text:
v0045001 - kga
                                   udskrift
                                        af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                  ____________
den 9. marts 2007 blev af retten i sagen
v-45-05
isabell kristensen
(advokat dan terkildsen)
  mod
dansk supermarked a/s
(advokat frank bøggild)
afsagt sålydende
                                      d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er, om sagsøgte, dansk supermarked a/s, har handlet an-
svarspådragende overfor sagsøgeren, isabell kristensen, i forbindelse med sag-
søgtes varehuskæde, føtex’ markedsføring af minkpelse i uge 41 i 2004.
isabell kristensen har nedlagt påstand om, at dansk supermarked a/s til isabell
kristensen skal betale 700.000 kr. eller et mindre beløb fastsat efter rettens
skøn med procesrente fra den 28. februar 2005.
dansk supermarked a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
                                        - 2 -
sagsfremstilling
i begyndelsen af 2004 indledtes en kontakt med efterfølgende korrespondance
mellem føtex og designeren isabell kristensen om en markedsføringskampagne,
som føtex havde planlagt til uge 41 samme år, vedrørende salg af saga mink-
pelse i føtex’ varehuse. korrespondancen foregik pr. e-mail mellem isabell kri-
stensens kæreste, kim worsøe, og lisbeth kjerulf mikkelsen (herefter: lisbeth
kjerulf) fra føtex. den 30. marts 2004 skrev lisbeth kjerulf til kim worsøe, at
føtex håbede at sælge samtlige pelse i uge 41, og at genmarkedsføring ville
komme på tale, hvis målet ikke blev nået. om markedsføringen anførte lisbeth
kjerulf bl.a., at føtex ønskede at gøre brug af et billede af isabell kristensen,
hendes cv samt nogle af hendes udsagn, f.eks. sloganet ”too much is never
enough”, og at hun skulle anvendes som model iført pelsen. det var endvidere
planlagt, at pelsene skulle forsynes med en speciel folder med bl.a. et billede af
isabell kristensen, hendes cv, sloganet samt gode råd til pleje af pelsen. der
skulle udarbejdes firefarvede loftsskilte til butikkerne til brug i tilbudsugen samt
”om nødvendigt” i evt. efterfølgende uger, udsendes pressemeddelelse samt evt.
udarbejdes outdoor- og tv-reklamer. det fremgik af e-mailen, at lisbeth kjerulf
agtede at medbringe ”første udgave af pelsen til mødet”, der skulle finde sted
lørdag den 3. april 2004 på kim worsøes kontor i københavn.
forud for mødet den 3. april, hvori deltog isabell kristensen, kim worsøe, og
lisbeth kjerulf, havde føtex’ reklamebureau udarbejdet udkast til præsentati-
onsmateriale (bilag b), betegnet ”ide layout”, bl.a. bestående af oplæg til lofts-
bannere med billeder af en model iført pels gående på en catwalk eller lign., et
portrætbillede af modellen, saga mink-logo samt teksteksempler, herunder slo-
ganet ”- for meget er aldrig nok” som et citat af isabell kristensen. det var angi-
vet, at det var isabell kristensen, som havde designet pelsen. et andet, meget
lignende oplæg til loftsbannere indeholdt ikke oplysningen om isabell kristen-
sens design, men teksten ”præsenteret af isabell kristensen”. der var endvidere
bl.a. udarbejdet oplæg til informationsfoldere, som var tænkt som ”hangtags”
hæftet på pelsene, når de blev solgt. udover information til køberne om, hvor-
dan pelsene skulle behandles, indeholdt oplæggene til ”hangtags” saga minks
logo, sloganet ”- for meget er aldrig nok” som et isabell kristensen-citat, samt
såvel portrætbillede som modelbillede af en model med pels. det er føtex’ op-
fattelse, at alle oplæggene i bilag b var med og forevist under mødet, mens det
er isabell kristensens opfattelse, at alene en planche svarende til bilag b, side 4,
var forevist. dette oplæg viser samme modelbillede som på oplæggene til lofts-
bannere, men i væsentligt større format, og tilsvarende samme mindre portræt-
billede. sammen med saga minks logo var foroven til venstre for modellen anført
                                         - 3 -
”præsenteret af isabell kristensen”. endvidere indeholdt planchen udkast til isa-
bell kristensens underskrift samt sloganet ” – for meget er aldrig nok”.
i en periode efter mødet forhandlede parterne via e-mail om en aftale. af en
udskrift af en e-mail af 25. maj 2004 fra kim worsøe til lisbeth kjerulf, der
fremstår som et svar på en e-mail fra lisbeth kjerulf, fremgår bl.a.:
”kampagne
vi skal have klartlagt kampagnen helt præcist. dvs hvor markedsføres der samt
et slut dato for kampagnen. jeg er klar over, at i ikke ved om alle pelse bliver
solgt på en weekend men kampagnen kan jo ikke løbe i al evighed. jeg foreslår
at kampagnen slutter senest 23 oktober 2004. så har i 20 dage til at sælge
pelse. ... vi skal samtidig have artwork som bilag til kontrakt (i stil med det du
medbragte til mødet i københavn). kan du emaile mig det som du har så vi kan
få isabell’s accept af dette. vi skal have indført at godkendt artwork ikke kan
ændres uden forudgående skriftlig accept fra ik.
økonomi
vi skal venligst bede om 50 pct ved kontraktens underskrivelse dvs kr 125.000
nu og 125.000 inden kampagnens start. ...
aftale
vi kan ikke på skrift give jer accept at ik ikke deltager i andre markedsførings
arrangementer i danmark men jeg tror du ved at ik er meget selektiv med
hvad, hvor og hvem der samarbejdes med. der er pt ingen planer om andre
kampagner i 2004. hvis du vil sikre føtex kan i skrive at isabell selvfølgelig
ikke kan reklamere for andre pelse i perioden.
erstatning, krav fra tredjemand
ethvert krav mod ik som følge af deltagelse som model i kampagnen er ik
uvedkommende ... ik optræder udelukkende som model og intet andet.
...”
i en e-mail den 15. juni 2004 rykkede kim worsøe lisbeth kjerulf for annonce-
materiale. vedhæftet en e-mail af 29. juni 2004 sendte lisbeth kjerulf en pdf-fil
til kim worsøe ”som ligner meget det oplæg i så ved mødet i københavn. vi er
indstillet på at komme så tæt på denne opstilling som muligt. derudover ved-
hæfter jeg kopi af aftalen ... jeg har brug for dato’er for hvornår isabell kan
være i københavn til foto. derudover skal vi bruge idé til slogan/motto. ...”
af aftalen, der blev underskrevet af isabell kristensen den 30. juni 2004, frem-
går bl.a.:
                                       ”aftale
                    om samarbejde og rettighedsfastsættelse
         booking af isabell kristensen som model til kampagne i føtex a/s
mellem føtex a/s … (i det følgende kaldet f)
                                          - 4 -
og isabell kristensen … (i det følgende kaldet ik)
indgåes følgende aftale om samarbejde og rettighedsfastsættelse vedrørende
salgskampagne, herunder
              ik’s deltagelse i salgsavis, butiksmaterialer og infomateriale til varen
med reference til
              markedsføring og præsentation af saga mink pels i danmark.
aftalen relaterer sig til markedsføring af 500 stk. pelse og markedsføringen på-
begyndes søndag 3. oktober 2004. aftalens gyldighedsperiode udløber 31.12.04.
ingen markedsføring eller salg af pels vil finde sted efter 31.12.04.
der er aftalt et honorar på kr. 250.000 excl. moms der udbetales på følgende
måde:
125.000 kr. ved kontraktens underskrivelse (slut juni 2004)
125.000 kr. ved salgskampagnens start 1/10-2004.
aftalen ... vedvarer indtil 31.12.04.
aftalen er uopsigelig i aftaleperioden for ik. f har mod en kompensation stor
125.000 kr. ret til at annullere aftalen. ...
honoraret dækker fotodage på et af f nærmere angivet sted til salgsavis, skilte
og andet salgsfremmende materiale til butikker, salgsavis, annoncer, butiksma-
teriale, pr.
planlægningen og gennemførelse af fotoaktivitet tilrettelægges hensigtsmæssigt
i forhold til ik’s tid.
fotooptagelse vil finde sted på catwalk el. lignende lokation. ...
ik kan fra tidspunktet for aftalens indgåelse og indtil 31.12.04 ikke uden forud-
gående accept fra f deltage direkte eller indirekte i andre reklame- og markeds-
føringsarrangementer af nogen art i danmark.
dog undtaget markedsføringsaktiviteter for ic company samt projekt omkring
h.c. andersen (snowqueen).
...
ik skal informeres grundigt om indholdet af salgskampagnen og markedsførin-
gen, så hun kan give svar på eventuelle spørgsmål.
samtlige rettigheder, herunder immaterialrettigheder til salgskampagnen og
materiale udarbejdet i forbindelse hermed tilkommer f.
ingen af parterne må give oplysninger til offentligheden eller andre om denne
kontrakts indhold eller forhold som parterne får kendskab til under udformning
og produktion af salgskampagnen.
f bærer risikoen for reklamekampagnen. ik indestår for, at hendes deltagelse
ikke krænker tidligere el. nuværende aftaler ml. hende og tredjemand.
...”
det fremgår af stempling øverst på det under sagen fremlagte eksemplar af af-
talen, at det har været sendt som telefax med siderne 01/03 og 02/03. siderne
er for neden i højre hjørne påført initialerne ”ik”. isabell kristensen har under
domsforhandlingen fremlagt en faxside 03/03, ligeledes med initialerne ”ik”, vi-
sende et annonceoplæg, der har mange lighedspunkter med det omtalte oplæg i
bilag b, side 4. sloganet ” – for meget er aldrig nok” er udstreget på bilaget, og
der er ikke anført teksten ”præsenteret af isabell kristensen”. der er muligvis
tale om et print af den pdf-fil, som lisbeth kjerulf sendte til isabell kristensen
den 29. juni 2004 sammen med et udkast til aftale.
                                         - 5 -
i august måned 2004 blev der taget fotos af isabell kristensen til brug for kam-
pagnen. i forbindelse med optagelserne afgav isabell kristensen sin underskrift
på et blankt stykke papir.
den 2. september 2004 sendte lisbeth kjerulf i en e-mail til ”isabell & kim” ”den
endelige side til avisen” med bemærkningen: ”jeg er meget tilfreds med resul-
tatet – håber i synes det samme??”. e-mailen blev besvaret af kim worsøe, der
ønskede to sletninger i annoncen, nemlig ”isabell kristensen præsenterer” og
”sammen med isabell kristensen”, og som yderligere bemærkede: ”vi så selvføl-
gelig også helst at isabells navn helt bliver udeladt”. af lisbeth kjerulfs svar
hertil fremgår, at hun ikke var interesseret i at slette isabell kristensens navn,
idet hun anførte, at isabell kristensen var booket til ”markedsføring og præsen-
tation af saga mink pels i danmark”. i en e-mail dagen efter argumenterede kim
worsøe for sit standpunkt og anførte bl.a.:
”...
i annoncer som denne er det vigtigt at vi bevarer eksklusiviteten ved diskret at
gøre opmærksom på at det er isabell som er model i annoncen for en saga mink
pels. dette synes ikke opnået med det forslag som i har sendt. det virker billigt
og mangel på klasse.”
lisbeth kjerulf besvarede kim worsøes e-mail således:
”annoncen er godkendt af ledelsen.
alle er enige om at annoncen er flot og eksklusiv, og at den klart sender det sig-
nal vi ønsker.
vi er derfor indstillet på at arbejde videre med annoncen som den er.”
i en ny e-mail gav kim worsøe og isabell kristensen udtryk for utilfredshed med
føtex’ holdning og bemærkede bl.a.:
”...
jeg er klar over at i har erhvervet jer isabell’s face men i har efter vores mening
gået for langt i tekstens indhold.
