text:
                                            udskrift
                                                af
                               østre landsrets dombog
                                           ____________
                                              dom
afsagt den 24. november 2017 af østre landsrets 22. afdeling
(landsdommerne lene jensen, jette christiansen (kst.) og ane røddik christensen (kst.)).
22. afd. nr. b-1765-16:
alm. brand forsikring a/s
(advokat michael rosenkilde-hansen)
mod
topdanmark forsikring a/s
(advokat nicolai mailund clan)
retten i glostrups dom af 11. juli 2016 (bs 10c-2088/2015) er anket af alm. brand
forsikring a/s med påstand om, at topdanmark forsikring a/s forpligtes til i det indbyrdes
forhold mellem parterne at anerkende det fulde erstatningsansvar for de ved uheldet den 15.
november 2013 på personerne i køretøjet med reg. nr. zt … skete skader.
indstævnte, topdanmark forsikring a/s, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
den 15. november 2013 skete der på den fynske motorvej et færdselsuheld, som involverede
tre biler. den forreste bil blev ført af a med b som passager, den midterste bil blev ført af c
og var forsikret hos alm. brand forsikring a/s, og den bageste bil blev ført af d og var an-
svarsforsikret hos topdanmark forsikring a/s.
ved færdselsuheldet pådrog a og b sig personskade.
parterne er enige om, at sagen drejer sig om, hvorvidt cs bil påkørte as bil én gang, i hvilket
tilfælde topdanmark forsikring a/s i det indbyrdes forhold mellem parterne skal bære det
                                                - 2 -
fulde erstatningsansvar, eller to gange, i hvilket tilfælde parterne bærer erstatningsansvaret
lige.
d modtog efter uheldet et bødeforelæg af 25. november 2013 på 1.000 kr. for i forbindelse
med uheldet at have overtrådt færdselslovens § 118, jf. § 3, stk. 1. efter det oplyste har d ved-
taget bødeforelægget.
til brug for sagens behandling i byretten indhentede alm. brand forsikring a/s rapport af
12. april 2015 fra dancrash. af rapporten fremgår blandt andet følgende:
      ”opdrag
      jeg skal hermed anmode om en crash test. samtidig anmoder vi om din vurdering
      af, om det er mest sandsynligt at part 3 er blevet påkørt en eller to gange.
      hændelse
      der var tale om et kø-sammenstød, hvor tre biler var impliceret. der er to skade-
      lidte i den forreste bil (part 3). de sad på førersædet og passagersædet.
      forreste (part 3): zt…
      midterste (part 2): bw… (vores kunde)
      bagerste (part 1): ad…
      bilerne
      registreringsnummer:                       zt…
      betegnelse:                                citroën c1 1,0 l …
      …
      registreringsnummer:                       bw…
      betegnelse:                                skoda fabia combi 1,2 tdi …
      …
      registreringsnummer:                       ad…
      betegnelse                                 volkswagen golf 1,8 benzin.
      …
      hændelsen
      idet bagerste skade på skoda’en er relativt større end skaden fortil, er der enten
      stor afstand mellem skoda’en og citroën’en, eller – mere sandsynligt – skoda’en
      har stået stille ved påkørslen.
      …
      der kan aflæses en hastighedsændring på 6,1 km/t med en samtidig ees på 5,8
      km/t. påkørselshastigheden er 11-12 km/t og skoda’en får en ees på 4,8 km/t
      (frontskade)
                                              - 3 -
      …
      konklusion
      bedømt ud fra mærker på citroën c1 samt fortil på skoda fabia har der været én
      kollision mellem disse biler.
      rekonstruktionen viser enslydende.
      påvirkningen af personerne er teknisk set almindeligt forekommende i hverdagen
      for et normalt aktivt menneske.
      antagelser og beregninger ved
      [underskrift]
      per bo hansen
      bilinspektør”
til brug for landsretssagen er der indhentet en udateret syn- og skønserklæring fra skønsmand
per bo hansen, dancrash. af skønserklæringen fremgår blandt andet følgende:
      ”8. faktuelle oplysninger
      den 15. november 2013 skete der på den fynske motorvej et færdselsuheld, der
      involverede 3 biler.
      der var tale om et kø-sammenstød, hvor bilernes placering ubestridt var:
          1. forreste bil:                 zt … (citroën c1)
          2. midterste bil:                bw … (skoda fabia)
          3. bagerste bil:                ad … (vw golf)
      der er mellem sagens parter enighed om, at den bagerste bil ramte den midterste
      bil som blev skubbet op bagi i den forreste bil.
      der er mellem sagens parter derimod uenighed om, hvorvidt den midterste bil
      forud herfor påkørte den forreste bil, således at den forreste bil ved færdselsuhel-
      det blev ramt i alt to gange af den midterste bil.
      der er af alm. brand tidligere, uden topdanmarks medvirken, indhentet en erklæ-
      ring af 12. april 2015 hos skønsmanden.
      …
      10. spørgsmål fra rekvirenten
      …
      spørgsmål 1:
                                           - 4 -
skønsmanden bedes oplyse, om den forreste bil, efter skønsmandens opfattelse,
blev ramt én eller to gange af den midterste bil?
skønsmanden bedes begrunde sit svar.
svar på spørgsmål 1:
idet jeg henviser til foto’s i afsnit 19; ”eventuelle bilag” samt simulering i pc-
crash version 11.1 skal besvares;
der ses ikke på nogen bil (skoda fabia front eller citroën c1 bag) nogen dobbel-
te, parallelle eller på anden tilsvarende vis dublerede spor i form af ridser, defor-
mationer eller penetreringer.
der er således ingen visuelle tegn i sagens materiale, der tilsiger flere kollisioner.
dertil vil bilerne ”reflektere” hinanden ved kollisioner, hvilket i aktuelle kollision
er beregnet til en seperationshastighed på 3,5 km/t.
…
spørgsmål 2:
skønsmanden bedes oplyse, om det har betydning for besvarelsen af spørgsmål 1,
hvilke skader der er skete på den midterste bils bagparti og/eller den bagerste bils
frontparti?
svar på spørgsmål 2:
det har den sekundære indflydelse, at såfremt disse skader havde vist tegn på flere
kollisioner, kunne dette have været en indikation på et tilsvarende antal kollisioner
mellem bil 1 og 2. dette synes dog ikke at være tilfældet.
det har ingen direkte indflydelse, da bagerste bil alene forsyner uheldet med
energi (hastighed x masse), men da afstanden mellem bilerne ikke er dokumente-
rede, kan kollisionerne ikke direkte relateres.
11. spørgsmål fra modpart 1
spørgsmål ia:
under henvisning til besvarelsen af spørgsmål 1 anmodes skønsmanden om at re-
degøre for, om de konstaterede skader på part 3 – zt… – og part 2 – bw… – er
uforenelige med to påkørsler af part 3, og i benægtende fald hvordan to påkørsler
af part 3 da kan forklares ud fra de konstaterede skader og sagens oplysninger i
øvrigt.
skønsmanden anmodes om at begrunde sit svar.
svar på spørgsmål ia:
skaderne kan ikke kaldes uforenelige med to påkørsler, da den ene (de andre) kan
være sket med så ringe en energiudveksling, at det ikke har efterladt mærker.
det fordrer at den mellemste bil skoda fabia skulle ophøre med – eller slet ikke at
have foretaget – bremsning.
                                               - 5 -
      spørgsmål ib:
      hvilken betydning for sikkerheden af skønsmandens besvarelsen af spørgsmål 1
      har det, at part 3 – zt… (a og b) initialt jf. bilag 1 (politirapporten) og under
      forklaringerne for byretten jf. retsbog af 12/8-16 side 2-3 fastholdte, at være ble-
      vet påkørt to gange, og at der ikke foreligger taksatorrapport eller fotos udvisende
      skaderne på part 1 – ad… .
      skønsmanden anmodes om at begrunde sit svar.
      svar på spørgsmål 1b:
      det har ingen betydning for de teknisk objektive fund på hvilken måde vidner el-
      ler parter har oplevet en given situation.
      skaderne på part 1 er som nævnt under svar på spørgsmål 2, uden betydning for
      besvarelserne i øvrigt.
      spørgsmål ic:
      skønsmanden anmodes herefter om at oplyse graden af sikkerheden for besvarel-
      sen for spørgsmål 1.
      skønsmanden anmodes om at begrunde sit svar.”
      svar på spørgsmål ic:
      sikkerheden for at der ikke ses fysiske ændringer af de implicerede forreste køre-
      tøjer, der udviser de for flere påkørsler karakteristika, er en bedømmelse på et ob-
      jektivt grundlag, og hvor jeg ikke har fundet indikationer, der giver anledning til
      at betvivle vurderingen.
      dersom hændelser, der giver anledning til oplevelsen af sekundære kollisioner har
      fundet sted, er det således af energimæssigt set ringe omfang, subsidiært en følge
      af bilens bremsning eller andet, der ikke skyldes fysisk gentagen kontakt med
      skoda’en.
