text:
                                             dom
afsagt den 7. april 2017 af vestre landsrets 16. afdeling (dommerne annette dellgren, karen
foldager og kristina skovbo hauerslev (kst.)) i ankesag
v.l. b–0895–16
danmarks lærerforening som mandatar for a
(advokat søren kjær jensen, københavn)
mod
erstatningsnævnet
(kammeradvokaten v/advokat sanne h. christensen, københavn)
retten i holstebro har den 8. juni 2016 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 3-621/2015).
påstande
for landsretten har appellanten, danmarks lærerforening som mandatar for a, gentaget sin
subsidiære påstand for byretten.
indstævnte, erstatningsnævnet, har påstået dommen stadfæstet.
forklaringer
a, c og d har afgivet supplerende forklaring for landsretten.
a har supplerende forklaret, at der var 6-7 afdelingsledere på skolen. der er 50-60 anbragte
unge på x. der er en del anbragte, der kan gå i almindelige skoler. x skole er derfor
forbeholdt de anbragte unge, der ikke kan rummes i det almindelige skolesystem, og det er
hensigten, at de unge, der går på x skole, skal forberedes til at kunne gå på almindelige
                                                - 2 -
skoler. det er kommunerne, der anbringer de unge. det er også kommunen, der visiterer de
unge til skolen og løbende evaluerer, om de skal fortsætte der. det er normalt de unges
adfærd, der er afgørende for, at de visiteres til at gå på skolen. hun var normalt ikke
involveret i konflikterne med de unge, da hun ikke underviste. det var normalt den voksne på
skolen, der havde en konflikt med en elev, som selv tog sig af det med den pågældende. da
hun ikke kunne trække vejret, da b tog halsgreb på hende, tænkte hun et par sekunder, at hun
ville dø, men hun tænkte ikke, at b var ude på at slå hende ihjel. det var de 5-6
afdelingsledere og ledelsen, der forud for episoden havde drøftet den nye politik med hensyn
til konflikter. hun var ikke enig i de ændringer, der blev dikteret. alle de anbragte børn har
særlige vanskeligheder, og i de huse, hvor de unge bor, er der flere ressourcer til at tage sig af
de unge, der bliver sendt hjem fra skolen. det ville have været helt uforeneligt med det
pædagogiske arbejde med b, hvis hun selv havde anmeldt voldsforholdet. hendes kolleger og
medarbejdere ville også have undret sig og ikke kunnet forstå det. de øvrige elever ville også
have været påvirket af det og have mistet tillid til hende, hvis hun selv havde anmeldt det. b
havde vist gået på skolen i ca. 1 år, da episoden fandt sted. han kom fra en plejefamilie, hvor
han var blevet anbragt meget tidligt, bl.a. på grund af tillidsproblemer. han var tidligt blevet
udadreagerende. det var blevet meget svært for plejefamilien at rumme ham, da han kom i
puberteten, hvorfor han endte i en anbringelse på x. den anerkendende pædagogik indebar, at
de for eksempel ikke havde et lukket lærerværelse, og at der var megen kontakt mellem de
enkelte elever og alle de ansatte, uanset om de underviste. b havde store adfærdsproblemer,
og der var ingen tvivl om, at han havde oplevet rigtig mange svigt fra voksne. da episoden
var overstået, blev hun hurtigt optaget af at finde skemaet, der skulle anvendes til at redegøre
for magtanvendelsen. alle skulle høres, men en skulle starte, og det gjorde hun så. hun var
således den første, der udfyldte skemaet, og hun har ikke fået forelagt, hvad andre har skrevet
i skemaet. hun har overhovedet ikke på noget tidspunkt tænkt, at hun skulle anmelde
forholdet til politiet. hun vidste ikke, at hun skulle anmelde det, og kendte ikke til
erstatningsnævnets eksistens. efter det kendskab hun har nu, ville hun i dag nærmere have
beskrevet de helt særlige hensyn til b, der talte imod at anmelde forholdet. det, der var
særligt bekymrende ved episoden, var, hvilken betydning magtanvendelsen ville have for b.
hun fulgte ikke op på, om x skole anmeldte forholdet. hun regnende umiddelbart med at
komme tilbage til skolen, men kom det ikke.
c har supplerende forklaret, at de anbragte unge, der går på skolen, ikke matcher folkeskolens
                                                - 3 -
tilbud på grund af adfærd. det bliver løbende evalueret, om de anbragte skal forblive på
skolen. b er ikke længere på x. han havde rigtig meget temperament, var meget truende og i
forsvar. hans problemer var så store, at han ikke længere kunne rummes af den plejefamilie,
han havde været anbragt hos. b mødte altid voksne med mistillid, da han havde været udsat
for mange svigt. b havde svært ved at gå i skole, men han var arbejdet op fra nedsat til fuld
skema, da episoden fandt sted. det var rigtig svært for b, at voksne satte krav til ham. det er
en generel politik, at de ikke anmelder de unge til politiet. det ville have været et selvstændigt
problem at anmelde b til politiet, da han havde de udfordringer, som han havde. der havde
ikke været lignende situationer med b. b er flyttet for halvandet år siden.
lovgivningsmæssigt skal der udfyldes et magtanmeldelsesskema, når der har været en
magtanvendelse.
d har supplerende forklaret, at hun blev orienteret om de ændrede retningslinjer om, at
eleverne i konfliktsituationer ikke længere skulle sendes hjem. de skulle tage konflikterne på
skolen. hun husker ikke, at de på skolen have talt om dette, før de ændrede retningslinjer blev
meldt ud. det var voldsomt, at episoden eskalerede så meget. det havde hun ikke set tidligere.
a have ondt og var rigtig ked af det, da hun var påvirket af magtanvendelsen over for b.
procedure
danmarks lærerforening som mandatar for a har for landsretten frafaldet sin principale
påstand for byretten. landsretten har under hovedforhandlingen af ankesagen ikke tilladt
danmarks lærerforening at fremsætte nye anbringender. parterne har herefter i det væsentlige
gentaget deres anbringender for byretten vedrørende danmarks lærerforenings subsidiære
påstand for byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten er enig i byrettens resultat og begrundelsen herfor. det, der er forklaret for
landsretten, kan ikke føre til et andet resultat. landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal danmarks lærerforening som
mandatar for a betale sagsomkostninger for landsretten til erstatningsnævnet med 50.000 kr.
                                               - 4 -
til udgifter til advokatbistand.
beløbet til udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da erstatningsnævnet ikke er
momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske
værdi og dens omfang.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
danmarks lærerforening som mandatar for a skal betale sagens omkostninger for landsretten
til erstatningsnævnet med 50.000 kr.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                           højesterets dom
                        afsagt onsdag den 5. februar 2014
sag 87/2011
(2. afdeling)
jyske bank a/s
(advokat søren juul)
mod
deloitte statsautoriseret revisionsaktieselskab
(advokat arne bierfreund og advokat henriette gernaa)
biintervenient: ehuset a/s under konkurs
(advokat peter bang)
og
sag 93/2011
ehuset a/s under konkurs
(advokat carsten brink)
mod
deloitte statsautoriseret revisionsaktieselskab
(advokat arne bierfreund og advokat henriette gernaa)
og
lund thomsen & partnere statsautoriserede revisorer
(advokat nicolai mailund clan)
biintervenient: jyske bank a/s
(advokat søren juul)
                                                - 2 -
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 4. februar 2011.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, thomas
rørdam, poul dahl jensen, henrik waaben, hanne schmidt, lars hjortnæs, kurt rasmussen
og jens kruse mikkelsen.
påstande
i sag 87/2011 har parterne gentaget deres påstande, idet appellanten, jyske bank a/s, dog har
nedlagt påstand om procesrente af 24.899.106,65 kr. fra sagens anlæg den 8. april 2006 og af
2.766.567,40 kr. fra den 14. august 2006.
i sag 93/2011 har parterne gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
under et møde mellem jyske bank og ehuset i foråret 2000 anmodede ehuset om en forhø-
jelse af kassekreditten med 10 mio. kr. til 30 mio. kr.
af en intern, kommenteret dagsorden til et direktionsmøde i jyske bank den 13. april 2000
fremgår bl.a.:
       ”dansk data elektronik a/s …
       …
       nybevilling til 01.08.2000:
       - velvillighedstilsagn om forhøjelse af kassekredit til 30 mio. kr. ……………….. 10,0
       …
       regnskab og budget
       ledelsen i dansk data elektronik a/s forventer for indeværende regnskabsår (1999/00)
       at realisere en omsætning i størrelsesordenen 370 mio. kr. med et nettoresultat på ca. 11
       mio. kr. efter afskrivninger på 10,7 mio. kr.
       ifølge internt regnskab pr. 31.01.2000 (9 måneder) har selskabet realiseret et underskud
       på kr. 21 mio., hvilket er en negativ afvigelse på 6 mio. kr. i forhold til det budgetterede.
       resultatet er påvirket af, at der er ansat flere medarbejdere, samtidig med at der er op-
       stået periodeforskydninger i en del projekter.
                                                - 3 -
      traditionelt har selskabet hovedparten af indtjeningen i sidste kvartal, hvilket også var
      tilfældet i sidste regnskabsperiode, hvor et underskud på ca. 10 mio. kr. blev vendt til et
      positivt nettoresultat på 7 mio. kr. i sidste kvartal af regnskabsåret.
      på et møde hos dansk data elektronik a/s er denne problemstilling drøftet, idet det
      syntes at være en stor opgave at skulle realisere et overskud på ca. 30 mio. kr. i sidste
      kvartal. ledelsen fastholder forventningen til et positivt resultat for hele året, idet det
      dog understreges, at der kan komme negative afvigelser som følge af yderligere perio-
      deforskydninger.
      realiseres forventningen til 1999/00 vil egenkapitalen pr. 30.04.2000 udgøre 87,6 mio.
      kr., hvilket med en balance på 250 mio. kr. giver en soliditet på 35 %.
