text:
 -
                                    udskrift
                                        af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 17. januar 2001 blev af retten i sagen
h-0092-98
pitzner auto a/s
(advokat k. l. németh)
   mod
dansk biludlejning a/s
(advokat nils-erik norsker)
afsagt sålydende
                                      d o m:
dommen behandler den endelige opgørelse mellem parterne vedrørende en overdragelsesaftale
hvor sagsøgte, dansk biludlejning a/s, solgte en del af selskabets biludlejningsvirksomhed til
sagsøgeren, pitzner auto a/s. som led i aftalen var dansk biludlejning forpligtet til at
tilbagekøbe et antal af de biler der var en del af den solgte virksomhed.
parternes påstande
                                                  - 2 -
pitzner har principalt nedlagt påstand om at dansk bil udlejning skal betale 471.676,13 kr. til
pitzner med procesrente fra sagens anlæg den 20. april 1998.
subsidiært har pitzner nedlagt påstand om at dansk biludlejning skal betale 389.745,89 kr. til
pitzner med procesrente fra sagens anlæg.
dansk biludlejning har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder
i efteråret 1995 forhandlede parterne om pitzners køb af den del af dansk biludlejnings
virksomhed, der blev drevet i budget-regi, og som var tilsluttet den internationale
bookingvirksomhed "budget rent a car international, inc.".
overdragelsesaftalen blev indgået den 14. december 1995 med overtagelsesdag pr. 31.
december 1995 og omfattede lokal dansk udlejning, lokal valutaudlejning (udlejning i fremmed
valuta, hvor bilerne er indregistreret med nedsat afgift), operationel leasing inklusive korttids-
leasing samt booking af udlejning i udlandet.
pitzners interesse i købet var i hovedsagen at erhverve budget-virksomheden med det deri
indeholdte bookingsystem, men aftalen indeholdt tillige overdragelse af biler og edb-anlæg
samt overtagelse af lejede lokaler. af aftalen, der blev udfærdiget af koncernøkonomichef hos
dansk biludlejning, hans thor jensen, fremgår blandt andet:
"...
2. overdragne aktiver og rettigheder
2.1 biler
køber overtager de sælger på overtagelsesdagen ejede automobiler indregistreret til
valutaudlejning og - korttidsleasing, der pr. 23. november 1995 udgjorde 113 stk - heraf 94
stk til udlejning og 19 stk til korttidsleasing.
køber overtager ligeledes de sælger på overtagelsesdagen ejede automobiler indregistreret til
                                               - 3 -
dansk korttidsleasing, der pr. 23. november 1995 udgjorde 111 stk.
sælger foranlediger at bilernes antal kørte kilometer registreres pr overtagelsesdagen.
sælger og køber udpeger hver een repræsentant, der i uge 1 og 2 1996 gennemgår og
registerer eventuelle skader. hvis der konstateres skader større end sælgers selvrisiko (5.000
kr), udfyldes skadesanmeldelse for sælgers regning. mindre skader følger bilen ved eventuel
returnering til sælger uden fradrag i købers salgspris til sælger.
...
2.3 indretning af lejede lokaler
...
køber overtager uden særskilt vederlag skilte, skranke og andet fast monteret tilbehør, der er
nødvendigt til den fortsatte drift af sælgers kontorer i storegade 26 og 28, esbjerg og i esbjerg
lufthavn.
køber overtager uden særskilt vederlag de af sælger hidtil i "budget"-regi benyttede telefon-
og telefaxnumre i nyropsgade 6, københavn, københavns lufthavn, storegade 26 og 28,
esbjerg og esbjerg lufthavn.
..."
købesummen blev fastsat endeligt til 19.959.968,45 kr. til dækning af blandt andet købet af
213 biler hvoraf 102 biler var leasingbiler hvor leasingkontrakterne ikke var udløbet pr. 31.
december 1995. disse biler var dansk biludlejning forpligtet til at købe tilbage efterhånden som
leasingkontrakterne udløb.
pitzners krav
leasingbilerne blev i det første halve år af 1996 løbende tilbageleveret af kunderne i
forbindelse med leasingaftalernes udløb. bilerne blev samtidig løbende tilbagekøbt af dansk
                                                - 4 -
biludlejning.
i forbindelse med afregningen i juni 1996 for 14 af de biler som dansk biludlejning
tilbagekøbte, opstod der imidlertid en fejl i sammentællingen af fakturabeløbene, således at der
ikke blev foretaget afregning for 4 af bilerne til et samlet fakturabeløb på 532.262 kr. ifølge
brev af 23. december 1997 til pitzner var victor greulich, dansk biludlejning, "siden sommeren
1996 ... ret afslappet overfor jeres manglende tilbagemeldinger og røgsløragtige breve, idet jeg
har modregnet de 4 biler kr. 532.262,00 i mit tilgodehavende..."
pitzners revisor opdagede sammentællingsfejlen på et senere tidspunkt. den 5. december 1997
rejste selskabet krav mod dansk biludlejning om betaling af de ikke afregnede 532.262 kr.
pitzner har senere rejst yderligere krav om betaling af beløb i henhold til mellemregning.
pitzner har herefter et tilgodehavende på ialt 660.337,05 kr. der er ubestridt af dansk
biludlejning.
dansk biludlejnings modkrav
dansk biludlejning foretog i forbindelse med tilbagekøbet af bilerne udbedring af skader og
serviceeftersyn for en del af disse. dansk biludlejning har i den forbindelse opgjort og
faktureret krav mod pitzner på henholdsvis 224.883,39 kr. og 88.313,87 kr. det fremgår, at
der for en del af de tilbagekøbte biler er udstedt faktura for reparation på mindre end 5.000 kr.
pitzner reagerede i hovedsagen ikke ved modtagelsen af de enkelte fakturaer. i forbindelse
med afregningen af dansk biludlejnings krav skrev pitzner den 4. september 1997 til dansk
biludlejning. af brevet, hvor pitzner benævnes bp, og dansk biludlejning benævnes vgb,
fremgår blandt andet:
"...
i henhold til overdragelsesaftalen stk. 2.1 afsnit 4, er det angivet, at både køber og sælger
skulle udpege én repræsentant, der i uge 1 og 2 i 1996 skulle gennemgå og registrere
eventuelle skader. dette blev ikke gjort af hverken køber eller sælger. ud fra denne
forudsætning, må det antages, at ved returneringen af køretøjerne må det, der er angivet i
overdragelsesaftalen være gældende.
                                                 - 5 -
i aftalen står der, at "mindre skader følger bilen ved en eventuel returnering til sælger uden
fradrag i købers salgspris til sælger". da større skader i samme afsnit er defineret som skader
over 5.000 kr., er alle skader under dette beløb trukket ud af den endelige afregning. i det
tilfælde, at der er flere skader indeholdt i samme beløb, er der foretaget en gennemsnitlig
beregning af, hvad de enkelte skader ville have beløbet sig til.
de af vgb foretagne service på de returnerede køretø jer er ikke hjemlet i
overdragelsesaftalen. der er derfor, efter vores overbevisning, tale om en skønsmæssig vurde-
ring. vi er kommet frem til, at bp maksimalt kan acceptere at betale den andel af de foretagne
service, som vedrører de kilometer, som er kørt efter overdragelsesdagen. den afregning, der
er vedlagt, er derfor foretaget ud fra en vægtning af, hvor mange kilometer køretøjet har kørt i
bp regi; set i forhold til det antal kilometer køretøjet har kørt i alt.
..."
der er mellem parterne enighed om, at dansk biludlejning har krav på kommission af de
udenlandske lejemål, hvor booking er foretaget før den 31. december 1995, uanset hvornår
lejemålet blev påbegyndt, og uanset der først blev foretaget afregning efter dette tidspunkt.
der foreligger i sagen en opgørelse over kommissioner, der er afregnet i 1. halvår 1996.
opgørelsen (benævnt: statement) er indhentet hos budget rent a car international, inc.
og indeholder ikke oplysninger om, hvornår de enkelte bookinger er foretaget.
revisionsfirmaet, revisorsamvirket af 1995, har på foranledning af dansk biludlejning og på
baggrund af det indhentede statement beregnet samtlige de afregnede kommissionsindtægter
for perioden 1. januar til 30. april 1996 til 157.137,06 kr. dansk biludlejning har herefter gjort
krav på dette beløb med tillæg af moms, i alt 196.421,32 kr.
pitzner har ligeledes på baggrund af det indhentede statement udarbejdet en oversigt over
afregnede kommissioner vedrørende lejemål, der blev påbegyndt før 1. januar 1996. med
fradrag af beløb, der er afregnet til rejsebureauer, har pitzner opgjort kommissionerne til
samlet 47.406,17 kr., som pitzner anerkender skal fradrages selskabets tilgodehavende.
i forbindelse med pitzners overtagelse af lejemålet storegade 26 og 28, esbjerg, har det på et
møde ultimo januar 1996 været drøftet, om pitzner skulle købe det inventar mv., der henstod i
                                               - 6 -
dette kontor. det blev herunder aftalt, at stillingtagen hertil skulle afvente direktør mikkel
pitzners besøg i esbjerg.
dansk biludlejning har udarbejdet en inventarliste vedrørende lejemålet i esbjerg og har rejst
krav om betaling af 43.750 kr. inklusive moms for dette inventar mv.
dansk biludlejning har endvidere til pitzner videresendt regninger på i alt 18.318,75 kr. for
annoncering i nogle telefonbøger. regningerne er returneret af pitzner under henvisning til, at
der ikke er indgået nogen aftale om overtagelse af indkøbsaftaler og andre forpligtelser.
endelig er der af dansk biludlejning fremsat modkrav som pitzner har anerkendt på ialt
141.254,75 kr. vedrørende blandt andet overkilometer.
forklaringer:
direktør mikkel pitzner har blandt andet forklaret, at han siden april 1996 har været
administrerende direktør i pitzner auto. han deltog sammen med sin far, axel pitzner, og hans
thor jensen i forhandlingerne om køb af dansk biludlejnings budget-virksomhed. fra dansk
biludlejning deltog victor greulich og carsten ree. den endelige kontrakt blev skrevet af hans
thor jensen. købesummen blev endeligt fastsat og fordelt på de overdragne aktiver
umiddelbart før aftalen blev underskrevet.
han var af den opfattelse at pitzner i forbindelse med overtagelsen af kontoret i esbjerg -
ligesom ved overtagelsen af kontoret i københavns lufthavn - købte alt hvad der var
nødvendigt for at drive kontoret.
under forhandlingerne blev det ikke drøftet hvorledes parterne skulle forholde sig med hensyn
til udbedring af skader eller foretagelse af service. der var dog enighed om at skader under
5.000,- kr. fulgte med bilen. dette gjaldt begge veje.
besigtigelsen af bilerne blev påbegyndt umiddelbart efter overtagelsen af virksomheden.
