text:
v0131000 - jf
                                    udskrift
                                          af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
den 17. maj 2002 blev af retten i sagen
v-131-95                 direktør peter lassen
                         (advokat peter-ulrik plesner)
                         og
                         montana møbler a/s
                         (advokat peter-ulrik plesner)
                          mod
                         denka møbler a/s
                         (advokat peter lambert)
afsagt sålydende
                                       d o m:
ved sø- og handelsrettens dom af 18. december 1995 i sagen h 166/89 mellem
samme parter som i denne sag forbød retten denka møbler a/s at fremstille, lade
fremstille, sælge og/eller markedsføre reolsystemet benævnt team i en række
nærmere angivne udgaver.
under sagen blev et erstatningskrav frafaldet med forbehold om at gøre det gældende
under en ny sag.
                                           - 2 -
under denne sag har direktør peter lassen og montana møbler a/s nedlagt påstand
om at denka møbler a/s til sagsøgerne skal betale kr. 10 mio., subsidiært et mindre
beløb, med procesrente af kr. 800.000 fra sagens anlæg den 27. december 1995 og af
kr. 9.200.000 fra den 14. juni 2000.
om montana- og team-systemerne henvises i det væsentlige til oplysningerne i
dommen af 18. december 1995 i h 166/89 (”plagiatsagen”).
af rettens præmisser i dommen af 18. december 1995 fremgår bl.a.:
”reolsystemet montana fremtræder med et designmæssigt særpræg der navnlig viser
sig ved linieføringen, materialevalget og farvevalget. reolsystemet er indarbejdet på
møbelmarkedet i kraft af udformningen (designet) og en meget omfattende markeds-
føringsindsats. reolsystemet bør derfor nyde beskyttelse mod nærgående efterlig-
ninger.
team-reolsystemet har i fremtoningen betydelig lighed med montana-systemet. de
detailforskelle der er tydelige i hvert fald for en fagmand, bliver væsentlig mindre
fremtrædende ved en ikke samtidig iagttagelse af systemerne eller på fotografier der
ikke fokuserer på detaljer. der er efter oplysningerne om tilblivelsen af reolsystemet
ikke holdepunkter for at udviklingen af det på nogen måde beror på en selvstændigt
formende indsats.
rettens flertal ... finder på grundlag af skønserklæringen, særligt besvarelsen af
spørgsmål 3, 4, 5, n, q og å 2), katalogmaterialet og rettens besigtigelse af syste-
merne at team-reolsystemet samlet vurderet fremtræder med en sådan betydelig
grad af lighed med montana at reolsystemerne er forvekslelige for et publikum uden
særlig sagkundskab. det må videre antages at sagsøgte gennem den vidtgående ef-
terligning, herunder også i farvevalget, i forbindelse med markedsføringen i op-
stillinger og beskrivelser i kataloger tilstræber at udnytte den af montana skabte
markedsposition på reolområdet. flertallet finder derfor at markedsføringen af te-
am-systemet er i strid med god markedsføringsskik hvorfor markedsføringen bør
forbydes i overensstemmelse med sagsøgerens påstand.”
                                          - 3 -
af besvarelsen af de nævnte spørgsmål fremgik at skønsmændene fandt at der var en
nærliggende mulighed for at i hvert fald dele af det købende publikum ville forveksle
de to reolsystemer når de ikke var udstillet samtidig og ved siden af hinanden (besva-
relse af spørgsmål 3).
på et nærmere angivet grundlag blev skønsmændene bedt om at redegøre for om
team ud fra en helhedsvurdering måtte anses for at have den største lighed med
montana eller med denkas tidligere reolsystemer dana og flexi. de blev endvidere
bedt om at redegøre for om team kunne karakteriseres som en naturlig, sædvanlig
videreudvikling af reolsystemerne dana og flexi. skønsmændene fandt at team
havde den største lighed med montana. ud fra et strengt forretningsmæssigt syns-
punkt fandtes team at kunne betegnes som en "naturlig og sædvanlig videreud-
vikling" af dana og flexi ”sådan at forstå, at producentens produktudvikling natur-
ligt og sædvanligvis må antages at sigte på en tilpasning af produktet til producen-
tens forventning om og/eller erfaring af ændrede markedsforhold”. skønsmændene
fandt ikke at team ud fra et strengt designfagligt synspunkt kunne karakteriseres
som anført idet team i forhold til dana og flexi betegnede et afgørende formsprog-
ligt brud med sidstnævnte reolsystemers traditionsprægede formsprog.
skønsmændene fandt det overvejende sandsynligt at team var tilvejebragt som en
efterligning af et væsentligt karakteristikum ved montana, nemlig
”anvendelsen af de lakerede korpus og fronter, og at denne efterligning var tilpasset
markedet således, at nye farveserier hos montana tilsvarende er blevet lanceret i
forbindelsen med markedsføringen af team i en tillempet udgave og i samme række-
følge med et tidsmæssigt efterslæb på mellem ca. 2 måneder og op til ca. seks år.
montana introducerede med den første lancering i 1982 et kassereolsystem, som
var en videre udvikling af peter lassens arbejde med system 60/60 for fritz hansen
møbler, og som bl.a. var karakteriseret af lakerede korpus, låger og skuffefronter i
farverne grå (antracit), hvid og rød samt birkefinér. samme år tilkommer farverne
sort, lys grå og brun (sidstnævnte udgået i 1983). i 1984 tilføjedes spektralfarverne
gul og blå. i 1986 tilføjedes yderligere otte farvevarianter: lys gul, grøn, olivengrøn,
bordeaux, rosa, pink, cobolt, lys blå og perleblå. i 1987 tilføjedes varianterne, metal-
lic og i 1989 mahogni- og bøgefinér. endelig introducerede montana i 1992 fire
                                          - 4 -
nye farveserier: blomsterfarverne, middelhavsfarverne, elegante klassikere, de
grafiske farver og naturfarver.
team introduceredes i 1988 med de samme få farvevarianter som montana an-
vendte ved introduktionen i 1982 excl rød og birkefinér, men suppleret med blå og
askefinér. i 1989 tilkommer bøge-og mahognifinér. i 1990 tilkommer farverne rød
(burgundi), okker og grøn, i 1991 hvidbøgfinér og petrolblå og i 1993 blomme, gam-
melrosa, mørk blå, mellemblå, pastelblå, søgrøn, pastelgrøn og gul. de i team an-
vendte farveserier er ikke identiske med farveserierne anvendt i montana, men fo-
rekommer skønsmændene at følge montana's farveserier meget nærgående, om
end i en mere farvemættet udgave for visse farvers vedkommende.
skønsmændene har endvidere noteret sig, at knopper på låger og skuffer er stort set
identiske.
skønsmændene finder i øvrigt at måtte bemærke, at en forretningsmæssigt begrundet
videreudvikling af dana og flexi i retning af den efterspørgsel, som i øvrigt kan
være skabt ved introduktionen af og den efterfølgende udvikling af montana, uden
nævneværdige problemer kunne have betjent sig af en formsproglig og coloristisk
formulering, som kunne have distanceret sig klart fra montana's formsprog og
identitet. en sådan udviklingsindsats har efter skønsmændenes opfattelse ikke fundet
sted.”
skønsmændene fandt ikke at der var identitet mellem farverne i de to systemer.
skønsmændene fandt ”ikke desto mindre” at de farveserier som anvendtes i team,
repræsenterede en meget nærgående efterligning af farveserierne og deres kombi-
nation i montana.
skønsmændene fandt at markedsføringen af montana, sådan som den fremgik af
brochurematerialet, havde et mere sofistikeret præg end den tilsvarende markeds-
føring af team. skønsmændene havde ikke fundet 100% identiske opstillinger i det
forelagte brochuremateriale, men de fandt på den anden side ikke at de i brochure-
materialet for team illustrerede opstillinger i almindelighed var tilstrækkeligt afvi-
gende fra illustrationerne af opstillingsmulighederne for montana til at udelukke for-
                                          - 5 -
vekslingsmulighederne ”ligesom visse opstillinger forekommer at være åbenlyst ko-
pierede”.
endelig fandt skønsmændene at team med overvejende sandsynlighed var til veje-
bragt som en efterligning af montana ved anvendelsen af kombinationen af de lake-
rede og finerede korpus og fronter/låger, og at denne efterligning var tilpasset marke-
det således at rækken af farveserier hos montana (til og med 1989-serien) tilsvarende
var blevet lanceret i udviklingen af team i en tillempet udgave og i samme rækkeføl-
ge som montana med et tidsmæssigt efterslæb på fra ca. to måneder (mahogni-/bøge-
finér: montana januar 1989, team marts 1989) op til ca seks år (montana 1986:
bordeaux, rosa, pink, lys gul, grøn, oliven, cobolt, lys blå, perleblå, team 1992:
blomme, gammel rosa, gul, søgrøn, pastelgrøn, mørk blå, mellemblå, pastelblå).
skønsmændene fandt at ”denne kombination af kassereolsystemet og den coloristisk-
/maleriske anvendelse af lakerede/finerede flader (skuffefronter/låger) og deres ind-
ramninger (corpus), som kendetegner montana, og som skønsmændene opfatter
som et "designelement", var ukendt ved fremkomsten af montana i 1982 (når
bortses fra den mulige påvirkning fra den hollandske de stijl gruppes arbejder fra
1920-erne). skønsmændene finder således ikke, at den efter skønsmændenes vur-
dering tilvejebragte efterligning skyldes designelementer, der var kendt ved mon-
tana's fremkomst i 1982.”
syns- og skønsmændene henrik egesberg og claus cornelius hansen forklarede
under plagiatsagen bl.a. at montana er et selvstændigt design. der er nærhed mellem
montana og team koloristisk og formsprogligt. der er lighed både i form og farve.
udtalelsen i svaret på spørgsmål 3 gælder alle opstillingerne i mappen, både de mo-
nokrome og polykrome opstillinger. med hensyn til farver er der en fremadskridende
tendens til at montana går forrest, og team følger bagefter i lidt mere mættede far-
ver. der er ikke identitet. det er ikke detaljeringen der gør montana og team sam-
menfaldende, men de koloristiske og maleriske elementer får dem til at virke ens.
hvis de to reoler ikke udstilles samtidig og ved siden af hinanden, var der efter
skønsmændenes opfattelse sandsynlighed for at dele af det købende publikum vil
forveksle de to reoler. hvis man ser dem i en annonce eller et katalog, kan man
umiddelbart ikke se forskel. en meget stor del af det købende publikum, også fx
jurister, læger og ingeniører vil forveksle dem. evnen til at skelne er ikke særlig stor.
