medføre bortfald af sagsøgtes eventuelle ansvar. subsidiært bør der i
     hvert fald ikke en væsentlig reduktion i sagsøgtes ansvarsbyrde.
    det bemærkes herved, at skadelidte må identificeres med b, der fungerede som medhjæl-
     per i pølsevognen på skadestidspunktet.
                                          - 11 -
    da sagsøger qua regressøgende er indtrådt i skadelidtes retsstilling i forhold til sagsøgte,
    har den af skadelidte udviste egen skyld samme betydning for retsforholdet mellem sag-
    søger og sagsøgte, som i retsforholdet mellem skadelidte og sagsøgte.
    det bemærkes, at da der er tale om erhvervsmæssigt forhold, forudsætter bortfald af el-
    ler reduktionserstatning ikke, at der er udvist grov uagtsomhed, jf. erstatningsansvarslo-
    vens § 19, stk. 2.
9.  særligt, for så vidt angår den af sagsøger indhentede og som bilag 3 fremlagte rapport
    fra dansk brand- og sikringsteknisk institut (dbi) af 8. januar 2007, bemærkes føl-
    gende.
    sagsøgte er ikke enig i dbi's vurdering af, at "den mest sandsynlige årsag til brandens
    opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningstermostat med
    overophedning af olien til følge".
9.1 som begrundelse herfor skal først og fremmest henvises til det ovenfor ad pkt. 6-8 an-
    førte.
9.2 endvidere henvises til den som bilag d fremlagte skrivelse af 9. marts 2007 til sagsøger,
    hvori sagsøgte bl.a. har anført følgende:
-   den omstændighed, at overophedningstermostaten til friturekogerens venstre kar ikke
    fungerede korrekt under dbi's temperaturforsøg, kan meget vel skyldes, at termostaten
    blev beskadiget på grund af varmepåvirkning fra branden; ikke mindst henset til den re-
    aktion, der skete, da brandvæsenet i første omgang forsøgte at slukke branden ved an-
    vendelse af vand, hvilket medførte opblusning/eksplosion af ilden.
-   det forhold, at termostaten angiveligt først slog fra ved ca. 420° c, medfører ikke i sig
    selv, at branden opstod.
-   selvom dbi's undersøgelser viste, at begge driftstermostater fungerede korrekt, har dbi
    derfor valgt at konkludere, at den "mest sandsynlige årsag" til brandens opståen er svigt
    i bl.a. driftstermostaten.
    der er intet grundlag for en sådan konklusion - tværtimod.
-   det nederste billede i rapporten på side 7 viser, at varmelegemet i det venstre kar ikke
    sidder korrekt. der står i rapporten, at det højre kar var fyldt til ca. 2 cm under maksi-
    mum på 15 cm, samt at der er ca. 7 cm mindre i det venstre kar svarende til ca. 6 cm.
    såfremt varmelegemerne var sat korrekt i, ville de have været helt dækket af olie alle-
    rede ved 4 cm. årsagen til branden kan derfor meget vel være, at en del af det blottede
    varmelegeme har antændt den olie, der var fordampet ved opvarmningen. der er intet
    grundlag for at antage, at brandvæsenet skulle have rykket varmelegemerne i forbindelse
    med brandslukningen, idet afskærmningen til friturekogeren fortsat sad korrekt efter
    brandslukningen.
9.3 dbi's undersøgelser har ikke frembragt noget bevis for, hvilken årsag eller hvilke årsa-
    ger der har været til brandens opståen. dbi kan alene pege på "den mest sandsynlige år-
    sag" - og denne vurdering er endog baseret på, at der forelå svigt i friturekogerens
    driftstermostat, selvom dbi ikke har kunnet konstatere nogen mangel/defekt ved nogen
    af driftstermostaterne.
    allerede af den grund er der ikke i dbi's rapport tilstrækkeligt grundlag for, at sagsøger
    kan løfte sin bevisbyrde for dels ansvarsgrundlag, dels årsagsforbindelse.
10. det må processuelt komme sagsøger til skade, at sagsøger ikke har forsøgt at løfte
    bevisbyrden for ansvarsgrundlag eller årsagsforbindelse ved at gennemføre syn og skøn
                                               - 12 -
         efter retsplejelovens regler herom, selvom retten ved kendelse af 1. december 2008 fast-
         slog, at den af sagsøger påberåbte rapport fra dbi (bilag 3) ikke kan tillægges status af
         syns- og skønserklæring og derfor heller ikke kan fremlægges som sådan, samt at tho-
         mas balleby, der har udarbejdet rapporten, ikke kan udmeldes eller afgive forklaring
         som syns- og skønsmand i sagen.
   11. det af sagsøgte ovenfor anførte vedrørende skadens sandsynlige årsag støttes af, at dbi
         i andre sager, hvor man har været opmærksom på den mulige skadesårsag, at varmele-
         gemerne er blevet forkert placeret i karrene i forbindelse med brug af friturekogeren,
         ikke har fundet det godtgjort, at skaden skyldtes mangel/defekt ved det leverede pro-
         dukt. derimod har man peget på fejlbetjening som mulig skadesårsag. der henvises her-
         ved til sagsøgtes duplik, side 4-8, sagsøgtes processkrift b samt sagsøgtes processkrift
         c, og de bilag der de anførte steder henvises til.
   ..."
rettens begrundelse og resultat.
det fremgår af rapporten vedrørende brandundersøgelse foretaget af inspektør thomas bal-
leby, dansk brand- og sikringsteknisk institut, at den mest sandsynlige årsag til brandens
opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningstermostat med over-
ophedning af olien til følge. det fremgår videre, at begge driftstermostater og overophed-
ningstermostaten til det højre kogekar virkede ved den efterfølgende afprøvning, hvor over-
ophedningstermostaten til det venstre kogekar først slog fra ved 420° c, og at det ikke kan
udelukkes, at driftstermostaten til det venstre kar kan have haft et midlertidigt svigt. inspektør
thomas balleby har som vidne forklaret, at han ikke har undersøgt, om dækpladen var monte-
ret korrekt over varmelegemet, og at han ikke i forbindelse med sin undersøgelse havde olien
lukket ud. sagsøgeren har ikke i øvrigt sandsynliggjort, at driftstermostaten til det venstre
kogekar skulle have haft et midlertidigt svigt, eller at overophedningstermostatens defekt var
til stede forud for branden.
det må på baggrund af de optagne fotos og de foreviste rester af det udbrændte kogekar læg-
ges til grund, at dækpladen har været monteret under varmelegemet. brandundersøgelsen har
ikke forholdt sig til dette, og der er ikke foretaget syn og skøn. retten bemærker herved, at det
fremgår af flere af de fremlagte brandundersøgelser foretaget af dansk brand- og sikrings-
teknisk institut vedrørende andre tilsvarende brande, at forkert placering af varmelegemer i
karrene er anset for sandsynlig brandårsag.
retten finder på denne baggrund ikke, at det er bevist, at årsagen til branden er en defekt ved
friturekogeren, herunder ved termostaterne, der var til stede, da den blev bragt i omsætning,
eller at sagsøgte på andet grundlag er erstatningsansvarlig for den opståede brand.
sagsøgtes påstand om frifindelse tages som følge heraf til følge med sagsomkostninger som
nedenfor bestemt. sagsomkostningerne er fastsat til 55.000 kr., der vedrører sagsøgtes udgif-
ter til advokat.
thi kendes for ret.
sagsøgte, haaning a/s frifindes.
                                          - 13 -
inden 14 dage skal sagsøgeren, trygvesta forsikring a/s i sagsomkostninger til sagsøgte
betale 55.000 kr.
ingrid drengsgaard
                                                                                /doth