      …
      indstilling
      da dansk data elektronik a/s endnu ikke har dokumenteret en stabil indtjening, ville
      det være hensigtsmæssigt med en konsolideringsperiode. dette er dog ikke foreneligt
      med den eksplosive udvikling, der præger it-branchen, hvorfor dansk data elektronik
      a/s også har valgt en mere vækstorienteret strategi for at undgå at sakke bagud i mar-
      kedet.
      anmodningen om forhøjelse af kreditrammen med 10 mio. kr. indstilles alene derfor
      som et velvillighedstilsagn, idet endeligt tilsagn først kan meddeles kunden, når afsluttet
      årsregnskab for 1999/2000 dokumenterer, at budgetforventningerne er opfyldt. der vil
      således umiddelbart efter modtagelse af 1999/2000 regnskabet blive udarbejdet en ny
      kreditindstilling indeholdende vurdering af regnskabet, en nærmere analyse af selska-
      bets vækststrategi samt finansieringsplanen herfor og engagementsvilkår, herunder ne-
      gativ pledge og pari passu.
      på trods af at engagementet tidligere har været baseret på friværdien i domicilejendom-
      men, vurderes engagementet (incl. forhøjelsen på 10 mio. kr.) fortsat forsvarligt. det er
      indstillers holdning, at engagementet fortsat skal relatere sig til driftsfinansering, mens
      væksten i form af virksomhedsopkøb skal finansieres af det planlagte sale-and-lease-
      back af domicilejendommen samt evt. tilførsel af yderligere aktie-/ansvarlig kapital.”
ved brev af 29. maj 2000 bekræftede jyske bank over for ehuset (dengang dansk data
elektronik) sit ”velvillighedstilsagn” om at forhøje kassekreditten med 10 mio. kr., såfremt
regnskabet for 1999/2000 dokumenterede, at budgetforventningerne blev opfyldt.
den 13. juni 2000 sendte direktør kurt wamberg rasmussen ehusets regnskabsmeddelelse
1999/2000 til jyske bank med oplysning om, at den fuldstændige årsrapport ville være til-
gængelig på selskabets hjemmeside den 14. juni 2000 om eftermiddagen.
af regnskabsmeddelelsen fremgår bl.a.:
                                              - 4 -
     ”regnskabsåret fra 1. maj 1999 til 30. april 2000
     • omsætningen steg med 14 % til 359 mio. kr.
     • årets resultat blev på 11 mio. kr. mod sidste års resultat på 7 mio. kr.
     • årets resultat er acceptabelt set i lyset af selskabets strategiskift.
        resultatet er positivt påvirket af enkeltstående begivenheder og negativt påvirket af
        et stærkere fald i omsætningen end forventet fra servicekontrakter vedrørende den
        tidligere egenproducerede hardware.
     • selskabet tog i efteråret 1999 den afgørende strategiske beslutning at fokusere på det
        stærkt voksende marked for e-enabling af virksomheder.
     • strategien er under implementering, og i regnskabsåret 1999/00 steg omsætningen
        med 25 % inden for ehuset ddes fokusområde.
     • for at kunne accelerere selskabets vækst – både organisk og ved opkøb af relaterede
        aktiviteter – planlægges en udvidelse af kapitalgrundlaget ved et udbud af nye aktier
        efter generalforsamlingens godkendelse.
     • i regnskabsåret 2000/01 forventes fortsat fremgang i omsætning og resultat.
     …
     omsætning og resultat
     …
     i omsætningen indgår nedenfor nævnte salg af softbase-viden, -medarbejdere og
     -kunder med 6 mio. kr.
     …
     årets af- og nedskrivninger er påvirket af tilbageførsel af tidligere udgiftsførte ned-
     skrivninger på grunde og bygninger med 4 mio. kr.
     …
     resultatopgørelsen er påvirket positivt af en skatteindtægt på 2 mio. kr., samt renter
     heraf på 1 mio. kr., som følge af skattemyndighedernes ændrede praksis vedrørende pe-
     riodisering af serviceindtægter.
     årets resultat på 11 mio. kr. mod sidste års resultat på 7 mio. kr. svarer til forventnin-
     gerne i halvårsmeddelelsen. årets resultat er påvirket af tilbageførsel af tidligere ud-
     giftsførte nedskrivninger på grunde og bygninger, skatteindtægt vedrørende tidligere år
     samt indtægt fra salg af softbase-viden, -medarbejdere og -kunder. årets resultat er
     samtidig påvirket af et markant fald i serviceindtægter vedrørende egenudviklede hard-
     wareprodukter. set i lyset af selskabets strategiskifte og ovennævnte forhold vurderer
     bestyrelsen resultatet som acceptabelt.”
af jyske banks brev af 14. juni 2000 til ehuset fremgår bl.a.:
     ”indledningsvis vil vi gerne benytte lejligheden til, at ønske jer tillykke med det pæne
     resultat pr. 30. april 2000.
                                              - 5 -
     forudsætningen for en forhøjelse af [kassekreditten] er hermed opfyldt.”
af en intern, kommenteret dagsorden til et direktionsmøde i jyske bank den 29. juni 2000
fremgår bl.a.:
     ”regnskab og budget
     dansk data elektronik a/s har i regnskabsåret 1999/00 realiseret en omsætning på 359
     mio. kr. og et nettoresultat på 10,8 mio. kr., efter afskrivninger 5,3 mio. kr. nettoresul-
     tatet er på niveau med det forventede, og vurderes af selskabets ledelse som acceptabelt.
     i forhold til resultatskønnet i januar 2000 er afskrivningerne reduceret med 5,4 mio. kr.,
     idet tidligere afskrivninger på domicilejendommen er tilbageført.
     …
     for regnskabsåret 2000/01 budgetteres med en omsætning på 490 mio. kr. og et resultat
     før skat på 28,2 mio. kr. efter afskrivninger på 12 mio. kr. indstiller vurderer, at den
     forventede vækst er realistisk ikke mindst under hensyntagen til de kommende opkøb af
     it-virksomheder.
     på den kommende generalforsamling, vil der blive fremsat forslag om udvidelse af sel-
     skabets aktiekapital. …
     …
     ansøgt engagement
     …
     på direktionsmødet [den 13. april 2000] blev der bevilget et velvillighedstilsagn om for-
     højelse af kassekreditten med 10 mio. kr., idet endeligt tilsagn først kunne meddeles sel-
     skabet, når budgetforventningerne til årsregnskabet 1999/00 blev opfyldt. baggrunden
     var, at selskabet pr. 31.01.2000 (9 måneder) havde realiseret et underskud på 21 mio. kr.
     det er dog sædvanligt, at der realiseres negative driftsresultater de første 9 måneder af
     regnskabsåret, men underskuddet i regnskabsåret 1999/00 var større end de foregående
     år.
     indstilling
     funktionsleder, kredit leif bundgaard har på baggrund af det realiserede regnskabsre-
     sultat godkendt, at kravene i henhold til velvillighedstilsagnet er opfyldt, idet dansk
     data elektronik a/s efter offentliggørelsen af regnskabet anmodede om en hurtig tilba-
     gemelding. på baggrund af den nært forestående genforhandling har funktionsleder,
     kredit leif bundgaard samtidig godkendt forlængelsen af kassekreditten frem til
     01.08.2001.
     det ansøgte engagement, der er på blancobasis, vurderes forsvarlig, da det vurderes at
     den nye strategi er kommet godt fra start, ligesom kapitalforholdene vurderes tilfreds-
     stillende og ledelsen kompetent. der er ikke etableret negativ pledge eller pari passu,
     hvilket er samme vilkår som i unibank, hvor engagementet består af en kassekredit på
     50 mio. kr. og en garantiramme på 4 mio. kr.
                                                - 6 -
       det er indstillers holdning, at engagementet fortsat skal relatere sig til driftsfinansiering,
       mens væksten i form af virksomhedsopkøb skal finansieres af det gennemførte sale and
       lease back af ejendommene samt gennemførsel af den planlagte udvidelse af aktiekapi-
       talen.”
responsumudvalget under fsr – danske revisorer har den 6. november 2013 afgivet en ud-
talelse, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”de har stillet udvalget følgende spørgsmål:
       …
       1.        hvordan vil en revisor i en børsnoteret virksomhed sædvanligvis reagere i rela-
       tion til ledelsen, såfremt revisor under sin revision opdager fejl i et regnskab, som over-
       stiger det planlagte væsentlighedsniveau?
       2.        vil det være i overensstemmelse med god revisionsskik, hvis revisor – såfremt
       revisor under sin revision opdager fejl i et regnskab, som overstiger det planlagte væ-
       sentlighedsniveau – forsyner regnskabet med en revisionspåtegning med forbehold her-
       for, uden først at anmode selskabets ledelse om at rette fejlen, således at forbehold
       kunne undgås?
       …
       udvalget skal besvare de stillede spørgsmål således:
       ad spørgsmål 1
       udvalget har lagt til grund at der spørges til god revisionsskik i perioden 1997 til 2000.
       revisor fastsætter ved sin planlægning af revisionen et foreløbigt væsentlighedsniveau.
       ved afslutningen af revisionen revurderer revisor om det oprindeligt fastsatte væsent-
       lighedsniveau fortsat er passende. hvis dette ikke er tilfældet skal revisor fastsætte et
       nyt væsentlighedsniveau.
       hvis revisor ved sin revision opdager fejl i det udarbejdede regnskab, som overstiger
       det af revisor fastsatte væsentlighedsniveau, skal revisor foreslå ledelsen at fejlene ret-
       tes.
       sker dette ikke skal revisor indarbejde et forbehold i sin revisionspåtegning og i sin re-
       visionsprotokol oplyse om baggrunden for forbeholdet.
       ad spørgsmål 2
       udvalget skal besvare spørgsmålet benægtende.”
                                                - 7 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af visti nielsen, britta fladeland iversen,
claus christoffersen og bent hansen samt supplerende forklaring af leif bundgaard og
jørgen blom.
visti nielsen har forklaret bl.a., at han i 1999/2000 var medlem af jyske banks koncerndirek-
tion, som havde ansvaret for bankens 122 afdelinger i danmark. han sad i koncerndirektionen
sammen med 2-3 andre. han sad endvidere i bestyrelsen for de udenlandske datterselskaber.
han havde således en topplacering i jyske bank. han havde ansvaret for kreditområdet. det
var fortrinsvis erhvervskredit, som han beskæftigede sig med. jyske bank har aldrig satset på
at have kunder inden for bestemte brancher. hver enkelt kunde bliver vurderet individuelt. i
1999 anmodede dansk data elektronik a/s, der senere tog navneforandring til ehuset, om at
blive kunde i jyske bank. han havde ikke hørt om virksomheden før dette tidspunkt. hen-
vendelsen fra virksomheden endte på hans bord, fordi han var kreditdirektør. han videregav
sagen til region københavn, hvor funktionsdirektør leif bundgaard behandlede sagen sam-
men med den centrale kreditafdeling i silkeborg og afdelingen i herlev, hvor mikael petersen
var afdelingsdirektør. han fik af høflighedsgrunde kopi af bankens brev af 14. juni 1999 til
virksomheden. han var ikke med til at beslutte, at der skulle bevilges kredit. han er efterføl-
gende blevet bekendt med virksomhedens resultatopgørelser for 1997/98 og 1998/99. leif
bundgaard havde bemyndigelse til at bevilge kreditten. hvis virksomhedens overskud i
1998/99 havde været 2,9 mio. kr. i stedet for 7,3 mio. kr., ville han ikke have bevilget kredit-
ten. forhåndsordren var, at leif bundgaard skulle henvende sig til ham, hvis han var i tvivl
om, hvorvidt der skulle bevilges kredit. jyske bank ville ikke røre en sag, hvis der var antyd-
ning af problemer med at få en blank revisionspåtegning. der var ikke nogen fast beløbs-
grænse for, hvornår leif bundgaard skulle konsultere ham. sådan kan man ikke arbejde. han
besøgte selv virksomheden den 10. maj 2000. det var et høflighedsvisit, hvor han mødte virk-
somhedens ledelse. han fik under besøget et indtryk af virksomheden og af, at den havde
gennemført en turn-around. han besøgte virksomheden for at vise interesse for kunden, ikke
fordi han ville kontrollere virksomheden. han kan ikke i detaljer huske, hvad der skete under
besøget. han husker, at bl.a. kurt wamberg rasmussen og claus christoffersen deltog som
repræsentanter for virksomheden.