                                        - 6 -
endelig forklarede skønsmændene at det nok er sjældent at nogen køber team i den
tro at det er montana. kompetente købere kan kende forskel, og de der går efter
mærkevarer, tager sjældent fejl. men prisen kan føre til at en køber vælger at lade
team substituere montana.
erstatningskravet
til belysning af kendskabet til montana er fremlagt en aim nielsen-undersøgelse
uge 44/1994 hvoraf fremgår at 11% af 13-75-årige på spørgsmålet ”hvilke reolmær-
ker kender de eller har de hørt om?”, har nævnt montana. i gruppen 30-39 år kendte
18% montana. de tilsvarende tal for team var 0% og 2%.
team blev første gang markedsført i 1988. omsætningen af team-elementer var
følgende:
               år                     samlet omsætning
               1987/88                              19.139
               1988/89                           4.109.939
               1989/90                           7.074.650
               1990/91                           7.124.130
               1991/92                           9.489.564
               1992/93                           7.722.563
               1993/94                           6.929.449
               1994/95                           9.137.531
               1/5 til 18/12 1995                5.260.301
               i alt                           58.867.266
markedsføringen af team gav anledning til at et par montana-forhandlere henvendte
sig til montana møbler a/s. i det ene tilfælde fortalte michael ancher fra olsson
møbler at han i anledning af en kundes reklamation over en ridse i et montana-mo-
dul ved besøg hos kunden blev bekendt med at denne havde købt en reolvæg med
team-moduler. på michael anchers spørgsmål om hvorfor kunden ikke havde købt
montana, sagde denne at det var et prisspørgsmål. kunden havde købt montana-
                                           - 7 -
modulet fordi det passede til musikanlægget, og da det næsten var det samme som
team i design og farve, kunne det jo ikke være bedre.
i det andet tilfælde fortalte erling nielsen fra thorsen møbler a/s i århus at man
ofte havde kontakt med kunder som tilkendegav at de overvejede at købe eller havde
købt team i stedet for montana. begrundelserne var enslydende, at designet var det
samme, men prisen en del lavere.
denka har fremlagt fragmenter af en redegørelse fra peter lassen af 23. september
1992 med information til kunder og medarbejdere i anledning af ibrugtagning af et
nyt maskinanlæg med omtale af en række ændringer i produktion og salg samt af
uforudsete ekstraomkostninger på 5,2 mio. kr. som anskaffelsen af maskinanlægget
medførte. i redegørelsen omtales ikke konkurrencen fra team-elementerne. der er
heller ikke omtale af denne konkurrence i årsregnskaber fra montana møbler a/s.
denka standsede produktionen af team-elementer efter dommen af 18. december
1995. det fremgår af ugeavisen for odense for den 13. marts 1996 og den 22. maj
1996 at møbelland i odense tilbød restpartier af team-reoler til ned til halv pris.
montanas erstatningskrav belyses bl.a. af følgende oversigt:
         oms     %     eks- %        dk      %     forven- %    markeds- 50% af
         mio.          port          mio.          tet          forstyr-     forrige
         kr.           mio.          kr.           mio.         relse        kolonne
                       kr.                         kr.
82/83       1,4          0,4            1,0
83/84       3,3 136      0,8 100        2,5 150
84/85       6,1   85     0,7   -12      5,4 116
85/86       9,9   62     0,6   -15      9,3    72
86/87     14,8    49     1,1    83    13,7     47
87/88     18,0    22     1,7    55    16,3     19      18,4            2,1           1,0
88/89     22,6    26     2,3    35    20,3     25      25,1 36         4,8           2,4
89/90     33,9    50     5,5 139      28,4     40      34,0 35         5,6           2,8
90/91     45,6    35     8,9    62    36,7     29      43,8 29         7,1           3,5
91/92     55,4    21 13,8       55    41,6     13      52,0 19        10,4           5,2
92/93     53,7     -3 15,2      10    37,5    -10      59,5 14        22,0          11,0
                                            - 8 -
93/94     64,3     20 19,4      28     45,3   21       66,0 11          20,7      10,3
94/95     77,7     21 24,4      26     53,6   18       71,8   9         18,2        9,1
95/96     82,1      6 25,7        5    56,2     5      76,0   6         19,8        9,9
96/97     93,1     13 28,1       -9    64,7   15       80,0   5         15,3        5,1
97/98     98,6      6 31,6      12     66,7     3      83,8   5         17,1        4,3
98/99 113,6        15 38,8      23     74,6   12       87,0   4         12,4        2,5
99/00                                  79,7     7      90,0   3         10,3        1,7
i alt                                621,6            787,4           165,8       68,8
88/96                                335,9            446,6           110,7       55,2
kolonner med % viser ændring i forhold til foregående år.
tabellen skal vise at montana er blevet påført en samlet markedsforstyrrelse på
110,7 mio. kr. i perioden 1987/88-1995/96 (mindre salg end budgetteret). halvdelen
af dette, kr. 55,2 mio. kr., henføres til denkas salg af team. med en dækningsgrad på
40% ville et salg på 55,2 mio. kr. have givet en fortjeneste på ca. kr. 22 mio.
montana har endvidere på grundlag af stykpriser for teammoduler anslået at der er
blevet solgt 110.000-120.000 team-moduler. med en gennemsnitspris på ca. kr. 600
pr. montana-modul ville det svare til en omsætning for montana på kr. 66-78 mio.
under forudsætning af at montana ville have fået 75% af dette salg, svarer det til en
omsætning på kr. 49,5-58 mio. og et dækningsbidrag på kr. 19,8-23,2 mio.
af danmarks statistiks opgørelse af afgiftspligtig indenlandsk omsætning for mø-
belbranchen 1983-1998 fremgår (beløb i mio.kr.):
                      år       omsætning       procentvis ændring
                      1983           4.871
                      1984           6.165                   26,6
                      1985           6.814                   10,5
                      1986           7.406                     8,7
                      1987           7.014                    -5,3
                      1988           6.962                    -0,7
                      1989           7.869                   13,0
                      1990           7.932                     0,8
                                       - 9 -
                   1991           8.073                   1,8
                   1992           8.756                   8,5
                   1993           8.518                  -2,7
                   1994         10.228                   20,1
                   1995         10.383                    1,5
                   1996         10.024                   -3,5
                   1997         10.521                    4,9
                   1998         10.832                    2,7
montanas omsætning, resultat før skat og dækningsbidrag efter variable pro-
duktions- og salgsomkostninger (dbii) samt dækningsgrad:
             år       omsætning resultat dbii         dækningsgrad
                      tkr.          før skat tkr.
             1982/83        1.716      (209)     633             36,9
             1983/84        3.296         42   1.205             36,6
             1984/85        6.062        336   1.971             32,5
             1985/86        9.953        787   3.530             35,5
             1986/87       14.780        767   5.043             34,1
             1987/88       17.964        990   7.151             39,8
             1988/89       22.582      1.052   9.406             41,7
             1989/90       33.867      1.017 14.296              42,2
             1990/91       45.556        790 18.878              41,4
             1991/92       55.379    (3.143) 20.775              37,5
             1992/93       53.731    (4.894) 21.939              40,8
             1993/94       64.332      2.929 29.237              45,4
             1995/95       77.667      7.324 35.705              46,0
             1995/96       82.146      6.798 39.074              47,6
             1996/97       93.097      6.440 47.767              51,3
             1997/98       98.663      6.883 49.554              50,2
             1998/99      113.643     10.259 57.393              50,5
montanas omsætning og reklameomkostninger udgjorde følgende (beløb i tkr.):
                                          - 10 -
år         omsætning markedsføringsomkost- markedsføringsomkostnin-
           i tkr.          ninger i tkr.            ger i procent af omsætning
1982/83           1.716                       311                        18,12
1983/84           3.296                       358                        10,86
1984/85           6.062                       498                          8,22
1985/86           9.953                       892                          8,96
1986/87          14.780                     1.154                          7,81
1987/88          17.964                     1.453                          8,09
1988/89          22.582                     2.647                        11,72
1989/90          33.867                     4.032                        11,91
1990/91          45.556                     5.445                        11,95
1991/92          55.379                     6.109                        11,03
1992/93          53.731                     5.392                        10,04
1993/94          64.332                     5.394                          8,38
1995/95          77.667                     8.073                        10,39
1995/96          82.146                    11.655                        14,19
1996/97          93.097                    13.466                        14,46
revisionsselskabet pricewaterhousecoopers (anders c. madsen) har i erklæring af
29. januar 2002 foretaget en opgørelse af montanas tab som følge af denkas uret-
mæssige anvendelse af montanas design i perioden 1987-1995. til brug herfor er
foretaget en værdiansættelse af montanas rettigheder ved hjælp af royalty relief
metoden (den licensafgift som denka skulle have betalt såfremt parterne havde
indgået en licensaftale på markedsmæssige vilkår) med en kontrolberegning ved
hjælp af en 25% regel (licensafgiften ansættes til 25% af licenstagers bruttoge-
vinst). licensafgiften forudsættes at udgøre 10%. nutidsværdien af licensafgiften
er herefter opgjort til 8,9 mio. kr.
sammenligninger
som sagens bilag 4 er fremlagt en række fotos der viser identiske opstillinger eller
ophængninger af montana og team-moduler.