pitzner og dansk biludlejning udpegede hver en person til sammen at foretage besigtigelsen.
imidlertid blev kun et fåtal af bilerne gennemgået. dels skulle de to personer kunne afsætte tid
samtidig, dels skulle dansk biludlejnings kontor have tid til gennemgangen. 2 til 3 uger efter at
                                               - 7 -
gennemgangen/besigtigelsen af bilerne blev påbegyndt, måtte de opgive at gennemføre den.
han talte med victor greulich om den manglende gennemgang, og de enedes om at lade det
ligge. de antog at der ikke ville opstå problemer.
bilerne blev tilbageleveret inden for den aftalte tid.
når en kunde afleverede en bil, blev den gennemgået af pitzners garagemester hvorefter bilen
blev kørt til dansk biludlejning.
pitzner modtog regninger for service fra dansk biludlejning, men da der ikke var aftale om
foretagelse af service, lagde man regningerne til side.
pitzner fik ikke underretning forud for at der blev foretaget reparationer på bilerne. pitzner
modtog fakturaerne fra dansk biludlejning kort tid efter at bilerne var blevet afleveret.
fakturaerne blev på et senere tidspunkt afvist under henvisning til aftalen om at skader under
5.000 kr. følger bilen. han ved ikke om dansk autoudlejnings fakturaer for skadesudbedring er
blevet sammenholdt med pitzners egne optegnelser.
først efter stævningen blev indgivet, blev der rejst spørgsmål om fordeling af kommission. han
havde ikke forud været opmærksom på kravet da der ikke var rykket for betaling.
i de tilfælde hvor et rejsebureau havde været involveret i bookingen, skulle pitzner
videresende kommission til rejsebureauet.
den oversigt over afregnede kommissioner vedrørende lejemål påbegyndt før 1. januar 1996
som pitzner har udfærdiget, vedrører 95 lejemål. opgørelsen blev lavet ud fra oplysningerne i
det statement der blev indhentet hos budget rent a car international, inc.
ved udlejning af biler til forretningsdrivende blev der sjældent forudbestilt, og
bookingtidspunktet afviger således ikke i videre omfang fra tidspunktet for lejemålets
påbegyndelse.
victor greulich kom på et tidspunkt med en håndskreven liste over inventar mv. vedrørende
kontoret i esbjerg. han sagde til victor greulich at handlen var endelig, og at pitzner ikke ville
betale mere. pitzner havde heller ikke betalt ekstra i forbindelse med overtagelsen af kontoret i
                                                - 8 -
københavns lufthavn. når det i mødereferatet for mødet den 30. januar 1996 i forbindelse
med løsøre i esbjerg er anført "afventer mikkel pitzners besøg", var det fordi han endnu ikke
havde set kontoret i esbjerg. hans holdning har imidlertid hele tiden været at der ikke skulle
betales yderligere.
han har ligeledes hele tiden været af den opfattelse at der for så vidt angår optagelse i
telefonbøger ikke skulle betales yderligere.
direktør victor greulich har blandt andet forklaret at han som direktør for dansk
biludlejning deltog i starten af forhandlingerne om overdragelse af den del af dansk bilud-
lejnings virksomhed der blev drevet i budget-regi.
den virksomhed der blev overdraget, bestod af 40% operationel leasing, 40% valutaudlejning
og 20% lokal kortlejebiler. parterne blev endvidere enige om en tilbagekøbsordning da dansk
biludlejning for de fleste biler havde en buy-back aftale med forhandlerne.
ved udenlandske bookinger sendes oplysninger herom via computer til modtagerlandet. når
kunden afleverer bilen, sendes oplysninger om det afviklede lejemål centralt til england hvor
rejsebureauernes kommission fratrækkes før oplysningerne sendes videre til afregning lokalt.
det foreliggende statement fra budget rent-a-car international inc. er en månedsliste der
alene angiver rene nettokommissioner. det edb-program, maestro, som ved overdra-
gelsesaftalen blev overgivet til pitzner, indeholdt samtlige oplysninger om bookingerne.
det var meningen at mikkel pitzner skulle se nærmere på om pitzner ville købe det løsøre der
beroede på kontoret i esbjerg. han blev ved med at rykke for pitzners stillingtagen.
bilerne skulle til service på et autoriseret værksted da dette havde betydning for værdien af
bilerne.
det anførte i overdragelsesaftalen om mindre skader vedrørte kun de skader der var på
overdragelsestidspunktet. efter at parterne havde gennemgået en stor del af valutabilerne,
opgav man videre gennemgang da der ikke var skader. en stor del af de øvrige biler blev også
gennemgået. således blev cirka halvdelen af bilerne kontrolleret. han kender ikke til en aftale
om at gennemsyn for så vidt angik de resterende biler skulle opgives.
                                                - 9 -
pitzner afleverede bilerne til dansk biludlejning uden at medsende deres papirer. dansk
biludlejning gennemgik bilerne, og der var et tilfælde hvor pitzner ville se en beskadiget bil.
derudover blev der ikke reklameret over de fakturaer som dansk biludlejning sendte til pitzner.
det blev på et tidspunkt drøftet hvorvidt der skulle foretages vægtning af udgifterne til service
svarende til udregningen af overkilometer. dette blev afvist af hans skov jensen fra pitzner, og
det har efterfølgende ikke kunnet lade sig gøre at foretage denne vægtning da dansk
biludlejning ikke havde de fornødne edb-oplysninger.
langt de fleste biler var opdateret servicemæssigt da mange biler havde fået foretaget service
efter indkaldelse i november-december 1995. således havde cirka en tredjedel af de biler som
blev leveret tilbage i løbet af de første tre måneder, fået foretaget service. der var flere skader
og skulle hyppigere foretages service på de biler som i tiden herefter blev tilbageleveret. i
januar 1996 sendte han "spilleregler vedrørende buy- back" til pitzner. der var ikke nogen
reaktion fra pitz- ner på dette udover at hans skov jensen tilkendegav at man ikke ville være
med til at vægte omkostningerne til service og opretning af skader.
da der var mange punkter som der ikke var styr på, blev der holdt et møde hos pitzner den 18.
april 1996. den under sagen fremlagte huskeliste var grundlaget for drøftelserne på mødet.
der blev ikke lavet mødereferat. der var drøftelser indtil foråret 1997 hvor pitzner ikke længere
ville drøfte forholdene. i sommeren 1997 blev man klar over sammentællingsfejlen. det var
dansk biludlejnings revisor der opdagede den. vidnet oplyste ikke pitzner om fejlen.
overdragelsen af kontoret i esbjerg blev besluttet i sidste øjeblik. parterne gennemgik alle
bilag og fastsatte købsprisen. man henskød småting til senere. mikkel pitzner har ikke sagt at
dansk biludlejning kunne afhente tingene.
det fremgår implicit af kontrakten at der skal foretages service på bilerne. dansk biludlejning
har, efter at der blev foretaget service og skadesopretning, solgt bilerne. han mener ikke at
salgsprisen er relevant for sagen, men han kan oplyse at bilerne blev solgt til en højere pris
end den pris der blev handlet til mellem pitzner og dansk biludlejning. baggrunden herfor var
at bilerne i forbindelse med overdragelsesaftalen blev solgt til et mindre beløb end den aktuelle
værdi.
                                              - 10 -
jens brabrand har blandt andet forklaret at han fra medio 1996 til medio 1998 var ansat hos
pitzner som controller. ved opgørelsen af overkilometer blev der taget udgangspunkt i antal
lejedage før og efter kontraktens ikrafttræden hvorved der fremkom en procentuel vægtning.
han gik hver enkelt kontrakt efter for at lave fordelingen af skader og service. forskellen
mellem vægtningen for henholdsvis service og skader skyldes at visse udgifter blev afholdt i
garantiperioden. disse udgifter var således pitzner uvedkommende. opgørelsen blev afstemt
med annette kohring hos dansk biludlejning.
han har udarbejdet den under sagen fremlagte oversigt over afregninger vedrørende
overkilometer, reparationer af skader samt service med den angivne vægtning af hvilke
udgifter der kunne henføres til pitzner, og hvilke udgifter der kunne henføres til dansk
biludlejning.
hans opgørelse over service tog ikke hensyn til hvorvidt bilen tidligere inden for den
igangværende lejeperiode havde fået foretaget service. vægtningen af skader blev foretaget,
da der ikke i forbindelse med overdragelsen var foretaget skadesopgørelse. dette havde han
fået at vide af mikkel pitzner.
statsaut. revisor hans nielsen har blandt andet forklaret at det blev aftalt at der skulle
foretages afskrivning med udgangspunkt i bilernes bogførte værdi. hver måned skulle der
herefter betales et fast stipuleret beløb svarende til afskrivningen.
det var pitzner der efter afslutningen af forhandlingerne lavede kontraktsudkastet. det var
oprindeligt ikke hensigten at kontoret i esbjerg skulle med i handlen.
computeren med bookingsystemet blev overdraget til pitzner som en del af handlen. da det af
det indhentede statement ikke fremgik hvornår den enkelte booking var foretaget, har han ud
fra sandsynlighedsbetragtninger forsøgt at fordele indtægterne mellem parterne. de enkelte
bookingsdatoer skulle have være oplyst såfremt der skulle foretages en mere præcis fordeling
af indtægterne. disse datoer kunne alene findes i edb-system som pitzner havde fået
overdraget.
direktør axel pitzner har blandt andet forklaret at pitzner på tidspunktet for overdragelsen -
                                                  - 11 -
havde et tilstrækkeligt antal biler. valutabilerne skulle desuagtet være en del af handlen da de
var bundet til frikøring. et antal biler til korttidsleasing skulle også købes, men med tilbage-
købsret for så vidt angik 102 biler. prisfastsættelsen blev foretaget med udgangspunkt i den af
dansk biludlejning bogførte værdi af bilerne, af kontoret i københavns lufthavn, af kontorerne i
esbjerg samt af valutakontoen.
oprindelig var parterne enige om at fastsætte værdien af goodwill til 250.000 kr. af
skattemæssige årsager blev dette ændret til betaling af 200.000 kr. for edb og af 50.000 kr.
for goodwill.
det blev ikke under forhandlingerne drøftet hvorledes der skulle forholdes med inventar og
løsøre i kontoret i esbjerg.
i forbindelse med overdragelsen blev nogle af bilerne utvivlsomt gennemgået for skader mv.,
men det var vanskeligt at kalde bilerne ind.
han kom i januar 1996 til stede under et møde mellem victor greulich og mikkel pitzner hvor
victor greulich ønskede at drøfte vilkårene for overdragelsen. han afslog at drøfte disse.
herefter blev han først involveret i sagen da sammentællingsfejlen blev konstateret.
anette kohring har blandt andet forklaret at hun siden 1992 har været ansat hos dansk
biludlejning, og at hun i 1995 havde ansvaret for blandt andet budgetbilflåden. efter den 31.
december 1995 havde hun ansvaret for de biler som blev tilbagekøbt.
i starten af 1996 havde hendes kollega, søren østby, sammen med en mand fra pitzner
gennemgået bilerne. hun vil skønne at omkring halvdelen af bilerne blev gennemgået.
synsrapporten for gennemgangen lå på sagsmappen som pitzner havde fået. i forbindelse med
tilbagekøbet rekvirerede hun dette materiale for at kunne foretage udregningen vedrørende
overkilometer m.v og udskrive faktura. ved tilbagekøbet af den enkelte bil tjekkede søren
østby hvornår der sidst havde været foretaget service.
efter at de enkelte sager havde været forelagt victor greulich, udskrev hun faktura til pitzner.
dette gik hurtigt. pitzner reagerede stort set ikke på de udstedte fakturaer. dog var der et
tilfælde i august 1996 hvor en medarbejder hos pitzner var ovre for at besigtige en stor skade.