                                                - 8 -
leif bundgaard har supplerende forklaret bl.a., at ehuset i 1998/99 havde været igennem en
længere fase med at udvikle sig til softwareproducent. der havde været underskud i virksom-
heden året før, men virksomheden havde taget en række initiativer for at komme i mål med
hensyn til virksomhedens turn-around. regnskaberne viste et overskud på ca. 7,4 mio. kr., og
revisionspåtegningen var blank. han fik forelagt budgettet for det følgende år. det så ud til, at
udviklingen ville fortsætte i positiv retning. han skønnede, at budgettet var opnåeligt, idet
virksomheden redegjorde for en række initiativer, som man ville iværksætte. nøgletal fra
regnskaberne er vigtige og afgørende, når han skal foretage en kreditvurdering. han forholdt
sig til et resultat på 7,4 mio. kr. hvis overskuddet alene havde været 2,9 mio. kr., ville det
have været et væsentligt dårligere resultat, som nærmede sig et nulresultat. hvis det havde
været situationen, ville han have drøftet sagen med sin chef, visti nielsen. han ville have
indstillet til visti nielsen, at beslutningen om at bevilge kredit skulle udskydes til året efter,
så man kunne se, om der var substans i, at virksomheden tjente penge. hvis der havde været
et forbehold i revisionspåtegningen, ville virksomheden ikke have fået kredit. det er en regel i
banken, at medarbejderne skal drøfte sagen med chefen, hvis man vurderer, at der er et pro-
blem, som er væsentligt, principielt eller diskutabelt. han er i østre landsrets dom citeret for
at have forklaret, "at han ikke kan sige, hvordan han ville have reageret, hvis overskuddet på
7,4 mio. kr. i stedet havde været et overskud på 2,9 mio. kr.". denne gengivelse er upræcis og
ikke dækkende for hans svar i landsretten. det han sagde var, at det var et hypotetisk spørgs-
mål, som han ikke havde taget stilling til.
han var i juni 2000 med til at beslutte, at virksomhedens kredit blev forhøjet. virksomheden
havde ifølge regnskabet opnået et resultat på 11 mio. kr. denne oplysning var af betydning for
jyske banks beslutning om at forhøje kreditten. i resultatet indgik salg af softbase-viden,
medarbejdere og kunder med 6 mio. kr. endvidere var der sket tilbageførsel af tidligere ud-
førte nedskrivninger på grunde og bygninger med 4 mio. kr. endelig var der en skatteindtægt
på 2 mio. kr. samt renter heraf på 1 mio. kr. disse enkeltstående indtægter har påvirket virk-
somhedens resultat positivt. totalt set havde der været et negativt resultat på driften på minus
2 mio. kr. det pågældende år. han husker ikke i detaljer, hvilke overvejelser han gjorde sig i
forbindelse med, at han analyserede regnskabet. han husker ikke sagens tidsmæssige forløb.
han husker ikke, om jyske bank så regnskabet forud for den 14. juni 2000, hvor kassekredit-
ten blev forhøjet fra 20 til 30 mio. kr. han kendte resultatet, men husker ikke, om han så selve
regnskabet. han husker ikke, om han forud for brevet af 14. juni 2000 havde set det officielle
                                               - 9 -
regnskab, men han kendte hovedtallene. jyske bank havde set virksomhedens regnskabsmed-
delelse af 13. juni 2000, inden beslutningen blev truffet, og beslutningen blev truffet på dette
grundlag. han husker ikke, om han så revisionsprotokollatet i forbindelse med, at beslutnin-
gen om forhøjelse af kreditten blev truffet. det fremgik af regnskabet, at en afgørende forud-
sætning for opnåelse af det budgetterede resultat var en omsætningsforøgelse svarende til
knap 50 procent og en forøgelse af dækningsbidraget svarende til knap 46 procent. banken
lægger vægt på både resultat og likviditet, når beslutninger om bevilling af kredit skal træffes.
det gør en væsentlig forskel for banken, om man er i en situation, hvor man skal bevilge kre-
dit for første gang, eller om man er i en situation, hvor kreditten skal forhøjes.
britta fladeland iversen har forklaret bl.a., at hun blev statsautoriseret revisor i 1986. hun
arbejdede hos deloitte fra 1974-1996. hun blev partner hos deloitte i 1988 og indehaver i
1991. fra 1996-2001 var hun ansat hos kpmg og fra 2001 hos arthur andersen, der i 2002
fusionerede med deloitte. hun blev indehaver i deloitte igen i forbindelse med fusionen i
2002.
hun havde ehuset som kunde fra 1989-1996. i starten arbejdede hun som assistent, men fra
1991, hvor hun blev indehaver, blev hun ansvarlig for revisionen. pj aarup, som senere blev
til lund thomsen & partnere, var hovedrevisor for virksomheden. der var dengang et krav
om, at der skulle være to revisorer, når en virksomhed skulle introduceres på børsen. børsin-
troduktionen skete i 1984. deloitte og lund thomsen & partnere var revisorer for virksom-
heden sammen. deloitte havde ansvaret for varesalg, debitorer og periodisering samt foreta-
gelse af kvalitetskontrol af lund thomsen & partneres arbejde. revisorerne gennemgik gen-
sidigt hinandens arbejde, for man kan ikke underskrive regnskabet uden at have været det hele
igennem. hun valgte, at deloitte skulle revidere salg, debitorer og periodisering. hun mente,
at deloitte skulle tage den del, hvor der var den største risiko for fejl, fordi deloitte og hun
var grundigere end lund thomsen. lund thomsen var indforstået med denne fordeling. der
skete ikke noget skift, mens hun var hos deloitte. normalt foregår der en rotation mellem de
to revisionsfirmaer, men hun holdt fast i, at deloitte skulle revidere salg, debitorer og periodi-
seringer hele tiden.
hun har i perioden fra 1991-1995 deltaget i alle de bestyrelsesmøder i virksomheden, hvor
der blev gennemgået regnskaber. virksomheden beskæftigede sig dels med hardware produk-
                                               - 10 -
tion, dels med software produktion. hun skønner, at fordelingen var fifty-fifty. virksomheden
producerede bl.a. software til biblioteker, kommuner, aviser og ejendomsmæglere. før hun
blev indehaver hos deloitte, refererede hun fra 1984-1991 til poul e. grüning og fra 1991-
1995 til bent hansen. mens vidnet var ansvarlig for virksomhedens regnskaber, fandt hun
hvert halve år problemer med indtægtskriterierne. der var sket forudfakturering, der fandtes
fakturaer, hvor levering ikke var sket, og servicekontrakterne var ikke blevet periodiseret.
dette betød, at revisionen måtte udvides, og der blev foretaget en 100 procents gennemgang
af alle væsentlige fakturaer over et vist beløb. desuden blev kreditnotaerne gennemgået i pe-
rioden frem til, at regnskabet blev underskrevet. virksomheden kunne ikke skjule forudfaktu-
reringen, idet hun tjekkede den underliggende dokumentation. hun tjekkede således, om der
rent faktisk var sket levering af varer til en kunde. for så vidt angik software tjekkede hun,
om der rent faktisk var sket levering, eller hvor langt fremme man var med udviklingen af det
pågældende program. de fejl, som hun fandt, drøftede hun med bent hansen. hun fik det
prædikat, at hun altid fandt fejl. alle de stikprøver, som hun foretog, blev dokumenteret. der
blev udarbejdet et topmemo, som er en overordnet beskrivelse af konklusionerne vedrørende
de enkelte områder. fejlene blev opsummeret vedrørende de enkelte områder, og hun kom
med forslag til, hvordan man fremadrettet kunne undgå fejl. det var hendes medarbejdere, der
udførte arbejdet, men hun godkendte arbejdet og havde det overordnede ansvar for dette. hun
havde et team på 5-6 medarbejdere, der udarbejdede materialet på baggrund af hendes in-
strukser. hun har selv været nede i dokumenterne, og hun har selv set alle fejl. der blev udar-
bejdet et topmemo hvert halve år i forbindelse med, at der blev udarbejdet regnskab. topme-
moet skal altid ligge på sagen. de fejl, som hun og hendes team fandt, blev drøftet med virk-
somhedens økonomichef. det var først jørgen norbæk og senere peter tvedegaard. begge
økonomichefer ønskede først at rette de fundne fejl, når direktionen havde været ind over og
havde godkendt rettelserne. fejlene blev først rettet efter sværdslag, men alle de fejl, som hun
og hendes team har fundet, blev faktisk rettet. hun forlod deloitte i 1996. det gjorde hun,
fordi hun ikke blev værdsat for sit arbejde som sporhund. hermed mener hun, at hun fandt
mange fejl. hun opfattede sig selv som offentlig tillidsrepræsentant. virksomheden var børs-
noteret, og hun gik meget op i, at regnskabet blev rigtigt. bent hansen var nok lidt irriteret
over hendes ihærdighed. da hun forlod deloitte, overtog kim gerner hendes stilling og hen-
des sager, herunder denne sag. der blev ikke lavet nogen overdragelsesforretning, men alle
hendes notater og medarbejdernes notater lå på sagen. hun undrede sig over, at der ikke
skulle være en overdragelsesforretning, for det er i overensstemmelse med god revisionsskik
                                               - 11 -
at afholde en sådan. det blev der heller ikke på hendes andre sager. i forbindelse med regn-
skabsaflæggelse kan det være svært at beskrive ledelsens holdninger og kompetencer. det er
derfor, at overdragelsesforretningen er vigtig. der blev foretaget fuld revision hvert halve år
på virksomheden, hvilket ikke er normalt. ingen hos deloitte kan have været i tvivl om, at der
havde været fokus på rettelse af fejl i forbindelse med forkert indtægtsførsel.