                                        - 11 -
der er endvidere fremlagt en række prislister og prissammenligninger.
montana har fremlagt prissammenligninger for seks opstillinger af montana og
team. team-opstillingerne er i forbrugerpriser fra 21% til 33% billigere end
montana-opstillingerne.
montana har endvidere fremlagt en sammenlignende oversigt over priser på en række
hvide reolelementer fra montana- og team-systemet. priserne er fra 1990 og 1991.
af oversigten udledes at teams nettopriser (med en enkelt undtagelse hvor team er
dyrere) er fra 6,4% til 53,3% lavere end priserne for montana. den ikke vejede gen-
nemsnitsforskel er på 23,5%. for de hvide elementer der står for 80% af montanas
omsætning, er gennemsnittet 13,4%. målt på bruttopriser er de tilsvarende forskelle
30,7% og 21,1%.
denka har fremlagt et hjælpebilag med sammenligning af priser på enkelte moduler
af samme type og mål alle i hvid lak. af bilaget fremgår at montana er fra 40% til
157% dyrere end team.
af en af denka fremlagt oversigt over prisudviklingen fremgår at den gennemsnitlige
prisstigning for hvide team-elementerne (netto ekskl. moms) fra 1. marts 1989 til 1.
september 1992 var 5,2%. den gennemsnitlige prisstigning for hvide montanaele-
menter (udsalgspris inkl. moms) var fra 1. december 1988 til 1. marts 1993 7,0%
(bilag p).
forklaringer
direktør peter lassen, montana a/s, har under plagiatsagen forklaret at han ved
sin fratræden fra fritz hansens eftf. a/s i 1979 købte reolsystemet 60x60 for 50.000
kr. i de følgende 3 år udviklede han systemet til det nuværende montana-reolsystem.
i 1982 startede han selskabet montana møbler a/s. der er i dag 150 ansatte.
ved videreudviklingen af reolsystemet 60x60 til montana-reolen udvidedes begrebet
byggereol, og begrebet byggemøbler blev omformuleret. tidligere var anvendt en
halv, hel og kvart kasse i træ. montana indførte 36 forskellige størrelser i 5
                                          - 12 -
forskellige dybder, og der indførtes malede reoler på markedet. 2/3-modulet blev in-
troduceret i 1983.
de afrundede kanter samt samlingen på gehring i montana er en videreudvikling fra
60x60. de afrundede kanter har en designmæssig funktion: "venlighed", en visuel
funktion: det ser smallere ud, og en teknisk funktion: lakken sidder bedre. montana-
reolen viser i sit formsprog, at den er industrielt fremstillet. reolen karakteriseres
ved lethed, spændstighed og grafisk virkning samt ved de afrundede kanter, farverne
og de mange kombinationsmuligheder. montana-reolens enkeltelementer er anony-
me, men ved hjælp af de mest anonyme ting skabes de mest udtryksfulde.
montanas farver er resultatet af egen udvikling. i starten var farverne hvid, sort, grå
og blå. i dag er der 29 forskellige farver samt træsorterne bøg, mahogni og kirsebær.
træsorterne udgør 20% af omsætningen; af de farvede moduler er de 60% hvide,
sorte, grå og blå. de 15 mest solgte moduler udgør 90% af omsætningen.
montanas greb er et ethulsgreb der er specielt udviklet til montana.
montana-reolen sælges over hele landet hos den kvalitets- og servicebevidste
møbelhandel. målgrupppen af kunder er personer i alderen 17-65 år, specielt de 30-
60-årige. i starten var salget udelukkende til private. i løbet af årene blev udviklet et
erhvervsmarked. i dag sælges halvdelen til bolig og halvdelen til erhverv. mar-
kedsføringen er rettet mod trendsætterne for på den måde at ramme den reelle mål-
gruppe - dem der følger trendsætterne. montana købes af et bredt udsnit af befolk-
ningen, både de købedygtige og de der gør sig købedygtige gennem opsparing. køb
af montana er sjældent impulskøb.
montana a/s' markedsføringsomkostninger er væsentligt større end den øvrige
møbelbranches hvor der normalt anvendes 1 - 1,5% af omsætningen på markeds-
føring. montana a/s sender kataloger ud til møbelhandlerne der udleverer dem til
kunderne. montana annoncerer udelukkende i bo bedre.
team-reolen er en konkurrent til montana-reolen og en efterligning af den. denka
har i forbindelse med team- reolen aflæst montanas modeloversigt og har aflæst 8-
10 modeller og nogle få farver. teams markedsføring viser at man søger at udnytte
                                           - 13 -
montanas image. denkas markedsføring går ikke på trendsætterne, men på montanas
førnævnte reelle målgruppe.
i erstatningssagen har peter lassen forklaret at den omtalte umiddelbare målgruppe,
trendsætterne, udgør ca. 7% af befolkningen. den egentlige målgruppe er 60-70% af
befolkningen. 50% af salget er rent privat, 25% af salget er til erhverv, og 25% af
salget er til et specialiseret marked, liberale erhverv, hjemmekontorer m.v. denka
må have solgt team også erhvervsmæssig. peter lassen kan erindre et tilfælde hvor
montana var i konkurrence med denka om en erhvervsleverance på omkring
800.000 kr. montana producerer ikke til lager. der kan derfor være leveringstid på 4-
8 uger. det kan have betydet en konkurrencemæssig fordel for team, for denka
kunne levere hurtigere.
det var i 1982 noget nyt at markedsføre møbler under varemærke. på møbelområdet
var det dengang stort set kun dux-produkter der blev markedsført under fremhæ-
velse af mærket. markedsføringen er direkte vendt mod forbrugerne, den tilstræber at
skubbe dem ind i forretningerne og efterspørge montana. montana var i 80’erne i en
opstartfase, det var noget helt nyt man kom med. montana havde endnu ikke fået
fodfæste da denka kom og gav forstyrrelse i markedet. kartoffelkuren gav ikke no-
get dyk for montana. det gjorde den for den øvrige del af møbelbranchen. som dan-
marks statistiks opgørelse viser, er der for branchen som helhed normalt tale om be-
skedne stigningstakter. montanas stigninger som fremgår af oversigten, var ganske
usædvanlige. de fremskrivninger som fremgår af oversigten side 9, bygger på mon-
tanas budgetter. markedsføringen af team medførte at stigningen blev væsentlig
mindre. et år havde man endda et fald i omsætningen som peter lassen tilskriver
teams uberettigede konkurrence. omsætningstabet beror ikke kun på direkte mar-
kedsfortrængning. det skyldes også den betydelige forstyrrelse af markedet som kom
efter denkas markedsføring af team. markedsforstyrrelsen indtrådte ret hurtigt efter
1988. selvom denka ikke solgte ret mange team-elementer i 1988, medførte det for-
hold at der kom et nyt produkt der lagde sig lige op ad montana, at der kom skade-
virkninger for salget af montana.
efter sine erfaringer med hensyn til omfattende markedsføring af produkter med
betydelig nyhedsværdi og unikke værdier er det vidnets opfattelse at stigningen ville
have fortsat usvækket gennem lang tid, hvis team ikke havde forstyrret markedet.
                                           - 14 -
det bekræftes af at man kom tilbage på sporet efter at konkurrencen fra team op-
hørte, i det væsentlige med udgangen af 1995. erfaringerne bygger bl.a. på fritz
hansens erfaringer med markedsføring af arne jacobsens stole.
der var i 1992 og 1993 visse negative effekter af maastricht-afstemningen og
pinsepakken for salget af montana.
montana havde under hele forløbet tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme den
yderligere efterspørgsel der ville have været hvis team ikke havde forstyrret. den
yderligere efterspørgsel kunne eventuelt være klaret ved toholdsskift og overarbejde.
teams uretmæssige konkurrence blev ikke omtalt i årsregnskaber. der var ingen
fremmede aktionærer. den er heller ikke omtalt i redegørelsen fra september 1992
der handler om ganske andre ting, overgang til nye maskiner, skift fra håndværks-
mæssig til industriel tankegang og ændring i markedsføring.
denkas sammenstillinger i hjælpebilaget er skæve. bilaget omfatter kun en del af
denkas 30 produkter. derfor er montanas opstilling der bl.a. viser hvilke produkter
der har den største omsætning, mere retvisende. det forhold at den gennemsnitlige
bruttodifference er større end nettodifferencen, viser at der i de frie møbelbutikker er
mere service end hos kæderne.
montana svarede på denkas konkurrence ved at intensivere markedsføringen. for-
målet hermed var såvel at begrænse markedsfortrængningen som at mindske mar-
kedsforstyrrelsen eller skaden på montanas image og position. der var stigende
udgifter såvel i absolutte tal som forholdsmæssigt. disse stigninger ville ikke være
forekommet uden denkas konkurrence. stigningen i markedsføringsomkostningerne
fortsatte efter 1995, for der var fortsat uro i markedet på grund af denkas tidligere
fremfærd. en vis del af stigningen i markedsføringsomkostningerne skyldes den
øgede eksport.
efter peter lassens opfattelse ville dækningsgraden i de pågældende år have været
42% uden denkas uretmæssige konkurrence.