...
jeg beder jer overveje endnu engang hvad der kan ændres på i tekst. den mest
iøjnefaldende ... er overskriften isabell præsenterer saga mink – når isabell
på intet tidspunkt har haft med pelsens design, udvikling etc at gøre.
...
isabell så kunstnerisk gerne at der var alternativer til valget af det lille foto i
hjørnet. normalt plejer det at være en fornuftig dialog mellem køber af ”model-
len” og ”modellen” for at sikre at alle parter er glade og tilfredse med annoncen.
dette beder jeg jer overveje ligeledes.”
efter i en e-mail at være blevet oplyst om, at annoncen på ny havde været vendt
med føtex’ ledelse, forespurgte kim worsøe i en e-mail til lisbeth kjerulf, om
                                          - 6 -
hun kunne ”gå med til, at vi sletter ”isabell kristensen” mindst et sted i annon-
cen så det ikke bliver 3/4 gange navnet nævnes?”
lisbet kjerulf besvarede kim worsøes forespørgsel således:
”vi bruger isabell’s navn i overskriften, i brødteksten, ved billedet og som under-
skrift. vi mener ikke det er for meget – hun er stopeffekten i vores annonce –
både mht. det smukke billede og med navnet.
...”
kim worsøes svar herpå var som følger:
”lisbeth! vi skal ha en af de 4 steder ud! selvfølgelig kan det lade sig gøre i
hvert fald med underskriften som vi ikke har aftalt på noget tidspunkt.
hverken kontraktmæssigt eller lign.
alternativt sender jeg de kr. 125.000 retur i dag til jeres konto og vi må disku-
tere hvilke udlæg i har haft.”
lisbeth kjerulf besvarede e-mailen således:
”hej kim!
det er lykkedes mig at få pillet isabell’s navn af over billedet”
korrespondancen blev herefter afsluttet med følgende e-mail fra kim worsøe:
”dejligt og tak”.
i en e-mail den 9. august 2004 orienterede lisbeth kjerulf kim worsøe om, at
loftskiltene til butikkerne ville blive ”med det store billede fra avisen, saga-logo
samt overskriften fra avisen”, og at hun ville sende en pdf-fil, så snart loftskil-
tene var klar.
i en e-mail af 7. september 2004 til lisbeth kjerulf tilkendegav kim worsøe, at
han anså det for vigtigt, at sælgerne – når pelsene skulle sælges i butikkerne –
ikke måtte være i tvivl om, at pelsene ikke var designet af isabell kristensen.
de 500 minkpelse, der skulle sælges i føtex-butikkerne, havde føtex købt som
”100 % ægte saga mink” af copenhagen investment service, der ejedes af
jens jegstrup. føtex havde på bestillingsbilagene tilkendegivet, at jens jegstrup
senest 1. august skulle sende ”garantibrev med dokumentation for, at det er
originale saga mink ...”
op til salgskampagnen udarbejdede føtex’ centrale dametøjsafdeling internt
materiale til varehus- og textilchefer med information om isabell kristensen og
                                        - 7 -
saga mink-pelsene. af materialet fremgår bl.a., at ”[føtex dametextil] sammen
med isabell kristensen ... præsenterer saga mink”, og at de ”saga mink vi har
udvalgt hedder style alice. denne style er en kendt standardmodel, som kan
købes i specialforretninger”. isabell kristensen er i materialet præsenteret såle-
des:
”isabell kristensen er en kendt designer med butikker i london og monaco. nav-
net isabell kristensen har de seneste år været en del af den glamourøse verden.
hun har designet tøj til nogle af de mest berømte kvinder i verden.
i samarbejde med hende har føtex valgt at præsentere saga minken.”
den 1. oktober 2004 startede markedsføringskampagnen. modelannoncen med
isabell kristensen iført pelsen blev vist i føtex’ husstandsomdelte 55 siders fød-
selsdagstilbudsavis, side 5. endvidere blev der i en række danske aviser indryk-
ket helsidesannoncer, hvor modelbilledet på fremtrædende vis var indkopieret
sammen med diverse tilbudssalgsvarer, såsom dvd-afspillere, rødvin og rejer i
lage. pelsene kunne købes i føtex fra den 3. oktober 2004 og blev solgt med
”hangtags”, en lille folder påhæftet pelsen bl.a. med informationer om, hvordan
pelsene skulle behandles. på disse ”hangtags” fandtes også modelbilledet af isa-
bell kristensen samt et lille portrætbillede med hendes underskrift under og med
sloganet ”hvorfor nøjes, når man kan nyde?” over billedet. af folderens tekst
fremgik bl.a.:
”sammen med isabell kristensen præsenterer føtex her muligheden for at for-
kæle dig selv med en ægte saga mink.”
i et brev af 13. oktober 2004 rettede ic companys henvendelse til isabell kri-
stensen. brevet er sålydende:
”vi har nu i dagspressen og i tilbudsaviser kunnet konstatere, at isabell har ind-
ledt samarbejde med føtex om salg af pelse til discountpriser.
af annonceringen fremgår, at ”isabell kristensen præsenterer” og ”sammen med
isabell kristensen præsenterer føtex muligheden for at forkæle sig selv med en
ægte saga mink”. – i hangtags er isabell afbilledet og hendes underskrift er
gengivet.
denne form for markedsføring giver forbrugeren det indtryk, at isabell har været
involveret i udviklingen af den pels, der tilbydes af føtex og dette er efter vores
opfattelse en klar overtrædelse af pkt. 4 i vores samarbejdsaftale, der giver ic
companys en eksklusiv ret til at gøre brug af navnet isabell kristensen som va-
remærke for varer i klasse 25 - bortset fra haute couture produkter.
vores samarbejdsaftale er således misligholdt af isabell kristensen, og vi må
desværre derfor – som også oplyst i e-mail af 29. april d.å. fra henrik theilbjørn
– tage forbehold for vores rettigheder i denne anledning, herunder at ophæve
aftalen og at kræve erstatning for det tab, som vi herved har lidt.”
                                         - 8 -
i en e-mail af 14. oktober 2004 rettede kim worsøe sålydende henvendelse til
lisbeth kjerulf:
”er det korrekt at i har brugt foto af isabell samt underskrift i hangtags? det har
vi ikke aftalt!”
i danmarks radios forbrugermagasin ”kontant” den 19. oktober 2004 blev der
stillet spørgsmålstegn ved, om de solgte pelse var ægte saga mink-pelse. i pro-
grammet blev der sendt en skjult optagelse af en samtale med en ekspedient i
en føtex-butik. samtaleforløbet var følgende:
”... det er hendes designere, der har tegnet den. det er jo i samarbejde med
hende og hendes produktionsselskab, at vi har lavet det, så ... –så hun er ikke
bare model på den? –nej, nej. vi har underskrift på, at vi kan bruge hendes
navn, og at det er hendes designere, der har været med til at lave den, så det er
jo derfor folk ... –det trækker lidt ekstra? –ja, ja, både hende og saga mink på
én gang, så det er selvfølgelig også derfor, for så kan man garantere for, at kva-
liteten er der.”
journalist lisbeth kølster, danmarks radio, sendte i en e-mail af 18. oktober
2004 en udskrift af denne samtale til isabell kristensen bl.a. med følgende be-
mærkning: ”håber meget, du har lyst til at sige fra, hvis du føler dit navn mis-
brugt i denne sammenhæng”.
i den opståede anledning rettede isabell kristensens advokat i en skrivelse af
18. oktober 2004 henvendelse til føtex, hvis advokat besvarede henvendelsen
således:
”...
deres klient har alene virket som fotomodel …
det beklages, såfremt deres klient af tredjemand på uretmæssig vis i øvrigt ex-
poneres i forbindelse med omtale af pelsene.
deres klients integritet vil blive respekteret og forsvaret herfra og ovennævnte
vil blive iagttaget i forbindelse med vor informationschef poul guldborgs forbin-
delse til pressen.”
den 19. oktober 2004 – samme dag som udsendelsen af programmet ”kontant -
skrev isabell kristensen til magasinet ”kontant” sålydende e-mail, der blev vist
på skærmen under udsendelsen:
”det er naturligvis for mig rystende, hvis jeg har medvirket som fotomodel i en
kampagne, hvor der ikke har været tale om originale saga mink pelse.
jeg er endvidere dybt forundret, hvis det forholder sig således, at sælgere i fø-
tex skulle have givet udtryk for, at de pågældende pelse skulle være designet af
mig. min eneste rolle i forbindelse med salg og markedsføring af de pågældende
                                          - 9 -
pelse har været at agere som fotomodel, hvilket føtex i øvrigt skriftligt har be-
kræftet.
herudover har jeg ikke andre bemærkninger til sagen”.
sagen gav i den følgende tid anledning til en del medieomtale.
den 15. december 2004 udsendte saga mink og føtex en fælles pressemedde-
lelse:
”sagas eksperter har nu haft lejlighed til at gennemgå et mindre antal af de
solgte pelse og har fundet, at de - ifølge sagas eksperter - ikke er af den sæd-
vanlige høje saga kvalitet. føtex’ leverandør har skriftligt oplyst, at der er tale
om pelse af sagas kvalitet. skulle kunder på grund af ovenstående ønske at lade
handlen gå tilbage, er de velkomne til at henvende sig i føtex med pelsen og få
pengene retur.”
pressemeddelelsen blev bl.a. omtalt i berlingske tidende, politiken og tv2-ny-
hederne.
sideløbende hermed gennemgik eksperter udpeget af forbrugerstyrelsen nogle
af de omhandlede pelse. i en rapport fastslog disse eksperter, at stort set alle
pelsene var et godt køb til prisen, men at nogle af pelsene ikke var af saga kva-
litet. på denne baggrund tilbød føtex i november 2005 de berørte kunder at få
deres pels vurderet og - hvis pelsen viste sig ikke at have den lovede saga kva-
litet - få ombyttet pelsen til en pels i saga kvalitet eller få pengene tilbage.
forklaringer
isabell kristensen har forklaret, at hun først og fremmest er haute couture mo-
dedesigner, herunder af spektakulære balkjoler. hun har også gennem flere år
stået som designer af en tøjlinie for ic companys.
mødet den 3. april 2004 kom i stand på grundlag af en henvendelse pr. e-mail
fra føtex. hun var skeptisk, da hun havde svært ved at se en forbindelse mellem
sig selv og føtex, men indvilligede, da der var tale om saga mink, som hun
havde gået model for flere gange før, og som er et luksus- og kvalitetsprodukt.
hun lagde også vægt på, at der kun var tale om salg af 300 pelse til en pris lige
under 10.000 kr., således at alle kunne være med. konceptet mindede lidt om ic
companys – en god linie til en rimelig penge.