da hun forlod deloitte, købte hun en enkelt aktie i virksomheden for at følge med i, hvordan
det gik. hun kendte kurt wamberg rasmussen, idet han tidligere – da hun var helt ung – var
direktør for en klient hos deloitte.
protokollen er revisors kommunikation til virksomhedens bestyrelse. management letter er
skrevet til direktionen og er mere omfattende end protokollen og indeholder forslag til forbed-
ringer. det er lavet på baggrund af topmemoet, som er kommunikationen til revisorerne og
endnu mere deltaljeret. i protokollen blev der henvist til management letter, men hun var ked
af, at der ikke blev skrevet mere i protokollen om indtægtskriterierne. det kunne hun ikke
komme igennem med. hun måtte indgå et kompromis med de andre således, at der blev hen-
vist til management letter. virksomhedens bestyrelse fik mundtligt at vide, at der var proble-
mer. bestyrelsen fik således de fulde oplysninger. direktionen lovede, at problemerne ikke
ville gentage sig, men problemerne blev ved med at gentage sig. problemerne blev drøftet
med jørgen worning, som var bestyrelsesformand fra 1994 til 1996. danske bank skulle have
revisionsprotokollerne hvert halve år, og virksomheden var derfor meget opmærksom på, at
det som stod i protokollerne, var så pænt som muligt. der forelå aldrig et udkast til regnskab
fra virksomheden, men alene en råbalance, som alle i virksomheden var enige om. det var
denne råbalance, som hun reviderede. de fejl, som hun fandt, var pænt store. de lå på 10-20
procent af omsætningen. det var akkumulerede fejl. alle fejl blev rettet uanset beløbenes
størrelse. hun er aldrig blevet afhørt af politiet og har ikke haft nogen forbindelse til den
straffesag, der har været ført mod claus christoffersen, kurt wamberg rasmussen og torben
krog. de pågældende er dømt for kursmanipulation mv. hun mødte tilfældigt claus christof-
fersen i en forretning for ca. 1½ år siden. de kom til at tale om sagen, og claus christoffersen
gav udtryk for, at han skulle have hørt bedre efter, hvad hun havde sagt. claus christoffersen
gav udtryk for, at han fortrød, at han ikke havde fulgt op på hendes henstillinger. det var
claus christoffersen, der lagde pres på omsætningen, og det var også ham, der ikke var glad
for, at fejlene blev rettet, men han rettede dem.
                                              - 12 -
hun arbejder i dag som selvstændig konsulent. hun hjælper advokater, kuratorer og banker
med regnskabsmæssige problemstillinger i forbindelse med behandling af konkursboer, om-
stødelsessager, bankaftaler og lignende. hun arbejder for advokat boris frederiksen. jyske
bank er en del af en bankaftale med 10 banker, som boris frederiksen arbejder for. hun ar-
bejder således for jyske bank og har gjort det siden december 2010.
hun har afgivet sin forklaring ud fra hukommelsen. hun husker sagen fuldstændigt. sagen
var en ud af tre hjertesager for hende. hun beholdt ikke noget skriftligt materiale, da hun for-
lod deloitte, da materialet tilhører deloitte. hun og per aarup var ofte uenige om, hvad der
skulle stå i management letter, men hun fik altid sin vilje. det kunne også være bent hansen,
som hun var uenig med. hun ville gerne skrive direkte, hvad problemerne var. det var de ikke
altid enige om.
claus christoffersen har forklaret bl.a., at han blev uddannet civilingeniør i 1975. senere
samme år startede han dansk data elektronik aps. virksomheden blev senere til et aktiesel-
skab. han har været direktør og hovedaktionær i virksomheden i 25 år. virksomheden blev
børsnoteret i 1984, og han var fortsat direktør og hovedaktionær efter dette tidspunkt. han
havde blandt andet ansvaret for strategi og visioner. virksomheden havde siden begyndelsen
af 1980'erne udviklet software og leveret service til software. i 1999 skiftede virksomheden
navn til ehuset, og der blev samtidig skiftet strategi. virksomheden havde fremadskridende
haft succes, men med op- og nedture undervejs. virksomheden lagde budgetter, og det var
vigtigt for virksomheden, at budgetterne blev overholdt, særligt efter børsintroduktionen.
navneskiftet var alene udtryk for et ændret fokus, for det var fortsat de samme medarbejdere,
der var ansat i virksomheden. han sagde altid i virksomheden, at det svære var at skabe høj-
teknologi, ikke at udarbejde regnskaber. virksomheden havde to revisorer, deloitte og lund
thomsen & partnere. indtil 1996 var det britta fladeland iversen, der var ansvarlig for virk-
somheden hos deloitte. han havde et godt samarbejde med britta fladeland iversen. hun var
effektiv og insisterende. han talte meget med britta fladeland iversen i forbindelse med af-
læggelse af regnskab. der blev aflagt regnskab hvert halve år. det endte altid med, at han og
britta fladeland iversen blev enige, og de fejl, som britta fladeland iversen havde fundet,
blev rettet. britta fladeland iversen var med til de bestyrelsesmøder, hvor regnskaberne blev
gennemgået. der var to bestyrelsesmøder om året, hvor der var regnskaber på dagsordenen.
                                                  - 13 -
direktøren lovede, at man fremover ville lave færre fejl, men fejlene blev åbenbart ikke rettet
alligevel. der skete forbedringer, men ikke i tilstrækkeligt omfang. virksomheden fik en fi-
nansdirektør i 1996. det var kurt wamberg rasmussen. der havde ikke været nogen finans-
direktør tidligere. finansdirektøren skulle bl.a. tage sig af problemet med forudfakturering.
det spørgsmål, der blev diskuteret, var, hvornår software kunne anses for at være leveret. han
hørte mindre om regnskabsmæssige problemer, efter at britta fladeland iversen var væk, og
finansdirektøren var blevet ansat. han troede derfor, at tingene var i orden. han kendte ikke
kurt wamberg rasmussen før ansættelsen. bent hansen fortalte ikke ham noget om kurt
wamberg rasmussen. på basis af regnskabet for 1999/2000 udarbejdede virksomheden et
budget for 2000/2001, hvori de indregnede vækst, herunder ansættelse af 20-30 nye medar-
bejdere. han blev i februar 2001 klar over, at der var et problem i virksomheden omkring
forudfaktureringer, hvilket betød, at der ikke var det overskud, som han havde regnet med.
hvis han havde kendt de rigtige tal, ville virksomheden ikke have ekspanderet. han havde
også privat handlet i tillid til, at tallene i regnskabet var rigtige, idet han for lånte midler
havde købt aktier til børskurs for 19 mio. kr.
kurt wamberg rasmussen blev indkaldt til et møde den 27. februar 2001 med lund thom-
sen, kim gerner og bente holm skov, hvor wamberg rasmussen blev interviewet om regn-
skaberne. kurt wamberg rasmussen vedstod, at han havde godkendt, at der blev taget poster
med i regnskabet, som ikke skulle have været taget med. han selv deltog ikke i mødet, der
foregik på kurt wamberg rasmussens kontor. umiddelbart efter mødet kom kim gerner ind
til ham og sagde: "så lykkedes det ham alligevel". han tror, at kim gerner hermed mente, at
han på forhånd havde vidst, at wamberg ikke var noget godt kort. han var lamslået, da virk-
somheden var hans livsværk. på et efterfølgende bestyrelsesmøde blev det besluttet, at kurt
wamberg rasmussen skulle bortvises fra virksomheden. det blev også konstateret, at wam-
berg rasmussen havde lavet insiderhandel, og oplysning herom blev sendt til finanstilsynet,
der efterfølgende indgav anmeldelse til bagmandspolitiet. finanstilsynet konstaterede, at
wamberg rasmussen uberettiget havde tjent 400.000 kr. på aktiehandel. der blev aldrig rejst
tiltale mod wamberg rasmussen for dette.
der opstod en storm i pressen, som bevirkede, at virksomheden blev presset i markedet. om-
verdenen konstaterede, at firmaet havde ansat en forkert finansdirektør, hvilket gik ud over
virksomhedens image og medførte, at salget gik ned. kunderne turde ikke købe, og medarbej-
                                              - 14 -
derne kunne ikke performe optimalt. han blev kontaktet af journalister, der fortalte, at wam-
berg rasmussen tidligere havde været involveret i virksomheder, hvor det var gået mindre
godt. dette undersøgte han på nettet og fandt ud af, at der bl.a. havde været problemer med
wamberg rasmussens ansættelse i virksomheden rex rotary, som deloitte også var revisor
for. det var på et tidspunkt, hvor bent hansen var direktør for deloitte. bent hansen burde
have kunnet huske disse problemer, selv om der var gået 14 år. bent hansen burde have for-
talt ham om problemerne. hvis han, bestyrelsesformanden eller medrevisoren havde kendt
disse oplysninger, ville wamberg rasmussen aldrig være blevet ansat i virksomheden. hvis
oplysningerne var kommet frem efterfølgende, ville wamberg rasmussen være blevet opsagt.
han mener, at lund thomsen & partnere ikke havde fået noget at vide fra deloitte om wam-
berg rasmussens fortid. hvis lund thomsen & partnere havde vidst noget, så ville han eller
formanden for bestyrelsen nok have fået det at vide.
han er i en straffesag blevet dømt for at have haft kendskab til den fusk med regnskaberne,
som wamberg rasmussen havde lavet. han var ikke enig i byrettens dom og ankede den til
landsretten. da han efterfølgende læste præmisserne i byrettens dom, frafaldt han sin anke.
de sidste måneder af regnskabsåret havde meget stor betydning for virksomheden, idet den
væsentligste del af omsætningen lå her. 35-40 procent af omsætningen lå i de to sidste måne-
der af regnskabsåret. virksomheden havde sin egenkapital på 100 mio. kr. i behold. proble-
met var, at virksomheden havde mistet sin troværdighed. det var fusken med regnskaberne,
der var årsagen til konkursen.
virksomheden udstedte i årene op til konkursen omkring 2.000 fakturaer årligt. der er lavet
fusk med 1-20 fakturaer. i midten af 1990'erne udstedte virksomheden 1800-2000 fakturaer
årligt. der skete indimellem fejl i forbindelse med faktureringen, men han husker ikke, at der
skulle have været tale om, at der skete fejl med hensyn til 10-20 procent af omsætningen.
britta fladeland iversen kom med forskellige anbefalinger for at sikre, at virksomheden
kunne undgå fejl i fremtiden. anbefalingerne blev sendt ned i organisationen, og han troede,
at anbefalingerne blev efterlevet.
