text:
kobenhavns byret
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 18. oktober 2016 i sag nr. bs 9c-76812016
keystone investment management a/s
havnegade 39
1058 ksbenhavn k
mod
andelsboligforeningen sortedam dossering 95 a-b m.fl.
c/o valdal advokatfirma
oster  alld 33
2100 ksbenhavn@
sagens baggrund og parternes         pistande
sagen, der er anlagt ved kobenhavns byret den29.januar 2076,vedrsrer
sporgsm6let om, hvorvidt andelsboligforeningen sortedam dossering 95 a-
b m. fl. har pitaget sig at betale det pistevnte belob til keystone ved at ind-
gil aftale om kob af matr.nr. 705 udenbys khdebo kvarter, kobenhavn. be-
liggende sortedam dossering 95 a-b og ryesgade i 16. i l6 a-b samt i 18.
sagsogeren har nedlagt pistand om, at andelsboligforeningen sortedam dos-
sering 95a-b m.fl. skal betale 1.250.000 kr. til keystone investment mana-
gement a/s med tilleg af morarente fra den 21. december 2015, subsidirrt
procesrente fra sagens anleg.
sagsogte har nedlagt pistand om frifindelse, subsidirrt frifindelse mod beta-
ling af et af retten fastsat lavere belsb end pist6et.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstrndig sagsfremstilling,            jf.    retspleje-
lovens $ 218 a, stk. 2.
af lejelovens $ 103. stk. 1 fremgir blandt andet:
tilbudspligten opfoldes ved, at ejeren overfor samtlige lejere af beboelseslej-
ligheder fremsrtter tilbud om" at en af beboeme dannet andelsboligforening
kan erhverve ejendommen til samme kobesum, kontante udbetaling og ovrige
vilkir. som ejeren kan opni ved salg til anden side. vilk6rene skal vere af et
sidant indhold, at de kan opfyldes af en andelsboligforening.
                                                         sttr175la9-s0 i-5111 t-k i 91-t l-t.14-m0 l-t0:-u(:2
                                                                                side 2/8
ved brev af 7. september 201 5 til beboelseslejerne i ejendommen blev en af
beboerne stiftet andelsboligforening tilbudt at erhverve ejendommen pi de
vilkflr. der var aftalt mellem srlgerne og bjerke ejendom dk a/s i ksbsafta-
len.
af kobsaftalens $ l0 .7 . 2. afsnit fremgir:
ksber, hvad enten det mitte blive bjerke ejendom dk a/s eller en af lejerne
etableret andelsboligforening, betaler saler stort kr. i mio. med tillreg af
moms til keystone investment management a/s for forhandling og formid-
ling af overdragelsen. ethvert saler til keystone investment management a/
s ihenhold til nerverende punkt er selgeme uvedkommende i enhver hense-
ende, hvorfor srlgeme ikke indestir herfor.
   i
af brev af 16. november 2015 fra andelsboligforeningen sortedan dossering
95a-b m.fl til selgerne ved edc erhverv poul erik bech, att. helge rud
larsen fremgir blandt andet:
jeg skalhermed pa vegne a/b sortedam dossering 95a-b m.fl. meddele ac-
cept af tilbuddet om. at andelboligforeningen erhverver ejendommen pr. l.
december 201 5, siledes som denne skal tilbydes i medfor af lejelovens kap.
xu.
jeg har orienteret lone thuen om, at andelsboligforeningen              vil foretage                    egen
deponering af de belsb. der fremgir af ksbsaftalen: kr. 0,5 mio. hos edc og
kr. 1,5 mio. pa selgers deponeringskonto i danske bank. derved kan den
oprindelige deponeringer efter min opfattelse frigives til denne.
forklaringer
morten schultz forklarede blandt andet. at han er uddannet cand. polit. han
har arbejdet i branchen siden 2001. og han er i dag direktsr og medejer af
keystone invest management a/s. det er ejendomsinvesteringsselskab. der
primert betjener udenlandske investorer. bjerke ejendom dk a/s er et
norsk familieejet selskab. morten schultz sidder som direktsr i et af deres
dansk ejede selskaber. han har ganske fi befojelser i dette selskab og har in-
gen underskriftskompetence eller ejerandele i selskabet. der er tale om en
opgave som selskabsadministrator og outsourcing.
vedrsrende ksbet af den i sagen omhandlede ejendom kontaktede han edc
mregleren og modtog efterfolgende materiale til brug for, at han kunne udar-
bejde en indstilling til bestyrelsen i norge.
                                                         sti)r)7516c-so i -sto i -k i 91-t i -ll4-m0 t -po:.\l(::
                                                                                side 3/8
vedrsrende faktura og kreditnota. bilag 5, forklarede morten schultz, at det
var en beklagelig fejl, at han i fsrste omgang fakturerede i %o.det er den del,
de typisk tager sig betalt. men i denne sag var der aftalt en fast pris pi
 1.000.000 kr. i yo er en almindelig sats for den type arbejde i branchen. han
havde en lang rrkke samtaler med lone thun og bjerke ejendom dk a/s,
blandt andet fordi, at der var tale om, at selger var et dodsbo, og siledes var
representeret af tre forskellige advokater. selve forlsbet gik relativt hurtigt
fra, at han tog kontakt til lone thun, og til at bestyrelsen i norge havde un-
derskrevet den betingede ksbsaftale. det er sagsogeren ved hjelp af under-
ridgivere, der har udarbejdet materialet til brug for den norske bestyrelses
beslutningsgrundlag. de udgifter, sksnsmrssigt opglort til omkring halvde-
len afdet ptstiede belsb, er belsb. som sagsogeren har afholdt til disse r6dgi-
vere. denne r6dgivning var en del af materialet. der blev sendt tilnorge.
efter at sagsogeren blev orienteret om, at lejerne valgte at udnytte forkobs-
retten, kontaktede han lejernes advokat. han husker ikke, om de henvendte
sig til ham. der var en dialog. hvor andelsboligforeningen bad dem afvente
med at sende fakturaen, da andelsboligforeningen ville tage stilling til. om de
ville betale. sagsogeren sendte til sidst fakturaen ud og fik herefter at vide, at
de ikke ville betale. et projekt som dette. ville blive for omkostningstungt.
hvis et selskab som bjerke ejendom dk a/s selv skulle afholde disse udgif-
ter.
adspurgt af sagsogte forklarede han, at han har en managementaftale med
bjerke ejendom dk a/s, og at han forvalter syv ejendomme i danmark for
dem. der var i denne sag tale om en due dilligence pi baggrund af hvilken,
de udarbejdede en skriftlig indstilling til. han deltog endvidere i et mode med
bestyrelsen.
i denne type projekter. tager man typisk kontakt til lejeme i lsbet af proces-
sen for at undgi misforstielser og uoverensstemmelser. han talte med nogle
af lejeme, men har ikke msdt niels henrik juhl.
han er bekendt med handler. hvor den eksterne kober" andelsboligforenin-
gen. ikke bliver belastet af honorar. det aftrenger af koberen.
det udarbejdede materialet bliver ikke udleveret til lejerne, da man forsoger
at undgi konflikter.
niels henrik juhl forklarede blandt andet. at han er daglig leder i grundtvigs-
kirken. han boede i ejendommen pa daverende tidspunkt. hans rolle i hand-
len var, at han var en del af initiativgruppe, der skulle undersoge, om der var
beboergrundlag for at stifte en andelsboligforening. peter jahn og partnere
har ridgivet denne beboergruppe. andelsboligforeningen har ikke modtaget
dokumenter mv. fra sagsogeren. salrret til sagsogeren blev under msde med
andelsboligforeningens advokat drsftet. og man folte sig ikke forpli5et til at
afholde udgiften for r6dgivning mv., som man ikke havde modtaget. formu-
leringen af acceptbrevet blev udarbejdet i samarbejde og med denne forstiel-
se. forevist bilag 4 kan vidnet ikke se den setning. der skulle give udtryk de-
                                                          std,75169-50t-st0t-k i 9l-tl-t_11-m0 t-pot-x:l
                                                                                side 4/8
nne opfattelse
parternes synspunkter
sagsogeren har i pistandsdokument af 13. september 2016 gjort grldende
blandt andet at:
det gores overordnet geldende. at andelsforeningen aftaleretligt p6tog sig
denne pligt ved at acceptere tilbuddet om ksb af ejendommen, samt at lejelo-
vens regler om tilbudspligt ikke er til hinder herfor.