hun husker, at lisbeth kjerulf på mødet foreviste et foto, som så rigtig godt ud,
med en model på en catwalk. fotoet, der udstrålede luksus, svarer til bilag b,
side 4. hun husker ikke, om det blev nævnt, at der skulle stå ”præsenteret af
isabell kristensen”. hun var glad for billedet. ordet ”catwalk” blev vist ikke
                                        - 10 -
nævnt. hun forholdt sig til billedet, og det var det, som skulle anvendes af føtex
i forskellige sammenhænge, men hun ville aldrig have godkendt, at billedet blev
brugt sammen med supermarkedsvarer som ost, rødvin og dvd-afspillere. på
mødet fik hun ikke forevist bilag b, side 1, og hun så heller ikke det udkast til
hangtag, som er fremlagt under bilag b, men hun husker ikke, om lisbeth kje-
rulf havde et udkast med. lisbeth kjerulf nævnte, at der skulle være hangtags
på pelsene, som det er sædvanligt, når der er tale om luksusprodukter. det blev
drøftet, om isabell kristensen ville designe en knap til pelsene, hvilket hun af-
slog, da dette ville signalere, at hun havde designet pelsene. hun ønskede til-
svarende ikke, at der blev gjort brug af hendes underskrift i foret – det ville også
give problemer i forhold til ic companys. sloganet ”- for meget er aldrig nok”
var oprindeligt opstået i hendes butik i england. ic companys brugte sloganet i
deres t-shirts. hun sagde til lisbeth kjerulf, at hun kunne spørge ic companys,
om de kunne bruge sloganet i pelskampagnen, men at ic companys sikkert ville
blive sure.
et eksemplar af pelsen var, så vidt hun husker, medbragt til mødet. pelsen så
pæn ud, men hun er ikke pelssagkyndig. hun fik lov at beholde pelsen.
det var kim, der havde med indholdet af aftalen og dialogen med føtex at gøre,
og det er også ham, der har påtegnet aftalesiderne ”ik”. det billedoplæg, der er
vedhæftet aftalen, var det, som hun havde forholdt sig til. det var blevet mailet,
og de modtog kun dette eksemplar. at sloganet er streget ud, skyldes nok, at
kim har checket med ic companys, som har sagt nej til, at det kunne anvendes.
hun læste kontrakten igennem, inden hun underskrev den.
honoraret på 250.000 er acceptabelt, men ikke højt i hendes verden. hun har
lavet kampagner, hvor hun har fået en højere betaling. prisen afhænger af, hvor
meget tid der bruges på opgaven, og hvad der reklameres for. honoraret, der
dækkede det store billede, blev aftalt via kim på et senere tidspunkt. det kunne
godt have medført en højere pris, hvis et billede af hendes ansigt skulle bruges i
hangtags.
hun var ved at få lavet hår og make-up til fotooptagelserne, da lisbeth kjerulf
og en mand kom hen og bad om hendes underskrift på et blankt stykke papir.
de sagde, at underskriften skulle scannes. da hun tøvede og henviste til kim,
sagde de, at de havde talt med kim herom, og at han havde sagt god for det.
bagefter talte hun med kim, der sagde: ”det her er danmark, og dér gør man
ikke sådan”. hun frygtede, at de ville overføre underskriften til foret i pelsene.
hun havde ikke fået at vide, hvad underskriften skulle bruges til.
                                        - 11 -
det var kim, som havde korrespondancen om den endelig udformning af billede
og tekst. hun havde selv travlt med kunder, men sagde til kim, at det centrale
var billedet, hvor hun stod op iført pelsen. hun spurgte selv lisbeth kjerulf, om
der kunne ændres noget mht. det lille billede til højre, men fik at vide, at det var
for sent.
hun oplevede det højst ubehageligt, da der kom en henvendelse fra kontant om,
at hun havde reklameret for en saga pels, som ikke var ægte. det var dog
endnu værre, at det blev sagt på tv, at det var hende, der havde designet pel-
sene. ic companys ville blive ”tosset”, og det var, hvad hun havde prøvet at
undgå. det endte med, at samarbejdet med ic companys ophørte.
kim worsøe har forklaret, at han er isabell kristensens forlovede, og at han som
hendes personlige manager varetager hendes forretningsmæssige aktiviteter i
danmark. han arbejder også som koncertarrangør.
isabell kristensen, der først og fremmest er kendt som designer af couture-tøj,
har butikker i london og monaco.
det var føtex, der henvendte sig med forslag til et samarbejde. formålet med
mødet den 3. april 2004 var primært at etablere kontakten og drøfte de kreative
input til en fotosession. bilag b, side 4 blev forevist under mødet, og dette kunne
isabell kristensen godkende. han husker ikke, om bilagssiden var i farver. han
så ikke andet fra bilag b. der blev forevist en pels, som lisbeth kjerulf omtalte
som en prototype. den var ikke helt klar, men den endelige model ville blive
meget lignende. han har ikke selv forstand på pelse. isabell kristensen ønskede
et eksklusivt look. hun lægger meget vægt på, at rammerne er i orden. ”cat-
walk” var på tale, fordi det signalerer eksklusivitet. på mødet meddelte isabell
kristensen, at det ikke kunne komme på tale, at hun skulle stå som designer af
pelsen. det kunne heller ikke komme på tale, at hun designede en knap, fordi
dette kunne give associationer til design af pelsene. isabell kristensen havde en
aftale med ic companys, der forhindrede, at hun designede andre brands.
honorar blev vist ikke drøftet på mødet, i hvert fald kun ganske kort. det blev
aftalt på plads med lisbeth kjerulf på et senere tidspunkt.
i e-mailen af 25. maj 2004 spurgte han til artwork, fordi det er vigtigt at vide,
hvad man siger ja til. der havde været lidt korrespondance forud for e-mailen.
                                         - 12 -
honorartallene er resultatet af parternes forhandling. ønsket om en passus om
krav fra tredjemand stammer fra de kontrakter, som laves med usa.
med aftalen, som lisbeth kjerulf sendte med e-mail den 29. juni 2004, fulgte en
pdf-fil med den billedopstilling, som han, ligesom han gjorde det på de to aftale-
sider, satte initialerne ”ik” på. det er ham, der har udstreget ”- for meget er
aldrig nok”. sloganet blev allerede brugt af ic companys og kunne derfor ikke
også bruges af føtex.
isabell kristensen fortalte ham i forbindelse med fotooptagelserne i august, at
føtex havde bedt om hendes underskrift, og at hun ikke rigtig vidste, hvad de
skulle bruge den til. han foretog sig ikke noget konkret i den anledning. han var
mest overrasket over, at hun blev bedt om underskriften på den måde, altså
mens hun sad og fik lavet make-up.
det var hans opfattelse, at annoncen skulle se ud som i bilaget til kontrakten.
info-materiale omfatter hangtags, men hangtags var ikke omfattet af bilaget til
kontrakten og skulle derfor alene indeholde gode råd til pleje af pelsen. det var
også et problem, at underskriften blev brugt i videre omfang, end gengivet i bi-
laget. isabell kristensen havde ikke accepteret, at man benyttede den i hang-
tags.
e-mail-korrespondancen i september 2004 skyldtes, at annonceudkastet, som
lisbeth kjerulf havde fremsendt, afveg radikalt fra det, man havde sendt som
bilag til kontrakten. isabell kristensens navn blev overeksponeret, bl.a. ved at
det blev gentaget flere steder. det er normalt, at navnet står ét sted. ekspone-
ringen kunne give det indtryk, at isabell kristensen havde været inde over de-
signet af pelsene, og det var ikke meningen. hans bemærkning ”dejligt og tak”
som afslutning på korrespondancen skal ses i lyset af, at han omsider blev imø-
dekommet på et af de punkter, han gerne ville have ændret. bemærkningen er
ikke synonym med ”i orden”, men løbet var jo kørt, og han fulgte ikke yderligere
op på det. han og isabell kristensen, der selv havde fået at vide, at det var for
sent at udskifte det lille billede, måtte tage, hvad de kunne få. aftalen var uopsi-
gelig, og han kunne derfor ”råbe og skrige om, at det ikke var, hvad vi havde
aftalt”, uden at det ville føre til noget. føtex havde besluttet at køre videre, som
det var.
først i oktober blev han og isabell kristensen opmærksomme på, at isabell kri-
stensens billede og underskrift var blevet brugt i hangtags. dette havde ikke
                                          - 13 -
været aftalt og forstærkede indtrykket af, at isabell kristensen havde været in-
volveret i pelsens design.
det var ikke aftalt, at føtex kunne gøre brug af modelbilledet i avisannoncer på
den måde, det skete.
føtex-kampagnen gav problemer i forhold til ic companys. problemerne star-
tede med avisannoncen og blev forstærket, da sagen blev taget op i tv-pro-
grammet ”kontant”. programmets dækning af sagen medførte megen negativ
omtale for isabell kristensen, idet hun blev associeret med en vare, som var
falsk. det resulterede i en periode på 3-4 måneder, hvor det ”ikke ligefrem væl-
tede ind” med andre opgaver. i løbet af efteråret 2004 hævede ic companys
aftalen med isabell kristensen. det var måske 2-4 uger efter ic companys brev
af 13. oktober 2004. ophævelsen var begrundet i, at hun havde misligholdt af-
talen, idet ic companys eksklusivt havde retten til markedsføring vedrørende
klasse 25. ic companys rejste et erstatningskrav på op til 20 mio. kr. isabell
kristensen anlagde så en fogedsag mod ic companys med påstand om forbud
mod ic companys salg af tøjvarerne. parterne endte med at indgå et forlig.
lisbeth kjerulf mikkelsen har forklaret, at hun har været produktchef for føtex’
dametøj siden marts 1995.
ideen til samarbejdet opstod efter en henvendelse fra erik steffensen fra bruuns
galleri til føtex, idet isabell kristensen over for ham havde udtrykt interesse for
at komme til at arbejde med føtex.
på mødet den 3. april 2004 havde hun på præsentationsboards diverse udkast,
”idélayout”, med, som var udarbejdet af føtex’ reklamebureau i århus. hun er
fuldstændig sikker på, at hun havde samtlige layout med, som samlet er frem-
lagt som bilag b. alle idéer var i spil på det tidspunkt, hvor der var ca. et halvt
år til kampagnen, og der var derfor ingen grund til kun at tage én planche med.
isabell kristensen var ikke glad for formuleringen ”design by”, så den idé blev
skrinlagt. også udkast til ”hangtags” var med på mødet.
på mødet blev honorarets størrelse drøftet. sædvanligvis betaler føtex 15-
20.000 kr. for en god model. et niveau på 250.000 kr. var derfor så usædvan-
ligt, at hun skulle cleare beløbet med ledelsen. det var klart, at føtex med denne
pris ønskede at gøre så meget brug af isabell kristensen som muligt som blik-
fang for varen. vidnet leverede dataene til føtex’ advokat, uffe bass johansen,
der herefter konciperede aftaleudkastet. formuleringen var bredest mulig. der
                                        - 14 -
skulle udarbejdes butiksmateriale, salgsfremmende materialer, annoncer og
info-booklet til varerne.
det var copenhagen investment service, som ikke er specialister i pelse, som
leverede pelsene. føtex har førhen købt andre ting af dem. der blev indkøbt
præcis 500 pelse.
hun sendte en pdf-fil med udkast til annonce den 29. juni 2004 til kim worsøe,
fordi han havde bedt om det. hun kan ikke huske, om den blev sendt tilbage
sammen med aftalen, men den blev sendt tilbage på et tidspunkt. annonceudka-
stet indgår ikke som bilag til aftalen.