                                               - 12 -
hun gik på barselsorlov i september 1996, og da hun kom tilbage i august 1997 var
sammentællingsfejlen blevet opdaget af revisionen. hun gennemgik på ny materialet herunder
for de foretagne serviceeftersyn. næsten alle biler havde fået foretaget service i sidste kvartal
af 1995.
dansk biludlejnings bilpark var pæn idet skader løbende blev lavet. der blev foretaget
serviceeftersyn ca. 2 - 3 gange årligt, men hun har ingen nærmere erindring herom.
henrik jensen har blandt andet forklaret at han i perioden fra 1. marts 1995 til 31. december
1995 var ansat hos dansk biludlejning som controller/regnskabsmedarbejder. pr. 1 januar
1996 overgik hans ansættelse til pitz- ner hvor han var ansat indtil den 28. februar 1997. hans
opgave hos pitzner var at igangsætte budget-licensen. han arbejdede med afregninger mellem
budget danmark og de udenlandske afdelinger. han arbejdede derimod ikke med maestro-
systemet der var et bookingsystem.
kommissionsafregningerne fra budget rent a car international inc. overgik til pitzner da
licensen og dermed kontoen for hver enkelt bil blev overtaget. det statement der er fremsendt
af budget rent a car international inc., svarer til det materiale som sædvanligvis kom fra
budgets hovedsæde i england. dette var tilstrækkeligt til at udfakturere budgets
kommissioner. de anførte kommissionsbeløb gik ubeskåret til den danske afdeling af budget.
kommissionerne vedrørende bookinger der var foretaget af hoteller og rejsebureauer, blev
afregnet særskilt.
på grund af manglende tid blev der ikke lavet en opgørelse over hvilke beløb der skulle tilfalde
pitzner, og hvilke beløb der skulle tilfalde dansk biludlejning.
der var en del regninger fra dansk biludlejning som lå uekspederet i indgangsbogen. dette var
regnskabsafdelingen utilfreds med. man var også opmærksom på at der ikke var lavet refusion
overfor dansk biludlejning. man ville imidlertid afvente udfærdigelsen af en samlet refusion.
poul tvede har blandt andet forklaret at han i perioden fra 1989 til 1991 var ansat hos dansk
biludlejning som administrerende direktør. han var med til hos dansk biludlejning at etablere
systemet med operationel leasing. dette system består i at kunden lejer en bil typisk for en 12
                                              - 13 -
måneders periode hvor vedligeholdelse og forsikring afholdes af udlejer. kaskoforsikringen har
en selvrisiko. kunden kan dog mod betaling af et tillæg undgå selvrisikoen.
bilerne vurderes efter udløbet af lejeperioden. det er sædvanligt at småskader er uden
betydning for vurderingen.
procedure
pitzner har til støtte for sine påstande nærmere anført at der fra den ubestridte fordring mod
dansk biludlejning på 660.337,05 kr. alene skal fratrækkes de ligeledes ubestridte modkrav på
ialt 141.254,75 kr. subsidiært skal der fratrækkes maksimalt 61.618,05 kr. og 20.312,19 kr.
vedrørende henholdsvis reparation af skader og service.
a. skader: der er i hovedsagen tale om skader under 5.000 kr. efter overdragelsesaftalens pkt.
2.1 får sådanne skader ingen betydning ved opgørelse af parternes mellemværende. der er
tale om en klar kontrakt indgået mellem to professionelle parter. herefter er det uden
betydning hvem der har konciperet aftalen.
begge parter må bære risikoen for at den forudsatte gennemgang af bilerne ikke fandt sted
eller kun fandt sted i begrænset omfang. der er stor divergens mellem forklaringerne om den
foretagne gennemgang. anette kohrings forklaring om udfærdigelsen af skadesrapporter kan
ikke lægges til grund. dansk biludlejning har ikke redegjort for hvorledes det har kunne
konstateres at skaderne var opstået før den 1. januar 1996, uanset pitzner under sagen har
gjort gældende at de skader, der ved tilbagele veringen måtte være konstateret, alle hidrører
fra tiden forud for overdragelsen. dansk biludlejning har end ikke fremlagt de notater
vedrørende bilernes tilstand ved overdragelsen som selskabet måtte være i besiddelse af.
selvom det lægges til grund at der er skader, som er opstået efter overtagelsesdagen, skal der
i opgørelsen kun medregnes det beløb pr. bil som overstiger 5.000 kr. det er uden betydning
at der ikke blev reageret på fakturaer og rykkere da opkrævningerne var pitzner
uvedkommende.
subsidiært gøres det gældende at der alene skal ske fradrag vedrørende skader med et beløb
på 61.618,05 kr., hvilket beløb fremkommer ved anvendelse af det vægtningsprincip som
                                              - 14 -
parterne er enige om i forbindelse med den opgørelse af overkilometer der ikke længere er om-
tvistet. dette vægtningsprincip bygger på den sandsynlige fordeling af forekomsten af
overkilometer.
b. serviceregninger: i overdragelsesaftalen, hvoraf parternes forpligtelser udtrykkeligt fremgår,
er foretagelse af service ikke nævnt. der foreligger herefter ikke nogen aftale herom, ligesom
en sådan forpligtelse ikke kan udledes af principperne i overdragelsesaftalen. det forhold at der
er tale om en virksomhed med operationel leasing, er uden betydning da det er selve aftalen
mellem parterne der er afgørende.
det var dansk biludlejnings ensidige beslutning at gennemføre service. det må antages at
foretagelse af service alene var begrundet i at få sat bilerne i salgsmæssig stand.
subsidiært gøres det gældende at der højst skal fradrages 20.312,19 kr. hvilket beløb
fremkommer ved anvendelse af samme vægtningsprincip som ved skader.
c. kommissionsbeløb: ved opgørelsen af kommissionerne af de bookinger der er foretaget i
dansk biludlejnings ejertid, skal oplysningerne i det foreliggende statement umiddelbart
lægges til grund. derimod skal der ikke lægges vægt på den af dansk biludlejnings revisor
udarbej dede opgørelse, idet denne medtager samtlige udlejninger i de første 4 måneder af
1996 hvilket forudsætter bookinger lang tid i forvejen, og sådanne er sjældne.
med udgangspunkt i den nævnte opgørelse skal der derfor ikke godkendes et fradrag ud over
47.406,17 kr. hvilket er kommissionsbeløbene for lejemål der er påbegyndt i 1995, og hvor
kommissionerne først er afregnet i 1996.
d. inventar i esbjerg: der er ikke i overdragelsesaftalen eller i øvrigt mellem parterne aftalt
overtagelse af andet inventar end det der udtrykkeligt fremgår af aftalens pkt. 2.3. endvidere
er værdiangivelserne i dansk biludlejnings liste over inventar udokumenterede og fastsat helt
tilfældigt. såfremt der skal ske fradrag, skal dette være med et skønsmæssigt fastsat mindre
beløb.
e. telefonbogsannoncer: det gøres gældende at der ikke i overdragelsesaftalen er hjemmel til
at kræve annonceregningerne refunderet af pitzner.
                                               - 15 -
dansk biludlejning har til støtte for sin påstand nærmere anført at der ved sagens afgørelse
skal lægges vægt på at der var tale om overdragelse af en virksomhed med operationel
leasing. pitzner havde derved en forpligtelse til vedligeholdelse af bilerne og en generel forplig-
telse til at tilbagelevere bilerne i samme stand som de var ved overdragelsen. der skal
endvidere lægges vægt på at overdragelsesaftalen er konciperet af pitzner.
a. skader: det anførte i overdragelsesaftalens pkt. 2.1 hvorefter mindre skader følger bilen ved
returnering, vedrører ifølge almindelig fortolkning af bestemmelsens samlede ordlyd alene
skader opstået før overtagelsesdagen. skader indtruffet efter overtagelsen skal bæres af
pitzner.
pitzner har ikke reklameret over de fremsendte fakturaer. såfremt der var blevet reklameret,
kunne dansk biludlejning have forholdt sig hertil. pitzner har under de omstændigheder
bevisbyrden for at bilerne ikke i selska bets ejertid havde fået skader svarende til det fakture-
rede.
pitzner opgav at gennemføre syn af bilerne i tiden efter overdragelsen. pitzner havde fået
overgivet kundekartoteket, og pitzner var derfor nærmest til at foranledige synet gennemført.
trods opfordring hertil har pitzner endvidere ikke for så vidt angår de biler hvor der er
konstateret skader, fremlagt de afregninger der er foretaget overfor kunderne. pitzner har også
sparet betydelige beløb i kaskoforsikringspræmie.
pitzner har i brev af 4. september 1997 alene reklameret over at dansk biludlejning havde
faktureret beløb for skader under 5.000 kr. pitzner har således ikke bestridt at skaderne var
sket i dette selskabs ejertid.
b. serviceregninger: pitzner har oppebåret samtlige indtægter i selskabets ejertid, men har
kun foretaget service når kunderne anmodede om det. derved har pitzner opnået en
uberettiget berigelse.
der er tale om almindelig vedligeholdelse som efter praksis i branchen skal foretaget af
autoriseret værksted. pitzner havde i sin ejertid det økonomiske ansvar for bilerne, og
selskabet havde herunder ansvaret for vedligeholdelsen.