virksomheden havde først haft handelsbanken som bankforbindelse. handelsbanken blev
senere til danske bank. på et tidspunkt sagde danske bank, at de ville nedtrappe engage-
                                              - 15 -
mentet i virksomheden. han spurgte hvorfor, men fik ikke rigtigt nogen forklaring. filialdi-
rektøren sagde, at han ikke selv havde nogen forklaring. der var ingen i danske bank, der
sagde noget om regnskabsfusk. efterfølgende spurgte han ordførende direktør knud sørensen
om begrundelsen. knud sørensen sagde, at det lignede magtmisbrug i banken. da danske
bank trak sig som virksomhedens bankforbindelse, fik virksomheden et tilsvarende engage-
ment med jyske bank.
bent hansen har forklaret bl.a., at han blev statsautoriseret revisor i 1972. allerede i 1961 var
han blevet ansat hos deloitte. han blev i 1979 medlem af direktionen hos deloitte. i 1998
udtrådte han af direktionen, fordi han skulle være formand for foreningen af statsautoriserede
revisorer. i perioden 1979-1998 havde han blandt andet ansvaret for kvalitetssikring, erstat-
ningssager, relationen til de internationale organisationer, risk management samt den faglige
udvikling hos deloitte. han var revisor for dansk data elektronik a/s. det blev han i 1984 i
forbindelse med, at virksomheden skulle børsnoteres. lund thomsen & partnere var medrevi-
sorer. regnskabet skulle underskrives af to revisorer. han underskrev til venstre på regnska-
bet som klientansvarlig revisor. de var fire, som underskrev regnskabet. han havde ikke den
daglige kontakt til virksomheden. det var i starten poul erik grüning, der havde britta
fladeland iversen som assistent. senere blev det britta fladeland iversen, der havde den dag-
lige kontakt til virksomheden, og som havde ansvaret for revisionen i det daglige. han var
med til at godkende revisionsplanlægningen. det var først poul erik grüning, senere britta
fladeland iversen og endnu senere kim gerner, der stod for detailplanlægningen. han er enig
i, at risikoen i revisionen lå i omsætning, varedebitorer, salg og periodisering. det var pj
aarup, der var revisor for claus christoffersen forud for børsnoteringen. henning lund
thomsen var ansat hos pj aarup. han var stolt, hver gang deloitte fik en kunde, der var børs-
noteret. de fejl, som britta fladeland iversen fandt i virksomhedens regnskaber, drøftede hun
med ham. han mener ikke, at der var problemer hvert år. britta er en faglig kompetent revi-
sor, men hun har – efter hans opfattelse – den svaghed, at hun har vanskeligt ved at skelne
mellem store og små problemer. hun har hvirvlet meget støv op. han mindes ikke, at britta
fladeland iversen skulle have fundet nogen forudfaktureringer. han gik på pension i 2003.
han har prøvet at glemme virksomheden, men efter han fik vidneindkaldelsen, har han genop-
frisket sin hukommelse. da britta fladeland iversen forlod deloitte, overtog kim gerner
sagen. der blev ikke foretaget nogen ændring af fokus i forbindelse med virksomhedens regn-
skaber. i en årrække blev der foretaget fuld revision af både helårs- og halvårsregnskaber.
                                              - 16 -
dette var efter ønske fra klienten, der ønskede mere sikkerhed, idet virksomheden var blevet
børsnoteret. de sidste 2-3 år blev der ikke foretaget revision af halvårsregnskaberne. dette var
også efter ønske fra klienten, idet det var for dyrt at revidere begge regnskaber. det er ikke
normalt at foretage en omfattende afleveringsforretning i forbindelse med, at en revisor fra-
træder, og en ny kommer til. han husker ikke, om der blev foretaget en afleveringsforretning i
forbindelse med, at britta fladeland iversen fratrådte hos deloitte. han var stadig på sagen,
og de medarbejdere, der kom på virksomheden, var også stadigvæk de samme. der blev fo-
retaget den samme revision efter, at britta fladeland iversen var fratrådt, som der var blevet
foretaget før. han er ikke bekendt med, om der har været diskussioner med virksomheden om
periodisering. han kendte ikke kurt wamberg rasmussen, som blev ansat som finansdirektør
i virksomheden. han er efterfølgende blevet klar over, at wamberg rasmussen havde været
ansat i rex rotary, som var klient hos deloitte. denne klient lå dog i en anden afdeling end
den afdeling, hvor han arbejdede. han havde ikke hørt om, at der var blevet påført rex rotary
et tab. han har ikke hørt om, at der skulle have været uregelmæssigheder i regnskaberne på
10-20 procent af omsætningen. han har heller ikke hørt om problemer med forudfakturering.
der har ikke stået noget om disse emner i de topmemoer, som han har set. et topmemo er en
sammenfatning af revisionen. der har heller ikke stået noget om det i de management letters,
som han har set. han har ikke i forbindelse med, at han har genopfrisket sin hukommelse, læst
dokumenter, der går længere tilbage end 1996. han har ikke holdt britta fladeland iversen
nede og har ikke forhindret, at hun kunne skrive det, som hun ønskede. han har ikke taget
hensyn til, hvor revisionsprotokollatet skulle forevises. britta fladeland iversen gravede altid
helt i bund, når hun reviderede. det var britta fladeland iversen i en nøddeskal. han har væ-
ret med til at forhøje væsentlighedsniveauet. han husker, at revisionen fandt tre fejl, men der
var ikke tegn på systematiske fejl. han har læst østre landsrets dom i nærværende sag. han
er bekendt med den syn- og skønsrapport, som er udarbejdet til brug for sagens behandling i
landsretten. han er ikke enig i rapportens konklusioner. hvis man forestiller sig, at kim ger-
ner havde sagt de samme ting til ham som det, der fremgår af skønsrapporten, så ville han
have sikret sig, at oplysningerne var rigtige. hvis det viste sig, at oplysningerne var rigtige,
ville han have gravet videre i sagen og have taget fat i den daglige ledelse for at få dem til at
rette fejlene. det kunne være endt med et revisionsforbehold, men det er rent teoretisk, for i
praksis vil virksomheden ordne tingene, så et revisionsforbehold undgås.
                                                 - 17 -
jørgen blom har supplerende forklaret bl.a., at han deltog på lund thomsen & partneres revi-
sionsteam i perioden 1989-1996 og i øvrigt frem til konkursen. han varetog koncernrevisio-
nen, og derfor var han involveret i stort set alle dele af revisionen. i perioden 1989-1996 va-
retog deloitte revisionen af varesalg, debitorer og periodisering. lund thomsen & partnere
og deloitte drøftede løbende revisionen. de sad i samme rum og drøftede deres findings, ef-
terhånden som de blev fundet. efterfølgende blev der samlet op på, hvad der skulle med i
henholdsvis topmemo, revisionsprotokollat og regnskab. dialogen i revisionsprocessen star-
tede uformelt, og den blev herefter stadigt mere formel med henblik på, at det skulle kunne
skrives ned. der var ikke nogen væsentlige forhold, som ikke blev drøftet i rummet. de to
revisionsteams havde tillid til hinanden, og det er ikke hans opfattelse, at de to revisionsteams
holdt oplysninger tilbage for hinanden.
britta fladeland iversen er en dygtig revisor, og hun er tilpas grundig, men det er hans opfat-
telse, at hun talte for meget. det kunne være vanskeligt at få arbejdsro, og britta fladeland
iversen lod alt flyde i den forstand, at hun fortalte om alt, hvad hun stødte på. han opfattede
hende også som opfarende. på et tidspunkt konstaterede de, at ehuset havde lavet en klippe-
kortordning til deres kunder. dette havde ehuset indtægtsført, fordi de ikke havde fantasi til
at forestille sig, at det var forkert i revisionsmæssig henseende. sådanne forhold kunne få
britta fladeland iversen til at fare op, hvorimod han opfattede sig selv som havende en mere
rådgivende funktion.
baggrunden for, at deloitte havde revisionsområderne varesalg, debitorer og periodisering,
var, at lund thomsen & partnere var den oprindelige revisor, og ehuset var interesseret i
fortsat at have lund thomsen & partnere som deres hovedrevisor. det havde også en bag-
grund i, at honorarfordelingen ikke var fifty-fifty. britta fladeland iversen har ikke sagt til
ham, at deloitte var grundigere end lund thomsen & partnere. hun har ikke givet udtryk for
noget sådant.
der var aldrig uenighed om fordelingen af revisionsopgaver mellem lund thomsen & part-
nere og deloitte, men når de lavede planlægningsmemoer, blev fordelingen drøftet. de revi-
derede to gange om året, og deloitte havde oparbejdet en stor ekspertise i at revidere varesal-
get hos ehuset. denne revision kræver, at man har kendskab til, hvem man konkret skal
spørge i organisationen, når man skal have information om et bestemt varesalg. fordelingen
                                              - 18 -
var ikke udtryk for, at lund thomsen & partnere ikke var grundige, eller for, at deloitte var
utilfreds med deres indsats.
lund thomsen & partnere blev ikke orienteret om, at britta fladeland iversen deltog i besty-
relsesmøder hos ehuset, men henning lund thomsen fra lund thomsen & partnere var med
til alle bestyrelsesmøder, og han vil have vidst det, hvis britta fladeland iversen også var til
stede. britta fladeland iversen har ikke fortalt ham, at hun deltog i bestyrelsesmøder hos
ehuset.
da ehuset gik fra at være en hardware- til en softwarebaseret virksomhed, påvirkede det pri-
mært de revisionsområder, som deloitte tog sig af. hardwaresalget faldt hurtigt, og revisionen
af varesalg og periodisering blev mere og mere kompleks. transformationen var ikke rigtig
gået i gang på det tidspunkt, hvor britta fladeland iversen arbejdede med revisionen af
ehuset. den tog først til i årene efter. transformationen påvirkede ikke i væsentlig grad de
revisionsområder, som lund thomsen & partnere sad med.
i forbindelse med transformationen fra hardware til software havde ehuset involveret sig i
udviklingen af et avisredigeringssystem i belgien i begyndelsen af 1990’erne. det gik ikke
godt, og formentlig som følge heraf styrkede ehuset regnskabsafdelingen i midten af
1990’erne. han husker, at regnskabsfunktionen i midten af 1990’erne blev styrket med
cand.merc.aud. john hoffmann og kurt wamberg rasmussen, og at torben krog tiltrådte
som salgsdirektør. indtil denne styrkelse af ehusets regnskabsfunktion fandt sted, havde lund
thomsen & partnere ansvaret for regnskabsudarbejdelsen, hvilket i dag ville være ulovligt. i
forbindelse med denne regnskabsudarbejdelse foretog de efterposteringer af den råbalance, de
havde fået fra den daværende økonomifunktion, som ikke havde mange kompetencer inden
for økonomi og regnskabsudarbejdelse. efter ansættelsen af hoffmann og wamberg samt
ansættelsen af endnu en cand.merc.aud. ved navn thomas lundegaard udarbejdede ehuset
selv regnskabet, og dialogen mellem revisionen og regnskabsfunktionen om efterposteringer
foregik herefter mere formelt som en diskussion mellem revisionen og økonomifunktionen.
han havde dialog med kurt wamberg rasmussen i forbindelse med revisionen, og det vir-
kede som om, man kunne stole på ham. torben krog havde han ikke dialog med i forbindelse
med revisionen.