      …”
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af c, a og b.
der er endvidere for landsretten afgivet forklaring af vidnerne e, f, g og per bo hansen.
c har supplerende forklaret blandt andet, at hun ikke har sagt, at hun nu stod med skade
nummer to. det, som hun sagde til sin veninde i telefonen, henviste til, at veninden lige havde
fået en skade på sin bil. veninden hedder … og bor i silkeborg. hun ringede til sin veninde,
fordi hun stod alene på ulykkesstedet med sine børn.
                                              - 6 -
hun ringede i januar 2014 til føreren af bilen foran, fordi hun var oprevet over, at denne løj,
og at hun derfor havde fået en urimelig regning i form af forsikringsselskabets opkrævning af
selvrisiko. hun var vred under samtalen, men hun har ikke fremsat trusler. på uheldsstedet
gav føreren hende ret i, at de begge holdt stille. om aftenen ringede politimanden og bekræf-
tede, at føreren af bilen foran havde forklaret, at de begge holdt stille. efterfølgende har føre-
ren ændret sin forklaring. nu er det imidlertid forsikringsselskabets vurdering, at der ikke er
grundlag for at opkræve selvrisiko, da uheldet ikke kan være sket som nu forklaret af føreren
af bilen foran.
a har supplerende forklaret blandt andet, at der var tale om to påkørsler. der kan godt være
gået ca. 10 sekunder mellem de to påkørsler, sådan som c har forklaret til politirapporten af
17. november 2013.
hun sagde i forbindelse med afhøringen den 16. november 2013 til politiet, at der var ”noget
fusk”, fordi c sagde: ”er vi enige om, at vi holdt stille?”. hertil svarede hun, at de ikke var
enige herom. det er ikke rigtigt, at hun gav c ret.
hun overhørte ikke samtalen mellem c og b. b ringede til hende efterfølgende og fortalte, at
c havde bedt b om at ændre forklaring, således at b skulle sige, at c holdt stille, men det ville
b ikke. c havde truet b. ulrik knudsen var den politimand, som de havde kontakt med efter
uheldet. det er b, der har lavet det håndskrevne notat.
hun og b har begge anmeldt personskader til forsikringen. sagerne verserer fortsat og håndte-
res af en advokat.
b har supplerende forklaret blandt andet, at hun er sikker på, at der var to påkørsler, fordi hun
nåede at forberede sig på næste stød ved at stemme i mod instrumentbrættet med arme og ben.
hun nåede at forberede sig på begge påkørsler. påkørslerne skete lidt efter hinanden, men der
var nok mindre end 10 sekunder imellem. hun har ikke ringet til politimanden, dennis
josiasen.
                                                - 7 -
det er hende, der har skrevet det håndskrevne notat. c ringede og var i begyndelsen sød og
venlig, indtil c bad hende om at ringe til politiet og ændre sin forklaring, så hun i stedet
sagde, at c holdt stille. c sagde, at det jo var sådan, det var sket. hun nægtede, da det netop
ikke var sådan, det var sket, hvorefter c blev meget vred og tvivlede på, at hun var kommet til
skade. hun var rystet efter samtalen. samtalen fandt sted, mens hun var hos sine forældre
sammen med sin kæreste. da c blev vred, satte hun mobiltelefonen på medhør. hun ringede
efter samtalen til ulrik knudsen, som spurgte, om hun følte sig truet, hvortil hun svarede, at
hun ikke følte sig truet, men at det var ubehageligt. der blev ikke rejst en sag mod c.
de to påkørsler var lige voldsomme. hun fik en personskade efter uheldet, og sagen verserer
stadig. sagen føres af en advokat, så hun ved ikke, mod hvem kravet er rejst.
e har forklaret blandt andet, at han er kæreste med b. de har været sammen i næsten 6 år.
han hentede b og a på sygehuset i odense efter uheldet. de fortalte, at de var blevet påkørt
af flere biler bagfra, og at føreren af bilen bagved havde ringet til én og sagt, at hun nu havde
haft uheld nummer to. a og b fortalte, at der havde været to påkørsler.
han var sammen med b, da hun blev ringet op af c, som bad hende ændre forklaring. c blev
meget grov, da b nægtede at lyve. hans svigerforældre var ligeledes til stede. b satte
telefonen på medhør. han kan ikke huske, hvor langt inde i samtale det skete. han hørte, at c
ønskede b alt skidt, og at b måtte lide resten af sine dage. han kan ikke huske, hvem der
lagde på. de var alle meget rystede. b ringede herefter til politimanden, ulrik knudsen, men
han kan ikke huske, om hun fik fat i ham. han kan ikke huske, hvem der har lavet det hånd-
skrevne notat.
f har forklaret blandt andet, at hun er mor til b og a. hun hørte første gang om uheldet, da a
grædende ringede og fortalte, at de var på skadestuen i odense. et par timer senere fortalte a,
at de ved uheldet havde holdt stille på motorvejen og var blevet påkørt bagfra to gange.
det håndskrevne notat om cs opkald mv. er udarbejdet af b på hendes blok. den pågældende
dag sad de sammen og drak kaffe, da bs telefon ringede. hun hørte b sige: ”vil du have, at
jeg skal lave min forklaring om? men det er jo ikke sandheden.” efter lidt tid satte b medhør
på, og hun hørte en dame sige, at hun ikke troede, at b var kommet til skade, og at hun
                                                - 8 -
håbede, at b ikke blev rask eller lignende. det kan godt passe, at det var den 14. januar 2014
kl. 15.22. hun husker ikke, hvem der lagde på. de snakkede lidt efterfølgende og blev enige
om, at b skulle ringe til ulrik knudsen.
g har forklaret blandt andet, at han er far til a og b. han hørte første gang om uheldet, da han
blev ringet op umiddelbart derefter. a fortalte ham, at de var blevet påkørt to gange. han
husker, at b blev ringet op af c den 14. januar 2014. b satte efter kort tid medhør på, idet c
var meget grov og beskyldte b for at forsøge at ”malke systemet”. han mener, at det var b,
der lagde på, men han er ikke sikker. de talte om samtalen bagefter. b sagde, at hun ville
ringe til politiet. han ved ikke, hvem ulrik knudsen er.
per bo hansen har forklaret blandt andet, at skønserklæringen er udarbejdet få dage, inden
den blev sendt til parterne. han er uddannet bilinspektør med speciale i færdselsuhelds-
udredning og har arbejdet i statens bilinspektion, indtil han for 11 år siden begyndte i
dancrash. dancrash laver dybdeanalyser af færdselsuheld for havarikommissionen, syn og
skøn samt kurser/undervisning. han kender nærværende sags parters advokater fra andre sa-
ger.
undersøgelsen i denne sag bestod i analyser af det materiale, der var til rådighed, men ikke
bilerne, da de var reparerede. han har ud fra billedmaterialet opstillet forskellige scenarier for
at vurdere det mest sandsynlige. han har et simulationsprogram, hvor man kan indtaste alle
relevante faktorer. konklusionen på undersøgelsen er, at der er sket én beviselig påkørsel.
hugskaden på kofangeren ville have været der to gange med en lidt anden vinkel, hvis der var
sket flere påkørsler. det er næsten umuligt at lave to skader lige oven i hinanden.
det i besvarelsen af spørgsmål 1 anførte om, at bilerne vil ”reflektere” hinanden, betyder, at
biler ved sammenstød vil frastøde hinanden efter kollisionen, medmindre der er meget stor
forskel på hårdheden i materialerne.
der kan forekomme påkørsler, der ikke efterlader spor. hvis bilerne er helt identiske, kan de
med 6 km/t påkøre hinanden uden at efterlade andet end småridser, mens to forskellige biler
                                               - 9 -
vil få deformationer ved påkørsel ved ganske lav hastighed. der er helt sikkert kun sket en
kollision, der har efterladt synlige mærker.
den påkørsel, der beviseligt er sket, var med en hastighed på ca. 11 km/t, hvilket han vil be-
tegne som en lav hastighed. det gør ingen forskel, om hastigheden forinden har været højere.
de skader, som ifølge taksatorrapporten vedrørende den forreste bils bagparti beløb sig til
8.277,44 kr., vil han ikke betegne som omfattende.
hvis der har været to påkørsler, har den ene været så langsom, at der ikke kom synlige
mærker. skadens omfang afhænger også af berøringsfladen mellem bilerne. i denne sag er der
meget stor berøring, hvorfor hastigheden må have været meget lille. det har ikke betydning,
hvilke skader der var på den bagerste bil.
han kan ikke sige, om skaderne på den forreste bil er påført ved en eventuel første eller anden
kollision. det er i givet fald den påkørsel, der er sket med den største energi. han kan ikke
udelukke, at der er sket to påkørsler, da han ikke kender afstanden mellem den anden og den
tredje bil. det er mest sandsynligt, at der kun er sket én påkørsel. det er udelukket, at der er
sket to voldsomme påkørsler. hvis han havde haft taksatorrapport og fotos af den bagerste bil,
kunne han have udelukket, at der havde været to sammenstød. nu kan han kun sige, hvad der
er sandsynligt.