                                               - 16 -
der kunne have været foretaget periodisering efter samme princip som ved parternes
opgørelse af overkilometer. dette har pitzner imidlertid ikke villet medvirke til idet selskabet
ikke har villet indgå på at producere materiale med henblik på opstilling af en reel periodise-
ring.
c. kommissionsbeløb: pitzner havde efter overdragelsesaftalens pkt. 5.2 pligt til at færdiggøre
refusionsopgørelsen. dansk biludlejning var ikke i besiddelse af materiale til udfærdigelse af en
sådan, og de i den forbindelse afgivne provokationer er ikke besvaret af pitzner hvilket må
tillægges processuel skadevirkning.
ved vurderingen af det fremlagte statement skal der tages hensyn til at en del bookinger må
antages at være foretaget langt tidligere end den aktuelle lejeperiode. revisors skøn der
bygger på kendskab til branchen, må derfor lægges til grund.
d. inventar i esbjerg: da de forhandlinger der pågik om inventaret, ikke mundede ud i en
aftale, følger det af almindelige køberetlige principper at pitzner skal betale det krævede beløb.
det er ubestridt at pitzner har overtaget inventaret mv. det bestrides at inventaret er
fastmonteret tilbehør der er omfattet af overdragelsesaftalens pkt. 2.3.
e. telefonbogsannoncer: forpligtelsen til at betale for telefonbogsannoncer følger med
abonnementet som pitzner har overtaget. i den endelige opgørelse mellem parterne hæfter
pitzner derfor for de omhandlede regninger.
rettens begrundelse og resultat
skader ved tilbagesalg: det må efter bevisførelsen henstå som usikkert i hvilket omfang der
blev gennemført besigtigelse i forbindelse med overdragelsen af bilerne fra dansk biludlejning
til pitzner, men retten finder at kunne fastslå at der i et betydeligt antal tilfælde ikke blev
foretaget besigtigelse. der er ikke grundlag for at lægge risikoen herfor mere på den ene part
end på den anden. da det ikke konkret er dokumenteret i hvis ejertid skaderne er opstået, må
der ske en statistisk fordeling af skaderne. i mangel af nærmere statistiske oplysninger finder
retten det rigtigst at foretage en fordeling efter det vægtningsprincip som blev anvendt ved
fordelingen af overkilometer. dansk biludlejnings modkrav skal herefter anerkendes med
                                                 - 17 -
61.618,05 kr.
serviceregninger: det må også uden udtrykkelig bestemmelse i kontrakten antages at pitzner,
der måtte være klar over at bilerne efter tilbagesalg til dansk biludlejning skulle tilbagesælges
til en bilforhandler, havde pligt til at få foretaget de foreskrevne syn der blev påkrævet i
pitzners ejertid. retten må efter de fo religgende oplysninger lægge til grund at bilerne eller i
hvert fald de fleste af dem var servicerede i sidste kvartal af 1995. der er ikke oplysninger om
hvilket antal biler der blev synet i pitzners ejertid. der er heller ikke oplysninger om det antal
tilfælde hvor der indtraf termin for syn i pitzners ejertid, og der er ikke tilvejebragt statistisk
grundlag for en fordeling ud fra en sandsynlig frekvens for synsterminer. retten må derfor
anvende samme nøgle som ved modkravet for skader ved tilbagesalg hvorfor dansk biludlej-
nings modkrav bliver på 20.312,19 kr.
kommissionsbeløb: det havde været nærliggende for dansk biludlejning i forbindelse med
overdragelsen af bilerne og dokumentationen vedrørende disse at sikre sig bevis for det
tidspunkt de pågældende lejeaftaler var blevet indgået, og dermed for det tidspunkt
kommissionen var optjent fra. da dansk biludlejning trods gode muligheder for at foretage en
sådan bevissikring ikke gjorde det, er der alene grundlag for at give dansk biludlejning
medhold for så vist angår det af pitzner anerkendte beløb, 47.406,17 kr.
inventar i esbjerg: inventar og forbrugsmaterialer var ikke, eller i det væsentligste ikke,
omfattet af parternes aftale. pitzner tog inventaret mv. i brug og har derved tilegnet sig det
med viden om at dansk biludlejning gjorde krav på betaling herfor. efter listen over
inventargenstande mv. skønner retten at værdien ikke kan sættes højere end til 10.000 kr. der
godskrives dansk biludlejning.
telefonbogsannoncer: der forelå ikke aftale om overtagelse af udgifter vedr. annoncering og
anden markedsføring, og det kan ikke på andet grundlag pålægges pitzner at betale for den
pågældende annoncering. der fradrages derfor ikke et beløb herfor.
samlet opgørelse: efter fradrag af de anerkendte modkrav på ialt 141.254,75 kr. vedrørende
blandt andet overkilometer udgør pitzners ubestridte tilgodehavende 519.082,30 kr. efter det
anførte skal der yderligere fratrækkes 139.336,41 kr., og dansk biludlejning skal derfor betale
379.745,89 kr. til pitzner.
                                             - 18 -
       thi kendes for ret
sagsøgte, dansk biludlejning a/s, skal inden 14 dage efter denne doms afsigelse til
sagsøgeren, pitzner auto a/s, betale 379.745,89 kr. med procesrente fra den 20. april 1998
samt 31.200 kr. i sagsomkostninger.
             jens feilberg
hans jørgen nielsen               niels ehrhardt
                                     (sign.)
                       udskriftens rigtighed bekræftes
                      p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 24. oktober 2017
sag 184/2017
(1. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat jørn brandenhoff schmidt, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i næstved den 3. januar 2017 og af østre lands-
rets 18. afdeling den 8. juni 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, vibeke rønne, oliver
talevski, kurt rasmussen og lars apostoli.
påstande
dommen er anket af tiltalte, t, med påstand om formildelse, navnlig således at straffen gøres
helt eller delvist betinget med vilkår om samfundstjeneste.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
anbringender
t har anført navnlig, at ubetinget straf på 3 måneders fængsel er for streng straf under de
foreliggende omstændigheder, hvor han er ung og ustraffet og har gode personlige forhold, og
hvor volden er begået i restaurationsmiljøet, efter at den forurettede selv havde udvist
aggressiv adfærd over for ham. hertil kommer, at flasken ikke blev knust ved slaget mod
forurettedes hoved, hvilket viser, at slaget ikke blev udført med stor kraft og derfor heller ikke
var konkret farligt. de begrænsede skader på forurettede viser også, at der ikke blev slået
hårdt.
                                                - 2 -
anklagemyndigheden har anført navnlig, at det fremgår af forarbejderne til lov nr. 152 af 18.
februar 2015 om ændring af straffelovens regler om samfundstjeneste, at straffen for grov
vold fortsat som udgangspunkt er ubetinget fængsel. der skal således foreligge særlige om-
stændigheder, hvis straffen undtagelsesvis skal gøres betinget med vilkår om samfundstjene-
ste, jf. højesterets domme ufr 2017.2170 og ufr 2011.1322.
i den konkrete sag foreligger ikke sådanne særlige omstændigheder, som efter en individuel
vurdering kan begrunde, at straffen undtagelsesvis gøres betinget med vilkår om samfunds-
tjeneste. ved vurderingen af grovheden og karakteren af den udøvede vold har det særlig
vægt, at tiltalte først slog forurettede i hovedet med en flaske og efterfølgende med knyttet
hånd i ansigtet, og at der ikke forud for slaget med flasken havde været nogen uoverensstem-
melser mellem parterne. under disse omstændigheder kan det ikke føre til et andet resultat, at
skaderne på forurettede var forholdsvis begrænsede, at tiltalte kun var 19 år på gernings-
tidspunktet, at han er ustraffet, og at han har gode personlige forhold.
straffen på 3 måneders fængsel er i øvrigt passende udmålt.
supplerende sagsfremstilling
t har for byretten forklaret bl.a., at han har svært ved at huske, hvad der foregik den
pågældende aften. han kan huske, at han har været på smile sammen med 6-7 venner. han
var blevet meget fuld. før han kom på smile, havde han været derhjemme. det sidste, han
kan huske, før han vågnede op i detentionen, var, at han stod i baren på smile. han kan ikke
huske, at han har været på crazy daisy.
a har for byretten forklaret bl.a., at han husker den pågældende nat, hvor han var på crazy
daisy sammen med 6-7 venner. han havde drukket og følte sig middel beruset. de var
kommet ca. kl. 23.30. på et tidspunkt var han ude på dansegulvet, hvor han dansede med b.
der var rigtig mange ude på dansegulvet, og de skubbede gensidigt til hinanden på grund af
mængden af tilstedeværende. på et tidspunkt kom han til at skubbe til en anden, og vendte sig
om og tog hænderne op foran sig for at sige ”sorry” på den måde. den anden tog ham om
nakken, og dette opfattede han, som om alt var ok. den pågældende havde kort hår og havde
en grå sweatshirt på. han havde ikke set ham før. så vendte han sig om og dansede videre.
                                                - 3 -
herefter fik han en genstand i venstre side af hovedet. han mener, at det må have været en
flaske. han ved ikke, om flasken gik i stykker. han vendte sig om og så fik han et
knytnæveslag på kæben. han fik ondt i hovedet nogle dage. så kom der en masse personer til
stede og hev ham væk. han husker ikke, at han skulle have skubbet til gerningsmanden.
optagelsen af forløbet fra videoovervågningen på crazy daisy er også afspillet for højesteret.
af optagelsen fremgår bl.a., at t og forurettede, a, inden slaget med flasken stødte ind i
hinanden på dansegulvet, og at a i forlængelse heraf med armen greb fat om hovedet på t.
der opstod umiddelbart herefter tilsyneladende en anspændt situation. andre tilstedeværende
lagde sig mellem parterne, men det lykkedes dog t at ramme a i hovedet med en flaske.
herefter skubbede a med kraft t tilbage og gik hen imod ham, hvorefter t gav a et
knytnæveslag i ansigtet.
af en personundersøgelse af 11. oktober 2017 indhentet til brug for sagens behandling i høje-
steret fremgår bl.a.:
              ”resumé
              sagen drejer sig om 20-årige t … der er født og opvokset på landet i en mindre
              by på sydsjælland. t er nr. 2 af 2 søskende og har haft en ganske almindelig god
              og jævn barndom. begge forældre har været udarbejdende og efter forældrenes
              skilsmisse i sommeren 2016 bor t hos forældrene på skift. bor i øjeblikket mest
              hos moderen. t beskriver sin barndom og opvækst som god.
              t er udgået af folkeskolen med 9. klasses afgangseksamen. han har været et år
              på efterskole og taget 10. klasse. efter dette var han et år på handelsskolen. t er
              i dag i lære som lastvognsmekaniker med læreplads. t har haft fritidsjob siden
              han var 13 år. arbejder i dag 10 timer ugentligt hos en landmand udover sin
              læreplads. skal på skole 5 uger fra 16.10.2017 i vejle.
              t bruger fritiden i fitness center og er sammen med vennerne. t træner omkring
              8 – 10 timer om ugen.
              t er sund og rask og har været det altid.
              t har haft lidt koncentrationsbesvær i 9. klasse og blev i den forbindelse
              diagnosticeret med en mild grad af add. t var medicineret i en kortere periode
              og klarer sig i dag helt uden medicin.
              t har et naturligt forhold til alkohol. havde sin debut som 14-årig. drikker
              aldrig i hverdagene. drikker kun til festlige lejligheder 1-2 weekender om må-
              neden.