                                              - 19 -
efter hans opfattelse er forskellen på forudfakturering – som ikke i sig selv er ulovligt – og
systematisk forudfakturering, at sidstnævnte er en indtægtsførsel af ikke-leverede ydelser eller
varer. det er ikke hans opfattelse, at ehuset forsøgte at skjule forudfakturering. når man fandt
forudfakturering på produkter som f.eks. klippekortet, var det ikke udtryk for, at ehuset for-
søgte at foretage systematisk forudfakturering. den forkerte indtægtsførsel af disse klippekort
var udtryk for manglende kompetence i den daværende økonomifunktion.
han drøftede ikke med britta fladeland iversen, at der skulle være systematisk forudfakture-
ring i ehuset, men de har drøftet enkeltstående forudfaktureringer. det er hans opfattelse, at
den yderligere dokumentation, som britta fladeland iversen bad om, bestod i, at hun gik ud i
organisationen og spurgte til, om der var leveret i forhold til de fakturaer, hun gennemgik.
han erindrer, at der blev udarbejdet topmemoer hvert halve år, men han erindrer ikke, at der
heri blev beskrevet systematiske forudfaktureringer. findings vedrørende for tidlig fakture-
ring førte i stedet til efterposteringer.
i dag ville man altid redegøre for de fejl, man har fundet, og afgøre væsentligheden. i dag re-
degør man således i topmemoet både for fejl, der er fundet og efterposteret, samt for dem,
hvor ledelsen ikke foretager rettelse. de sidstnævnte oplyses der om i revisionsprotokollen til
bestyrelsen. dengang havde man ikke denne praksis, idet man ikke i topmemoerne rapporte-
rede på de fundne fejl på råbalancen, der blev efterposteret i forbindelse med regnskabsudar-
bejdelsen, medmindre fejlene havde systematisk karakter. der var dengang fokus på de fejl,
der ikke blev korrigeret ved efterpostering. som han husker perioden, blev alle fundne fejl
drøftet og efterposteret.
han reviderede i perioden 1989-1996 også andre virksomheder, og i andre virksomheder
kunne de også støde på indtægtsførsel, som var forkert. det var regnskabsmæssigt et vanske-
ligt område. der kom først i 2002 en revisionsvejledning på området, og det kan også i dag
være vanskeligt at indtægtsføre i softwarevirksomheder. indtægtsførsel af forudfaktureringer
er ofte et emne både ved it-virksomheder og andre virksomheder. det er et fokusområde i it-
virksomheder, og det er et komplekst område.
                                                 - 20 -
der var en sund dialog om, hvor meget der skulle med fra topmemo til management letter
osv. han har ikke kendskab til, at der var forhold, som blev undertrykt. han og britta flade-
land iversen har ikke drøftet, at der var oplysninger om forudfakturering, som blev undertrykt.
revisionsprotokollen skulle være færdig før sommerferien, og der har formentlig allerede i
denne fase været en dialog om, hvad der skulle i protokollen, henholdsvis management letter.
management letter blev reelt først færdigt efter sommerferien, og han husker ikke store dis-
kussioner om dette. management letter blev formelt stilet til finansdirektør kurt wamberg
rasmussen – og før det til peter tvedegaard – men i praksis foregik dialogen i forlængelse af
management letters mellem revisionen og økonomifunktionen.
peter tvedegaard var økonomichef 1988-1995. han har ikke erindring om, at britta drøftede
med ham, at peter tvedegaard var modvillig i forhold til at rette fejl, som revisionen fandt. på
grund af den kompetence, som revisionen havde, ville peter tvedegaard ikke have
argumenteret imod revisionens ønsker om rettelser.
det er ikke hans erindring, at der var fejl i størrelsesordenen 10-20 pct. af omsætningen. det
ville svare til, at britta havde fundet fejl i størrelsesordenen 30-60 mio. kr. det ville have væ-
ret systematisk forkert indtægtsførsel, og det ville have medført rettelser i regnskabet.
kim gerner overtog efter britta fladeland iversen umiddelbart efter, at hun stoppede hos
deloitte. der skete ingen ændringer i lund thomsen & partneres og deloittes samarbejde. de
ændrede ikke på fordelingen af revisionsområder, og revisionen foregik fortsat i samme rum
og i løbende dialog. kim gerner var ikke mindre grundig end britta fladeland iversen. kim
gerner var mere systematisk. revisionen blev ikke mindre hidsig af, at kim gerner overtog
deloittes revision. kim gerner kom til i den periode, hvor transformationen fra hardware til
software og professionaliseringen af ehusets regnskabsfunktion fandt sted. han husker ikke,
om der blev fundet færre fejl eller fejl af større eller mindre betydning efter denne professio-
nalisering, men processen omkring efterposteringer ændrede sig. før professionaliseringen af
økonomifunktionen havde ehuset svært ved at argumentere imod revisors bemærkninger,
men det kunne den mere professionelle regnskabsfunktion godt. man diskuterede efter denne
professionalisering fortsat indtægtsførsel, fordi det er et område, hvor de konkrete bogføringer
ofte kan diskuteres. han husker en konkret diskussion vedrørende fakturering af ericsson for
6 mio. kr. softwarelicenser. de drøftede, om softwarelicenserne bare var bestilt telefonisk to
                                               - 21 -
dage før regnskabsårets udløb, eller om softwaren rent faktisk var leveret – henset til, at leve-
rancetidspunktet for software kan være diskutabelt.
den fuldkomne gennemgang af alle fakturaer over et vist beløb, som britta fladeland iversen
har omtalt i sin forklaring, holdt aldrig op. det skyldtes, at der fortsat var meget fokus på de
mange faktureringer, der blev foretaget i april måned, og disse faktureringer blev – når de var
over en vis størrelse – fuldt gennemgået hvert år.
et topmemo er revisionsteamets konkluderende notat om alle de underliggende arbejdspapi-
rer. adressaten er revisionsteamet selv. det er en del af revisors arbejdspapirer, og virksom-
heden ser det ikke. man vil kigge på det til brug for næste års revision. i perioden frem til
1996 ville man ikke nødvendigvis omtale alle fejl i topmemoet. lund thomsen & partnere og
deloitte lavede et fælles topmemo, og han deltog i de fleste år i udarbejdelsen af både top-
memo og management letters.
topmemoerne er der ikke opbevaringspligt for efter 5 år, og han kan derfor forestille sig, at
de bliver smidt ud, medmindre der er en stammappe, hvor de bliver sat ind. han husker ikke,
hvad de gjorde med topmemoerne hos lund thomsen & partnere. han forlod lund thomsen
& partnere i 2001.
højesterets begrundelse og resultat
sag 87/2011 angår et erstatningskrav fra jyske bank a/s mod deloitte statsautoriseret revi-
sionsaktieselskab. sag 93/2011 angår et erstatningskrav fra ehuset a/s under konkurs mod
deloitte og lund thomsen & partnere statsautoriserede revisorer. i begge sager begrundes
erstatningskravet med, at ehusets årsregnskaber for 1998/1999 og 1999/2000 ikke er retvi-
sende, og at revisionen af årsregnskaberne ikke er udført i overensstemmelse med god revisi-
onsskik.
jyske banks krav om erstatning angår tab i forbindelse med konkret kreditgivning i tillid til
regnskaberne. højesteret finder, at konkursboets sagsanlæg ikke kan afskære jyske bank fra
særskilt at rejse krav om erstatning for det tab, som banken gør gældende at have lidt ved at
                                                - 22 -
have ydet kredit til ehuset i tillid til de revisorpåtegnede regnskaber for 1998/1999 og
1999/2000, idet kravet angår erstatning for en skade, som direkte og individuelt har ramt
denne kreditor.
ifølge skønserklæringerne, som højesteret ikke har grundlag for at tilsidesætte, har revisionen
for regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 på de fleste områder levet op til god revisions-
skik, men skønsmændene finder, at revisionen ikke har levet op til god revisionsskik derved,
at der på visse punkter burde have været foretaget yderligere revisionshandlinger, at der i
større omfang end sket burde have været rapporteret til den daglige ledelse og bestyrelsen om
bl.a. mangler ved forretningsgange og interne kontroller, og at der ikke burde være givet
blank påtegning på årsregnskaberne, når fundne væsentlige fejl ikke var blevet korrigeret.
det er ikke skønsmændenes opfattelse, at en korrekt udførelse af revisionen burde have givet
revisorerne anledning til at forestille sig, at ehusets daglige ledelse systematisk forsøgte at
påvirke regnskabsresultatet ved fejlagtige indtægtsperiodiseringer. det kan ifølge skønsmæn-
dene ikke afvises, at ledelsens strafbare adfærd ville være forblevet uopdaget, selv om revisi-
onen var blevet udført i overensstemmelse med god revisionsskik.
højesteret finder, at det i overensstemmelse med responsumudvalgets udtalelse af 6. novem-
ber 2013 må lægges til grund, at revisorernes opdagelse af væsentlige fejl i regnskaberne
burde have ført til, at spørgsmålet om rettelse blev taget op med selskabets ledelse, hvorefter
ledelsen – for at undgå et forbehold i revisionspåtegningen – må formodes at ville have ind-
villiget i at korrigere årsregnskaberne for de fundne fejl.
højesteret finder som landsretten, at revisorernes fejl ikke kan anses for grove.
højesteret finder på baggrund af det anførte, at det ikke er godtgjort, at en overholdelse af god
revisionsskik ville have haft anden betydning for årsregnskabernes udvisende end, at årsre-
sultaterne ville være blevet nogle få mio. kr. mindre. årsresultaterne ville således stadig have
vist en positiv udvikling i forhold til de forudgående års underskud. årsresultaterne skal i
øvrigt vurderes i forhold til en årlig omsætning på over 300 mio. kr.