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og procederet i over-
ensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
det er ubestridt, at parterne er solidarisk ansvarlige for de skader, som a og b måtte have
pådraget sig ved uheldet den 15. november 2013. det er endvidere ubestridt, at det indbyrdes
ansvar skal fordeles efter erstatningsansvarslovens § 25, stk. 1, og at det afgørende i den hen-
seende er, hvorvidt c har påkørt as bil én eller to gange.
                                               - 10 -
landsretten bemærker, at udgangspunktet er, at der skal ske ligedeling af erstatningsansvaret
mellem de to forsikringsselskaber. alm. brand forsikring a/s har derfor bevisbyrden for, at
dette udgangspunkt skal fraviges.
dommerne lene jensen og jette christiansen udtaler:
a og b har forklaret, at de blev påkørt to gange. det fremgår af skønserklæringen fra
dancrash, at de fysiske skader, der har dannet grundlag for det foretagne syn og skøn, ikke er
uforenelige med to påkørsler, og at det trods fraværet af fysiske tegn på de implicerede biler
ikke kan udelukkes, at der er sket to påkørsler, idet den ene påkørsel i givet fald kan være sket
med så ringe energiudveksling, at det ikke har efterladt mærker. skønsmanden per bo hansen
har forklaret, at han kunne have udelukket, at der havde været to påkørsler, hvis han havde
haft fotos og taksatorrapport fra den bagerste bil, men at det på det foreliggende grundlag er
mest sandsynligt, at der kun er sket én påkørsel.
på denne baggrund finder vi, at alm. brand forsikring a/s ikke har løftet bevisbyrden for, at
der alene er sket én påkørsel af as bil, hvorfor vi stemmer for at stadfæste byrettens dom.
dommer ane røddik christensen udtaler:
det tiltrædes som anført af byretten, at det ikke på baggrund af politiets beskrivelser af forlø-
bet eller vidneforklaringerne afgivet af c, a og b er muligt med fornøden sikkerhed at fastslå,
om der er sket én eller to påkørsler. jeg lægger i den forbindelse vægt på, at de afgivne forkla-
ringer er indbyrdes divergerende, og at der ikke er grundlag for at tillægge den ene forklaring
større bevismæssig vægt end den anden.
jeg finder, at alm. brand forsikring a/s ved den indhentede skønserklæring fra dancrash
samt den af skønsmanden, per bo hansen, afgivne forklaring har løftet bevisbyrden for, at der
ikke er sket to påkørsler af as bil. således fremgår det af skønserklæringen, at hverken as
eller cs bil udviste objektive tegn, som er karakteristiske for flere påkørsler, ligesom per bo
hansen har forklaret, at biler efter en kollision vil frastøde hinanden, at det næsten er umuligt
at lave to ens skader oven i hinanden, og at det er mest sandsynligt, at der kun er sket én på-
kørsel.
                                              - 11 -
herefter stemmer jeg for, at topdanmark forsikring a/s i det indbyrdes forhold mellem par-
terne skal anerkende at bære det fulde ansvar.
der afsiges dom efter flertallet, således at byrettens dom stadfæstes.
alm. brand forsikring a/s skal betale sagsomkostninger for landsretten til topdanmark for-
sikring a/s med i alt 85.058,26 kr. beløbet omfatter 70.000 kr. til udgifter til advokatbistand
inkl. moms, 12.037,50 kr. til udgifter til syn og skøn og 3.020,76 kr. til godtgørelse til vidnet
e. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over
sagens værdi taget hensyn til sagens varighed, og at der har været foretaget syn og skøn.
alm. brand forsikring a/s skal endeligt afholde udgiften til afhjemling af skønsmanden i
landsretten på 9.538,46 kr. inkl. moms.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal alm. brand forsikring a/s betale 85.058,26 kr. til
topdanmark a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
h005700l - kj
                                  udskrift
                                      af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                 ____________
den 15. november 2006 blev af retten i sagen
h-57-05
henning wilstrup aps
(advokat torben storm nielsen)
   mod
direktør arne l. jensen
   og
advokat steen hvidt
(begge advokat steen hvidt)
afsagt sålydende
                                    d o m:
indledning og påstande
henning wilstrup aps ejes af poul schou andersen. sammen med bl.a. arne
laurits jensen ejer henning wilstrup aps selskabet skandi bo holding a/s (her-
efter skandi bo holding). sagen vedrører navnlig spørgsmålet om en kapitalfor-
højelse i selskabet skandi bo holding er gyldigt vedtaget, og om arne jensens
og advokat steen hvidts ansvar i den forbindelse.
henning wilstrup aps har nedlagt følgende påstande:
1. arne jensen skal anerkende at arne jensen eller skandi bo holding har pligt
til at erhverve de henning wilstrup aps tilhørende aktier i skandi bo holding,
                                       - 2 -
nom. kr. 200.000,00, til indre værdi pr. 1. oktober 2003, opgjort efter § 4.2, i
selskabets vedtægter, subsidiært efter § 8.6 og § 9 samt påtegning side 11 i
aktionæroverenskomsten af 31. oktober 1995 med senere ændringer.
2. alternativt skal arne jensen anerkende at § 9 i aktionæroverenskomsten af
31. oktober 1995 med senere ændringer er uvirksom ved overdragelse af aktier i
skandi bo holding.
3. arne jensen skal anerkende at den pr. 1. oktober 2003 foretagne kapitalfor-
højelse er i strid med § 11 i aktionæroverenskomsten og uvirksom i forhold til
henning wilstrup aps ved beregning af skandi bo holdings indre værdi på de
henning wilstrup aps tilhørende aktier i skandi bo holding.
4. arne jensen skal anerkende at den af skandi bo holding over for bg bank
påtagne selvskyldnerkaution ikke skal medtages ved beregning af skandi bo
holdings indre værdi på de henning wilstrup aps tilhørende aktier i skandi bo
holding.
5. arne jensen skal anerkende at effekten af den i 2003 foretagne huslejened-
sættelse på kr. 100.000,00 for udlejer af ejendommen, industrivej 1, 4490 jers-
lev, ikke skal medregnes ved beregning af indre værdi for de henning wilstrup
aps tilhørende aktier i skandi bo holding.
6. steen hvidt skal anerkende at den af ham som advokat for skandi bo holding
den 1. oktober 2003 udarbejdede ekstraordinære generalforsamling indeholden-
de kapitalforhøjelse og anmeldelsen heraf til erhvervs- og selskabsstyrelsen
urigtigt angav tilstedeværelse af poul schou andersen i mødet.
7. steen hvidt skal anerkende at den af ham som advokat for skandi bo holding
den 1. oktober 2003 udarbejdede ekstraordinære generalforsamling indeholden-
de kapitalforhøjelse skete i strid med § 11 i aktionæroverenskomsten og uden at
han havde fuldmagt fra henning wilstrup aps til at gennemføre kapitalforhøjel-
sen ved generalforsamling.
8. steen hvidt skal anerkende at han er erstatningsansvarlig over for henning
wilstrup aps for den af ham som advokat for skandi bo holding den 1. oktober
2003 udarbejdede ekstraordinære generalforsamling indeholdende kapitalforhø-
jelse i det omfang virkningen af denne medfører tab for henning wilstrup aps.