                                                - 4 -
               t har prøvet hash nogle gange og kokain 2 gange. er ophørt med det.
               t har en god og sund økonomi. har ingen gæld. klarer sig med lærlingelønnen
               og jobbet ved siden af.
               t ønsker for fremtiden, at han bliver færdig med sin lastvognmekaniker-
               uddannelse.
               t har positivt tilkendegivet, at han vil samarbejde med kriminalforsorgen, så-
               fremt han skulle modtage en dom med vilkår om afvikling af samfundstjeneste.
               t udtrykker stor bekymring for en ubetinget dom, idet det vil koste ham hans
               læreplads.
               kriminalforsorgens konklusion og begrundelse
               kriminalforsorgens konklusion:
               det er kriminalforsorgens vurdering, at t er egnet til at modtage en hel eller
               delvis betinget dom med vilkår om samfundstjeneste, hvortil det skal anbefales,
               at der fastsættes vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen i prøvetiden.
               finder retten, at sagen kan afgøres med en betinget dom uden vilkår om sam-
               fundstjeneste, skal det anbefales, at der alene fastsættes prøvetid.
               kriminalforsorgens begrundelse:
               kriminalforsorgen har ved vurderingen lagt vægt på sigtedes egne oplysninger,
               og vurderes at have velordnede personlige og sociale forhold og er motiveret for
               at samarbejde med kriminalforsorgen og indstillet på at gennemføre samfunds-
               tjeneste såvel som tilsyn.
               udover tilsyn af kriminalforsorgen i forbindelse med en betinget dom med vil-
               kår om samfundstjeneste, ses ikke noget formål med tilsyn af kriminalforsorgen
               i øvrigt.”
højesterets begrundelse og resultat
t, der på gerningstidspunktet var 19 år, er dømt for bl.a. overtrædelse af straffelovens § 245,
stk. 1, og § 244 ved på en natklub at have slået forurettede, a, i hovedet med en flaske, samt –
da a efterfølgende skubbede til ham – at have slået ham på kæben med knyttet hånd. flasken
gik ikke i stykker ved slaget, og volden medførte kun rødme og ømhed. slaget med flasken og
knytnæveslaget indgik i et sammenhængende tumultagtigt forløb på dansegulvet, hvorunder
der spontant var opstået en konfrontation mellem parterne efter skub mv.
for højesteret angår sagen alene strafudmålingen.
højesteret finder under de foran anførte omstændigheder, at straffen bør nedsættes til fængsel
i 60 dage.
                                                - 5 -
spørgsmålet er herefter, om fængselsstraffen skal være ubetinget eller gøres betinget med
vilkår om samfundstjeneste.
som anført i højesterets dom af 25. april 2017 (ufr 2017.2170) er det i forarbejderne til lov
nr. 152 af 18. februar 2015 om ændring af reglerne om samfundstjeneste mv. forudsat, at ud-
gangspunktet ved grov vold, jf. straffelovens § 245, fortsat er ubetinget fængselsstraf, og at
betinget dom med vilkår om samfundstjeneste kun vil kunne anvendes, hvis særlige grunde
taler for det. denne mulighed forelå også før ændringen af reglerne om samfundstjeneste, jf.
f.eks. højesterets dom af 8. februar 2011 (ufr 2011.1322).
det beror på en konkret vurdering af omstændighederne i den enkelte sag, om der foreligger
sådanne særlige grunde, at straffen for grov vold omfattet af straffelovens § 245 undtagelses-
vis skal gøres betinget med vilkår om samfundstjeneste. det er derfor ikke muligt udtømmen-
de at angive området for samfundstjeneste ved overtrædelse af straffelovens § 245. der er dog
navnlig grund til at overveje spørgsmålet i tilfælde, hvor der fastsættes en kortere fængsels-
straf, hvor den tiltalte er ung og ustraffet og har gode personlige forhold, hvor volden er ud-
øvet som en spontan reaktion på en forudgående uoverensstemmelse med forurettede, og hvor
volden kun har medført begrænset skade på forurettede.
i det foreliggende tilfælde er der tale om vold i restaurationsmiljø på baggrund af spontant
opstået konfrontation mellem parterne efter skub mv., og skaderne på forurettede var begræn-
sede. herefter og under hensyn til, at t kun var 19 år på gerningstidspunktet, at han er
ustraffet og har gode personlige forhold, finder højesteret efter en samlet vurdering, at der er
tilstrækkeligt grundlag for undtagelsesvis at gøre straffen betinget med vilkår om
samfundstjeneste som nedenfor bestemt.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom ændres, således at t straffes med fængsel i 60 dage.
fuldbyrdelsen af straffen udsættes og bortfalder efter en prøvetid på 1 år fra denne dom på
betingelse af,
                                              - 6 -
at t i prøvetiden ikke begår strafbart forhold,
at t i prøvetiden undergiver sig tilsyn af kriminalforsorgen, og
at t udfører ulønnet samfundstjeneste i 80 timer efter kriminalforsorgens bestemmelse inden
for en længstetid på 6 måneder.
prøvetiden ophører, når længstetiden er udløbet.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsret og højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 21. juni 2018
sag 238/2017
(1. afdeling)
tower-crane europe/schepers kranen
(advokat anne birgitte gammeljord)
mod
krøll cranes a/s
(advokat henrik thal jantzen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i hillerød den 6. april 2016 og af østre landsrets
6. afdeling den 27. juni 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, marianne højgaard pedersen,
poul dahl jensen, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, tower-crane europe/schepers kranen, har gentaget sin påstand om, at ind-
stævnte, krøll cranes a/s, skal betale (1) 58.257,54 eur og (2) 140.100 kr., subsidiært et
mindre beløb, alt med procesrente fra sagens anlæg.
krøll cranes a/s har påstået stadfæstelse.
tower-crane europe/schepers kranen (herefter schepers) har i sit sammenfattende proces-
skrift redegjort for den principale påstands sammensætning på følgende måde:
       ”påstand 1 er en erstatningspåstand for den negative kontraktsinteresse og sammensæt-
       tes af 1) tower cranes faktisk afholdte omkostninger til opfyldelse af handelsagentafta-
       len i perioden 1. januar 2014 til 31. januar 2015 […], samt 2) mistet indkomst på linden
       comansa agenturet i et år skønsmæssigt beregnet som det gennemsnitlige overskud på
       agenturet i perioden 2011-2013 […]:
                                                - 2 -
      faktiske udgifter til hotel, forplejning og rejse                  eur 2.560,95
      faktiske udgifter til diesel                                       eur 3.967,44
      faktiske udgifter til bil                                          eur 2.887,48
      faktiske udgifter til hjemmeside, markedsføring, revisor mv.       eur 9.655,67
      tab af indkomst på linden comansa agenturet                        eur 39.186,00
      i alt                                                              eur 58.257,54
      påstand 2 er en påstand nedlagt som følge af, at krøll cranes i utide uberettiget opsag-
      de handelsagentaftalen. erstatningskravet er på baggrund af principperne i højesterets-
      praksis fastsat til kr. 100.000, hvortil der – for at tage højde for inflation – er tillagt et
      beløb baseret på udviklingen i nettoprisindekset. skønsmæssig erstatning kr. 100.000
      samt forhøjelse med 40,1 % i henhold til nettoprisindekset 1996-2015 kr. 40.100 eller i
      alt kr. 140.100.”
supplerende sagsfremstilling
i handelsagentaftale indgået mellem krøll cranes og schepers den 3. juni 2014 er artikel 8
sålydende:
      ”term of the contract
      the contract shall enter into force on 1st january 2014 and have two years duration.
      after this period the contract may be re-negotiated.”
i mail af 13. marts 2018 fra philip vanavermaete, brualfa nv, til schepers er om samarbejdet
vedrørende salg og udlejning af linden comansa-byggekraner anført følgende:
      ”hermed bekræfter jeg, at der siden april 2014 ikke er gjort forretninger mellem brualfa
      og schepers for så vidt angår leje og salg af kraner i henhold til kontrakten.”
retsgrundlag
handelsagentloven indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
      ”§ 1. loven kan fraviges ved aftale, medmindre andet er angivet i loven…
      § 6. forsømmer handelsagenten eller agenturgiveren sine pligter over for den anden
      part, har denne ret til erstatning for den herved forvoldte skade.
      stk. 2. den, der vil kræve erstatning, skal underrette den anden part herom uden ugrun-
      det ophold, efter at den pågældende fik eller burde have fået kendskab til forsømmelsen
      og skaden. i modsat fald fortabes retten til erstatning.
      stk. 3. stk. 2 gælder ikke, hvis den anden part har handlet i strid med almindelig hæder-
      lighed eller groft uagtsomt.
                                               - 3 -
     § 22. er agenturaftalen ikke indgået for en bestemt periode, kan agenturgiveren og han-
     delsagenten i det første år af aftaleperioden opsige aftalen med et varsel på 1 måned.
     varslet forlænges med 1 måned for hvert påbegyndt år, agenturaftalen har bestået. vars-
     let kan dog ikke overstige 6 måneder, medmindre andet er aftalt.
     stk. 2. der kan ikke ved forudgående aftale fastsættes kortere varsler end dem, der er
     nævnt i stk. 1. dog kan det aftales, at handelsagenten kan opsige aftalen med 3 måne-
     ders varsel, selv om aftalen har bestået i 3 år eller mere.
     stk. 3. aftaler parterne længere opsigelsesvarsler end de i stk. 1 nævnte, må varslet ikke
     være kortere ved opsigelse fra agenturgivers side end ved opsigelse fra handelsagentens
     side.
     stk. 4. er andet ikke aftalt, sker opsigelse til udgangen af en kalendermåned.
