text:
                                               dom
afsagt den 16. november 2017 af østre landsrets 23. afdeling
(landsdommerne bodil dalgaard hammer, gunst andersen og niels fenger
med nævninger).
23. afd. n nr. s-1412-17:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …)
(advokat michael johan jørgensen, besk.)
retten i nykøbing falsters dom af 11. maj 2017 er anket af t med påstand om frifindelse,
subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
f har nedlagt påstand om stadfæstelse af byrettens bestemmelse om tortgodtgørelse og erstat-
ning.
tiltalte har bestridt erstatningspligten, men ikke fremsat bemærkninger til kravets størrelse.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte og vidnerne f, a, c og e.
de i byretten af vidnerne politiassistent b, d, g, h, i, j, k og l afgivne forklaringer er doku-
menteret i medfør af retsplejelovens § 923.
tiltalte har forklaret, at det var f, der opfordrede ham til at flytte ind hos hende. det gik fra
starten dårligt mellem ham og f, så han begyndte at lede efter en anden bolig. det var f, der
gerne ville have sex med ham. han var utilfreds med, at f omtalte relationen til ham over for
                                                 - 2 -
venner og bekendte. f vidste alt om ham, før han flyttede ind. det kunne læses på internettet
og herunder facebook, at han havde været straffet tidligere.
han har haft krævende jobs og er gammel sportsmand, hvilket ikke er foreneligt med et alko-
holmisbrug. han har haft et moderat forbrug af alkohol. f købte 15 kasser øl om måneden,
men det var ikke ham, der drak alt det øl.
han lærte a at kende gennem f. a fortalte tiltalte, at han gennem f havde hørt, at tiltalte og f
var kærester, hvilket tiltalte ikke bekræftede. da tiltalte var sammen med a i forbindelse med
et besøg i ikea, kom det frem, at a havde været sammen med f. det var afgørende for a, at
det ikke kom frem, da a havde en kæreste.
særligt med hensyn til forhold 1 har tiltalte forklaret, at han først blev vred, da f begyndte at
slå ham. han lagde hende da ned på gulvet og spurgte, hvorfor hun gjorde dette mod ham.
mere gjorde han ikke. han har ikke sparket f 15 gange, hvilket også kan konstateres ved, at
han ikke blev taget med af politiet.
tiltalte bekræftede, at det er ham, der har skrevet en kladde til en mms, der er fundet på hans
telefon. det skrevne må være sådan, som han har opfattet det. han havde strømpefødder ved
den lejlighed. han har ikke sparket f, da han er bokser, hvor man bruger hænderne. det var
en aften, der påvirkede forholdet mellem ham og f meget. han ville flytte, da han ingenting
måtte for f. han ville have sin frihed. der blev drukket 2,5 kasser øl den dag, hvor a var der.
tiltalte havde næsten ikke fået noget. f køber 15 kasser øl a 24 styk hver eneste måned. da
tiltalte sagde til a, at f havde været gift tre gange, gik f helt amok. tiltalte sagde det foranle-
diget af, at a fortalte, at han havde været gift tre gange. han havde fat i f, da hun skubbede til
ham. politiet kom, og det var tiltalte, der lukkede betjentene ind. en betjent bad ham gå en tur.
han blev ikke sigtet, og det var først den 21. juni, at han blev klar over, at han var blevet an-
meldt for vold.
vedrørende forhold 2 og 3 har tiltalte forklaret, at han ofte af f er blevet spurgt, om han ville
med i swinger-klub. for at få ro på f har han skrevet søde sms-er. han ville have fundet på en
undskyldning, hvis hun tog ham på ordet, når han havde skrevet, at han gerne ville have sex
med hende. f var bange for, at han ville fortælle om alle de grimme ting, som han vidste om
                                                 - 3 -
hende. han havde samleje med f ved juletid 2015 og ikke senere. han husker ikke de nærme-
re omstændigheder. han kan ikke huske det, men det er muligt, at han havde sex med f om-
kring den 1. april. han er helt sikker på, at der ikke var sex mellem ham og f den 15. april
2016. når han taler om sex, kan det også være kys og kram. han er klar over, at f har skrevet,
at han fik ”sex i fredags”, hvilket må betyde, at det var frivilligt.
vedrørende forhold 4 og 5 har tiltalte forklaret, at han ikke har været ved fs bopæl i tiden op
mod det tidspunkt, hvor han blev anholdt hos g. han var ophidset, fordi betjenten var ube-
høvlet.
de beskeder, som han sendte til f, skal ses i sammenhæng med den måde, som f og han talte
til hinanden på. han ville ikke være sammen med f, men kunne ikke blive fri for hende. han
ville omtale f i x-by, da hun fortalte om ham alle mulige steder og herunder også på face-
book. de drenge, som han henviste til, var deres fælles venner. han havde et par venner på
lolland, men det var nogen, som han har lært at kende gennem f.
tiltalte har udført mange reparationer på fs hus. han har ikke taget noget fra f.
politiet har vist ham et billede, der viser tiltalte. han har ikke været ved fs hus den 3. juni og
derfor heller ikke forsøgt at kravle over et plankeværk. han ved ikke, om der var et overvåg-
ningskamera opsat i fs have, da han boede hos f. han har ikke taget et kamera ned, da han
ikke har set det. han kan ikke se om natten. han har ved højlys dag været der for at aflevere
nogle lamper. det er korrekt, når han er gengivet for at have forklaret, at han er blevet slået af
nogle bøller, der slog hans tænder ud. fs venner sagde, at han skulle forlade byen. han var en
aften på …, der er et værtshus, for at fejre, at han havde fået en ansættelseskontrakt. der kom
nogle gæster og herunder f. det undrede ham, da han ikke må opsøge f. tiltalte blev slået
ned bagfra af en mand.
han har ikke anvendt telefonen med nr. …, efter han gik fra f, og det kan ikke passe, at d den
27. maj 2016 fik en sms fra tiltalte afsendt fra det pågældende nummer. det er fs telefon, som
han havde lånt. det ikke ham, der skrev nogle sms-er, der fremtræder som skrevet af en ven.
tiltalte blev indlagt på hospital efter overfaldet på ….
                                                - 4 -
han skulle betale den halve husleje og halvdelen af udgiften til kost hos f. beløbet til husle-
jen var 3.349 kr., som er omtalt i en sms.
k er en gammel bekendt, men han kendte hende under navnet … .
f har forklaret, at hun er tjenestemandsansat postbud. tiltalte begyndte at skrive til hende i
juli 2015, og han flyttede ind hos hende i efteråret 2015, hvorpå de indledte et forhold. hun
kendte tiltaltes fortid, men han lovede ikke at være voldelig. tiltalte havde nogle papirer, som
hun læste således, at han var blevet helbredt. hun havde mødt ham sporadisk tidligere, og da
han kom hos hende, var han sød og rar. tiltalte kom ikke til hende, fordi han havde fået ar-
bejde på lolland. tiltalte skulle betale for halvdelen af huslejen. hun har rykket tiltalte for
husleje. hun har hos sine forældre lånt penge, således at hun kunne låne tiltalte penge til hans
indskud til en lejlighed.
særligt for så vidt angår forhold 1 har vidnet forklaret, at hun tror, at episoden opstod, fordi
tiltalte var jaloux på as og vidnets tidligere forhold. tiltalte har været meget optaget af,
hvem hun talte med. det gik så stærkt, at hun ikke husker, hvordan hun kom ned på gulvet.
da hun lå ned, blev hun slået og sparket flere gange af tiltalte, og han fremkom med trusler
om at slå hende ihjel. hun fik sig vristet fri og låste sig inde på toilettet. tiltalte sparkede dø-
ren ind, så karmene blev ødelagt. hun havde mærker over hele kroppen og havde ondt, når
hun trak vejret, efter de mange slag hun fik mod ribbenene. hun bad politiassistenten om at
tage tiltalte med fra huset. tiltalte kom tilbage kort tid efter. tiltalte sagde bagefter, at han
elskede hende, og at han aldrig ville gøre det igen. hun snakkede ham efter munden. hun
turde ikke anmelde det passerede, da hun ikke havde tillid til, at politiet ville beholde tiltalte.
hun var meget bange. hun kunne ikke få ham ud af sit hjem og kunne intet stille op imod en
mand, der kunne slå så hårdt. hun gav ham lov til at blive på betingelse af, at han ikke rørte
hende. hun tog væk fra huset ugen efter, da det ikke var muligt for hende at være i huset med
tiltalte. hun så en annonce om et forløb for voldsmænd, hvilket hun foreslog tiltalte at deltage
i. tiltalte kom til kurset et par gange.
hun gik ikke til lægen med de skader, som hun havde fået, da hun ikke turde det. hun optog
billeder af sig selv. politirapporten er forkert, når det angives, at der ikke var synlige skader.
hun har anmeldt vold, voldtægt og hærværk til politiet den 3. maj 2016, men der blev ikke
                                                  - 5 -
skrevet rapport. hun har klaget over dette til den uafhængige politiklagemyndighed efter råd
fra offerrådgivningen. det er begrundelsen for, at der først senere er skrevet rapport om hen-
des anmeldelse.
særligt for så vidt angår forhold 2 har vidnet forklaret, at tiltalte gik amok og var truende,
formentlig fordi hun var træt og kedelig. det var rigtig tit, at han fremsatte trusler. hun blev
ekstra bange, da han udtalte det med voldtægtsmand, for hun vidste fra internettet, at han var
dømt for voldtægt. hun sagde nej til tiltalte, da han ville have sex. hun græd, men det anfæg-
tede ham ikke. tiltalte gav vidnet et hårdt slag i ansigtet – en syngende lussing – og sagde, at
hun skulle holde sin kæft. bagefter betroede vidnet sig til c og e, men hun anmeldte ikke
voldtægten. hun ville ikke involvere sine forældre og børn i det skete, da de allerede var me-
get bekymrede over hendes relation til tiltalte, og hun håbede på, at tiltalte hurtigt frivilligt
ville flytte. hun gav tiltalte lov til at bo på 1.salen, indtil han fandt en anden bolig. hun var
også dengang bange for tiltalte. teksten ”ultimatum” har hun vist til tiltalte. det var for at
gøre tiltalte klart, at han ikke måtte røre hende. hun var nogle dage tidligere flyttet ind hos c.
i de første dage efter den første voldtægt var tiltalte sød og rar, og han sendte sms-er om, at
han elskede hende. tiltalte overholdt ikke, at han kun måtte drikke tre genstande i døgnet.
vidnet har ikke været i kontakt med politiet den 4. april 2016. hun har været i kontakt med
kommunen i april 2016.
særligt for så vidt angår forhold 3 har vidnet forklaret, at de tit skrev sms-er til hinanden, selv
om de var i samme hus. det sikrede, at hun kom til orde, hvilket ikke var muligt i en samtale.
hun kunne ikke hindre ham i voldtægt, da hun var stærkt svækket af de skader på ribbenene,
som han tidligere havde givet hende. hun var iført nattøj og trusser, da tiltalte ville have sam-
leje. denne gang slog han hende ikke – hun var så skræmt, at han nok ikke fandt det nødven-
digt. hun sagde flere gange, at hun ikke ville være sammen med ham, men det var der ingen
forståelse for. havde hun gjort modstand, ville han have slået hende igen. hun havde håbet, at
han ville være i den lejlighed, som han havde fået den 15. april. han havde imidlertid ikke
penge til noget, så derfor blev han boende hos hende. hun følte væmmelse over for ham, men
var også bevidst om, at han var farlig, hvis han ikke fik sin vilje. hun følte det også flovt og
pinligt. hun ville nødigt, at hendes børn fik kendskab til det, som hun havde været udsat for.