                                        - 15 -
montana fik ret hyppigt meldinger fra forhandlere om kunder der valgte team på
grund af prisforskellen fordi team for disse kunder udfyldte samme behov som
montana.
udsalget af team-moduler i foråret 1996 var skadeligt for montana, ikke blot på
grund af den direkte konkurrence, men også fordi udsalget skete gennem kanaler der
set fra montanas side må anses for underlødige.
licenser inden for møbelbranchen varierer en del. en fabrikants licensafgift til en
arkitekt kan være fra 3% til 16%. den typiske licens er på ca. 8%. licens med o-
verførsel af produktionsrettigheder, know-how og teknologi vil udgøre 25%. disse
tal stammer fra erfaringer fra fritz hansen. peter lassen har ikke kendskab til li-
censkontrakter i danmark i dag.
administrerende direktør mogens erthøj jensen, denka møbler a/s, har under
plagiatsagen forklaret at denka især laver plademøbler med malede/finerede over-
flader. 25% af produkterne sælges i danmark, og 75% eksporteres. denka havde en
omsætning på 170 mio. kr. i sidste regnskabsår. denka producerer 7-8 forskellige
typer opbevaringsmøbler. montana er ikke konkurrent til team der henvender sig til
helt andet segment. team henvender sig til det brede publikum. der er 2-3 møbel-
forretninger der handler med såvel montana som team, ellers er salgskanalerne for-
skellige. det forekommer at team og montana udstilles på samme messer. denkas
markedsføring retter sig især til møbelhandlerne der får katalogerne og udleverer
dem til kunderne. idé-møbler sender egne kataloger ud til kunderne.
opbevaringsmøbler følger de tendenser der i øvrigt gælder for møbler, stoffer, gar-
diner mv. denka henter inspiration udefra, fra messer o.lign., og følger markedets
krav. denka har ikke efterlignet montanas farver. baggrunden for lanceringen af
team-systemet var at dana- og flexi-reolerne havde toppet. idegrundlaget for team
er de løse sokler samt at reolsystemet kan stables og hænges op. denka har benyttet
kasseelementer i mange år.
i 1988 gik tendensen mod lettere og malede møbler. det var et markedskrav at re-
olerne skulle være lettere og mindre. for tiden går tendensen fra det malede tilbage
                                          - 16 -
til træ. i 1988 var high-tech stil på mode hvilket var årsagen til at denka anvendte
stålvanger.
vidnet havde kendskab til montana-reolen da den kom frem, men team er ikke en
efterligning af montana. montana kan meget mere. team er markedsopfølgning og
modernisering af det som denka i forvejen havde. der markedsføres udelukkende til
private hjem. team-reolen sælges i ilva under et andet navn.
under erstatningssagen har vidnet forklaret at denka møbler er blevet solgt til idé-
møbler. vidnet er fortsat beskæftiget inden for koncernen. team solgtes udeluk-
kende til privat brug. han kender ikke noget til at denka skulle have konkurreret
med montana om en erhvervsleverance. salget af team har ikke taget noget fra
montana. team og montana har væsentligt forskellige målgrupper. prisen for team
er væsentlig lavere end prisen for montana. salget af montana kan være påvirket af
andre reolsystemer hvoraf i hvert fald et, mistral, ligner montana mere end team gør
det. det kan tænkes at folk køber team efter at have set montana i en af de ”hvide”
møbelbutikker og følt sig tiltalt af dette system. det ved vidnet fra rapporter fra bu-
tikkerne. det er så et fravalg af montana på grund af prisen, det drejer sig med andre
ord om folk der ikke vil købe montana fordi det er for dyrt, og dermed går der ikke
noget fra montana.
ved vurdering af en eventuel fortrængning skal man have med at team kun for en
dels vedkommende (42%) blev solgt i lak, resten var finér (51%) eller tilbehør (7%),
og på disse områder konkurreredes i hvert fald ikke med montana.
oversigten over prisudviklingen skal vise at montanas priser for de hvide modeller
steg med 7%, hvilket er mere end stigningen på team modeller. hvis der havde væ-
ret en konkurrence, skulle man tro at montana ville holde igen med prisstigninger for
så vidt angå de hvide modeller. prisstigningen viser at montana dengang ikke har
ment at der var en konkurrence.
efter vidnets opfattelse kan der ikke være solgt 110.000-120.000 team moduler.
tallet er væsentlig lavere. efter vidnets beregninger på grundlag af salget det sidste
halvandet år fra 1. maj 1994 til 18. december 1995 af 16.000 moduler for 14,4 mio.
                                           - 17 -
kr. var gennemsnitsprisen pr. modul 896 kr. det fører til et samlet salg i hele perio-
den fra 1988 til 1995 på ca. 65.000 moduler.
der var kun et ubetydeligt salg af team efter dommen af 18. december 1995. det er
muligt at møbelland har samlet udstillingsmodeller fra forskellige butikker og kastet
dem på markedet i foråret 1996.
denka producerede team-komponenterne til medlemmernes lagre. produktionstiden
var 2-3 uger.
registreret revisor erling kalsgaard har forklaret at han har været revisor for mon-
tana siden starten. han har et tæt samarbejde med virksomheden. han kan bekræfte
de reviderede tal for markedsføringsomkostninger som fremgår af oversigten side 11.
i forhold til en tidligere oversigt er der medregnet indirekte markedsføringsudgifter,
bl.a. transport- og telefonudgifter. stigningen i markedsføringsomkostninger efter
teams opdukken var ikke budgetteret. der var stigning på 800.000 kr. til brochurer
og kataloger samt en stigning på 200.000 kr. til annoncer.
montanas produktionsapparat var fremadrettet. der var plads til stigninger på 10%,
som alene ville føre til stigninger i variable omkostninger og ikke påvirke dæk-
ningsbidraget negativt. montana producerede stort set kun reolsystemer. der var et
ubetydeligt bordprogram med samme dækningsgrad som reolsystemet.
erling nielsen, thorsen møbler a/s, århus, har forklaret at han har forhandlet
montana siden 1982. montana er en vigtig samarbejdspartner for thorsen møbler.
han kan bekræfte at markedsføring af møbler dengang sjældent skete under mærke,
undtagelsen var dux.
møbelkøbere shopper meget. de bruger meget tid og veluddannet personale for at få
rede på kvalitet og funktionalitet. prisen spiller en væsentlig rolle for en stor del af
kunderne der vil købe et tilsvarende produkt hvis prisen er lavere. vidnet kommer en
del i private hjem som led i sit arbejde og kan se at folk har købt team. det er fore-
kommet i en del tilfælde at folk købte team efter at de havde været hos thorsen
møbler eller en tilsvarende forretning og set montana. de faldt for den billige
                                        - 18 -
udgave af montana. montana- og team-kunderne tilhører mellemgruppen. de helt
lave indkomstgrupper køber som regel hverken team eller montana.
vidnet kan bekræfte at montana markedsførte sig væsentligt mere efter at team kom
frem.
anders madsen har redegjort for sine beregninger af montanas værdi efter royalty
relief metoden. de tal for licensafgifter han har benyttet, er hentet fra amerikanske
publikationer. de afviger næppe fra dansk praksis. vidnet har ikke kendskab til dan-
ske licensaftaler inden for møbelindustrien.
peter pilgaard har forklaret at han var ansat i denka fra 1984 til 1986. herefter var
han indtil 1989 under uddannelse og var et år i usa i en møbelbutik. han kom til
club 8, et datterselskab af denka, i 1989. han var via sin chef involveret i montana-
team-sagen. efter vidnets opfattelse er produkterne meget forskellige og henvender
sig til forskellige segmenter. montana handles i de ”hvide” møbelbutikker og sælges
til højindkomstgrupper. team sælges til mellemindkomstgrupper der nok kan hente
inspiration i de ”hvide” butikker, men ikke har råd til montana. de der handler i de
”hvide” butikker, køber ikke ind i idé-møbler og henter ikke inspiration dér. mon-
tanas produkter er mindre konjunkturfølsomme fordi de sælges til de høje ind-
komstgrupper.
muligheden for suppleringskøb spiller en rolle i salgssituationen, men i praksis
supplerer folk ikke. reolernes farver påvirkes af lyset, og så vil folk alligevel ikke
supplere når det kommer til stykket.
prisen for montana ligger så højt at idé-møbler ikke ville forsøge at sælge dem i
deres butikker, selv om man kunne komme til det.
stigningen i montanas markedsføringsomkostninger kan skyldes at de i begyndelsen
af 90’erne begyndte at etablere sig på eksportmarkeder. stigningen efter 1995 skyl-
des det kendte forhold at montana i den periode positionerede sig kraftigt, ”brande-
de” sig.
                                         - 19 -
efter vidnets kendskab ligger en arkitektroyalty på 1-1½% på markedet for almin-
delige møbler, volumenmarkedet.
knud riis johansen har forklaret at han indtil den 1. marts 2002 var direktør for
indbodan, en kæde under idé-møbler. han har været 30 år i branchen. idé-møblers
målgruppe er mellemindkomstgruppen på 20-50 år, i de senere år er sket en vis drej-
ning mod det bedre. der var 55 idé-møbelforretninger i begyndelsen af 90’erne. der
er ganske få, to eller tre, der sælger montana-reoler. idé-møblers erhvervssalg er mi-
nimalt. i de senere år er kommet lidt salg til hjemmekontorer. 50% af markedsfø-
ringsomkostningerne anvendes på kataloger og reklameaviser, resten anvendes til
annoncer i dagblade og tv. montanas og idé-møblers kundesegmenter er klart for-
skellige. montanas kunder udgør et højere segment, de der søger de ”hvide” butikker.
80% af de kunder der kommer i ide-møblers butikker, har været i andre butikker. ca.