                                              - 23 -
hvad særligt angår konkursboets krav er der ikke grundlag for at antage, at en korrektion af
årsresultaterne ville have ændret ehusets bestyrelses positive forventninger til fremtiden. det
kan på denne baggrund ikke antages, at bestyrelsen ville have ageret væsentlig anderledes,
hvis den var blevet præsenteret for regnskaber, der var revideret i overensstemmelse med god
revisionsskik. det bemærkes herved, at bestyrelsen agerede ud fra en forudsætning om, at
ehuset havde en betydelig indtjeningsevne, at bestyrelsen fortsatte driften af selskabet efter
afdækningen i februar 2001 af den systematiske forudfakturering, og at ehusets konkurs
navnlig skyldtes svigtende salg.
herefter tiltrædes det, at det ikke er godtgjort, at der er årsagsforbindelse mellem revisorernes
fejl og konkursboets påståede tab.
hvad særligt angår jyske banks krav tiltræder højesteret af de grunde, som landsretten har
anført, at det ikke er godtgjort, at jyske bank ville have undladt at indgå låneaftalen med
ehuset i 1999, hvis årsregnskabet for 1998/1999 var blevet revideret korrekt og i forbindelse
hermed korrigeret for fundne fejl med deraf følgende dårligere resultat.
ved kreditforhøjelsen i 2000 forudsatte banken i sit velvillighedstilsagn af 29. maj 2000, at
budgetforventningen om et årsresultat på 11 mio. kr. blev opfyldt. det fremgår af indstillingen
til jyske banks direktionsmøde den 13. april 2000, at banken noterede sig, at selskabet endnu
ikke havde dokumenteret en stabil indtjening, men at det ikke var muligt at afvente en konso-
lideringsperiode, fordi det ikke ville være foreneligt med den eksplosive udvikling, der
prægede it-branchen, hvorfor selskabet havde valgt en mere vækstorienteret strategi for at
undgå at sakke bagud i konkurrencen. det fremgår af ehusets regnskabsmeddelelse af 13.
juni 2000, at det endelige årsresultat blev på 11 mio. kr., men at dette resultat ikke blev opnået
på den ordinære drift, som gav et underskud på 2 mio. kr. det blev alene opnået i kraft af en-
gangsindtægter ved salg af rettighederne til en bestemt produktportefølje, tilbageførsel af tid-
ligere udgiftsførte nedskrivninger og tilbagebetalt skat.
højesteret finder under disse omstændigheder, at jyske bank ikke har godtgjort, at banken
ville have undladt at bevilge kreditforhøjelsen, hvis årsregnskabet for 1999/2000 var blevet
revideret korrekt og i forbindelse hermed korrigeret for fundne fejl med deraf følgende dårli-
gere resultat.
                                              - 24 -
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal jyske bank a/s betale 300.000 kr. til deloitte stats-
autoriseret revisionsaktieselskab.
i sagsomkostninger for højesteret skal ehuset a/s under konkurs betale 400.000 kr. til
deloitte statsautoriseret revisionsaktieselskab og 400.000 kr. til lund thomsen & partnere
statsautoriserede revisorer.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt mandag den 21. juni 2010
sag 319/2007
(2. afdeling)
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat h. c. vinten)
mod
jet-trade aps
(advokat tom deichmann)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 10. afdeling den 24. maj 2007.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: per sørensen, peter blok, børge dahl, poul
søgaard, jytte scharling, marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen, michael rekling
og hanne schmidt.
påstande
appellanten, skatteministeriet, har gentaget sin påstand.
indstævnte, jet-trade aps, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret vedrørende de 89 handler, der er omfattet af sagen, fremlagt fakturaer fra
jet-trade til fleggaard og fra fleggaard til kunderne samt udskrifter af jet-trades bankkonto.
det fremgår heraf, at jet-trades fakturapris til fleggaard i mange tilfælde var lavere end den
pris, der fremgik af jet-trades prislister. det fremgår endvidere, at samarbejdet mellem jet-
trade og fleggaard var tilrettelagt således, at fleggaards fortjeneste bestod af et beløb på 500
                                                 - 2 -
kr., der blev lagt til det beløb, der var faktureret af jet-trade, og at betalingerne fra fleggaard
til jet-trade først skete, efter at fleggaard havde udstedt faktura til kunden.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af sven høj jensen samt af niels erik buch,
der var økonomichef i fleggaard-koncernen fra 2005 til 2007.
sven høj jensen har forklaret, at han var ansat i fleggaard-koncernen fra 1991 til 2004. først
var han økonomidirektør/controller for de tyske selskaber, og fra 2000 blev han controller og
medansvarlig for hele fleggaard-koncernen.
han tror, at steen veje pedersen fra jet-trade har haft kontakt med peter fleggaard for 10-15
år tilbage – dvs. forud for 1998. steen veje pedersen ringede og forklarede, at han havde la-
vet en aftale med peter fleggaard. det var ham selv og steen veje pedersen, der aftalte,
hvorledes der skulle forholdes.
samhandlen med jet-trade var for så vidt samme "set-up" som vedrørende hvidevarehandel
med den forskel, at der ikke var tale om samhandel mellem koncernforbundne selskaber.
normalt fik fleggaard leveret båden, inden kunden ankom. det foregik på den måde, at steen
veje pedersen ringede og sagde, at nu ville der komme en kunde. han husker ikke, om fleg-
gaard fik et navn på kunden. herefter købte fleggaard båden af jet-trade. der blev sendt en
faktura fra jet-trade til fleggaard. fakturaen blev sendt fra jet-trade, inden kunden hentede
båden. efter at fleggaard havde solgt båden og fået penge fra kunden, betalte de for båden til
jet-trade. han husker ikke, om fleggaard enkelte gange har betalt forud til jet-trade.
i harrislee klargjorde de ikke båden. det var fleggaard, der ejede båden. det er hans opfat-
telse, at de i princippet kunne sælge båden til tredjemand. han er ikke bekendt med, at de har
solgt til andre personer end dem, som var blevet henvist via jet-trade. fleggaard har ham
bekendt ikke fået leveret både til salg fra andre end jet-trade.
i starten blev der enkelte gange udstedt to checks af den endelige køber af båden – en check
på et beløb svarende til fleggaards fortjeneste på 500 kr. med tillæg af den tyske moms og en
check på det beløb, som jet-trade skulle have. derefter blev der normalt kun udstedt een
                                                - 3 -
check af slutkøberen. udlevering af båden skete ved de butikker, hvor der bliver solgt soda-
vand, elektrovarer mv. hjemtransporten måtte kunden selv sørge for. det havde fleggaard
ikke noget med at gøre.
fleggaard havde ikke noget varelager af både eller i øvrigt både stående ud over dem, der
skulle hentes. han husker ikke, at der har været kunder, der ikke har afhentet både, men det
vil han på den anden side ikke afvise. efter hans opfattelse var der en mundtlig aftale med jet-
trade om returret, såfremt kunden ikke afhentede båden, men han husker ikke, at dette har
været aktuelt. der var således et tillidsforhold mellem steen veje pedersen og fleggaard-
koncernen. han ved ikke, hvordan der skulle have været forholdt, hvis en båd var blevet be-
skadiget, men det er hans opfattelse, at det var jet-trade, der i givet fald skulle have betalt for
en skade.
højesterets begrundelse og resultat
jet-trade driver detailforretning i hasselager ved århus med salg af jetbåde, jetski og
bådtrailere samt våddragter m.m. (for nemheds skyld tales i det følgende kun om salg af
både). i årene 1998 til 2002 markedsførte firmaet et grænsehandelsarrangement, hvorefter
firmaets varer kunne købes med tysk moms (16 %, senere 19 %) i stedet for med dansk moms
(25 %).
der skal efter momslovens § 4, stk. 1, 1. pkt., betales afgift ved køb af varer, der leveres mod
vederlag her i landet. det er i 2. pkt. angivet, at der ved ”levering” af en vare forstås overdra-
gelse af retten til som ejer at råde over den. efter § 14, nr. 2, 1. pkt., er leveringsstedet for va-
rer bl.a. her i landet, ”når varen forsendes eller transporteres, og varen befinder sig her i landet
på det tidspunkt, hvor forsendelsen eller transporten til aftageren påbegyndes”.
sagen angår, om det er med rette, at der er betalt tysk moms og ikke dansk moms i tilfælde,
hvor kunder gjorde brug af jet-trades grænsehandelsarrangement. spørgsmålet er, om der
som hævdet af jet-trade blev foretaget to selvstændige køb, idet kunden købte hos fleggaard
i tyskland, og fleggaard købte hos jet-trade, eller om forholdet som hævdet af skattemini-
steriet var, at kunderne købte af jet-trade med aftalt afhentning hos og betaling gennem
fleggaard.
                                               - 4 -
forelå der to selvstændige køb, er det med rette, at der ved kundernes køb hos fleggaard blev
betalt tysk moms. det bemærkes herved, at der i så fald ved fleggaards køb hos jet-trade
ikke skulle betales dansk moms, idet en sådan handel er fritaget for afgift efter momslovens §
34, stk. 1, nr. 1. forelå der derimod kun een aftale om køb mellem jet-trade og kunden,
hvorefter jet-trade transporterede båden til tyskland med henblik på udlevering mod beta-
ling dèr, er der tale om een levering, som jet-trade skal betale dansk moms af.
der skal således under sagen foretages en konkret bedømmelse af de foretagne transaktioner
med henblik på en kvalifikation af faktum i forhold til de relevante momsregler.
indehaveren af jet-trade, steen veje pedersen, har forklaret, at nogle af bådene på hans for-
anledning blev leveret direkte til fleggaard fra en leverandør uden for danmark. jet-trade har
imidlertid trods opfordring hertil ikke dokumenteret dette. højesteret lægger derfor til grund,
at samtlige både er leveret fra jet-trades lager i danmark.
steen veje pedersen har videre forklaret, at bådene blev forevist i jet-trades forretningsloka-
ler i danmark, og at han henviste kunden til at rette henvendelse til fleggaard, hvis kunden
ønskede at købe båden med tysk moms. efter det foreliggende, herunder sven høj jensens
forklaring, må det imidlertid lægges til grund, at det var steen veje pedersen, der kontaktede
fleggaard – som ikke i øvrigt drev virksomhed med salg af både – og oplyste, at der ville
komme en kunde. herefter transporterede jet-trade den båd, som kunden ønskede, til fleg-
gaard. det må endvidere lægges til grund, at ordrens sammensætning og prisen for båden, der
i mange tilfælde var lavere end listeprisen, blev aftalt mellem jet-trade og kunden. det må
tillige lægges til grund, at jet-trade over for kunden var forpligtet til at sørge for, at denne
hos fleggaard kunne få båden udleveret mod at betale den aftalte pris.
kunden fik båden udleveret mod kontant betaling til fleggaard, og fleggaard betalte herefter
jet-trade. fleggaards fortjeneste bestod alene i et fast beløb på 500 kr. pr. kunde uanset pri-
sen på båden. samarbejdet mellem jet-trade og fleggaard må anses for indgået med henblik
på, at kunden hos fleggaard kunne få båden udleveret mod at betale den aftalte pris; samar-
bejdets indhold må anses for bestemt heraf, og det må derfor lægges til grund, at fleggaard
ikke var berettiget til at disponere over båden på anden måde, herunder ved at sælge den til
tredjemand. ifølge sven høj jensen var der en mundtlig aftale med jet-trade om, at fleg-
                                               - 5 -
gaard kunne returnere eventuelt uafhentede både, men det har, så vidt han husker, ikke været
aktuelt.
højesteret finder, at kundens købsaftale under de anførte omstændigheder må anses for ind-
gået med jet-trade og ikke med fleggaard, som reelt alene har fungeret som et uselvstændigt
mellemled i forbindelse med bådens udlevering og købesummens betaling. jet-trades leve-
ring, jf. momslovens § 4, stk. 1, 2. pkt., må således anses for sket til kunden og ikke til fleg-
gaard.
da båden befandt sig i danmark på det tidspunkt, hvor transporten til kunden (aftageren) be-
gyndte, er leveringsstedet her i landet, jf. momslovens § 14, nr. 2, 1. pkt., og der skal derfor
betales moms i danmark.
højesteret tager herefter skatteministeriets påstand til følge.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal jet-trade betale i alt 215.107,48 kr., som
omfatter 200.000 kr. til dækning af udgift til advokat, 10.000 kr. til dækning af retsafgifter
samt 5.107,48 kr. til dækning af udlæg.