                                                  - 6 -
hendes sms fra den 16. april om, at tiltalte havde været ond, handlede også om, at hun ville
give ham nogle ting, som han kunne bruge i sin nye lejlighed. hun brugte ordet sex om vold-
tægten, da hun ikke ville gøre ham gal.
hun har i sms-er holdt tiltalte hen, når han skrev om sine ønsker om sex. det var også til-
fældet med en sms fra den 18. april. tiltalte har været i huset, da de sms-er blev sendt.
særligt for så vidt angår forhold 4 og 5 har vidnet forklaret, at hun den pågældende nat sov på
bagsædet af sin bil, da hun ikke kunne få kontakt med c. hun bad politibetjenten om ikke at
angive hendes navn, da hun anmeldte, at tiltalte var ved huset. det førte politiet til ikke at
gøre mere ved sagen.
tiltalte skyldte vidnet penge for april, da hun skrev om et beløb på ca. 3.000 kr. i en korre-
spondance, som hun antager, at hun førte med tiltalte.
de ”drenge”, som tiltalte skrev om, antager hun var nogle mænd, som tiltalte kendte fra tidli-
gere afsoninger. tiltalte havde sagt, at det var nogle typer, der var meget værre, end han var.
hun havde ikke overvågning, da tiltalte øvede hærværk som omhandlet i forhold 6 og 7. når
hun tror, at det er tiltalte, der har ødelagt fjernsynet, hænger det sammen med, at kun han
kendte til, at det pågældende vindue kunne åbnes.
hun fandt videokameraet i en nærliggende have ved et hus, der ikke var beboet.
særligt for så vidt angår forhold 10 har vidnet forklaret, at det først var langt inde i korre-
spondancen med den ”anonyme ven”, at hun blev sikker på, at det var tiltalte, der skrev be-
skederne. det var meget skræmmende for vidnet. hun troede i begyndelsen, at det var en af
tiltaltes venner, der skrev. hun omtalte vold og trusler, men hun havde ikke lyst til at skrive
om voldtægt med en person, som ikke kendte.
vidnet kender personen, der blev dømt for vold mod tiltalte. den pågældende er efter volds-
episoden blevet kæreste med hendes veninde. hun var ikke vidne til volden.
                                                - 7 -
hun kontaktede politiet den 13. juni 2016 for at høre, hvad der skete med hendes anmeldelse.
betjenten sagde, at der ikke ville blive foretaget yderligere. hun kontaktede offerrådgiv-
ningen, som satte sig i forbindelse med politiet. den følgende dag ringede betjenten, som nu
var interesseret i sagen. hun var ved politiet sammen med advokat bredahl.
a har forklaret, at han ikke husker, om han har fortalt tiltalte, at han tidligere havde haft et
forhold til f. han så på intet tidspunkt, at f slog tiltalte. da han kom ud på gangen, så han f
ligge på gulvet. tiltalte sparkede f med formentlig højre fod flere gange mod hendes krop.
han så ikke, at der blev øvet vold på anden måde end ved spark. han blev forvirret og utryg
ved situationen. han mente ikke, at han kunne standse det. han løb op på 1.salen og tilkaldte
politiet. han kom ikke ned fra 1.salen, før politiet kom til stedet. det kan helt sikkert være
hans ordvalg, når det er skrevet i anmeldelsen, at der var en mand, som var amok. han har
ikke sagt, at de to var lige gode om det. udtrykket ”givet og taget” kommer ikke fra vidnet,
og det var ikke hans vurdering, at det var situationen. han kan ikke huske, at han i retten skul-
le have sagt, at tiltalte og f sloges. der var mundhuggeri mellem de to.
han talte med politifolkene uden for huset, da de ville forlade stedet. det er korrekt som an-
ført i en politirapport af 15. juni 2016, at han var bange for tiltalte, og han vidste, at f også var
det.
c har forklaret, at han ikke kan lide tiltalte, da tiltalte er fuld af løgn og laver ballade. det var
k, der fortalte ham, at politiet havde været hos tiltalte og f. han aflagde f et besøg, hvor han
kunne se, at f var blevet slået i ansigtet. han så f igen, da hun henvendte sig på vidnets bo-
pæl. f havde sovet i sin bil, og hun fortalte, at hun var blevet voldtaget af tiltalte. f var forslå-
et og græd. han kontaktede politiet, som han traf ved fs hus. han tilrådede f at anmelde
voldtægten. han kunne høre, at f sagde til betjenten, at hun var blevet voldtaget. der opstod
en dårlig stemning mellem vidnet og betjenten.
f har på et tidspunkt efter episoden med katten fortalt, at hun igen var blevet voldtaget af til-
talte.
                                                  - 8 -
e har forklaret, at hun ikke kunne lide tiltaltes personlighed. det var c, der fortalte, at f var
blevet voldtaget af tiltalte. vidnet tog over til f, der sagde, at hun var blevet voldtaget. f har
ved en senere lejlighed fortalt vidnet, at tiltalte igen havde voldtaget hende. vidnet har ved
begge lejligheder søgt at overtale f til at anmelde det, men f var ikke meget for det. f forven-
tede ikke, at politiet ville tage hende alvorligt. f var meget bange for tiltalte, der havde truet
og slået hende.
hun kan ikke huske, hvornår der er indgivet anmeldelse til politiet. hun husker heller ikke,
om hun har opfordret f til at gå til lægen. f har haft kvælningsmærker, men hun husker ikke
på hvilket tidspunkt, hun har set det.
landsrettens begrundelse og resultat
skyldsspørgsmålet
af landsrettens kendelse vedrørende skyldsspørgsmålet fremgår:
”landsrettens begrundelse og resultat:
forhold 1
også efter bevisførelsen for landsretten, herunder navnlig fs, as og cs forklaringer, finder
alle nævninger og dommere af de grunde, der er anført af byretten, at tiltalte er skyldig i for-
hold 1 som fastslået af byretten.
forhold 2
også efter bevisførelsen for landsretten, herunder navnlig fs forklaring, finder alle nævninger
og dommere det af de grunde, der er anført af byretten, bevist, at tiltalte tiltvang sig samleje
med f ved vold og den i situationen liggende trussel om yderligere vold, og at dette stod tiltal-
te klart. det tiltrædes således, at tiltalte er skyldig som fastslået af byretten.
forhold 3
også efter bevisførelsen for landsretten, herunder navnlig fs forklaring, finder alle nævninger
og dommere det af de grunde, der er anført af byretten, bevist, at tiltalte tiltvang sig samleje
                                                  - 9 -
med f ved den i situationen liggende trussel om vold, og at dette stod tiltalte klart. det tiltræ-
des således, at tiltalte er skyldig som fastslået af byretten.
forhold 4
også efter bevisførelsen for landsretten finder alle nævninger og dommere det af de grunde,
der er anført af byretten, bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med den principale
tiltale.
forhold 5
af de grunde, der er anført af byretten, finder alle nævninger og dommere, at tiltalte er skyl-
dig i overensstemmelse med tiltalen, idet det tiltrædes, at beskederne er omfattet af straffelo-
vens § 266.
forhold 6-9
alle nævninger og dommere finder det af de grunde, der er anført af byretten, bevist, at tiltalte
er skyldig i overensstemmelse med tiltalen, idet det tiltrædes, at forhold 7 og 9 er henført un-
der straffelovens § 291, stk. 2.
forhold 10
også efter bevisførelsen for landsretten finder alle nævninger og dommere det af de grunde,
der er anført af byretten, bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med tiltalen, idet be-
skeden efter sit indhold findes omfattet af straffelovens § 266.
                                        t h i b e s t e m m e s:
byrettens skyldkendelse stadfæstes.”
sanktionsspørgsmålet
af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder samtlige nævninger og dommere, at tiltalte
skal idømmes forvaring i medfør af straffelovens § 70, stk. 2.
                                               - 10 -
erstatning
efter de juridiske dommeres bestemmelse tiltrædes det af de af byretten anførte grunde, at
tiltalte skal betale tortgodtgørelse og erstatning med i alt 80.598 kr. med tillæg af procesrente
fra den 8. juni 2017.
tiltalte har været frihedsberøvet fra den 21. juni 2016.
                                    t h i k e n d e s f o r r et :
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
 tfa
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 2. februar 2015.
b-42-14
s aps u/konkurs
(advokat jens ellebjerg hansen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
aps.
selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 9. marts 2012 af
s2 aps med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. selska-
bet havde regnskabsår fra 1. juli – 30. juni, og første regnskabsperiode løb fra den 9. marts
                                                      -2-
2012 til den 30. juni 2013. x har ifølge samme rapport siden stiftelsen været registreret som
direktør i selskabet. selskabets formål var at drive tagdækningsvirksomhed, psykologisk
rådgivning og udlejning af ejendomme.
erhvervsstyrelsen traf den 3. marts 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og den
10. april 2014 blev advokat jens ellebjerg hansen udnævnt som likvidator. på dennes an-
modning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev sam-
tidig udpeget som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 13. august 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tæne mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 25. august 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
i et svarskrift modtaget den 8. oktober 2014 er x fremkommet med sine bemærkninger, som
må forstås således, at han nedlægger påstand om, at han ikke skal pålægges konkurskaran-
tæne.
x udeblev fra et telefonmøde den 12. november 2014, hvorefter retten besluttede, at sagen
skulle behandles på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”…undertegnede har i forbindelse med arbejdet som kurator for s aps under konkurs
       indstillet til sø- og handelsretten skifteret, at der indledes sag vedrørende konkurskaran-
       tæne, jf. konkurslovens § 157, for selskabets registrerede direktør, x.
       sø- og handelsretten skifteret har på baggrund heraf besluttet, at tage indstillingen til
       følge, jf. kopi af retsbog af 13. august 2014 vedlagt som sagens bilag 1.
                                               -3-
baggrunden for kurators indstilling er følgende:
det nu konkursramte selskab er stiftet den 9. marts 2012, og selskabet har ifølge selska-
bets direktør siden stiftelsen ydet service inden for tagdækning, idet selskabet er blevet be-
stil af andre større entreprenører til at udføre arbejde som underentreprenør.
herudover har selskabet lejet sig ind på adressen … københavn, idet det angiveligt har
været hensigten, at selskabet skulle totalistandsætte lejemålet med henblik på at udleje det
til østeuropæiske håndværkere.
fra stiftelsen og frem til konkursen bestod selskabets registrerede direktion af x, jf. bilag
2.
overtrædelse af afgiftslovgivningen:
direktøren har ifølge skat drevet momspligtig virksomhed uden at lade sig momsregi-
strere. herudover har selskabet heller ikke været registreret for a-skat og am-bidrag.
det gøres gældende, at selskabet har opkrævet moms for sit arbejde. det fremgår af sel-
skabets bogføring, at der er bogført, som om selskabet var momsregistreret.
til dokumentation herfor vedlægges kopi af saldobalance for perioden 9. marts 2012 til
30. juni 2013 og 1. juli 2013 til 4. juni 2014, som er rekvireret i selskabets online bogfø-
ringsprogram. saldobalancerne vedlægges som sagens bilag 3.
herudover vedlægges kopi af side 1 af kontokort for ovenstående 2 perioder, hvoraf det li-
geledes fremgår, at der er bogført, som om selskabet var momsregistreret. kontokortene
vedlægges som sagens bilag 4.
yderligere vedlægges skats skrivelse af 26. februar 2014, hvoraf det fremgår, at selska-
bet først den 20. februar 2014 har anmodet om at blive registreret for moms, a-skat og
am-bidrag. skrivelsen vedlægges som sagens bilag 5.
endvidere vedlægges skats skrivelse af 11. marts 2014, hvoraf det følger, at selskabet
ikke har kunne blive registreret for moms, a-skat og am-bidrag, idet selskabet ikke har
stillet den fornødne sikkerhed. skrivelsen vedlægges som sagens bilag 6.
indregistrering af køretøjer:
                                                    -4-
     herudover har direktøren haft indregistreret minimum 4 motorkøretøjer, 1 motorcykel og
     en påhængsvogn i selskabets navn, der angiveligt ikke har haft nogen funktion i selskabet.
     e-mail fra centralregisteret for motorkøretøjer vedlægges som sagens bilag 7.
     direktørens forklaringer herom har været uklare, og det er en generel tendens, at der
     mangler dokumentation for handlerne med motorkøretøjerne.
     kurator har gentagne gange tilskrevet x om, hvor et motorkøretøj, som er registreret,
     som tilhørende selskabet befinder sig. direktøren har imidlertid ikke været i stand til at
     oplyse dette til kurator, ligesom direktøren er fremkommet med modstridende forklaringer
     om, hvor køretøjet befinder sig.