                                        - 3 -
9. arne jensen og steen hvidt skal anerkende at kapitalforhøjelsen den 1. okto-
ber 2003 i skandi bo holding er i strid med aktionæroverenskomsten og derfor
uden virkning i forhold til henning wilstrup aps, idet forhøjelsen uden samtykke
fra henning wilstrup aps er foretaget af en uvedkommende tredjemand, arne
laurits jensen holding aps.
de sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse, dog har steen hvidt taget be-
kræftende genmæle for så vidt angår påstand 6.
sagens omstændigheder
1. koncernstrukturen mv.
i begyndelsen af 1990’erne havde arne jensen økonomiske problemer. hans
gode bekendte, poul schou andersen, hjalp ham da ved gennem sit selskab
henning wilstrup aps at indskyde et beløb i arne jensens selskab, skandi bo
a/s. skandi bo a/s beskæftigede sig med fremstilling af konstruktioner af alu-
minium mv. til bygninger.
i 1998 blev arne jensens og henning wilstrups aps’ aktier i skandi bo a/s om-
byttet til aktier i skandi bo holding, der herefter blev ejer af driftsselskabet
skandi bo a/s. en i 1995 oprettet aktionæroverenskomst mellem parterne blev
samtidig overført til parternes aktiebesiddelser i holdingselskabet.
på grund af økonomiske problemer i driftsselskabet stiftede skandi bo holding i
2003 et nyt 100% ejet datterselskab, skandi bo indoor a/s hvortil visse af akti-
verne og passiverne i skandi bo a/s blev overdraget. skandi bo a/s skiftede
senere navn til ubby a/s og er i dag under konkurs. konkursboet ventes afslut-
tet efter konkurslovens § 143.
aktiviteterne i skandi bo indoor a/s er senere solgt ud af koncernen for 200.000
kr. skandi bo holding ejer i dag en ejendom, industrivej 1, jerslev sjælland,
men har i øvrigt ingen drift og ejer ingen datterselskaber.
for at gennemføre stiftelsen af skandi bo indoor a/s gennemførtes en kapital-
udvidelse i skandi bo holding. før kapitaludvidelsen ejede henning wilstrup aps
for 200.000 kr. aktier, nominelt, mens arne jensen ejede for 400.000 kr., nomi-
nelt. ved kapitaludvidelsen tegnede arne jensens selskab arne laurits jensen
holding aps aktier for 750.000 kr. henning wilstrup aps’ ejerandel udgjorde
                                         - 4 -
således før kapitaludvidelsen en tredjedel af aktiekapitalen, mens den i dag ud-
gør knap 15%.
2. aktionæroverenskomsten
af aktionæroverenskomst af 3. oktober 1995 mellem henning wilstrup aps og
arne jensen fremgår bl.a. følgende:
                                ”3. disponeringer
3.1. parterne er enige om at tilstræbe, at alle dispositioner i selskabet træffes
ved fuldstændig enighed. dette skal være tilfældet, uanset om der er tale om
beslutninger, der træffes på selskabets generalforsamling eller beslutninger, som
træffes i selskabets bestyrelse, hvor begge parter er repræsenteret.
…
                                      8. ophør
8.1. såfremt en af parterne ønsker at bringe nærværende aktionæroverens-
komst til ophør, skal dette ske skriftligt og med et varsel på 30 dage.
8.2. opsigelsen er alene gyldig, såfremt opsigelsen samtidig indeholder en an-
givelse af, hvorledes den opsigende part ønsker, at der skal forholdes med akti-
erne i forbindelse med ophøret af samarbejdet.
…
8.5. såfremt opsigelsen indeholder et købstilbud, kan den opsagte aktionær
vælge at acceptere dette på de anførte vilkår eller forlange, at den opsigende
aktionær sælger den opsigende aktionærs aktiepost til den købskurs, hvortil den
opsigende aktionær har tilbudt at erhverve aktieposten.
8.6. det er særligt aftalt, at aktionæren arne jensen eller dennes successorer
ikke må fremsætte tilbud om køb til en kurs, der er lavere end den kurs, der
svarer til selskabets aktuelle indre værdi på tidspunktet for tilbuddets fremsæt-
telse. fremsætter arne jensen således et tilbud om køb af aktier, vil kursen som
minimum være at fastsætte til den kurs, der svarer til selskabets indre værdi.
…
                         9. regulering af aktieværdien
9.1. når værdien af en aktiepost i h.t. ovenstående er fastsat, skal der foretages
en regulering, der i særlig grad tilgodeser arne jensen.
                                        - 5 -
9.2. fra værdien af den samlede aktiepost kursfastsat i henhold til ovenstående
bestemmelser, skal forlods fradrages et beløb på kr. 381.000. dette beløb forhø-
jes…
                               11. kapitaludvidelse
11.1. kapitaludvidelse kan kun vedtages, såfremt der foreligger enighed herom
blandt aktionærerne, både med hensyn til størrelsen af kapitaludvidelsen og med
hensyn til den kurs, til hvilken udvidelsen skal finde sted.”
ved påtegning, der er udateret og uunderskrevet fremgår følgende:
”såfremt skandi bo a/s afhænder den af selskabet drevne virksomhed til tred-
jemand, skal det af poul schou andersen dominerede holdingselskab, henning
wilstrup aps, være forpligtet til at afhænde sine aktier i skandi bo holding a/s,
og skandi bo holding a/s eller ordre skal være forpligtet til at erhverve de af
henning wilstrup aps ejede aktier.”
3. bestyrelsesmødereferater i skandi bo a/s
poul schou andersen, arne jensen og advokat steen hvidt var medlemmer af
såvel skandi bo holdings som skandi bo a/s’ bestyrelser. derudover var også
projektchef jens eger medlem af skandi bo a/s’ bestyrelse. revisor søren
stampe deltog fast i bestyrelsesmøderne.
af referat for skandi bo a/s’ bestyrelsesmøde den 11. februar 2000 fremgår
bl.a. følgende om det udaterede og uunderskrevne tillæg til aktionæroverens-
komsten:
”ad 10 - aktionæroverenskomst:
aktionæroverenskomsten blev drøftet. på baggrund af denne drøftelse var der
enighed mellem aktionærerne om, at det vil være hensigtsmæssigt, at der til det
nuværende tillæg til aktionæroverenskomsten i holdingselskabet laves en tilføjel-
se, således at der i tilfælde af frasalg af driftsselskabet eller frasalg af driftssel-
skabets aktiviteter opstår en forpligtelse fra poul schou andersens holdingsel-
skab til at sælge aktierne i holdingselskabet til arne jensen. den særlige kursre-
gulering, som arne jensen skal modtage i kraft af, at der foretages indefrysning
af bonusen, tilgår således arne jensen i denne situation.
…”
                                        - 6 -
spørgsmålet om tillægget til aktionæroverenskomsten blev på ny drøftet på be-
styrelsesmødet den 23. februar 2001:
”ad 3 - aktionæroverenskomst:
aktionæroverenskomsten imellem det af poul schou andersen ejede selskab og
arne jensens holdingselskab blev drøftet.
der var enighed om, at det vil være hensigtsmæssigt at lave … en tilføjelse …
hvorefter poul schou andersen forpligter sig til at afhænde den ham tilhørende
aktiepost i skandi bo a/s' holdingselskab på det tidspunkt, hvor skandi bo har
afhændet sin samlede virksomhed, og på tilsvarende måde skal arne jensen
være forpligtet til at erhverve den pågældende aktiepost. denne tilføjelse til ak-
tionæroverenskomsten skal primært have til formål at sikre, at den bonusord-
ning, som tilkommer arne jensen, ikke vil være indefrosset i selskabet på ube-
stemt tid.
…”
i løbet af 2002 fik skandi bo a/s alvorlige økonomiske problemer. af referatet
fra bestyrelsesmødet den 16. december 2002 fremgår at selskabets likviditet var
meget stram, og at situationen for selskabet var ”kritisk”. af referatet fremgik
endvidere at bestyrelsen enstemmigt vedtog at gennemføre besparelser på ca.
1,25 mio. kr., herunder en reduktion af huslejen til skandi bo holding vedrøren-
de industrivej 1 med 200.000 kr. for så vidt angår den af driftsselskabets ejede
ejendom industrivej 5 fremgik følgende af referatet:
”ad 7 - salg af industrivej 5:
arne jensen oplyste, at han havde fået et tilbud fra den nuværende lejer af in-
dustrivej 5 på kr. 1,5 mill., men har tilkendegivet, at han ikke vil sælge under kr.
1,7 mill. efter en drøftelse var der enighed om, at det vil være hensigtsmæssigt
at gennemføre et salg så hurtigt som muligt for kr. 1,6 mill.”
på bestyrelsesmødet den 17. februar 2003 blev det vedtaget at oprette en
krydskaution mellem holdingselskabet og driftsselskabet i forhold til nordea
bank. krydskautionen blev underskrevet 12. juni 2003.
på mødet den 2. april 2003 blev spørgsmålet om salg af industrivej 5 drøftet på
ny. det blev foreslået at sælge ejendommen til et af arne jensen ejet anparts-
selskab for 1,5 mio. kr. det blev samtidig anført at salget kun ville medføre en
forbedring af likviditeten, hvis nordea bank accepterede at relaksere pantet
                                         - 7 -
uden samtidig at forlange nedskrivning af engagementet, ligesom planen forud-
satte at der kunne opnås realkreditlån.
på bestyrelsesmødet den 12. juni 2003 besluttede bestyrelsen at nedjustere sel-
skabets budget fra en omsætning på 24 mio. kr. til 16 mio. kr.
4. handlingsplan 2003/04 for skandi bo a/s
søren stampe havde i forbindelse med skandi bo a/s’ økonomiske situation ud-
arbejdet en handlingsplan 2003/04 dateret 29. april 2003. i planen foreslås det
at industrivej 5 skal sælges til et selskab ejet af arne jensen for 1,5 mio. kr. det
angives endvidere at der primo januar 2003 er foretaget en reduktion af husle-
jen (vedrørende industrivej 1) med 200.000 kr. årligt.