65% af dem der handler hos idé-møbler, kommer igen senere.
team kan ikke tage kunder fra montana. kunderne kan sagtens se forskel, i hvert
fald efter det første øjekast. de der køber montana, ved hvad de vil have. der er an-
dre systemer på markedet som kunne komme på tale som konkurrent til montana, fx
mistral. salget af team standsede efter dommen af 18. december 1995.
vidnet er ikke klar over hvorfra møbelland fik de team-reoler de solgte i foråret
1996. det kan være nogle rester de har samlet sammen. idé-møbler fik ikke leveret
team-reoler efter dommen.
procedure
montana
udgangspunktet er at der foreligger et klart ansvarsgrundlag fastslået ved dommen af
18. december 1995. montana skal have erstatning for det omsætningstab og den mar-
kedsforstyrrelse der skyldes de ansvarspådragende handlinger. ved udmåling af er-
statning for omsætningstabet kan retten tage udgangspunkt i at montanas dæknings-
grad ikke var under 40%, så er retten på sikker grund. det kan videre lægges til
                                         - 20 -
grund at montana (næsten) ikke producerede andet end reoler. tabsopgørelsen sløres
derfor ikke af andre produktlinjer.
tabet skyldes ikke omsætningsnedgang. det skyldes at der var en mindre stigning i
omsætningen end forventeligt. det kan ses af opgørelserne over salget at der var et
stigende salg, men stigningen var mindre i de år montana var udsat for uretmæssig
konkurrence fra denkas side. at der var konkurrence fremgår af de opstillinger der
ses i de sammenlignende opstillinger i bilag 4. konkurrencen var tilstræbt, det frem-
går af dommen i plagiatsagen. det kan videre i overensstemmelse med skønsmæn-
denes opfattelse lægges til grund at team kunne substituere montanas reolsystem.
den antagelse er bestyrket ved de oplysninger der er fremkommet i erstatningssagen
det er urigtigt at hævde at team var en videreudvikling af dana-, flexi- eller andre
systemer. i forhold til disse systemer var team et nyt produkt der skulle tage en del
af det marked som montana havde opnået.
eksportandelen af team var 7%. for denkas andre produkter var eksportandelen
75%, jf. plagiatdommen side 33. det viser at team kunne sælges i slipstrømmen af
montana, og det var også meningen med produktet.
team var forveksleligt med montana. forvekslingsrisikoen øgedes ved at produk-
terne ikke forhandledes i samme forretninger. det er urigtigt at hævde at der er et
skarpt skel mellem de kunder der handler i de ”hvide” butikker, og dem der handler i
de brede kæder. som forklaret shopper flertallet fra butik til butik. kunden får ikke
mulighed for at se produkterne samtidig og vil derfor let komme til at opfatte dem
som ens. i denne situation vil prisforskellen spille afgørende ind til skade for mon-
tana. skademuligheden øgedes fordi denka havde kortere leveringstider end mon-
tana.
det er ikke sandsynliggjort at montanas mistede markedsandele skyldes andre pro-
dukter. det er afvist i plagiatdommen at andre produkter kunne komme på tale. hen-
visningen til mistral i den foreliggende sag er helt uunderbygget.
ved vurderingen af skadevirkningerne på markedspositionen må tages i betragtning
at montana har opbygget sin position under anvendelse af betydelige omkostninger.
montanas markedsføring adskilte sig fra anden markedsføring på området ved at den
                                         - 21 -
skete under anvendelse af varemærke og ved at henvende sig direkte til forbrugerne,
i første række trendsætterne som trækker de øvrige forbrugere med sig. endelig ad-
skilte den sig ved at koste væsentlig mere end anden markedsføring i branchen.
ved opgørelsen af markedsfortrængningen kan man gå flere veje.
denkas salg af team var 56,8 mio. kr. et hertil svarende tabt dækningsbidrag for
montana er 40% heraf eller 22,72 mio. kr. der kan også henvises til peter lassen
opgørelse, jf. dommen side 9. så kommer man frem til et tab på ca. 22 mio. kr.
et salg på 56 mio. kr. må svare til et salg af 110.-120.000 enheder. prisen for disse
elementer varierede efter opstillingen i bilag p mellem 280 og 660 kr. med et gen-
nemsnit omkring 450 kr. ærthøj jensens forklaring om et højere gennemsnit passer
ikke med de i sagen tilgængelige tal. montanas gennemsnitspris kan sættes til 600 kr.
pr. element. 110.-120.000 elementer svarer til en omsætning af montana-elementer
på 66-77 mio. kr. et omsætningstab på 75% heraf er 49-58 mio. kr. hvilket indebærer
et tabt dækningsbidrag på 19,8-23,2 mio. kr. der er således også efter denne opgørel-
sesmetode rigelig plads til et erstatningskrav på 10 mio. kr.
som et supplerende synspunkt gøres gældende at montana ikke bør stilles dårligere
end tilfældet ville være hvis man havde indgået en licensaftale. i markedsføringslo-
ven er der ikke hjemmel til at rimeligt vederlag således som i ophavsretsloven eller
varemærkeloven. det udelukker ikke at man i tilfælde af udmåling af erstatning for
markedsfortrængning kan lægge vægt på det tab der er lidt ved at en konkurrent e-
genmægtigt tiltager sig en produktionsrettighed uden at ville betale det som ellers
ville være blevet krævet i licens.
der er ikke grund til at begrænse erstatningen for markedsfortrængning ud fra syns-
punkter om konjunktursvingninger (herunder følger af kartoffelkuren, maastricht-
afstemningen, renteforhøjelsen i begyndelsen af 90’erne og pinsepakken m.v.). mon-
tana var, som tallene viser, temmelig konjunkturresistent. montana havde et par van-
skelige år i begyndelsen af 90’erne, men det var ikke en følge af afsætningsvanske-
ligheder. der var en produktionsomlægning, men montana var hele tiden i stand til at
imødekomme markedets behov, også de behov der ville have været hvis denka ikke
havde taget en del af markedet.
                                         - 22 -
denkas betragtninger vedrørende fogedforbud er uden betydning for sagen. der er i
dansk ret ikke krav om at en rettighedshaver skal søge at begrænse sit tab og dermed
krænkerens erstatningsforpligtelse gennem fogedforbud. montana kunne have sine
gode, økonomiske grunde til ikke at søge fogedforbud nedlagt; en evt. sikkerheds-
stillelse ville formentlig have været særdeles stor.
udover erstatning for markedsfortrængning skal der gives erstatning for forstyrrelse
af den markedsposition som montana har opnået gennem produkternes egenart og
den meget betydelige målrettede markedsføring. denkas angreb førte til at montana
måtte forøge sin markedsføringsindsats kraftigt for at forsvare sin position i marke-
det, herunder for at modvirke den degradering af produktet som kunne være en følge
af denkas overgreb. de forøgede udgifter til markedsføring skal lægges oven i om-
sætningstabet hvorved der fremkommer et samlet tab i størrelsesordenen 30-35 mio.
kr.
denka
montanas erstatningskrav er til dels uhjemlet, til dels ubegrundet. vederlagskravet er
uden hjemmel i markedsføringsloven. en vederlagsregel svarende til vederlagsreg-
lerne i eneretslovene kræver lovhjemmel. montanas eventuelle krav kan alene støttes
på dansk rets almindelige erstatningsregler. allerede derfor er pricewaterhousecoo-
pers beregninger uanvendelige. de er også uanvendelige fordi de i vid udstrækning
baseres på udenlandsk materiale som ikke nødvendigvis kan anvendes på det danske
marked.
montana har ikke lidt et tab. produkterne, team og montana, afsættes gennem helt
forskellige salgskanaler (de ”hvide” butikker hvoraf 132 sælger montana kontra idé-
møbler af hvilke der findes 55). markedsføringen er forskellig; montana sælger gen-
nem annoncer i bo bedre og specialkataloger der appellerer til særlige forbruger-
grupper. kundesegmenterne er adskilte. montanas målgruppe er mærkevarekøbere i
højindkomstgruppen, hvor idé-møbler sigter mod mellemindkomsterne. det kan na-
turligvis ikke udelukkes at mellemindkomstgruppen søger inspiration i de ”hvide”
butikker, men deraf følger ikke at teamsalget går ud over montanasalget. på grund
af de betydelige prisforskelle ville de pågældende mellemgruppekøbere ikke købe
                                        - 23 -
montana. omvendt må det anses for praktisk udelukket at købere af statusprodukter
som montana ville lade sig nøje med en billigere vare.
det er ikke bevist at montana er blevet substitueret af team. bevis i denne hense-
ende kunne fx være sket ved at tilvejebringe oplysninger om der skete substitution i
de få butikker der solgte begge produktserier.
ved vurderingen af om team har substitueret montana, må der lægges vægt på at
team-modulerne i stort omfang var i finér, mens montana-modulerne væsentligst var
i lak.
montana sænkede ikke sine priser i forbindelse med fremkomsten af team. priser på
montana steg endda mere end priser på team. det tyder ikke på at montana har følt
team-produkterne som konkurrerende.
team blev udelukkende solgt privat. montana blev i vidt omfang solgt til erhverv.
montana fandt ved fremkomsten af team ikke at anledning til at søge nedlagt for-
bud. det tyder ikke på at man fandt konkurrencen generende. man fandt den heller
ikke så generende at man nævnte den i årsregnskabet eller i peter lassens redegø-
relse fra september 1992.
de økonomiske oplysninger viser ikke at montana har lidt et tab som følge af teams
tilstedeværelse på markedet. der kan i den forbindelse henvises til at omsætnings-
fremgangen på det danske marked efter 1995 var mindre end årene før. under hele
perioden 1988 til 1995 havde montana en omsætningsfremgang der oversteg gen-
nemsnittet på det danske møbelmarked. montanas dækningsgrad og dækningsbidrag
var stigende i denne periode.
det er ikke sandsynliggjort at stigningen i markedsføringsomkostningerne i perioden
skyldes tilstedeværelsen af team. montana ønskede at øge sit volumen, herunder sin
eksport, uden hensyn til team. det er ikke sandsynliggjort at montana er blevet ud-
vandet, heller ikke som følge af teams tilstedeværelse. montana har en usvækket
stærk position på det danske marked.