     manglende indberetning af løn samt frie goder til skat:
     i et udkast til selskabets årsrapport som imidlertid aldrig er blevet indleveret, har revisor i
     sin supplerende bemærkning på side 5 gjort opmærksom på, at der ikke er blevet indberet-
     tet løn samt frie goder til skat, hvilket kan være ansvarspådragende for ledelsen. års-
     rapporten vedlægges som sagens bilag 8.
     bogføringsmateriale:
     ydermere er det kurators opfattelse, at selskabets bogføringsmateriale ikke er fyldestgø-
     rende, idet der i strid med bogføringsloven mangler bilag, og der er sket fejlposteringer.”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende
     at     x i hele perioden fra selskabets stiftelse frem til fristdagen har været registreret som
            direktør for selskabet, jf. bilag 2, ligesom han reelt har varetaget selskabets drift
            frem til fristdagen,
     at     x således senere end 1 år før fristdagen har deltaget i ledelsen af det nu konkurs-
            ramte selskab,
                                                    -5-
      at     x ved at opkræve moms uden at være momsregistreret og ved at undlade at angive
             a-skat og am-bridrag til det offentlige har gjort sig skyldig i særdeles grov over-
             trædelse af afgiftslovgivningen,
      at     der ikke er blevet indberettet løn samt frie goder til skat,
      at     bogføringslovens bestemmelser ikke er blevet overholdt,
      at     ovennævnte handlinger må betegnes som groft uforsvarlig forretningsførelse,
      at     handlingerne er af en sådan karakter og grovhed, at x er uegnet til at deltage i le-
             delsen af en virksomhed med begrænset ansvar,
      at     det findes rimeligt, at x, som følge af de angivne forhold, pålægges konkurskaran-
             tæne.”
x har i sit svarskrift til støtte for påstanden anført:
      ”vedr lejemålet … har det aldrig været meningen det skulle udlejes til østeuropæiske
      håndværkere.. huset skulle sættes i stand som luxuxlejligheder og udlejes gennem
      abrb.com til 2000kr om dagen…
      vedr momsregistrering..
      da vi oprettede s aps blev det bestilt gennem en advokat og betalte for de skulle moms-
      registrer firmaet. (har sendt dokumentation på dette til kurator). og fra starten lavet
      regnskaber som et momsregistret firma og fået lavet årsopgørelse om et momsregistreret
      firma.. da jeg i januar 2014 mødte skat på en byggeplads som efterfølgende oplyste at
      firmaet ikke var momsregistret blev alt arbejde indstillet og min revisor ansøgte den 20
      feb 2014 om at selskabet blev moms registret.. og siden har der ikke været indtægter i sel-
      skabet hvori der fremgår det skulle været momsregistrering...
      så mener i denne påstand jeg helt har handlet i god tro og i samme øjeblik det blev oplyst
      firmaet manglede at blive momsregistret indstillede alt drift..
      vedr. biler reg i selskabet..
      bil renault master 2,5 dci
                                             -6-
stod selskabet som lejer og bruger af.. p1 stod som ejer og havde den finansieret gennem
setanderbank…
den står som bogført hver mdr. som lejet.. den havde selskabet fra start lejet til ultimo nov
2013..
en crystler van.. den blev købt for 25000kr.. og 2 mdr efter solgt for samme pris.. der er
både faktura på købet og en faktura og indgående saldo på 250000 på firmaets bankkonto
fra p2.
hvad angår traileren..har den tilhørt mig personligt siden 2009, har sendt købekontrakt,
og alle duk. til kurator.. jeg lejede den ud til s aps men har aldrig modtaget leje da fir-
maet ikke tjente penge
efter november 13 da den lejede bil blev leveret tilbage til santanderbank kunne firmaet
ikke forsætte sin drift..så lånte min personlige bus ud til selskabet og selskabet skulle stå
for de daglige udtifter på denne..dette drejer sig om en pegeut boxer. på dette tidspunkt
havde selskabet ingen penge at købe for og den fremgår ikke i regnskaberne..
og det er rigtigt at jeg indregistrede min private motorcykel i firmaet..da jeg brugte den
til at køre på arbejde på byggepladser inden i københavn..dette er nok den eneste dumme
fejl jeg har lavet..
vedr .a-skat og løn..
firmaet har ikke haft nogle ansatte.! og jeg har arbejdet mere eller mindre gratis i firmaet
(på nær de 89000kr der stod i minus på mellemregnings kontoen). og det er med disse
revisoren gør sit notat..da han mente de skulle pålægges mig som løn og opgives som a
indkomst.
vedr. : bogføring
min stataut. revisor har ikke fundet fejl i bogføringen alle bilags konto passer med udgif-
ter og indtægter. pånær 3-5 faktura som var bortkommet og erstattet med bilags ark. som
stemmer i overensstemmelse med ingående i bank..
der er ikke blevet indberettet løn og a-skat da firmaet ikke har haft ansatte og ikke udbe-
talt løb..
                                                   -7-
      og grunden til selvskabet ophørte var desværre fordi selskabets eneste aktiv (x) kom al-
      vorligt til skade med benet ved at falde gennem en kloark på enghavevej 12 og køre nu en
      sag mod udlejeren på grund af dette.
      , og jeg ikke kunne finde de 15000kr kurator ville have i aconto for at gen åbne s smat
      manglede betaling til min revisor.. men på trods af dette lavede han alle regnskaber fær-
      dig og klargjorde alle parpir til kurator hvor jeg desværre ikke var i stand til at finde mid-
      lerne til advokaten..”
sø- og handelsretten skal udtale:
x har fra stiftelsen af selskabet og frem til fristdagen været direktør for selskabet og har såle-
des deltaget i ledelsen af selskabet senere end 1 år før fristdagen, jf. konkurslovens § 157, stk.
1.
det lægges som ubestridt til grund, at selskabet fra stiftelsen og frem til i hvert fald januar
2014 har drevet momspligtig virksomhed og har opkrævet moms uden at have været moms-
registreret. det lægges videre som ubestridt til grund, at selskabet heller ikke har været regi-
streret for a-skat og am-bidrag, og at selskabet har undladt at angive a-skat og am-bidrag.
det lægges endelig efter det af kurator oplyste og skat’s breve af 26. februar 2014 og 11.
marts 2014 til grund, at selskabet først den 20. februar 2014 anmodede om at blive registreret
for moms, a-skat og am-bidrag.
skifteretten finder, at x som direktør havde pligt til at sikre sig, at selskabet var registreret
for moms, a-skat og am-bidrag. x sikrede sig ikke dette på trods af, at selskabet drev
momspligtig virksomhed og opkrævede moms, og x har derfor udøvet groft uforsvarlig for-
retningsførelse.
x har erkendt, at han lod selskabet købe en motorcykel, som han anvendte privat, uden at
indberette det til skat, og skifteretten finder, at x også af denne grund har udøvet groft
uforsvarlig forretningsførelse.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
                                                -8-
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                    thomas finne andersen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                             dom
afsagt den 31. marts 2016 af østre landsrets 18. afdeling
(landsdommerne ulla staal, nikolaj aarø-hansen og rune asmussen (kst.)).
18. afd. nr. b-3083-14:
mapfre global risks compania
internacional de seguros y reaseguros s.a.
(advokat allan kvist-kristensen)
mod
codan forsikring a/s
(advokat henrik thal jantzen)
denne sag, der er anlagt ved retten på frederiksberg, er ved rettens kendelse af 7. november
2014 (bs f-1028/2014) henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens
§ 226, stk. 1.
sagsøgeren, mapfre global risks compania internacional de seguros y reaseguros s.a.
(herefter mapfre), har nedlagt påstand om, at sagsøgte, codan forsikring a/s (herefter
codan), skal betale 7.888.493,50 euro med procesrente fra den 10. august 2012.
codan har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af 5.777.739 euro med
procesrente fra sagens anlæg den 3. juni 2014.
sagen vedrører et forsikringsretligt opgør efter en brand hos virksomheden elpozo ali-
mentación s.a. (herefter elpozo), spanien, i forbindelse med virksomhedens opførelse af et
kødforarbejdningsanlæg til en samlet værdi af ca. 107 mio. euro. branden forårsagede
betydelig skade på flere igangværende entrepriser, herunder på kj industries a/s’ (herefter
kj) entreprise vedrørende levering og installering af et bakketransportanlæg med tilhørende
vaske- og lagersystem til en samlet værdi af ca. 24 mio. euro. som følge af branden udbetalte
forsikringsselskabet mapfre, der havde tegnet bygnings- og tingsforsikring for elpozo,
                                                  - 2 -
erstatning til elpozo med i alt ca. 67,8 mio. euro, hvoraf ca. 15,8 mio. euro relaterede sig til
brandskade på kj’s entreprise. kj havde hos codan tegnet en all risks montageforsikring og
modtog i anledning af brandskaden erstatning fra codan med i alt ca. 4,2 mio. euro.
sagen angår i første række, om elpozos tab vedrørende brandskaden på kj’s entreprise er
dækket af kj’s all risks montageforsikring, således at mapfre hos codan i medfør af for-
sikringsaftalelovens § 42 efter reglerne om dobbeltforsikring har krav på regres på halvdelen
af det udbetalte erstatningsbeløb vedrørende brandskaden på kj’s entreprise, og om kravet i
givet fald er forældet. såfremt mapfre har et regreskrav mod codan, angår sagen tillige, om
codan har et modkrav til kompensation svarende til halvdelen af det beløb, som codan har
betalt til kj, ud fra et tilsvarende synspunkt om dobbeltforsikring, ved at kj er medforsikret
under elpozos forsikring hos mapfre.
sagsfremstilling
entrepriseaftalen mellem elpozo og kj
i forbindelse med industrivirksomheden elpozos opførelse af et nyt kødforarbejdningsanlæg
på virksomhedens ejendom indgik virksomheden den 29. august 2007 en entrepriseaftale med
kj om kj’s levering og installering af et bakketransportanlæg med tilhørende vaske- og
lagersystem i elpozos nyopførte og eksisterende bygninger. i entrepriseaftalen, der var baseret
på kj’s tilbud, hedder det i dansk oversættelse blandt andet:
       ”i. at elpozo er indehaver med fuld ejendomsret over tre industribygninger,
            som ligger ved siden af hinanden, beliggende i alhama de murcia … en af
            disse er i øjeblikket i opbygnings- og udstyrsfasen og er udpeget til et nyt
            anlæg for slicing, og den anden, som er i drift, er udpeget til et nyt center
            for kødforarbejdning, og den tredje er den nuværende fabrik, som også er i
            drift, og som er udpeget til fabrik for pølser og forarbejdede produkter.
            elpozo er interesseret i, at de pågældende konstruktions- og ud-
            styrsarbejder på deres produktionscentre udføres af specialister i hvert parti
            eller bygnings- eller anlægsdel, hvorfor der indgås kontrakt om delvise
            udførelser af arbejder eller anlæg med hver specialist.
       ii. at et af disse partier (tilbud nr. 75.085, version 6) vedrører
            1. installation af et anlæg til transport af fyldte og tomme bakker fra kød-
                forarbejdningscenteret til anlægget for slicing og pølsefabrikken.
            2. installation af nogle automatiske bakkelagre med fersk svinekød og kalkun
                til ”cocidos”/kogning, slicing-produkter, ogg råvarer til charcuteri og
                tørrede forarbejdede produkter.
                                        - 3 -
     3. installation af et vaskesystem og lagring af bakker på 600x400 mm, og på
         800x400 mm.
endnu et parti (tilbud nr. 76.115, version 4) vedrører ændring af soopskærings-
salen, som er placeret i førnævnte center for kødforarbejdning.