     § 23. videreføres en aftale, der er indgået for en bestemt periode, efter denne periodes
     udløb, finder § 22 tilsvarende anvendelse. ved beregningen af de i § 22, stk. 1, omhand-
     lede opsigelsesvarsler medregnes den tidsbestemte aftaleperiode.”
i bemærkningerne til forslaget til handelsagentlovens § 23 hedder det (folketingstidende
1989-90, 1. saml., tillæg a, lovforslag nr. l 106, sp. 2705):
     ”bestemmelsen, der gennemfører direktivets artikel 14, finder anvendelse på tidsbe-
     stemte aftaler, der videreføres efter den aftalte periodes udløb, hvad enten dette sker stil-
     tiende eller efter aftale.
     i disse tilfælde foreslås det, at reglerne i § 22 om opsigelsesvarsler skal finde anvendel-
     se.
     i betænkningen anførte arbejdsgruppen, at formålet med bestemmelsen bl.a. er at sikre
     mod omgåelse af opsigelsesreglerne ved, at der indgås en række tidsbestemte agenturaf-
     taler efter hinanden.
     på baggrund heraf fandt arbejdsgruppen, at bestemmelsen i direktivets artikel 14 måtte
     forstås således, at aftale om tidsbegrænset forlængelse af en tidsbegrænset aftale er ude-
     lukket.
     på denne baggrund havde arbejdsgruppen i sit lovudkast foreslået indsat en bestemmel-
     se om, at § 23 skulle være ufravigelig.
     justitsministeriet har imidlertid ikke fundet tilstrækkeligt grundlag for at medtage en så-
     dan bestemmelse i lovforslaget.
     der lægges i denne forbindelse navnlig vægt på, at bestemmelsen efter direktivet ikke er
     gjort ufravigelig. endvidere er det justitsministeriets opfattelse, at domstolene forment-
     lig i en konkret situation ud fra almindelige omgåelses- og rimelighedsprincipper vil
                                                 - 4 -
      statuere, at en tidsbestemt aftale, som gentagne gange er blevet forlænget, må anses for
      ændret til en tidsubestemt aftale med de konsekvenser, som følger af lovforslaget.
      spørgsmålet om, hvorvidt der i øvrigt er tale om videreførelse af aftalen, må bero på en
      konkret vurdering, jf. herved det af arbejdsgruppen anførte i betænkningen s. 109.
      i 2. pkt. fastsættes det, at ved beregningen af opsigelsesvarsler i medfør af § 22 skal den
      tidsbestemte aftaleperiode medregnes. dette er en gennemførelse af direktivets artikel
      15, stk. 6.”
i den betænkning, der er omtalt i lovforslaget (betænkning nr. 1151/1988 om handelsagenter
og handelsrejsende afgivet af justitsministeriets arbejdsgruppe om handelsagenter), er side
108 f. om § 23, stk. 1, anført bl.a.:
      ”det følger af 1. pkt., der gennemfører direktivets artikel 14, at en tidsbegrænset agen-
      turaftale, der stiltiende eller ved aftale mellem parterne videreføres efter det tidspunkt,
      hvor den efter sit indhold skulle være ophørt, anses for ændret til en tidsubestemt aftale.
      dette indebærer, at de i § 22 fastsatte varsler bliver gældende ved opsigelse af agentur-
      aftalen.
      formålet med bestemmelsen er bl.a. at sikre mod omgåelse af opsigelsesreglerne ved, at
      der indgås en række tidsbestemte agenturaftaler efter hinanden.
      som følge af affattelsen af artikel 14 i direktivet kan det være tvivlsomt, om parterne
      kan aftale, at den tidsbegrænsede aftale skal afløses af en ny tidsbegrænset aftale. der
      kan være et praktisk behov herfor, og det svenske udvalg har i en tilsvarende regel
      foreslået, at en tidsbegrænset aftale kan forlænges tidsbegrænset to gange, således at
      den tredje tidsbegrænsede forlængelse bevirker, at opsigelsesvarslet gælder (…).
      på grund af formålet med artikel 14 finder arbejdsgruppen, at den må forstås således, at
      aftale om tidsbegrænset forlængelse af en tidsbegrænset aftale er udelukket, jf. i samme
      retning bent iversen: handelsagenten og eneforhandleren (1987), side 168 f. også den
      tyske direktivtekst taler for denne forståelse.
      det må afhænge af en konkret bedømmelse, om der er tale om en videreførelse af afta-
      len. forholdsregler, som en part træffer for at afvikle den udløbne aftale, kan naturligvis
      ikke anses som en videreførelse af denne. der vil derimod være tale om en videreførel-
      se, hvis agenten fortsætter sit sædvanlige arbejde for agenturgiveren, og agenturgiveren
      accepterer dette.
      …
      det er en betingelse for bestemmelsens anvendelse, at der er tale om en videreførelse af
      det oprindelige kontraktsforhold. sker der væsentlige ændringer i agenturaftalens ind-
      hold eller ophører samarbejdet mellem parterne i en længere periode, vil der ikke være
      tale om samme kontraktsforhold. videreføres agenturaftalen på samme betingelser som
      hidtil, vil et kortvarigt samarbejdsophør i reglen ikke hindre, at den tidsbegrænsede
                                                - 5 -
       agenturaftale ændres til en tidsubestemt aftale. i øvrigt må det bero på en konkret vurde-
       ring, om der foreligger en videreførelse af det oprindelige kontraktsforhold.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår krøll cranes a/s’ opsigelse af en handelsagentaftale med tower-crane euro-
pe/schepers kranen (herefter schepers) og schepers erstatningskrav som følge af opsigelsen.
krøll cranes indgik den 1. januar 2013 aftale med schepers om, at denne skulle være han-
delsagent for krøll cranes. aftalen var gældende for tyskland, belgien, nederlandene og
luxembourg, og den omfattede samtlige krøll cranes’ tårnkraner, for nederlandenes ved-
kommende dog undtaget nogle mindre tårnkraner, der svarede til de linden comansa-kraner,
som schepers havde en forhandleraftale med brualfa nv om. aftalen af 1. januar 2013 var
tidsbegrænset med en varighed på et år fra den 1. oktober 2012. efter aftalens udløb indgik
parterne en ny aftale, der var identisk med den tidligere, bortset fra at tidsbegrænsningen nu
blev fastsat til to år gældende for perioden fra 1. januar 2014 til 1. januar 2016. den 3. juni
2014 indgik parterne endnu en aftale. ved aftalen blev ”territoriet” udvidet til også at omfatte
østrig og schweiz, og begrænsningen for så vidt angår de mindre kraner for nederlandenes
vedkommende blev ophævet. bortset herfra var aftalen identisk med aftalen fra december
2013, herunder begrænsningen af kontraktens varighed til to år regnet fra den 1. januar 2014
(aftalens artikel 8). aftalerne mellem krøll cranes og schepers er udformet på grundlag af
krøll cranes’ standardkontrakt.
ved brev af 31. oktober 2014 opsagde krøll cranes over for schepers handelsagentaftalen til
ophør den 31. januar 2015. det er et hovedspørgsmål under sagen, om denne opsigelse er be-
rettiget.
spørgsmålet om opsigelsens berettigelse beror i første række på, hvad der er aftalt mellem
parterne, og i anden række på, om det aftalte er i strid med ufravigelige regler.
ifølge artikel 8 i aftalen af 3. juni 2014 er aftalen begrænset til at gælde i to år regnet fra den
1. januar 2014, og det er angivet, at aftalen efter udløbet af denne periode kan blive genfor-
handlet.
                                                - 6 -
højesteret finder, at aftalens artikel 8 efter sin ordlyd sammenholdt med kontraktforholdets
karakter og varighed må forstås på den måde, at aftalen er uopsigelig i den aftalte periode på
to år.
handelsagentloven indeholder ingen regler, der er til hinder for, at en agenturgiver indrømmer
en handelsagent uopsigelighed i aftaleperioden eller i en del af den. dette gælder, uanset om
aftalen er tidsbestemt eller tidsubestemt. tilsidesættelse af en sådan aftale om uopsigelighed
må i givet fald bero på andre bestemmelser, f.eks. bestemmelser i aftaleloven.
på den baggrund har krøll cranes ikke været berettiget til at opsige aftalen som sket til ophør
den 31. januar 2015. krøll cranes har herved misligholdt aftalen og handlet erstatningspå-
dragende over for schepers.
schepers har fremsat krav om erstatning for afholdte udgifter på i alt 19.071,54 eur og for
tab af indtægter vedrørende linden comansa-kraner på 39.186 eur. schepers har herudover
fremsat et krav om erstatning på 140.100 kr. for uberettiget opsigelse.
for så vidt angår kravet om erstatning for afholdte udgifter på 19.071,54 eur, lægger høje-
steret til grund, at schepers har haft udgifter til transport, hotel, markedsføring mv. som led i
udførelsen af hvervet som handelsagent for krøll cranes, dog således at nogle af de udgifter,
der er medtaget i schepers opgørelse over udgifter, herunder udgifter til revisor og til forsik-
ringer, ikke eller ikke fuldt ud kan henføres til agenturet for krøll cranes.
højesteret fastsætter på den baggrund skønsmæssigt den erstatning, der tilkommer schepers
til dækning af afholdte udgifter, til 15.000 eur.
med hensyn til kravet om erstatning for tab af indtægter vedrørende linden comansa-kraner
på 39.186 eur bemærkes følgende:
ifølge mailen af 13. marts 2018 fra brualfa er der ikke siden april 2014 gjort forretninger mel-
lem brualfa og schepers for så vidt angår salg og udlejning af linden comansa-kraner i hen-
hold til kontrakten fra 2011. det er ikke ved denne mail eller ved den øvrige bevisførelse
godtgjort, at der er en sådan sammenhæng mellem ophøret af samarbejdet med brualfa i april
                                               - 7 -
2014 og aftalen af 3. juni 2014 med krøll cranes, at schepers kan kræve tab af indtægter på
linden comansa-samarbejdet erstattet af krøll cranes. der kan derfor ikke gives schepers
medhold i dette krav.
hvad endelig angår kravet om erstatning på 140.100 kr., finder højesteret det ikke godtgjort,
at schepers som følge af krøll cranes’ uberettigede opsigelse af handelsagentaftalen har haft
et tab ud over, hvad der kan henføres til afholdte udgifter.
som følge af det anførte tager højesteret schepers erstatningspåstand til følge med et beløb
på 15.000 eur.
efter sagens udfald skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for byret, landsret og hø-
jesteret til den anden part. dog skal krøll cranes godtgøre schepers halvdelen af de betalte
retsafgifter for byret, landsret og højesteret.
                                     thi kendes for ret:
krøll cranes a/s skal til tower-crane europe/schepers kranen betale 15.000 eur med pro-
cesrente fra den 10. februar 2015.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret til den anden
part. dog skal krøll cranes a/s betale 28.505 kr. til tower-crane europe/schepers kranen.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
mhn
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 1. juli 2015.
b-75-14
s a/s
under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x
(advokat ole larsen e.o.)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s a/s. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 1. oktober
2000 med en selskabskapital på 500.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. x har
ifølge samme rapport siden den 29. marts 2013 og frem til den 2. december 2013 været regi-
streret som bestyrelsesmedlem i selskabet. selskabets formål var at ”drive holdingvirksom-
                                                -2-
hed og køb og salg af fast ejendom i ind- og udland”. erhvervsstyrelsen traf den 4. november
2013 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og den 2. december 2013 blev advokat bo
vadt christensen udnævnt som likvidator. på dennes anmodning blev selskabet den … 2014
taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig udpeget som kurator i konkurs-
boet.
skifteretten har den 28. maj 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæne-
sag mod x til følge.
den relevante periode for bedømmelse af konkurskarantæne efter konkurslovens § 157, stk.