5. mødet den 28. august 2003
den 28. august 2003 afholdtes møde på poul schou andersens private bopæl i
vejen. ud over poul schou andersen deltog arne jensen, søren hvidt og søren
stampe. temaet for mødet var koncernens økonomiske situation. søren stampe
og arne jensen havde udarbejdet et udkast til en ny handlingsplan. planen gik
ud på at der skulle stiftes et nyt datterselskab, og at visse af skandi bo a/s’ ak-
tiver og passiver blev løftet over i det nye selskab. det var et led i planen at
gælden til nordea blev løftet over i det nye selskab, mens gælden til bg bank
skulle forblive i skandi bo a/s. af planen fremgik videre at der skulle indskydes
”1.000 t.kr. kontant som ny aktiekapital” i holdingselskabet, og at egenkapitalen
i det gamle datterselskab derefter ville være positiv med 91.000 kr.
forløbet af mødet fremgår af forklaringerne.
6. ekstraordinær generalforsamling i skandi bo holding den 1. oktober 2003
den 1. oktober 2003 afholdtes ekstraordinær generalforsamling i skandi bo hol-
ding. referatet fra generalforsamling angav urigtigt at poul schou andersen
havde været til stede. det var endvidere anført at hele kapitalen var repræsen-
teret, og at bl.a. følgende blev vedtaget:
”at aktiekapitalen på kr. 600.000,00 forhøjes med kr. 750.000,00 til kr.
1.350.000,00,
at de nye aktier tegnes af arne laurits jensen holding aps ved kontant indskud
af aktiekapitalen,
                                          - 8 -
…
at tegningskursen er 100 %
…”
samme dag stiftede skandi bo holding datterselskabet skandi bo indoor a/s
hvis formål var det samme som skandi bo a/s’, og hvortil visse af skandi bo
a/s’ aktiver og passiver blev overdraget. herunder blev industrivej 5 overdraget
til skandi bo indoor a/s for 1.150.000 kr.
7. det følgende forløb
da poul schou andersen efter noget tid henvendte sig til advokat steen hvidt,
fik han oplysning om vedtagelserne på den ekstraordinære generalforsamling.
den 24. november 2003 skrev han herefter bl.a. følgende til arne jensen:
”skandi bo a/s - skandi bo indoor a/s og skandi bo holding a/s
…
jeg må på det kraftigste frasige mig ethvert kendskab og ansvar for hvad der er
foregået i ovennævnte tre selskaber siden et kort møde i vejen den 28.08.2003.
…
6. jeg har ikke været til stede ved den ekstraordinære generalforsamling i skan-
    di bo holding a/s den 01.10.2003 trods det at det fremgår af referatet og jeg
    vil protestere over følgende vedtagelser:
    a. det blev aftalt på mødet i vejen i august at der indskydes kr. 1 mill. kon-
        tant ny aktiekapital i holdingselskabet og ikke kr. 750.000,00.
    b. jeg har aldrig og vil ikke godkende en aktieudvidelse og til en tegningskurs
        på 100 se par. 11.1. i aktionæroverenskomsten.
    …
8. på bestyrelsesmødet den 02.04.2003 blev det foreslået at afhænde industri-
    vej 5 til et af arne jensen ejet anpartsselskab til en pris af kr. 1,5 mill. og på
    bestyrelsesmødet den 12.06.2003 blev det igen drøftet, så hvorfor gjorde
    man ikke det.
…”
brevet førte til bl.a. til at der blev afholdt et møde den 8. december 2003 på ad-
vokat steen hvidts kontor. i et brev af 9. december 2003 konstaterede steen
hvidt at aktionærerne ikke kunne nå til enighed. steen hvidt anførte endvidere
at det ville være hensigtsmæssigt at behandle bg bank således at banken ikke
blev ringere stillet end nordea bank, men at der på grund af aktionærernes
                                         - 9 -
uenighed ikke burde underskrives en kautionserklæring over for bg bank på nu-
værende tidspunkt.
poul schou andersen indklagede senere advokat steen hvidt for advokatnævnet.
den 20. juni 2005 pålagde nævnet advokat steen hvidt en bøde på 15.000 kr.
for groft at have tilsidesat god advokatskik. afgørelsen er indbragt for østre
landsret.
8. indre værdi
søren stampe har i brev af 8. december 2003 beregnet indre værdi af aktierne i
skandi bo holding pr. 30. juni 2003 med udgangspunkt i årsrapporten for
2002/03 henholdsvis før og efter kapitalforhøjelsen:
før kapitalforhøjelsen       aktiekapital t.kr.           indre værdi t.kr.
arne jensen, 66,7%                                  400                       872
regulering    efter  aktio-                                                   479
næroverenskomst pkt. 9.
arne jensen i alt                                   400                     1.351
henning wilstrup 33,3 %                             200                       436
i alt                                               600                     1.787
efter forhøjelsen            aktiekapital t.kr.           indre værdi t.kr.
arne jensen, 85,2 %                               1.150                     1.733
regulering    efter  aktio-                                                   479
næroverenskomst pkt. 9.
arne jensen i alt                                 1.150                     2.232
henning wilstrup 14,8 %                             200                       305
i alt                                             1.350                     2.537
forklaringer
poul schou andersen har forklaret at han driver en møbelfabrik i vejen.
forslaget til det uunderskrevne tillæg til aktionæroverenskomst kom fra søren
stampe. han ved ikke hvorfor han ikke skrev det under. han vil gerne tiltræde
tillægget.
i løbet af 2002 og 2003 blev han orienteret om at likviditeten var stram, og at
situationen var kritisk for driftsselskabet, idet man bl.a. ikke længere kunne op-
                                       - 10 -
nå arbejdsgarantier fra dansk kaution. han havde dog ikke indtryk af at selska-
bet ikke kunne fortsætte.
handlingsplanen af 29. april 2003 skulle føres ud i livet samlet. den midlertidige
huslejenedsættelse på 200.000 kr. forudsatte således at industrivej nr. 5 blev
solgt.
på mødet i vejen den 28. august 2003 blev han præsenteret for søren stampes
nye handlingsplan. der var meget snak frem og tilbage, og poul schou andersen
forstod at planen gik ud på, at man løftede aktiver ud af skandi bo a/s. det var
en form for skraldespandsløsning. som et led i planen skulle der indskydes 1
mio. kr. i kapital som skulle overføres til det nye selskab. arne jensen eller et af
hans selskaber ville skyde penge ind, og man så også gerne at poul schou an-
dersen også skød penge ind. et beløb på 250.000 kr. har formentlig være
nævnt. kursen drøftedes ikke og man talte heller ikke om at der kunne være et
problem i forhold til de eksisterende aktier. poul schou andersen gav udtryk for
betænkeligheder ved skraldespandsløsningen, men fik at vide at man godt kun-
ne gøre sådan. poul schou andersen og steen hvidt var imod at bg bank fik en
ringere stilling som følge af kautionen til nordea. poul schou andersen har dog
aldrig accepteret at der skulle gives en tilsvarende kaution til bg bank, fordi det
ville forringe hans egen situation.
mødet sluttede med at hvis man skulle gennemføre planen, skulle man først tage
kontakt til de finansielle parter, fih og dansk kaution, for at høre hvad de sag-
de. det er forkert når han i brevet af 24. november 2003 har anført at det blev
aftalt at der skulle indskydes 1 mill. kr. i selskabet. aftalen var at man skulle
hjem og snakke med kreditinstitutterne.
efter mødet spurgte han steen hvidt om han syntes det var en god idé at skyde
flere penge i selskabet. steen hvidt gav udtryk for at det ville være en dårlig
investering. han ringede derfor til arne jensen og sagde at han ikke ville være
med. arne jensen sagde at det var der ikke noget at gøre ved.
da han ikke hørte mere om sagen, troede han at det ikke blev til noget. han
blev derfor meget overrasket da han fandt ud af at planen var gennemført. han
blev endvidere fortørnet over at han ikke fik en post i bestyrelsen i det nye sel-
skab.