…
…
tredje.- den tekniske ledelse for de arbejder, der skal
udføres
den tekniske ledelse skal udføres af en ingeniør tilhørende proing, s.l, som
direkte eller gennem den person eller de personer, som han kan befuldmægtige,
giver så mange ordrer, og altid skriftligt, som skønnes eller anses for
hensigtsmæssigt til kj, hvis overholdelse denne og teknikerne, som kj skal have
permanent ved anlæggene, underkaster sig. hvis den tekniske ledelse skønner, at
de af kj udpegede teknikere ikke er egnede personer, kan denne kræve deres
udskiftning, når denne måtte anse det for hensigtsmæssigt ved hjælp af begrundet
meddelelse, som stiles til kj.
det påhviler den tekniske ledelse at afgøre alle de spørgsmål, som måtte opstå
mellem elpozo og kj som følge af udførelsen af arbejderne.
…
den tekniske ledelse skal koordinere det arbejde, som udføres af de forskellige
entreprenører på elpozo’s anlæg, og kj skal samarbejde loyalt for at undgå
mangler og forsinkelser på grund af manglende samarbejde mellem en-
treprenørerne.
…
femte.- budget
totalbudgettes sum, som inkluderer leveringen af materialer og maskiner, såvel
som udførelse af de kontraherede anlæg, beløber sig til en sum af treogtyve
millioner seks hundrede tusinde euro (23.600.000,00 €) …
…
trettende.- entreprenørens forpligtelser
…
2.   alt hvad der er nødvendig til montagen og installationen er for kj’s regning
     med undtagelse af den byggeplads/de civile byggearbejder, som er beregnet
     til at indeholde de kontraherede anlæg, honorarer til den tekniske ledelse,
     licenser, kommunale afgifter, officielle bevillinger samt opnåelse af
     registrering/anmeldelse af endelige tilslutninger ved de kompetente offentlige
                                                 - 4 -
           og private instanser, dvs.: vand, el, gas, telefon, damp, industriel afkøling etc.,
           som er for elpozo’s regning. …
      …
      5.   …
           kj forpligter sig til at tegne en all-risk forsikringspolice for materielle skader
           og for erstatningsansvar med tilstrækkelig dækning, og med gyldighed fra
           den første levering af materialer indtil den foreløbige modtagelse af alle
           anlæggene.
           kj er til enhver tid forpligtet til at godtgøre, at omtalte police holdes gyldig.
      …
      femtende.- sprog
      alle informationer, tegninger, meddelelser, tilbud, manualer og al dokumentation af
      enhver type, som ligger til grund for nærværende kontrakt, skal affattes på kontrakt-
      sproget, som er spansk.
      skestende.- anvendelig lovgivning
      parterne aftaler udtrykkeligt, at alle overenskomster og aftaler, som udledes af nær-
      værende kontrakt, skal reguleres i henhold til spansk lovgivning.
      syttende.- voldgift
      uafhængigt af ethvert uenighedsspørgsmål af teknisk karakter, hvis afgørelse begge
      parter måtte overdrage til den tekniske ledelse, skal alle kontroverser, som måtte opstå
      mellem parterne i forbindelse med terminerne og bestemmelserne i nærværende
      kontrakt aføres endeligt af reglerne for forligsmægling og voldgift fra corte civil y
      merantil de arbitraje (civil og markantil voldgiftsret) i madrid ...”
kj skulle levere og installere bakketransportsystemet med tilhørende vaske- og lagersystem i
perioden 29. august 2007 – 31. januar 2010.
af en liste over elpozos øvrige kontraktparter i forbindelse med opførelsen af kødforar-
bejdningsanlægget fremgår, at ingeniørfirmaet proing ingenieria (herefter proing) også
varetog ”project and technical maganement” i forhold til disse.
den 15. januar 2010 – kort før kj’s endelige levering – opstod brand i elpozos industri-
bygninger med omfattende materielle skader til følge, herunder på kj’s leverancer.
                                               - 5 -
elpozo anlagde i spanien voldgiftssag mod kj med påstand om, at kj bar risikoen for den del
af kj’s entreprise, som var færdiggjort, da branden indtraf, og som elpozo havde betalt for.
ved voldgiftsrettens afgørelse blev det fastslået, at elpozo ikke havde krav på tilbagebetaling
af den erlagte betaling til kj.
kj’s all risks montageforsikring hos codan
forsikringsmæglervirksomheden marsh udarbejdede på vegne af kj et forsikringsoplæg til
opfyldelse af kj’s forpligtelse i henhold til entrepriseaftalen med elpozo om at tegne en all
risks montageforsikring. oplægget var blandt andet bilagt kj’s tilbud til elpozo og en dansk
oversættelse af entrepriseaftalen. i oplægget var kj anført som forsikringstager, men her-
udover var intet anført om, hvem der skulle være sikret i henhold til den ønskede forsikring.
marsh indhentede blandt andet et forsikringstilbud af 8. juni 2008 fra codan. i en e-mail af
10. juni 2008 anførte hans ole hansen, regnskabschef hos kj, om dette forsikringstilbud til
laurids larsen, forsikringsmægler hos marsh, blandt andet:
      ”6) klausul 9432. ”forsikringen dækker dog ikke skader, som på grund af ar-
      bejdets natur må anses som en uundgåelig eller af arbejdets udførelse”. ved lidt
      bagklogskab kan rigtig mange skader vel lægges ind under den klausul? en
      urimelig klausul?
      7) hvordan vil vi være stillet hvis kunden kræver erstatning for driftstab ved
      forsinkelser pga. skader f.eks. brand?”
i en e-mail af samme dag besvarede laurids larsen hans ole hansens spørgsmål med blandt
andet:
      ”6) klausul 9432 vedrører dækning for skade på elpozos eksisterende ejendom,
      som skyldes kj’s montagearbejde.
      som i enhver anden forsikring gælder også her, at skade som er uundgåelig og
      dermed forudsigelig ikke kan forsikres.
      7) forsikringen kan evt. udvides til at dække bygherrens dokumenterede øko-
      nomiske tab der skyldes forsinket aflevering/i brugtagning af kj’s leverance og
      som dirket kan tilskrives en forsikringsdækket hændelse, herunder brandskade på
      kj’s leverance.
      lad mig vide, hvis bygherren er interesseret i et tilbud på en sådan udvidelse?”
                                                - 6 -
den 10. juni 2008 sendte laurids larsen tillige en e-mail til henrik møller, codan, hvori han
angav, at der også skulle tegnes en ansvarsforsikring for at sikre kj’s entreprenører for ikke at
forlade sig på, at disse havde tegnet selvstændige erhvervsansvarsforsikringer.
i en e-mail af 12. juni 2008 skrev laurids larsen til hans ole hansen om prisen for ansvars-
forsikring i tillæg til all risks montageforsikringen og anførte blandt andet: ”sikrede er som
for all risks montagedelen kj og samtlige underentreprenører”.
af kj’s police vedrørende all risks montageforsikring tegnet hos codan fremgår blandt andet:
       ”forsikringstager:                    kj industries a/s
                                             …
       ikraft pr.:                           1. juni 2008
       …
       montageforsikringen omfatter:
           dækninger                      forsikringssummer         selvrisiko
           montagen                       175.740.000 kr.           75.000 kr.
           - inklusive brand
           bestående bygning/             5.000.000 kr.             75.000 kr.
           anlæg
           ansvar                         10.000.000 kr.            75.000 kr.
           - person- og tingskade
       …
                                    særlige forsikringsbetingelser
       branddækning:
       uanset det i betingelserne punkt 6.1.1 anførte dækker nærværende police skade
       som følge af brand, men udelukkende på selve montageobjektet.
       …
       klausul 9432 – bygherrens bestående bygninger og anlæg
       forsikringen dækker ikke tab og skade som følge af brand.
       forsikringen dækker anden skade på bygherrens bestående bygninger og anlæg
       ved beskadigelse, der er en direkte følge af entreprise- og/eller montagearbejdets
       udførelse.”
       …
                                        - 7 -
forsikringsbetingelser
montageforsikring
almindelige betingelser i tilslutning til gældende lov om forsikringsaftaler.
…
2.       hvem er dækket?
2.1      hvem dækker montageforsikringen?
2.1.1    hvis bygherre er forsikringstager, omfatter forsikringen også samtlige
         entreprenører, hvis montagesummer er medregnet i den samlede
         montagesum.
2.1.2    hvis forsikringstager er hovedentreprenør, omfatter forsikringen også
         bygherren og alle underentreprenører, hvis montagesummer er medregnet
         i den samlede montagesum.
2.1.3    hvis forsikringstager er underentreprenør eller fagentreprenør, omfatter
         forsikringen kun de personer, der deltager i den pågældende montage.
3.       hvor dækker forsikringen?
3.1      på forsikringsstedet
         forsikringen dækker skade på de forsikrede genstande, mens de befinder
         sig på byggepladsen, der er nævnt i policen, eller under indenlandske
         transporter er undervejs dertil.
         sektion i
         all risks forsikring
4        hvilke genstande er dækket?
4.1      montageobjektet
         forsikringen dækker alle af montagen omfattede arbejder, hvad enten
         disse er permanente eller midlertidige inklusive materialer, eller mate-
         rialer der skal anvendes dertil, og som bygherren eller entreprenøren ejer
         eller bærer risikoen for.
…
4.3      bestående bygninger og anlæg
         når det udtrykkeligt fremgår af policen, omfatter forsikringen eksiste-
         rende bygninger og anlæg, som tilhører bygherren, eller som denne har
         risikoen for. forsikringssummen for denne dækning tegnes som
         førsterisikoforsikring, og underforsikring kan ikke gøres gældende.
                                                - 8 -
       …
       18       forældelse af krav
                såfremt forsikringstageren ikke inden 6 måneder efter, at codan har af-
                slået et erstatningskrav, påstævner sagen for vedkommende domstol,
                mister forsikringstageren sin ret til erstatning.”
elpozos forsikring hos mapfre (ad codans modkrav)
elpozo tegnede den 15. juli 2009 en såkaldt ”combined industrial insurance” hos mapfre. af
forsikringspolicen fremgår blandt andet, at forsikringstager er elpozo (artikel 2), at aktiver,
der er i elpozos varetægt, men ejes af tredjemand, i visse tilfælde kan være dækket af
forsikringen, forudsat de ikke er forsikret ved en anden forsikringsaftale (artikel 7), og at krav
i henhold til aftalen forældes 2 år efter, de kan gøres gældende, og er undergivet spansk
værneting (artikel 61).
forløbet efter branden den 15. januar 2010
af korrespondance fra medio februar 2010 fremgår, at en repræsentant for codan fremsendte
kj’s forsikringspolice med tilhørende forsikringsbetingelser til mapfre, og at kj fremsendte
tilsvarende til elpozo.
af brev af 10. august 2010 fra codans spanske advokat til elpozo fremgår i engelsk over-
sættelse, at codan afviste, at elpozo var medforsikret under kj’s all risks montageforsikring
hos codan blandt andet under henvisning til, at forsikringen alene dækkede kj’s risici og
skader, og at kj ikke var hovedentreprenør.
ved en e-mail af 14. december 2010 aftalte codans advokat, advokat henrik thal jantzen, og
elpozo/mapfres daværende danske advokater, advokat louise lundsby wessel og advokat
jes anker mikkelsen, afholdelse af et møde. mødet blev afholdt den 20. december 2010, og
senere samme dag sendte advokat louise lundsby wessel en e-mail til advokat henrik thal
jantzen, hvori det i dansk oversættelse hedder:
       ”emne: vs: forsikringsdækning under police nr. 6633722941 – el pozo ali-
       mentación s.a. mod kj industries a/s og codan forsikring a/s.
                                                - 9 -
       kære hr. thal jantzen.
       vi henviser til vores møde i dag vedrørende ovennævnte sag, idet vi herved
       bekræfter, at vi vil videresende codans anmodning om at modtage en redegørelse
       fra vores klient, el pozo alimentación s.a. med en uddybning af det faktiske og
       retlige grundlag for deres synspunkt om at være forsikret under den entreprenør-
       og montage all risk forsikringspolice, der er tegnet af kj industries a/s hos
       codan forsikring a/s.
       da vi først for nylig er blevet instrueret i sagen og derfor ikke vil være i stand til
       at fortsætte før efter ferieperioden, bekræfter vi, at codan har meddelt suspension
       af enhver forældelsesfrist, der gælder for vores klienters krav i henhold til den
       nævnte forsikringspolice.”
primo april 2011 udbetalte mapfre 15.776.987 euro til elpozo for brandskaderne på kj’s
entreprise. den samlede forsikringssum i anledning af branden udgjorde 67.823.495,23 euro.
i et brev af 8. august 2011 til codan anførte advokat michael wiisby som ny dansk advokat
for elpozo og mapfre blandt andet:
       ”på denne baggrund beder jeg dem venligst bekræfte, at den skade, der er sket på
       el pozo’s ejendom er dækket af montageforsikringen. derefter vil el pozo og
       mapfre kontakte dem vedrørende opgørelse af den erstatning, der tilkommer
       mine klienter.
       for god ordens skyld beder jeg dem venligst samtidig bekræfte, at forældel-
       sesbestemmelsen i de særlige forsikringsbetingelsers pkt. 18 ikke finder anven-
       delse (muligheden for en sådan kort frist forældelsesfrist bortfaldt som bekendt
       ved sidste ændring af forsikringsaftalelovens §§ 29-30).”
ved brev af 19. september 2011 afviste advokat henrik thal jantzen på vegne af codan, at
elpozo som bygherre var medforsikret under kj’s all risks montageforsikring. advokaten
henviste navnlig til, at kj var fagentreprenør, og at elpozo ikke var noteret som medforsikret
i policen. spørgsmålet om mulig forældelse i medfør af forsikringsbetingelsernes punkt 18
blev ikke omtalt.
i brev af 10. juli 2012 til advokat henrik thal jantzen anførte advokat michael wiisbye
blandt andet:
                                               - 10 -
      ”som det måske er codan bekendt, har mapfre global risks udbetalt eur
      15.776.987 til dækning af tab ved branden. det gøres gældende, at tillige codan
      er forpligtet til at udbetale erstatning i anledning af branden.
      med nærværende brev skal mapfre global risks udtrykkeligt gøre opmærksom
      på, at det er selskabets intention at søge dækning for det nævnte erstatningsbeløb
      med tillæg af renter fra codan samt afbryde enhver forældelse eller retsfortabende
      passivitet, som måtte kunne komme på tale i relation til dette krav.”
mapfre har under denne sag påstået sig tillagt renter fra en måned efter nævnte brevs datering.
ved brev af 19. juli 2012 fremsatte elpozo over for codan krav om betaling af 15.341.444,46
euro, idet elpozo gjorde gældende at være forsikret under kj’s all risks montageforsikring.
ved en e-mail af 28. december 2012 til advokat henrik thal jantzen oplyste advokat allan
kvist-kristensen, at han var ny advokat for mapfre, og anmodede om indgåelse af ”en su-
spensionsaftale”.
den 11. januar 2013 indgik parterne herefter følgende aftale:
                     “suspension and jurisdiction agreement
      the parties agree to suspend the limitation period regarding mapfre’s alleged
      claim against codan forsikring after the fire on 15 january 2010 at the plant
      belonging to the company, el pozo, murcia, spain.
      the policy issued by mapfre in favor of and for the account of el pozo covers
      material damage including fire of the plant being equipped by kj industries and
      the claim against codan forsikring is based on an alleged claim for double
      insurance.
      in connection with the loss of the plant mapfre paid eur 15,776,987 to el
      pozo on 6 april 2011 pursuant to the above insurance contract.
      codan repudiate that el pozo’s loss are covered by any insurance taken out by
      codan, and accordingly repudiate that any double insurance claim exist.
      the following terms apply:
      • the agreement as regards suspension of time-limits can be terminated by either
          party with two months written notice.
      • mapfre and codan have agreed that the city court of copenhagen is to
          hold exclusive jurisdiction in relation to mapfre’s alleged the claim against
          codan forsikring.
                                               - 11 -
      • the suspension and jurisdiction agreement is governed by danish law.
      this suspension and jurisdiction agreement is without prejudice for codan and kj
      industries’ possible claim again el pozo, mapfre or any third party for loss
      incurred by the fire.
      this suspension of the time-limits is on the strict condition that mapfre alleged
      claim is not time-barred on the day of this agreement.”
codans spanske advokater fremsatte i breve fra maj 2013, maj 2014 og maj 2015 over for
mapfre krav om betaling af det beløb, som codan havde betalt i erstatning til kj som følge af
branden den 15. januar 2010.
forsikring & pensions responsum
forsikring & pensions responsumudvalg har ved brev af 9. juni 2015 besvaret følgende
spørgsmål til brug for sagen:
      ”spørgsmål 1
      er der forsikringspraksis for, at en entreprenør, der alene påtager sig en delle-
      verance til en større entreprise – eksempelvis levering af transportanlæg til en
      entreprise om opførelse af en slagterifabrik – i en forsikringsmæssig henseende,
      betragtes som hovedentreprenør med den konsekvens, at bygherren efter
      forsikringsbetingelserne dermed bliver medforsikret under policen?
      svar på spørgsmål 1
      nej. om en entreprenør forsikringsmæssigt anses for at være hovedentreprenør
      afhænger af en entrepriseretslig vurdering.
      spørgsmål 2
      hvis det er aftalt eller forudsat, at en bygherres tingrisiko i relation til en entre-
      prenørs leverance skal være medforsikret under entreprenørens montageforsik-
      ring, er det så praksis, at bygherren specifikt angives som medforsikret i policen,
      eller henholder man sig sædvanligvis alene til forsikringsbetingelsernes
      standardbestemmelser om, hvem der er medforsikret?
      svar på spørgsmål 2
      som hovedregel skal forsikringsselskabet gøres opmærksom på, hvis bygherren
      ønskes medforsikret på entreprenørens montageforsikring. det vil i bekræftende
      fald typisk ske ved at anføre bygherren som medforsikret på policen.
      det er ikke sædvanligt, at det fremgår af standardvilkårene, hvem der er sikret.
      spørgsmål 3
                                        - 12 -
vil en bygherre efter gældende forsikringspraksis anses som medforsikret under
en montageforsikring alene på basis af den ovenfor citerede bestemmelse i
forsikringsbetingelserne i tilfælde, hvor det ikke konkret er aftalt eller forudsat
med bygherren, at denne skal være medforsikret, idet bygherren derimod har
udtaget sin egen tingforsikring for bygherrens risiko ved den pågældende en-
treprise?
svar på spørgsmål 3
den citerede bestemmelse kan ikke anses for at udtrykke en generel forsik-
ringspraksis, hvorfor spørgsmålet ikke kan besvares. om bygherren er medfor-
sikret, er altid en konkret vurdering af forsikringsaftalen.
spørgsmål 4
responsumudvalget bedes oplyse, om det efter forsikringspraksis er sædvanligt,
at bygherren selv udtager forsikring for brandrisikoen?
svar på spørgsmål 4
ja.
spørgsmål 5
i tilslutning til besvarelsen af spørgsmål 4 spørges, om en entrepriseforsikring
udtaget af en entreprenør efter forsikringspraksis sædvanligvis medforsikrer
bygherrens risiko for brand på entrepriseobjektet. besvarelsen bedes omfattet
såvel tilfælde, hvor entreprenøren er hovedentreprenør, som tilfælde, hvor han er
fag- og underentreprenør.
svar på spørgsmål 5
der findes ikke en fast praksis i forhold til branddækningen på entreprisefor-
sikringer. nogle entrepriseforsikringer dækker aldrig brand, mens andre omfatter
brand som standard. det har typisk ikke betydning for spørgsmålet, om
entreprenøren er hovedentreprenør, fag- eller underentreprenør.
spørgsmål 6
responsumudvalget bedes oplyse, om der efter forsikringspraksis er forskel på,
hvem der sædvanligvis er medforsikret under en all risk entrepriseforsikring,
afhængigt af om denne er udtaget af 1) bygherren, 2) hovedentreprenøren eller 3)
en fag- eller underentreprenør.
svar på spørgsmål 6
det vil typisk være bygherren eller hovedentreprenøren, som tegner all risk
entrepriseforsikringen. hvem der er medforsikret afhænger af det aftalte, og ikke
af hvem der tegner forsikringen.
spørgsmål 7
responsumudvalget bedes oplyse, om der er forsikringspraksis for, at en byg-
herre, der har udtaget egen bygningsforsikring inklusive tingsforsikring for en-
treprisen, samtidig er medforsikret på en 1) en hovedentreprenørs all-risk for-
sikring 2) en fag- eller underentreprenørs all risk forsikring.
svar på spørgsmål 7
                                        - 13 -
som anført under svaret på spørgsmål 6, afhænger det af det aftalte, hvem som er
medforsikret på en all risk forsikring. der findes ingen fast praksis herfor, heller
ikke i de tilfælde, hvor bygherren selv har tegnet egen bygningsforsikring
inklusive tingforsikring for entreprisen.
spørgsmål 8
hvis en bygherre selv kontraherer byggeriet direkte med en række entreprenører
og ikke gennem en enkelt entreprenør, er der i så fald forsikringsmæssig praksis
for, at hver af de enkelte entreprenører under deres respektive all-risk
montageforsikringer medforsikrer bygherrens brandrisiko?
svar på spørgsmål 8
nej – der findes ingen fast praksis på området.
spørgsmål 9
responsumudvalget bedes oplyse, om det er sædvanligt, at en entreprenør, der
kun påtager sig at forestå en del af en samlet entreprise, udtager en all-risk
montageforsikring frem for en all risk entrepriseforsikring?
svar på spørgsmål 9
der findes ikke en praksis for, at der tegnes særskilt forsikring generelt. hvis der
tegnes særskilt forsikring for enkelte entreprenører, vil det afhænge af arbejdets
karakter, om det er all risk montage- eller entrepriseforsikring, der er mest
passende.
spørgsmål a
er der forsikringspraksis for, at en all risks forsikring tegnet som led i et entre-
priseforhold sædvanligvis dækker byggeriets hovedinteressenter, dvs. bygherren,
entreprenør og underentreprenør?
svar på spørgsmål a
ja. responsumudvalget har forudsat, at spørgsmålet angår entrepriseforsikringer.
spørgsmål b
kan responsumudvalget tilslutte sig, at der er forsikringspraksis for, at kredsen af
sikrede er den samme på en all risks montageforsikring som en all risk en-
trepriseforsikringer?
svar på spørgsmål b
ja.
spørgsmål c
anser responsumudvalget et forsikringsvilkår vedrørende afgrænsningen af
kredsen af sikrede på en all risks forsikring som et forsikringsvilkår med væ-
sentlig betydning for dækningen.
svar på spørgsmål c
afgrænsningen af kredsen af sikrede er væsentlig, men ikke mere væsentlig end
andre bestemmelser i forsikringsaftalen.
                                         - 14 -
spørgsmål d
når forsikringsselskaber anvender alment kendte branchespecifikke begreber i
forsikringsvilkår uden samtidig at definere begrebernes betydning i policen eller
forsikringsbetingelserne, er der så forsikringspraksis for at tillægge sådanne
begreber den naturlige sproglige eller branchemæssige betydning ved fortolk-
ningen af forsikringsvilkåret?
svar på spørgsmål d
spørgsmålet kan ikke besvares ud fra fast praksis. det er en konkret vurdering af
det enkelte vilkår, som i sidste instans henhører til domstolene.
spørgsmål e
såfremt et forsikringsselskab ønsker at tillægge et eller flere branchespecifikke
begreber i et forsikringsvilkår en særlig betydning, der afviger fra den naturlige
sproglige og branchespecifikke betydning af disse begreber, og som fører til en
snævrere forsikringsdækning ved at kredsen af sikrede indskrænkes, vil det så
være god forsikringspraksis, at forsikringsselskabet definerede begrebet eller
begreberne i policen og/eller forsikringsbetingelserne.
svar på spørgsmål e
hvis selskabet vil sikre sig en særlig betydning af et vilkår – herunder en ind-
skrænkende fortolkning – vil det ofte være et krav, at dette bliver uddybet i for-
sikringsaftalen. det vil derfor samtidigt også kunne anses for at være god skik.
spørgsmål f
responsumudvalget bedes redegøre for, om der findes en særlig forsikrings-
mæssig forståelse af de entrepriseretlige begreber hovedentreprenør, fagentre-
prenør og underentreprenør i relation til fastlæggelsen af kredsen af sikrede på en
all risks entreprise- og montageforsikring, der afviger fra den naturlige sproglige
og entrepriseretlige betydning af disse begreber?
såfremt spørgsmålet besvares bekræftende anmodes responsumudvalget om at
uddybe sit svar.
svar på spørgsmål f
som anført under svaret på spørgsmål 1, anvender forsikringsselskaberne be-
greberne, som man ville gøre det i entrepriseretten.
spørgsmål g
såfremt det lægges til grund, at en dansk entreprenør er kontraktligt forpligtet til
at tegne en all risks forsikring på baggrund af en entreprisekontrakt med en spansk
bygherre, og entreprenøren som følge heraf specifikt har anmodet sit danske
forsikringsselskab om at udstede en all risks forsikring i henhold til en-
treprisekontraktens bestemmelser, vil det så være i overensstemmelse med
sædvanlig god forsikringspraksis, at forsikringsselskabet udsteder a) en all risks
forsikring og/eller en all risks montageforsikring, hvor bygherren er medsikret
eller b) en all risks forsikring og/eller en montageforsikring, hvor bygherren ikke
er medsikret?
svar på spørgsmål g
                                         - 15 -
spørgsmålet kan ikke besvares ud fra generel praksis, da det blandt andet af-
hænger af, hvad forsikringstageren beder om, entreprisekontraktens indhold og
selskabets egen praksis.
spørgsmål h
responsumudvalget bedes oplyse, om det er usædvanligt, at der foreligger
dobbeltforsikring i entrepriseforhold, herunder f.eks. at byggeriets parter kan være
sikret mod samme risiko på flere forskellige forsikringer tegnet af forskellige af
byggeriets parter – f.eks. en bygningsbrandforsikring tegnet af bygherren og en all
risks entrepriseforsikring tegnet af entreprenøren?
svar til spørgsmål h
der kan forekomme dobbeltforsikring i entrepriseforhold. for eksempel, hvis
entrepriseforsikringen undtagelsesvist også dækker brand.
spørgsmål i
responsumudvalget bedes oplyse, om der er forsikringspraksis for at tillægge
forsikringsforholdene for bygherren betydning ved fastlæggelsen eller fortolk-
ningen af dækningsomfanget på en all risks montageforsikring, der tegnes af
entreprenøren.
svar på spørgsmål i
bygherrens forsikringsforhold har ikke betydning i hverken skadessituationen
eller indtegningen, med mindre det specifikt har været et emne i forbindelse med
indtegningen.
spørgsmål j
responsumudvalget bedes i tilslutning til besvarelsen af sagsøgtes spørgsmål 3
fremkomme med en supplerende besvarelse af spørgsmålet ud fra den forud-
sætning, at det var aftalt i entreprisekontrakten mellem bygherren og entrepre-
nøren og forudsat mellem parterne, at entreprenøren skulle tegne en sædvanlig all
risks forsikring, samt at det hverken var aftalt eller på anden vis forudsat mellem
bygherren og entreprenøren, at bygherren ikke skulle være medsikret all risks
montageforsikringen.
svar på spørgsmål j
da der er forskel fra selskab til selskab på, om bygherren sædvanligvis er med-
sikret på entreprenørens all risk montageforsikring, kan spørgsmålet ikke besvares
ud fra en generel forsikringspraksis.
hvad der er sædvanligt i entrepriseforhold, er i øvrigt som udgangspunkt en
entrepriseretlig vurdering.
spørgsmål k
såfremt kredsen af sikrede på en all risks forsikring er reguleret i forsikrings-
betingelserne, og såfremt reguleringen omfatter byggeriets hovedinteressenter, er
det så herudover sædvanligt tillige at angive/identificere de individuelle sikrede
interessenter på policen?
svar på spørgsmål k
                                        - 16 -
de sikrede vil ofte blive særskilt identificeret i policen og ikke nødvendigvis i
vilkårene.
se i øvrigt samme svar på spørgsmål 2 vedrørende sikrede på montageforsik-
ringer.
spørgsmål l
responsumudvalget anmodes om at oplyse, om bygherren kan have en interesse i
at være medsikret på en entrepriseforsikring, der er tegnet af entreprenøren, og
som omfatter dækning for skader på entrepriseobjektet svarende til den fulde
værdi af entreprisen, herunder f.eks. hvis bygherren har foretaget delbetalinger,
eller hvis entreprenøren går konkurs?
svar på spørgsmål l
ja. hvis entreprenørens forsikring supplerer bygherrens egen forsikring, vil
bygherren kunne have en interesse i at være medsikret.
spørgsmål 10
sagsøgtes spørgetemas indledning, 5. afsnit, kan læses således, at responsum-
udvalget ved besvarelsen skal forudsætte, at det i entrepriseaften var forudsat eller
underforstået, at bygherren skulle være medforsikret på den all-risk forsikring,
som entreprenøren var forpligtet til at udtage. herom er parterne ikke enige. de af
sagsøger stillede spørgsmål bedes derfor besvaret dels under den forudsætning, at
det i entrepriseaftalen var forudsat, at bygherren skulle medforsikres, dels under
den forudsætning, at dette ikke var aftalt eller forudsat i entreprisekontrakten.
svar på spørgsmål 10
partnernes forudsætninger har ikke haft betydning for de anførte svar på
spørgsmål a til l.
spørgsmål 11
sagsøgtes spørgsmål a angiver ikke, hvem der forudsættes at udtage den på-
gældende forsikring, eller at den relevante forsikring er en montageforsikring og
ikke en all risk entrepriseforsikring.
responsumudvalget bedes derfor i tilslutning til besvarelsen af spørgsmål a
besvare følgende spørgsmål:
finder responsumudvalget, at der er forsikringspraksis for, at en all risk mon-
tageforsikring udtaget af en entreprenør sædvanligvis dækker byggeriets ho-
vedinteresser dvs. bygherren, entreprenøren og/eller underentreprenøren?
svar på spørgsmål 11
der findes ingen fast praksis på området. nogle forsikringer dækker eksempelvis
alene de aktører, som er beskæftiget med den pågældende montage samt bygherre.
spørgsmål 12
i tillæg til responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål g og i bedes respon-
sumudvalget endvidere besvare disse spørgsmål under den forudsætning, at det
                                                - 17 -
       ikke var aftalt eller forudsat i entreprisekontrakten, at bygherren skulle være
       medforsikret.
       svar på spørgsmål 12
       som anført under svaret på spørgsmål 10, har parternes forudsætninger ikke haft
       betydning for svarene.”
forklaringer
der er i landsretten afgivet forklaringer af ulrik gammelgaard, hans ole hansen, laurids
larsen, henrik møller, henrik thal jantzen, fulgencio sánchez og louise lundsby wessel.
ulrik gammelgaard har forklaret blandt andet, at han var ansat i kj i 17 år og fra 1995/ 1996
som administrerende direktør. i 2008/2009 overtog han virksomheden, som han ikke længere
har relation til. virksomheden var maskin- og projektleverandør til kødindustrien og den
grafiske designindustri. til kødindustrien producerede kj anlæg til brug for processen, efter
at dyrene var slagtet, omfattende flytning, opskæring, videreforarbejdning og distribution af
kødet. kj var en højt specialiseret virksomhed, som to gange tidligere havde leveret anlæg til
elpozo.
kj fik kontrakten efter et udbud, hvor virksomheden havde været i konkurrence med flere
andre leverandører, men reelt set var der dog kun 3-5 virksomheder i europa, der kunne
levere den udbudte ydelse. han var personligt involveret i forhandlingerne med elpozo om
kontrakten, ifølge hvilken kj skulle levere en selvstændig enhed, som dog naturligt havde
snitflader til andre anlæg i produktionsprocessen. det var kun kj og kj’s underleverandører,
der deltog i installeringen af den del af anlægget, som kj skulle levere, og værdien af
installationsarbejde udført af kj’s underleverandører udgjorde 5,5 % af kj’s samlede en-
treprise med elpozo.
kj tegnede montageforsikringen hos codan til opfyldelse af entreprisekontraktens be-
stemmelse om, at kj skulle tegne en all risks forsikring, og det blev ikke under kontrakt-
forhandlingerne diskuteret, om kj skulle medforsikre elpozo. hans egen tanke angående
forsikringen var, at den alene skulle sikre, at kj opfyldte sine forpligtelser i henhold til
kontrakten. det blev derfor heller ikke over for forsikringsmæglerne nævnt, at elpozo skulle
medforsikres. han deltog ikke i drøftelserne med marsh om udarbejdelse af forsik-
                                               - 18 -
ringsoplægget, men han kan godt på et tidspunkt have set det. han kan ikke huske, om han
drøftede laurids larsens e-mail af 12. juni 2008 til hans ole hansen, hvori laurids larsen
blandt andet anførte: ”sikrede er som for all risks montagedelen kj og samtlige underen-
treprenører”. han husker alene, at der var fokus på, at kj skulle være ordentligt forsikret,
således at kj ville være i stand til at svare enhver sit, da der var tale om en stor entreprise.
forsikringspolicen var som forventet, og den blev læst af kj’s schweiziske ejere. han e-
rindrer ikke, at elpozo bad om en kopi af forsikringspolicen, og han kan ikke huske, om han
af egen drift sendte en sådan til elpozo.
proing var et spansk ingeniørfirma, der var kendt i branchen, og som af elpozo blev ansat til
at koordinere arbejderne i forbindelse med projektet, herunder installeringen af de enkelte
entrepriser, således som det fremgår af entreprisekontraktens punkt om den tekniske ledelse.
proing koordinerede i udpræget grad projektet, men elpozo havde også egne folk involveret
heri. kj havde alene ansvar for egen ydelse. kj vandt den voldgiftssag, som elpozo havde
anlagt mod kj, da branden ikke skyldtes kj’s forhold.
hans ole hansen har forklaret blandt andet, at han i 2008 var regnskabschef hos kj, og at han
i den forbindelse tillige skulle sørge for, at virksomheden fik tegnet forsikringer, herunder
montageforsikringer, der skulle tegnes fra sag til sag. det foregik på den måde, at kj over for
virksomhedens forsikringsmægler marsh i hvert enkelt tilfælde beskrev den indgåede
entreprisekontrakt og bad om tilbud på en passende montageforsikring. marsh fik endvidere
en kopi af kontrakten i dansk oversættelse, og på dette grundlag udarbejdede marsh et
forsikringsoplæg.
selv om det ikke var foreskrevet i de enkelte entreprisekontrakter, tegnede kj altid monta-
geforsikring for at afdække egen risiko. bestemmelsen i kontrakten med elpozo om, at kj
skulle tegne en all risks forsikring, opfattede han alene som en forpligtelse for kj til at for-
sikre sig selv og ikke tillige elpozo. han har i øvrigt aldrig været ude for, at kj skulle
medforsikre bygherren, og det var derfor ikke et forhold, han drøftede med marsh. kj havde
ikke kendskab til, hvorledes virksomhedens underentreprenører var forsikrede, og det var
derfor, at kj’s underentreprenører skulle medforsikres under kj’s forsikring, således som det
fremgår af laurids larsens e-mail af 10. juni 2008 til ham. han kan ikke huske, om elpozo
bad om at få forsikringspolicen, eller om han af sig selv sendte den til elpozo.
                                                 - 19 -
laurids larsen har forklaret blandt andet, at han var ansat som skadebehandler i to forsik-
ringsselskaber, inden han i 1988 blev forsikringsmægler. i 2008 arbejdede han som forsik-
ringsmægler hos marsh og havde da beskæftiget sig meget med tegning af montageforsik-
ringer.
han udarbejdede det udaterede forsikringsoplæg på baggrund af oplysninger, han fik fra kj.
eventuelle medforsikrede på en forsikring anføres normalt eksplicit i oplægget. der stod ikke
noget om medforsikrede i oplægget vedrørende kj, fordi det ikke var meningen, at der skulle
være medforsikrede, da kj ikke havde bedt herom. det var bestemmelsen om kj’s
forpligtelse til at tegne en all risks forsikring i entreprisekontrakten mellem kj og elpozo, der
var grundlaget for forsikringstegningen. bestemmelsen indeholdt ikke et krav om
medforsikring af bygherren, og han havde heller ingen drøftelser herom med kj. tegning af
forsikring hastede, da arbejderne allerede var gået i gang. han anmodede blandt andet codan
om et tilbud, og spørgsmålet om medforsikring af bygherren blev heller ikke drøftet med
codan. han kendte codans standardbetingelser for all risks montageforsikring, som han
henviste til i sit forsikringsoplæg. når han i e-mailen af 12. juni 2008 til hans ole hansen
anførte, at ”sikrede er som for all risks montagedelen kj og samtlige underleverandører”,
skyldtes det, at forsikringen efter hans anbefaling skulle udvides til også at omfatte ansvar for
underentreprenører. han opfattede det således, at kj var omfattet af forsikringsbetingelsernes
pkt. 2.1.3 om underentreprenører eller fagentreprenører, men det var ikke noget, han drøftede
hverken med kj eller codan. han havde ingen kontakt med elpozo, og han modtog heller
ikke nogen anmeldelse hverken fra kj eller elpozo i anledning af skaden, men muligvis var
marsh ikke længere kj’s forsikringsmægler, da skaden indtraf.
henrik møller har forklaret blandt andet, at han har været ansat i codan siden 1978, og at han
i de seneste 25 år navnlig har beskæftiget sig med entrepriseforsikringer. i 2008 var hans titel
”senior underwriter”, og i dag er den ”chief underwriter”.
da kj var repræsenteret af forsikringsmæglervirksomheden marsh, foregik drøftelserne om
kj’s forsikringstegning på grundlag af marshs oplæg hertil. af oplægget fremgik, at der
ønskedes en ”all risk montageforsikring” for levering og montering af et anlæg til en nærmere
angiven slagterivirksomhed i spanien. hvis der skulle have været medforsikrede, ville dette
                                               - 20 -
typisk have fremgået af forsikringsmæglerens oplæg, og i så fald ville det eksplicit have været
anført i forsikringspolicen som et særskilt punkt under ”særlige forsikringsbetingelser”. han
gik ud fra, at kj var underentreprenør eller fagentreprenør, men om han specifikt talte med
marsh herom, husker han ikke i dag. det følger af forsikringsaftalens ”særlige
forsikringsbetingelser”, klausul 9432, at forsikringen dækker skader på bygherrens bestående
bygninger og anlæg, der er forårsaget af entreprise- og/eller montagearbejdet. forsikringsaf-
talen blev indgået på baggrund af codans dagældende standardbetingelser. han husker kun
tre ændringer af standardbetingelserne inden for de seneste 25 år, og ingen af disse vedrørte
afsnittet om medforsikrede. codan forhandlede alene med marsh, og forsikringsaftalen blev
udfærdiget på dansk, men efterfølgende blev den vist nok oversat til engelsk af hensyn til
kj’s brug heraf i spanien. han havde ingen kontakt med elpozo.
henrik thal jantzen har forklaret blandt andet, at han er advokat for codan, og at han har
været involveret i sagen med elpozo og mapfre siden den 25. januar 2010 og således kort
efter, at branden opstod. elpozo og mapfre gjorde indledningsvis gældende, at kj bar risikoen
for brandskaden på kj’s entreprise, og at kj derfor skulle tilbagebetale det beløb, som elpozo
allerede havde betalt. han husker ikke at have udført nævneværdigt arbejde i sagen frem til
codans afvisning af kravet i brevet af 10. august 2010 fra selskabets spanske advokat, men
han kan godt have deltaget i udarbejdelsen af dette svar, men han husker det ikke. i december
2010 fik han en telefonisk henvendelse fra advokat jes anker mikkelsen, der oplyste, at han
repræsenterede elpozo og mapfre, og den 20. december 2010 afholdt de et møde, i hvilket
advokat jes anker mikkelsens medarbejder louise lundsby wessel tillige deltog. han blev
overrasket over at konstatere, at advokat jes anker mikkelsen som advokat for elpozo og
mapfre ikke havde modtaget noget nærmere skriftligt materiale i sagen og end ikke var i
besiddelse af kj’s forsikringspolice og -betingelser hos codan, og mødet var derfor
kortvarigt. det blev aftalt, at han skulle fremsende forsikringspolice og -betingelser til
advokat jes anker mikkelsen, og at advokat jes anker mikkelsen herefter nærmere skulle
redegøre for, på hvilket grundlag elpozo og mapfre mente, at codan hæftede. advokat jes
anker mikkelsen tilkendegav, at han først ville have mulighed for at se på sagen efter
juleferien og bad derfor om en suspensionsaftale. der blev ikke talt om konkrete
forældelsesfrister, da der blot var tale en advokatmæssig gardering af status quo. han clearede
dette med codan og indvilligede herefter i at indgå suspensionsaftalen, og e-mailen af 20.
december 2010 fra louise lundsby wessel svarede til, hvad der blev aftalt på mødet. han
                                                - 21 -
sendte herefter forsikringspolice og -betingelser samt entreprisekontrakt til advokat jes anker
mikkelsen, men som han husker det, modtog han aldrig nogen substantiel tilbagemelding fra
advokat jes anker mikkelsen. det næste der skete var, at han modtog brevet af 8. august
2011 fra advokat michael s. wiisby, der oplyste, at han nu repræsenterede elpozo og mapfre.
advokat michael s. wiisby nævnte ikke suspensionsaftalen fra den 20. december 2010, som
han slet ikke selv havde i tankerne. efter modtagelsen af advokat michael s. wiisbys brev af
10. juli 2012 besluttede codan at lægge sagen ”død”, da næste skridt måtte være op til elpozo
og mapfre, såfremt de ønskede at gå videre med sagen. han hørte herefter ikke mere til sagen
før ved e-mailen af 28. december 2012 fra elpozos og mapfres nuværende advokat, advokat
allan kvist-kristensen, hvori elpozos og mapfres krav for første gang blev begrundet ud fra
et synspunkt om dobbeltforsikring, idet kravet tidligere alene var begrundet med, at kj bar
risikoen for skader på anlægget.
fulgencio sánchez har forklaret blandt andet, at han i 1967 blev uddannet som industri-
ekspert, og at han siden har taget to ingeniørgrader. han har 46 års erfaring som ingeniør
inden for kødindustrien, hvor han primært har arbejdet for elpozo, og siden 1999 har han
været leder af ingeniørfunktionen i elpozos ekspansionsafdeling og hermed ledet alle in-
geniørfunktioner hos elpozo.
elpozo har forskellige fabriksafdelinger og produktionskerner. en afdeling tager sig af af-
livning af dyr og forarbejdning af kød, mens en anden står for innovation inden for kød-
produktion. i 2007 igangsatte virksomheden et projekt, der skulle munde ud i en ny afdeling
til opskæring og produktion af blandt andet skinker. der var tale om et byggeri på i alt ca.
40.000 kvadratmeter fordelt på 2 etager og kælder, og projektets økonomiske værdi var på
omkring 106 mio. euro. det var et meget komplekst projekt, og det var derfor nødvendigt for
elpozo at indgå aftaler med en række entreprenører med forskellige relevante ekspertiser.
elpozo indgik således entreprisekontrakter med blandt andet firmaet johnson, der havde
ansvar for køleanlægget, firmaet inabensa, der havde ansvar for transformatorer fra
mellemspænding til lavspænding, firmaet sanjosé tecnologias, der havde ansvar for alt
vedrørende væsker/flow, herunder trykluft, varmt og kold vand, og firmaet travaglini, der
havde ansvar for luftudsugning i ”rene” rum, idet alle entreprenører kontraherede direkte med
elpozo. elpozo kendte i forvejen kj fra et projekt i 1994, der angik opførelse af et
logistikcenter i tilslutning til et eksisterende anlæg, og fra et projekt i 2001/2002, der vedrørte
                                                - 22 -
udvikling af logistikcentret og opførelse af et center for udskæring af kød. elpozo var meget
tilfredse med kj’s arbejder, og det var baggrunden for, at elpozo i 2007 indgik en-
treprisekontrakten om levering og installering af bakketransportsystemet med tilhørende
vaske- og lagersystem med kj. forud herfor havde elpozo anmodet kj om tilbud på entrepri-
sen, der på dette tidspunkt alene angav nogle kravspecifikationer blandt andet til in- og
output, idet kj som logistikekspert skulle stå for udviklingen af det pågældende projekt. hen
ad vejen udviklede kj og elpozo dog i fællesskab den endelige projektbeskrivelse, der
dannede grundlag for tilbuddet og entreprisekontrakten. kj skabte en kombination af
transportfunktion for både råvarer og færdigvarer og stod for den elektriske installation af
eget produkt. transportsystemet var et intelligent system, der forbandt den nye bygning med
de eksisterende bygninger og transporterede råvarer fra slagteri og udskæringsafdeling videre
i systemet til de endte som færdigvarer i distributionscenteret. elpozo bidrog ikke med
underentreprenører til kj, og kj’s underentreprenører arbejdede alene efter kj’s instruktion.
elpozo stod for el-installationen frem til el-tavlerne.
ingeniørvirksomheden proing udarbejdede sammen med elpozo grundprojekt for bygninger
og andre installationer med henblik på indhentelse af tilbud fra forskellige entreprenører, og
efterfølgende koordinerede proing entreprenørernes arbejder. han selv leverede alene
tekniske bidrag til det samlede projekt og var ikke involveret i kontraktindgåelse og
forsikringstegninger; det stod juridisk afdeling for.
advokat louise lundsby wessel har forklaret blandt andet, at advokatfirmaet bechbruun
ultimo 2010 blev kontaktet af en spansk advokatforbindelse vedrørende spørgsmål om
dækning for en skade, som elpozo havde lidt ved brand, under en all risks montageforsikring,
som en kontraktpart havde tegnet hos codan. hun og advokat jes anker mikkelsen tog første
kontakt til codans advokat, advokat henrik thal jantzen, medio december 2010 og afholdt et
møde med pågældende den 20. december 2010. hun husker ikke detaljer fra mødet, men hun
husker, at advokat henrik thal jantzen på mødet redegjorde for codans synspunkt om, at der
ikke var dækning under forsikringen, og at hun og advokat jes anker mikkelsen – for at være
på den sikre side – anmodede om en aftale om suspension af forældelsesfrister med henblik
på at sætte sig ind i sagen, da de stort set ingen oplysninger havde i sagen ud over uddrag af
forsikringspolicen. der var ikke mange drøftelser om suspensionsaftalen, der afsluttede
mødet, og hun er helt sikker på, at der ikke blev stillet nærmere betingelser vedrørende denne.
                                                - 23 -
hun har til brug for vidneforklaringen i dag gennemset sagen, og i denne fandtes ingen
korrespondance eller dialog om suspensionsaftalen efter hendes e-mail af 20. december 2010.
af sagen fremgik i øvrigt, at advokat henrik thal jantzen i januar 2011 havde fremsendt en
dansk oversættelse af entreprisekontrakten og forsikringsbetingelserne, at deres klient trods
rykkere ikke var fremkommet med yderligere oplysninger, og at de derfor aldrig var vendt
tilbage til advokat henrik thal jantzen med en redegørelse om baggrunden for, at der skulle
være dækning under forsikringen. i juni 2011 arkiverede de derfor sagen og videresendte
materialet til den spanske advokatforbindelse, som samtidig blev orienteret om suspensi-
onsaftalen. hun har ikke haft kontakt med advokat michael s. wiisby.
procedure
mapfre har navnlig gjort gældende, at selskabet som følge af dobbeltforsikring har et re-
greskrav mod codan efter forsikringsaftalelovens § 42, idet elpozo som bygherre er med-
sikret under kj’s all risks montageforsikring hos codan. til støtte for synspunktet om, at
elpozo er medforsikret under all risks montageforsikringen, har mapfre anført, at kj var
hovedentreprenør, og at medforsikring herefter følger af bestemmelsen i forsikringspolicens
pkt. 2.1.2, der udgør et egentligt tredjemandsløfte. spørgsmålet om, hvorvidt kj var
hovedentreprenør, skal afgøres efter sædvanlig entrepriseretlig vurdering, idet der – som
anført i forsikring & pensions responsumudvalgs besvarelse af spørgsmål 1 – ikke er tale om
et særligt forsikringsretligt begreb. i denne henseende er det afgørende, at kj skulle levere et
selvstændigt entrepriseobjekt, som ingen af de øvrige entreprenører, som elpozo indgik
aftaler med, arbejdede med på. i samme retning taler, at kj selv stod for projektets udvikling,
entreprisens størrelse og kompleksitet og det forhold, at kj selv antog underentreprenører til
udførelse af entreprisen. der kan optræde flere hovedentreprenører på samme
entrepriseopgave. proings koordinerende rolle angik alene forholdet mellem de entreprenører,
som elpozo havde indgået aftaler med. det bestrides, at kj’s entreprise var en fagentreprise,
jf. forsikringsbetingelsernes pkt. 2.1.3. det skyldes navnlig, at kj’s entreprise omfattede flere
forskellige fag, og den omstændighed, at elpozo indgik aftaler med flere entreprenører, kan
ikke føre til et andet resultat. kj var heller ikke underentreprenør, jf. forsikringsbetingelsernes
pkt. 2.1.3, allerede fordi kj kontraherede direkte med bygherren. det er endvidere sædvanligt,
at en all risks montageforsikring også omfatter bygherren, og dette gælder, uanset om
forsikringen tegnes af entreprenøren eller af bygherren, jf. blandt andet responsumudvalgets
                                               - 24 -
besvarelse af spørgsmålene a, b, 6 og 7, idet responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål 11
ikke kan føre til en anden vurdering. codans forsikringspolice må i overensstemmelse med
retspraksis i tilfælde af tvivl fortolkes mod koncipisten, jf. ufr 2012.3048 h. at elpozo er
dækket af codans forsikring støttes endvidere af, at det udtrykkeligt fremgår af
forsikringsaftalens klausul 9432, at denne omfatter visse skader på bygherrens bestående
bygninger. hertil kommer, at det efter responsumudvalgets besvarelse af spørgsmålene 2, 3
og 6 må lægges til grund, at fremgangsmåden med at regulere den sikrede personkreds i
forsikringsbetingelserne er usædvanlig og i strid med forsikringspraksis vedrørende all risks
montageforsikring, uanset hvem der tegner denne.
det bestrides, at mapfres krav er forældet. 6-månedersfristen i henhold til codans forsik-
ringspolice løber fra den 10. august 2010, da codan afslog dækning. denne frist blev
imidlertid suspenderet ved suspensionsaftalen af 20. december 2010, idet det bestrides, at
suspensionsaftalen skulle være bortfaldet som følge af bristede forudsætninger. første gang,
codan gjorde forældelsessynspunktet gældende, var i forsikringsselskabets duplik af 4. marts
2015, og selv hvis kravet som udgangspunkt måtte være forældet, var codan herefter som
følge af passivitet afskåret fra på dette sene tidspunkt at gøre synspunktet gældende.
det bestrides, at kj er medforsikret under den af elpozo hos mapfre tegnede bygnings- og
tingsforsikring, og at der således foreligger dobbeltforsikring i relation til codans betalinger
til kj. codan har derfor ikke et modkrav mod mapfre, og spørgsmålet om, hvorvidt et sådant
krav består, er i øvrigt efter mapfres forsikringsbetingelser undergivet spansk ret og
værneting. parternes suspensions-, lovvalgs- og værnetingsaftale af 11. januar 2013 angår
udtrykkeligt ikke codans og kj’s eventuelle krav mod elpozo og mapfre. i øvrigt fremgår det
af den spanske forsikringsaftalelovgivning, at det er en betingelse for medforsikring, at de
sikrede er identificeret i forsikringspolicen. af forsikringsbetingelserne følger tillige, at krav i
henhold til forsikringen forældes efter 2 år. hertil kommer, at anlægget ikke var leveret og
således ikke i elpozos varetægt og derfor ikke omfattet af elpozos forsikring hos mapfre, jf.
forsikringspolicens art. 7.
codan har navnlig gjort gældende, at elpozo ikke er medforsikret under selskabets all risks
montageforsikring med kj. ved vurderingen af spørgsmålet om elpozos medforsikring er det
alene afgørende, om kj kan anses for at være hovedentreprenør i forhold til elpozo, jf.
                                              - 25 -
forsikringsbetingelsernes pkt. 2.1.2, og dette er ikke tilfældet. bevisbyrden for, at der skulle
være tale om medforsikring, påhviler mapfre, og denne bevisbyrde er ikke løftet. ved en
hovedentreprise kontraherer bygherren alene med én entreprenør, der påtager sig det
overordnede ansvar over for bygherren. dette var ikke situationen for kj, der alene var én
blandt flere specialiserede entreprenører, som elpozo indgik aftaler med. hertil kommer, at
koordineringsopgaven mellem de forskellige entreprenører ikke påhvilede kj, men derimod
ingeniørvirksomheden proing, som bygherren havde antaget til at varetage denne opgave.
hovedparten af kj’s leverance bestod af det leverede anlæg, mens installationsarbejdet alene
udgjorde en mindre del. entrepriserne kan ikke beskrives som en række sidestillede
hovedentrepriser. personerne, der repræsenterede codan og kj i forbindelse med indgåelsen
af all risks montageforsikringsaftalen, har samstemmende forklaret, at det ikke var hensigten
at medforsikre elpozo under aftalen, og aftalen må fortolkes i overensstemmelse hermed. der
er således ikke grundlag for at fortolke aftalen mod koncipistens opfattelse. elpozo kunne
ikke basere en berettiget forventning om dækning på den entrepriseaftale, som virksomheden
indgik med kj. elpozo var i øvrigt tilstrækkeligt forsikret hos mapfre og havde som følge
heraf ikke en selvstændig interesse i at være medforsikret hos codan. elpozo havde herudover
ikke en berettiget forventning om at være medforsikret under all risks montageforsikringen,
blandt andet fordi der ikke er fast forsikringsretlig praksis for, at en all risks montagefor-
sikring tillige omfatter bygherren, jf. responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål 11. det føl-
ger endvidere af responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål 2, at de forsikrede normalt
nævnes i forsikringen, hvilket netop ikke er tilfældet for elpozos vedkommende. selv hvis
forsikringsaftalen må fortolkes således, at elpozo er omfattet af denne, følger det af reglerne
om tredjemandsløfter, at det er en forudsætning for mapfres krav, at parterne har haft til
hensigt at forsikre elpozo, og dette var ikke tilfældet.
et eventuelt krav er endvidere forældet i medfør af 6-måneders forældelsesfristen i forsik-
ringsbetingelsernes pkt. 18. den suspensionsaftale, der blev indgået den 20. december 2010,
forudsatte som anført i e-mailen af samme dag, at mapfres repræsentanter efter juleferien
vendte tilbage med en redegørelse. da redegørelsen ikke kom efter et halvt år, ophørte
suspensionen. suspensionsaftalen er da heller ikke efterfølgende nævnt af mapfres advokater,
og codans forældelsesindsigelse er ikke fortabt som følge af passivitet.
                                              - 26 -
kj er medforsikret under elpozos bygnings- og tingsforsikring hos mapfre, og der foreligger
derfor dobbeltforsikring i relation til codans udbetalinger til kj, hvorfor codan har et
regreskrav mod mapfre svarende til halvdelen af codans betaling til kj, jf. forsikringsaf-
talelovens § 42. kravet kan tages under påkendelse, idet parternes suspensionsaftale af 11.
januar 2013 indeholder en aftale om dansk lovvalg og dansk værneting, også for modkravet.
hertil kommer, at der er værneting for modkravet i medfør af retsplejelovens § 247, jf. § 249.
landsrettens begrundelse og resultat
efter en brand hos virksomheden elpozo, hvorved der skete skade på flere igangværende
entrepriser, herunder på kj’s entreprise, udbetalte forsikringsselskabet mapfre, der havde
tegnet bygnings- og tingsforsikring for elpozo, erstatning til virksomheden. sagen angår i
første række spørgsmålet om, hvorvidt elpozo er medforsikret for samme skade under den all
risks montageforsikring, som kj havde tegnet hos codan, således at mapfre som følge af
dobbeltforsikring kan gøre regres mod codan i medfør af forsikringsaftalelovens § 42.
ifølge forsikring & pensions responsumudvalgs besvarelse af spørgsmålene 3, 6 og 7 beror
det på den konkrete all risks montageforsikringsaftales indhold, om bygherren er medforsikret
under denne. om en entreprenør forsikringsmæssigt anses for at være hovedentreprenør
afhænger af en entrepriseretlig vurdering, jf. besvarelsen af spørgsmål 1.
det fremgår ikke udtrykkeligt af kj’s all risks montageforsikringsaftale med codan, om
elpozo som bygherre er medforsikret under denne. efter de af ulrik gammelgaard, hans ole
hansen og laurids larsen afgivne forklaringer må det lægges til grund, at kj ikke havde en
forventning om, at all risks montageforsikringen tillige skulle omfatte elpozo som bygherre.
efter forsikringsbetingelsernes pkt. 2 er bygherren imidlertid medforsikret, hvis
forsikringstageren – i dette tilfælde kj – er hovedentreprenør.
spørgsmålet om, hvorvidt kj må anses for hovedentreprenør i relation til elpozo, er hverken
berørt i all risks montageforsikringsaftalen eller i de forudgående drøftelser mellem kj’s
forsikringsmægler og codan og fremgår heller ikke af aftalen mellem elpozo og kj, der er
undergivet spansk ret. ved vurderingen af spørgsmålet lægger landsretten til grund, at elpozo
i forbindelse med iværksættelse af et komplekst projekt vedrørende etablering af et
                                              - 27 -
kødforarbejdningsanlæg til en samlet værdi af ca. 107 mio. euro indgik aftale med en
ingeniørvirksomhed, som bistod elpozo med udarbejdelse af et grundprojekt for bygninger og
andre installationer, der herefter dannede grundlag for indhentelse af tilbud fra entreprenører
med forskellige ekspertiser. elpozo indgik derpå aftaler med en række virksomheder om
levering af elementer til kødforarbejdningsanlægget, herunder med kj. i aftalen med kj
anførtes blandt andet, at elpozo ønskede konstruktions- og udstyrsarbejder udført af
”specialister”, at der derfor blev indgået kontrakt med hver specialist, og at aftalen med kj
var en sådan kontrakt. ifølge aftalen skulle kj for en pris af ca. 24 mio. euro levere og
installere ”1. … et anlæg til transport af fyldte og tomme bakker fra kødforarbejdnings-
centeret til anlægget for slicing og pølsefabrikken. 2. … nogle automatiske bakkelagre med
fersk svinekød og kalkun til ”cocidos”/ kogning, slicing-produkter, og råvarer til charcuteri og
tørrede forarbejdede produkter. 3. ... et vaskesystem og lagring af bakker på 600x400 mm, og
på 800x400 mm”, idet kj herudover skulle foretage ”ændring af soopskæringssalen”. som led
i udførelsen af entreprisen antog kj et antal underleverandører inden for flere forskellige fag,
men kj havde ingen koordinerende rolle i forhold til øvrige specialisters arbejder for elpozo.
på denne baggrund finder landsretten efter en samlet vurdering, at det ikke er godtgjort, at
kj’s entrepriseaftale med elpozo er en hovedentrepriseaftale, og at kj dermed er hoved-
entreprenør i relation til forsikringsbetingelsernes pkt. 2.
landsretten tager herefter codans frifindelsespåstand til følge.
efter sagens værdi, forløb og udfald skal mapfre betale sagsomkostninger for landsretten til
codan med i alt 2 mio. kr. til dækning af udgifter til advokatbistand og vidnegodtgørelse.
                                    thi kendes for ret:
sagsøgte, codan forsikring a/s, frifindes.
i sagsomkostninger for landsretten skal mapfre global risks compania internacional de
seguros y reaseguros s.a. betale 2 mio. kr. til codan forsikring a/s.
sagsomkostningerne, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14 dage efter
denne doms afsigelse.