1, løber fra den 4. november 2012.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 18. juni 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x og tre andre tidligere medlemmer af selskabets ledelse pålægges konkurska-
rantæne i tre år.
processkriftet er forgæves forsøgt forkyndt for x. advokat ole larsen blev herefter beskikket
for ham, og ved annonce i statstidende den 15. november 2014 blev han opfordret til at kon-
takte advokat ole larsen. advokat ole larsen har ligeledes forgæves forsøgt at komme i
kontakt med x.
advokat ole larsen har i et svarskrift modtaget den 13. februar 2015 nedlagt påstand om fri-
findelse.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift af 16. juni 2014 blandt andet:
                                                  -3-
”… selskabet blev stiftet den 1. oktober 2000 af selskab1 og er erhvervet som skuffeselskab af en ukendt
ejerkreds. minimum 5 % af aktiekapitalen ejes af firma1, som har adresse i malaysia. på stiftelsestids-
punktet var selskabets navn selskab2, hvilket ved en vedtægtsændring den 22. juli 2000 blev ændret til s
a/s i forbindelse med erhvervelsen af selskabet.
forud for konkursdekretets afsigelse var selskabet taget under tvangsopløsningsbehandling på grundlag
af erhvervsstyrelsens beslutning herom af 4. november 2013 … erhvervsstyrelsens beslutning er truffet
på grundlag af manglende indlevering af selskabets årsrapport for perioden 1. januar 2012 - 31. december
2012. undertegnede blev i den forbindelse udpeget som likvidator.
under tvangsopløsningsbehandlingen konstateredes det, at der ikke var aktiver til at dække omkostnin-
gerne herved, hvorfor der blev indgivet konkursbegæring. på baggrund heraf afsagde sø-og handelsret-
tens skifteret konkursdekret den … 2014.
1.1       grundlag for konkurskarantæne
i perioden et år før erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning af selskabet har følgende personer
været registreret hos erhvervsstyrelsen som medlemmer af selskabets ledelse:
tidligere direktør p1, ukraine, tiltrådt den 4. september 2012
tidligere bestyrelsesmedlem x, ukraine, tiltrådt den 29. marts 2013
tidligere bestyrelsesmedlem p2, moldova, tiltrådt den 2. december 2012
tidligere bestyrelsesmedlem p3, rusland, tiltrådt den 2. april 2013
tidligere bestyrelsesmedlem p4, ukraine, i perioden 4. juni 2010 – 2. april 2013
tidligere bestyrelsesmedlem p5, rusland, i perioden 30. juni 2009 – 29. marts 2013
tidligere bestyrelsesmedlem p6, danmark, i perioden 28. november 2007 – 2. december 2012
der er således alene nedlagt påstand om konkurskarantæne mod de seneste ledelsesmedlemmer.
som kurator har jeg i forbindelse med konkursbehandlingen gennemgået tilgængelige oplysninger fra er-
hvervsstyrelsen og forsøgt at fremskaffe oplysninger fra skat, som imidlertid ikke havde yderligere in-
formationer. der foreligger ingen oplysninger om bankforbindelse eller noget bogføringsmateriale, hvorfor
det ikke har været muligt at vurdere selskabets økonomiske forhold.
                                                         -4-
     selskabets seneste årsrapport foreligger pr. 6. juli 2012 og omhandler perioden 1. januar 2011- 31. de-
     cember 2011 ... årsrapporten er underskrevet af p7, som på daværende tidspunkt var direktør i selskabet.
     det fremgår af årsrapporten, at revisor ved revideringen af årsrapporten ikke har været i stand til at opnå
     tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, der kunne danne grundlag for en konklusion om regnskabet. ifølge
     revisor har ledelsen ikke kunne skaffe dokumentation for tilstedeværelsen af de i årsrapporten nævnte ak-
     tiver, herunder selskabets grunde og ejendomme samt kapitalandele i tilknyttede virksomheder.
     i årsrapporten fremgår det endvidere, at årets resultat var usd 2.410.278, at selskabet havde aktiver for i
     alt usd 8.729.768, samt at der var en egenkapital på usd 8.641.664. selskabets gældsforpligtelser ud-
     gjorde alene usd 88.104.
     der er uden held forsøgt at opnå kontakt til den seneste registrerede ledelse, som er bosat i henholdsvis
     ukraine, moldova og rusland, og der er afholdt møde med tidligere bestyrelsesmedlem p6, som udtrådte
     af bestyrelsen den 2. december 2012, og som er det seneste tilknyttede bestyrelsesmedlem med adresse i
     danmark.
     inden mødet foretog kurator en nærmere undersøgelse af p6, hvor af det fremgik, at hun har været nævnt
     i medierne i forbindelse med, at hun muligvis har markedsført danmark som et skattely for selskaber for
     østlande.
     p6 kunne på mødet oplyse, at hun ikke har været involveret i selskabet siden 2011, selvom hun først blev
     registreret som udtrådt af bestyrelsen den 2. december 2012. hun oplyste, at selskabet var et holdingsel-
     skab i danmark, som ejede aktiver i rusland og ukraine. hun oplyste endvidere, at hun alene havde
     kendskab til selskabet i forbindelse med, at hun ejede administrationsselskabet selskab3, der fungerede
     som administrationsselskab for det nu konkursramte selskab.
     det er herefter kurators opfattelse, at der er i en længere periode ikke er foretaget bogføring, hvilket er i
     strid med bogføringslovens §§ 6, 7, 8, 9 og 10, og i grove tilfælde strafbart i henhold til straffelovens §
     302. det findes endvidere ansvarspådragende, at en egenkapital på usd 8.641.664 er forsvundet, uden at
     der findes et eneste bilag vedrørende selskabets forhold. alternativet er, at seneste årsrapport er afgivet på
     grundlag af fiktive opgørelser, hvilket er strafbart i henhold til straffelovens § 296…”
det hedder i advokat ole larsens svarskrift af 13. februar 2015 blandt andet:
                                                       -5-
     ”… det bemærkes indledningsvist at det ikke har været muligt at komme i kontakt med de sagsøgte.
     det er således ikke på nuværende tidspunkt muligt at imødekomme kurators opfordring om at fremlægge
     selskabets bogføringsmateriale eller dokumentation for de i den seneste aflagte årsrapport foretagne vær-
     diansættelser.
     seneste årsrapport er for perioden 1. januar 2011 til 31. december 2011 og blev godkendt af selskabets le-
     delse den 4. juli 2012. det fremgår af årsrapporten, at selskabets hovedaktivitet har bestået i at drive hol-
     dingselskab ...
     kurator anfører i sit processkrift af 16. juni 2014, at p6 ikke havde et særligt kendskab til selskabet. p6
     må dog under alle omstændigheder kunne redegøre nærmere for særligt værdiansættelserne i den seneste
     aflagte årsrapport, idet hun har underskrevet årsrapporten som bestyrelsesmedlem.
     kurator opfordres til (1) at kontakte p6 på ny med henblik på at få en nærmere redegørelse for værdian-
     sættelsen.
     p1 var registreret som selskabets direktør i perioden 4. september 2012 til 4. november 2013.
     x var registreret som bestyrelsesmedlem i selskabet i perioden 29. marts 2013 til 4, november 2013. p2
     var registreret som bestyrelsesmedlem i selskabet i perioden 2. december 2012 til 4. november 2013. p3
     var registreret som bestyrelsesmedlem i selskabet i perioden 2. april 2013 til 4. november 2013.
     de sagsøgte har således ikke aflagt eller godkendt årsrapporten for 2011.
     erhvervsstyrelsen fremsendte opløsningsbegæring til skifteretten den 4. november 2013. skifteafdelingen
     tog herefter selskabet under konkursbehandling den … 2013 på baggrund af konkursbegæring modtaget i
     skifteafdelingen den 19. december 2013, som var fremsendt af den af skifteafdelingen udpegede kurator…”
det hedder i kurators replik af 2. marts 2015 blandt andet:
     ”… de nedlagte påstande og anbringender fastholdes.
     ad den relevante periode for bedømmelsen:
                                                        -6-
     med henvisning til sø- og handelsrettens kendelse af 30. januar 2015 (bs-16-14) gøres det gældende, at
     de relevante perioder for bedømmelsen af, om de sagsøgte skal pålægges konkurskarantæne, går længere
     tilbage end et år forud for fristdagen, som de sagsøgte lægger til grund.
     de relevante perioder er for de enkelte sagsøgte fra de respektive tidspunkter, de hver især er indtrådt i
     selskabets ledelse og frem til de udtræder (jf. ordlyden af konkurslovens § 157, stk. 1), dog således, at an-
     svaret for forsvarlig og sikker opbevaring af bogføringsmateriale også udstrækker sig til tiden efter frist-
     dagen.
     ad p6:
     p6 oplyste allerede på mødet på kurators kontor, at hun overhovedet ikke havde noget kendskab til selska-
     bets økonomiske forhold, herunder regnskab, hvorfor det ikke tjener noget formål, at få hende til at redegø-
     re nærmere for de foretagne værdiansættelser.
     ad selskabets årsrapport for 2011 …:
     det fremgår af årsrapporten, at revisor på ingen måde har kunnet opnå dokumentation og revisionsbevis
     (jf. kurators 1. processkrift), ligesom der er anført lån til selskabets ledelse og virksomhedsdeltagere for
     mere end usd i mio.
     det gøres på denne baggrund gældende, at de sagsøgte ved deres indtræden som ledelse i selskabet har
     haft en skærpet forpligtelse til at sikre tilstedeværelsen af bogføring og bogholderi, når der så tydeligt er
     mangler ved den seneste årsrapport.
     det bemærkes endvidere, at selskabet har haft en negativ bruttofortjeneste på usd -119.624. dette do-
     kumenterer, at selskabet har haft udgifter, hvorfor der uden tvivl har været transaktioner i selskabet, der
     udgør grundlag for bogføringsmæssige posteringer …”
det hedder i sagsøgtes duplik af 25. marts 2015 blandt andet:
     ”… det er fortsat ikke lykkes at komme i kontakt med de sagsøgte…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift af 16. juni 2014 til støtte for påstanden blandt andet anført:
                                                        -7-
      ”… der gøres i henhold til påstanden om, at x, p2 og p3 pålægges konkurskarantæne gældende,
      at     x, p2 og p3 ikke har overholdt deres ledelsesbeføjelser, idet de i strid med selskabslovens § 115 ikke
             har påset, at bogføringen og regnskabsaflæggelsen er foregået på en måde, der efter selskabets for-
             hold er tilfredsstillende,
      at     x, p2 og p3 som bestyrelsesmedlemmer er ansvarlige for, at selskabet overholder bogføringslovens
             regler, herunder aflægger årsrapport i overensstemmelse med årsregnskabslovens regler herom,
      at     x, p2 og p3 på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse derfor er uegnet til at deltage i ledel-
             sen af en erhvervsvirksomhed, og
      at     de pågældende skal pålægges konkurskarantæne i tre år…”
advokat ole larsen har i sit svarskrift af 13. februar 2015 til støtte for sin påstand blandt an-
det anført:
      ”… til støtte for påstanden for x, p2 og p3s påstand gøres følgende hovedanbringender gældende:
      den relevante periode for bedømmelse af konkurskarantæne:
      den relevante periode for bedømmelse af dispositioner, der kan medføre pålæg af konkurskarantæne, er
      derfor fra henholdsvis den 29. marts 2013, 2. december 2012 og 2. april 2013 til 4. november 2013, jf.
      konkurslovens § 157, stk. 1.
      selskabslovens § 115:
      det er alene kurators formodning, at x, p2 og p3s ikke har påset, at bogføringen er sket på en tilfredsstil-
      lende måde. formodningen er alene underbygget af, at det ikke har været muligt at komme i kontakt med
      x, p2 og p3s.
      herudover ses det ikke usædvanligt, at der ikke aflægges årsrapport, når selskabet ikke har midler hertil.
      groft uforsvarlig forretningsførelse:
      der foreligger på baggrund af de af kurator fremlagte dokumenter i nærværende sag ikke grundlag for at
      konkludere, at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, der kan begrunde et pålæg af konkurska-
      rantæne.
      såfremt retten måtte finde, at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, foreligger denne kun i
      mindre grad, hvorfor der ikke med rimelighed kan pålægges konkurskarantæne…”
kurator har i sin replik af den 2. marts 2015 til støtte for sin påstand blandt andet anført:
      ”… de tidligere fremsatte anbringender fastholdes, idet det yderligere gøres gældende,
                                               -8-
at den relevante periode for bedømmelsen af, om de sagsøgte skal pålægges konkurskarantæne, er fra
   tidspunktet for deres respektive indtræden i selskabets ledelse, jf. konkurslovens § 157, stk. 1
at de sagsøgte har undladt at medvirke til sagens oplysning, hvilket skal tillægges processuel skades
   virkning, jf. konkurslovens § 162, stk. 6
at det er strid med god bogføringsskik, jf. bogføringslovens § 6, såfremt et kapitalselskabs bogfø-
   ringsmateriale ikke kan lokaliseres
at selskabet i 2011 har haft en negativ bruttofortjeneste på usd -119.624, hvilket dokumenterer, at
   selskabet har haft udgifter og dermed pligt til at bogføre og registrere disse transaktioner, jf. bogfø-
   ringslovens § 7
at de sagsøgte i strid med bogføringslovens § 10 har undladt at sikre opbevaring af bogføring og
   regnskabsmateriale
at sikker og forsvarlig opbevaring af dette materiale er af afgørende betydning for, at der kan udarbej-
   des et retvisende regnskab, samt for kurators efterfølgende mulighed for at kontrollere og følge
   transaktionsspor
at de sagsøgte dermed i strid med bogføringslovens § 12 ikke har påset, at regnskabsmaterialet er op-
   bevaret på en sådan måde, at det uden vanskeligheder kan gøres tilgængeligt her i landet for offent-
   lige myndigheder m.fl., som i henhold til anden lovgivning har ret til at kræve indsigt i regn-
   skabsmaterialet, herunder kurator
at de sagsøgte i henhold til bogføringslovens § 13, som den senest fungerende ledelse i selskabet, bæ-
   rer ansvaret for, at bogføringsmaterialet opbevares i henhold til bogføringslovens bestemmelser
at de sagsøgte som ansvarlig ledelse for selskabet i strid med årsregnskabslovens §§ 2 og 8 har und-
   ladt at lade udarbejde og indgive årsrapport for regnskabsåret 2012, hvilket i grove tilfælde kan
   være strafbart, jf. straffelovens § 302, stk. 4, nr. 4
at det som følge af det manglende materiale er umuligt for kurator at vurdere, hvorvidt selskabet har
   været skattepligtigt i danmark, om selskabet ejer aktiver, eller om der foreligger omstødelige di-
   spositioner
at det for så vidt angår de sagsøgte bestyrelsesmedlemmer, x, p2 og p3, følger direkte af betænkning
   nr. 1525/2011 om konkurskarantæne s. 96, at groft uforsvarlig forretningsførelse også kan bestå i
   manglende udøvelse af ledelsesbeføjelser: “det kan f.eks. være et bestyrelsesmedlem, der groft til-
   sidesætter sine forpligtelser tit at påse, at bogføringen og regnskabsaflæggelsen foregår på tilfreds-
   stillende måde”
at det er skærpende for bedømmelsen, at de sagsøgte ved deres indtræden som ledelse i selskabet har
   kunnet konstatere væsentlige mangler ved årsregnskabet og et ulovligt lån, jf. selskabslovens §
   210, stk. 1, på mere end usd 1 mio., hvorfor behovet for sikring af bogførings- og regnskabsmate-
   riale må anses for at have været større end sædvanligt
at der i øvrigt foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse fra ledelsens side, hvis et dansk kapital-
   selskab ikke kan kontaktes på sin hjemstedsadresse, og selskabets ledelse i øvrigt ikke kan kontaktes,
   idet der herved klart foreligger manglende udøvelse af ledelsesbeføjelser, jf. betænkningen s. 96
                                                          -9-
      at       et kapitalselskabs ledelsesmedlemmer ikke bør kunne undgå pålæg af konkurskarantæne, blot fordi
               man ikke kan opnå kontakt til de pågældende…”
advokat ole larsen har i sin duplik af 25. marts 2015 til støtte for sin påstand blandt andet
anført:
      ”… den relevante periode for bedømmelse af konkurskarantæne:
      kurator har i sin replik henvist til kendelse af den 30. januar 2015 afsagt af sø- og handelsretten under
      sagsnummer b-16-14. kendelsen er efter afsigelsen blevet kæret og blev ved kendelse af den 5. marts 2015
      afsagt af østre landsret, 15. afdeling, under sagsnummer b-365-15 ophævet. østre landsret fremhævede
      ved afsigelse af kendelsen følgende:
           ”(…) som det fremgår, forudsættes det, at den groft uansvarlige adfærd skal have fundet sted senere
           end 1 år før fristdagen.
           det må efter de foreliggende oplysninger lægges til grund, at skat’s krav på moms, a-skat og am-
           bidrag er opstået i perioden fra den 1. august 2011 til den 30. juni 2012 og dermed forud for 1 år før
           fristdagen.
           herefter, og da de hævninger fra selskabets konto i nordea bank, der er foretaget senere end 1 år før
           fristdagen, ikke i sig selv findes at være af en sådan karakter, at disse kan danne grundlag for at på-
           lægge konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2, ophæves sø- og handelsrettens skifte-
           rets afgørelse.”
      det fastholdes således, at den relevante periode for bedømmelse af dispositioner, der kan medføre pålæg af
      konkurskarantæne er perioden fra den 4. november 2012 til 4. november 2013.
      forhold og dispositioner, der er sket uden for ovennævnte periode, kan således ikke inddrages i nærværen-
      de sag. dette gør sig særligt gældende omkring de påberåbte forhold vedrørende den af selskabet aflagte
      årsrapport for 2011, der i øvrigt ikke er aflagt af de sagsøgte.
      årsrapport og konkursbegæring:
      et selskab er ikke forpligtet til at udarbejde og indgive årsrapport, såfremt der ikke er midler i selskabet til
      at få årsrapporten udarbejdet.
      der kan heller ikke stilles krav om, at selskabets ledelse for egne midler skal afholde kr. 30.000 til indgivel-
      se af konkursbegæring, når ledelsen bliver klar over, at virksomhedens drift ikke forsvarligt kan fortsættes,
      hvis selskabet er uden midler til selv at kunne indgive egen konkursbegæring.
      groft uforsvarlig forretningsførelse:
      i vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, fremhæves det i bemærkningerne
      til lovforslag nr. 131 om ændring af konkursloven m.fl. fremsat den 30. januar 2013 i folketingssamling
      2012-13 under bemærkningerne til § 157, at der i vurderingen navnlig skal indgå om konkursen har ført
      til betydelige tab for fordringshavere.
                                                       - 10 -
       der ses ikke at være lidt betydelig tab i forbindelse med konkursdekretets afsigelse … samt ovennævnte
       afsnit om årsrapport og konkursbegæring.
       det kan således konkluderes, at der ikke foreligger sådan en grad af groft uforsvarlig forretningsførelse,
       der begrunde et pålæg om konkurskarantæne.
       andet:
       det forekommer på det foreliggende grundlag, at sagen forekommer mere egnet til at blive oplyst ved en
       politimæssig efterforskning end ved en konkurskarantænesag, jf. konkurslovens § 110, stk. 4…”
sø- og handelsretten skal udtale:
som anført i indledningen af denne kendelse er den relevante periode for bedømmelse af
konkurskarantæne perioden fra den 4. november 2012, jf. konkursloven § 157, stk. 1, og
østre landsrets afgørelse i b-365-15. perioden løber frem til den 2. december 2013, hvor sel-
skabet blev taget under likvidation. x indtrådte i bestyrelsen den 29. marts 2013 og har såle-
des været bestyrelsesmedlem i en del af den relevante periode. han har dermed et medan-
svar for at sikre, at blandt andet bogføring og regnskabsaflæggelse foregik korrekt, og denne
tilsidesættelse af hans pligter kan i visse sammenhænge anses som groft uforsvarlig forret-
ningsførelse.
efter forarbejderne til konkurslovens regler om konkurskarantæne skal det i vurderingen af,
om der skal ske pålæg af konkurskarantæne, navnlig tillægges vægt om selskabets kreditorer
har lidt ”betydelige tab”, jf. betænkning nr. 1525, side 94. i denne sag er der ikke anmeldt
andre krav end omkostningerne ved likvidationsbehandlingen, hvortil forventeligt vil kom-
me et tab i form af statskassens udgift til selve konkursbehandlingen. det er naturligvis kor-
rekt som anført af kurator, at det som følge af det manglende bilags- og bogføringsmateriale
ikke er muligt at vurdere, om selskabet faktisk er skattepligtigt eller har foretaget omstødeli-
ge dispositioner. imidlertid er der ikke godtgjort andre forhold, der i afgørende grad kan
medvirke til at statuere, at den tidligere ledelse har udvist groft uforsvarlig forretningsførel-
se, og da der ikke er egentlige selskabskreditorer, må det efter en samlet vurdering medføre,
at x frifindes for påstanden om konkurskarantæne.
                                             derfor bestemmes:
x frifindes for den nedlagte påstand om konkurskarantæne.
                                            - 11 -
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                     jeanette melchior
                                          (sign.)
                                       ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                            sø- og handelsretten, den 1. juli 2015