                                      - 11 -
han har ikke givet steen hvidt anledning til at tro at denne havde fuldmagt til at
repræsentere ham på den ekstraordinære generalforsamling den 1. oktober
2003.
søren stampe har forklaret at han er statsautoriseret revisor og har fungeret
som sådan for selskaberne i koncernen. han deltog normalt i bestyrelsesmøder-
ne i skandi bo a/s.
det uunderskrevne tillæg til aktionæroverenskomsten gør op med en bonus som
tilkommer arne jensen, og som skal udbetales ved afståelse af aktierne. det var
kun aktuelt ved salg af virksomheden til en ekstern køber.
der var i foråret 2003 blevet udarbejdet et oplæg med henblik på at rekonstrue-
re skandi bo a/s. i takt med at man nåede hen til regnskabsårets afslutning, var
der to sager, midtland-sagen og ncc-sagen, der medførte at rekonstruktion af
det bestående selskab ville indebære for store risici. man nåede derfor frem til at
det bedste ville være at overdrage aktiviteterne til et nyt selskab. skandi bo a/s
ville samtidig komme ud med en positiv, om end mindre egenkapital.
mødet hos poul schou andersen i vejen gik ud på at informere poul schou an-
dersen om planerne med henblik på at give ham et beslutningsgrundlag med
hensyn til at deltage i den kapitaludvidelse som skulle finde sted. på mødet gen-
nemgik man den nye handlingsplan og udkastet til balance for det gamle og det
nye driftsselskab.
kapitalforhøjelsen på 1 mio. kr. skulle tilvejebringes ved at poul schou andersen
skulle komme med 250.000 kr. og arne jensen med resten. indskuddet var det
egentlige tema for mødet. han husker ikke at kursen blev drøftet. det var åben-
bart for enhver at det skulle ske til pari. der står da også i planen ”indskydes
1.000 t.kr. kontant.” hvis kursen var en anden end 100, skulle der have stået fx
500.000 kr. til kurs 200. søren stampe havde ikke tænkt over at der ville blive
tale om en mindre forrykning af ejerforholdet, hvis aktionærerne indskød
250.000 kr. henholdsvis 750.000 kr.
konklusionen blev at poul schou andersen senere skulle meddele om han ville
indskyde penge. arne jensen nævnte at det var vigtigt for ham at føre virksom-
heden videre, og at hvis poul schou andersen ikke ville tegne de 250.000 kr.,
ville han selv gøre det. det endte med at arne jensens holdingselskab tegnede
for 750.000 kr.
                                       - 12 -
hvis man ikke havde indskudt yderligere kapital, var skandi bo a/s formentlig
gået i betalingsstandsning og senere konkurs. de to sager med midtland og ncc
faldt ikke positivt ud for selskabet.
bg bank havde i modsætning til nordea bank ikke sikkerhed for sit lån. søren
stampes oplæg gik derfor ud på at bg bank blev i det gamle skandi bo a/s.
steen hvidt talte for at bg bank skulle have sikkerhed, og der blev derfor også
etableret en kaution til bg bank for at undgå at banken indgav konkursbegæ-
ring. kautionen blev vistnok etableret i december 2003. det er en fejl at kautio-
nen ikke er nævnt i skandi bo a/s’ regnskab for 2003/2004. kautionen medførte
et tab på 517.000 kr. gælden blev overført til holdingselskabet.
handlingsplanen dateret den 29. april 2003 er blot en blandt flere planer. planen
blev ikke til noget fordi estimaterne for resultatet pr. 30. juni ikke holdt stik.
selskabet fik et langt større underskud end ventet.
ejendommen industrivej 5 har haft mange forskellige værdiansættelser, hoved-
sageligt rettet mod lejeren i ejendommen. lejeren havde ikke havde økonomisk
formåen til at overtage ejendommen til 1,5 mio. kr. arne jensen og søren
stampe skønnede at 1.150.000 kr. var en rimelig værdi af ejendommen.
arne jensen har forklaret at poul schou andersen indskød kapital i skandi bo
a/s som en vennetjeneste. det var dog klart at poul schou andersen gerne ville
have udbytte.
arne jensen er ikke i tvivl om at tillægget til aktionæroverenskomsten var til
fordel for ham. det er en forglemmelse at tillægget ikke er underskrevet. be-
stemmelsen dækker ikke koncerninterne transaktioner. der står i tillægget at det
kun gælder ved salg til tredjemand.
på bestyrelsesmødet den 16. december 2002 blev der vedtaget en handlings-
plan. planen blev gennemført i løbet af foråret 2003. huslejenedsættelsen var et
led i planen. nedsættelsen kunne gennemføres fordi man lagde lånene om og
derved fik en væsentlig lavere ydelse. besparelserne var dog ikke nok, og derfor
blev man nødt til at vedtage en afviklingsplan på mødet den 28. august 2003.
industrivej 1 giver i dag et mindre overskud på 10-20.000 kr. om året.
på bestyrelsesmødet den 12. juni 2003 var underskuddet meget større end bud-
getteret. budgettet blev således skåret ned fra 24 mio. kr. til 16 mio. kr. det var
en meget alvorlig situation. fra juni til august blev likviditeten mere og mere
                                          - 13 -
stram. det var navnlig retssagen mod ncc der tærede på likviditeten. arne jen-
sen var klar over at det var nødvendigt med yderligere indskud. da man ikke
kendte udfaldet retssagerne, besluttede man at stifte nyt selskab og køre aktivi-
teterne over i det.
mødet den 28. august 2003 var et ekstraordinært møde der gik ud på at enten
skulle der skydes nye penge ind, eller også skulle virksomheden lukke. det var
der er ingen tvivl om på mødet. arne jensen gav klart udtryk for at han ville
skyde penge i selskabet. poul schou andersen ringede dagen efter og sagde at
han ikke ville deltage. arne jensen gentog ved den lejlighed at han selv ville
skyde penge i selskabet. det var den eneste mulighed for at komme videre.
kursen for indskuddet blev ikke diskuteret direkte. man drøftede heller ikke
spørgsmål om værdiforrykkelse, men da poul schou andersen ikke indskød pen-
ge, kunne han ikke forvente at have samme ejerandel.
på mødet drøftedes også situationen med bg bank. poul schou andersen og
steen hvidt var imod at bg bank skulle køres ud på et sidespor. man skulle der-
for tage en snak med bg bank. da det senere viste sig at banken ville indgive
konkursbegæring, valgte man at lade holdingselskabet kautionere. poul schou
andersen havde selv sagt at han ikke ville have at bg bank blev koblet af. kau-
tionen blev oprettet i begyndelsen af 2004.
det er rigtigt at han gerne ville købe industrivej 5, men det var under forudsæt-
ning af at han kunne belåne ejendommen, og at nordea bank lod deres pant stå.
et salg ville under disse vilkår ikke øge selskabets likviditet som det ellers tidli-
gere havde været på tale. det endte med at nordea bank fik deres penge da
ejendommen blev solgt. prisen på 1.150.000 kr. blev fastsat for at få tallene til
at gå op. der skulle være en lille positiv egenkapital tilbage i skandi bo a/s. hvis
man havde betalt mere, ville det kun være kommet kreditorerne til gode.
advokat steen hvidt har forklaret at han var medlem af skandi bo holdings be-
styrelse. hans opgave var at strukturere bestyrelsesarbejdet, udarbejde refera-
ter og få fulgt op på tingene. typisk blev generalforsamlinger afholdt i forbindel-
se med et bestyrelsesmøde, ofte som papirgeneralforsamlinger.
frem til foråret 2003 havde selskabet haft svingende resultater. i 2003 kunne
alle se, at ordretilgangen var stærkt vigende. henover sommeren var situationen
så alvorlig at fortsat drift ikke ville være forsvarlig. dansk kaution ville ikke fort-
sætte med at stille arbejdsgarantier.
                                        - 14 -
mødet i august blev afholdt fordi det var udelukket at lade det gamle selskab
fortsætte. bestyrelsen vidste at nordea ikke ville relaksere deres pant. salg af
ejendommen industrivej 5 var derfor ikke en mulighed. dette kom frem allerede
på bestyrelsesmødet den 12. juni 2003. steen hvidt protesterede imod at man
ville efterlade bg bank i en ugunstig situation. poul schou andersen støttede
steen hvidt. planen forudsatte at der skulle indskydes 1 mio. kr. det blev vist-
nok nævnt at arne jensen skulle indskyde 750.000 kr. og poul schou andersen
250.000 kr. arne jensen sagde meget markant at det var hans levebrød, og at
han under alle omstændigheder ville indskyde 750.000 kr. der blev truffet be-
slutning om at aktionærerne skulle indskyde 1 mio. kr. sammen, eller også skul-
le arne jensen indskyde et beløb alene.
efter mødet i vejen blev der forhandlet med bg bank. først da der var kommet
en afklaring med banken, blev papirarbejdet vedrørende kapitaludvidelsen sat i
gang. det kom som en overraskelse for steen hvidt at poul schou andersen ikke
løbende var blevet orienteret af arne jensen.
generalforsamlingen den 1. oktober 2003 adskilte sig fra andre generalforsam-
linger derved at der ikke blev afholdt noget forudgående bestyrelsesmøde. i ste-
det blev der afholdt et aktionærmøde.
steen hvidt var ikke et sekund i tvivl om at poul schou andersen ikke kunne
bevare den samme ejerandel, og at poul schou andersen indså dette. hans vær-
di skulle også ses i forhold til at hvis der ikke blev gjort noget, ville alternativet
være en værdi på 0 kr. poul schou andersen fik ikke at vide at det var et hol-
dingselskab der skulle tegne den nye kapital.
det kom som en overraskelse for steen hvidt at poul schou andersen ikke ville
have at man skrev under på kautionen til bg bank. det blev undersøgt om der
var alternative muligheder, men da dette ikke var tilfældet, skrev man under på
kautionen alligevel. poul schou andersen er blevet underrettet herom af sin tidli-
gere advokat.
huslejen kan hæves igen hvis driftsforholdene hos lejeren tilsiger det.
der er under sagen endvidere afgivet forklaring af poul schou andersens ægte-
fælle, birthe schou andersen.
procedure
                                        - 15 -
henning wilstrup aps har anført at værdien af selskabets aktiepost blev udhulet
ved kapitaludvidelsen den 1. oktober 2003, og at poul schou andersen blev sat
uden for indflydelse. kapitaludvidelsen blev tegnet af et selskab, som ikke var
omfattet af aktionæroverenskomsten. henning wilstrup aps har dermed retlig
interesse i de nedlagte påstande. det bestrides endvidere at henning wilstrup
aps ikke har lidt et tab.
ad påstand 1: det er bevist at der med det uunderskrevne tillæg til aktionær-
overenskomsten er indgået en aftale om salgs- og købspligt til indre værdi. men
der er tvist om hvordan aftalen skal forstås. ved ”tredjemand” må forstås en
part der hverken er arne jensen eller henning wilstrup aps. aktiviteterne blev
solgt til et nystiftet datterselskab som er et selvstændigt retssubjekt. der er der-
for tale om afhændelse til tredjemand. tillægget havde primært til formål at sik-
re at arne jensen kunne få sin bonus udbetalt, men skulle tillige sikre gensidig-
hed i parternes forhold. aftalen skal derfor forstås efter sin ordlyd og ikke som
enkelte af parterne måtte forstå den. henning wilstrup aps har derfor med rette
forlangt at blive afkøbt sin aktiepost.
aktionæraftalens § 9 henviser til de situationer der er nævnt i § 8, og ikke til
tillægget. der skal derfor ikke ske regulering efter § 9. under alle omstændighe-
der må uklarheden komme den der vil påberåbe sig bestemmelsen, til skade.
at den indre værdi skal opgøres pr. 1. oktober 2003 skyldes at det er denne dag,
det nye selskab stiftes. den nøjagtige kurs kendes ikke på dette tidspunkt, men
den vil kunne beregnes senere.
ad påstand 2: hvis der ikke er en aftale om salgs- og købspligt for de pågælden-
de aktier, så er der heller ikke nogen aftale der tilgodeser arne jensen. man må
da helt se bort fra bestemmelsen om bonus.
ad påstand 3: beslutningen om at gennemføres en kapitalforhøjelse indebærer
bl.a. en overtrædelse af aktionæroverenskomstens § 11 der foreskriver enighed.
det er ikke dokumenteret at der har foreligget en fuldmagt. papirgeneralforsam-
linger er aldrig tidligere blevet afholdt uden at der har været et bestyrelsesmøde
der i referatet angav hvad der skulle ske.
det var ikke sikkert at selskabet ville have været gået konkurs hvis der ikke blev
gennemført en kapitalforhøjelse. kapitalforhøjelsen der forrykkede poul schou
andersens ejerandel, måtte forudsætte et klart og ubetinget samtykke. hverken
arne jensen, steen hvidt eller søren stampe forklarede at poul schou andersen
                                       - 16 -
gav et sådant samtykke. såvel steen hvidts som arne jensens vidneforklaringer
svækkes i øvrigt af at de har personlige interesser i sagen. de har bevisbyrden
for at der forelå en fuldmagt. søren stampe har også noget i klemme idet han
har ansat værdien af ejendommen til 1.150.000 kr., selv om det fremgår af be-
styrelsesmødereferaterne at den var 1,5 mio. kr. værd, og at arne jensen ville
købe den. ansættelsen har forværret kreditorernes stilling i konkursboet.
kapitalforhøjelsen kan derfor ikke gøres gældende over for henning wilstrup aps
ved beregning af indre værdi af henning wilstrups aktiepost nu eller senere.
ad påstand 4: der blev påtaget en kautionsforpligtelse over for nordea bank,
men pr. 1. oktober 2003 var der ikke givet bg bank nogen kaution. det havde
været drøftet, men selv om poul schou andersen nok syntes at det var ubehage-
ligt at lade bg bank stå ude i kulden, ønskede han ikke, at hans position skulle
forringes yderligere.
steen hvidts brev af 9. december 2004 må forstås således at det er et tilsagn
om at der ikke vil blive påtaget en selvskyldnerkaution medmindre der opnås
enighed. som følge af kautionen faldt selskabets indre værdi med 517.000 kr.
ad påstand 5: det gøres ikke gældende at huslejenedsættelsen var i strid med
handlingsplanen, men at nedsættelsen var et led i en større plan som ikke blev
til noget. indtægten mangler år for år til skade for henning wilstrup aps’ aktie-
besiddelse.
ad påstand 6: steen hvidt har taget bekræftende til genmæle over for påstan-
den.
ad påstand 7: steen hvidt skal personligt anerkende at han ikke havde fuldmagt
til at gennemføre kapitalforhøjelsen. dermed foreligger der et ansvarsgrundlag.
det er ikke oplyst i noget bestyrelsesmødereferat at salgsbestræbelserne vedrø-
rende industrivej 5 var faldet til jorden, tværtimod fremgår det at nordea bank
fik yderligere sikkerhed.
ad påstand 8: påstanden har den praktiske betydning at hvis henning wilstrup
aps ikke kan få den pris for aktierne som man havde ret til forud for generalfor-
samlingen den 1. oktober 2003, så er steen hvidt erstatningsansvarlig for dette
tab. der kan i den forbindelse ikke gøres andet tab gældende end det der følger
af den fejl, steen hvidt har begået.
                                      - 17 -
ad påstand 9: kapitalforhøjelsen blev tegnet af et uvedkommende selskab, i
strid med aktionæroverenskomsten. der er ikke hjemmel til, at arne jensen kan
overdrage aktierne i skandi bo holding til et selskab. poul schou andersen har
som mindretalsaktionær en interesse i, at aktierne bliver holdt på én hånd, men
nu er de på to hænder, hvoraf den nyeste aktionær ikke er omfattet af aktio-
næroverenskomsten. henning wilstrup aps har derfor en væsentlig interesse i at
få fastslået påstand 9.
de sagsøgte har anført, at hovedproblemet i sagen er, om man gyldigt har gen-
nemført en kapitalforhøjelse.
parternes adfærd må ses i forhold til at der bestod et personligt venskab mellem
poul schou andersen og arne jensen. poul schou andersen er godt bekendt med
forretningsmæssige forhold. han blev imidlertid skuffet da han af sin ven arne
jensen blev fravalgt som bestyrelsesmedlem i skandi bo indoor. den reaktion
har ikke lagt sig siden. han har afslået et tilbud om indløsning mod betaling af
250.000 kr.
situationen i foråret og sommeren 2003 var den at holdingselskabet ejede en
ejendom der blev udlejet til driftsselskabet som imidlertid var underskudsgiven-
de og ikke kunne fortsætte. værdien var nul i begge selskaber. hvis ingen ville
indskyde penge, ville selskaberne gå konkurs.
ad påstand 1: tillægget til aktionæroverenskomst er hverken tiltrådt af poul
schou andersen eller arne jensen. man har sagt at man ville gøre det, men det
er ikke det samme som at man har gjort det. der er endvidere ikke tale om salg
til tredjemand, men til et helejet datterselskab. sagsøgerne skal derfor frifindes
for denne påstand.
henning wilstrup aps kan i øvrigt komme af med aktierne ved at følge bestem-
melserne herom i aktionæroverenskomsten.
ad påstand 2: der er ikke holdepunkter i aktionæroverenskomsten for påstan-
den. begge parter kan bringe samarbejdet til ophør.
ad påstandene 3 og 7: det kan ikke have undgået poul schou andersens op-
mærksomhed at selskabet var i en ganske alvorlig situation. oprindelig regnede
man med at krisen kunne løses ved at sælge industrivej 5. det fremgår imidler-
tid af bestyrelsesmødereferatet for den 2. april 2003 at et salg bl.a. forudsatte at
nordea bank accepterede at relaksere for pantet. dette viste sig ikke muligt.