der blev vist ikke ændret noget i aftalen. føtex fastholdt aftalen, som den var,
fordi den var udtryk for, hvad føtex ønskede.
isabell kristensen skulle ikke først godkende annoncen og havde i det hele taget
ingen indsigelsesret. føtex skulle informere hende om materialet, og føtex var
selvfølgelig interesseret i et godt samarbejde, men føtex kunne selv bestemme,
hvad der skulle anvendes, hvilket isabell kristensen var fuldt ud bevidst om.
parterne drøftede ikke emnet ”eksklusivitet”, men det var aftalt, at fotooptagel-
sen skulle foregå på en catwalk-lignende lokation.
da isabell kristensen under fotooptagelserne afgav sin underskrift på et blankt
stykke papir med specialtusch til kreativ chef lars simonsen, var det indlysende,
hvad underskriften skulle bruges til, nemlig til infotags’ene, som isabell kristen-
sen havde set som idélayout under mødet den 3. april. isabell kristensen havde
ingen indvendinger herimod.
da hun fik e-mailen fra kim worsøe med afslutningsreplikken ”dejligt og tak”,
var det hendes opfattelse, at alle var glade, og hun videresendte e-mailen til sin
chef i dette lys.
hangtags og avisannonce blev ikke forevist for isabell kristensen i deres ende-
lige form.
det var vidnet, der stod for indkøbet af pelsene, som hun var overbevist om, var
ægte saga mink. føtex var aldrig gået ind i så stor en satsning, hvis man ikke
mente sig 100 % sikre på, at varerne var ægte. leverandøren havde også afgi-
vet garantibrev herom til føtex. prisen var ikke ekstraordinært lav i betragtning
                                         - 15 -
af, at der blev indkøbt 500 pelse. det vides endnu ikke, om pelsene er ægte. der
verserer en landretssag mod leverandøren, og der er endnu ikke foretaget syn
og skøn.
det var selvfølgelig en fejl, at en ekspedient udtalte sig om isabell kristensens
design af pelsene under den skjulte optagelse. ekspedienten ringede selv op og
talte med en af vidnets assistenter, til hvem hun sagde, at ”hun var kommet til
at gøre i nælderne”. føtex præciserede straks, at isabell kristensen alene havde
været benyttet som model. vidnet er ikke orienteret om, at andre ekspedienter
skal have udtalt sig på lignende måde. af infomaterialet til butikkerne var det
udtrykkeligt præciseret, at pelsene var standardmodeller. det er uforståeligt for
vidnet, at nogen kunne få den tanke, at isabell kristensen havde designet pel-
sene. isabell kristensen ytrede også efter annoncekampagnen – men før der ”gik
presse i den” – interesse for at fortsætte samarbejdet med føtex om markedsfø-
ring af andre produkter, f.eks. sælskind og parfumeprodukter.
advokat uffe bass johansen har forklaret, at han fik til opgave at udarbejde en
modelaftale med isabell kristensen til brug for en kampagne vedr. salg af pelse.
aftalen, der bygger på genbrug – vidnet har en paradigmasamling -, var en en-
gangsaftale og blev formuleret så bredt som muligt, fordi markedsføringen skulle
ske bredt. info-materiale dækker alle former for information om varerne. isabell
kristensen havde ingen godkendelsesbeføjelser. alle beføjelser lå hos føtex. der
var ingen bilag til aftalen; i hvert fald ikke, så vidt han ved. der var ikke rettel-
ser til aftalen, der heller ikke havde foreligget i udkast.
der ligger ikke noget dybere i ordene i aftalen,” markedsføring og præsentation”.
det er almindelig merkantil sprogbrug for den opgave, isabell kristensen var
antaget til.
procedure
isabell kristensen har gjort gældende, at hun er blevet brugt i videre omfang,
end det har været aftalt. føtex’ muligheder for at benytte isabell kristensen har
intet at gøre med størrelsen af hendes honorar, der er konkret aftalt for den
ydelse, som isabell kristensen ifølge parternes aftale skulle levere.
aftalen var en standardaftale, som blev konciperet af føtex med advokatbistand,
mens isabell kristensen ikke var repræsenteret af advokat. i overensstemmelse
med koncipistreglen skal uklarheder i aftalen fortolkes til skade for føtex.
                                       - 16 -
aftalen har i det hele fået den bredest mulige beskrivelse, og som det fremgik af
uffe bass johansens forklaring, kan info-materiale nærmest dække hvad som
helst. det gøres imidlertid gældende, at det ikke kan antages, at isabell kristen-
sen aftalemæssigt har givet tilsagn om at indgå på en hvilken som helst måde i
de ”hangtags”, der var vedhæftet pelsene. det, som hendes honorar dækkede,
var fotoet, hvilket fremgår af næstsidste afsnit på aftalens side 1.
det var vigtigt for isabell kristensen at få tilstillet artwork, og der er enighed
om, at det, der blev sendt på pdf-fil, svarede til det, som også blev returneret af
isabell kristensen sammen med den underskrevne kontrakt påført initialerne
”ik”. parterne var således enige om, hvilket artwork, som skulle anvendes, og
det var op til føtex at reklamere, hvis man ikke var enig. føtex’ standpunkt,
hvorefter isabell kristensen nærmest kunne bruges til hvad som helst, er ikke
holdbart.
føtex forsøgte at give forbrugeren det indtryk, at isabell kristensen havde de-
signet pelsene. det var føtex’ ønske fra starten at skabe en illusion om, at pel-
sene var isabell kristensens værk, og det ville hun ikke være med til. alligevel
var det det, som skete, hvilket illustreres af den skjulte optagelse i dr’s program
”kontant” og ic companys’ brev af 13. oktober 2004. isabell kristensens brand
er dermed blevet anvendt i strid med aftalen, og føtex har tilegnet sig en ydelse,
der ikke er ydet betaling for. det må anses for rimeligt, at føtex på dette grund-
lag som vederlag eller erstatning betaler isabell kristensen 10 % af omsætnin-
gen på pelsene, eller 500.000 kr.
isabell kristensen kan ikke antages at have godkendt kampagnen, jf. den fore-
liggende mailkorrespondance mellem kim worsøe og lisbeth kjerulf. som det
fremgår af korrespondancen, var intet til forhandling fra føtex’ side.
det gøres endvidere gældende, at pelsene var ikke ægte saga mink. isabell kri-
stensen har forgæves søgt at provokere den indgåede aftale mellem føtex og
saga mink fremlagt. aftalen er interessant, fordi den siger noget om aftalepar-
ternes opfattelser af ægtheden og illustrerer dermed spørgsmålet om føtex’ an-
svar. uafhængige eksperter har vurderet, at en stor del af pelsene ikke er ægte,
hvilket retten må lægge til grund. føtex købte pelsene hos en mellemhandler,
der handler med alt muligt, og som ikke har faglig ekspertise indenfor pelse.
dette sammenholdt med prisen gjorde, at føtex i højere grad burde have inte-
resseret sig for produktet. føtex har som minimum handlet uagtsomt. da forhol-
det kom frem i dr’s ”kontant” i bedste tv-sendetid, var det isabell kristensen,
                                        - 17 -
der tonede frem. isabell kristensen har derfor krav på erstatning, svarende til en
tortlignende godtgørelse.
det er endelig gjort gældende, at isabell kristensen er blevet brugt i en anden
sammenhæng end aftalt. isabell kristensen og kim worsøe havde over for føtex
tilkendegivet, at de lagde vægt på det eksklusive indtryk, hvilket afspejles af
kontraktens bestemmelse om catwalk. anvendelse af billedet i en helt anden og
ikke-eksklusiv sammenhæng sammen med andre, dagligdags føtex-varer som i
de foreliggende avisannoncer er i strid med aftalen.
føtex bør dække isabell kristensens omkostninger til advokatbistand såvel i for-
bindelse med bestræbelserne på at modvirke skaden ved dr’s ”kontant” som i
forhold til ic companys, der hævede sin aftale med isabell kristensen.
føtex har anført, at sagen overordnet drejer sig om en sagsøger, som ønsker
flere penge end de for en enkelt dags arbejde aftalte 250.000 kr., en supermar-
kedskæde, som – måske - er blevet snydt, en lille sammenspist branche, som
ikke ønsker, at supermarkeder sælger pelse og en sensationspresse.
isabell kristensen har alene nedlagt en betalingspåstand og ikke påstand om
anerkendelse eller forbud. men der er hverken grundlag for godtgørelse eller
erstatning. ophavsretslovens § 83 kan ikke finde anvendelse. efter retspraksis
kommer godtgørelse ikke på tale i en situation som den foreliggende, hvor der
foreligger en modelkontrakt, og hvor det er medkontrahenten og ikke pressen,
der er sagsøgt. selv i tilfælde af grove krænkelser af ”retten til eget billede” lig-
ger godtgørelsesniveauet på 5 – 10.000 kr. erstatning kan heller ikke komme på
tale, allerede fordi det ikke er godtgjort, at der er lidt et tab, smh. eksempelvis
dommen i ufr 2005.2703 h. der foreligger således ingen konkrete oplysninger
om sagen med ic companys, og at isabell kristensens telefon, som forklaret af
kim worsøe, muligt ikke ringede i 3-4 måneder, beviser ikke noget. i øvrigt var
hun i hele den periode kontraktmæssigt bundet til føtex. også tilkendelse af ve-
derlag savner grundlag, og hvor kommer de 10 % i licensafgift fra – hvorfor gør
man ikke 20 % gældende?
dertil kommer, at der ikke foreligger noget ansvarsgrundlag. parternes aftale er
klart og præcist formuleret, og koncipistreglen finder derfor ikke anvendelse. der
er ikke tale om en standardaftale, og isabell kristensen, der selv er professionel,
havde i kim worsøe professionel bistand. der er ikke aftalt noget med hensyn til
”eksklusivitet”, og dette er heller ikke beskrevet i aftalen. det var fremme under
forhandlingerne, at fotooptagelserne skulle ske i en catwalk-lignende situation,
                                         - 18 -
og dette er med i aftalen og er blevet opfyldt. isabell kristensen skulle medvirke
i en føtex-kampagne, hvilket hun var fuldt bevidst om. føtex er ikke illums bo-
lighus, og det kan forekomme lidt komisk at betone eksklusivitet i denne sam-
menhæng. hvis det var vigtigt at sikre sig imod, at reklamebilledet blev brugt
sammen med fotos af andre føtex-varer, burde isabell kristensen have sørget
for at få dette reguleret i aftalen. billederne af isabell kristensen blev brugt i
annoncer, tilbudsavis, loftsskilte, info-materiale, og alt dette er direkte indeholdt
i aftalen. det bestrides, at der skulle foreligge et bilag 1 til aftalen, og dette er
da også uomtalt i aftaleteksten. der er intet grundlag for at antage, at føtex’
anvendelse af billederne i forhold til aftalens ordlyd skulle være begrænset ved
et aftalebilag. det fremgår af aftalen, at isabell kristensen skulle informeres for
at kunne ”give svar på eventuelle spørgsmål”, og det blev hun, men hun havde
ingen godkendelsesbeføjelser, hvilket modeller sædvanligvis heller ikke har.
føtex’ ønskede undervejs at markere, at det var aftalt, at det var føtex, som
bestemte, og at man ikke ønskede at fravige dette. det var jo i denne sammen-
hæng, at isabell kristensen oppebar 250.000 kr. i honorar. det må lægges til
grund, at kim worsøes ord efter e-mail-diskussionerne, ”dejligt og tak”, indebar,
at isabell kristensen accepterede føtex’ standpunkter, og at føtex på dette
grundlag gik videre med kampagneforberedelserne.
det må lægges til grund, at lisbeth kjerulf på mødet den 3. april 2004 foreviste
alt ”ide layout-materiale”, herunder ”hangtags”, omfattet af bilag b. teksten
”design by” blev ikke til noget, fordi isabell kristensen ikke ønskede dette. i ste-
det blev vendingen ”præsenteret af isabell kristensen” brugt. dette vidste isa-
bell kristensen, og det er i overensstemmelse med, hvad der efterfølgende
skete: isabell kristensen var kampagnens ambassadør.
isabell kristensen afgav uden videre sin underskrift til føtex. det blev fortalt, at
den skulle scannes. der er ingen forbehold i aftalen med hensyn til brug af un-
derskrift, og der er intet grundlag for at rejse indsigelse mod føtex’ brug.
der er endnu i dag ikke grundlag for at sige noget sikkert om, hvorvidt pelsene
er ægte. ingen ved, hvad der er rigtigt. under alle omstændigheder har isabell
kristensen ikke løftet bevisbyrden for, at pelsene ikke var i orden. føtex har
været i god tro. pelsene blev købt med garantierklæring. føtex har haft en masse
besvær og tabt mange penge. det er selvfølgelig også synd for isabell kristen-
sen, men der er intet ansvarsgrundlag for føtex. i øvrigt er det ikke anført noget
sted, at der ikke skulle være tale om saga-pelse. det er anført, at der ikke skulle
være tale om den sædvanlige høje ”saga-kvalitet”. saga er hverken køber eller
                                        - 19 -
sælger af pelspartiet. saga er et varemærke, og der kan derfor ikke være nogen
interesse for den hemmelige aftale mellem føtex og saga.
isabell kristensen kan ikke have lidt noget tab, fordi en enkelt føtex-ekspedient
under en skjult optagelse sagde, at det var isabell kristensen, som havde desig-
net pelsene. butiksassistenten var klar over, at hun havde dummet sig, og ret-
tede selv henvendelse til føtex herom. et skilt med isabel kristensens berigti-
gelse blev samtidig vist på skærmen, så der har ikke været nogen skadevirk-
ning. det må fremhæves, at dr’s fremgangsmåde er retsstridig.
rettens begrundelse og resultat
den aftale, som føtex og isabell kristensen indgik i juni 2004, gav føtex vide
beføjelser til at gøre brug af isabell kristensen som model i sin markedsføring af
pelse i uge 41 i 2004. aftalen, som var uden godkendelsesbeføjelser for isabell
kristensen, omfattede således efter sin ordlyd, sammenholdt med forløbet forud
for aftalen, herunder lisbeth kjerulfs e-mail den 15. februar 2004 til kim wor-
søe, brug af fotos af isabell kristensen i samtlige de sammenhænge, som de
efter sagens oplysninger faktisk blev brugt, det vil sige i salgsaviser, butiksban-
nere, annoncer og informationsmateriale på pelsene (”hangtags”).
særlig med hensyn til isabell kristensens indsigelser mod annonceteksten be-
mærkes, at der allerede på det annonceoplæg, som isabell kristensen og kim
worsøe kan tiltræde at have fået forevist under mødet med lisbeth kjerulf den
3. april 2004, var foreslået en formulering, hvor pelsene var ”præsenteret” af
isabell kristensen, og at isabell kristensen ikke havde taget forbehold for be-
nyttelsen af sit navn i denne tekstsammenhæng i aftalen.
det bemærkes endvidere, at det annoncelayout, som blev den endelige annonce,
som føtex gjorde brug af under salgskampagnen, efter indholdet af e-mailkor-
respondancen i starten af september 2004 må anses for accepteret af isabell
kristensen.
under disse omstændigheder, samt når det i det hele tages i betragtning, at der
ikke findes at være holdepunkter for, at føtex’ fremsendelse og isabell kristen-
sens returnering sammen med den underskrevne aftale af et annonceudkast
med initialerne ”ik” ændrede rækkevidden af modelaftalen, der ikke indeholdt
nogen henvisning til annonceudkastet som bilag, finder retten ikke, at føtex kan
antages at have gjort brug af isabell kristensen i videre omfang end aftalt.
                                        - 20 -
særlig med hensyn til føtex’ brug af modelbilledet i avisannoncer sammen med
forskellige føtex-varer bemærkes, at der ikke er grundlag for at antage, at en
sådan brug, som isabell kristensen ikke havde tilkendegivet noget forbehold
imod i aftalen eller på anden relevant måde, var stridende mod parternes aftale,
i hvilken det som anført var forudsat, at føtex ville gøre brug af isabell kristen-
sen i såvel salgsavis som annoncer.
som følge af det anførte, og idet det hverken er godtgjort, at pelsene under
salgskampagnen blev markedsført af føtex på en i forhold til isabell kristensen
ansvarspådragende måde, eller at oplysningerne om salgsassistentens udtalelser
under en skjult tv-optagelse skulle give isabell kristensen grundlag for at rejse
noget krav, tages dansk supermarkeds frifindelsespåstand i det hele til følge.
                           thi kendes for ret
dansk supermarked a/s frifindes.
inden 14 dage betaler isabell kristensen 40.000 kr. i sagsomkostninger til dansk
supermarked a/s.
                                claus forum petersen
karin elisabeth schou andersen                                        uffe thustrup.
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
dom
afsagt den 13. februar 2014 i sag nr. bs 16-212/2012:
a
6800 varde
mod
ankestyrelsen
amaliegade 25
1022 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 17. februar 2012, drejer sig om, hvorvidt en hændelse den 30.
marts 2010 er en arbejdsskade.
sagsøgeren, a, har påstået sagsøgte, ankestyrelsen, tilpligtet at anerkende, at ulykken den 30.
marts 2010 er en arbejdsskade, jf. lov nr. 422 af 10. juni 2003, lovbekendtgørelse nr. 848 af 7.
september 2009 §§ 5 og 6.
sagsøgte, ankestyrelsen, har påstået frifindelse, subsidiært hjemvisning.
oplysningerne i sagen
af "anmeldelse af arbejdsulykke" fremgår blandt andet:
      "...
      oplysninger om skaden og dens følgevirkninger
      skadens art
      andre oplyste skader, som ikke er anført her
      forventet uarbejdsdygtighed
      mindst 3 mdr., men mindre end 6 mdr.
      skadet del af legemet
      ryg, herunder hvirvelsøjle og ryghvirvler
      anmeldt efter arbejdsskadeloven
      ja
      hændelsesforløbet
      hændelsesklassifikation
      akut overbelastning ved løft af
                                              - 2 -
      anmeldes som pludselig løfteskade nej
      teknikklassifikation
      ingen materiale elementer
      beskrivelse af forløbet
      arbejde i hugstilling med sammenlægning af et affaldsnet. nettet vejer max 15 kg, men
      ved rejsning fra hugstillingen kunne a ikke rette ryggen ud igen.
      ..."
af lægeattest fra jacobi lægerne af 27. maj 2010 fremgår under punkt 5a vedr. årsagen til
sygdommen eller skaden:
      "kommer ifbm løft på arbejde."
i spørgeskema til codan har a den 5. juli 2010 til spørgsmål 1, hvori han blev anmodet om at
beskrive, hvad der skete, da han kom til skade, angivet følgende
      "svar:
      jeg var nede i hug stilling for at samle et affaldsnet sammen. mit ene ben glider bag ud,
      hvorved jeg falder forover og fået derved et hug stød i ryggen."
i svaret til spørgsmål 3, hvori han spørges om, hvilket arbejde han udførte, da han kom til
skade, er angivet:
      "jeg var nede for at samle et net (affalds) sammen."
af spørgeskema til brug for arbejdsskadestyrelsen, underskrevet af a den 28. november
2010, fremgår:
      "...
      hvis skaden skete ved løft af en genstand:
      hvor meget vejede byrden, som du håndterede?
      max 15 kg.
      a) du bedes beskrive byrden (størrelse, form med videre) ?
      et affaldsnet (som et fiskenet) ca. 7 m x 4 m.
      3. hvordan skulle byrden have været håndteret?
      arbejdet skulle have været udført på et tør underlag.
      ..."
a har i skemaet henvist til et vedlagt brev, der er sålydende:
                                               - 3 -
      "beskrivelse af min arbejdsulykke
      onsdag d. 31. marts 2010 skulle jeg ind på ... omlastestation med et læs affald på min
      forvogn.
      inden jeg kører ind til selve stationen, holder jeg ind på en plads umiddelbart før
      omlastestationen for at afmontere et affaldsnet, som jeg på lovlig vis har lagt over
      læsset, så jeg ikke taber noget undervejs.
      jeg lægger nettet i græsset langs min lastbil, der holder på vejen.
      jeg går ned i hugstilling for at lægge nettet sammen. mens jeg er ved at rette det til,
      rækker jeg lidt forover og min højre fod glider bagud i det fugtige græs, hvilket gør, at
      jeg får overbalance, falder skråt forover til venstre og tager fra med hænderne. det giver
      et huk/stød i ryggen.
      jeg mærker en stærk smerte i min ryg, og da jeg vil rejse mig, har jeg voldsomt ondt og
      kan næsten ikke rette mig op.
      b var vidne til hændelsesforløbet.
      jeg håber dette er fyldestgørende."
af journalnotatet af 26. april 2010 fra aleris privathospital fremgår blandt andet:
      "...
      får et kraftigt lændehold den 31.03.10 i forbindelse med forholdsvis banal bevægelse.
      ..."
arbejdsskadestyrelsen har den 10. januar 2011 afgjort, at den anmeldte ulykke den 30. marts
2010 ikke er omfattet af loven. som begrundelse er anført, at der ikke vurderes at være
årsagssammenhæng, hverken med lændesmerterne eller prolapsen og hændelsen den 30.
marts 2010.
af kopi af arbejdsskadesagens lægeark fremgår:
                                              - 4 -
     "kopi af lægeark af 6. januar 2011
     der er ikke åsh, hverken til lændesmerter eller prolaps. åsh ikke sandsynlig. jeg
     finder heller ikke at der kan anerkendes lændesmerter, som dog under alle
     omstændigheder må henføres til prolapsen.
     ..."
a har den 22. marts 2011 afgivet sålydende
     "erklæring
     d. 31. marts 2010 - og ikke som angivet i afgørelse 30. marts 2010 - skulle jeg som led i
     mit arbejde læsse en container med affald af på en mellemstation for affaldshåndtering.
     se vedlagte skitse.
     når containeren er på lastbilen er affaldet dækket af et net, der vejer 28 kg for at undgå,
     at affaldet flyver af bilen under kørsel. inden man kører helt frem til
     aflæsning/tømning/vejning holder man ind og tager nettet af for at man er klar.
     jeg holdt derfor ind til siden på vejen op mod affaldsstationen. efter at jeg havde taget
     nettet af ved at smide det ned i rabatten, ville jeg lægge det sammen og løfte det op.
     det foregår normalt ved at man breder det ud, folder det to gange mod midten, hvorefter
     det rulles sammen.
     jeg fik foldet nettet og rullet det sammen. jeg sidder på hug for at løfte nettet op. da jeg
     løfter smutter/glider mit højre ben skråt bagud og jeg får overbalance. herefter kan jeg
     ikke rette mig op. har haft smerter siden."
speciallæge i neurologi, carsten bisgård, har i speciallægeerklæring af 15. august 2011 til
danica pension anført følgende
     "konklusion
     der er tale om en pludseligt opstået rygskade under arbejde og a er pga. følgerne
     herefter begrænset i forhold til udførelsen af de tidligere arbejdsfunktioner. den påviste
     diskusprolaps og de aktuelle skadefølger kan tilskrives uheldet under arbejde d.
     31.3.2010. der er et betydeligt, varigt skånebehov i forhold til tungt fysisk
     rygbelastende arbejde og i forhold til længere tids stillesiddende funktioner. der er
     behov for at a under arbejde og andre fuktioner kan veksle imellen siddende, gående og
     stående stilling. der er god sammenhæng imellem undersøgtes egen opfattelse af
     skånebehovet og den kliniske undersøgelse. skaden har bevirket varig begrænsning af
     erhvervsevnen og betinger varigt mén. tilstanden er stationær."
ankestyrelsen traf den 25. august 2011 denne
     "afgørelse i din sag om en arbejdsskade
                                         - 5 -
ankestyrelsen har i møde truffet afgørelse om, hvorvidt hændelsen den 30. marts 2010
kan anerkendes som en arbejdsskade.
resultatet er
din diskusprolaps og lænderyggener er ikke en arbejdsskade
...
begrundelsen for afgørelsen
vi anser ikke hændelsen den 30. marts 2010 for egnet til at medføre en rygskade.
ved en ulykke forstås efter arbejdsskadeloven en personskade, som er forårsaget af en
hændelse eller en påvirkning, som sker pludseligt eller inden for 5 dage. det er en
betingelse for at anerkende skaden, at hændelsen eller påvirkningen er egnet til at
forårsage skaden. det er ikke tilstrækkeligt, at der er tidsmæssig sammenhæng mellem
hændelsen og skaden.
det fremgår af sagens oplysninger, at du den 30. marts 2010 sad i hugstilling for at
lægge et net sammen. mens du var ved at rette nettet til, rakte du lidt forover og din
højre fod gled bagud, da græsset var fugtigt. du fik i forbindelse hermed overbalance og
kunne efterfølgende ikke rette dig op.
ved besvarelse af spørgeskema af 28. november 2010 har du oplyst, at nettet max.
vejede 15 kilo. i klagen er oplyst, at nettet vejede 28 kilo, og at det var da du løftede
nettet, at du fik overbalance.
vi finder, at oplysningerne i klagen indeholder en ændret forklaring, som ikke kan
indeholdes i den tidligere afgivne forklaring. vi lægger vægt på forklaringen i
anmeldelsen, herunder dit brev til codan af 5. juli 2010, og din besvarelse af
spørgeskema af 28. november 2010 med bilag, idet disse forklaringer stemmer overens,
ligesom de er afgivet i nærmeste tilknytning til hændelsen.
                                         - 6 -
du har fået påvist en diskusprolaps og let dicusdegeneration svarende til 4.
lændebåndskive. du har dermed en forudbestående svækket discus.
vi finder, at den beskrevne hændelse ikke er egnet til at give diskusprolaps og
lænderygsmerter.
vi har ved denne vurdering lagt vægt på, at der er tale om en belastning, som ikke kan
overvinde kroppens naturlige styrke. der har ikke været tale om et decideret løft at
nettet på 15 kilo, men at du rettede på nettet, hvormed du fik overbalance og
efterfølgende ikke kunne rette dig op. det er således ikke tilstrækkeligt sandsynliggjort,
at hændelsen har forårsaget skaden.
vi bemærker, at det ikke er tilstrækkeligt for anerkendelse, at der er tidsmæssig
sammenhæng mellem hændelsen og skaden.
oplysningerne fremgår særligt af anmeldelsen, herunder dit brev af 5. juli 2010 og din
besvarelse af spørgeskema af 28. november 2010.
bemærkninger til klagen
i klagen er oplyst, at arbejdsskadestyrelsen har truffet afgørelse på forkert faktum.
hændelsesforløbet præciseres, og det oplyses, at nettet vejede 28 kilo, og at du sad på
hug for at løfte nettet op. da du løftede nettet smuttede dit ben bagud og du fik
overbalance. herudover gøres det gældende, at hændelsen er egnet til at fremkalde en
prolaps.
vi bemærker, at disse oplysninger er indgået ved vores behandling af sagen, men at vi
finder, at der er tale om en ændret forklaring, der ikke kan indeholdes i den tidligere
afgivne forklaring. vi har derfor lagt vægt på den tidligere afgivne forklaring og finder,
at hændelsen ikke er egnet til at medføre diskusprolaps og lænderygsmerter. vi henviser
i øvrigt til begrundelsen for afgørelsen.
..."
                                             - 7 -
af aktindsigt i ankestyrelsens lægekonsulents udtalelse i sagen fremgår:
     "...
     du har bedt om aktindsigt i ankestyrelsens lægekonsulents udtalelse i sagen.
     lægekonsulenten er jon tuxøe. han er speciallæge i ortopædkirurgi.
     spørgsmålene til lægekonsulenten og lægekonsulentens udtalelse:
     “1. hvilken skade er der lægeligt påvist? (legemsdel + diagnose )
     2. er det, efter din vurdering, mere end 50% sandsynligt, at
     hændelsen/påvirkningen har forårsaget skaden? hvorfor/hvorfor ikke?
     3. er der oplysninger om andre medicinske forhold, som kan have haft indflydelse på
     skaden? hvis ja, hvilke?
     4. kan skaden opstå uden kendt årsag?
     5. har du bemærkninger til den lægelige del af vedlagte afgørelsesudkast?
     6. har du i øvrigt bemærkninger til sagen?
     lægekonsulentens svar:
     1. der er påvist discusprolaps og let discusdegeneration svarende til 4.
     lændebåndskive.
     2. jeg mener ikke hændelsen som beskrevet oprindeligt er velegnet til at give
     discusprolaps i ryggen hos en ellers rask patient. hvis man har en i forvejen svækket
     discus som her, hvor der er beskrevet nedsat vandindhold som tegn til degenerative
     forandringer, skal der kun meget beskedent traume til.
     3. se ovenfor.
                                             - 8 -
     4. ofte opstår dicusprolapser nærmest uden traume idet der er tale om gradvis
     svækkelse af den fibrøse ring som omgiver kernen. dette gør at selv et host eller et nys
     ses at kunne udløse discusprolaps hos personer som ellers ikke havde ryggener eller kun
     lettere gener.
     5. jeg er enig.
     6. meget afhænger af hvilken forklaring man lægger til grund. belastningen er dog flere
     steder anført som banal.
     jon tuxøe 2/8-2011”
     ..."
overlæge jon tuxøe har den 12. marts 2012 afgivet følgende lægefaglige udtalelse i sagen:
     "...
     undertegnede, der er speciallægekonsulent for ankestyrelsen, er blevet anmodet om at
     fremkomme med følgende lægefaglige udtalelse, på basis af de hebredsmæssige akter
     der foreligger i sagen.
     som grundlag for vurderingen, har jeg anvendt nedenstående helbredsmæssige
     sagsakter. det kan oplyses, at jeg har medvirket ved sagens behandling i ankestyrelsen.
     • anmeldelse af arbejdsulykke 5/5-2010
     • beskrivelse af hændelsesforløb til codan forsikring dateret 5/7-2010
     • oplysninger til arbejdsskadestyrelsen dateret 28/11-2010 med beskrivelse af ulykken.
     • erklæring fra sikrede dateret 23/3-2011
     • journaloplysninger fra egen læge med oplysninger fra aleris privathospital
       i perioden 26/4-10 til 21/6-10 og notat fra egen læge 6/9-2010
     • lægeerklæring i udfærdiget 27/5-2010 af egen læge
     • lægeerklæring 1 udfærdiget 6/9-2010 af egen læge
     • lægeattest fra egen læge dateret 6/9-2010
     • oplysninger fra egen læge 16/12-2010
     • lægeattest dateret 2/3-2011
     • neurologisk speciallægeerklæring fra 15/8.2011
     ...
     resume:
                                                - 9 -
     på baggrund af de foreliggende akter kan det således lægges til grund
          af a 31/3-2010 er udsat for en hændelse under sammenlægning af et net i
          hugsiddende stilling. hans fod glider i græsset og han får straks smerter i ryggen, da
          han falder forover mod ve. eneste forklaring, som omtaler løft af net, er først l år
          efter episoden i erklæring fra 00 23/3-2011, hvor der i alle andre forklaringer er
          anført, at det skete under tilretning af nettet og uden løft af nettet.
          at a 4 uger senere bliver undersøgt, og at man på mr-scanning finder større
          discusprolaps som han opereres for 10/5-2010
          at mr-scanningen 29/4 viser nedsat vandindhold i 4.discus, hvor der er opstået en
          discusprolaps samt at lændelordosen er udrettet.
          at han 18 måneder efter operationen stadig har rygsmerter men nu med gener i
          ve.ben af mere diffus karakter. han kan kun arbejde på halv tid og kan ikke belaste
          ryggen uden smerter.
     konklusion:
     det må på dette grundlag konkluderes, at a pådrager sig et ubelastet vrid i ryggen under
     arbejde 31/3-2010, hvorved der opstår kraftige rygsmerter. a får konstateret en
     discusprolaps få uger senere, som må betragtes som opstået ved skaden. på scanningen
     ses dog også nedsat vandsignal som tegn på forudbestående degenerativ tilstand i
     discusskiven mellem 4. og 5. lændehvirvel i nogen grad.
     den beskrevne hændelse er ubelastet og uden løft af nettet, hvorfor vægten af nettet
     vurderes at være uden betydning. det beskrevne vrid i ryggen, som er opstået ved skrid
     af foden og fald mod ve, hvor han tager for med hånden, synes ganske ubetydelig og er
     ikke velegnet til at give en større discusprolaps i en ellers rask ryg.
     ..."
retslægerådet har den 3. december 2012 afgivet denne erklæring:
                                       - 10 -
"...
med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet besvare de stillede spørgsmål således:
spørgsmål 1:
såfremt sagsøgers beskrivelse af hændelsesforløbet d. 31. marts 2010, jfr. anmeldelse,
bilag 1, bilag 2, nr. 5 og bilag 3 lægges til grund er forløbet så egnet til ar fremkalde en
diskusprolaps ? rådet bedes angive med hvilken sandsynlighed samt begrunde svaret.
ifølge egen læges anmeldelse af hændelsen 31.03.10 til arbejdsskadestyrelsen, bilag i
af 05.05.10, indtrådte hændelsen ved, at sagsøger rejste sig fra hugsiddende stilling og
herefter ikke kunne rette
ryggen ud. ifølge bilag 2, lægeattest 1 af 27.05.10, kom generne “ifbm løft på arbejde.”
ifølge bilag 3 var sagsøger nede i hugsiddende stilling for at samle et affaldsnet
sammen. det ene ben gled, hvorved han faldt forover og derved fik et hug/stød i ryggen.
discusprolapser findes hyppigt i normalbefolkningen uden at give symptomer.
symptomgivende discusprolapser opstår ofte spontant, uden at en bestemt ydre
påvirkning kan påvises som årsag hertil.
den beskrevne hændelse 31.03.10 adskiller sig i belastningsmæssig henseende ikke fra
normale dagligdags bevægelser og findes ikke i sig selv at kunne fremkalde en
diskusprolaps i en i øvrigt rask ryg.
spørgsmål 2:
såfremt sagsøgers beskrivelse af hændelsesforløbet den 31. marts 2010, den med bilag
11 vedlagte erklæring lægges til grund er forløbet så egnet til at fremkalde en
diskusprolaps? rådet bedes
angive med hvilken sandsynlighed samt begrunde svaret.
ifølge den i bilag 11, supplerende bemærkninger 06.04.11 til anke fremsendt af
arbejdsskadesstyrelsen, vedlagte erklæring af 22.03.11 fra sagsøger, indtrådte
hændelsen 31.03.10. sagsøger sad på
                                        - 11 -
hug og ville løfte nettet, der vejede 28 kg, op. herunder gled hans højre ben bagud,
hvorved han fik overbalance, og herefter kunne han ikke rette sig op. har siden haft
smerter.
retslægerådet finder ikke, at en vægt på 28 kg fra nettet kan anses for ekstraordinært
tungt eller som en særligt forværrende omstændighed. løft af et net af denne vægt fra
hugsiddende stilling findes ikke i sig selv at kunne fremkalde en diskusprolaps i en i
øvrigt rask ryg.
spørgsmål 3:
giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
retslægerådet er opmærksom på. at symptomerne er debuteret i tilslutning til hændelsen
31.03.10, og at sagsøger ikke tidligere i foreliggende akter er beskrevet som havende
rygsmerter.
rygbelastning som den beskrevne hændelse kan give anledning til forbigående
rygsmerter, og at en ellers ikke symptomgivende diskusprolaps bliver symptomgivende.
spørgsmål a:
retslægerådet anmodes om at oplyse, hvilke diagnoser/gener sagsøgeren har i relation
til ryggen.
sagsøger har lændesmerter på baggrund af en diskusdegenerativ lænderyglidelse
medførende diskusprolaps i højre side fra båndskiven imellem 4. og 5. lændehvirvel.
spørgsmål b:
retslægerådet anmodes om at oplyse om hændelsen den 30. marts 2010 er årsag til
disse diagnoser/gener, såfremt følgende hændelsesforløb lægges til grund,
a) sagsøgeren var ved at rette et affaldsnet til. han rakte fremover, hans højre fod gled
bagud, da græsset var fugtigt, således han fik overbalance (bilag 3, 6, 12).
b) sagsøgeren sagsøger på hug for at løfte nettet op. da han løftede, smuttede/gled
hans højre ben skråt bagud og han fik overbalance. nettet vejede 28 kilo (bilag 11),
c) som pkt. b men det lægges her til grund, at nettet vejede max 15 kio.
                                             - 12 -
     ad litra a) til c):
     der henvises til besvarelsen af spørgsmålene 1 og 2.
     spørgsmål c:
     giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
     nej.
     ..."
retslægerådet har den 2. maj 2013 afgivet denne erklæring:
     "...
     med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet besvare de stillede spørgsmål således:
     spørgsmål 4
     såfremt sagsøgers beskrivelse af hændelsesforløbet den 31. marts, jf. anmeldelse, bilag
     1, bilag 2, nr.5, bilag 3 og bilag 11 lægges til grund, anmodes retslægerådet om at
     oplyse, om retslægerådet er enig i, at løftet kan indplaceres i det røde område i
     arbejdstilsynets vejledning d.3.1. svaret bedes begrundes.
     spørgsmål 5
     säfremt hændelsesforløbet som beskrevet i spørgsmål 1
     lægges til grund. anmodes retslægerådet om at oplyse, om arbejdstilsynets vejledning
     d.3.1. giver retslægerådet anledning til at ændre opfattelse med hensyn til, om løftet
     kan betegnes som en hverdagsbevægelse og om løftet i sig selv kan fremkalde en
     discusprolaps. svaret bedes begrundes.
     spørgsmål 6
     såfremt det lægges til grund at løftet er indenfor det røde område i
                                         - 13 -
arbejdstilsynets vejledning d.3.!., anmodes retslægerådet om at oplyse, om et sådant
løft kan betegnes som en hverdagsbevægelse og om et sådant løft i sig selv kan
fremkalde en discusprolaps. svaret bedes begrundes.
ad spørgsmål 4-6:
retslægerådet finder ikke, at arbejdstilsynets vejledning indeholder oplysninger, der
foranlediger en ændring af retslægerådets tidligere besvarelse. vejledningen er en
general redegørelse for risikofaktorer ved gentagne belastninger og indeholder ikke
information om, som tillader vurdering af, hvorvidt en enkeltstående hændelse kan
fremkalde en diskusprolaps.
de 3 beskrivelser af hændelses forløbet indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger til, at
løftet kan indplaceres i at skemaet. rækkeafstanden er ikke angivet, og det er ikke
anført, om der var tale om et løft af nettet, eller at nettet blev samlet sammen. også af
denne grund finder retslægerådet ikke skemaet anvendeligt i denne sag.
spørgsmål 7
retslægerådet anmodes om at oplyse, om det faktum at benet glider ud er en
forværrende omstændighed. svaret begrundes.
ujævnt underlag, akavede arbejdsstillinger og uheld under løftet er faktorer, der øger
belastningen ved et løft, og dermed øger risikoen for skader.
spørgsmål 8
såfremt spørgsmål 7 besvares bekræftende, bedes retslægerådet oplyse, om det ændrer
retslægerådets besvarelse af spørgsmål i og 2. svaret bedes begrundes.
nej.
spørgsmål 9
såfremt spørgsmål 5 besvares benægtende, bedes retslægerådet præcisere hvorfor
løftet, på trods af glidet, er at betragte som en dagligdagsbevægelse. svaret bedes
begrundes.
                                         - 14 -
retslægerådet har udtalt, at det mulige løft den 31.03.10 i belastningsmæssig henseende
ikke adskiller sig fra dagligdags bevægelser.
spørgsmål 10
såfremt spørgsmål 5 besvares benægtende, bedes retslægerådet præcisere hvorfor
løftet, på trods af glidet, ikke kan fremkalde en discusprolaps. svaret bedes begrundes.
fremkaldelse af en diskusprolaps i en rask ryg vil kræve betydeligt større belastning,
end den der er beskrevet ved hændelsen den 31.03.10, uagtet hvilken beskrivelse af
hændelsen, der lægges til grund. i en rask ryg vil en akut belastning, der er stor nok til at
fremkalde en diskusprolaps, som hovedregel også medføre brud på hvirvellegemet,
hvilket ikke var tilfældet for sagsøger.
spørgsmål 11
retslægerådet anmodes yderligere om at oplyse, hvilke lægefaglige begrundelser, der
taler for - -henholdsvis imod - at et sådant løft betragtes som egnet til at fremkalde en
discusprolaps.
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 10.
spørgsmål 12
giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger.
belastningen ved et givet arbejde vurderes ud fra en samlet bedømmelse af løftet og de
omstændigheder, det foregår under. hvis dette skal vurderes med nogen grad af
troværdighed, kræver det en nøje beskrivelse af byrde, arbejdsstillinger og øvrige
omstændigheder. det foreligger ikke i denne sag.
kun halvdelen af diskusprolapser er forbundet med symptomer. i sager som den
aktuelle opstår symptomerne på diskusprolaps ved en belastning af ryggen. det er ikke
muligt at se på en prolaps,
                                                - 15 -
       om den er opstået ved den aktuelle lejlighed, eller den var der i forvejen og blot er
       blevet symptomgivende.
       der skal betydeligt større belastning til at fremkalde en prolaps i en rask ryg end i en
       ryg, der i forvejen er svækket af en degenerativ ryglidelse.
       ved mr-scanning kort efter uheldet er der, udover prolapsen, påvist en degenerativ
       ryglidelse. denne ryglidelse er udviklet over flere år, og har således været til stede forud
       for hændelsen.
       retslægerådet vurderer derfor, at belastningen har ført til smerter i en i forvejen svækket
       ryg. retslægerådet kan ikke afgøre, om prolapsen er fremkommet ved belastningen eller
       blot blevet symptomgivende.
       retslægerådet vurderer ikke, at belastningen som den er beskrevet var tilstrækkelig til at
       fremkalde en prolaps i en i øvrigt rask ryg.
       ..."
forklaringer
a har forklaret, at han driver en vognmands- og entreprenørforretning. han har drevet
virksomheden sammen med sin far indtil dennes død. han har 3 lastbiler i virksomheden. to
af lastbilerne køres af ansatte chauffører. han har selv kørt den 3. lastbil og ved siden af det
lavet brolægningsarbejde, entreprenørarbejde og kørt rendegraver. han har selv foretaget
almindeligt vedlighold på lastbilerne. han havde en arbejdsuge på omkring 50 timer.
den 30. marts 2010 skulle han ind på ... omlastestation med et læs affald. han parkerede
lastbilen på en asfaltplads. der var en del trafik, og han vurderede, at han uden at genere
nogen kunne folde nettet sammen på et græsareal. han tog nettet af lastbilen, og det røg ned i
græsset. han lagde nettet sammen og rullede det til en rulle. siddende i hugstilling rettede han
nettet til. det er det net, der er fremlagt fotos af i bilag 19. han rejste sig op og stod - som vist
i bilag 19, det sidste foto - bøjet over nettet og tog fat i siderne af nettet. hans ene ben skred
bagud i forbindelse med, at han løftede nettet, og der kom belastning på benet. det var
meningen, at nettet skulle placeres på lastbilen. han bror, b, der er førtidspensionist på grund
af skizofreni, var med på turen.
anmeldelsen af arbejdsulykke, bilag 1, er udfyldt af hans kone. de sad i samme rum, og han
fortalte hende, hvad der skulle stå. han havde ikke vejet nettet, og han skønnede, at det vejede
15 kg. hvis han havde vidst, at det skulle være helt præcist, havde han vejet det.
                                                - 16 -
da han udfyldte skemaet til codan, bilag 3, var han ikke opmærksom på, at det skulle være så
præcist. det samme gør sig gældende med hensyn til notatet til arbejdsskadestyrelsen, bilag
6. han tænkte ikke over, at det kunne være en fejl. det var først, da arbejdsskadestyrelsens
afgørelse kom, at han blev opmærksom på, at han havde beskrevet hændelsen forkert. det
skyldes uvidenhed.
han har fortsat gener efter hændelsen. han blev opereret dengang. han har ondt i ryggen hver
dag. det bevirker, at han ikke kan køre f.eks. 3 timer ad gangen. han er på grund af ryggen
nødt til at sige nej til forskellige opgaver, fordi han ikke kan holde til dem. han har sagt nej til
en opgave ved motorvejen på fyn med 10 timers kørsel hver dag. han kan ikke reparerere og
vedligeholde sine lastbiler mere. det må han have andre til at gøre. han var efter hændelsen i
kontakt med kommunen i forbindelse med sygedagpenge. han er i øjeblikket ikke længere,
end at han kan arbejde på halv tid af 37 timer. han har ikke kunnet deltage i en
arbejdsprøvning, fordi han har skullet passe virksomheden.
det pågældende net vejer 28 kg. han har vejet det på en badevægt.
b har som vidne forklaret, at han var med a ude at køre den dag. forevist skitsen, bilag 15,
forklarede han, at han hjalp a med at folde nettet sammen. han hjalp ikke a med at rulle det
sammen. det gjorde a selv. han stod et par meter fra a, der bøjede sig ned og tog fat i nettet.
a var ved at løfte nettet, da der skete noget i as ryg. vidnet kunne bagefter tydeligt se, at der
var noget galt med as ryg.
parternes synspunkter
a har med henvisning til påstandsdokumentet gjort gældende, at der er tilstrækkelig sikkert
grundlag for at tilsidesætte sagsøgtes afgørelse, bilag 13, idet det hændelsesforløb som
sagsøger beskriver i forbindelse med anmeldelsen og senere uddyber og præciserer, er et
ulykkestilfælde i lovens forstand.
det gøres gældende, at det kan lægges til grund, at hændelsen forløb som beskrevet af
anmelder i erklæring vedlagt bilag 11, efter han fik anledning til at præcisere og konkretisere
sin forklaring.
sagsøger gør gældende, at der ikke er tale om en ny/ændret forklaring. sagsøger var ikke klar
over vigtigheden af, hvor præcise oplysningerne skulle være. særligt fremhæves, at anmelder
i første omgang angiver, at det net, der skulle løftes, vejede 12 kg, fordi de net, han anvender i
sin vognmandsforretning, som minimum vejer 12 kg. efterfølgende har anmelder vejet det
net, der var tale om.
hændelsesforløbet skal anerkendes som en ulykke, idet dette er kombinationen af den
hugsiddende stilling, håndteringen af byrden i det fugtige græs, der bevirker, at der kommer
                                               - 17 -
tilstrækkelig belastning på diskos til, at der opstår en prolaps. hændelsesforløbet er således
ikke som forudsat af egen læge banalt, men desværre aldeles egnet til at fremkalde en prolaps.
retslægerådets besvarelse kan ikke i sig selv føre til, at ulykken ikke kan anerkendes. med
støtte i fed1999.2208 gøres det gældende, at sagsøger i tilstrækkeligt omfang har godtgjort
at lænderyglidelsen er opstået i forbindelse med hændelsen d. 30.3.2010.
sagsøger har ikke forud for episoden i marts 2010 har haft nogen gener i ryggen overhovedet.
det gøres således sammenfattende gældende, at der er tale om et ulykkestilfælde i lovens
forstand, der skal anerkendes, så anmelder kan få den godtgørelse og erstatning, han er
berettiget til.
ankestyrelsen har med henvisning til påstandsdokumentet gjort gældende, at sagsøgeren ikke
har tilvejebragt grundlag for at tilsidesætte sagsøgtes afgørelse af 25. august 2011.
ved en arbejdsskade omfattet af arbejdsskadesikringsloven forstås en ulykke, jf. lovens § 6,
og en erhvervssygdom. jf. § 7, der er en følge af arbejdet eller de forhold, det er foregået
under. ved en ulykke forstås en personskade forårsaget af en hændelse eller en påvirkning,
der sker pludseligt eller inden for 5 dage. jf. arbejdsskadesikringslovens § 6, stk. 1.
en hændelse eller påvirkning kan anses for at være årsag til en skade, når der er en biologisk
og logisk forklaring på, at skaden opstod som følge af hændelsen eller påvirkningen. der skal
altså være medicinsk årsagssammenhæng mellem påvirkningen og skaden. det er med andre
ord en betingelse for at anerkende skaden, at hændelsen eller påvirkningen er
egnet til at forårsage skaden, og det er ikke tilstrækkeligt, at der er en tidsmæssig
sammenhæng mellem hændelsen og skaden.
det gøres gældende, at sagsøgte med rette lagde til grund, at sagsøgerens smerter den 30.
marts 2010 opstod, da han var ved at rette et affaldsnet til. han rakte fremover og hans højre
fod gled bagud, da græsset var fugtigt, således at han fik overbalance. herved fremkom
smerterne.
                                             - 18 -
disse oplysninger fremgår af sagsøgerens besvarelse af oplysningsskema til codan den 5. juli
2010 (bilag 3). sagsøgeren udfyldte rubrikkerne vedr. spørgsmål 1-5. mens han lod
rubrikkerne vedr. spørgsmål 6, der vedrører skade ved løft, stå ubesvarede hen.
forklaringen om hændelsesforløbet er uddybet af sagsøgeren i oplysningsskema til
arbejdsskadestyrelsen den 28. november 2010 (bilag 6). af den vedhæftede beskrivelse
fremgår fortsat intet om et løft. det fremgår derimod fortsat, at sagsøgeren var ved at lægge
nettet sammen, og at hans højre fod gled bagud i det fugtige græs, da han rakte forover. han
faldt forover og tog fra med hænderne, hvorved han fik et “huk/stød” i ryggen.
af journalnotatet af 26. april 2010 fra aleris privathospital (bilag 7) fremgår endvidere, at
lændeholdet fremkom i forbindelse med “forholdsvis banal bevægelse’. var lændeholdet
fremkommet i forbindelse med et tungt løft, og var dette blevet oplyst, ville det have været
nærliggende at anføre dette.
den 10. januar 2011 afslog arbejdsskadestyrelsen at anerkende hændelsen som en
arbejdsskade (bilag 8).
først herefter, nemlig ved erklæringen af 23. marts 2011 vedlagt sagsøgerens advokats brev
af 6. april 2011 (bilag ii) fremkommer oplysningen om, at sagsøgeren skulle have løftet
nettet. ved samme lejlighed blev oplysningen om nettets vægt ændret fra max. 15 kg til 28
kg. spørgsmålet om nettets vægt er imidlertid ikke afgørende, da det centrale er, at
sagsøgeren ikke før dette tidspunkt har oplyst. at skaden skulle være sket ved et løft.
efterfølgende - ved undersøgelsen hos speciallæge carsten bisgård den 15. august 2011
(bilag 12) - oplyser sagsøgeren på ny, at skaden skete, da han var ved at rulle nettet sammen.
det ene ben gled i det glatte græs, hvorefter sagsøgeren fik smerter.
den arbejdsstilling, der illustreres med det fremlagte bilag 19, svarer end ikke til nogen af
ovenstående beskrivelser, og kan des mindre lægges til grund.
                                               - 19 -
det gøres gældende, at oplysningen om, at skaden skulle være sket i forbindelse med et løft er
en ændret forklaring, der ikke kan rummes inden for den oprindeligt afgivne. der er således
ikke blot tale om en præcisering.
det gøres herefter gældende. at sagsøgte med rette vurderede, at den dokumenterede hændelse
ikke var egnet til at give diskusprolaps og lænderygsmerter, hvorfor skaden ikke blev
anerkendt som en arbejdsskade.
retslægerådets erklæring støtter rigtigheden af ankestyrelsens afgørelse.
sagsøgte har vedr. sagsomkostninger anført, at sagens oplysninger ikke giver grundlag for en
præcis opgørelse af sagsgenstanden. sagen drejede sig om anerkendelse, men der kan ved
skønnet tages udgangspunkt i den erstatning for erhvervsevnetab, sagsøgeren måtte antages at
være berettiget til, hvis han fik medhold. skadelidtes funktionsmæssige begrænsninger er bla.
beskrevet i lægeattest ved nedsat erhvervsevne af 2. marts 2011 (bilag 10). det fremgår heraf,
at egen læge vurderede, at sagsøgeren kunne arbejde 16-17 timer/ugen. et erhvervsevnetab på
50 % svarer til en sagsgenstand på ca. kr. 1,5 mio., et erhvervsevnetab på 25 % til det halve
baseret på en årsløn på kr. 400.000.
rettens begrundelse og afgørelse
det er i anmeldelsen af arbejdsulykke af 5. maj 2010 beskrevet, og a har i spørgeskema af 5.
juli 2010 til codan og i det til spørgeskemaet af 28. november 2010 vedlagte brev beskrevet,
at han kom til skade i forbindelse med, at han i hugstilling samlede nettet sammen og rettede
det til.
i erklæring af 22. marts 2011 har a beskrevet, at han kom til skade, da han, der sad på hug for
at løfte nettet op, løftede, og hans ene ben smuttede/gled skråt bagud, og han fik overbalance.
retten finder, at der er en så væsentlig forskel mellem på den ene side at samle nettet sammen
og rette det til og på den anden side at løfte det, at beskrivelsen af hændelsesforløbet i
erklæringen af 22. marts 2011 må anses for at være en ændring i forhold til de tidligere
beskrivelser af forløbet.
herefter og da de beskrivelser af forløbet, der foreligger før den 22. marts 2011, stemmer
overens, har ankestyrelsen haft grundlag for at fastslå, at oplysningerne i klagen indeholdt en
ændret forklaring.
retten tiltræder derfor, at ankestyrelsen har lagt vægt på de beskrivelser af
hændelsesforløbet, der forelå forud for den 22. marts 2011.
                                              - 20 -
den omstændighed, at jacobi lægerne i lægeattest af 27. maj 2010 har anført, at årsagen til
sygdommen eller skaden "kommer ifbm løft på arbejde", og at ankestyrelsens lægekonsulent
i lægefaglig udtalelse af 12. marts 2012 i resumeet ikke omtaler lægeattesten af 27. maj 2010,
kan ikke føre til en anden vurdering.
retslægerådet har i erklæring af 3. december 2012 anført, at hændelsen den pågældende dag i
belastningsmæssig henseende ikke adskiller sig fra dagligdags bevægelser, og at hændelsen i
sig selv ikke findes at kunne fremkalde en diskusprolaps i en i øvrigt rask ryg. det er anført,
at rygbelastning som den beskrevne hændelse kan give anledning til forbigående rygsmerter,
og at en ellers ikke symptomgivende diskusprolaps bliver symptomgivende.
retslægerådet har i supplerende erklæring af 2. maj 2013 anført, at fremkaldelse af en
diskusprolaps i en rask ryg vil kræve en betydeligt større belastning end den, der er beskrevet
ved hændelsen. i en rask ryg vil en akut belastning, der er stor nok til at fremkalde en
diskusprolaps, som hovedregel også medføre brud på hvirvellegemet. det er videre anført, at
der ved mr-scanning kort efter uheldet, udover prolapsen, blev påvist en degenerativ
ryglidelse, der er udviklet over flere år og har været til stede forud for hændelsen.
retslægerådet vurderer derfor, at belastningen har ført til smerter i en i forvejen svækket ryg.
retslægerådet kan ikke afgøre, om prolapsen er fremkommet ved belastningen eller blot er
blevet symptomgivende.
på baggrund af det anførte lægger retten til grund, at den belastning af ryggen, som a var
udsat for ved hændelsen den pågældende dag, ikke i sig selv var egnet til at forårsage
diskusprolaps og lænderygsmerter.
retten finder herefter, at a ikke har været udsat for en ulykke i arbejdsskadesikringslovens
forstand, jf. lovens § 5, jf. § 6.
som følge heraf frifindes ankestyrelsen.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal a betale sagsomkostninger til
ankestyrelsen med 75.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand. beløbet er inklusiv
moms, da ankestyrelsen ikke er momsregistreret. retten har ved fastsættelsen af beløbet taget
udgangspunkt i en sagsgenstand på omkring 750.000 kr. retten har lagt vægt på sagens
omfang, herunder at sagen har været forelagt retslægerådet to gange, og at der har været tvist
om en tredje forelæggelse.
thi kendes for ret:
sagsøgte, ankestyrelsen, frifindes.
sagsøgeren, a, skal betales sagens omkostninger til ankestyrelsen med 75.000 kr.
det idømte beløb skal betales inden 14 dage.