reglerne omtilbudspligt, jf. lejelovens $ 100, stk. l, jf. $ 103. stk. l, l. pkt.,
pilegger omfattede ud lej ningsej endomme en forksbsret ti i beboe seslej eme          i
(tilbudspligten). der bl.a. udlsses. hvis ejeren indgir overdragelsesaftale med
tredjemand. beboelseslejeme skal i givet fald tilbydes at erhverve ejendom-
men gennem en andelsboligforening pi samme vilkir, herunder pris. som eje-
ren har aftalt med tredjemand.
de tidligere ejere (selgerne) indgik betinget kobsaftale den 6. august 2015
med bjerke ejendom dk a/s (bilag i ). selgeme var bistiet af mrgleren
edc erhverv poul erik bech. mens bjerke ejendom dk a/s rekvirerede
keystone til at udfore koberridgivning, herunder forhandling og formidling
af aftalen. kobsaftalen var betinget af tilbudspligtprocedurens udfald, jf. ksb-
saftalen, $$ 10.6-10.7 (bilag i , side 8). centralt for sagen er navnlig bestem-
melsen i ksbsaftalen, $ 10.7. 2. afsnit. hvor det hedder:
>ksber, hvad enten det mitte blive bjerke ejendom dk a/s eller en af lejeme etableret
andelsboligforening, betaler salar stort kr. i mio. med tillreg af moms til keystone lnvest-
ment management a/s for forhandling og formidling af overdragelsen. ethvert saler til
keystone investment management a/s i henhold til nerverende punkt er srlgerne uved-
kommende i enhver henseende, hvorfor salgerne ikke indestir herfor.<
srelgeme udsendte brev af 7. september 2015 (bilag 2) til beboelseslejerne i
ejendommen, hvorefter en af beboerne stiftet andelsboligforening blev tilbudt
at erhverve ejendommen pi de vilkir, der var aftalt mellem srelgerne og bjer-
ke ejendom dk a/s iksbsaftalen (bilag l).
andelsboligforeningen accepterede uden forbehold dette tilbud ved brev af
 16. november 2015 (bilag 4).
andelsboligforeningen indtridte herved i ksbers forpligtelser under ksbsafta-
len, herunder $ 10.7, og pitog sig derfor ogsi at betale keystones salrr pa
 1.000.000 kr. med tilbg af moms.
andelsboligforeningens anbringender kan ikke fore til et andet resultat.
det er siledes uden betydning for sagens afgorelse, at keystones bistand blev
rekvireret af bjerke ejendom dk a/s, idet kobsaftalen. $ 10.7,2. afsnit, ne-
                                                                  std175169-s0t-st0t-k i9r-ttt_14-m0l-po:-u(:2
                                                                                side 5/8
top pilegger andelsboligforeningen at betale, nir andelsboligforeningen har
accepteret tilbuddet om ksb. lejelovens regler om tilbudspligt er ikke til hin-
der for. at andelsforeningen pi denne mide aftaleretligt pitager sig pligten
til at betale salaret, jf. bl.a. udtrykkeligt tbb 2007.525 @.den af andelsbo-
ligforen ingen piberibte hoj esteretsdom, u.2006. 3 2 8 i h, indeho lder intet af
relevans for tvisten i denne sag.
det er endvidere uden betydning, at andelsboligforeningen i brev af 16. no-
vember 2015 (bilag 4) anforte. at ejendommen erhverves, >>siledes som den-
ne skal tilbydes lejerne i medflar af lejelovens kap. xvi< .lfalge tilbudspligt-
reglerne skulle andelsboligforeningen netop kun tilbydes at ksbe ejendom-
men pi de vilkir, srelgerne havde aftalt med bjerke ejendom dk a/s ved
ksbsaftalen af 6. august 201 5 (bilag l). beboelseslejeme kunne herefter kun
vrelge mellem at erhverve ejendommen p6 selvsamme vilkir eller at fortsette
som beboelseslejere. tilbudspligtreglerne giver ikke beboelseslejerne ret til at
kobe ejendommen pi bedre vilkir end tredjemand.
det    mi endvidere afvises, at andelsboligforeningen som hrvdet kun indtrid-
te ide vilkir" som selgerne opn6ede i forbindelse med ksbsaftalen. men ikke
vilkir som bjerke ejendom dk a/s opniede. denne sondring mellem vilkir
i en aftale. som andelsboligforeningen herved gor greldende, er i strid med
s6vel tilbudspligtreglemes ordlyd som almindelige aftaleretlige principper.
retten bor tillige afvise andelsboligforeningens eventuelle synspunkter om
kvalitet og indhold af keystones bistand allerede fordi, at ksbsaftalen, $ 10.7,
netop afspejler en specifik aftalt pris for udfsrt arbejde (fastprisaftale). an-
delsboligforeningen har under alle omstrendigheder ikke godtgjort, at der
skulle vrre grundlag for salrrreduktion pa grund af mangler eller lignende.
faktura og kreditnota af 20. november 201 5 (bilag 5) udgor til sammen be-
horigt rentepikrav. hvorfor keystone krever rente efter renteloven principalt
fra den 21. december 2012, jf. rentelovens $ 3. stk. 2 (morarente), og subsi-
diert fra sagens anbg, jf. rentelovens $ 3. stk. 4 (procesrente). andelsbolig-
foreningen har ikke bestridt keystones principale rentepistand.
   il
sagsogte har i pastandsdokument af i 3. september 201 6 gyort grldende
blandt andet. at:
lejelovens $ 103 angiver. at en af lejerne stiftet andelsboligforening skaltil-
bydes at erhverve ejendommen"til samme kobesum, kontante udbetaling og
avrige vilkar, som eieren kan opnd ved salg til anden side". lejerne skal s6-
ledes stille ejeren pa samme mide. hvad angir pris og ovrige vilkir. som eje-
g     kan opni ved salget af ejendommen til trediemand. bestemmelsen kan ik-
ke fraviges til skade for lejerne,jf. lejelovens $ 105, og lejerne kan derfor ik-
ke pihgges yderligere byrdefulde vilkir, end de vilkir, som ejeren opnir ved
salg til trediemand.