                                         - 24 -
montanas egen vurdering af sit tab er præget af vilkårlighed. erstatningskrav blev
oprindelig nedlagt med 800.000 kr. det angav montana udtrykkeligt som passende.
uden væsentligt nye oplysninger øges erstatningskravet efter flere års verserende sag
så til 10 mio. kr. montana har ikke løftet bevisbyrden for et tab af den størrelse. peter
lassens forklaringer om sine erfaringer fra fritz hansen med hensyn til en laminat-
stol kan ikke tjene som bevis.
det er helt usandsynligt at montana kunne have haft 75% af teams salg. styktallet
var ganske vist ikke 110.-120.000, men væsentlig mindre; montana havde imidlertid
kapacitetsproblemer, i hvert fald indtil det nye maskinanlæg. man måtte arbejde på
toholdsskift og bruge overarbejde.
rettens afgørelse
som fastslået ved rettens dom af 18. december 1995 fremtræder team-reolsystemet
efter en samlet vurdering med en sådan betydelig grad af lighed med montana at re-
olsystemerne er forvekslelige for et publikum uden særlig sagkundskab. det blev
også antaget at denka gennem den vidtgående efterligning, herunder også i farve-
valget, i forbindelse med markedsføringen i opstillinger og beskrivelser i kataloger
tilstræbte at udnytte den af montana skabte markedsposition på reolområdet. retten
fandt derfor at markedsføringen af team-systemet var i strid med god markedsfø-
ringsskik.
denka møbler har i tiden fra midt i 1988 til sidst i 1995 haft et salg af team reol-
moduler der var ganske betydeligt i forhold til montanas salg af reol-moduler.
det foreliggende materiale vedr. substituerbarheden af montanas reoler med team-
reolerne er begrænset, især hvad angår spørgsmålet i hvilket omfang substitution
finder sted i praksis. en tvivl om substitutionens omfang bør imidlertid ikke udeluk-
kende komme denka til gode som på retsstridig måde har tilstræbt at tilegne sig en
del af montanas marked. i tilslutning til sagsøgernes hovedsynspunkter vedrørende
markedsfortrængning – herunder vedrørende den relativt svagere salgsudvikling for
montana i de år selskabet var udsat for konkurrence fra team – samt efter skøns-
erklæringen og rettens kendskab til området finder retten det ubetænkeligt at lægge
                                         - 25 -
til grund at substitution, og dermed uretmæssig markedsfortrængning, har fundet sted
i et omfang der udgør en ikke ubetydelig del af salget af team.
hertil kommer at markedsføringen af team-systemet som anført af sagsøgerne
bidrog til at svække montanas position i markedet. det må antages at denne for-
styrrelse har medført yderligere skader for montana og påført selskabet udgifter til
markedsføring til forsvar for den i 1988 opnåede markedsposition.
på dette grundlag fastsætter retten erstatningen for markedsfortrængning og mar-
kedsforstyrrelse til 6 mio. kr.
                                  thi kendes for ret:
inden 14 dage efter denne dom skal denka møbler a/s til direktør peter lassen og
montana møbler a/s betale kr. 6 mio. med procesrente af kr. 800.000 fra sagens an-
læg den 27. december 1995 og af kr. 5.200.000 fra den 14. juni 2000 samt kr.
260.000 i sagsomkostninger.
                                     jens feilberg
 ole faarup                                            klaus stampe tønnes pedersen
 flemming skouboe                                                    mogens trepka
                             - 26 -
                             (sign.)
                          ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes. sø- & handelsrettens kontor, den
                              p.j.v.


text:
                             højesterets dom
                         afsagt mandag den 15. august 2011
sag 327/2009
(2. afdeling)
kw-tempo aps
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 3. afdeling den 1. december 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, poul dahl
jensen, henrik waaben og michael rekling.
påstande
appellanten, kw-tempo aps, har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
tempo aps havde regnskabsår 1. maj – 30. april. selskabets regnskabsår 1999/2000 svarer til
indkomståret 2000. regnskabsåret 2000/2001 svarer til indkomståret 2001 og regnskabsåret
2001/2002 til indkomståret 2002.
i landsskatterettens kendelse af 11. januar 2006 hedder det under overskriften ”landsskatte-
rettens bemærkninger og begrundelse”:
                                               - 2 -
      ”den 30. juni 2000 indgik selskabet en aftale med doubleclick scandinavia ab. afta-
      len ”agreement of redemption of shares & option agreement”, indeholdt bestemmelser
      om tilbagesalg af aktier fra selskabet til doubleclick, og herudover bestemmelser
      vedrørende option på overdragelse af resten af selskabets aktier i doubleclick fra sel-
      skabet til doubleclick scandinavia ab. tilbagesalg af aktier til det udstedende selskab
      og overdragelse af aktier i henhold til optionsaftalen er dermed del af en samlet aftale
      om overdragelse af selskabets samlede aktiebeholdning i doubleclick til doubleclick
      scandinavia ab.
      det er oplyst i selskabets regnskaber, at der har været realitetsforhandlinger mellem
      parterne i indkomståret 2000, der omfatter perioden 1. maj 1999 til 30. april 2000, men
      aftalen er først underskrevet af parterne henholdsvis den 30. juni 2000 og den 12. juli
      2000.
      uanset højesterets dom af 11. november 2005 i sag nr. 496/2004, er der ikke grundlag
      for at foretage korrektioner af selskabets selvangivne indkomst i indkomståret 2000
      vedrørende disse punkter, idet aftale om overdragelse af selskabets aktiebeholdning i
      doubleclick først kan anses for indgået i indkomståret 2001.
      landskatteretten nedsætter herefter selskabets skattepligtige indkomst med henholdsvis
      6.419.412 kr. og 25.777.317 kr., i alt 32.196.729 kr.”
kristian wendelboe har i en erklæring af 1. marts 2010 udarbejdet til brug for sagen anført
følgende:
      ”undertegnede kristian wendelboe vedkender sig herved sin forklaring som gengivet i
      østre landsrets dom af 1. december 2009, men ønsker at præcisere følgende:
      tempo aps ønskede i 2000 ikke at sælge sine aktier, idet selskabet forventede, at vær-
      dien af doubleclick danmark a/s fremover ville blive forøget væsentligt, hvorfor et
      salg på et senere tidspunkt ville medføre en højere salgssum.
      der var i 2000 en række potentielle andre købere end doubleclick scandinavia ab,
      herunder de store danske mediehuse. doubleclick inc. endte således også med at sælge
      sine europæiske aktiviteter til en tysk koncern.
      efter undertegnedes opfattelse er der en slåfejl i punkt 2.2. i aftalen af 10. juli 2000 …
      efter min opfattelse var det meningen, at det var doubleclick scandinavia ab, der ikke
      skulle betale nogen beløb, hvis doubleclick danmark a/s trådte i likvidation mv.”
supplerende om retsgrundlaget vedrørende det skatteprocessuelle spørgsmål
skattestyrelsesloven indeholdt forud for 1999 – som § 4, stk. 3 – sålydende bestemmelse om
adgangen til i visse tilfælde at foretage konsekvensændringer uden for de almindelige frister:
                                                - 3 -
       ”i tilfælde, hvor en genoptagelsesanmodning imødekommes efter stk. 1 og 2, kan skat-
       temyndighederne uanset § 35 foretage sådanne reguleringer af skatteansættelser for an-
       dre indkomstår, som er en direkte følge af den begærede ansættelsesændring. en gen-
       optagelsesanmodning, der er imødekommet efter stk. 2, kan ikke tilbagekaldes.”
ved lov nr. 381 af 2. juni 1999 om ændring af bl.a. skattestyrelsesloven blev § 4 ophævet, og
der indsattes et nyt kapitel 4 i loven om ”ansættelsesfrister” indeholdende bl.a. følgende be-
stemmelse i § 35, stk. 1, nr. 3, om adgangen til at foretage konsekvensændringer uden for de
almindelige frister:
       ”uanset fristerne i § 34 kan en skatteansættelse foretages eller ændres, såvel efter an-
       modning fra den skattepligtige som efter skattemyndighedernes bestemmelse i følgende
       tilfælde:
       …
       3) i det omfang skatteansættelsen er en følge af en skatteansættelse af den skattepligtige
       vedrørende et andet indkomstår.”
om denne bestemmelse hedder det i lovforarbejderne til loven bl.a. (folketingstidende 1998-
99, tillæg a, l192, s. 4556 og s. 4564-4565):
       ”bestemmelsen indebærer, at der generelt – og ikke kun i forbindelse med genoptagel-
       sesanmodninger – gives adgang til at foretage konsekvensændringer af skatteansættelser
       af den skattepligtige vedrørende andre indkomstår, der ligger uden for de almindelige 3-
       årige ansættelsesfrister.