                                     thi kendes for ret:
jet-trade aps skal til skatteministeriet betale 1.376.762 kr. med rente efter opkrævnings-
lovens § 7 fra den 4. august 2003.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal jet-trade aps betale 215.107,48 kr. til
skatteministeriet.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
retten på frederiksberg
dom
afsagt den 28. marts 2017
rettens nr. 9771/2016
politiets nr. apk 0100-84120-00020-16
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …
pt. ukendt adresse
sagens baggrund og parternes påstande.
anklageskrift er modtaget den 24. november 2016
 t er tiltalt for
                                                  1.
overtrædelse af retsplejelovens § 32 b, stk. 2, jf. § 31, stk. 1,
ved i perioden fra den 16. januar 2016 til den 30. marts 2016 fra ukendt sted via sin profil på
facebook otte gange at have gengivet navnet på en sigtet i en straffesag i strid med et af ret-
ten på frederiksberg af 30. april 2014 nedlagt navneforbud, hvorefter der ikke måtte ske of-
fentlig gengivelse af navn, stilling og bopæl for den pågældende sigtede, ligesom den pågæl-
dendes identitet ikke på anden måde måtte offentliggøres.
                                                  2.
overtrædelse af retsplejelovens § 32 b, stk. 2, jf. § 31, stk. 1,
ved den 4. maj 2016 fra ukendt sted via sin profil på facebook at have gengivet navnet på en
sigtet i en straffesag i strid med et af retten på frederiksberg af 30. april 2014 nedlagt navne-
forbud, hvorefter der ikke måtte ske offentlig gengivelse af navn, stilling og bopæl for den
pågældende sigtede, ligesom den pågældendes identitet ikke på anden måde måtte offentlig-
gøres.
                                                  3.
overtrædelse af retsplejelovens § 32 b, stk. 2, jf. § 31, stk. 1,
ved den 18. maj 2016 fra ukendt sted via sin profil på facebook flere gange at have gengivet
navnet på en sigtet i en straffesag i strid med et af retten på frederiksberg af 30. april 2014
nedlagt navneforbud, hvorefter der ikke måtte ske offentlig gengivelse af navn, stilling og
bopæl for den pågældende sigtede, ligesom den pågældendes identitet ikke på anden måde
måtte offentliggøres.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.
                                                - 2 -
tiltalte har påstået frifindelse, subsidiært rettens mildeste dom.
forklaringer.
der er afgivet forklaring af tiltalte..
tiltalte har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
".....tiltalte forklarede vedrørende forhold 1, at det er ham, der har skrevet opslagene på
facebook. det skete i perioden fra den 12. januar 2016 til den 30. marts 2016. på det tids-
punkt havde as navn længe været fremme i offentligheden. han kan sagtens forstå meningen
med at nedlægge navneforbud under en sag for ikke at krænke personens ry og rygte, men i
dette tilfælde havde a valgt at kæmpe for is i stedet for at komme til danmark og forsvare sig
under sagen. han har med opslagene ønsket at deltage i den offentlige debat. han kender b
fra debatter.
det 1. opslag fra den 12. januar 2016 er udtryk for humor og sarkasme. han mener, at navne-
forbudet er illegitimt. det 2. opslag er et debatopslag. statsmagten har begrænset ytringsfri-
heden urimeligt.
han kan ikke præcis huske, hvilken debat det 3. opslag drejede sig om. det er skrevet den 20.
januar 2016, så måske har det vedrørt den episode som det 4. opslag vedrører, hvor advokat
… smed røret på under et telefoninterview. opslagene er fra samme dato.
opslaget fra den 25. januar 2016 blev sat op i forbindelse med en deling af cs opslag.
det 6. opslag vedrører en deling af ds opslag. han kender godt e. hun blev sigtet for over-
trædelse af navneforbudet, fordi hun under en demonstration ved retten på frederiksberg
havde en t-shirt på med as navn på. han mener, at navneforbudet er en krænkelse af emrk.
det 7. opslag blev sat op efter, at b fik sin dom.
det 8. opslag indeholder også en kritik af …, som han også har kritiseret i andre sammen-
hænge. det blev sat op, efter at en person havde skrevet om et nakkeskud til … . det var ikke
a, der havde skrevet det, men en med samme sympatier.
tiltalte forklarede vedrørende forhold 2 og 3, at det godt kan passe, at han lagde opslagene ud
samme dag, som han blev sigtet for overtrædelse af navneforbudet. han har skrevet opslage-
ne, fordi han mener, at navneforbudet er illegitimt. han opfatter sig selv som en frihedskæm-
per. når statsmagten går for langt, så er der nogle frihedskæmpere, der må gøre noget. det så
man også under 2. verdenskrig, selv om det ikke kan sammenlignes. han har mod, evne og
vilje til at kæmpe. for ham handler det om den politiske debat. det var fuldstændig urimeligt
at opretholde navneforbudet i flere år. det var hans borgerpligt at protestere......"
personlige oplysninger.
tiltalte er ikke tidligere straffet af betydning for sagen.
procedure.
                                                  - 3 -
anklagemyndigheden har anført, at der ikke i nogen af opslagene er tvivl om, hvem der bliver
talt om. tiltalte har taget sagen i egen hånd. tiltalte har bevidst overtrådt navneforbudet, også
umiddelbart efter, at han blev sigtet for det. det forhold, at mange har overtrådt navneforbudet
gør det ikke legitimt at overtræde det. det er skærpende, at forhold 2 og 3 sker efter sigtelsen.
forsvareren har anført, at a har foretrukket at blive udvekslet med is fremfor at komme til
danmark og blive renset under en retssag. det må være udtryk for, at han er skyldig. navne-
forbudet er illegitimt. når navnet er sluppet ud i offentligheden, har det ikke et legitimt formål
at straffe for overtrædelse af navneforbudet. der er så ikke tale om en nødvendig ytringsfri-
hedsbegrænsning. det er i strid med artikel 10 i emrk. forsvareren har henvist til en række
domme fra den europæiske menneskerettighedsdomstol, herunder dommene, weber mod
schweiz af 22. maj 1990, sunday times mod storbrittanien af 26. november 1991, observer
and guardian mod storbrittanien af samme dato, vereniging weekblad bluf mod holland af
9. februar 1995.
tiltalte har ment, at navneforbudet var illegitimt og har derfor befundet sig i en uegentlig
retsvildfarelse. såfremt retten finder, at der er grundlag for at straffe tiltalte, skal der tages
hensyn til, at udbredelsen af navnet har været begrænset. i mange opslag er der ikke henvis-
ning til b. tiltalte har alene ønsket at rejse en debat.
rettens begrundelse og afgørelse.
forhold 1-3
navneforbudet blev nedlagt ved kendelse af 30. april 2014. det blev opretholdt ved kendelse
af 30. oktober 2014, hvilket blev stadfæstet af østre landsret den 24. november 2014. en
anmodning om ophævelse af navneforbudet blev afslået ved kendelse af 27. januar 2016,
hvilket blev stadfæstet af østre landsret den 15. februar 2016. den 30. november 2016 op-
hævede retten navneforbudet, hvilket blev stadfæstet af østre landsret den 14. december
2016.
tiltalte har erkendt, at der er ham, der har foretaget opslagene på facebook i alle forhold. han
vidste godt, at der var navneforbud, men han mente, at det det var illegitimt.
retten skal i denne sag ikke tage stilling til, om betingelserne for at nedlægge navneforbud
var opfyldt, men til, om tiltalte kan straffes for overtrædelse af dette.
selv om det lægges til grund, at as navn var tilgængeligt på internettet, da tiltalte via sin pro-
fil lagde opslagene ud på facebook, er der ikke grundlag for at antage, at det vil være i strid
med emrk artikel 10 at straffe tiltalte for overtrædelse af navneforbudet. det forhold, at til-
talte var af den opfattelse, at navneforbudet var illegitimt, findes at være uden betydning for
sagens afgørelse.
tiltalte findes herefter skyldig i den rejste tiltale og straffen fastsættes til en bøde på 25.000
kr., jf. retsplejelovens § 32 b, stk. 2, jf. § 31. forvandlingsstraffen er fængsel i 14 dage.
retten har ved straffastsættelsen lagt vægt på, at østre landsret i u.2017.181 ø har anført, at
en bøde for overtrædelse af retsplejelovens § 32, b, stk. 2, jf. § 31, som udgangspunkt bør
fastsættes til 5.000 kr. for et forhold i førstegangstilfælde. der er her tale om 10 overtrædelser
af navneforbudet. retten finder ikke, at der skal foretages en fuldstændig kumulation. retten
                                               - 4 -
har ved strafudmålingen i skærpende retning lagt vægt på, at forhold 2 og 3 er begået, efter at
tiltalte blev sigtet for overtrædelse af navneforbudet. retten har i formildende retning lagt
vægt på, at overtrædelserne af navneforbudet er sket på tiltaltes facebook profil og må anta-
ges at have haft en begrænset udbredelse. retten har herefter fundet, at bøden bør fastsættes
til 25.000 kr.
thi kendes for ret:
tiltalte t straffes med en bøde på 25.000 kr.
forvandlingsstraffen er fængsel i 14 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.