                                                          st&r75169-50l -st0l-kie]-t il_34-m0t-m:-k:l
                                                                                side 6/8
det folger udtrykkeligt af ksbsaftalens $ 9 (bilag l), at ejeren opn6ede en
pris for ejendommen pi kr. i l0 mio. det folger endvidere af kobsaftalens $
 10.7, at alle krav fra sagsoger var ejeren uvedkomne. sagsogers krav er sile-
des ikke et vilkir "opniet" af ejeren af ejendommen, og dermed ikke krav
som lejerne kan tilpligtes at indtrede i.
det folger forudsetningsvist af tilbudspligtsreglerne i lejelovens kap. xvi. at
en ekstem ksber af en ejendom omfattet af reglerne om tilbudspligt mi tile,
at ejendommen skal tilbydes til lejeme, fsr den eksterne ksber endeligt kan
betragte sig kober af ejendommen. at ejendommen pi denne mide erhverves
betinget af, at lejerne ikke accepterer tilbud om at ksbe ejendommen er s6-
ledes en kendelig forudsretning for enhver ejendomskober. det vil vere stri-
dende mod intentionen bag de preceptive tilbudspligtsregler, sifremt lejeme/
andelsboligforeningen skal betale honorar til ridgivere, som de ikke har mod-
taget ridgivning fra, ligesom det vil stride mod intentionen bag tilbuds-
pligtsreglerne, s6fremt der oven i kobesummen skal legges et i ovrigt vilkir-
ligt fastsat honorar, der fordyrer og dermed vanskeliggor lejemes mulighed
for at erhverve ejendommen. tilbudspligtsregleme er netop giort prcceptive
af den 6rsag. til stotte herfor fremheves afgorelsen gengivet i ufr
2006.3281h, hvor det beskyttelsespreceptive moment netop var udslagsgi-
vende.
det har ikke vreret intentionen med reglerne om tilbudspligt i le.ielovens kap
xvi, lejerne skulle indtrrede i andre vilkir,  end dem som ejeren af ejendom-
men opnir ved salget.
det bestrides. at andelsboligforeningen ved den afgivne accept af ksbet af
ejendommen samtidig accepterede at betale sagsogers honorar for sagsogers
arbejde udfsrt for selskabet bjerke ejendom dk a/s. sagsogtes accept
(bilag 4) angav udtrykkelis, at sagsogte accepterede at ksbe ejendommen pi
de vilkir, som lejerne i henhold til lejelovens kap. xvi skaltilbydes lejeme.
som anfsrt indledningsvist er det stridende mod reglerne om tilbudspligt at
sagsoger krcver betaling hos sagsogte, og har sagsogte ikke accepteret                        -
stiltiende eller udtrykkeligt - af skulle betales sagsogers honorar for arbejde
udfsrt for selskabet bjerke ejendom dk a/s.
sagsogte har faktureret sagsogte for " rddgivning i forbindelse med.for-
handling og.fornidling af overdragelsen af e.iendommen sortedam dosse-
ring 95a-b m.fl:',jf. faktura af 20. november 201 5 fremlagt som bilag 5.
det bestrides at sagsoger har ydet nogen form for ridgivning overfor sagsog-
te, ligesom det bestrides at sagsoger har ydet ridgivning som sagsogte kan
tilpligtes at betale for. sagsogers opdragsgiver var selskabet bjerke ejendom
dk a/s. og sagsogte benyttede egen ridgiver i forbindelse med stiftelsen af
ande lsbol igforeningen.
det fremhrves, at bjerke ejendom a/s indgik aftale med srlgerne af ejen-
                                                         stdu?5169-50t -st0t-x te{- il-l_14-m0t-p02-w:2
                                                                                side 7/8
dommen om ksb af ejendommen til udbudsprisen, jf. herved annonceringen
af ejendommen fremlagt som bilag a sammenholdt med kobsaftalen fremlagt
som bilag l. det fremstir fuldstendig udokumenteret, hvad sagsoger har ud-
fon af ridgivning for sin klient bjerke ejendom a/s, og som sagsoger nu
kr&ver, at sagsogte skal betale for.
som folge afde ovennrvnte synspunkter skal sagsogte frifindes
sifremt retten mitte finde, at sagsoger med rette kan krrve betaling hos sag-
sogte for sit arbejde udfsrt for bjerke ejendoms a/s gores det greldende, at
sagsoger ikke har fsrt bevis for, at et honorar svarende til det pflstiede belob
er,et rimeligt honorar.
parteme har i det vesentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgorelse
lejeme, der senere stiftede andelsboligforeningen sortedam dossering 95a-
b m.fl., modtog et tilbud om at erhverve ejendommen til samme kobesum og
pi samme vilkir, som srlgeme kunne opni ved salg til bjerke ejendom dk
a/s i overensstemmelse med lejelovens regler om tilbudspligt.
det er ubestridt, at den betingede ksbsaftale, der er underskrevet bjerke
ejendom dk a/s og selgerne den 6. august 2015. er en del af aftalegrundla-
get.
retten lregger efter det oplyste, herunder niels henrik juhls forklaring he-
rom, til grund. at lejeme var opmrrksomme pi vilkiret i ksbsaftalens $ 10.7,
og at dette punkt blev drsftet under moder i initiativgruppen, hvor advokat
thomas rysgaard rasmussen ligeledes deltog.
af acceptbrev af   16. november 2015. hvor lejerne accepterede og indtrf,dte i
kobsaftalen og vilk6rene for denne, fremgir ikke forbehold eller lignende
overfor vilkiret i aftalens $ 10.7.
der er ikke efter ordlyden af lejelovens $ 103 eller forarbejderne til denne
grundlag for at fastsl6, at et vilkir som det aftalte strider imod indholdet eller
formilet med bestemmelsen. hvorfor retten finder, at sagsogtes henvisning i
acceptbrevet til lejelovens kap. xvi ikke kan fsre til, at sagsogte ikke skulle
vrere bundet af vilkiret i ksbsaftalens $ 10.7.
retten finder herefter. at sagsogte ved acceptbrevet accepterede vilkirene i
ksbsaftalen" og siledes ogsa vilkiret om at betale salrer til sagsogeren.
efter det oplyste finder retten. at der ikke er fremkommet oplysninger om, at
sagsogerens arbejde var beheftet med mangler. at der er faktureret for mere
                                                           stil175v,9-s0l -5ll)l -x lr1-1 t-l.i{-m0 l-p0l-u(::
                                                                                side 8/8
arbejde, end der er udfsrt. eller at det fakturerede belsbs stsrrelse er urime-
list.
herefter, og da intet af det af sagsogte i ovrigt anfsrte kan fsre til et andet
resultat. tages sagsogerens pistand til folge.
vedrsrende sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet ret-
ten har fundet, at sagsogte efter sagens udfald skal betale sagens omkostnin-
ger til sagssgeren. der under hensyn til sagens resultat, vrrdi og forlsb fast-
srettes til90.000 kr.. heraf 15.150 kr. tildekning af retsafgift og 15.150 kr.
til drekning af berammelsesafgift.
thi kendes for ret:
andelsboligforeningen sortedam dossering 95a-b m.fl. skal inden i 4 dage
til keystone investment management a/s betale 1.250.000 kr. med tilleg af
morarente fra den 2l . december 2015 til betaling sker samt sagens omkost-
ninger med 90.000 kr.
de idsmte sagsomkostninger forrentes efter rentelovens $ 8a.
cecilie kruse
dommerfuldmregtig
udskriftens rigti ghed bekrreftes.
ksbenhavns byret, den i 8. oktober 2016
sanne w inther, kontorfuldmegtig
                                                         sin17516r-50 t -s] ol -x i er-l t-1.11-m0 l-tu-ktl
 publiceret til portalen d. 13-04-2018 kl. 08:57
modtagere: appellant andelsboligforeningen sortedam dossering 95a-b
m.fl., indstævnte keystone investment management a/s, advokat
(h) rune wold, advokat (l) thomas rysgaard rasmussen


text:
                                             dom
ved eventuel offentlig gengivelse af nærværende dom må der ikke ske offentliggørelse af
navn, stilling eller bopæl for nogen af de personer, der er nævnt i sagen, eller på anden måde
ske offentliggørelse af de pågældendes identitet.
afsagt den 17. januar 2018 af østre landsrets 2. afdeling
(landsdommerne peter thønnings, kaspar linkis og mohammad ahsan (kst.)).
2. afd. nr. b-1739-17:
1) a
2) b
(advokat flemming schroll madsen, besk.)
mod
1) statsforvaltningen
(advokat boris frederiksen ved advokatfuldmægtig jens balle)
yderligere parter:
1) c
(advokat britt reinwald, besk.)
2) d
3) e
(advokat birgitte kirkegaard, besk.)
dom afsagt den 19. juli 2017 af retten i odense (bs 2-506/2017) er anket af a og b med
påstand som for byretten om, at sagen afvises, subsidiært at tvangsadoptionen afvises.