                                       - 18 -
på mødet den 28. august 2003 blev der drøftet og aftalt et kapitalindskud på 1
mio. kr. poul schou andersen anfører da også i sit brev af 24. november 2003 at
der indgået en aftale. poul schou andersen vidste godt at det drejede sig om
yderligere indskud. han gav da også arne jensen besked om at han ikke ville
skyde yderligere penge ind. men det betyder ikke at handlingsplanen ikke blev
vedtaget. planen var den eneste mulighed.
kursspørgsmålet må ses i lyset af at virksomheden var lukningstruet, og at kun
den ene aktionær indskød penge. efter overdragelsen af aktiviteterne var virk-
somheden fortsat lukningstruet. for nylig blev den overdraget for 200.000 kr.
ad påstand 4: poul schou andersen havde givet udtryk for at det var uholdbart
at efterlade bg bank i ugunstig situation. kautionen skabte ligevægt blandt kre-
ditorerne. det ville have været ulovligt ikke at give kaution.
arne jensen er ikke ved steen hvidts brev af 9. december 2003 blevet forpligtet
til ikke at skrive under på en kaution over for bg bank. hvis der ikke var givet
kaution, havde bg bank indgivet konkursbegæring.
ad påstand 5: beslutning om huslejenedsættelse blev truffet den 16. december
2002, længe før krisen blev åbenbar. holdingselskabet kunne lægge sine lån om,
så man havde fornøden likviditet. der er ikke tale om at det er noget man sene-
re har fundet på til skade for poul schou andersen, og han kan ikke komme bag-
efter og sige at det vil han ikke være med til.
ad påstand 8: hvis påstanden tages til følge, vil den udstyre henning wilstrup
aps med en blankocheck, idet steen hvidt vil kunne gøres ansvarlig, uanset
hvilken adfærd henning wilstrup aps udviser. allerede af denne grund må der
ske frifindelse.
ad påstand 9: påstanden burde have været anført som et anbringende. der fore-
ligger en aftale om at fravige aktionæroverenskomsten.
rettens begrundelse og resultat
påstand 1:
den af sagsøgeren påberåbte, udaterede og uunderskrevne bestemmelse i på-
tegningen til aktionæroverenskomsten vedrører det tilfælde at skandi bo a/s
afhænder den af selskabet drevne virksomhed til tredjemand.
                                       - 19 -
overdragelse til tredjemand omfatter efter en sædvanlig sproglig fortolkning
ikke overdragelse af aktiviteterne i det af skandi bo holding helejede dattersel-
skab skandi bo a/s til det af samme holdingselskab helejede skandi bo indoor
a/s hvilken overdragelse fandt sted som led i en rekonstruktion af koncernen.
dette støttes af de forklaringer der er afgivet af søren stampe og arne jensen,
og af referat af bestyrelsesmøderne den 11. februar 2000, pkt. 10, og den 23.
februar 2001, pkt. 3.
påstand 1 kan derfor ikke tages til følge.
påstand 2:
det under sagen fremkomne om arne jensens dispositioner mv. giver ikke
grundlag for at fastsætte at den gyldigt vedtagne bestemmelse i aktionærover-
enskomstens pkt. 9 skal være uvirksom.
påstand 3:
aktionæroverenskomstens pkt. 11 fastsætter at kapitaludvidelse kun kan ved-
tages såfremt der foreligger en nærmere beskreven enighed mellem aktionæ-
rerne, henning wilstrup aps, og arne jensen. det kan fastslås at der på mødet
den 28. august 2003 blev fremsat forslag om kapitaltilførsel til skandi bo hol-
ding, og at poul schou andersen, der ikke tilkendegav uenighed i behovet for
en kapitaltilførsel, efter mødet afslog at deltage i en sådan.
kapitaltilførslen blev herefter gennemført som det fremgår af referatet af gene-
ralforsamlingen den 1. oktober 2003 uden at poul schou andersens selskab,
henning wilstrup aps, fik lejlighed til at tage stilling til de nærmere vilkår for
kapitaltilførslen, herunder med hensyn til størrelsen og den kurs til hvilken til-
førslen skulle finde sted.
kapitaltilførslen er således foretaget i strid med bestemmelsen i pkt. 11 i aktio-
næroverenskomsten. arne jensen skal derfor anerkende at den pr. 1. oktober
2003 foretagne kapitalforhøjelse er i strid med bestemmelsen i pkt. 11 i aktio-
næroverenskomsten.
der kan derimod ikke gives henning wilstrup aps medhold i påstanden om at
kapitaltilførslen er uvirksom i forhold til selskabet ved beregning af skandi bo
holdings indre værdi på de af henning wilstrup ejede aktier i selskabet. som det
fremgår af påstandsdokumentet under ”ad påstand 3”, og som det er tilkendegi-
                                      - 20 -
vet af henning wilstrup aps’ advokat under domsforhandlingen, skal påstanden,
således som det også er nærliggende efter formuleringen, forstås således at den
påberåbte uvirksomhed skal gælde på tidspunktet for kapitalforhøjelsen og på
ethvert senere tidspunkt hvor opgørelse af indre værdi skal finde sted. en be-
stemmelse i en dom om kapitalforhøjelsens uvirksomhed, hvilket må betyde at
der ved opgørelsen på et senere tidspunkt skal bortses fra forhøjelsens negative
og positive følger for henning wilstrup aps, vil indebære at retten træffer en
afgørelse hvis konsekvenser ikke lader sig overskue. henning wilstrup aps kan
derfor ikke få medhold i denne del af påstand 3.
påstand 4:
af de grunde der er anført vedrørende anden halvdel af påstand 3, kan der ikke
gives henning wilstrup aps medhold i denne påstand.
påstand 5:
på bestyrelsesmødet den 16. december 2002 med deltagelse af poul schou an-
dersen var der enighed om at gennemføre en række besparelser, herunder en
huslejereduktion på 200.000 kr. som også ses af handlingsplanen af 29. april
2003. henning wilstrup aps må derfor have tiltrådt huslejenedsættelsen. der
gives derfor ikke medhold i denne påstand.
påstand 6:
efter advokat steen hvidts erkendelse gives der henning wilstrup aps medhold i
at advokat steen hvidt skal anerkende at den af ham som advokat for skandi bo
holding den 1. oktober 2003 udarbejdede referat af den ekstraordinære general-
forsamling urigtigt angav at poul schou andersen var til stede på generalforsam-
lingen.
påstand 7 og påstand 8:
af de under påstand 3 anførte grunde tages påstand 7 til følge. påstand 8 inde-
bærer således som den er procederet, alene at advokat steen hvidt skal aner-
kende at han er ansvarlig for et eventuelt tab som følge af den i påstand 7 an-
førte retsstridige disposition i overensstemmelse med dansk rets almindelige
erstatningsregler. en sådan påstand er for ubestemt til at kunne tages under
påkendelse. retten afviser derfor påstanden.
påstand 9:
anden halvdel af påstand 9 om kapitaltilførslens uvirksomhed i forhold til hen-
ning wilstrup aps kan af de grunde der er anført under påstand 3, ikke tages til
følge. da det under behandlingen af påstand 3 allerede er fastslået at arne jen-
                                        - 21 -
sen skal anerkende at den pr. 1. oktober 2003 foretagne kapitalforhøjelse i
skandi bo holding er i strid med bestemmelsen i pkt. 11 i aktionæroverenskom-
sten, er der derfor blot tilbage at fastslå at også advokat steen hvidt af de under
gennemgangen af påstand 3 anførte grunde skal anerkende at den pr. 1. oktober
2003 foretagne kapitalforhøjelse er i strid med bestemmelsen i pkt. 11 i aktio-
næroverenskomsten.
                             thi kendes for ret
1. arne laurits jensen skal anerkende at den pr. 1. oktober 2003 foretagne ka-
   pitalforhøjelse i skandi bo holding a/s er i strid med bestemmelsen i pkt. 11 i
   aktionæroverenskomsten af 31. oktober 1995 og senere mellem henning
   wilstrup aps og arne laurits jensen.
2. advokat steen hvidt skal anerkende at det af ham som advokat for skandi bo
   holding a/s den 1. oktober 2003 udarbejdede referat af den ekstraordinære
   generalforsamling indeholdende kapitalforhøjelse og anmeldelsen heraf til er-
   hvervs- og selskabsstyrelsen urigtigt angav at poul schou andersen var til
   stede på generalforsamlingen.
3. advokat steen hvidt skal anerkende at det af ham som advokat for skandi bo
   holding a/s den 1. oktober 2003 udarbejdede referat af den ekstraordinære
   generalforsamling indeholdende kapitalforhøjelse skete i strid med aktionær-
   overenskomstens pkt. 11 og uden at han havde fuldmagt fra henning wilstrup
   a/s til at gennemføre kapitalforhøjelsen ved generalforsamling.
4. advokat steen hvidt skal anerkende at den pr. 1. oktober 2003 foretagne
   kapitalforhøjelse i skandi bo holding a/s er i strid med bestemmelsen i pkt.
   11 i aktionæroverenskomsten af 31. oktober 1995 og senere mellem henning
   wilstrup aps og arne laurits jensen.
5. henning wilstrup aps’ påstand 8 afvises.
6. i øvrigt frifindes de sagsøgte.
                                        - 22 -
7. ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part.
   jørn kristian jensen                  jens feilberg          per skovsted
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark