text:
- alj
                                        udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 23. maj 2017
v-23-16
                                  camto a/s
                                  (advokat peter schønning)
                                  mod
                                  littelfuse selco aps
                                  (advokat nicolai lindgreen)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, som er anlagt den 3. maj 2016, angår, om littelfuse selco aps har handlet i strid
med et aftaleforhold med camto a/s og/eller markedsføringslovens § 1 ved at udvikle, pro-
ducere og sælge lysbuedetektoren d0920, som ifølge camto a/s er en retsstridig produktef-
terligning af camtos a/s’ lysbuedetektor d0910.
                                                 -2-
camto a/s (herefter ”camto”) har nedlagt følgende påstande:
1.   littelfuse selco aps skal anerkende, at ethvert kontraktforhold med camto med rette er
     ophævet, og at littelfuse selco aps derfor ikke er berettiget til at forhandle eller distri-
     buere camtos produkter eller at omtale disse på hjemmesider m.v.
2.   littelfuse selco aps skal betale 8 mio. kr. til camto med procesrente fra sagens anlæg.
littelfuse selco aps (herefter ”littelfuse selco” eller ”selco”) har nedlagt påstand om frifin-
delse.
oplysningerne i sagen
parterne
camto, der blev startet i 1981, producerer og sælger elektroniske beskyttelsesrelæer for høj-
og lavspænding. i camtos produktsortiment indgår såkaldte ”lysbuedetektorer”, som er
overvågningsenheder til detektering af lysbuefejl i el-tavler, f.eks. i vindmøller.
i 2002 overdrog flemming thomsen (helge thomsens far) camto til næste generation, og
camto ejes i dag udelukkende af helge thomsen. jens hammer sørensen fungerede som be-
styrelsesmedlem i selskabet i perioden 1999-2008.
littelfuse selco blev startet i 1985 og beskæftiger sig med fremstilling af elektriske fordelings-
og kontrolapparater samt andet elektrisk udstyr. littelfuse selco har siden 2011 været ejet af
det amerikanske selskab, littelfuse inc. det danske selskab hed indtil littelfuse inc.’s overta-
gelse af selskabet blot ”selco”. jens hammer sørensen fungerede som direktør i selskabet i
perioden 1985-2012.
produkterne
camto producerer og sælger blandt andet to lysbuedetektorer med produktnumrene d0900
og d0910, som er en videreudvikling af d0900.
                                              -3-
littelfuse selco producerer og sælger blandt andet en lysbuedetektor med produktnummeret
d0920.
nedenfor ses billeder af camtos d0910 til højre og littelfuse selcos d0920 til venstre:
som det fremgår af billederne, benævnes både d0910 og d0920 ”arc detection unit” på kli-
stermærkerne påsat produkternes udvendige kabinet. d0900 benævnes derimod ”arc detec-
tion relay” på kabinettet.
parterne er enige om, at produkternes kabinet, som ses på billederne, er et standardkabinet,
og at produkternes udvendige udseende ikke er en del af parternes tvist. produkternes
                                                   -4-
”indmad” er derimod genstand for tvist. herom er fremlagt følgende billeder (d0920 er af-
bildet til venstre, og d0910 er afbildet til højre):
parterne producerer deres egne versioner af sensorer til lysbuedetektorerne, som sælges
sammen med lysbuedetektorerne. der er fremlagt følgende billeder af sensorerne (camtos
ses til højre, og littelfuse selcos til venstre):
                                                  -5-
aftaleindgåelse
af et dokument fra 2002 med overskriften ”forslag” fremgår blandt andet:
                                             ”aftale
         selco overtager markedsføring, salg og distribution af camto’s produktområde:
         lysbueudstyr på exportmarkedet, mens markedsføring mv. af disse produkter i
         danmark forbliver i camto regi. øvrige camto produkter – gamle lk relæer mv.
         – forbliver ligeledes i camto regi.
         aftalen er gældende for følgende produkter: lysbuedetektorer 601a0200/0300 samt
         alt udstyr med varenumre 601d0100 – 601d1200. produktionsrettighederne til pro-
         dukterne tilhører camto. produkter kan tilføjes eller udtages af listen efter gensidig
         aftale.
         afregningspriser er ren netto uden rabat. de er foreløbig beregnet som (l+m) x 2.5 og
         de fremgår af speciel prisliste april 2002, der er vedlagt som appendix a [ikke frem-
         lagt under sagen]. priserne forhandles 1 gang årligt.
         leveringsbetingelser er: ab fabrik, evt. afhentet. betalingsbetingelser er: løbende
         måned + 20 dage. fakturering sker for hver leverance.
         selco afholder selv sine markedsføringsudgifter mv. på exportmarkedet samt op-
         retholder et bufferlager på ca. 10 % af årsomsætningen. camto afholder selv sine
         udgifter i danmark.
         selco kan vælge at markedsføre produkterne på exportmarkedet under eget navn,
         men camto’s navn skal også fremgå af forpladerne.
         camto leverer teknisk rådgivning og support i rimeligt omfang til selco uden be-
         regning. for meget store og tidkrævende supportopgaver kan betaling komme på ta-
         le efter gensidig aftale.
         denne aftale træder i kraft den 1. april 2002 og løber, indtil den bliver opsagt af én af
         parterne med 3 måneders varsel. det første år betragtes som et prøveår, efter hvilket
         spørgsmålet om good-will vil blive taget op til forhandling.
         …”
parterne er enige om, at d0900 er indeholdt i det interval af varenumre, som er angivet i do-
kumentets 2. afsnit. dokumentet gør afslutningsvis plads til underskrifter fra jens hammer
sørensen på vegne af selco samt helge thomsen og flemming thomsen på vegne af camto.
dokumentet er ikke underskrevet.
                                                  -6-
det er som bilag 23 fremlagt et dokument fra 2009, benævnt ”udkast til aftale” mellem cam-
to og selco. det er ikke muligt at se, hvorfra dokumentet hidrører. af dokumentet fremgår
blandt andet:
          ”…
          grundlag for samarbejde mellem camto og selco:
          selco a/s har siden 1998 varetaget markedsføring, salg og distribution af camto’s
          produktområde: ”lysbue detektering” på eksportmarkedet, medens markedsføring
          af disse produkter i danmark forblev i camto regi.
          selco a/s har afholdt markedsføringsomkostningerne for salg på eksportmarkedet,
          og camto har afholdt markedsføringsomkostningerne for salg i danmark.
          selco a/s har markedsført produkterne på eksportmarkedet under eget navn, og
          selco’s navn er påtrykt produkterne.
          …
          varenumre omfattet af den nuværende samarbejdsaftale:
          …
          d0900.0010, d0900.0020, d0900.0030 …
          ændret samarbejdsaftale:
          der har mellem parterne været forskellige tiltag til drøftelse af overdragelse af cam-
          to’s forretning til selco. camto ved helge thomsen er ikke på kort sigt indstillet
          herpå.
          camto har derfor foreslået, at selco overtager produktionen af de produkter, som
          selco afsætter.
          selco vurderer, uden problemer, selv at kunne varetage produktionen. slutsamlin-
          gen af test af disse produkter foregår hos camto. dette arbejde kan uden vanske-
          ligheder foretages hos selco.
          hvis selco overtager rettighederne til camto’s produkter vedrørende de ovenfor
          omtalte produkter og markeder, skal camto modtage en licensafgift fra selco på
          de produkter som selco sælger.
          camto skal modtage en licens på 20 % af det nettosalgsbeløb, som selco fakture-
          rer kunder på eksportmarkederne.
          …”
dokumentet er ikke underskrevet, og parterne er enige om, at de ikke har indgået en aftale
med et sådan indhold.
                                                 -7-
den 13. januar 2011 blev der afholdt et møde mellem camto og selco. på mødet deltog for
camto helge thomsen samt niels petersen fra danpower electronics. for selco deltog
blandt andre jens hammer sørensen og lasse bremer som referent. af mødereferatet frem-
går blandt andet, at formålet med mødet var at få klarlagt, om der var mulighed for at få
camtos d0900-relæ ccc-godkendt (”china compulsory certificate”) for at fastholde den
eksisterende omsætning på enheden ved levering til den spanske vindmølleproducent ga-
mesa, som havde flyttet en del af sin produktion til kina. under overskriften ”markedspo-
tentiale” fremgår det af referatet, at helge thomsen på mødet efterspurgte flere oplysninger
om antal enheder, som selco forventede at levere til gamesa, hvis d0900 blev ccc-
godkendt, og det fremgår videre af referatet, at ccc-godkendelse af enheden ville ”danne
grundlag for salg af ca. 5.000 enheder”. under overskriften ”opgaven” fremgår det af refera-
tet, at niels petersen fastslog, at d0900 i sit nuværende design ikke kunne opnå ccc-
godkendelse, og at ”det blev besluttet at camto skal forestå udvikling og ccc godkendelse
af en opdateret udgave af d0900 relæet”.
af et dokument med overskriften ”handelsaftale” mellem camto og littelfuse selco,
som er dateret den 18. januar 2012 (bilag 22), fremgår blandt andet:
          ”…
          baggrund
          selco a/s har siden 1998 varetaget markedsføring, salg og distribution af camtos
          produktområde:
                •  lysbuebeskyttelse på eksportmarkedet
          markedsføring af disse produkter på det danske marked er varetaget af camto.
          selco a/s har markedsført disse produkter på eksportmarkedet under eget navn.
          selco a/s’s navn er påtrykt produkterne.
          selco a/s’s varekøb for de pågældende produkter har i tiden 2004-2011 beløbet sig
          til følgende:
          2004      dkr. 1.813.348,-
          2005      dkr. 3.027.870,-
          2006      dkr. 3.562.634,-
          2007      dkr. 6.093.174,-
                                                -8-
         2008     dkr. 4.218.750,-
         2009     dkr. 3.424.969,-
         2010     dkr. 4.184.723,-
         2011     dkr. 3.688.144,-
         aftalens omfang
         det er aftalt, at gældende aftale om markedsføring, salg og distribution af produkter
         specificeret nedenfor, som supplement til littelfuse selcos produktområder,
         herunder andre komplementerende lysbuesystemer, fortsat er gældende. følgende
         varenumre er indeholdt i aftalen:
         … d0900.0010, d0900.0020, d0900.0030 …
         littelfuse selco afholder egne markedsføringsomkostninger.
         littelfuse selco markedsfører produkterne eksklusivt på eksportmarkedet un-
         der eget navn.
         camto afholder egne markedsføringsomkostninger i danmark.
         …
         varighed og ophør
         denne aftale er gældende og vedvarer, indtil den bringes til ophør af én af parterne
         med 6 måneders varsel.
         …”
parterne er enige om, at de i dokumentet anførte beløb for varekøb i perioden 2004-2011 ikke
kun angår selcos salg af d0900, men derimod alle de camto-produkter, som selco har solgt.
dokumentet gør afslutningsvis plads til underskrifter fra jens hammer sørensen på vegne af
selco og helge thomsen på vegne af camto. dokumentet er alene underskrevet af jens
hammer sørensen, og parterne er enige om, at en aftale med et sådan indhold ikke er indgå-
et mellem parterne.
vedrørende spørgsmålet om aftaleindgåelse er endelig fremlagt en e-mail af 31. oktober 2012
fra helge thomsen til anne madsen fra littelfuse selco, hvori. helge thomsen anførte, at
der som oplyst under en telefonsamtale ikke fandtes en underskrevet samarbejdsaftale mel-
lem camto og selco, og at det eneste dokument i camtos arkiv var ”et forslag til samarbejds-
aftale mellem selco og camto se vedhæftede”. aftaledokumentet fra april 2002 (bilag 3) var
vedhæftet e-mailen.
                                                  -9-
yderligere forløb
der er fremlagt korrespondance mellem camto, littelfuse selco og den kinesiske afdeling af
det tyske testinstitut tüv fra perioden 2011-2016, herunder korrespondance vedrørende
ccc-godkendelse af camtos nye lysbuedetektor.
af e-mails af 16. februar og 21. marts 2012 fra tüv i kina til niels petersen på vegne af cam-
to (cc helge thomsen) fremgår, at tüv’s ingeniør vurderede, at camtos lysbuedetektor var
”out of scope” af ccc-godkendelse, men at tüv havde brug for ”the hs code” for at be-
kræfte dette endeligt. tüv foreslog i den forbindelse at ændre betegnelse for produktet fra
”relay”, som er omfattet af kravet om ccc-godkendelse, til ”arc detection unit”, og fore-
slog samtidig, at den kinesiske importør skulle ansøge de kinesiske myndigheder om et ”let-
ter clarify[ing] that you[r] product is out of scope … then when you have any problem from
china customs you may clear the customs with the letter …”.
i en e-mail af 26. marts 2012 til littelfuse selcos qa manager, lasse bremer, oplyste niels pe-
tersen, at tüv’s opfattelse var, at en arc detection unit ikke var underlagt krav om ccc-
mærkning, og at littelfuse selco skulle finde en ny hs-kode for det betegnelsesændrede
produkt, som han kunne melde tilbage til tüv. niels petersen videregav endvidere tüv’s
anbefaling om, at den kinesiske importør skulle anmode om en officiel udtalelse om, at det
ikke var nødvendigt med ccc-mærkning på produktet.
ved e-mail af 10. april 2012 til lasse bremer rykkede niels petersen for tilbagemelding ved-
rørende ccc-mærkning, og ved e-mail af 11. april 2012 svarede lasse bremer, at han havde
videresendt forespørgslen til littelfuse selcos kinesiske kontor og rykket for svar.
den 12. april 2012 sendte niels petersen en yderligere e-mail til lasse bremer, denne gang
vedrørende såkaldt ul-mærkning af produktet (som efter det oplyste er en ameri-
kansk/canadisk certificering). ved e-mail af 20. april 2012 besvarede lasse bremer spørgsmå-
let om ul-mærkning og oplyste samtidig, at han igen havde rykket littelfuse selcos kinesi-
                                               - 10 -
ske partner for svar vedrørende hs-koder og ccc-krav. der er ikke fremlagt yderligere kor-
respondance mellem parterne om ccc-mærkning efter dette tidspunkt.
den 4. juni 2012 fremsendte tüv i kina til camto til fornyet underskrift et cb-testcertifikat
og andre dokumenter for camtos nye lysbuedetektor, i hvilke produktet stod angivet med
sin nye betegnelse, arc detection unit. dette cb-testcertifikat afløste et tidligere cb-
testcertifikat fra den 1. december 2011, hvor produktet stod angivet som arc detection relay.
i en e-mail-korrespondance den 27. juni 2012 drøftede brian kelö fra littelfuse selco og hel-
ge thomsen et spørgsmål om priser, idet gamesa ifølge brian kelö havde meddelt, at ga-
mesa forventede en prisreduktion på mindst 6 % fra alle sine leverandører fra fjerde kvartal
2012 med henblik på at forbedre sin konkurrenceevne. helge thomsen afviste i den forbin-
delse at sætte camtos priser ned, idet han anførte, at han ikke syntes, at det var camto, der
skulle sætte priserne ned.
den 13. december 2012 sendte michael weiss fra littelfuse selco en e-mail til helge thomsen
med emnet ”nye leveringsdatoer til spanien”. det oplystes i e-mailen, at ”det går åbenbart
ikke så godt for gamesa, for nu har de for 117. gang udskudt leverancerne”. som nye leve-
ringsdatoer for d0910 oplystes den 4. februar 2013 (100 stk.) og den 4. marts 2013 (100 stk.).
ved e-mail af 12. august 2013 til helge thomsen oplyste brian kelö, at han havde sat littel-
fuse selcos internationale salgsteam i gang med at undersøge, om ”vi kan afsætte de relæer
du har”, og at han ville vende tilbage senest i slutningen af den følgende uge.
tvisten
af en udskrift fra littelfuse selcos hjemmeside dateret den 15. september 2015 fremgår, at
produktet d0920 blev markedsført af littelfuse selco på hjemmesiden på dette tidspunkt.
ved brev af 18. september 2015 rettede camtos advokat henvendelse til littelfuse selco, idet
han med henvisning til littelfuse selcos markedsføring af d0920 anførte, at littelfuse selco
havde ”misligholdt samarbejdsaftalen med camto”.
                                                 - 11 -
parternes advokater korresponderede yderligere herom i den følgende tid. i en e-mail af 6.
januar 2016 oplyste littelfuse selcos daværende advokat blandt andet, at littelfuse selco
havde købt ca. 544 stk. af d0910 i slutningen af 2012 og første kvartal 2013, og at littelfuse
selco havde modtaget de første ordrer på d0920 i marts 2013, hvorefter littelfuse selco ”en-
ded its relationship with camto”. det blev endvidere oplyst, at littelfuse selco indtil da
havde leveret 3.990 stk. d0920 svarende til en samlet bruttoomsætning på 2,176 mio. usd.
i en e-mail af 10. marts 2016 til littelfuse selcos daværende advokat anførte camtos advokat,
at camtos konkrete omkostninger pr. relæ af d0910 var 735 kr., og at salgsprisen til littelfuse
selco var 2.200 kr. pr. stk. camtos advokat opgjorde på denne baggrund et dækningsbidrag
pr. stk. på 1.465 kr., som ganget med det oplyste antal af solgte d0920-enheder udgjorde et
beløb på 5.845.350 kr. advokaten anførte, at der hertil skulle lægges camtos markedsforstyr-
relse m.v. det blev desuden oplyst, at camto på dette tidspunkt havde 330 stk. d0910 på la-
ger.
i en e-mail af 2. maj 2016 til littelfuse selcos daværende advokat bekræftede camtos advo-
kat, at parternes forligsdrøftelser måtte anses for afsluttet, og afgav samtidig ”formel medde-
lelse om ophævelse af parternes aftale som følge af misligholdelse …”.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af helge thomsen, niels petersen og brian kelö.
helge thomsen har forklaret blandt andet, at han er ejer af camto. camto blev startet i 1981
af hans far, flemming thomsen. han blev selv ansat i camto i 1983 og overtog driften og
ejerskabet af virksomheden i 2002, da hans far blev syg.
camto beskæftiger sig med produktion og salg af lysbuedetektorer, som hans far var med til
at opfinde. en lysbuedetektor er beregnet til at blive indbygget i et højspændingsskab, f.eks. i
en vindmølle. de høje spændinger i skabet kan resultere i, at der opstår en ”lysbue” mellem
                                                - 12 -
to faser i skabet med risiko for kortslutning og brand til følge. formålet med en lysbuedetek-
tor, som sidder på de tre faser i højspændingsskabet, er at opdage lyset fra lysbuen og med
det samme koble højspændingen fra, hvorved lysbuen forsvinder. selv om lysbuedetekto-
rerne i en periode af camto er blevet kaldt for ”relæer”, er der ikke tale om relæer i egentlig
forstand. et relæ er – i modsætning til en lysbuedetektor – en fysisk on/off-kontakt. det er
derfor mere korrekt at kalde en lysbuedetektor for en ”unit” / enhed.
camto producerer og sælger blandt andet lysbuedetektor-enhederne d0900 og d0910, hvor
førstnævnte er camtos gamle model, mens sidstnævnte er den nye model. littelfuse selco
sælger på sin side lysbuedetektor-enheden d0920. begge parter sælger også sensorer til lys-
buedetektor-enhederne, uden hvilke enhederne ikke fungerer.
kredsløbsdesignet, dvs. funktionaliteten, i d0910 og d0920 er ens, og enhederne indeholder
stort set samme komponenter. littelfuse selco var ved udviklingen af d0920 nødt til direkte
at kopiere kredsløbsdesignet i d0910, da det var et ufravigeligt krav fra den spanske vind-
mølleproducent, gamesa, som er littelfuse selcos største kunde, at d0920 skulle have sam-
me kredsløbsdesign som de tidligere modeller. hvis d0920 var blevet udstyret med et andet
kredsløbsdesign, ville gamesa have været nødsaget til at udskifte kablerne, der går ind i lys-
buedetektorerne, i alle gamesas eksisterende vindmøller. det er rigtigt, at kunden normalt
ikke interesserer sig for, hvordan indmaden i enhederne ser ud, men alene hvordan enheden
skal forbindes udefra.
littelfuse selcos anvendelse af produktnummeret d0920 er efter hans opfattelse en bevidst
fortsættelse af camtos produktnummerering. littelfuse selco navngav enheden d0920 for
ikke at skabe forvirring hos gamesa og med henblik på, at gamesa ville opfatte d0920 som
den samme type enhed som de andre modeller. øvrige producenter af lysbuedetektorer an-
vender egne produktnumre, som adskiller sig fra camtos produktnumre.
”forslag” til aftale (bilag 3) blev udarbejdet af hans far i april 2002 og indebar, at selco, som
selskabet hed dengang, overtog markedsføring og salg af camtos produkter i udlandet. selco
overtog som led heri camtos tre agenter i udlandet. selve aftaledokumentet nåede ikke at
                                                - 13 -
blive underskrevet, da hans far i mellemtiden blev syg. han tænkte ikke nærmere over, at
dokumentet ikke var skrevet under, da selco allerede i maj 2002 begyndte at købe camtos
produkter. han opfattede dokumentet som en bindende aftale. også jens hammer sørensen,
som på daværende tidspunkt var ejer og direktør i selco og samtidig sad i camtos bestyrelse,
refererede til aftaledokumentet som værende parternes aftale. da det var aftalt, at selco skul-
le stå for markedsføringen i udlandet, henviste camto alle indkomne kundehenvendelser til
selco. i 2008 afviste han sågar med henvisning til parternes aftale en forespørgsel fra gamesa
om at levere direkte til gamesa. camto har over årene sendt i alt ca. 550 fakturaer til selco /
littelfuse selco, som alle er blevet betalt i overensstemmelse med de priser, som fremgår af
aftaledokumentet fra april 2002. det er rigtigt, at visse af bestemmelserne i aftaledokumentet
ikke blev overholdt. parterne forhandlede således ikke priser årligt, spørgsmålet om good-
will blev ikke efterfølgende taget op til forhandling, og det endte med, at camtos navn ikke
fremgik af enhedernes forplader.
”udkast til aftale” (bilag 23) blev fremsendt af jens hammer sørensen i 2009. årsagen hertil
var, at selco fremadrettet gerne ville overtage rettighederne til produktion af lysbuedetekto-
rerne, mod at camto fik en licens på 20 %. han var imidlertid ikke indstillet på at indgå en
sådan ny aftale, da camto tjente mere på produktionen og salget af detektorerne til selco end
blot 20 %. han ville bare gerne fortsætte med den hidtidigt gældende aftale fra 2002.
i januar 2011 blev der afholdt et møde mellem camto og selco. på mødet oplyste jens ham-
mer sørensen og steen andersen, der var selcos sælger på det spanske marked, at der var
grundlag for et salg af ca. 5.000 enheder til selco, hvis camto udviklede d0910. dette var en
vigtig oplysning for ham, og han forventede, at selco i givet fald ville aftage 5.000 eksempla-
rer af d0910. han ville ikke have ofret en masse penge på at udvikle d0910, hvis ikke der var
et salgsmæssigt potentiale i enheden. der blev ikke udarbejdet en skriftlig aftale efter mødet.
det var der heller ikke grund til, når det i det skriftlige referat fra mødet var blåstemplet, at
selco ville aftage 5.000 eksemplarer.
efter mødet i januar 2011 instruerede han niels petersen fra danpower electronics om at gå i
gang med at udvikle d0910. han havde ikke selv så meget med udviklingen at gøre, da det
                                                - 14 -
var niels petersen, der havde den tekniske baggrund. det tog lang tid at udvikle d0910, og
udviklingen kostede i alt ca. 1 mio. kr., inklusiv indhentelse af relevante godkendelser. selco
/ littelfuse selco fortsatte med at købe d0900-enheder fra camto, indtil d0910 var klar.
i januar 2012 dumpede der pludselig et nyt aftaleudkast (bilag 22) ind ad døren, som allerede
var påført jens hammer sørensens underskrift. jens hammer sørensen havde på det tids-
punkt allerede solgt selco til littelfuse selco, og han havde ikke længere noget tillidsforhold
til jens hammer sørensen. han ønskede derfor ikke at underskrive det nye aftaleudkast. den
eksisterende aftale fra 2002 skulle bare fortsætte.
camtos levering af enheder til selco og littelfuse selco foregik sædvanligvis på den måde, at
camto modtog rammeordrer på ca. 1.000 stk. ad gangen, som herefter blev leveret løbende i
perioden frem til næste rammeordre. camto modtog typisk rammeordrer én gang om året
eller hvert halvandet år, men nogle gange kunne de komme med kun 3-5 måneders mellem-
rum. camto skulle blot sørge for at have tilstrækkeligt med enheder på lager til at kunne op-
fylde ordrerne. camto leverede normalt i gennemsnit 100 enheder plus 200 sensorer til selco
/ littelfuse selco om måneden, hvilket svarede til en for camto betydelig omsætning på ca.
300.000 kr. om måneden.
efter at d0910 var færdigudviklet, satte camto i første omgang en produktion af 1.000 stk. af
de nye enheder i gang. de første d0910-enheder blev leveret til littelfuse selco omkring juli
2012, og leveringerne fortsatte løbende derefter. camto leverede for sidste gang d0910 til lit-
telfuse selco i marts 2013, men leverede andre camto-produkter til littelfuse selco helt frem
til maj 2014. han kender ikke noget til, at littelfuse selco skulle have ”ended its relationship”
med camto i marts 2013. det var der i så fald ikke nogen, der havde fortalt ham. han drøfte-
de i perioden efter marts 2013 flere gange med brian kelö fra littelfuse selco, om der ikke
snart ville komme nye ordrer. han havde således blandt andet forventet en ny rammeordre i
maj-juni 2013. hver gang fik han blot at vide, at der ikke var kommet nye ordrer fra gamesa.
han talte også flere gange med brian kelö om, at han skulle møde den amerikanske direktør
i littelfuse selco, men mødet blev konstant udskudt på foranledning af littelfuse selco. han
                                               - 15 -
pressede på i hele perioden og regnede med, at der ville komme ordrer. han fandt først i juli
2015 ud af, at der var et problem, idet han opdagede d0920 på littelfuse selcos hjemmeside.
camto nåede alene at sælge 530 stk. af d0910 til littelfuse selco, inden littelfuse selco stop-
pede med at sende nye ordrer. virksomheden, som samler enhederne for camto, har stadig
100 stk. d0910 liggende på lager, som endnu ikke er samlet. camto har herudover ca. 300 stk.
tilbage på eget lager. d0910 kan sælges i danmark, men der bygges ikke mange kraftværker i
danmark, som anvender disse enheder. camto har lavet og solgt en modificeret udgave af
d0910 til vestas, som har ”tryk-switch” i stedet for ”nøgle-switch”.
camtos variable produktionsomkostninger pr. d0910-enhed er 735 kr. dette beløb består af
camtos udgifter til egenproduktion af visse af komponenterne i enheden. beløbet består
desuden af udgifter til tredjemand til montering af print og samling af enhederne, hvilket i
sig selv udgør 364 kr. pr. enhed. herudover består beløbet af udgifter til køb af kasser og kli-
stermærker til enhederne, test af enhederne samt pakning af dem til transport.
niels petersen har forklaret blandt andet, at han har mere end 35 års erfaring med udvikling
af elektronikprodukter. han har siden 1989 drevet konsulentfirmaet, danpower electronics,
der bistår virksomheder med produktudvikling. han har siden 2007 været tilknyttet camto
som virksomhedens udviklingsansvarlige.
visse lande har indført krav om tredjepartscertificering af elektronikprodukter, før virksom-
heder kan importere produkterne til de pågældende lande. usa og canada stiller f.eks. krav
om ul-mærkning, og kina stiller krav om ccc-mærkning. ul- og ccc-certifikaterne skal
udstedes af tredjepart-akkrediterede institutter. som producent vil man typisk gerne undgå
at skulle sætte et tredjepartsmærke på sit elektronikprodukt, da dette kræver en omfattende
og bekostelig testprocedure, og da man er underlagt årlige fabriksinspektioner.
han blev i 2011 kontaktet af camto, som stod for at skulle indhente kinesisk ccc-
godkendelse af lysbuedetektor-enheden d0900. årsagen hertil var, at den spanske vindmøl-
leproducent gamesa planlagde at ændre logistikken i forbindelse med sin produktion af
                                               - 16 -
vindmøller i kina. indtil da foregik logistikken på den måde, at gamesa modtog alle enkelt-
komponenter til vindmøllernes el-tavler, herunder lysbuedetektorerne, i spanien, hvor ga-
mesa samlede el-tavlerne, hvorefter gamesa sendte de færdigbyggede el-tavler til kina, hvor
de blev indsat i vindmøllerne. i disse situationer var det kun de færdige el-tavler, som skulle
påføres et ccc-mærke. fremover skulle enkeltkomponenterne imidlertid importeres til kina
uden forinden at være indbygget i el-tavlerne, idet el-tavlerne først blev samlet af gamesa i
kina. den nye proces indebar, at der fremover var krav om individuel ccc-mærkning af
komponenterne.
han deltog på mødet den 13. januar 2011 med camto og selco. han fastslog på mødet, at der
skulle laves et redesign af d0900-enheden, før enheden opfyldte kravene til ccc-mærkning.
camtos reaktion herpå var, at camto gerne ville være med til at redesigne enheden, men at
dette på grund af udviklingsomkostningerne ikke kunne lade sig gøre, hvis ikke der var ba-
sis for et salg af den nye enhed til selco. han husker, at jens hammer sørensen fra selco på
mødet klart udtrykte, at der var basis for et salg af ca. 5.000 enheder af den nye version. på
denne baggrund blev han af camto instrueret om at gå i gang med at redesigne d0900.
han havde ikke tidligere været involveret i en proces omkring indhentelse af ccc-
godkendelse, og han startede derfor med at tage kontakt til et eksternt testhus, bolls emc,
angående de regulatoriske krav i forbindelse med ccc-mærkning. de fandt frem til, at cam-
tos brug af en hs-toldkode for enheden, som klassificerede den som et ”arc detecting re-
lay”, betød, at enheden af de kinesiske toldmyndigheder ville blive deklareret under en ka-
tegori, hvor der generelt blev stillet krav om ccc-mærkning. han tog herefter kontakt til det
tyske tredjepart-akkrediterede testinstitut, tüv, som også har afdeling i kina, for at få sat
godkendelsesprocessen i gang. tüv anbefalede dog i stedet at ændre navnet på enheden til
”arc detecting unit”, idet der i så fald ikke ville blive stillet krav fra myndighederne om
ccc-mærkning. dette var ikke et forsøg på at snyde myndighederne, men derimod en helt
troværdig navngivning af produktet. en lysbuedetektor er således ikke et ”relæ”, men der-
imod en kontrolenhed.
                                               - 17 -
på baggrund af tüv’s rådgivning blev hans anbefaling at ændre enhedens navn, således at
ccc-mærkning kunne undgås, og i stedet søge at opnå et såkaldt cb-testcertifikat for enhe-
den. et cb-testcertifikat ville gøre det muligt for littelfuse selco om nødvendigt at genbruge
testresultater for enheden på tværs af forskellige landes certifikater. det er ret almindeligt, at
en producent af et elektronikprodukt søger at opnå et cb-testcertifikat. cb-testcertifikatet for
den nye enhed kom på plads. han rykkede flere gange littelfuse selcos qa manager, lasse
bremer, for at få bekræftet fremgangsmåden angående ccc-mærkning og at få oplyst en ny
hs-kode i anledning af navneskiftet på enheden. lasse bremer skrev, at han ville rykke lit-
telfuse selcos kinesiske kontor for svar herom. han modtog den sidste e-mail fra lasse bre-
mer den 20. april 2012. han hørte herefter ikke yderligere fra lasse bremer eller andre fra
littelfuse selco. han opfattede dette således, at littelfuse selco var indforstået med at und-
lade ccc-mærkning af enheden. hvis det var et ultimativt krav fra gamesa, at den nye en-
hed skulle ccc-mærkes, ville littelfuse selco have skrevet det. han ville i så fald have fort-
sat proceduren med at opnå ccc-mærkning. efter at have opnået cb-testcertifikatet er han
99,9 % sikker på, at enheden også ville kunne opnå ccc-godkendelse, da kravene næsten er
de samme, om end ccc-godkendelse havde forudsat gennemførelsen af særskilte tests i et
kinesisk laboratorium.
produktionen af den nye enhed, d0910, blev herefter påbegyndt, og littelfuse selco begynd-
te at købe d0910-enheder. dette var et klart udtryk for, at forholdene vedrørende d0910 var i
orden, og at man faktisk kunne sælge d0910 til kina uden ccc-mærkning. tüv havde altså
ret i, at enheden efter navneændring ikke længere var omfattet af kravet om ccc-mærkning.
ccc-mærkning er et kinesisk myndighedskrav, som det ikke er muligt at få dispensation fra.
littelfuse selcos d0920 har formentlig på tilsvarende måde kunne sælges til kina uden ccc-
mærkning, idet der også står ”unit” på denne enhed. hvis der havde været krav om ccc-
godkendelse, er der ingen tvivl om, at import var blevet nægtet.
det kostede camto i alt ca. 1 mio. kr. at redesigne lysbuedetektor-enheden, hvoraf ca. 300.000
kr. var udgifter afholdt i forbindelse med certificeringsprocessen.
                                                - 18 -
han har udviklet kredsløbsdesignet i d0910, dvs. hvordan komponenterne i enheden er pla-
ceret og forbundet med hinanden. kredsløbsdesignet er rent funktionelt betinget. det har in-
gen betydning for kredsløbsdesignet, om det ser pænt ud. det er tydeligt, at littelfuse selco
ved udviklingen af d0920 har kopieret kredsløbsdesignet i d0910, idet de to kredsløbsdesign
er identiske. littelfuse selco kunne have designet kredsløbet i d0920 på mange andre måder.
littelfuse selco har ikke villet risikere, at gamesa skulle tro, at littelfuse selcos nye enhed
var anderledes end de andre modeller. hvis kredsløbsdesignet i d0920 var anderledes, ville
gamesa skulle ændre kablingen og designet af el-tavlerne i alle sine vindmøller. en ændring
af kredsløbsdesignet ville også kunne introducere nye børnesygdomme i produktet. littelfu-
se selco har givetvis sparet en masse udviklingsomkostninger ved d0920. det har formentlig
ikke taget mere end tre ugers arbejde at lave d0920.
brian kelö har forklaret blandt andet, at han blev ansat som elektrotekniker i virksomheden
selco i 1984. i 2011 blev virksomheden overtaget af littelfuse selco. han var på tidspunktet
for overtagelsen chef for virksomhedens produktion og blev efter overtagelsen desuden ”site
manager” for virksomhedens fabrik i roskilde. i 2015 besluttede littelfuse selco, at man ikke
længere ville være i danmark. den del af virksomheden, der solgte udstyr til marinefartøjer,
blev frasolgt til ham, mens de resterende dele blev flyttet til usa. han driver i dag marine-
delen videre. littelfuse selco aps er under afvikling og har ingen ansatte.
littelfuse selco sælger blandt andet lysbuedetektoren d0920, som er et ”low-end” produkt,
der består af standardkomponenter. placeringen af komponenterne indvendigt i produktet
er udelukkende betinget af funktionaliteten. der er ikke ved den indvendige udformning ta-
get designmæssige valg. kunderne interesserer sig ikke for produktets indvendige udform-
ning. den indvendige udformning af d0920 og camtos lysbuedetektor d0910 er i øvrigt ikke
identiske.
der opstod i 2011 et behov for en teknisk opdatering af camtos gamle lysbuedetektor d0900.
baggrunden herfor var, at den spanske vindmølleproducent gamesa, som stort set var selcos
eneste kunde for dette produkt, fremadrettet stillede krav om kinesisk ccc-godkendelse af
lysbuedetektoren. gamesa planlagde at ændre sin logistikprocedure, idet gamesa i stedet for
                                               - 19 -
at samle større dele af møllerne i spanien fremover ville sende alle individuelle komponenter
til kina og samle det hele på gamesas fabrik i kina. dette indebar, at alle komponenter skul-
le bære særskilt ccc-mærke. littelfuse selco kunne ikke afvise gamesas krav, da gamesa i
så fald havde fundet et andet sted at købe lysbuedetektorer. der var på dette tidspunkt ccc-
godkendte lysbuedetektorer fra andre producenter på markedet.
han tror ikke, at det ville have ændret noget i forhold til de kinesiske myndigheder at kalde
produktet for ”unit” i stedet for ”relay”, som anbefalet af tüv. i industri-forstand er en lys-
buedetektor et relæ, da lysbuedetektorens funktion er at koble ud, hvis den måler en lysbue.
littelfuse selco modtog på intet tidspunkt en officiel meddelelse fra de kinesiske myndighe-
der om, at myndighederne efter navneændringen accepterede, at produktet ikke behøvede
ccc-godkendelse. gamesa var ikke tilfredse med tüv’s anbefaling, fordi det afgørende for
gamesa var, at lysbuedetektoren blev ccc-mærket. littelfuse selco lovede gamesa, at ccc-
godkendelsen ville komme på plads. littelfuse selco accepterede aldrig over for camto, at
den nye lysbuedetektor ikke behøvede at få ccc-godkendelse. lasse bremers e-mail af 20.
april 2012 kan ikke anses for et afkald på ccc-mærkning. camto var ikke villige til at gøre,
hvad der skulle til for at få en ccc-godkendelse, hvilket stod klart for littelfuse selco i slut-
ningen af 2012, efter at diskussionen havde stået på længe. littelfuse selcos beslutning om at
fravælge camto som leverandør blev taget for at opfylde gamesas behov for ccc-
godkendelse. en uenighed mellem parterne om priser var også medvirkende årsag til be-
slutningen. littelfuse selcos sidste ordre hos camto blev foretaget i februar-marts 2013. i lø-
bet af foråret 2013 må det have stået camto klart, at der ikke ville komme flere ordrer, da lit-
telfuse selco plejede at afgive ordre 1-2 gange om måneden.
efter beslutningen om ikke at bruge camto som leverandør blev udviklingen af d0920 påbe-
gyndt internt i littelfuse selco ved virksomhedens tekniske afdeling i canada. den tekniske
afdeling vurderede ved samme lejlighed, at d0910 ikke kunne have opnået ccc-
godkendelse, idet dette ville kræve, at der blev foretaget ændringer i isolationen og udfræs-
ningerne på d0910’s printkort. den tekniske afdeling havde erfaring med indhentelse af
ccc-godkendelser. selve ccc-godkendelsesproceduren for d0920 kostede ca. 60.000 usd.
det tog 1½ – 2 år at få gennemført de nødvendige elektriske tests af produktet i kina og få
                                                - 20 -
udstedt en testrapport, som fastslog, at kravene for at opnå ccc-godkendelse var opfyldt.
selv efter at littelfuse selco havde fået testgodkendelsen, var der krav om, at kinesiske ccc-
inspektører skulle komme til danmark for at inspicere virksomheden. rejsetilladelsen til in-
spektørerne var dikteret af de kinesiske myndigheder, og inspektionen blev udsat gang på
gang. det trak derfor ud med at få den endelige ccc-godkendelse. grundet de mange ud-
sættelser af inspektionen, fik littelfuse selco undtagelsesvis tilladelse fra de kinesiske myn-
digheder til at sætte ccc-mærket på de d0920-enheder, som blev produceret, indtil den en-
delige ccc-godkendelse forelå. det var forudsat, at enhederne skulle kaldes tilbage fra mar-
kedet, hvis inspektionen i sidste ende måtte blive gennemført med et utilfredsstillende resul-
tat. littelfuse selco oplyste gamesa om aftalen med de kinesiske myndigheder og lovede ak-
tivt at arbejde for at få den endelige godkendelse. gamesa holdt sig løbende opdateret på
status på den endelige godkendelse. i mellemtiden købte gamesa som en nødløsning d0910 i
en periode og derefter d0920 med den foreløbige ccc-godkendelse. inspektionen blev gen-
nemført i starten af 2016, hvorefter d0920 fik endelig ccc-godkendelse.
som erstatning for camto har littelfuse selco indgået aftale med en tysk underleverandør,
og al produktion af d0920 foregår derfor i tyskland. d0920 bliver ikke solgt i danmark. på et
tidspunkt har der tilsyneladende været solgt ét eksemplar af enheden til danmark, men han
ved ikke, hvordan dette er sket. gamesa er stadig hovedkunden for produktet og modtager
årligt ca. 1.000 stk. littelfuse selco sælger herudover årligt 10-20 stk. til andre udenlandske
kunder i reservedelsøjemed. d0920 har med sikkerhed været markedsført på littelfuse sel-
cos hjemmeside fra februar 2014.
han kan ikke af camtos omkostningsberegning se, om camto i beregningen har medtaget al-
le relevante omkostninger. camtos omkostninger til tredjemand til montering af printplade
med alle komponenter må dog være væsentligt højere end de oplyste 364 kr. pr. eksemplar.
camto burde have forsøgt at sælge sit restlager af d0910 til kunder i danmark, da der er tale
om et standardrelæ.
                                                   - 21 -
parternes synspunkter
camto har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 27. fe-
bruar 2017, hvoraf fremgår blandt andet:
         ”…
         anbringender
         ad påstand 1 og 2
         sagen handler om, at sagsøger gør gældende, at sagsøgte har handlet i strid med par-
         ternes aftale og markedsføringslovens § 1 ved at have produceret en kopi af designet
         af sagsøgers lysbuedetektor (herefter kaldt enhed), nærmere bestemt produktnum-
         mer d0910. den krænkende enhed hedder d0920. produkterne er vist i bilag 5; sagen
         handler om designet af enheden, indmaden så at sige, jf. bilag 5, s. 2.
         lysbuedetektorer (også kaldet lysbuesensorer) bruges i vindmøller til hurtigt at regi-
         strere lysbuer (gnister) i e-tavler med henblik på at undgå brand eller andre skader.
         camto og selco a/s (nu littelfuse selco) indgik i 2002 en aftale om samarbejde (bilag
         3). denne aftale er ikke blevet underskrevet, men begge parter har siden ageret i
         overensstemmelse med den. aftalen indeholder et opsigelsesvarsel på 3 måneder. da
         aftalen blev indgået i 2002, var littelfuse selcos direktør, jens hammer sørensen, be-
         styrelsesmedlem i camto.
         at den som bilag 3 fremlagte ikke underskrevne aftale er anset som gældende og ef-
         terlevet af littelfuse selco fremgår bl.a. af den omstændighed, at littelfuse selcos di-
         rektør, jens hammer sørensen, fremlagde et kontraktudkast for camto med henblik
         på at erstatte bilag 3-kontrakten med en ny kontrakt. det følger af kontraktudkastets
         indhold (bilag 22). dette fremgår tillige af et tidligere udkast til aftalen fra 2009, ud-
         arbejdet af sagsøgtes jens hammer sørensen (bilag 23); her foreslås det bl.a., at sag-
         søgte ”overtager rettighederne til camto’s produkter” mod betaling af en licensaf-
         gift.
         i begyndelsen af 2011 aftalte parterne, at camto (i samarbejde med firmaet danpower
         electronics) skulle udvikle en opdateret udgave af den hidtidige enhed til lysbue-
         overvågning, d0900, med henblik på myndighedsgodkendelse i udlandet (navnlig
         usa og kina). enhederne skulle bl.a. bruges i vindmøller, der produceres af den
         spanske vindmøllefabrikant gamesa. selco a/s skulle fortsat stå for markedsføring,
         salg og distribution af camtos lysbueudstyr på eksportmarkederne. dette fremgår af
         selcos referat af parternes møde den 13. januar 2011 (bilag 2) og parternes aftale fra
         2002 (bilag 3).
         det som bilag 2 fremlagte mødereferat udtrykker en bindende og gældende aftale
         mellem parterne.
         siden 2004 har camto solgt ca. 9.000 enheder til selco til videresalg til gamesa.
                                           - 22 -
i løbet af 2011 satte camto opdateringen af d0900 i gang hos danpower electronics.
udgiften til redesign beløb sig til ca. 700.000 kr. senere på årene blev produktet – der
benævnes d0910 – myndighedsgodkendt, hvilket kostede ca. 300.000 kr. i løbet af
2012 og 2013 leverede camto 530 eksemplarer af d0910 til littelfuse selco.
efterfølgende erfarede sagsøger, at littelfuse selco på sin hjemmeside udbyder en
enhed til lysbueovervågning, produktnummer d0920, til salg. dette produkt er en
kopi af camtos enhed med produktnummer d0910. det gøres gældende, at d0920
ikke kan være udviklet uden kendskab til og indsigt i d0910; littelfuse selcos enhed
er et udslag af snylteri på camtos enhed. produkterne er stort set identiske og for-
vekslelige. den nærliggende nummerering er også en faktor.
littelfuse selco anfører på sin hjemmeside, at camtos enhed er forældet, hvilket bi-
drager til en uretmæssig substituering (bilag 7).
det gøres gældende, at sagsøgtes retsstridige produktion, salg og markedsføring af
enhed d0920 udgør en misligholdelse af parternes kontraktforhold, jf. bilag 2 og 3.
eksportmarkedet for produktet er kommet i stand på arbejde udført af littelfuse sel-
co som agent for camto. at camto har givet tilladelse til, at littelfuse selco måtte be-
nytte egen label, således at det udefra fremstår som et littelfuse selco-produkt, æn-
drer ikke på markedsforhold eller ejerskab til produktet. …
det gøres gældende, at camto i 2011 gik i gang med at redesigne enheden – det, der
blev til d0910 – ud fra den forventning, der blev udtrykt på parternes møde den 13.
januar 2011 (jf. referatet i bilag 2) om et forventet salg på ca. 5.000 enheder.
sagsøgtes udvikling af et konkurrerende kopiprodukt er klart i strid med parternes
aftale, som i stedet gik ud på, at littelfuse selco skulle sælge camtos redesignede en-
hed d0910.
derfor gøres det gældende, at sagsøgers advokat med rette har hævet parternes kon-
traktforhold i e-mail af 2. maj 2016 (bilag 12), og at sagsøgte skal anerkende dette.
det gøres gældende, at sagsøgtes enhed, d0920, er en bevidst produktefterligning af
sagsøgers enhed, d0910. d0920 kunne ikke være udviklet uden kendskab til d0910.
designet er reelt identisk og dermed forveksleligt. nummereringen, der i stil og cifre
giver indtryk af, at sagsøgtes produkt er en videreudvikling af sagsøgers produkt, er
også en faktor, der indikerer forvekslelighed.
det gøres gældende, at parternes tætte samarbejdsforhold i væsentlig grad bidrager
til, at der anses at foreligge produktefterligning i strid med markedsføringslovens § 1
om god markedsføringsskik.
det gøres gældende, at evt. myndighedskrav til mærkning m.v., ikke giver en for-
handler som littelfuse selco ret til at producere en kopi af camtos enhed uden sam-
tykke fra eller betaling til camto.
camto har ikke på noget tidspunkt afvist at få produktet godkendt til ccc-mærket.
camto har tydeligt informeret littelfuse selco om, at den kinesiske afdeling af test-
myndigheden tüv ikke fandt det relevant at få det ccc-mærket, da der ikke klart
                                           - 23 -
var nogen produktstandard, som dækkede denne type produkter. littelfuse selco
stillede aldrig over for camto krav om ccc-mærkning, efter at camto a/s blev op-
mærksom på at produktet ikke var underlagt kravet om ccc-mærkning. dette hæn-
ger sammen med, at man skiftede fra at kalde enheden et relæ (”relay”) til ”unit”.
dokumentation for littelfuse selcos accept af skiftet fra ”relay” til ”unit” fremgår af
e-mail af 23. december 2011 (bilag 15). sagsøgte har efterfølgende afholdt sig helt
passiv over for sagsøger vedr. dette spørgsmål.
camto fik lavet en såkaldt cb-godkendelse, som kan bruges som grundlag for senere
at kunne bruge de samme tests i andre nationalitetsmærker, herunder også ccc-
mærket, hvis dette skulle blive relevant på et senere tidspunkt. der blev således lavet
en amerikansk godkendelse ud fra dette, som kunne bruges både i usa og canada
(bilag 18 og 19).
littelfuse selco oplyser nu på sin hjemmeside, at d0920 er kommet i en ny udgave i
juli måned 2016, hvor det vises, at produktet er ccc-mærket. dette indikerer, at den
version, som littelfuse selco har produceret hidtil, og som sagen op til nu har drejet
sig om, ikke har været ccc-mærket.
det forhold, at camto ikke ville acceptere en prisreduktion på 6 pct., gav ikke littel-
fuse selco retten til hverken at afbryde samarbejdet eller at kopiere produktet og
producere det selv. sagsøgtes anførsler indikerer, at det var denne prisdiskussion,
der fik sagsøgte til at lave et kopiprodukt. imidlertid har sagsøger information om, at
sagsøgte solgte produktet til gamesa for eur 791 (inkl. 2 stk. sensorer), hvilket er ca.
det dobbelte af indkøbsprisen fra camto (ca. 3.000 kr. pr. stk.); der var rigelig plads i
littelfuse selcos fortjeneste til at bære et evt. krav om prisreduktion fra gamesas side.
realiteten er, at én aftalepart, littelfuse selco, som har stået for salg og markedsfø-
ring, udskifter den anden aftaleparts produkt ved at producere et fuldstændig iden-
tisk produkt til den hidtidige kunde. det er i strid med markedsføringsloven og par-
ternes aftale.
ad økonomisk opgørelse i påstand 2
camtos konkrete omkostninger pr. enhed (d0910) er 735 kr. salgsprisen til selco er
2.200 kr. dette giver et dækningsbidrag pr. styk på 1.465 kr. ganger man dette med
det af sagsøgte oplyste antal solgte d0920-enheder på 3.990 stk. (bilag 9), giver det et
beløb på 5.845.350 kr. dette er camtos afsætningstab og rimelige vederlag efter dansk
rets almindelige regler og efter markedsføringslovens § 20.
hertil skal lægges camtos yderligere tab for markedsforstyrrelse m.v., hvori indgår
sagsøgtes betydelige indtægter ved at sælge et kopiprodukt uden investeringsom-
kostninger. advokat inge lise persson har i sin e-mail af 6. januar 2016 i bilag 9 op-
lyst, at littelfuse selco har haft en bruttoindtægt for salg af d0920 på usd 2,176 mio.;
med en valutakurs på ca. 6,6 dkk for 1 usd giver det et beløb på ca. dkk 14,3 mio.
erstatningskravet for markedsforstyrrelsen kan kun opgøres skønsmæssigt. det gø-
res gældende, at sagsøgers tab for markedsforstyrrelser udgør et beløb på minimum
3 mio. kr.
sagsøgers samlede krav er herefter rundet ned til 8 mio. kr.
                                                     - 24 -
           til belysning af sagsøgtes indtægter og sagsøgers mistede omsætning kan det oply-
           ses, at littelfuse selco ud over selve enhederne har kunnet sælge tilhørende sensorer.
           kravet skal ses på baggrund af, at det på mødet den 13. januar 2011 blev lagt til
           grund, at den nye enhed (d0910) forventedes at kunne blive solgt i ca. 5.000 eksem-
           plarer; der er imidlertid kun blevet solgt ca. 530 eksemplarer, fordi sagsøgte i stedet
           har solgt sin egen kopi.
           …”
camto har under hovedforhandlingen endvidere anført blandt andet, at camtos krav mod
littelfuse selco ikke er fortabt ved passivitet eller forældelse, idet helge thomsen flere gange
i forløbet rykkede littelfuse selco for nye ordrer, og idet camto ikke blev bekendt med, at
der ikke ville komme yderligere ordrer, før sent i forløbet.
littelfuse selco har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument
af 27. februar 2017, hvoraf fremgår blandt andet:
           ”…
           anbringender
           …
           2.        produkterne
           produkterne omhandlet i sagen er såkaldte lysbuedetektorer (detektorrelæer) til in-
           dustriel anvendelse, navnlig i vindmølleturbiner. de sælges ikke til forbrugere og har
           udelukkende et funktionelt formål. deres udformning er derfor også foretaget ude-
           lukkende ud fra funktionelle og tekniske overvejelser, hvilket let kan konstateres ved
           iagttagelse af produkterne.
           3.        ingen samarbejdsaftale og intet opsigelsesvarsel af-
                     talt
           sagsøgte bestrider, at nogen samarbejdsaftale har eksisteret mellem parterne, herun-
           der en aftale med et vilkår om, at denne alene kunne bringes til ophør af sagsøgte ved
           iagttagelse af et opsigelsesvarsel, eller at sagsøgte alene kunne anvende alternative
           leverandører efter opsigelse af en aftale med sagsøgeren. sagsøgte bestrider endvide-
           re at have misligholdt nogen aftale bestående mellem parterne.
           sagsøgte bestrider nærmere, at forslaget til aftale, fremlagt som bilag 3, er tiltrådt el-
           ler i øvrigt er udtryk for en bindende aftale eller forståelse mellem parterne. i sagens
           bilag g bekræfter sagsøgerens direktør, at der ikke var indgået nogen aftale.
           i replikken, side 3, hævdes det, at aftaleudkastene bilag 22 og 23 skulle dokumentere,
           at bilag 3 af parterne ansås for udtryk for en aftale mellem parterne.
                                            - 25 -
det bestrides, at det af bilag 22 fremgår, at den har reference til en tidligere indgået
aftale fra 2002 (såsom bilag 3) eller til en opfattelse af, at bilag 3 skulle være gældende
mellem parterne. derimod omtaler bilag 22 et samhandelsforhold siden 1998 (før bi-
lag 3). der er ingen antydning af, at formålet med bilag 22 skulle være at erstatte en
tidligere aftale i form af bilag 3.
det bestrides ligeledes, at bilag 23 dokumenterer eksistensen af en tidligere indgået
aftale. udkastets omtale af ”overtagelse af rettigheder” til sagsøgerens produkter kan
ikke tages som udtryk for en anerkendelse af juridiske forpligtelser eller anerkendel-
se af begrænsninger i kraft af et eksisterende aftaleforhold eller i øvrigt, men kan me-
get vel have været et forsøg på at foreslå en praktisk løsning for at hjælpe sagsøgeren
på tidspunktet omkring helge thomsens fars død. sagsøgte ville ikke med sin davæ-
rende bemanding uden videre have været i stand til selv at stå for såvel produktion
som compliance, opnåelse af tekniske godkendelser m.v., hvilket sagsøgeren derimod
havde kapacitet til. sagsøgte ville imidlertid have kunnet overtage selve produktio-
nen (bestående i samling af standardkomponenter), hvis man havde kunnet trække
på bistand fra sagsøgeren i de nævnte andre henseender, således at man ikke skulle
ansætte yderligere personale. i det lys kunne det rent kommercielt give mening at
drøfte betaling af et løbende vederlag til sagsøgeren beregnet af sagsøgtes omsætning
på egenfremstillede produkter, til gengæld for bistand med r&d og teknisk support.
4.        drøftelserne om teknisk opdatering af d0900
i 2011 drøftede parterne, at sagsøgeren skulle foretage en teknisk opdatering af pro-
duktet betegnet d0900 med henblik på at opnå ccc-godkendelse, så det opdaterede
produkt kunne importeres separat til kina af sagsøgtes primære aftager af d0900-
produktet, vindmølleproducenten gamesa. ccc er en forkortelse for china compu-
lsory certificate, en lovpligtig produktcertificering, der er påkrævet for visse produk-
ter bestemt til det kinesiske marked. opnåelse af denne godkendelse var en forud-
sætning for, at gamesa fortsat ville anvende sagsøgte som leverandør af produktet.
kommercielt var det derfor ikke en mulighed for sagsøgte at acceptere et produkt,
der ikke havde opnået ccc-godkendelse, da netop denne godkendelse var et ufravi-
geligt krav fra kunden. så vidt det er sagsøgte bekendt, lykkedes det aldrig for sag-
søgeren at opnå ccc-godkendelse for det opdaterede produkt (d0910), idet sagsøgte
i 2013 indstillede sine bestræbelser i den henseende, efter at man havde opnået så-
kaldt tüv-godkendelse for d0910, hvilket sagsøgeren mente måtte være tilstrække-
ligt. sagsøgtes tekniske analyse i udviklingsafdelingen i canada viste imidlertid, at
d0910 ikke ville kunne opnå ccc-godkendelse grundet produktets udformning.
[sagsøgte] investerede derefter selv i udviklingen af et alternativt produkt (d0920) og
skiftede leverandør, for at beholde sin altdominerende kunde og beskytte sin forret-
ning, der ellers ville gå tabt.
sagsøgte har brugt mere end 2 år på at opnå ccc-godkendelse af d0920, selvom
produktet bestod prøven i første afprøvning. efter udformning af design og fremstil-
ling af prototyper skal der sendes eksemplarer til kina til afprøvning. disse afprøv-
ninger kan ikke foretages andre steder og kan ikke erstattes af afprøvninger foretaget
af andre myndigheder. efter udfærdigelse af testrapport skal der foretages en virk-
somhedskontrol. denne blev i det foreliggende tilfælde aflyst og forsinket adskillige
gange. kinesiske godkendelsesinspektører er begrænsede i muligheden for udlands-
                                         - 26 -
rejser, hvilket medfører væsentlige forsinkelser. først efter at virksomhedskontrollen
har fundet sted, vil myndigheden kunne udstede en godkendelse.
de udviklingsingeniører, der har designet d0920, har tidligere erfaringer med at op-
nå ccc-godkendelse og var i stand til at designe produktet fra begyndelsen på en
sådan måde, at de var sikre på, at produktet ville være kvalificeret til godkendelse. i
sommeren 2015 fik sagsøgte endelig tilladelse fra de kinesiske myndigheder til at
ccc-mærke sit produkt, selvom den afsluttende virksomhedskontrol endnu ikke var
blevet foretaget, eftersom forsinkelsen i at arrangere denne sidste kontrol skyldtes in-
spektørernes rejserestriktioner.
gamesa accepterede at aftage sagsøgtes nye produkt fra sagsøgte i perioden, medens
processen til opnåelse af ccc-godkendelse var i gang, da produktet var designet til
at sikre overensstemmelse med ccc-godkendelseskravene, og da sagsøgte regel-
mæssigt holdt gamesa opdateret på bestræbelserne for at opnå godkendelsen. ga-
mesa fulgte kontinuerligt op på processens fremskridt hos sagsøgte.
d0920 opnåede endelig i 2016 ccc-godkendelse.
de af sagsøgeren fremlagte bilag 14-16 og 18-19 dokumenterer ikke, at d0910 havde
opnået eller var på vej til at opnå ccc-godkendelse, eller at sagsøgte skulle have ac-
cepteret, at ccc-godkendelse ikke var nødvendig, trods gamesas krav herom.
sagsøgte bestrider, at sagsøgeren er blevet stillet i udsigt eller har haft grund til at
forvente, at det af sagsøgeren opdaterede produkt, d0910, ville opnå et salg i størrel-
sesordenen 5.000 enheder, selv hvis produktet havde opnået ccc-godkendelse (hvil-
ket produktet som sagt aldrig opnåede).
5.        drøftelserne om prisfastsættelse
der forelå i juni 2012 en uafklaret uoverensstemmelse om sagsøgerens prisfastsættel-
se.
efter sagsøgtes opfattelse var sagsøgerens priser for høje og forhindrede sagsøgte i at
tilbyde konkurrencedygtige priser. desuden havde gamesa krævet af sine leveran-
dører, at de ligefrem nedsatte priserne med 6%, og det var nødvendigt for sagsøgte at
kunne gå ind på dette. sagsøgeren nægtede imidlertid at imødekomme sagsøgte på
dette vigtige punkt, se bilag a. at denne uoverensstemmelse ikke blev løst tilfreds-
stillende, var en yderligere, væsentlig faktor bag sagsøgtes beslutning om at vælge en
alternativ leverandør. leverandørskiftet til en tysk fabrikant gjorde det muligt for
sagsøgte at opretholde kunderelationen med gamesa.
6.        kunderne – indenlands og udenlands
sagsøgtes afsætning af d0910 skete primært til én altdominerende kunde, den span-
ske vindmølleproducent gamesa. der har derudover været solgt et meget begrænset
antal produkter til andre kunder i og uden for europa. også d0920 sælges i alt over-
vejende grad til gamesa. sagsøgte sælger ikke og har ikke solgt til kunder i danmark
– hverken d0920, d0900 eller d0910.
                                          - 27 -
7.        sagsøgers anbringende om kontraktsbrud
7.1       anbringendet om retsstridighed af leverandørskifte
sagsøgeren gør gældende, at sagsøgtes produktion, salg og markedsføring af d0920
til kunder i udlandet (altovervejende gamesa) udgør en misligholdelse af et eksiste-
rende kontraktforhold. sagsøgeren gør gældende, at sagsøgtes udvikling af et ”kon-
kurrerende kopiprodukt” er i strid med parternes aftale, som i stedet gik ud på, at
sagsøgte skulle sælge det af sagsøgeren redesignede relæ d0910.
sagsøgte bestrider som nævnt, at der eksisterede et aftaleforhold mellem parterne, og
sagsøgte bestrider i særdeleshed, at der forelå en aftale om, at ”sagsøgte skulle” sæl-
ge d0910, herunder hvis dette ikke kunne leveres til konkurrencedygtige priser eller i
en form, som ikke levede op til kravene fra sagsøgtes kunder.
såvel det tidligere d0900-relæ som d0920-relæet har hele tiden været solgt af sagsøg-
te som sagsøgtes eget produkt, under sagsøgtes eget navn, og sagsøgte har aldrig på-
taget sig en forpligtelse til at lade dette produkt (der i sig selv på enhver måde er
uden beskyttelse) fremstille af sagsøgeren. [sagsøgte] har derfor været berettiget til at
videreudvikle produktet og lade en videreudviklet version, som kunne ccc-godken-
des, fremstille andetsteds.
7.2       anbringendet om sagsøgtes tilsidesættelse af aftalt opsigelsesvarsel
som sagt bestrider sagsøgte, at der har foreligget en aftalemæssig forpligtelse til at af-
tage produkterne fra sagsøgeren, eller at en sådan forpligtelse har været bindende for
sagsøgte, indtil den måtte være blevet opsagt med et vist nærmere aftalt varsel, sådan
som sagsøgeren gør gældende.
det fremgår af de af sagsøgeren fremlagte forskellige aftaleudkast gennem tiderne (af
hvilke ingen er blevet til aftaler mellem parterne), at der i udkastene har været opere-
ret med forskellige oplæg til opsigelsesbestemmelser.
i aftaleforslaget bilag 3 er der foreslået et opsigelsesvarsel på 3 måneder, i bilag 22 er
et opsigelsesvarsel på 6 måneder foreslået, og i bilag 23 er der ikke medtaget noget
forslag om, at opsigelse er påkrævet.
det er derfor ikke muligt at udlede noget krav om opsigelse, herunder noget krav om
et bestemt opsigelsesvarsel, af de foreliggende aftaleudkast.
7.3       konklusion
da det ikke er dokumenteret, hverken at der er indgået nogen aftale, som forpligter
sagsøgte til at anvende sagsøgeren som sin leverandør, eller at en sådan aftale kun
kunne bringes til ophør efter opsigelse, herunder med et bestemt varsel, bestrider
sagsøgte at have tilsidesat nogen aftale med sagsøgeren ved at have anvendt en an-
den leverandør til fremstilling af sit nye produkt.
                                          - 28 -
8.       sagsøgers anbringende om krænkelse af markedsfø-
         ringsloven
alternativt gør sagsøgeren gældende, at sagsøgte har foretaget en produktefterlig-
ning i strid med markedsføringslovens § 1, ved at lade fremstille, markedsføre og
sælge sit d0920-produkt til kunder i udlandet.
det bestrider sagsøgte.
sagsøgte gør gældende, at de omstridte aktiviteter falder uden for markedsføringslo-
vens geografiske anvendelsesområde, at den påberåbte lighed alene mellem parter-
nes produkters indvendige fremtoning ikke kan føre til, at der foreligger en krænkelse
af markedsføringsloven, at den nævnte fremtoning er helt uden det markedsmæssige
særpræg som kræves for beskyttelse, idet den alene er betinget af tekniske og funkti-
onelle hensyn, at fremtoningen af produkternes indre faktisk er forskellig på en lang
række punkter, inden for de rammer, som tekniske og funktionelle hensyn tillader, at
produkternes indvendige fremtoning ikke er synlig i købssituationen eller ved al-
mindelig brug, og at produkternes indvendige fremtoning er helt uden relevans for
kundernes købsbeslutninger og dermed for produkternes afsætning.
sagsøgte gør endvidere gældende, at et anbringende om overtrædelse af markedsfø-
ringsloven heller ikke kan begrundes i sagsøgtes anvendelse af produktnummeret
”d0920”, i parternes tidligere angiveligt ”tætte samarbejde”, i angivelse af det tidlige-
re produkt d0900 som ”obsolete” på sagsøgtes hjemmeside, eller i et personsammen-
fald bestående i jens hammer sørensens tidligere tilknytning til begge virksomheder.
8.1      lovens geografiske anvendelsesområde
de aktiviteter, sagsøgte har foretaget, og som sagsøgeren finder stridende mod mar-
kedsføringsloven, er alle alene rettet mod udlandet (eksport). da der ikke bestod no-
get konkurrenceforhold mellem parterne på eksportmarkederne, og da sagsøgte ikke
har udviklet, ikke fremstiller, ikke sælger eller har solgt og ikke har markedsført pro-
dukterne her i landet, savnes der grundlag for at gøre en krænkelse af markedsfø-
ringsloven gældende over for sagsøgte.
det bemærkes yderligere, at d0910 ifølge sagsøgerens anbringender (replikken side
4) ikke sælges eller kan sælges på det danske marked, uden foretagelse af tekniske
modifikationer, som sagsøgeren ikke har været parat til at foretage.
d0920 er udviklet i canada, og produktet fremstilles i tyskland. kun salg af produk-
terne foretoges (på et tidspunkt) fra danmark, men som sagt kun til eksport til ud-
landet.
under disse omstændigheder er der ganske enkelt ikke mulighed for at påberåbe be-
skyttelse efter den danske markedsføringslov, idet der savnes den tilknytning til det
danske marked, og til markedspositioner og markedsforhold på det danske marked,
som er en betingelse for den danske markedsføringslovs anvendelse.
…
                                            - 29 -
8.3        beskyttelse af fremtoningen af produktets indre
herefter har [sagsøgeren] i replikken, side 3, ad punkt 4.2, som det afgørende for sa-
gen om overtrædelse af markedsføringsloven gjort gældende, at sagen alene drejer
sig om ”indmaden så at sige”, altså den indvendige fremtoning af parternes produk-
ter.
man anfører imidlertid ingen argumentation for, hvorved denne indvendige fremto-
ning af sagsøgerens produkt er særpræget og kvalificerer sig til markedsføringsretlig
beskyttelse, eller for, at den indvendige fremtoning af sagsøgtes produkt udgør en
retsstridig efterligning heraf.
…
allerede på grundlag af disse forhold gjorde sagsøgte gældende i duplikken, at:
   1) parternes produkter er tekniske produkter til industriel brug.
   2) fremtoningen af det indvendige af parternes produkter er kommercielt irrele-
       vant og er alene dikteret af tekniske overvejelser.
   3) fremtoningen af det indvendige af parternes produkter er også ukendt for
       kunder og brugere.
   4) fremtoningen af det indvendige af parternes produkter er derfor også irrele-
       vant i forhold til beskyttelse efter markedsføringsloven.
   5) selv hvis det ikke var tilfældet, er det klart, at der ikke ville være noget grund-
       lag for beskyttelse for fremtoningen af det indvendige af d0910, som på ingen
       måde er særpræget og som ikke indeholder nogen designelementer, men som
       udelukkende er bestemt af funktionelle overvejelser.
   6) selv hvis det ikke var tilfældet, er det klart, at der ikke er noget grundlag for at
       hævde, at markedsføringsloven er overtrådt ved markedsføring af det senere
       produkt d0920, da produktet hverken er en slavisk eller meget nærgående ef-
       terligning af (det indvendige af) d0910.
trods sagsøgtes opfordring hertil har sagsøgeren ikke over for disse synspunkter an-
ført de faktiske omstændigheder, som kan begrunde, at en beskyttet markedsposition
relateret til fremtoningen af det indvendige af produktet er blevet opnået for d0910, eller
på hvilket grundlag det hævdes, at sagsøgeren er blevet fortrængt fra den hævdede
markedsposition for d0910 som følge af ligheder mellem fremtoningen af det indven-
dige af d0910 og fremtoningen af det indvendige af det senere produkt d0920.
denne undladelse af i tide under sagens forberedelse at fremføre de relevante fakti-
ske anbringender på dette for sagen afgørende punkt, må tillægges processuel ska-
devirkning til skade for sagsøgeren, således at det ikke kan lægges til grund, at der
foreligger en beskyttelse efter markedsføringsloven, eller at der foreligger en kræn-
kelse heraf. det gælder også, hvis sådanne faktiske anbringender måtte fremkomme
under hovedforhandlingen, hvor sagsøgte ikke vil have rimelig mulighed for at imø-
degå dem.
                                         - 30 -
8.4       retsstridig efterligning af sensorer
sagsøgeren gør gældende, at ”camtos lysbueenheder kun kan virke ved at anvende
camtos sensorer, hvorfor disse også er blevet kopieret af sagsøgte”. dette – noget
uklare – anbringende bestrides. et relæ som de omhandlede kan virke sammen med
en hvilken som helst sensor, der på grundlag af en lyspåvirkning er i stand til at ge-
nerere en vis strøm, som derved udløser relæet.
sagsøgeren synes (forståeligt nok) ikke at hævde, at der er nogen visuel lighed mel-
lem parternes sensorer vist på bilag 5, side 2 nederst, og det er måske heller ikke det,
sagsøgeren mener med, at sensorerne er blevet ”kopieret”. sagsøgte bestrider under
alle omstændigheder, at camtos sensor har en visuel fremtoning og et markedsmæs-
sigt særpræg, som berettiger til beskyttelse efter markedsføringslovens § 1, hvilket
sagsøgeren heller ikke har gjort gældende.
endvidere bestrides, at der er en sådan lighed mellem fremtoningen af parternes sen-
sorer, at der ville have kunnet være tale om en retsstridig efterligning, selv hvis cam-
tos sensor var i besiddelse af et tilstrækkeligt markedsmæssigt særpræg til at nyde
beskyttelse efter markedsføringsloven. den eneste lighed mellem parternes sensorer
er, at de begge rent funktionelt kan generere en vis strøm ved en vis lyspåvirkning,
hvorved de ikke adskiller sig fra andre sensorer på markedet, som opfylder et lig-
nende formål. deres nærmere indretning og udseende er helt forskellige.
sagsøgeren præciserer i øvrigt ikke, om der, også når det gælder sensorerne, tænkes
på lighed mellem produkternes indvendige fremtoning, snarere end den udvendige,
og oplyser ikke, hvorfor det indre i givet fald er afgørende for relæernes vedkom-
mende, medens det ydre er afgørende for sensorernes vedkommende.
det bemærkes, at sagsøgeren i det hele taget ikke redegør for det retlige grundlag for
at hævde, at sagsøgtes handlinger i relation til sensorer er retsstridige.
8.5       ejerskab til markedsposition i udlandet …
sagsøgte gør gældende, at den markedsposition for d0910, der måtte have foreligget
i udlandet, som følge af sagsøgtes markedsføringsindsats, i givet fald tilhører sagsøg-
te. det er alene sagsøgte, der har opbygget et marked for produktet på eksportmar-
kederne, og som har kunderelationerne.
…
8.5.1     produktnumre som skærpende omstændighed?
selv hvis betegnelsen ”d0920” måtte kunne anses som en indikation af, at produktet
er en videreudvikling af en serie af forudgående produkter, har dette ingen relevans
som en ”skærpende omstændighed” i vurderingen af denne sag efter markedsfø-
ringsloven. såvel d0920 som tidligere d0900 er udformet som og af sagsøgte mar-
kedsført som sagsøgtes egne produkter, hvorfor det er naturligt, at der er tale om en
fortsat nummerering.
                                            - 31 -
8.5.2      parternes ”tætte samarbejde” som skærpende omstændighed?
sagsøgte bestrider, at sagsøgte og sagsøgeren havde et ”tæt samarbejde”. sagsøgeren
leverede visse produkter til sagsøgte til brug for sagsøgtes salg på eksportmarkeder.
der var ingen eksklusivitet eller særlig ”tæthed” i dette leverandørforhold, og eksi-
stensen af det tidligere leveranceforhold kan ikke opveje det fuldstændige fravær af
markedsmæssigt særpræg.
…
8.5.4      jens hammer sørensens rolle som skærpende omstændighed?
sagsøgte finder ikke, at jens hammer sørensens rolle har nogen relevans for den fo-
religgende sag.
under alle omstændigheder var jens hammer sørensen ikke bestyrelsesformand for
camto a/s i 2011, som hævdet af sagsøgeren. som det fremgår af bilag e, udtrådte
han fra bestyrelsen i camto a/s allerede den 27. oktober 2008. han fratrådte som
administrerende direktør i littelfuse selco a/s den 1. august 2012.
det er derfor ikke korrekt at anføre eller antyde, at jens hammer sørensen på samme
tid var administrerende direktør i littelfuse selco a/s og bestyrelsesformand for
camto a/s under drøftelserne i 2011 angående opdateringen af d0900.
8.5.5      sagsøgers egentlige anke er sagsøgtes skift af leverandør
som det fremgår, er de omtvistede produkter ikke beskyttede, hverken med hensyn
til deres indhold eller funktionalitet, eller med hensyn til deres indre eller ydre frem-
toning. sagsøgerens egentlige anke er derfor, at sagsøgte valgte at skifte leverandør
af lysbuedetektorrelæer. eftersom sagsøgte ikke havde påtaget sig nogen forpligtelse
til at fortsætte med at anvende sagsøgeren som sin leverandør, har sagsøgeren ikke
lidt uret som følge af sagsøgtes retmæssige forretningsmæssige beslutning om at an-
vende en anden leverandør af de ubeskyttede produkter, med henblik på at opnå et
ccc-godkendt produkt, og med henblik på at opnå en bedre pris.
8.6        konklusion
samlet konkluderes, at der ikke foreligger en overtrædelse af markedsføringslovens §
1.
9.         erstatningskravet – kausalitet
sagsøgte var ikke kontraktligt forpligtet til fortsat at aftage lysbuedetektor-relæer fra
sagsøgeren. tværtimod stod det sagsøgte frit for at anvende en alternativ leverandør,
hvis sagsøgte ønskede at gøre dette.
sagsøgerens forsømmelse af at opnå ccc-godkendelse som krævet af sagsøgtes pri-
mære kunde gamesa, var, sammen med sagsøgerens prispolitik, afgørende faktorer
bag sagsøgtes beslutning om at søge alternativ leverandør.
startco, der nu producerer for sagsøgte, er et canadisk r&d firma, der nu er en
del af sagsøgtes koncern, men startco er ikke den faktiske producent af produk-
                                          - 32 -
terne. startco får produktet fremstillet af en uafhængig underleverandør til kon-
kurrencedygtige priser. det er derfor ikke op til sagsøgte selv at fastsætte fremstil-
lingsprisen, og det fastholdes, at leverandørskiftet har medført reelle og væsentlige
besparelser.
da sagsøgte ikke var forpligtet til eksklusivt at aftage fra sagsøgeren, kan sagsøgeren
ikke holde sagsøgte ansvarlig for indtægtstab, som sagsøgeren har oplevet i forhold
til, hvad sagsøgeren eventuelt måtte have forventet, alene af den grund, at sagsøgte
valgte ikke længere at bruge sagsøgeren som leverandør.
lysbuedetektor-relæernes (indvendige) fremtoning er og var ikke af nogen som helst
relevans i forbindelse med købsbeslutninger truffet af sagsøgtes kunder. at sagsøge-
ren har oplevet færre salg af d0910 end angiveligt forventet, har derfor ingen årsags-
sammenhæng med de hævdede ligheder mellem d0910’s og d0920’s fremtoning.
selv hvis d0920 var en retsstridig efterligning af d0910 (hvilket sagsøgte bestrider),
har dette påstået retsstridige forhold således ikke været årsag til det tab, som sagsøge-
ren gør gældende at have lidt. såfremt sagsøgeren var af den overbevisning, at pro-
dukternes (indvendige) fremtoning er af afgørende betydning for sagsøgtes kunder
og deres købsbeslutninger, måtte sagsøgeren have ført bevis for dette. sagsøgeren har
ikke gjort noget forsøg på at løfte denne bevisbyrde.
der foreligger derfor ikke grundlag for at fastslå, at der er en årsagssammenhæng
mellem de påståede retskrænkelser og det tab, som hævdes at være indtruffet.
10.       erstatningskravet – tabsopgørelse
10.1      afsætningstab i forhold til den påståede krænkelse af markedsføringslo-
          ven
10.1.1    årsagssammenhæng – substitution – betydningen af sagsøgerens prissætning – den
          manglende ccc-godkendelse
sagsøgeren har i sin tabsopgørelse taget udgangspunkt i, at sagsøgeren skulle have
solgt 5000 stk. relæer af typen d0910, eftersom dette angiveligt var sagsøgerens for-
ventning på baggrund af mødet 13. januar 2011.
sagsøgeren har ikke tilvejebragt dokumentation eller andet grundlag, der sandsyn-
liggør, at camto – i fravær af den påståede retskrænkelse – ville have solgt yderligere
3.990 enheder af d0910-produktet som hævdet. navnlig har sagsøgeren ikke doku-
menteret, at produktet kunne være solgt til sagsøgte i de angivne yderligere mæng-
der til den pris, som sagsøgeren tilbød sagsøgte, og som er højere end den pris, sag-
søgte kan få produktet fremstillet for i tyskland.
hertil kommer, at sagsøgeren ikke har tilvejebragt dokumentation eller andet grund-
lag, der sandsynliggør, at gamesa ville have accepteret fortsat at aftage d0910 på
trods af produktets manglende ccc-godkendelse. sagsøgte gør gældende, at parter-
nes produkter faktisk ikke var substituerbare i forhold til denne afgørende kunde.
                                              - 33 -
10.1.2    tabt salg af sensorer
sagsøgte har opfordret sagsøgeren til at begrunde, hvorfor sagsøgtes salg af sensorer
skulle være relevant for sagsøgerens påståede erstatningskrav. hertil har sagsøgeren
svaret i supplerende processkrift 1, side 2, at ”camtos lysbueenheder kun kan virke
ved at anvende camto’s sensorer, hvorfor disse også er blevet kopieret af sagsøgte”,
og at manglende afsætning af relæerne derfor også medfører et tab i form af mang-
lende afsætning af sensorerne.
dette bestrides. et relæ som de omhandlede kan virke sammen med en hvilken som
helst sensor, der på grundlag af en vis lyspåvirkning er i stand til at generere en vis
strøm, som derved udløser relæet. det er derfor ikke dokumenteret eller blot sand-
synliggjort, at ethvert salg af sagsøgerens lysbuerelæer ville have medført et tilsva-
rende salg af sensorer fra sagsøgeren, hvilket synes at være, hvad sagsøgeren hæv-
der.
10.1.3    markedsforstyrrelse
sagsøgerens erstatningskrav for markedsforstyrrelse (3 mio. kr.) er fuldstændig uun-
derbygget og åbenbart grundløst.
sagsøgtes fortjeneste kan ikke (som hævdet af sagsøgeren) tillægges betydning ved
opgørelse af den påståede markedsforstyrrelse, eftersom erstatning for markedsfor-
styrrelse må formodes at angå andet end det umiddelbare afsætningstab, som sagsø-
geren også kræver erstattet. sagsøgerens krav om erstatning for markedsforstyrrelse,
med udgangspunkt i sagsøgtes afsætning og avance, synes at være et forsøg på at få
afsætningstabet erstattet to gange.
10.1.4    udgifter til redesign og certificering
det er uklart, i hvilket omfang sagsøgtes omkostninger til redesign (700.000 kr.) og
certificering (300.000 kr.) udgør en post i sagsøgerens erstatningskrav. som allerede
påpeget i svarskriftet, burde disse omkostninger være fratrukket som omkostninger
ved opgørelsen af sagsøgerens dækningsbidrag pr. produkt, men hvorvidt dette er
gjort, fremstår uklart, da sagsøgeren ikke har svaret på sagsøgtes bemærkninger her-
om i svarskriftet, og da kalkulationen af sagsøgerens produktions omkostninger i det
hele taget er uoplyst.
10.2      afsætningstab i forhold til den påståede kontraktskrænkelse
selv hvis det måtte antages, at sagsøgte var kontraktligt forpligtet til at aftage pro-
dukterne fra sagsøgeren, således at en sådan forpligtelse skulle opsiges, inden sag-
søgte kunne anvende anden leverandør, måtte det antages, at et erstatningskrav i an-
ledning af tilsidesættelse af opsigelsesvarslet ikke ville kunne udgøre mere end sag-
søgerens tabte avance i den opsigelsesperiode, som sagsøgte skulle have iagttaget.
der er derfor klart ikke grundlag for at rejse et erstatningskrav svarende til flere års
tabt salg, selv hvis det måtte blive antaget, at sagsøgte har forsømt at opsige et aftale-
forhold med et vist – kortere – varsel.
10.3      nærmere opgørelse af sagsøgers stykavance
                                           - 34 -
10.3.1    sagsøgers omkostninger ikke dokumenterede og beregningsgrundlaget ikke oplyst
sagsøgeren har ikke fremlagt nogen form for dokumentation for, bestyrkelse af eller
blot kalkulation for de påståede produktionsomkostninger på 735 kr. (oplyst i stæv-
ningen).
dog har sagsøgeren (ligeledes uden dokumentation) oplyst i replikken, at udgiften til
tredjemand til ”samlet monteret print” udgjorde 364 kr. det er ikke oplyst, hvad de
øvrige omkostninger medgår til, eller hvordan de er fordelt. det er endvidere uklart,
om udgifter til redesign og certificering indgår i opgørelsen af sagsøgerens produkti-
onsomkostninger for d0910. sagsøgeren kan derfor ikke danne sig noget indtryk af,
om alle relevante omkostninger er medtaget i kalkulationen, og dermed, om den op-
gjorte avance pr. stk. er relevant.
på et så mangelfuldt og helt ubestyrket grundlag kan der naturligvis ikke gives er-
statning, og slet ikke en erstatning af det krævede omfang.
10.4      tabsbegrænsningspligt
sagsøgeren har ikke påvist at have foretaget de fornødne foranstaltninger for at be-
grænse sit tab. eksempelvis synes det at fremgå, at sagsøgeren fortsat har 330 af
d0910-produkterne på lager. det er uklart, hvorfor disse ikke er blevet forsøgt solgt
gennem andre kanaler, herunder på det danske marked. det ville have været ukom-
pliceret og forholdsvis billigt at skifte frontlabel, med henblik på at fjerne henvisnin-
ger til littelfuse selco a/s’ varemærker, således sagsøgeren kunne sælge produktet i
eget navn.
sagsøgeren må i meget lang tid have været opmærksom på, at littelfuse selco a/s
ikke bestilte d0910 i de mængder, som camto a/s angiveligt forventede. dette må –
på grund af de relativt små ordrer – på et tidligt tidspunkt have været klart, og i sær-
deleshed fra marts 2013, hvor littelfuse selco a/s helt ophørte med at afgive yderli-
gere ordrer. hvis camto a/s allerede på det tidspunkt havde foretaget de fornødne
foranstaltninger, kunne camto a/s have forsøgt at finde en alternativ distributør til
sine produkter, med henblik på at begrænse sit tab.
hertil har sagsøgeren svaret, at det ville have været nødvendigt at foretage modifika-
tioner i produktet for at sælge det i danmark. sagsøgeren har trods opfordring hertil
ikke villet oplyse, hvilke modifikationer der ville være nødvendige, eller hvorfor; det
kan undre, at modifikation ville være nødvendig, i betragtning af de produktgod-
kendelser, sagsøgeren påberåber sig under sagen. det må tillægges processuel ska-
devirkning, at sagsøgeren ikke oplyser eller dokumenterer, hvilke tekniske modifika-
tioner der ville have været nødvendige for at kunne afsætte restlageret i danmark.
11.       vederlag – grundlag og beregning
sagsøgerens (alternative?) krav om ”rimeligt vederlag” er fuldkommen grundløst.
der er intet grundlag for at opgøre ”rimeligt vederlag” som skadelidtes påståede, hi-
storiske fortjeneste pr. produkt, ganget med antallet af påstået krænkende produkter.
en sådan opgørelse ville medføre, at ”rimeligt vederlag” opgøres som et afsætning-
stab, uden at der tages højde for kravet om, at der skal føres bevis for, hvilken om-
sætning der er tabt som følge af den påståede krænkelse. et ”rimeligt vederlag” (hvis
                                          - 35 -
dette overhovedet var relevant) måtte i givet fald skulle opgøres som en mindre pro-
centdel af den påstået krænkende omsætning.
12.        passivitet og forældelse
som nævnt må sagsøgeren i meget lang tid have været opmærksom på, at sagsøgte
ikke bestilte d0910 i de mængder, som sagsøgeren angiveligt forventede. dette må –
på grund af de relativt små ordrer – på et tidligt tidspunkt have været klart, og i sær-
deleshed fra marts 2013, hvor sagsøgte helt ophørte med at afgive yderligere ordrer.
det er simpelthen ikke troværdigt, når det anførtes, at sagsøgtes aktiviteter i relation
til d0920 ”for nyligt” var blevet konstateret, da sagsøgerens advokat første gang
skrev til sagsøgte den 18. september 2015 (bilag 4).
sagsøgte gør gældende, at ethvert krav, der teoretisk måtte have kunnet rejses af sag-
søgeren mod sagsøgte, allerede var fortabt ved passivitet og/eller forældelse, da nær-
værende sag blev anlagt 3. maj 2016.
sagsøgeren har heroverfor gjort gældende, at det skulle fremgå af bilag 24, at sagsø-
geren havde grund til at forvente yderligere ordrer efter marts 2013. sagsøgte har
påpeget, at noget sådant tydeligvis ikke fremgår af bilag 24, hvilket sagsøgeren ikke
har imødegået. sagsøgeren har endvidere henvist til bilag 25, hvori det oplyses over
for sagsøgeren, at sagsøgte har sat sit internationale salgsteam i gang med at prøve at
”afsætte de relæer du har”. sagsøgte gør gældende, at bilaget ikke støtter sagsøgerens
standpunkt, eftersom bilaget meget vel kan henvise til sagsøgerens restlager, som det
er tænkeligt, at sagsøgeren i sommeren 2013 har bedt om sagsøgtes assistance til at få
solgt i udlandet.
sagsøgerens udsagn i supplerende processkrift 1, side 2, om at sagsøgtes efterfølgen-
de salg af d0920 beviser, at sagsøgeren (i foråret 2013?) havde god grund til at for-
vente yderligere ordrer på d0910, bestrides, og navnlig bestrides det, at dette kan ha-
ve nogen relevans for spørgsmålet om forældelse og passivitet. for forældelse og
passivitet er det afgørende, om sagsøgeren måtte have indset i foråret 2013, at sag-
søgte var ophørt med at aftage d0910-produktet fra sagsøgeren. bagklogskab, der
bygger på en senere udvikling, er i den forbindelse uden relevans.
13.        frifindelsespåstanden over for påstand 1
sagsøgte anerkender som omtalt ikke eksistensen af en aftale af et indhold svarende
til bilag 3, eller i øvrigt.
sagsøgte kan rimeligvis ikke forsvare sig mod påstået misligholdelse af en aftale, hvis
indhold er udokumenteret, og hvis eksistens ikke er bevist og ikke anerkendes af
sagsøgte. sagsøgte kan ej heller anerkende lovligheden af ophævelsen af en påstået
aftale, når aftalens indhold er udokumenteret, og når aftalens eksistens ikke aner-
kendes af sagsøgte og ikke er bevist. allerede af den grund bør sagsøgte frifindes for
påstand 1.
sagsøgte kan imidlertid tilslutte sig, at der ikke består noget kontraktforhold mellem
parterne.
…”
                                               - 36 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
aftaleforhold
retten lægger efter bevisførelsen, herunder helge thomsens forklaring, til grund, at camto,
der i en årrække havde været producent af blandt andet lysbuedetektorprodukter, og selco i
2002 drøftede ”forslag” til aftale (bilag 3). dokumentet blev ikke underskrevet af parterne,
men selco begyndte kort tid efter drøftelserne at bestille lysbueproduktet d0900 hos camto
og overtog i den forbindelse camtos tre agenter i udlandet. det lægges herefter og efter sa-
gens senere oplysninger, herunder også de senere aftaleudkast fra 2009 og 2011, til grund, at
parterne for så vidt angår d0900 havde indgået en aftale om markedsføring, salg og distribu-
tion på eksportmarkedet, der svarede til ”forslag” til aftale (bilag 3), 1. og 2. afsnit, mens par-
terne efter det fremkomne, herunder helge thomsen forklaring om den manglende efterle-
velse, ikke kan anses at have indgået nogen aftale om vilkår svarende til bilagets øvrige
punkter.
i 2011 opstod der spørgsmål om ccc-godkendelse (”china compulsory certificate”) af lys-
buedetektorenhederne, d0900, som følge af, at littelfuse selcos største aftager af disse pro-
dukter, gamesa, skulle flytte en del af sin produktion til kina. produkterne skulle efter det
oplyste fremover ikke længere leveres til spanien med henblik på at kunne indgå og samles i
en tavlekonstruktion, men skulle som enkeltkomponenter leveres til gamesa i kina, hvor der
i sådanne tilfælde stilles krav om en ccc-godkendelse. det lægges efter bevisførelsen, her-
under brian kelös forklaring, til grund, at det var et krav fra gamesa, at littelfuse selco
fremover leverede produkterne til gamesa med ccc-mærkning.
det blev på denne baggrund på et møde mellem parterne den 13. januar 2011 besluttet, at
camto skulle ”forestå udvikling og ccc godkendelse af en opdateret udgave af d0900 relæ-
et”.
det lægges til grund, at camto med bistand af niels petersen fra firmaet danpower electro-
nics, der også varetog opgaven med produktets opdatering, påbegyndte undersøgelser med
henblik på at opnå en ccc-godkendelse. på baggrund af en vurdering fra den kinesiske af-
                                                - 37 -
deling af det tyske testinstitut tüv, hvorefter camtos nye lysbuedetektor var ”out of scope”
af ccc-godkendelse, introducerede camto for littelfuse selco, at man forsøgte sig med en
fremgangsmåde uden en ccc-godkendelse. denne indebar blandt andet, at produktet skulle
betegnes ”unit” i stedet for ”relay”, og at der hos de kinesiske myndigheder skulle tilveje-
bringes et officielt bekræftelsesbrev om, at produktet efter navneændringen ville være ”out
of scope”. der skulle endvidere bruges en ny ”hs code” fra littelfuse selco for det ændrede
produkt.
korrespondancen mellem parterne herom, der fandt sted i marts-april 2012, sluttede den 20.
april 2012, hvor lasse bremer fra littelfuse selco meddelte niels petersen, at han havde ryk-
ket littelfuse selcos kinesiske partner ”for svar på hs koder og ccc krav”. ingen af parterne
henvendte sig efter dette tidspunkt til den anden part om dette spørgsmål.
retten lægger til grund, at beslutningen på mødet den 13. januar 2011 vedrørende camtos
forpligtelse til at ”forestå udvikling og ccc godkendelse af en opdateret udgave af d0900 re-
læet”, der må anses for at udgøre en selvstændig aftale, ikke efterfølgende blev aftalt ændret,
ligesom camtos introduktion om en mulig løsningsmodel uden en ccc-godkendelse ikke
på noget tidspunkt blev accepteret af littelfuse selco.
under de anførte omstændigheder, hvor camto ikke på noget tidspunkt efter den 13. januar
2011 tilbød littelfuse selco et ccc-godkendt produkt som aftalt, og hvor det efter sagens op-
lysninger må lægges til grund, at camto havde indstillet sine bestræbelser på at opnå en
ccc-godkendelse, finder retten ikke, at littelfuse selco har misligholdt noget aftaleforhold
eller overtrådt markedsføringsloven ved i 2013 – mere end to år efter parternes møde den 13.
januar 2013 – at skifte til en anden leverandør af lysbuedetektorer. det bemærkes, at littelfu-
se selco selv forfulgte en ccc-godkendelse af littelfuse selcos nye produkt, d0920, og gen-
nemførte tests over 1½ – 2 år. den endelige godkendelse blev herefter opnået i 2016.
produktefterligning
camtos lysbuedetektorprodukt d0910, som – ligesom produkterne d0900 og d0920 – efter
det fremkomne er et standardprodukt, er udelukkende af teknisk, funktionel karakter. ved
                                                - 38 -
konstruktionen af produktets ”indmad”, i sagen også omtalt som kredsløbsdesignet, har der
– hvilket også er fremgået af forklaringen fra niels petersen, som har udviklet d0910 – ikke
været taget designmæssige eller æstetiske hensyn. uanset om det måtte antages, at camtos
produkt er blevet efterlignet af littelfuse selco ved udviklingen, produktionen og salget af
d0920, findes littelfuse selco allerede under hensyn til det anførte ikke – som gjort gælden-
de af camto – at have handlet i strid med markedsføringsloven. oplysningerne om parternes
tidligere samhandelsrelationer og de anvendte produktbetegnelser på eksportmarkedet fin-
des ikke at kunne føre til en anden vurdering.
konklusion
det følger af det ovenfor anførte, at littelfuse selco frifindes for camtos påstande 1 og 2.
efter sagens udfald, værdi og forløb skal camto betale sagsomkostninger til littelfuse selco
med 250.000 kr. til dækning af rimelige advokatomkostninger.
                                      thi kendes for ret:
littelfuse selco aps frifindes.
camto a/s skal inden 14 dage betale 250.000 kr. i sagsomkostninger til littelfuse selco aps.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
  klaus stampe tønnes pedersen               claus forum petersen               jakob sørensen
                                              (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                            sø- og handelsretten, den 23-05-2017
      - 39 -
jeppe andersen
  kontorelev

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 8. maj 2013
sag 2/2013
(1. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat jens h. bech, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i hjørring den 1. marts 2012 og af vestre lands-
rets 5. afdeling den 3. oktober 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul dahl jensen, hanne schmidt,
lars hjortnæs og jan schans christensen.
påstande
dommen er anket af t med påstand om frifindelse i forhold 3.
anklagemyndigheden har tilsluttet sig denne påstand.
parterne har samstemmende nedlagt påstand om, at bøden nedsættes til 6.500 kr.
retsgrundlag
i medfør af færdselslovens § 86 a, stk. 1, kan justitsministeren fastsætte bestemmelser om
gennemførelsen, anvendelsen og kontrol med overholdelsen af det europæiske fællesskabs
forordninger og direktiver samt internationale aftaler, overenskomster eller lignende om køre-
og hviletid inden for vejtransport. reglerne om køre- og hviletid er bl.a. fastlagt i europa-
parlamentet og rådets forordning (ef) nr. 561/2006 (køre- og hviletidsforordningen).
                                                - 2 -
efter færdselslovens § 118, stk. 7, 2. pkt., kan der fastsættes straf af bøde eller fængsel indtil 4
måneder for overtrædelse af bestemmelser i de forordninger, der er nævnt i lovens § 86 a, stk.
1, og for overtrædelse af bestemmelser i forskrifter, der er udstedt i medfør af § 86 a, stk. 1.
justitsministeriet har i medfør af § 86 a, stk. 1, udstedt bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts
2010 om køre- og hviletidsbestemmelserne i vejtransport. der er i § 11, nr. 2 og 3, fastsat
straf af bøde eller fængsel indtil 4 måneder for overtrædelse af køre- og hviletidsforordnin-
gens artikel 6 og 8.
det fremgår af lovforslaget til lov nr. 557 af 24. juni 2005 om ændring af færdselsloven og
pasloven (l 153, folketingstidende 2004-05, tillæg a, side 6882 f.), at bøderne udmåles efter
et gradueret bødesanktionssystem, hvor bøderne stiger i takt med den procentvise overskri-
delse af reglerne i køre- og hviletidsforordningen, således at bødetaksterne for overtrædelse af
køre- og hviletidsforordningen fastsættes til 100 kr. til føreren og 200 kr. til ejeren for hver
procent, den fastsatte grænse for køretid eller hviletid overskrides.
bestemmelserne om daglig køretid findes i køre- og hviletidsforordningens artikel 6, hvor det
bl.a. hedder:
       ”artikel 6
       1. den daglige køretid må ikke overstige ni timer.
       dog må den daglige køretid højst to gange i løbet af en uge sættes op til højst ti timer.
       …”
i forordningens artikel 4, litra k, er ”daglig køretid” defineret som:
       ”summen af køretiderne mellem slutningen af en daglig hviletid og begyndelsen på den
       næste daglige hviletid eller mellem en daglig og en ugentlig hviletid.”
reglerne om daglig hviletid fremgår af artikel 8 i forordningen, hvor det bl.a. hedder:
       ”artikel 8
       1. føreren skal have daglige og ugentlige hviletider.
                                                 - 3 -
       2. inden for hver periode på 24 timer efter afslutningen af den foregående daglige eller
       ugentlige hviletid skal føreren have holdt en ny daglig hviletid.
       hvis den daglige hviletid, som falder inden for 24-timersperioden, er på mindst ni timer,
       men mindre end 11 timer, skal den betragtes som reduceret daglig hviletid.”
der er en sammenhæng mellem den daglige køretid efter artikel 6 og den daglige hviletid ef-
ter artikel 8, idet et for kort dagligt hvil ikke betragtes som hviletid. ved justitsministeriets
cirkulæreskrivelse nr. 9293 af 30. marts 2007 om ændring af praksis vedrørende sanktionerne
på køre- og hviletidsområdet blev der imidlertid i pkt. 4 indført en ”1 times-regel”, hvorefter
der ved for kort hvil kun skulle ske kumulation, dvs. sammenlægning af den daglige køretid,
som ligger på hver side af det utilstrækkelige daglige hvil, hvis hvilet var mere end 1 time for
kort.
den 7. juni 2011 vedtog kommissionen en gennemførelsesafgørelse om beregning af den
daglige køretid i henhold til europa-parlamentets og rådets forordning (ef) nr. 561/2006
(køre- og hviletidsforordningen), som er sålydende:
                                                  ”artikel 1
        uanset artikel 4 i forordning (ef) nr. 561/2006 og udelukkende i de tilfælde, hvor føre-
       ren ikke har holdt de hviletider, der kræves i henhold til forordning (ef) nr. 561/2006,
       fuldt ud, beregnes køretiden efter følgende anbefalede metode: den daglige køretid
       slutter ved begyndelsen af en sammenhængende hviletid på mindst syv timer. den efter-
       følgende daglige køretid begynder således ved afslutningen af denne sammenhængende
       hviletid på mindst syv timer.”
på baggrund af kommissionens gennemførelsesafgørelse ændrede justitsministeriet ved cir-
kulæreskrivelse nr. 9573 af 15. november 2011 praksis vedrørende beregning af daglig køre-
tid på køre- og hviletidsområdet i overensstemmelse med kommissionens afgørelse, således
at der ved for kort hvil kun skal ske kumulation af køretiden på hver side af hvilet, hvis hvilet
er mindre end syv timer. den daglige køretid slutter herefter ved begyndelsen af en sammen-
hængende hviletid på mindst syv timer, og den efterfølgende daglige køretid begynder ved
afslutningen af denne sammenhængende hviletid på mindst syv timer. ændringerne i praksis
trådte efter cirkulæreskrivelsen i kraft den 1. december 2011 og finder anvendelse på sager,
som ikke var endeligt afgjort på ikrafttrædelsestidspunktet.
                                                - 4 -
sagsforløbet ved domstolene
ved dom afsagt af retten i hjørring den 1. marts 2012 blev t dømt for fire forhold om over-
trædelse af europa-parlamentets og rådets forordning (ef) nr. 561/2006 (køre- og hviletids-
forordningen). forhold 1 og forhold 4 vedrører overtrædelse af artikel 7 i køre- og hviletids-
forordningen om afholdelse af pauser under den daglige kørsel. forhold 2 og 3, der skal ses i
sammenhæng, vedrører overtrædelse af artikel 8 om afholdelse af daglig hviletid og artikel 6
om daglig køretid.
i forhold 2 var der rejst tiltale mod t for overtrædelse af bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts
2007, § 11, nr. 3, jf. køre- og hviletidsforordningens artikel 8, stk. 2, jf. artikel 4, litra g, ved
den 8. november 2010 kl. 6.35 (utc-tid) og 24 timer frem (til den 9. november 2010 kl. 6.35)
under kørsel med lastbil at have undladt at afholde en reduceret hviletid på mindst 9 sammen-
hængende timer.
i forlængelse heraf var t i forhold 3 tiltalt for overtrædelse af bekendtgørelse nr. 328 af 28.
marts 2007, § 11, nr. 2, jf. køre- og hviletidsforordningens artikel 6, stk. 1, ved at have haft en
kumuleret køretid mellem to daglige hviletider på ikke under 14 timer og 48 minutter mod
højst tilladt 10 timer.
den 8. november 2010 indledte t sin kørsel kl. 6.35. samme dag kl. 23.36 indledte han efter
en køretid på 9 timer og 54 minutter et dagligt hvil. det daglige hvil blev afsluttet efter 7 ti-
mer og 3 minutter den 9. november 2010 kl. 6.39. det næste daglige hvil blev indledt den 9.
november 2010 kl. 18.07 efter en køretid på 4 timer og 54 minutter. den samlede køretid den
8. og 9. november 2010 udgjorde således i alt 14 timer og 48 minutter.
t blev ved dommen afsagt af retten i hjørring idømt en bøde på 11.500 kr. og – som følge af
domfældelsen i forhold 4 – i medfør af færdelslovens § 125, stk. 1, nr. 6, betinget frakendt
retten til at føre motordrevet køretøj, hvortil der kræves kørekort, i tre år fra endelig dom. by-
rettens dom blev stadfæstet ved vestre landsrets dom af 3. oktober 2012.
                                                 - 5 -
den 28. december 2012 meddelte procesbevillingsnævnet i medfør af retsplejelovens § 932,
stk. 1, 2. og 3. pkt., t begrænset tilladelse til at anke sagen til højesteret, således at tilladelsen
alene omfatter sagens forhold 3.
anbringender
parterne har samstemmende anført, at det er i strid med gældende administrativ praksis, at der
i forhold 3 er sket kumulation af køretiderne på hver side af hvilet på 7 timer og 3 minutter. t
er således med urette dømt for at have overtrådt reglerne om den maksimale daglige køretid i
køre- og hviletidsforordningens artikel 6.
parterne er endvidere enige om, at den samlede bøde som konsekvens af frifindelse i forhold
3 bør fastsættes til 6.500 kr.
højesterets begrundelse og resultat
efter parternes samstemmende påstande, som højesteret tiltræder, ændres landsrettens dom
for så vidt angår forhold 3, således at t frifindes i dette forhold, og den samlede bøde fast-
sættes til 6.500 kr.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at bøden fastsættes til 6.500 kr., og at sags-
omkostningerne for landsretten skal betales af statskassen.
forvandlingsstraffen er fængsel i 10 dage.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsret og højesteret.