                                                - 2 -
statsforvaltningen har påstået stadfæstelse.
advokat britt reinwald, der er beskikket advokat for barnet c har tilsluttet sig
statsforvaltningens påstand.
d og e har også tilsluttet sig statsforvaltningens påstand.
a og b har ikke givet personligt møde ved hovedforhandlingen i landsretten.
supplerende sagsfremstilling
af erklæring af 14. september 2016 vedrørende tilknytningsundersøgelse, der er udarbejdet af
autoriseret psykolog ..., fremgår blandt andet:
      ”17.1 om c
      …
      det vurderes, at c har udviklet en stærk tilknytning og et stærkt tilhørsforhold til
      sine plejeforældre, og at han lever i en tryg hverdag i plejefamilien.
      …
      det vurderes imidlertid, at den øgede underliggende følsomhed, forsigtighed og
      ængstelighed medfører, at c har et øget behov for erfaringer med nære trygge
      relationer, for fortsat at udvikle sin evne til at være i nær kontakt, samt at han har
      et øget behov for erfaringer, der styrker tilknytningsrelationen til de primære
      omsorgspersoner.
      …
      det må endvidere understreges, at det ikke vil være i cs interesse, at han udsættes
      for et brud på sin primære tilknytning til plejeforældrene. i tilfælde af aktuel
      hjemgivelse, ville c udsættes for et sådant brud på sin primære tilknytning til
      plejeforældrene, hvilket i meget høj grad ville være til alvorlig skade for hans
      følelsesmæssige og personlighedsmæssige udvikling. et sådant brud ville
      indebære en stærk risiko for alvorlig personlighedsmæssig fejludvikling hos c.
      …
      17.6 om cs tilknytning til plejefamilien, netværk og omgivelserne
      …
      det vurderes, at c har en vældig god trivsel i plejefamilien, og at han har en god
      relation til begge plejeforældre. det vurderes endvidere, at d er den
      gennemgående primære omsorgsperson, som c retter sine tilknytningsbehov
      imod. c opfatter d som sin mor og e som sin far. han giver direkte udtryk for at
      de ”er hans mor og far”. det vurderes, at det er en psykologisk realitet for ham.
                                         - 3 -
…
c giver under samtale med undertegnede udtryk for, at han opfatter sine
plejeforældre som sine forældre. da jeg tegner to huse, et som er plejefamiliens
hus, og et hvor han mødes med b og a, spørger jeg herefter, hvor han helst vil
være. c peger straks på plejefamiliens hus. jeg vurderer, at dette er udtryk for cs
holdning til at forblive i plejefamilien, og at det vil være i overensstemmelse med
hans ønske at forblive i plejefamilien.
da jeg tegner cirkler, hvor c placerer de mennesker der er omkring ham, placerer
han sine plejeforældre i den inderste cirkel, mens han placerer de biologiske
forældre i den yderste cirkel. plejeforældrenes forældre som han opfatter som sine
bedsteforældre placerer han i den mellemste cirkel.
på baggrund af interviewet vurderes det, at det er plejeforældrene, som er cs
primære tilknytningspersoner. det vurderes endvidere, at c ikke føler sig nært
tilknyttet til de biologiske forældre.
17.7 hvis c flyttes fra plejefamilien
…
det vurderes, at en eventuel fraflytning fra plejefamilien vil have overordentligt
massive negative konsekvenser for c og vil udgøre en åbenbar risiko for hans
trivsel og sundhed. i tilfælde af hjemgivelse ville c udsættes for et brud på sin
primære tilknytning til plejeforældrene. et sådant brud ville indebære en stærk
risiko for alvorlig personlighedsmæssig fejludvikling hos c.
…
17.8 cs tilknytning til sin biologiske familie
…
det vurderes at der ikke er et egentligt emotionelt bånd, og slet ikke en egentlig
tilknytningsrelation fra c til a og b. under en undersøgelse af cs relationer til
mennesker i hans liv, placerer han a og b i den yderste relationscirkel, dvs. som
en visuel indikation af at hans bånd til dem er mindre nært end hans bånd til
plejeforældrene samt plejeforældrenes forældre, som han opfatter som sine
bedsteforældre. de biologiske forældres øvrige familie er for c mennesker, som
han ikke kender og slet ikke har noget bånd til. det vurderes at relationen til de
biologiske forældre for c mere har karakter af en relation til nogle voksne, som
han engang imellem leger lidt med og føler sig lidt usikker på, end af en relation
til forældre.
17.9 når c bliver voksen
…
det vurderes at der ved en eventuel hjemgivelse vil være stærk usikkerhed med
hensyn til om c vil kunne udvikle en tilknytning til de biologiske forældre, og
dermed stærkt usikre muligheder for, at c vil kunne opnå et nært familienetværk
som kan vare ved når han bliver voksen.”
                                               - 4 -
af statsforvaltningens afgørelse af 10. marts 2017 om adoption af c uden samtykke fremgår
blandt andet:
      ”statsforvaltningen har besluttet at tillade, at c adopteres af sine plejeforældre, d
      og e, uanset a og b ikke har givet samtykke til adoptionen.
      begrundelse
      vi vurderer, at væsentlige hensyn til, hvad der er bedst for c taler for adoption.
      vi vurderer også, at cs tilknytning til plejefamilien har antaget en sådan karakter,
      at det vil være skadeligt for c at bryde denne tilknytning, navnlig under hensyn til
      kontinuiteten og stabiliteten i cs opvækst og til hans relation til sine forældre.
      vi finder dermed, at betingelserne for adoption uden samtykke er opfyldt efter
      adoptionslovens § 2 og § 9, stk. 4, jf. stk. 2.
      vi har ved afgørelsen lagt vægt på følgende forhold:
         •    at c har boet hos d og e siden fødslen.
         •    at anbringelsessagen senest har været behandlet i byretten den 27. maj
              2016, der tiltrådte ankestyrelsens afgørelse om anbringelse uden for
              hjemmet. der blev fundet, at der er åbenbar risiko for, at cs sundhed og
              udvikling vil lide alvorlig skade, hvis han ikke fortsat anbringes uden for
              hjemmet.
         •    at cs tilknytning til plejefamilien har antaget en sådan karakter, at det vil
              være skadeligt for ham at bryde denne tilknytning, navnlig under hensyn
              til kontinuiteten og stabiliteten af hans opvækst.
         •    at det fremgår af tilknytningsundersøgelsen, at c opfatter plejefamilien
              som sine forældre, og at han opfatter deres hjem som sit hjem.
         •    at det fremgår af tilknytningsundersøgelsen, at c er velanbragt, og at
              plejeforældrene er cs primære omsorgs- og tilknytningspersoner. for c vil
              det ifølge undersøgelsen have overordentligt massive negative
              konsekvenser, hvis han skulle fraflytte plejefamilien. det fremgår
              desuden, at det vil udgøre en åbenbar risiko for cs sundhed og trivsel.
         •    at det fremgår af tilknytningsundersøgelsen, at d og e har evner til at
              tilsidesætte egne behov for cs, at d har gode mentaliseringsevner og e
              gode evner til at indleve sig i og imødekomme cs udviklingsmæssige
              behov.
         •    at a og b har begrænsede ressourcer, både socialt og følelsesmæssigt.
              deres vanskeligheder betyder, at de ikke er i stand til at aflæse cs behov.
                                               - 5 -
          •   at det er vores vurdering, at a og b varigt er ude afstand til at varetage
              omsorgen og ansvaret for c. det fremgår af forældreevneundersøgelse fra
              2012, at forældrene ikke er i stand til at varetage den primære omsorg for
              nogen at deres børn.
         •    at der ifølge tilknytningsundersøgelsen ikke er et følelsesmæssigt bånd
              eller en tilknytningsrelation imellem c og forældrene, a og b.
         •    at det fremgår af sagens oplysninger, at samværet mellem c og forældrene
              ikke er noget, som c ser frem til, men at det nærmere er noget, han har
              vænnet sig til at skulle en gang imellem.
          •   at c har brug for de stabile og trygge rammer, som er i plejefamilien. vi
              har lagt vægt på, at fordi c er en følsom og lidt forsigtig dreng, så er det af
              afgørende betydning for hans udvikling, at han sikres denne tryghed hele
              sit liv.
          •   at samværet med c er fastsat til 1 time pr. måned, og samværet er støttet at
              en samværskonsulent fra fredericia kommune. samværet foregår i
              kommunens samværslokaler i fredericia. der er således samvær i
              begrænset omfang.
      …
      tilknytningen mellem c og plejeforældrene
      det fremgår af tilknytningsundersøgelsen at en hjemgivelse vil være et sådant
      brud på cs primære tilknytning til plejeforældrene som i meget høj grad ville
      være til alvorlig skade for hans følelsesmæssige og personlighedsmæssige
      udvikling. hans øgede følsomhed medfører, at han har et øget behov for en
      hverdag i et miljø, som omfatter en høj grad af anerkendelse, tryghed, fleksibilitet
      og rummelighed.
      det vurderes i tilknytningsundersøgelsen, at d og e er præget af kompetence til i
      deres forældrefunktion over for c at kunne indgå med tilstrækkelig sensitivitet,
      empati, omtanke og afstemning til cs behov.
      det vurderes i undersøgelsen at der er alvorlig risiko for personlighedsmæssig
      fejludvikling, hvis der ikke tages hensyn til cs behov for blandt andet en tryg
      hverdag i et miljø, som omfatter en høj grad af tryghed, anerkendelse, fleksibilitet
      og rummelighed. i tilfælde at en hjemgivelse ville c udsættes for et sådant brud
      på sin primære tilknytning til sine plejeforældre, hvilket vil være til alvorlig skade
      for hans udvikling.
      c opfatter sine plejeforældre som sine forældre, og han giver direkte udtryk for, at
      de er hans mor og far. det vurderes i tilknytningsundersøgelsen, at det er en
      psykologisk realitet for ham, at d og e er hans forældre.”
kammeradvokaten har den 4. december 2017 afgivet en supplerende redegørelse med bilag til
brug for ankesagens behandling.
                                               - 6 -
der er under ankesagen fremlagt blandt andet udtalelse af 28. august 2017 om c fra
plejefamilien, referat af børnesamtale den 4. september 2017 udarbejdet af socialrådgiver ...,
handleplan af 12. oktober 2017 samt statusbeskrivelse af 1. november 2017 om forældrenes
samvær med c udarbejdet af samværskonsulent ....
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i
overensstemmelse hermed.
retsgrundlag
adoptionsloven (lovbekendtgørelse nr. 1821 af 23. december 2015) indeholder i § 9 en
bestemmelse, der regulerer adgangen til at gennemføre adoption uden samtykke fra barnets
forældre. bestemmelsen lyder således:
         ”§ 9. tilbagekaldes et i overensstemmelse med § 8 meddelt samtykke, kan
      adoptionsbevilling dog meddeles, såfremt tilbagekaldelsen under særlig hen-
      syntagen til barnets bedste ikke er rimeligt begrundet.
         stk. 2. selv om forældrene ikke vil give samtykke efter § 7, stk. 1, kan adop-
      tionsbevilling i særlige tilfælde meddeles, hvis væsentlige hensyn til, hvad der er
      bedst for barnet, taler for det.
         stk. 3. adoption kan meddeles efter stk. 2, hvis betingelserne for anbringelse af
      barnet uden for hjemmet i § 58, stk. 1, nr. 1 eller 2, i lov om social service er
      opfyldt og det er sandsynliggjort, at forældrene varigt vil være ude af stand til at
      varetage omsorgen for barnet, og at adoption af hensyn til kontinuiteten og
      stabiliteten i barnets opvækst vil være bedst for barnet.
         stk. 4. når barnet er anbragt uden for hjemmet i en plejefamilie, jf. § 66, stk. 1,
      nr. 1-3, i lov om social service, og betingelserne for anbringelse af barnet uden for
      hjemmet i § 58, stk. 1, i lov om social service er opfyldt, kan adoption efter stk. 2
      meddeles plejeforældrene, hvis barnets tilknytning til plejefamilien har antaget en
      sådan karakter, at det vil være skadeligt for barnet at bryde denne tilknytning,
      navnlig under hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst og til
      barnets relation til sine forældre.”
bestemmelsen i adoptionslovens § 9 fik sin nugældende affattelse ved lov nr. 530 af 29. april
2015 om ændring af adoptionsloven m.fl. (lempelse af betingelserne for adoption uden
samtykke m.v.). af de almindelige bemærkninger til lovforslaget, der ligger til grund for den
nævnte lov, jf. nr. l 121 af 28. januar 2015 ændring af adoptionsloven m.fl., fremgår blandt
andet følgende:
                                          - 7 -
”1. indledning
med lovforslaget foreslås det at styrke de intentioner, der ligger bag de gældende
regler om adoption uden samtykke. det er intentionen med reglerne om adoption
uden samtykke at sikre anbragte børn mulighed for kontinuitet og stabilitet under
deres opvækst. de gældende regler foreslås styrket ved i højere grad at give de
børn og unge, som må formodes at skulle være anbragt uden for hjemmet i en
længere årrække, fordi deres forældre ikke kan drage omsorg for dem, en stabil og
kontinuerlig opvækst med gennemgående og varige omsorgspersoner. dette kan i
helt særlige tilfælde skabes ved, at barnet eller den unge adopteres af personer, der
er i stand til at varetage omsorgen for dem og give dem en tryg opvækst. hvis
forældrene ikke vil give samtykke til, at barnet eller den unge bortadopteres, bør
der være mulighed for at gennemføre adoptionen uden samtykke.
reglerne skal således understøtte, at disse børn og unge får de bedst mulige vil-
kår for deres opvækst og udvikling, og at de får mulighed for at blive et fuld-
gyldigt medlem af en familie.
som et led i dette er det et centralt formål med forslaget at optimere behandlingen
af sager om adoption uden samtykke.
…
3. lovforslagets indhold – adoption uden samtykke
…
i relation til adoptionsloven indeholder lovforslaget lempelser af betingelserne for
at gennemføre en adoption uden samtykke fra forældrene. dette sker for det første
ved, at det efter forslaget skal være sandsynliggjort – og ikke som efter gældende
ret godtgjort – at forældrene varigt vil være ude af stand til at varetage omsorgen
for barnet.
for det andet ophæves betingelsen om, at forældrene ikke må kunne spille en
positiv rolle for barnet i forbindelse med samvær. denne ændring suppleres af en
ændring af forældreansvarslovens regler om et barns mulighed for samvær med
dets oprindelige slægtninge, herunder dets forældre, efter en adoption, sådan at
fastsættelse af samvær ikke længere forudsætter, at der har været en kontakt
mellem barnet og forældrene før adoptionen. fastsættelsen af samvær forudsætter
dog, at samværet er til barnets bedste.
for det tredje indføres der mulighed for at gennemføre en adoption uden sam-
tykke i tilfælde, hvor barnets tilknytning til en plejefamilie har fået en sådan
karakter, at det vil være skadeligt for barnet at bryde denne tilknytning, navnlig
under hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst og under hensyn til
barnets relation til forældrene.
…
3.1.3. ministeriets overvejelser
i årtier er børn og unge i danmark blevet anbragt uden for hjemmet, når barnets
eller den unges sundhed og udvikling har været i alvorlig fare, og problemerne
                                         - 8 -
ikke har kunnet løses under et fortsat ophold i hjemmet. muligheden for at hjælpe
et barn eller en ung gennem adoption uden samtykke som et alternativ til en
langvarig anbringelse uden for hjemmet er derimod kun blevet anvendt i yderst
begrænset omfang.
…
herudover foreslås der i § 9, stk. 4, en ny mulighed for adoption uden samtykke af
anbragte børn i de tilfælde, hvor barnets tilknytning til plejefamilien har antaget
en sådan karakter, at det vil være skadeligt for barnets at bryde denne, navnlig
under hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst og til barnets
relation til sine forældre.
tilknytningen mellem barnet og plejefamilien bliver således den afgørende faktor
ved afgørelser om plejeforældres adoption uden samtykke af deres plejebarn. den
kontakt, som forældrene og barnet måtte have haft under anbringelsen hos
plejefamilien, vil dog have betydning for vurderingen af barnets tilknytning til
plejefamilien.
i forbindelse med anbringelsen af barnet uden for hjemmet er det afgørende, at
kommunalbestyrelsen arbejder for en hjemgivelse af barnet ved at iværksætte den
fornødne støtte over for forældrene, også i tilfælde hvor det må anses for
sandsynligt, at dette ikke vil lykkes, og det derfor er muligt, at barnet senere må
bortadopteres. tilsvarende skal forældrene fortsat have mulighed for at have
samvær med barnet under anbringelsen, forudsat at dette er bedst for barnet. dette
gælder også, selvom kommunalbestyrelsen forbereder en indstilling til børn og
unge-udvalget om adoption uden samtykke.
det skal sikres, at muligheden for at gennemføre en adoption uden samtykke til
plejeforældre ikke i samspil med muligheden for at anbringe barnet hos en be-
stemt familie med henblik på adoption skaber en særlig nem adgang til at anvende
disse adoptioner. det forudsættes således, at barnet som alt overvejende
hovedregel skal have boet hos plejefamilien i en årrække, før plejeforældrene kan
adoptere barnet under henvisning til tilknytningen. det kan dog ikke udelukkes, at
den fornødne tilknytning etableres hurtigere ved ældre børn.
for så vidt angår sammenhængen mellem den foreslåede ændring af adoptions-
lovens § 9, stk. 4, og servicelovens § 68 a, hvorefter en anbringelse uden for
hjemmet kan videreføres på grund af barnets tilknytning til anbringelsesstedet,
bemærkes det, at der i forhold til adgangen til at gennemføre en adoption uden
samtykke er tale om et skærpet krav for så vidt angår betydningen af den opnåede
tilknytning. det skal således være skadeligt for barnet at miste tilknytningen, hvis
den skal kunne begrunde en adoption uden samtykke, mens kravet for en fortsat
anbringelse på grund af tilknytning er, at barnet eller den unge har opnået en så
stærk tilknytning til anbringelsesstedet, at det på kortere og længere sigt må
antages at være af væsentlig betydning for barnets eller den unges bedste at
forblive på anbringelsesstedet. det er fortsat en betingelse for anbringelsen, at
servicelovens § 58 om anbringelse uden for hjemmet uden samtykke er opfyldt.
barnets relation til forældrene skal i relation til adoption uden samtykke indgå i
vurderingen af tilknytningen til plejefamilien. dette indebærer, at det ikke er til
                                            - 9 -
hinder for adoption efter den foreslåede bestemmelse, at barnet har samvær eller
anden kontakt med sine forældre, hvis barnet er væsentligt tættere knyttet til sin
plejefamilie. har barnet derimod et nært og stabilt forhold til sine forældre, er
dette til hinder for adoption. da relationen til forældrene kan udvikle sig helt frem
til tidspunktet for statsforvaltningens afgørelse, er det afgørende, at afvejningen er
udtryk for en aktuel og konkret vurdering.
…
3.1.4. den foreslåede ordning
3.1.4.1. lempelse af betingelserne for adoption uden samtykke
den generelle regel om adoption uden samtykke findes i adoptionslovens § 9, stk.
2, 1. pkt., hvoraf det fremgår, at selvom forældrene ikke vil give samtykke, efter
lovens § 7, stk. 1, kan adoptionsbevilling meddeles i særlige tilfælde, hvis
væsentlige hensyn til, hvad der er bedst for barnet taler for det. denne generelle
regel suppleres af to særbestemmelser:
–        § 9, stk. 3, indeholder de materielle betingelse for adoption uden samtykke
         af børn under 1 år.
–        § 9, stk. 4, indeholder de materielle betingelse for adoption uden samtykke
         af børn, der har været anbragt uden for hjemmet i mindst 3 år.
         fælles for disse to bestemmelser er, at det skal være godtgjort, at for-
         ældrene varigt vil være ude af stand til at varetage omsorgen for barnet.
         § 9, stk. 2, 1. pkt., foreslås ikke ændret, mens de to særbestemmelser
         foreslås erstattet af to nye bestemmelser:
–        § 9, stk. 3, indeholder de generelle materielle betingelse for adoption uden
         samtykke af børn, der er anbragt uden for hjemmet.
–        § 9, stk. 4, indeholder de materielle betingelse for adoption uden samtykke
         af børn, der er anbragt uden for hjemmet, når det er plejeforældrene, der
         ønsker at adoptere barnet.
         det foreslås, at de to bestemmelser skal gælde uanset barnets alder og
         anbringelsesperiode.
         de øvrige materielle betingelser for adoption uden samtykke efter de to
         foreslåede bestemmelser er forskellige, fordi de er rettet mod forskellige
         situationer. i afsnit 3.1.4.2 gennemgås forslaget til en ny bestemmelse i
         § 9, stk. 3, i tilfælde, hvor et barn er anbragt uden for hjemmet, og hvor
         der skal tages stilling til forældrenes forældreevne. i afsnit 3.1.4.3
         gennemgås forslaget til en ny bestemmelse i § 9, stk. 4, i tilfælde, hvor
         barnet er anbragt hos en plejefamilie, og hvor der skal tages stilling til
         barnets tilknytning til plejefamilien.
…
3.1.4.3. barnets særlige tilknytning til plejeforældrene
endelig foreslås det, at der indsættes en ny bestemmelse i § 9, stk. 4, i adopti-
onsloven, jf. lovforslagets § 1, nr. 2, der indeholder de materielle betingelser for
adoption uden samtykke af børn, der er anbragt uden for hjemmet, når det er
plejeforældrene, der ønsker at adoptere barnet.
efter den foreslåede bestemmelse kan der meddeles plejeforældre tilladelse til
adoption uden samtykke af deres plejebarn, der er anbragt hos dem, når følgende
betingelser er opfyldt:
                                         - 10 -
–        barnet er anbragt uden for hjemmet i en plejefamilie, jf. servicelovens
         § 66, stk. 1, nr. 1-3.
–        betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, for anbringelse af barnet uden
         for hjemmet er opfyldt.
–        barnets tilknytning til plejeforældrene har antaget en sådan karakter, at det
         vil være skadeligt for barnet at bryde denne tilknytning, navnlig under
         hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst og til barnets
         relation til sine forældre.
         det foreslås, at bestemmelsen skal gælde uanset barnets alder og an-
         bringelsesperiode.
         i forhold til gældende ret indebærer forslaget, at plejeforældres adgang til
         at adoptere deres plejebørn udvides, fordi kravet om, at det skal være
         godtgjort, at forældrene varigt vil være ude af stand til at varetage om-
         sorgen for barnet, ophæves. i stedet stilles der som nævnt oven for krav
         om, at barnet er så nært knyttet til plejeforældrene, at det vil være ska-
         deligt for barnet at bryde denne tilknytning.
         endvidere foreslås det at ophæve kravet om, at barnet har været anbragt
         uden for hjemmet i mindst 3 år. på grund af kravet om barnets nære til-
         knytning til plejeforældrene vil ophævelsen af dette krav dog næppe have
         selvstændig betydning.
         som det fremgår af afsnit 3.1.3, er det med de foreslåede ændringer
         hensigten af fjerne de barrierer, der har vanskeliggjort anvendelsen af
         reglerne om plejeforældres adoption uden samtykke af børn, som de har i
         pleje.
         indholdet af den foreslåede nye bestemmelse i adoptionslovens § 9, stk. 4,
         er beskrevet i afsnit 3.1.3.
         …
4. forholdet til danmarks internationale forpligtelser
…
menneskerettighedsdomstolen har udtalt, at artikel 8 indebærer, at der skal fo-
retages en rimelig afvejning mellem barnets interesse i at forblive i pleje og
forældrenes ønske om genforening. i den forbindelse skal der lægges særlig vægt
på, hvad der er bedst for barnet, hvilket i nogle tilfælde kan veje tungere end
hensynet til forældrene. der skal i alle tilfælde foretages en konkret bedømmelse
af de aktuelle forhold og det berørte barns interesser.
ved tvangsindgreb påser domstolen, at myndighederne har haft et relevant og
tilstrækkeligt grundlag for at træffe afgørelse. der skal således blandt andet
indhentes de nødvendige lægelige og psykologiske vurderinger og rapporter om
familiens og barnets situation. myndighederne har i den forbindelse også pligt til
at sikre, at forældre (og barn, hvis dets alder og modenhed tilsiger det) inddrages i
beslutningsprocessen. kravene til inddragelse øges jo mere indgribende
afgørelsen er.
…
det er ministeriets opfattelse, at de foreslåede ændringer i dette forslag er i
overensstemmelse med danmarks internationale forpligtelser, som er beskrevet i
dette afsnit. de foreslåede ændringer skærper sagsgangen, men bibeholder at
                                               - 11 -
      sagen skal vurderes af flere myndigheder, og at der er mulighed for at indbringe
      den endelige afgørelse for retten. derudover har de foreslåede regler fortsat fokus
      på, at alle afgørelser skal træffes ud fra, hvad der er barnets bedste.”
af lovforslagets specielle bemærkninger til adoptionslovens 9 fremgår blandt andet følgende:
                       ”bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
                                               til § 1
      …
      til nr. 2
      adoptionslovens § 9, stk. 2-4, indeholder de materielle betingelser for, hvornår en
      adoption kan gennemføres uden samtykke fra barnets forældre.
      i de gældende bestemmelser i § 9, stk. 2-4, opstilles forskellige betingelser for
      adoption uden samtykke fra barnets forældre afhængig af, om barnet er under 1 år
      (stk. 3), eller om barnet har været anbragt uden for hjemmet i mere end 3 år (stk.
      4). i begge tilfælde er det en betingelse, at det er godtgjort, at forældrene varigt vil
      være ude af stand til at varetage omsorgen for barnet. i stk. 3 er det desuden en
      betingelse, at forældrene ikke vil være i stand til at spille en positiv rolle for
      barnet i forbindelse med samvær. børn, der ikke er omfattet af stk. 3 eller 4, er
      omfattet af hovedbestemmelsen om adoption uden samtykke i § 9, stk. 2, 1. pkt.,
      der ikke foreslås ændret.
      det foreslås, at der i § 9 indsættes et nyt stk. 3, som erstatter de gældende be-
      stemmelser i stk. 3 og 4. denne nye bestemmelse gør det muligt at gennemføre en
      adoption uden samtykke, hvis det er sandsynliggjort, at forældrene varigt er ude af
      stand til at varetage omsorgen for barnet, og hvis adoption af hensyn til
      kontinuitet og stabilitet i barnets opvækst vil være til gavn for barnet. det er også
      en forudsætning, at servicelovens betingelser i § 58, stk. 1, nr. 1 eller 2, for
      anbringelse uden for hjemmet er opfyldt. selvom det ikke fremgår af ordlyden til
      den foreslåede § 9, stk. 3, at barnet er anbragt uden for hjemmet på tidspunktet for
      adoptionen, vil barnet i praksis allerede være anbragt. dette er imidlertid ikke til
      hinder for, at sagen påbegyndes, inden barnet er anbragt uden for hjemmet,
      hvilket blandt andet vil være muligt ved adoption uden samtykke af et spædbarn.
      …
      det foreslås, at der i § 9 indsættes et nyt stk. 4, der supplerer det foreslåede stk. 3.
      efter det foreslåede stk. 4 kan en adoption til et barns plejeforældre gennemføres,
      hvis barnets tilknytning til familien har antaget en sådan karakter, at det vil være
      skadeligt for barnet at bryde tilknytningen, navnlig under hensyn til stabilitet og
      kontinuitet i barnets opvækst og under hensyn til barnets relation til forældrene.
      det er endvidere en betingelse, at barnet er anbragt uden for hjemmet. det er i
      forhold til anvendelsen af den foreslåede bestemmelse en forudsætning, at an-
      bringelsen er eller ville kunne være sket uden forældrenes samtykke. i tilfælde,
      hvor anbringelsen er sket med forældrenes samtykke, skal der således foretages en
      vurdering af, om anbringelsen på det tidspunkt, hvor adoption uden samtykke
                                               - 12 -
      overvejes, ville kunne ske uden samtykke. det er i den forbindelse vigtigt at holde
      sig for øje, at vurderingen skal foretages uafhængigt af overvejelserne om en
      adoption og alene have anbringelsesspørgsmålet for øje. der må således ikke
      opstå en lettere adgang til at gennemføre en adoption uden samtykke, fordi
      anbringelsen oprindeligt er sket med forældrenes samtykke.
      den foreslåede bestemmelse i § 9, stk. 4, understreger hensynet til barnet bedste i
      en situation, hvor plejeforældrene reelt har taget forældrenes plads, og hvor
      eksempelvis barnets særlige forhold gør, at det ikke vil være muligt at bryde
      denne faktiske familierelation uden at skade barnet. der skal således være tale om
      nogle særlige omstændigheder, som gør, at hensynet til forældrene må
      tilsidesættes i afvejningen af, hvad der er bedst for barnet. endvidere vil en
      adoption efter denne bestemmelse som alt overvejende hovedregel forudsætte, at
      relationen har udviklet sig gennem længere tids tilknytning. bestemmelsen kan
      således ikke anvendes efter få års anbringelse i plejefamilien. dermed vil
      bestemmelsen ikke kunne finde anvendelse på små børn, der er anbragt i pleje-
      familien umiddelbart efter fødslen. disse små børn vil i givet fald fortsat skulle
      bortadopteres efter den foreslåede stk. 3 eller efter hovedbestemmelsen i stk. 2.
      det kan dog ikke afvises, at en relation af kortere varighed i særlige tilfælde vil
      kunne begrunde en adoption efter den foreslåede bestemmelse. således vil et klart
      udtrykt ønske fra et anbragt barn skulle tillægges betydning, når barnet har en
      sådan alder og modenhed, at barnets holdning har betydning for beslutningen om
      adoption.
      i afvejningen af, om hensynet til barnet skal veje tungere end hensynet til for-
      ældrenes og barnets fortsatte familiebånd til hinanden, indgår en vurdering af
      barnets relation til forældrene. i denne vurdering skal der også tages hensyn til,
      om kommunen har arbejdet for at udvikle relationen mellem barnet og dets
      forældre, og om kommunen har arbejdet på at kunne hjemgive barnet. det skal
      endvidere indgå i vurderingen af barnets tilknytning til henholdsvis plejeforæl-
      drene og forældrene, om plejeforældrenes eventuelt beskyttende adfærd over for
      barnet i forhold til forældrene har medført en særlig – men ikke naturlig –
      tilknytning mellem dem og barnet.
      det forhold, at barnets tilknytning til plejefamilien har antaget en sådan karakter,
      at det vil være skadeligt for barnet at bryde tilknytningen, medfører, at ple-
      jefamilien ikke skal godkendes som adoptant, idet adoptionen kan gennemføres
      som en familieadoption. de administrative forskrifter vil blive tilrettet i over-
      ensstemmelse hermed.
      …”
landsrettens begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder landsretten, at der ikke er grundlag for at
afvise sagen.
                                               - 13 -
det fremgår af adoptionslovens § 9, stk. 4, at en adoption uden forældrenes samtykke til et
barns plejeforældre kan gennemføres på betingelse af, at barnet er anbragt uden for hjemmet i
en plejefamilie, at betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, for anbringelse af barnet uden for
hjemmet er opfyldt, og at barnets tilknytning til plejefamilien har antaget en sådan karakter, at
det vil være skadeligt for barnet at bryde denne tilknytning, navnlig under hensyn til
kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst og til barnets relation til sine forældre.
c er anbragt hos plejefamilien, hvilket han har været siden fødslen, og landsretten finder – i
overensstemmelse med dom af 27. maj 2016 afsagt af retten i odense – at betingelserne i
servicelovens § 58, stk. 1, for anbringelse af c uden for hjemmet er opfyldt.
af ordlyden og forarbejderne til adoptionslovens § 9, stk. 4, følger det, at tilknytningen
mellem barnet og plejeforældrene er den afgørende faktor ved afgørelsen om plejeforældrenes
adoption uden samtykke af deres plejebarn, og at der i den forbindelse skal lægges vægt på,
om det vil være skadeligt for barnet at miste tilknytningen til plejeforældrene, der typisk skal
have udviklet sig gennem længere tid. endvidere skal barnets relation til forældrene indgå i
vurderingen af tilknytningen til plejefamilien, hvilket indebærer, at adoption ikke kan
gennemføres, hvis barnet har et nært og stabilt forhold til sine forældre. i vurderingen af
barnets relation til forældrene skal der også tages hensyn til, om kommunen har arbejdet for at
udvikle relationen mellem barnet og dets forældre, og om kommunen har arbejdet på at kunne
hjemgive barnet. det er ikke en betingelse for at gennemføre adoption efter § 9, stk. 4 – i
modsætning til adoption efter § 9, stk. 3 – at det skal være sandsynliggjort, at forældrene
varigt vil være ude af stand til at varetage omsorgen for barnet.
af de grunde, som statsforvaltningen har anført i sin afgørelse med hensyn til dels skades-
virkningen for c af at bryde tilknytningen med plejefamilien, dels den manglende
tilknytningsrelation mellem c og forældrene, tiltræder landsretten – når også henses til, at
forældrene af kommunen er tilbudt en støtteperson efter servicelovens § 54, stk. 1, samt
støttet samvær efter servicelovens § 71 – at betingelserne for adoption uden forældrenes
samtykke er opfyldt efter adoptionslovens § 9, stk. 4, jf. stk. 2.
landsretten bemærker, at der i sagen foreligger sådanne særlige omstændigheder, at adop-
tionen uden forældrenes samtykke ikke udgør en krænkelse af artikel 8 i den europæiske
                                            - 14 -
menneskerettighedskonvention eller artikel 9, stk. 1, i fn’s konvention om barnets ret-
tigheder.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part eller til
statskassen.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f0031000 - abj
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 7. april 2005 blev af retten i sagen
f-31-04
a
   mod
sony nordic a/s
afsagt sålydende
                      k e n d e l s e:
i denne kendelse tages der stilling til, om advokat b,
der ikke har bestået den i retsplejelovens § 133
omhandlede prøve i procedure, kan give møde i sø- og
handelsretten i den foreliggende sag, der ved retten i
tåstrups kendelse af 20. december 2004 efter begæring af
sagsøgeren, b, blev henvist til behandling ved sø- og
handelsretten.
retten i tåstrups kendelse, der blev afsagt uden angi-
velse af, efter hvilke bestemmelser i retsplejeloven hen-
visning til sø- og handelsretten fandt sted, var begrun-
det med, at ”... sø- og handelsrettens fagkundskab inden
                           - 2 -
for ansættelsesretten [findes] at have væsentlig betyd-
ning for sagens behandling ...”.  begrundelsen var iden-
tisk med sagsøgerens begrundelse for begæringen, der
skete under påberåbelse af retsplejelovens § 226, stk. 3,
jf. § 226, stk. 1, litra 1 og 2.
af stævningen fremgår bl.a., at sagens spørgsmål er, om
”... der skal afregnes feriepenge for hovedferien efter
fratræden, når den ansatte opsiges med 3 måneders varsel
og suspenderes resten af opsigelsesmåneden og derefter
fritstilles frem til fratræden, samtidig med, at ferie
varsles afviklet uden nærmere konkretisering af, hvornår
i den efterfølgende periode på 3 måneder, det forventes
at ske.”.
sagen, der blev anlagt den 13. december 2004 ved retten i
tåstrup, har en sagsgenstand på 40.516,10 kr.
advokat b har gjort gældende, at han kan give møde i
sagen, og har i skrivelser af 14. januar 2005 og 20.
januar 2005 nærmere begrundet sit standpunkt.
rettens bemærkninger
sø- og handelssager, jf. retsplejelovens § 6, stk. 5, be-
handles, såfremt de henhører under rettens stedlige kom-
petence, jf. retsplejelovens § 9, stk. 2, eller anlægges
ved retten i medfør af § 9, stk. 4, ved sø- og handels-
retten, jf. retsplejelovens § 9, stk. 3, nr. 1. ved rets-
plejelovens § 9, stk. 6, er der gjort undtagelse mht. sø-
og handelssager, der opstår af ansættelsesforhold mellem
arbejdsgivere og deres ansatte, idet disse sager kun be-
handles ved sø- og handelsretten, såfremt de henvises til
denne ret af den i øvrigt stedligt kompetente byret. det
er for henvisning en forudsætning, at sagen udover at
                           - 3 -
være en sø- eller handelssag, jf. retsplejelovens § 226,
stk. 3, er omfattet af en eller flere af bestemmelserne i
§ 226, stk. 1, nr. 1-5, ifølge hvilke bestemmelser der
også kan ske henvisning af civile sager til landsret.
appel af sø- og handelsrettens retsafgørelser i samtlige
de sager, der i medfør af reglerne i retsplejelovens § 9,
stk. 3-6, behandles ved sø- og handelsretten, sker til
højesteret, jf. retsplejelovens §§ 368 og 392, dog med
undtagelse af afgørelser i tvister i de i § 9, stk. 3,
nr. 5, omhandlede skifteretlige sager, jf. konkurslovens
§ 252, hvor appel sker til østre landsret. denne forskel
med hensyn til sø- og handelsrettens sager afspejler sig
også i sø- og handelsrettens strukturelle opdeling i en
retsafdeling og en skifteafdeling. om de civile retssa-
ger, der henhører under retsafdelingen, bemærkes i det
hele, at de – når bortses fra nogle særlige regler for
sø- og handelsrettens markedsføringssager – udover det om
appel anførte er undergivet de samme sagsbehandlingsreg-
ler, herunder med hensyn medvirken af sagkyndige medlem-
mer under domsforhandlingen.
under hensyn til den anførte sammenhæng findes den fore-
liggende sag, der lægges til grund at være henvist af by-
retten efter retsplejelovens § 226, stk. 3, jf. stk. 1,
nr. 1 og 2, hvorefter sagens behandling ved sø- og han-
delsretten finder sted i medfør af retsplejelovens § 9,
stk. 6, ikke at være en sag, der i medfør af reglerne i
retsplejelovens kapitel 21 behandles ved byret, og advo-
kat b kan derfor ikke give møde i sagen i medfør af
retsplejelovens § 132.
                t h i  b e s t e m m e s:
advokat b kan ikke give møde under denne sag.
               - 4 -
 claus forum petersen
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den