       …
       under nr. 3 foreslås, at der i de tilfælde, hvor en ændring af en skatteansættelse har af-
       ledte virkninger for skatteansættelsen af den skattepligtige for andre indkomstår, kan fo-
       retages sådanne ændringer, der er en direkte følge heraf, selvom de almindelige ansæt-
       telsesfrister derved overskrides.
       det kan f.eks. være tilfældet, hvor skattemyndighederne inden for de almindelige an-
       sættelsesfrister forhøjer en skatteansættelse med den virkning, at en skatteansættelse for
       indkomstår, der ligger uden for de almindelige ansættelsesfrister, skal nedsættes, eller at
       den skattepligtige inden for de almindelige frister begærer en skatteansættelse nedsat
       med den virkning, at en skatteansættelse for indkomstår, der ligger uden for de
       almindelige ansættelsesfrister, skal forhøjes, f.eks. spørgsmålet om, hvilket indkomstår
       en renteudgift skal henføres til.”
i fristudvalgets betænkning nr. 1426/2003 er s. 51-53 bl.a. anført følgende vedrørende betin-
gelserne for at anvende den dagældende skattestyrelseslovs § 35, stk. 1, nr. 3:
                                         - 4 -
”der skal for det første være tale om, at konsekvensændringen skal være en følge af ”en
ansættelse for et andet indkomstår”.
ansættelsen for det andet indkomstår kan være foretaget såvel inden for som uden for
fristen i ssl § 34. den konsekvensudløsende skatteansættelse kan således være foreta-
get inden for fristen i ssl § 34, f.eks. under henvisning til, at der har foreligget urigtige
faktiske eller retlige forhold. såfremt ansættelsesændringen er foretaget uden for 3-års
fristen, skal den have særskilt hjemmel i skattestyrelseslovens § 35, stk. 1. det er uden
betydning, om den skatteansættelse, der udløser følgeændringen, er foretaget efter be-
gæring af den skattepligtige eller ej.
skatteansættelsen i henhold til ssl § 35, stk. l, nr. 3, skal for det andet være en ”følge”
af skatteansættelsen vedrørende et andet indkomstår.
af bemærkningerne fremgår, jf. l192, folketingsåret 1998/1999, at der kan foretages
sådanne ændringer, der er en "direkte følge" af skatteansættelsen for et andet år. ifølge
bemærkningerne kan dette f.eks. være tilfældet, hvor skattemyndighederne inden for de
almindelige ansættelsesfrister forhøjer en skatteansættelse med den virkning, at en
skatteansættelse for indkomstår, der ligger uden for de almindelige ansættelsesfrister,
skal nedsættes, eller at den skattepligtige, indenfor de almindelige frister, begærer en
skatteansættelse nedsat med den virkning, at en skatteansættelse for indkomstår, der lig-
ger udenfor de almindelige ansættelsesfrister, skal forhøjes, f.eks. spørgsmålet om hvil-
ket indkomstår en renteudgift skal henføres til.
en afgrænsning af bestemmelsen synes, på baggrund af bemærkningernes anvendelse af
udtrykket "direkte følge", at kræve en sondring mellem indirekte og direkte følgevirk-
ninger af henholdsvis en forhøjelse og en nedsættelse. det er i teorien anført, at kravet
om direkte følge svarer til, at der må stilles krav om konneksitet mellem henholdsvis
den konsekvensudløsende ansættelse og følgeansættelsen.
…
… i konneksitetsbegrebet ligger alene, at kravene skal have samme oprindelsesfælles-
skab, mens der i udtrykket ”direkte følge” synes at ligge, at en regulering i et år medfø-
rer konsekvensændringer i et andet år vedrørende samme forhold. med den tidligere be-
stemmelse i ssl § 4, stk. 3, in mente, må alene direkte konsekvensændringer være om-
fattet, og der synes ikke i bemærkningerne at være noget, der tyder på, at dette skulle
være det samme som det langt videre begreb konneksitet. bestemmelsens præcise om-
fang giver imidlertid anledning til tvivl.
bemærkningerne til bestemmelsen siger således intet nærmere om, hvornår der forelig-
ger en ”direkte følge”, men nævner alene eksemplet om periodisering af renteudgifter,
jf. ovenfor. bestemmelsen må antages at have sit hovedområde angående spørgsmålet
om ”rette periodisering”. viser det sig f.eks., at en indkomst eller et fradrag er blevet
fejlagtigt periodiseret, vil en nedsættelse eller en forhøjelse hjemlet i ssl §§ 34 og 35
automatisk medføre en modsvarende korresponderende forhøjelse eller nedsættelse i et
andet indkomstår. i disse tilfælde angår konsekvensændringen direkte det samme for-
hold som den oprindelige ansættelse.
…
                                                      - 5 -
      tilfælde omfattet af bestemmelsen
      der er ikke offentliggjort retspraksis, hvor ssl § 35, stk. 1, nr. 3 har været taget i an-
      vendelse. bemærkningerne til bestemmelsen, jf. l192, folketingsåret 1998/1999 og
      skattelovrådets betænkning 1339/1997 nævner periodisering af renteudgifter og andre
      periodiseringsspørgsmål som omfattet af bestemmelsen.
      om bestemmelsens anvendelsesområde fremgår af cirkulære nr. 116 af 1. juli 1999:
      ”bestemmelsen kan f.eks. anvendes i tilfælde, hvor skattemyndighederne inden for de almindelige an-
      sættelsesfrister forhøjer en skatteansættelse med den virkning, at en skatteansættelse for indkomstår, der
      ligger uden for de almindelige ansættelsesfrister, skal nedsættes, eller at den skattepligtige uden for de
      almindelige frister begærer en skatteansættelse nedsat med den virkning, at skatteansættelsen for ind-
      komstår, der ligger udenfor de almindelige ansættelsesfrister, skal forhøjes, f.eks. spørgsmålet om hvilket
      indkomstår en renteudgift skal henføres til. bestemmelsen kan som udgangspunkt også anvendes i til-
      fælde, hvor skattemyndighederne har tabt en sag om, i hvilket år en skattepligtig indkomst skal beskattes,
      således at indkomsten vil kunne henføres til beskatning i et andet indkomstår, selvom det ligger uden for
      fristerne efter § 34.”
      det må derimod antages, at der ikke med hjemmel i § 35, stk. 1, nr. 3, kan ske genopta-
      gelse af ansættelsen tilbage til år 1, såfremt en virksomhed fra år 1 er selvangivet og
      lignet som selvstændig erhvervsmæssig virksomhed, og det i år 5 gøres op, at virksom-
      heden ikke er erhvervsmæssig, da den, trods lovende budgetter, til stadighed har givet
      underskud. forhøjelsen uden for fristen vil her ikke kunne karakteriseres som en direkte
      følge, men alene en indirekte følge af forhøjelsen indenfor den almindelige ansættelses-
      frist, idet hvert indkomstår i princippet behandles for sig. endeligt må det i sig selv an-
      ses for tvivlsomt, om konsekvensforhøjelser grundet en forhøjelse for et andet ind-
      komstår, som tilfældet er i eksemplet, er omfattet af bestemmelsen, jf. ovenfor.”
i betænkningens kapitel 7 vedrørende fristudvalgets overvejelser er s. 133-134 anført føl-
gende vedrørende udvalgets syn på adgangen til at foretage ekstraordinære konsekvensæn-
dringer:
      ”fristudvalget har indledningsvis drøftet, om den nugældende adgang til at foretage
      ekstraordinære konsekvensændringer bør opretholdes. på den ene side kan det således
      anføres, at hensynet bag fristreglerne er at skabe afklaring for såvel den skattepligtige
      som for myndighederne. fristerne indebærer herved, at nye krav ikke kan fremsættes
      efter fristens udløb, uanset at det måtte vise sig, at et sådant krav rent faktisk bestod.
      fristreglerne vil således i sagens natur betyde, at visse ansættelsesændringer ikke kan
      foretages, uanset at ansættelsen herved er/bliver materielt ukorrekt.
      på den anden side kan der være gode grunde til, at fristerne kan gennembrydes i nær-
      mere afgrænsede tilfælde, hvor hensynet til den materielt korrekte ansættelse vejer tun-
      gere end hensynet til ansættelsens endelighed, hvilket § 35 jo netop er udtryk for.
      det er fristudvalgets vurdering, at der fortsat bør være adgang til ekstraordinær genop-
      tagelse ved visse konsekvensændringer. det er imidlertid efter udvalgets opfattelse
                                               - 6 -
      uklart, hvilke situationer bestemmelsen i § 35, stk. l, nr. 3, i sin nugældende formulering
      omfatter.
      den nugældende bestemmelses anvendelse udløses således af en skatteansættelse fore-
      taget indenfor eller udenfor fristerne i ssl § 34, og den ansættelse, der skal foretages
      med hjemmel i ssl § 35, stk. l, nr. 3, skal endvidere ifølge ordlyden være en følge af
      den førstnævnte ansættelse. heri ligger formentlig et krav om, at følgeansættelsen skal
      angå samme forhold som den ansættelse, der har affødt ændringen, og være en direkte
      konsekvens eller en direkte følge af denne. det er derimod ikke tilstrækkeligt, at ansæt-
      telserne har konneksitet. bestemmelsens præcise rækkevidde giver imidlertid anledning
      til tvivl, idet ordlyden alene anvender udtrykket "følge".
      udvalget er endvidere enig med skatteretsrådet i, jf. bilag l til betænkningen, afsnit
      2.3.2.1, at det er uafklaret, om den nugældende bestemmelse finder anvendelse, hvor en
      forhøjelse vedrørende et indkomstår uden for den almindelige frist i § 34 er en følge af
      en forhøjelse inden for den ordinære frist. det har dog næppe været hensigten, at be-
      stemmelsen skulle hjemle en forhøjelse som følge af en forhøjelse, og muligheden for
      konsekvensændringer bør således ikke eksistere i disse tilfælde.
      det er herefter fristudvalgets opfattelse, at det bør være en betingelse for foretagelse af
      en ekstraordinær skatteansættelse, at ansættelsen er en direkte følge af en ansættelse
      vedrørende et andet indkomstår eller vedrørende ægtefællen. fristudvalget anbefaler på
      denne baggrund, at det præciseres, at bestemmelsen alene finder anvendelse, såfremt
      ansættelsen er en "direkte følge" af en anden skatteansættelse.
      udvalget finder endvidere ikke, at det kan anses at være en "direkte følge", hvis skatte-
      myndighederne ved ligningen forhøjer skatteansættelsen, og det ved en senere lands-
      skatteretskendelse eller dom viser sig, at beløbet skulle være henført til et tidligere ind-
      komstår. i dette tilfælde bør der efter udvalgets opfattelse ikke være adgang til at for-
      høje skatteansættelsen for det rigtige år, hvis dette år er forældet, medmindre andre
      fristgennembrudsgrunde kan gøres gældende.”
lovforslag l 175, som blev fremsat den 12. marts 2003, indeholder følgende – almindelige
og specielle – bemærkninger vedrørende forslaget til skattestyrelseslovens § 35, stk. 1, nr. 2
(ft 2002-03, tillæg a, s. 4595 og s. 4607):
      ”2.1.2.2. ekstraordinær skatteansættelse – skattestyrelseslovens § 35
      betingelserne for ekstraordinær skatteansættelse efter skattestyrelseslovens § 35 fore-
      slås ændret på nedenstående punkter. herudover indeholder forslaget mindre ændringer
      af overvejende redaktionel karakter.
      a. ansættelsesændringer som følge af en anden skatteansættelse, jf. forslaget til skatte-
      styrelseslovens § 35, stk. 1, nr. 2.
      ifølge den gældende § 35, stk. 1, nr. 3, i skattestyrelsesloven kan en ansættelse foretages
      eller ændres, i det omfang skatteansættelsen er en følge af en skatteansættelse vedrø-
      rende den skattepligtige for et andet indkomstår. tilsvarende kan en ansættelse foreta-
                                                  - 7 -
       ges eller ændres ifølge den gældende § 35, stk. 1, nr. 4, som følge af en ansættelse ved-
       rørende den skattepligtiges ægtefælle.
       det foreslås, jf. forslaget til § 35, stk. 1, nr. 2, at § 35, stk. 1, nr. 3 og 4, samles i en be-
       stemmelse, og at bestemmelsen herudover udvides til også at finde anvendelse, hvor
       skatteansættelsen er en direkte følge af en skatteansættelse for et selskab, der var sam-
       beskattet med den skattepligtige, i det indkomstår ansættelsen vedrører.
       …
       forslaget til § 35, stk. 1, nr. 2, er en videreførelse af den gældende § 35, stk. 1, nr. 3 og
       4, idet det herudover foreslås, at bestemmelsen udvides til også at finde anvendelse,
       hvor skatteansættelsen er en direkte følge af en skatteansættelse for et andet selskab, der
       var sambeskattet med den skattepligtige i det indkomstår, ansættelsen vedrører.
       det er endvidere med forslaget præciseret, at bestemmelsen alene finder anvendelse, så-
       fremt konsekvensændringen (den sekundære ansættelse) er en direkte følge af den an-
       den skatteansættelse (den primære ansættelse).
       bestemmelsen vil herefter finde anvendelse, hvor skattemyndighederne forhøjer en
       skatteansættelse vedrørende den skattepligtige, dennes ægtefælle eller et sambeskattet
       selskab med den virkning, at en skatteansættelse for indkomstår, der ligger uden for de
       almindelige ansættelsesfrister, skal nedsættes. ligeledes vil bestemmelsen finde anven-
       delse, såfremt den skattepligtige, dennes ægtefælle eller et selskab, der er sambeskattet
       med den skattepligtige, begærer nedsættelse af ansættelsen med den følge, at skattean-
       sættelsen for et indkomstår, der ligger uden for de almindelige ansættelsesfrister, skal
       forhøjes.
       bestemmelsen finder derimod ikke anvendelse, såfremt en forhøjelse af skatteansættel-
       sen for et indkomstår, der ligger inden for de almindelige ansættelsesfrister, giver an-
       ledning til forhøjelse af en skatteansættelse vedrørende et indkomstår, der ligger uden
       for de almindelige ansættelsesfrister.
       det vil heller ikke være en direkte følge, hvis skattemyndighederne f.eks. ved ligningen
       af indkomståret 2001 forhøjer skatteansættelsen med et beløb, som ved en senere lands-
       skatteretskendelse viser sig korrekt at skulle henføres til indkomståret 1997. i dette til-
       fælde kan bestemmelsen ikke anvendes til i stedet at foretage forhøjelsen for 1997, idet
       dette år er forældet, medmindre andre fristgennembrudsgrunde kan gøres gældende.”
lovforslagets specielle bemærkninger svarer ordret til de specielle bemærkninger til § 35, stk.
1, nr. 2, i fristudvalgets lovudkast, jf. betænkning nr. 1426, s. 169-170.
højesterets begrundelse og resultat
det skatteprocessuelle spørgsmål
kw-tempo aps klagede den 25. februar 2005 over skattemyndighedernes skatteansættelse,
hvorved selskabets skattepligtige indkomst for indkomståret 2000 var blevet forhøjet med
                                                - 8 -
bl.a. 25.777.317 kr. forhøjelsen vedrørende dette beløb var begrundet med, at overdragelsen
af nominelt 250.000 kr. aktier i henhold til den af sagen omfattede optionsaftale ansås for sket
den 30. juni 2000 med den virkning, at avancen var indkomstskattepligtig efter aktieavance-
beskatningslovens § 2, da selskabet ikke på overdragelsestidspunktet havde ejet aktierne i tre
år. klagen støttedes principalt på, at selskabet først havde afstået aktierne på tidspunktet for
optionens udnyttelse den 22. december 2001, subsidiært – hvis salget ansås for gennemført
30. juni 2000 – på, at salget i så fald først var gennemført i indkomståret 2001, således at det
under alle omstændigheder ikke kunne påvirke selskabets skattepligtige indkomst i indkomst-
året 2000.
ved landsskatterettens kendelse af 11. januar 2006 ændredes skattemyndighedernes skattean-
sættelse. landsskatteretten tiltrådte i kendelsen, at overdragelsen af aktierne i henhold til op-
tionsaftalen var en del af en samlet overdragelse af selskabets samlede aktiebeholdning i
doubleclick danmark a/s, som havde fundet sted ved aftalen, men da denne først var under-
skrevet af parterne henholdsvis den 30. juni 2000 og den 12. juli 2000, fandt landsskatteret-
ten, at der ikke var grundlag for at foretage korrektioner af selskabets selvangivne indkomst i
indkomståret 2000, da aftalen om overdragelse af selskabets aktiebeholdning i doubleclick
danmark først kunne anses for indgået i indkomståret 2001.
det fulgte således af landsskatterettens ændring af skatteansættelsen for indkomståret 2000,
at den påklagede forhøjelse alene blev tilsidesat som følge af, at den skulle have været henført
til indkomståret 2001.
den påklagede forhøjelse var endvidere foretaget på et tidspunkt, hvor den almindelige an-
sættelsesfrist for indkomståret 2001 ikke var udløbet, og skattemyndighederne var i besid-
delse af sådanne oplysninger, at de kunne have overholdt denne frist.
det må under disse omstændigheder anses som en direkte følge af landsskatterettens ændring
af den urigtige skatteansættelse for indkomståret 2000, at skattemyndighederne herefter ved-
rørende den samme aktieavance varslede en ændring af selskabets skatteansættelse for ind-
komståret 2001. en sådan direkte følge er omfattet af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr.
2, således som denne bestemmelse må forstås efter dens ordlyd, forhistorie og forarbejder, jf.
herved også skatteministerens svar på spørgsmål 28, som er citeret i landsrettens dom.
                                               - 9 -
herefter tiltræder højesteret, at ændringen af skatteansættelsen for indkomståret 2001 er ble-
vet varslet rettidigt.
tidspunktet for aktiernes afståelse
aftalen af 30. juni 2000 mellem doubleclick scandinavia ab og tempo aps havde bag-
grund i doubleclick inc.´s strategi om at eje koncernens datterselskaber 100 % og tempos
strategi om at trække sig ud af doubleclick danmark a/s, når virksomheden var bygget op.
aftalen angik hele tempos beholdning på nominelt 316.834 kr. aktier i doubleclick dan-
mark, idet en del, 66.384 kr., straks skulle afstås ved doubleclick danmarks køb af disse ak-
tier som egne aktier, medens resten, 250.000 kr., var omfattet af aftalen om en købs- og salgs-
option. doubleclick scandinavia foretog i forbindelse med aftalen en kapitalforhøjelse i
doubleclick danmark med kontant indskud af ca. 13 mio. kr., der delvis blev anvendt til fi-
nansiering af doubleclick danmarks køb af egne aktier fra tempo for ca. 6,4 mio. kr. likvi-
ditet til fortsættelse af doubleclick danmarks aktiviteter, der frem til den 29. januar 2000
havde været sikret ved en solidarisk erklæring fra alle aktionærer, blev i erklæringen gæl-
dende til udgangen af februar 2001 sikret ved en erklæring alene fra doubleclick scandina-
via. købsoptionen kunne udnyttes ca. 1½ år efter aftalens indgåelse; nemlig tidligst 22.
december 2001, 3 år og en dag efter tempos seneste erhvervelse af aktier i doubleclick
danmark den 21. december 1998.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder
højesteret, at aktierne i skattemæssig henseende må anses for afstået på tidspunktet for afta-
lens indgåelse den 30. juni og 12. juli 2000.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 10 -
i sagsomkostninger for højesteret skal kw-tempo aps betale 250.000 kr. til skatte-
ministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark