text:
- kj
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 8. januar 2008 blev af retten i sagen
f‐42‐06
1) povl jensen
2) kolbjørn seth
3) steinar haga
4) carl wissing kjersgaard
5) teddy dansted
6) odd harald andreassen
7) anders musland
8) ketil norgren olsen
9) glenn jakobsen
10) ægir‐ib wessmann
11) mogens skovgaard
13) anette larsen
14) jesper lindstrøm rørhauge
15) thor‐erik halle
16) jarle røhmer carlsen
17) rune floan
18) odd herlofsen
19) halgeir olsen
20) frodes svanes
21) geir vidnes
                                            - 2 -
22) niels rydahl
24) arild ramberg
(advokat arvid andersen for alle)
mod
sas danmark a/s
(advokat christian k. clasen)
f‐46‐06
trond larsen
mod
sas danmark a/s
(advokat christian k. clasen)
afsagt sålydende
                                           d o m:
indledning og påstande
sagerne vedrører spørgsmålet, om sas danmark a/s har tilsidesat overenskomst‐
bestemte anciennitetsrettigheder over for 23 tidligere ansatte piloter i sas commu‐
ter a/s (commuter) i forbindelse med commuters integration i konsortiet scandi‐
navian airlines system denmark‐norway‐sweden og deres deraf følgende over‐
flytning først til konsortiet, senere til sas danmark a/s, samt om der er sket en
                                          - 3 -
overtrædelse af ansættelsesbevisloven på grund af manglende information om væ‐
sentlige ændringer i piloternes ansættelsesforhold i forbindelse hermed..
retten har besluttet, at sagerne f 42/06 og f 46/06 forhandles i forbindelse med hin‐
anden, jf. retsplejelovens § 254.
povl jensen, kolbjørn seth, steinar haga, carl wissing kjersgaard, teddy dan‐
sted, odd harald andreassen, anders musland, ketil norgren olsen, glenn ja‐
kobsen, ægir‐ib wessmann, mogens skovgaard, anette larsen, jesper lindstrøm
rørhauge, thor‐erik halle, jarle røhmer carlsen, rune floan, odd herlofsen,
halgeir olsen, frodes svanes, geir vidnes, niels rydahl, arild ramberg og
trond larsen (sagsøgerne) har nedlagt følgende påstande:
    1. sas danmark a/s tilpligtes at anerkende, at sagsøgernes anciennitet regnet
        fra sagsøgernes tiltrædelsestidspunkt i commuter skal lægges til grund ved
        afskedigelse som følge af nedbemanding.
     2. sas danmark a/s tilpligtes til hver af sagsøgerne at betale for mangelfuldt
        ansættelsesbevis 10.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 4. juli 2006, sub‐
         sidiært en efter rettens skøn fastsat godtgørelse med samme tillæg af sam‐
         me rente.
sas danmark a/s har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
sas koncernen
sas danmark a/s er en del af sas‐group. moderselskabet er sas ab, der er et
børsnoteret selskab, der er noteret på børserne i københavn, oslo og stockholm. de
tre skandinaviske lande ejer tilsammen 50 % af aktiekapitalen i sas ab i forholdet
3‐2‐2 med den svenske stat som den største af de statslige aktionærer. sas ab ejer
de tre nationale selskaber sas norge as, sas sverige ab og sas danmark a/s. de
tre nationale selskaber ejer i fællesskab konsortiet scandianvian airlines system
denmark‐norway‐sweden(sas). sas blev etableret i 1946, og dets hovedformål er
drive trafikflyvning.
                                           - 4 -
      commuter blev etableret i 1988 som et selvstændigt konsortium, der var ejet af
de nationale selskaber, med det formål på opdrag fra sas at flyve på regionale ruter
i europa med turbopropfly modsat sas, der fløj med langt større jetfly. det lang‐
sigtede mål var betjening af trafiksvage ruter og ruter under opbygning, hvor pas‐
sagergrundlaget var for lille til, at der blev fløjet med sas´ maskiner.
sagsøgernes ansættelsesforhold og overenskomstforhold.
sagsøgerne blev ansat som piloter i commuter i perioden februar 1989 – januar 1993
og har nu alle base i københavn‐kastrup. sagsøgerne fik ved ansættelsen et ansæt‐
telsesbrev. piloternes løn‐ og ansættelsesvilkår var på ansættelsestidspunktet regu‐
leret af en kollektiv overenskomst indgået mellem på den ene side commuter og på
den anden side de tre pilotforeninger, svensk pilotforening, norske sas‐flygeres
forening og dansk pilotforening. mellem sas og de nordiske pilotforeninger var
der også indgået en kollektiv overenskomst, men på andre vilkår.
      i forbindelse med opstarten af commuter var det planen, at alle kaptajner
skulle rekrutteres fra styrmandsgruppen i sas. der blev imidlertid et øget behov for
piloter i sas og dermed også et øget behov for piloter i commuter, hvorfor com‐
muter rekrutterede piloter fra andre flyselskaber. endvidere blev der udlånt piloter
fra sas. lønniveauet var lavere i commuter end i sas.
      efter oprettelsen af commuter blev der i januar 1989 indgået en særlig intenti‐
onsaftale mellem på denne ene side sas og commuter og på den anden side de
nordiske pilotforeninger. den havde til formål at beskrive forudsætningerne for
samarbejdet mellem de to selskaber. intentionsaftalen indeholdt blandt andet be‐
stemmelser om sas piloters overgang til commuter. commuter‐piloterne blev
derimod anset som eksterne ansøgere til stillinger i sas. af aftalens pkt. 7 og 8
fremgår blandt andet følgende:
      ”7. sc piloters relation till sas
      piloter som är anställda i sc, men som inte är tjänstlediga från sas, äger inte fö‐
      reträdesrätt til anställning i sas.
      8. uttagnings‐ och tjänstgöringsvillkor för piloter anställda i sas utlånade till sc.
                                               - 5 -
       piloter som är utlånade från sas uttages, tjänstgör och avlönas i enlighet med
       reglarna i det mellan sc og dpf och nsf träffade kollektivavtales om löne‐ och all‐
       männa anställningsvillkor med följande tillägg och undantag:
                 a) vid tjänstgöring i sc bibehåller piloten lönanciennitet, men förändrar sin
                     anställningssenioritet enligt: följande:
                     ‐ ingen senoritetsfölust de första 12 månaderna
                    ‐ efter 12 månaders tjänstgöring vidkännes piloten senioritetsförlust i
                      enlighet med § 16 mom 4 i ”gröna boken”
                 b) tjänstgöringstiden i sc är mindst 36 månader med möjlighed till förläg‐
                     ning med 12 män/gang.
                 …”
       de første år efter 1989 var der en stor interesse blandt piloterne i commuter
for at komme over i sas for at kunne optjene anciennitet i dette selskab.
       både i sas og commuter spillede anciennitet en væsentlig rolle for lønnen,
avancement, fordeling af ruter, ferie mv. samt ved afskedigelse i tilfælde af nedbe‐
manding, hvor der anvendtes et sifu‐princip. der var i begge selskaber etableret en
særskilt anciennitetsliste, benævnt senioritetslisten, hvor piloterne i det enkelte sel‐
skab var oplistet efter ansættelsestidspunkt, dog således at indplaceringen for sas‐
piloter skete på grundlag af deres ansættelse i sas.
       om senoritetslisten for piloter i commuter fremgår følgende i commuter‐
overenskomsten (den hvide bog) § 16, mom 3:
       ”der oprettes en senoritetsliste fælles for alle piloter i företaget. basis for denne senori‐
tetsliste er for sas ansatte piloter deres ansættelse i sas og for alle andre piloter ansat i
företaget deres ansættelsesdato i företaget. vid lige dato er födselsdatoen afgørende.
       kaptajner indplaceres på listan för styrmænd.
       for at regulere den frivillige overflytning mellem selskaberne blev der den 23.
maj 1997 indgået en aftale om ændring af intentionsaftalen af 1989 som tillæg til
overenskomsten mellem commuter på den ene side og de nordiske pilotforeninger
på den anden side. efter denne aftale skulle der oprettes en kombinationsliste, der
er en fælles senioritetsliste for sas og commuter. af aftalen fremgår:
                                        - 6 -
kombinationslista upprättas
a:
basen för kombinationslista är den enligt sas kollektivavtal gällande senioritetslistan
per den 30. juni 1996.
1. inplacering på kombinationslisten sker enligt reglerna i sas kollektivavtal för
    inplacereing på senioritetslista, likeså eventuell forändring av placering vid
    tjänstledighet. nyanställda piloter i sc och sas från och med rekryteringsom‐
    gång 1997‐1998 inplaceres på kombinationslistan.
2.   samtlige i sc pr. den 30. juni 1997anställda piloter og piloter som övergatt från
    sc til sas under rekrytteringsomgång i 1996‐1997 inplaceres på kombinationsli‐
    sten tillsammans med sas piloter i rekytteringsomgång 1996‐1997, dock at dessa
    sc behåller sin inbördes placering enligt sc senioritslista. (innebär at sc piloter
    og sas piloter fördelas på platserne efter ålder, varefter sc piloter flyttas om så
    att sc piloternas inbördes ordning är enligt placering på sc senioritetslista, med
    sas piloter i rekrytering 96‐97 emellam).”
 b:
…….
2.   rätt til byte av tjänstgöring från sc til sas og från sas til sc baseres på frivllig
    ansökan och som kan begränses till viss tjänstgöringsgrupp samt vid byta från
    sas til sc även begränsas till viss bas. rätt til sas tjänst inträder efter totalt 48
    måneders tjänst i sc räknat fra anställningsdatum för piloter anställada i sc efter
    detta avtals datum.
4. om uppsägning på grund av arbedsbrist bliver aktuell, för per avtalsdatum i sas
    och/eller sc anställda piloter och som ej har bytt bolag baseras uppsägning på be‐
    hovet i respektive bolag och placeringen på senoriotetslista i sas respektive sc.
    anställningsrätt efter uppsägning på grund af arbetsbrist föreligger i första hand
    efter behov i respektive bolag och baseras på placering enligt senioritetslista i re‐
    spektive bolag.
c:
  sas og sc äger rätt att begränsa övergangen från sc til sas til 14 % per rekryte‐
ringsår av totalt antal piloter i sc per 31. december föregående år samt att övergang
fran ett bolag till det andre förutsätter vakans.
……”
                                              - 7 -
        aftalen regulerede kun situationen med frivillig overgang mellem commuter
og sas.
        kombinationslisten indebærer, at samtlige piloter ansat i commuter pr. 30.
juni 1997 og tidligere – hvilket samtlige sagsøgerne er – anses som en del af 1997–
gruppen af piloter i sas. sagsøgerne ville i tilfælde af frivillig overgang til sas blive
indplaceret i samme pulje som de piloter, der blev ansat i sas i 1997, og således ikke
medtage deres fulde anciennitet fra commuter.
        kombinationslisten blev anvendt ved oprykning fra styrmand til kaptajn, pla‐
cering på ruter og ved ansættelser af stillinger mm.
        i relation til beskyttelsen mod afskedigelse i tilfælde af nedbemanding på
grund af arbejdsmangel skulle de to selskabers behov vurderes separat. for piloter,
som fortsat var ansat i commuter, blev placeringen på den interne senioritetsliste i
commuter lagt til grund ved afskedigelser i commuter på grund af nedskæringer.
        den 24. juli 2002 sendte commuter i anledning af en ændring af ansættelses‐
bevisloven til alle piloter et tillæg til ansættelseskontrakt, hvori piloterne henvistes
til at læse overenskomsten på commuters intranet, ligesom det meddeltes, at æn‐
dring af ansættelsesvilkår fremtidigt ville blive fremsendt på den enkeltes e‐mail,
hvorfor piloterne var forpligtet til regelmæssigt at læse deres e‐mails.
forhandlingerne efter virksomhedsoverdragelse af aktiviteterne i commuter til
sas.
med virkning fra den 20. september 2004 blev det besluttet, at commuter skulle
indgå som en del af sas. virksomhedsoverdragelsen skete efter reglerne i virksom‐
hedsoverdragelsesloven. i forbindelse med overdragelsen overgik sagsøgernes an‐
sættelsesforhold til sas pr. den 20. september 2004. sas udsendte herefter til sagsø‐
gerne et enslydende tillæg, dateret den 21. september 2004, til deres ansættelsesbrev,
hvoraf fremgår følgende:
        ”det bekræftes herved, at dit ansættelsesforhold i sas commuter danmark pr. 20.
        sept. 2004 er overført til sas‐konsortiet i danmark.
        dine ansættelsesvilkår er ved overgangen uændrede.
                                            - 8 -
       fra og med 20. september 2004 er din arbejdsgiver:
       virksomhed: scandinavian airlines denmark
       …
       der vil ikke umiddelbart ske nogen ændringer i praktiske forhold i forbindelse med
       overførslen.
       …”
       den 24. september 2004 sendte sas et velkomstbrev til commuter piloterne,
hvori meddeltes, at detaljerne omkring overenskomsttilpasningerne ikke var på
plads, men at alle piloter ville blive orienteret, når det var sket.
       efter virksomhedsoverdragelsen blev der ført forhandlinger om integrationen
af commuter i sas. i den forbindelse blev der defineret et nyt segment inden for
sas i form af et rc‐segment (regional commuter), der omfatter flytyperne f50 og
q400. dette segment omfatter de piloter, der blev overført fra commuter til sas.
samtlige sagsøgere er omfattet heraf. der blev ligeledes defineret et main‐segment,
der omfatter sas langrutefly samt kortliniefly, som ikke omfattes af rc‐segmentet.
disse forhandlinger pågik samtidig med integrationen af sas braathens i norge.
       sas udsendte den 26. november 2004 pilot news til samtlige sine ansatte pi‐
loter. heri informeredes blandt andet om commuter integrationen og om forhand‐
lingerne, samt at der vil blive informeret løbende om forhandlingsresultatet. endvi‐
dere informeredes om tjenestegøringsreglerne for rc‐segmentet, samt hvor rele‐
vante dele af den kollektive aftale kunne findes.
       den 13. ‐ 16. december 2004 førtes der forhandlinger mellem sas og piloterne i
braathens, hvori bl.a. helge vatne deltog for den norske pilotforening, og hvor der
blev indgået en aftale mellem parterne.
       ultimo 2004/primo 2005 blev der ført forhandlinger med de nationale pilotfor‐
eninger om løntilpasninger for piloterne i rc‐segmentet og forhandlinger om en
tilpasning af § 16 i sas‐overenskomsten (den grønne bog). den 25. januar 2005 ind‐
gik parterne aftale om formulering af § 16 – bestämmelser om änställning, be‐
fordran, omplacering, tjänstetilldeling og permittering av flygare ‐ i sas‐over‐
enskomsten.
       det fremgår bl.a. heraf:
       ”…….
                                               - 9 -
      mom 2. a) samtliga flygare anställda i sas skall vara uppförda på en gemensam se‐
      nioritetslista i löpande nummerföljd.
      följande gäller från och med 2005‐01‐19: flygare inplaceras på senioritetslistan in‐
      bördes efter anställingsdatum. flygare med samma anställingsdatum inplaceras så att
      den till levnadsåldern äldre flygare står före yngre.
      ...
       b) senioritetslista enligt (a) indelas i en kaptensdel og en styrmansdel. på kaptensde‐
      len tillföres alla flygare som erhållit baserelease som kapten i main segmentet sedan
       förgående tjänsttilldelingstillfälle enligt § 16 mom 7.
      c) flygare som erhällit baserelease som kapten i rc‐segmentet bibehåller sin plats på
       senioritetslistan och omfattes ej av ordningen i mom 2.b) ovan.
      d) flygare som tidigare befordras till kapten i annat bolag och efter överenskommelse
       med spf, nsf och dpf bibehåller sin kaptensposition. inplaceras på senioritet
      slistan, utan beaktande av befattning, omfattas ej av ordningen i mom 2.b). flygare
      an endast inplaceras på senioritetslistan genom avtal mellem sas och spf, nsf och
      dpf.
      ………………
      mom 6 a. senioritetslistan i sin helhed skall lägges til grund för avgörande följande
      spörsmål:
      ...
      (b) uppsägning eller permittering på grund av allmän inskränkning av antalet fly‐
      gare.”
      om formålet med ændringerne er anført følgende i protokollatet fra forhand‐
lingerne:
      ”syfte” med endringer og tilpasninger i § 16, og strukturen på biddings‐ og
      befordringsreglene i ”gröna boken”:
                                               - 10 -
       syftet med detta dokument er å tilpasse § 16 slik at biddings‐ og befordringsreglene i
       sas tager vare på sas konsortiets nye bolagsstruktur med basevis produktion, samt
       nedleggelse av sas commuter som eget selskap og oprettelsen av et rc‐ segment in‐
       nenfor sas konsortiet som erstatning for sas commuters tidligere rolle i systemet.
       strukturen på den ”nye” § 16 skal i størst mulig grad ivareta sas’ og sas’ pilotfor‐
       eningers forpliktelser fra k03, k04 og andre avtaler, samtidig som man også, i størst
       mulig grad ivaretar den enkeltes pilots forpliktelser, rettigheder og ”naturlige karrie‐
       reforløb” slik de har vært i det gamle systemmet, hvor sas commuters § 16 og gröna
       bokens § 16 var bundet sammen gjennom kombilisteavtalen.
       grunnlaget for den nye § 16 er at den enkelte pilot bliver ansatt på én base, som man
       beholder i hele karriereforløbet. endring av basetilhørighet skjer, som tidligere i sas,
       kun i specielle tilfeller og utenfor normal bidding etter § 16.
       ……..”
       den 25. januar 2005 udsendte sas information (biddinfo) til sine piloter ved
henlægning i piloternes ”dueslag”. denne indeholdt bl.a. udkast og kommentarer til
den endelige version af § 16 og forhandlingerne knyttet hertil. det fremgår bl.a. un‐
der bemærkninger og ændringer til § 16, at opsigelser sker efter den ”felles seniori‐
tetsliste”. den 26. januar 2005 sendte ove alstrup hos sas en mail til samtlige pilo‐
ter vedlagt ændringerne i § 16.
       dernæst fortsatte forhandlingerne om løntilpasning for piloterne i rc‐seg‐
mentet. den 7. februar 2005 indgik sas og pilotforeningerne aftale om en lønned‐
gang på 3 % i den nominelle løn. til udligning blev tildelt 2 særlige kompensations‐
frie dage af en værdi på ca. 2 procent samt en justering af ferietillægget med en
værdi på ca. 1 %.
       den 1. marts 2006 blev ansættelsesforholdet for samtlige danske piloter, her‐
under sagsøgerne, overført til sas danmark a/s, der indtrådte i overenskomsten.
forklaringer
povl jensen har forklaret, at han blev ansat i commuter som kaptajnsaspirant den 1.
august 1989 og udnævnt til kaptajn i december samme år. antallet af piloter i com‐
muter er steget betydeligt, og i september 2004 var der ansat mellem 320‐350 piloter.
                                          - 11 -
       da han blev ansat i commuter, blev han ”under frivillig tvang” medlem af
dansk pilotforening. i commuter overvejede piloterne at danne en egen pilotfor‐
ening, da de følte sig dårligt behandlet af pilotforeningen. efter nogle år deltog en
repræsentant for commuter‐piloterne i pilotforeningens bestyrelsesmøder, men
uden stemmeret. i 1996/97 fik commuter‐piloterne to bestyrelsesmedlemmer i
dansk pilotforenings bestyrelse.
       i intentionsaftalen fra 1989 var der lagt begrænsninger ind bl.a. for så vidt an‐
går flytyper og flystørrelser, således at commuter ikke skulle konkurrere med sas.
pilotforeningerne stillede disse krav af frygt for den øgede konkurrence. løn‐ og
ansættelsesvilkårene var heller ikke de samme i commuter som i sas. på commu‐
ters lønskala var løntrin 18 det højeste. sagsøgerne er alle på dette løntrin. de er
lønnet ca. 20‐30 % under sas‐niveau. lønskalaen i sas har 29 løntrin. løntrin 18 i
commuter‐skalaen svarer til løntrin 10 eller 11 i sas‐lønskalaen. pensionsaftalen for
commuter‐piloterne er også væsentligt dårligere end for sas‐piloterne. han har på
intet tidspunkt anmodet om at skifte bidding og er derfor stadig ansat i commuter‐
regi.
       allerede i juni 2004 blev commuter‐kabinepersonale integreret i sas, men han
kender ikke baggrunden herfor. i september 2004, hvor commuter blev integreret i
sas, modtog han den 21. september 2004 et tillæg til sin ansættelseskontrakt. han
forstod det således, at hans ansættelsesvilkår var uændrede. han har aldrig efterføl‐
gende fået brev om, at dette skulle være ændret. af e‐mailen af 24. september 2004
fremgik, at man ikke var færdig med integrationsforløbet af commuter, men at der
ikke var ændringer i hans ansættelsesforhold. henvisningen til overenskomsttil‐
pasningen forstod han således, at k‐aftalerne ikke var færdigforhandlet. hans an‐
sættelsesforhold kom på plads ved modtagelsen af tillægget til ansættelsesaftale.
       sas har udsendt et nyhedsbrev, kaldet pilot news. i forbindelse med pilot
news fra november 2004 noterede han sig, at der ikke var sket ændringer for hans
vedkommende. han har aldrig modtaget information om, at commuter–overens‐
komsten ikke længere er gældende for ham. han er ikke løbende blevet orienteret
om hverken resultatet af overenskomstforhandlinger eller tilpasningsforhandlinger.
pilotforeningens forhandlinger er hemmelige, indtil en endelig aftale foreligger.
han husker intet om forhandlingerne i 2005 omkring tilpasningen af ordlyden af §
16 i overenskomsten. intet blev sendt ud til medlemmerne.
                                          - 12 -
       punktet hotel og transport i pilot news betød, at han som commuter‐pilot
blev omfattet af reglerne i sas k‐aftalen. disse former for informationer forstod han
alene som værende af rent praktiske foranstaltninger. først i foråret 2005 fandt han
ud af, at aftalerne var indgået og endelige. han følte sig ”taget ved næsen” af pilot‐
foreningen. det forhold, at han har mistet i hvert fald 6 år af sin opsigelsesancien‐
nitet, er et spørgsmål mellem ham og hans arbejdsgiver og ikke mellem ham og
dansk pilotforening.
        han mangler et konkret udspil om sine rettigheder. han modtog en e‐mail
den 26. januar 2005 fra ove alstrup vedhæftet ændringer til § 16. han forstod dette
således, at commuters senioritetsliste fortsat var gældende, da han i forbindelse
med communters integration blev overført på gældende vilkår, hvorfor commuter‐
senioritetsliste efter hans opfattelse er gældende. hvis den fælles senioritetsliste/
kombinationsliste skal lægges til grund bl.a. ved opsigelse, vil han blive afskediget
ca. 400 piloter tidligere end i forhold til commuterlisten. han mener, at dansk pilot‐
forening på den måde fik en buffer på i hvert fald 100 commuter‐piloter, som skulle
afskediges før sas‐piloterne, og disse 100 piloter har mistet anciennitetsår som følge
af integrationsforhandlingerne. denne indplacering er ene og alene sket for at holde
commuter‐piloterne ”væk fra fadet”, da mange af dem ellers kunne konkurrere om
at flyve airbus.
        i forbindelse med opkøbet af braathens bevarede braathens‐piloterne deres
anciennitet. braathens‐piloterne havde egen fagforening. hele forløbet omkring
commuters integration var et ”stort samtaleemne i cockpittet”. de svenske com‐
muter‐piloter kom på sas‐vilkår. commuter‐piloterne opfatter sig som ”det sidste
led i fødekæden” – det er dem, der får tildelt sidst. uroen omkring q400 flyene ville
aldrig være sket med en air‐bus‐type, da pilotforeningen ville være skredet ind me‐
get tidligere. alle andre personalegrupper blev integreret på sas vilkår. han kan
ikke forstå, at anciennitet først skal regnes fra 1997 i opsigelsesmæssig henseende og
ikke fra 1987. det betyder for ham, at hans opsigelsesbeskyttelse er væsentligt for‐
ringet.
       i relation til hans ansættelsesbrev af 31. marts 1989 fra sas commuter mener
han, at lønanciennitet, der er baseret på ansættelsestidspunkt, og senioritetslisten,
der er en form for hybrid, blandes sammen. senioritetslisten var et arbejdsredskab.
hans anciennitetsnummer er 1604. han kan ikke sige, hvor mange der står efter
                                         - 13 -
ham. hvis man lukkede q400 produktionen, ville ca. 230 piloter blive afskediget.
der er højst sandsynligt mere end 230 efter ham på anciennitetslisten.
thomas carlstein har forklaret, at han har været ansat i sas siden 1995. i årene
2004 ‐ 2006 var han blandt andet ansvarlig for pilotforhandlingerne for sas. før
2004 deltog han også i forhandlingerne med piloterne i sin egenskab af jurist. han
har aldrig deltaget i commuter‐forhandlingerne. commuter var sideordnet med
sas med egen organisation. commuter‐piloterne havde ringere vilkår end sas‐pi‐
loterne. da commuter blev integreret i sas, ophørte commuter‐overenskomsten
med at eksistere.
      begreberne lønannciennitet og senioritet er ikke identiske. alle flyselskaber
arbejder med senoritetslister. disse er afgørende for bl.a. afskedigelsesrækkefølgen
og ønske om skift af flytype. anciennitet relaterer sig til løn og ferie.
       intentionsaftalen fra 1989 blev indgået for, at commuter ikke skulle kunne
konkurrere med sas, hvis commuter fik ”vokseværk”. pkt. 3 om commuters virk‐
somhed var et krav fra pilotforeningerne. punkt 7 skyldes et ønske fra sas‐piloter‐
ne, der ikke ønskede ”indbrud” på deres sas‐liste. pkt. 8 i aftalen var et særvilkår
for sas‐piloterne. aftalen indebar, at der ikke i sverige blev etableret en commuter‐
base.
      ved overenskomstforhandlingerne i 1995 var det et krav fra dansk pilotfor‐
ening, at sas piloter skulle have fortrinsret. det skyldtes opkøbet af linjefly, hvor
300 svenske piloter kom ind i sas.
      i 1996 begyndte sas igen at ansætte piloter. der kom mange ansøgninger fra
commuter‐piloter, men der blev også rekrutteret mange eksternt. dette blev anset
som et brud på overenskomsten, men sagen i den svenske arbejdsret blev forligt.
      i maj 1997 vedtog man oprettelsen af kombinationslisten, men de enkelte sel‐
skabers senioritetslister bestod fortsat. kombinationslisten var faktisk den 3. liste.
ingen ville opgive velerhvervede rettigheder, og sas‐piloterne ville ikke acceptere
indbrud i deres liste af commuter piloterne. det er hans opfattelse, at der var størst
prestige i at være ansat i sas. commuter‐piloterne fik ved kombinationslisten ret‐
tigheder i sas, selvom de ikke var ansat i sas. et skifte fra commuter til sas byg‐
gede på valgfrihed.
                                         - 14 -
       i forbindelse med overenskomstforhandlingerne – k04 – blev der taget forbe‐
hold for integration af commuter i sas. sas var i en alvorlig økonomisk krise, og
en betingelse for sas´ overlevelse var, at der skulle ske lønreduktion for de ansatte.
en forudsætning for integrationen af commuter var, at commuter‐piloterne fik ”de
rette” vilkår.
       ved overtagelsen af commuter den 20. september 2004 blev vilkårene for
commuter‐piloterne ikke ændret, men en række enkeltområder skulle forhandles,
og commuter‐overenskomsten skulle indarbejdes i sas‐overenskomsten. piloterne
fik meddelelse herom samt, at der pågik forhandlinger. piloterne blev løbende ori‐
enteret, når aftalerne faldt på plads. commuter‐piloterne i danmark fik ikke de
samme vilkår som commuter‐piloterne i sverige eller norge.
       i november 2004 var braathens blevet opkøbt af sas i norge. piloterne i braa‐
thens havde egen pilotforening og overenskomst med sas. piloterne i braathens
ville intet ”betale” for at komme ind på sas‐piloternes liste. forhandlingerne slut‐
tede med, at braathens‐piloterne fik samme lønskala som sas‐piloterne mod, at
andre vilkår forringedes. det kan ikke udelukkes at have haft betydning for resul‐
tatet, at braathens‐piloterne havde egen pilotforening.
       integrationen af commuter var blevet besluttet hen over sommeren 2004, og
der var blevet indledt forhandlinger med pilotforeningerne i juni. disse forhandlin‐
ger varede til januar 2005. parterne var enige om at tage udgangspunkt i kombinati‐
onslisten. da commuter‐piloterne blev til sas‐piloter, forsvandt formålet med
denne liste. i forbindelse med integrationsforhandlingerne aftaltes en lønnedgang
på 3 % for commuter‐piloterne, men samtidig fik de bedre vilkår på andre områder,
så overenskomsten endte på +/‐ 0.
       pilot news blev udsendt af sas og var tænkt som en information til piloterne
om disses ændrede ansættelsesforhold. piloterne blev informeret om ændringer i
ansættelsesforholdet gennem pilot news, på basemøder og elektronisk via e‐mail.
han har ikke selv deltaget i disse møder. som vedhæftet dokument til e‐mail af 26.
januar 2005 til alle commuter‐piloter under specificeringer og ændringer til § 16,
pkt. 1, under opsigelser står ”fælles senioritetsliste”. dette er kombinationslisten. at
de to lister er en og samme kan man ikke læse af teksten, men det fremgår af for‐
handlingerne.
                                          - 15 -
      piloterne kan næppe i dag finde elektronisk information om, hvilke overens‐
komstaftaler der er gældende for dem, men det burde fremgå af ”den grønne bog”.
helge vatne har forklaret, at han blev ansat i commuter i 1989. i dag er han ansat i
sas danmark a/s med base i københavn. i 1992/93 blev han valgt ind i bestyrelsen
i norske sas‐flygeres forening og var i 2004 næstformand i bestyrelsen. han var
medlem indtil 2005, hvorefter han udtrådte af bestyrelsen. i bestyrelsen sad 3 re‐
præsentanter fra commuter og 8 fra sas. i norge er der ca. 500 sas‐ piloter og ca.
100 commuter‐piloter, der alle er medlem af norske sas‐flygeres forening. uanset
der var 3 commuter‐repræsentanter i bestyrelsen, havde disse alene 1 stemme. han
drøftede oprettelsen af egen pilotforening med flere kollegaer, men de var bange for
at blive ”overruled” af pilotforeningen. det er hans opfattelse, at hver gang, der var
en interessemodsætning mellem sas og commuter, var det altid sas‐piloterne, der
blev tilgodeset.
      han deltog i alle forhandlinger omkring oprettelsen af kombinationslisten.
der har hele tiden fra pilotforeningernes side været et bredt ønske om at få en aftale,
da commuter var ”gennemgangslejr”. commuter ville gerne selv holde på pilo‐
terne, fordi det var dyrt at uddanne nye piloter. han ville gerne arbejde for en ac‐
ceptabel løsning for commuter‐piloterne. i commuter foretog piloterne en afstem‐
ning, og et lille flertal stemte for. commuter‐piloterne mistede intet, men fik rettig‐
heder. senioritetslisten i commuter fortsatte uændret.
      senioritetslisten blev offentliggjort en gang årligt. den dannede grundlaget for
reguleringen af alle rettigheder og goder i commuter. senioritetslisten bestod indtil
integrationen, men de fik ingen information herom. han er usikker på, hvilken in‐
formation der blev givet, men er sikker på, at der ikke blev meldt noget konkret ud
om, at commuter‐senioritetslisten ikke længere eksisterede. piloterne vidste, at li‐
sten var væk, men de havde ikke fået klar besked.
      han deltog i 2004/2005 i commuter‐integrationsforhandlingerne i norge, der
foregik sideløbende med braathens integration i sas i norge. commuter‐forhand‐
lingerne blev på et tidspunkt stillet i bero på forhandlingerne omkring braathens.
      braathens‐piloterne beholdt deres anciennitet ved integrationen modsat
commuter‐piloterne, der uanset deres ansættelsesår fik anciennitet fra 1997.
                                            - 16 -
       i forbindelse med integrationsforhandlingerne omkring commuter fastholdt
den norske pilotforening, at commuter‐piloterne skulle have samme løn og ancien‐
nitet. de nordiske pilotforeninger afholdt en telefonkonference, der endte med en
afstemning. herefter udtrådte han af bestyrelsen
       den 25. januar 2005 blev forhandlingerne omkring formuleringen af § 16 i
”den grønne bog” afsluttet. han var udtrådt af bestyrelsen allerede den 15. januar
2005 og deltog derfor ikke i disse møder. han har læst teksten og synes, at den er
lidt uklar. der står ikke noget specifikt om commuter‐piloterne.
       han synes generelt, at det kan være svært at finde ud af, hvilke rettigheder
man har. han har fået et tillæg til sin ansættelseskontrakt om sas’ overtagelse af
commuter. han har derimod intet modtaget om, at forhandlingerne var afsluttet.
det var der ingen, der vidste.
trond larsen har forklaret, at han blev ansat i commuter den 4. januar 1993 som
styrmandsaspirant med base i tromsø. siden 1996/97 har han været kaptajn. fra 1.
september 1996 til 31. august 1999 var han ansat i manager flight adminstration.
han skulle assistere flyvechefen særligt med henblik på kvalitetssikring af alt ud
over det, der foregår i luften. i dag er han kaptajn med base i københavn.
       han kender ikke intentionsaftalen, men ved, at svensk pilotforening var imod
den, ligesom den aldrig indgik aftale med commuter. mens han var ansat i com‐
muter, konkurrerede sas og commuter om rekruttering af piloter.
       han ved ikke, hvem der var forslagsstiller til oprettelse af kombinationslisten.
denne gik under betegnelsen ”skyggelisten”, fordi den levede lidt i det skjulte. tan‐
ken var, at commuter‐piloterne skulle have uændrede rettigheder i commuter. alle
nyansatte i sas eller commuter skulle opføres på kombinationslisten. allerede an‐
satte i commuter stod også på kombinationslisten, og disse ville tabe nogle år i an‐
ciennitet og få en lønnedgang ved overgang til sas. kombinationslisten var en fri‐
villig overgangsliste, der særligt gav commuter‐piloterne en fordel. kombinations‐
listen var ikke udarbejdet med henblik på anvendelse i en integrationssituation. i
forbindelse med aftalen om kombinationslisten fik commuter‐piloterne fortrinsret
til at blive kaldt til samtale i sas, før sas rekrutterede eksterne piloter. svensk pi‐
lotforening mente, at der forelå et overenskomstbrud og anlagde sag ved den sven‐
ske arbejdsret. sagen blev forligt. sas og commuter bevarede deres senioritetslister
                                         - 17 -
parallelt med kombinationslisten. af senioritetslisten fremgik de enkelte piloters
senioritetsnummer, navn, fødselsdag, ansættelsesdag og senioritetsdag. ordningen
var upraktisk, da mange commuter‐piloter søgte til sas, hvorfor commuter hele
tiden skulle rekruttere nye piloter.
      han har modtaget tillægget til sin ansættelseskontrakt, som blev sendt den 21.
september 2004. de fik ingen uddybning af dette brev, men der var oplyst en kon‐
taktperson, hvis de måtte have spørgsmål. han har intet modtaget efterfølgende
udover pilot news, hvor han kunne læse, at relevante dele vedrørende ansættelses‐
vilkårene blev offentliggjort på portalen. i januar 2007 spurgte han pilotforeningen
om nærmere information om pensionsforholdene. han søgte på nettet uden at finde
noget. han skrev til sas, der meddelte, at de ikke vidste, hvor han kunne finde det.
han blev tilbudt at få ”den grønne bog 2004‐2005”. det ønskede han ikke, da den
ikke var ajourført og derfor var uden interesse for hans spørgsmål omkring pension.
han ved simpelthen ikke, hvor han skal hente samlet information over de vilkår,
der vedrører hans ansættelsesforhold.
      informationen af 25. januar 2005 om opsigelser forstår han således, at opsigelse
skal ske ud fra den fælles senioritetsliste svarende til kombinationslisten.
jørgen bojsen har forklaret, at han blev ansat i commuter i 1989 som kaptajnsaspi‐
rant og kort efter udnævnt til kaptajn. i årene 2004‐2006 var han medlem af dansk
pilotforening. han deltog i integrationsforhandlingerne for så vidt angik lønfor‐
handlingerne som repræsentant for kaptajnerne i commuter, men ikke i de øvrige
integrationsforhandlinger. der deltog ingen repræsentanter fra commuter i disse
forhandlinger, da det var for stor en sag til, at commuter‐piloterne kunne deltage.
bestyrelsen nedsatte en § 16‐gruppe, der løbende informerede bestyrelsen, men da
de kun var 2 repræsentanter for piloterne i commuter, var de i mindretal. i bestyrel‐
sen blev der ikke debatteret noget om urimelighederne med hensyn til commuter‐
piloternes indplacering i forbindelse med integrationen i sas. han har drøftet det
med formanden for pilotforeningen, mogens holdgaard, der mente, at sas ville
bruge ansættelsesåret i forbindelse med en opsigelse, men at ændringer i kombina‐
tionslisten ville skabe uro blandt piloterne.
       af kombinationslisten fremgik navn og måske ansættelsesdato. i dag fremgår
ansættelsesdatoen vist nok ikke.
                                           - 18 -
       da commuter blev integreret i sas, modtog han et tillæg til sin ansættelses‐
kontrakt. han husker særligt, at det fremgik, at hans ansættelse nu var overgået til
sas‐koncernen, og at der i øvrigt ingen ændringer var i ansættelsesforholdet. han
har ikke specifikt modtaget informationer om ændring af opsigelsesvilkår. e‐mailen
af 26. januar 2005 med vedhæftet dokument kan han ikke specifikt huske at have
modtaget. han læser meddelelsen af 25. januar 2005 om § 16 under punktet opsigel‐
ser, således at den ”felles senioritetsliste” er kombinationslisten. som følge af den
anvendte fremgangsmåde med hensyn til commuter‐piloternes placering på listen
ved integrationen i sas er han blevet skubbet 7‐8 år længere ned på listen, da han er
sat på listen efter nogen, der er ansat senere end ham. han er derved blevet ringere
stillet.
arne sørensen har forklaret, at han i dag er ansat som forhandlingschef i sas. han
har været ansat i sas i 40 år, hvoraf han de sidste 20 år har beskæftiget sig perso‐
naleforhold, heraf det sidste år som forhandlingschef.
       i relation til § 16‐rettigheder skal senioritet forstås som et begreb, hvor man
indplaceres i forhold til sin tjenestetid som pilot. dette anvendes, hvis man skal af‐
skedige i sifu‐rækkefølge, og f.eks. i en bidding situation. begrebet anciennitet an‐
vendes i forbindelse med løn, pension, jubilæer og andet, hvor datoen for ansættel‐
sestidspunktet har betydning.
       i 2003 var der blevet oprettet en business unit, der var forløberen for opdelin‐
gen i nationale selskaber. der var tanker om at integrere commuter i sas, da det
ville give mindre omkostninger i kabinen.
       i 2004 var der en dårlig markedssituation for sas og meget svære overens‐
komstforhandlinger. disse resulterede i en række indrømmelser fra de ansattes side
kabinen blev overført i juni 2004, efter at overenskomstforhandlingerne var afslut‐
tet. kabineforeningen repræsenterer kabinepersonalet både i sas og i commuter.
       han sendte en e‐mail den 21. september 2004 til samtlige piloter i commuter
om, at deres ansættelsesvilkår forblev uændrede. brevet blev ikke fulgt op på nogen
måde. velkomstbrevet af 24. september fik han ingen henvendelser på. sas er be‐
kendt med en arbejdsgivers forpligtelser til at informere medarbejderne om æn‐
dringer i ansættelsesforholdet. sas anvender hertil pilot news, e‐mails, portalen,
piloternes ”dueslag” og personlige breve.
                                           - 19 -
       såfremt det måtte blive aktuelt med afskedigelser af piloter i sas, vil der ikke
være en eneste commuter pilot, der ville blive berørt, da de tidligere commuter
piloter i denne sag vil stå – i hvert fald – langt over nr. 160 på listen.
mogens holdgaard har forklaret, at han har været ansat i sas siden 1986. han blev
valgt til bestyrelsen i dansk pilotforening i 1999 og har været formand i 5 år. han
har ført forhandlinger om både commuter‐overenskomsten og sas‐overenskom‐
sten. ca. 20 % af medlemmerne er commuter‐piloter. hovedparten af sagsøgerne er
medlem af pilotforeningen. han kan ikke genkende, at der skulle være sket en for‐
skelsbehandling af commuter‐piloterne i forbindelse med integrationen i sas. der
er i enhver henseende taget hensyn til mindretallet.
       senioritetsbegrebet forstår han som en pilots plads i relation til karriereforløb,
opsigelsesrunder m.v. senioritetsbegrebet indgår som en del af de kollektive for‐
handlinger.
       aftalen om kombinationslisten kom til i 1997. han deltog ikke i forhandlin‐
gerne, men baggrunden for aftalen var at forbedre commuter‐ piloternes stilling
ved en overgang til sas samt at sikre, at commuter ikke blev tømt for piloter.
kombinationslisten var et brud på, at der var to slags piloter.
       i 2002 blev der afskediget ca. 200 piloter i sas og ca. 45 i commuter. kombi‐
nationslisten var grundlaget for afskedigelsesrækkefølgen.
        allerede i 2001 havde han fra sas hørt, at sas planlagde at flyve regional jet i
stedet for q400, men da omkostningsniveauet ville blive for højt, spurgte sas pilot‐
foreningen om muligheden for en forhandling. alternativet var at lægge trafikken i
et udenlandsk datterselskab. planen blev stillet i bero på grund af krisen, men pilot‐
foreningen var indstillet på indrømmelser mod en aftale om jobsikkerhed.
       overenskomsten, der udløb den 31. december 2003, blev formentlig opsagt,
hvilket er normal praksis i forbindelse med kommende overenskomstforhandlinger.
       ved overenskomstforhandlingerne i 2004 krævede pilotforeningen en aftale
om jobsikkerhed, hvilket sas accepterede, men samtidig aftaltes en ny lønstruktur
og en lønnedgang. forhandlingerne mellem pilotforeningen og sas blev afsluttet
den 31. marts 2004, hvorimod overenskomstforhandlingerne omkring commuter
blev sat i stå. det havde under forhandlingerne været vigtigt, at commuter blev
                                         - 20 -
integreret i sas, men senioritet blev ikke drøftet, da kombinationslisten allerede var
på plads
       i forbindelse med commuters integration i sas i 2004 var det svært at gøre
alle glade, men man arbejdede efter reglen: ”forsøg at fastholde eller forbedre for‐
holdene”. commuter‐overenskomsten skulle redaktionelt indarbejdes i sas‐
overens‐komsten, og der blev nedsat en arbejdsgruppe, der skulle se på § 16. reelt
er der kun sket ændringer på de områder, hvor piloterne var bekendt med, at det
skulle forhandles, men overvejende drejede det sig om, at en del blot skulle overfø‐
res til sas‐overenskomsten. når man f.eks. ser på povl jensens ansættelsesforhold i
forbindelse med commuters integration i sas, så betød det for ham, at han før
overdragelsen var beskyttet mod opsigelse i commuter regnet fra ansættelsestids‐
punktet 1989, men efter overdragelsen ville hans beskyttelse blive regnet fra 1997.
ingen af sagsøgerne kom nederst på listen i forbindelse med integrationen. pilotfor‐
eningen skal varetage alle medlemmers interesser, og han synes bestemt ikke, at
commuter‐ piloterne blev dårligt stillet. han mener, at helge vatne blev vred over
den aftale, norske sas‐flygeres forening lavede i norge. i forbindelse med com‐
muters integration var forhandlingsparterne enige om, at det var kombinationsli‐
sten, der skulle danne grundlaget for den fælles fremtidige nye liste. såfremt der
skal foretages en ændring af indholdet i overenskomstens § 16, kræver dette en‐
stemmighed.
        pilotforeningen orienterede løbende sine medlemmer om processen. der blev
årligt udsendt en flight duty allotment (fda), hvoraf den enkeltes rettigheder
fremgår. for så vidt biddinfo af 25. januar 2005 om § 16 under punktet opsigelser
vidste alle medlemmerne, at senioritetslisten er det samme som kombinationslisten.
aftalen af den 7. februar 2005 mellem de nordiske pilotforeninger og sas indebar
en lønnedgang på 3 % for commuter‐ piloterne, men de blev kompenseret på anden
måde, så resultatet for commuter‐piloterne blev et nulresultat.
       lovmæssigt var pensionsforholdene noget rod i forbindelse med sas’ overta‐
gelse af commuter, men forhandlingerne endte med en klar forbedring af pensio‐
nen. pensionsordningerne er nationale og forhandles af de nationale pilotforeninger.
han kender intet til pensionsforholdene i norge.
                                          - 21 -
ove alstrup har forklaret, at han blev ansat i sas i 1988 og er nu ansat som kaptajn.
i perioden 1994‐2000 var han bestyrelsesmedlem i dansk pilotforening, heraf 2 år
som formand. fra 2001 var han ansat i stockholm og deltog i forhandlingerne på
sas’ side.
       fra 1991‐95 blev der ikke ansat piloter i sas. i 1993 var linjefly blevet integre‐
ret i sas. da sas i 1995/96 på ny begyndte at rekruttere piloter, skete rekrutteringen
både eksternt og fra commuter. dette gav anledning til en arbejdsretssag for over‐
enskomstbrud. retssagen vedrørte primært fortolkning af ordet ”fortur”. pilotfor‐
eningerne og sas indledte herefter forhandlinger, da rekruttering stadig var et
”gråt” område. indplaceringen af commuter‐piloterne var det muliges kunst, da
man ellers ville krænke aftalen omkring linjeflys integration. i 1997 blev aftalen om
oprettelse af kombinationslisten/ den fælles senoritetsliste indgået.
       anciennitet definerer ansættelsesår, lønanciennitet og pensionsanciennitet.
senioritetetsbegrebet anvendes ved forfremmelse og som grundlag for overskuds‐
håndtering. senioritetslisten rørte man ikke ved under forhandlingerne, der blev
afsluttet den 31. marts 2004.
       i juni 2004 indkaldte sas til tilpasningsforhandlinger i forbindelse med inte‐
grationen. forhandlingerne pågik indtil september 2004, hvorefter de gik i stå som
følge af braathens’ integration i sas i norge, hvorfor drøftelserne om løn‐ og senio‐
ritetsforholdene efter ønske fra pilotforeningerne skulle afvente udfaldet af for‐
handlingerne i norge. han kan ikke forestille sig, at nogen var i tvivl om, at dansk
pilotforening var i gang med at integrere commuter‐overenskomsten og forhandle
vilkår. alle forhold, herunder tjenestegøringsreglerne, som ikke ville blive påvirket
af retssagen i norge, blev forhandlet på plads. efter commuters integration i sas
blev de to overenskomster sammenskrevet.
       ved § 16‐forhandlingerne mellem pilotforeningerne og sas i januar 2005 om
commuters integration i sas var forhandlerne ikke i tvivl om, at senioritetslisten
var lig med kombinationslisten. af denne fremgik alene piloters navne oplistet i
rækkefølge og deres senioritetslistenummer. efter commuters integration i sas var
det naturligt kun at have en liste.
       den e‐mail med vedhæftet information, som han sendte den 26. januar 2005,
og som blev omdelt til alle piloter i deres dueslag, indeholdt den endelige § 16. efter
hans opfattelse burde ingen være i tvivl om betegnelsen senioritetsliste.
                                         - 22 -
       offentliggørelse af information fra sas til piloterne skete, efterhånden som
tilpasningerne blev forhandlet på plads. den sidste del, der hidrører fra commuter,
må være pensionsområdet. i dag er det muligt for piloterne at se, hvilke regler der
er gældende for deres ansættelse. der er særlige sider, der gælder for tidligere
commuter‐ piloter, og andre steder er der en note, hvis der er forskel. han ved ikke
umiddelbart, hvor informationerne findes.
parternes argumenter
sagsøgerne har anført:
ad påstand 1:
sas indtrådte ved overdragelsen af commuter i samtlige rettigheder og forpligtel‐
ser over for sagsøgerne, jf. virksomhedsoverdragelsesloven § 2. såvel bestemmelser,
der har karakter af individuelle rettigheder som kollektive aftaler skal erhververen
respektere. sagsøgernes krav om beskyttelse mod afskedigelse baseret på deres an‐
ciennitet fra deres tiltrædelsestidspunkt er en individuel rettighed, som er omfattet
af virksomhedsoverdragelsesloven. på tidspunktet for overdragelsen var commu‐
ter‐piloterne i henhold til § 16 i commuter‐overenskomsten beskyttet mod afskedi‐
gelse som følge af nedskæringer på grundlag af et sifu‐princip. sifu‐ princippet
var en rettighed, der fulgte med i forbindelse med overdragelsen. det er uden be‐
tydning, hvordan en pilot, der foretog et frivilligt skift fra commuter til sas, ville
have stået. sagsøgerne bestrider ikke, at pilotforeningen havde bemyndigelse til at
indgå aftaler, men dette mandat dækker ikke i en virksomhedsoverdragelsessitua‐
tion. individuelle rettigheder skal opsiges med et individuelt varsel, ellers opstår
der hos lønmodtagerne uvished, hvilket er tilfældet i denne sag. uanset commuter‐
overenskomsten helt eller delvist er sammenskrevet med sas‐overenskomsten, kan
der ikke ses bort fra de eksisterende rettigheder, og slet ikke når pilotforeningen
forskelsbehandler sine medlemmer.
       procedureregler indeholdende krav om arbejdsgiverens oplysningspligt er li‐
geledes individuelle rettigheder, der kan påberåbes ved virksomhedsoverdragelse.
sas kan alene fratage sagsøgerne denne rettighed ved at opsige dem over for den
enkelte medarbejder. ingen af sagsøgerne har modtaget et sådant varsel. sagsøgerne
                                           - 23 -
har tværtimod modtaget et tillæg til deres ansættelseskontrakt fra sas, hvori sas
meddeler, at ansættelsesvilkårene er uændrede.
      sas forsøger at forklare kombinationslisten som en fordel for commuter‐pi‐
loterne, men det var det ikke i forhold til deres udgangspunkt. sagsøgernes place‐
ring på kombinationslisten/den fælles senioritetsliste kan ikke lægges til grund i
forbindelse med en eventuel afskedigelse. det forhold, at det ikke er aktuelt for pi‐
loterne at få afklaret deres stilling i denne relation, er ikke et tilstrækkeligt vægtigt
argument. det er svært at se, hvilken retlig betydning det har, at placeringen på li‐
sten blev vedtaget i 1997. af § 16 fremgår intet om, hvordan den skal fortolkes.
kombinationslisten var ikke tiltænkt at skulle anvendes i forbindelse med en virk‐
somhedsoverdragelse. den var alene tænkt anvendt som redskab ved bidding‐skift.
såfremt 1997‐aftalen gjorde endeligt op med afskedigelsessituationen, kan det un‐
dre, hvorfor det var nødvendigt at have integrationsforhandlinger. selvom med‐
lemmerne er bundet af de kollektive aftaler, kan disse ikke tilsidesætte de særlige
præceptive rettigheder i relation til virksomhedsoverdragelsesloven. det kan ikke
antages, at individuelle rettigheder støttet på en overenskomst bortfalder automa‐
tisk og uden varsel ved overenskomstens udløb. sas kunne alene komme ud af
sifu‐princippet ved en opsigelse heraf over for den enkelte pilot, jf. arbejdsrettens
dom af 21. december 2006. dansk pilotforenings forhandlingslegitimation omfatter
ikke individuelle rettigheder. virksomhedsoverdragelsesloven § 2 er præceptiv,
hvorfor der ikke kan rådes over individuelle rettigheder. en virksomhedsoverdra‐
gelse er ikke den samme situation som en almindelig forhandlingssituation. en or‐
ganisation forhandler ud fra princippet ”en for alle og alle for en”, og forhandlings‐
legitimationen er svagere, når der overføres individuelle rettigheder. efter sagsø‐
gerne den 21. september 2004 havde fået tillægget til ansættelseskontrakt, modtog
de ingen information fra sas, herunder om, at sifu‐princippet var forladt. det på‐
hviler sas som arbejdsgiver at varsle vilkårsændringer, og sas har ikke godtgjort,
at en sådan procedure er fulgt. pilot news er ikke tilstrækkelig information til at
opfylde kravet. biddinfo af 25. januar 2005 kan ej heller antages at opfylde kravet til
en opsigelse af sagsøgernes individuelle rettigheder. endelig må anføres, at ”den
grønne bog” heller ikke indeholder et eneste afsnit om, hvorledes commuter pilo‐
terne skulle forholde sig.
                                          - 24 -
ad påstand 2:
sagsøgerne blev ansat før 1. juli 1993, hvor ansættelsesbevislovens trådte i kraft, og
ingen af sagsøgerne har anmodet om et ansættelsesbevis. det gøres det gældende, at
sas ikke har givet sagsøgerne oplysning om samtlige væsentlige vilkår for ansæt‐
telsen, herunder oplysninger, om hvilke overenskomster der regulerer ansættelses‐
forholdet. sagsøgerne har ikke modtaget et ansættelsesbevis, der opfylder kravene i
ansættelsesbevisloven § 2, stk. 3, nr. 4. sas har dermed tilsidesat sine forpligtelser.
det manglende ansættelsesbevis har medført tvist mellem parterne om vilkårene for
sagsøgernes ansættelse, hvorfor sas skal betale en godtgørelse til hver af sagsø‐
gerne på 10.000 kr. § 8 må forstås således, at bestemmelsen gælder for væsentlige
ændringer, hvilket må betyde, at § 4 finder anvendelse i denne sag. rimeligheds‐
hensynet til piloterne taler endvidere for, at der bliver skabt klarhed omkring an‐
sættelsesforholdet.
sas har anført:
ad påstand1: sagsøgerne var som piloter i commuter omfattet af den kollektive
overenskomst mellem dansk pilotforening og commuter, som derfor var bindende
for parterne. pilotforeningen har som aftalepart mandat til indgåelse af kollektive
overenskomster og aftaler, der binder de enkelte medlemmer, herunder sagsøgerne.
en fagforening kan også aftale forringelser, herunder være berettiget til at give af‐
kald på lønmodtagernes rettigheder. det er utvivlsomt, at pilotforeningen har
handlet indenfor sin fuldmagt. det er specielt for flybranchen, at lister, der alene
eksisterer på grundlag af aftaler, regulerer en stor del af hver enkeltes ansættelses‐
forhold. senioritetslisten er baseret på overenskomstmæssige rettigheder, og der
eksisterer intet lovbaseret krav på oprettelse af en senioritetsliste. disse aftaler
kunne således være indgået både før og efter overdragelsen af commuter til sas,
og sagsøgerne ville som medlemmer være bundet af aftalen. virksomhedsoverdra‐
gelsen den 20. september 2004 ændrede ikke herpå.
      efter virksomhedsoverdragelsen kunne sas ændre på vilkårene for sagsøger‐
nes ansættelsesforhold, herunder ved indgåelse af kollektive aftaler med de aftale‐
berettigede organisationer på lønmodtagersiden i samme omfang som den tidligere
arbejdsgiver.
                                           - 25 -
       denne ret blev brugt ved indgåelsen af aftalen af 25. januar 2005 om tilpasning
af sas‐overenskomstens § 16 og protokollat af 7. februar 2005 om commuter‐pilo‐
ternes lønmæssige integration i sas. dette havde bl.a. den følge, at sas herefter
blev forpligtet til at anvende den fælles senioritetsliste (kombinationsliste) ved ud‐
vælgelse af piloter i forbindelse med afskedigelser som følge af nedbemanding, og
en undladelse af at anvende kombinationslisten fra sas side ville have udgjort et
overenskomstbrud. sas danmark a/s indtrådte pr. 1. marts 2006 i sas’ forpligtel‐
ser over for sagsøgerne. commuter‐overenskomsten vedblev således at bestå, men
var blevet indarbejdet i sas‐overenskomsten. det må have stået klart for alle. de
rettigheder, som sagsøgerne påberåber sig, er ikke individuelle rettigheder i virk‐
somhedsoverdragelseslovens forstand. virksomhedsoverdragelsesloven foreskriver
ikke, at en medarbejder skal have forbedret sine rettigheder, men alene, at en med‐
arbejder skal beholde sine rettigheder. individuel arbejdsret synes at alene at
komme på tale, fordi sagsøgerne som enkeltpersoner anlægger sag mod sas, hvil‐
ket er det eneste, der gør denne sag til en sag om individuelle rettigheder. ændrin‐
ger af de påberåbte rettigheder kan ske uden opsigelse med individuelt varsel, så
længe de er baseret på kollektiv aftale. sas har endvidere løbende og tilstrækkeligt
orienteret piloterne, herunder sagsøgerne om forhandlingerne med pilotforeningen.
       ingen af sagsøgerne har endvidere gjort gældende, at de ikke kunne forstå det
modtagne fra sas. i forbindelse med ejerskiftet indtrådte den nye ejer i den tidligere
ejers rettigheder og forpligtelser, jf. virksomhedsoverdragelseslovens § 2, stk. 2,
hvilket sas informerede om ved tillægget af 21. september 2004. herefter blev sag‐
søgerne informeret om tilpasningsforhandlingerne, dels ved mail af 24. september
2004, pilot news af 26. november 2004 og 26. januar 2005. efter dette måtte det stå
klart for sagsøgerne, at der havde været tilpasningsforhandlinger, og hvad resulta‐
tet af disse var blevet. alle måtte ligeledes være klar over, at senioritetslisten var
den samme som kombinationslisten.
ad påstand 2:
sagsøgerne har anerkendt, at der ikke er fremsat anmodning om ansættelsesbevis,
hvorfor der allerede af den grund skal ske frifindelse af sas danmark a/s efter an‐
sættelsesbevislovens § 8, stk. 1, da sagsøgerne alle er ansat før den 1. juli 1993.
                                          - 26 -
       da sagsøgerne først under domsforhandlingen har gjort § 4 i ansættelsesbe‐
visloven gældende, må retten se bort fra dette anbringende.
      såfremt retten finder, at der er grundlag for en godtgørelse, bør denne fast‐
sættes til 5.000 kr., da det ikke er manglende information, der har givet anledning til
denne sag.
rettens begrundelse og resultat
ad påstand 1:
sas, commuter og dansk pilotforening indgik den 23. maj 1997 en aftale, der bl.a.
andet omfattede oprettelse af en kombinationsliste, som et tillæg til den kollektive
overenskomst. formålet med aftalen var at give commuter‐ piloter fortrinsret til
ansættelse i sas, forinden sas påbegyndte ekstern rekruttering i tilfælde af nyan‐
sættelser. aftalen er således en del af det kollektive overenskomstgrundlag, der var
gældende for commuter‐piloterne.
      i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen pr. den 20. september 2004 af
commuter til sas indtrådte sas i de overenskomster, der var indgået med dansk
pilotforening, dette meddeltes den enkelte pilot den 21. september med fremsen‐
delse af tillæg til ansættelseskontrakt. sagsøgernes ansættelsesforhold hvilede efter
den 21. september således på samme kollektive grundlag som før denne dato. der
opstod derfor ikke særlige individuelle rettigheder for sagsøgerne som følge af
overdragelsen. sas kunne således med dansk pilotforening, som sagsøgerne var
medlem af, indgå aftale om ændrede vilkår på samme måde som med commuter.
      dansk pilotforening havde derfor mandat til indlede tilpasningsforhandlinger
– også på sagsøgernes vegne – hvilke forhandlinger sagsøgerne blev orienteret om.
ved afslutningen af forhandlingerne om § 16 i commuter‐overenskomsten var over‐
enskomstparterne ‐ uden at spørgsmålet havde været genstand for forhandling ‐
enige om, at der herefter kun eksisterede en liste – kombinationslisten/den fælles
senioritetsliste, som den var aftalt i 1997. dette fremgår af den sammenskrevne
overenskomsts § 16. sagsøgernes rettigheder på grundlag af commuter‐senioritets‐
listen bortfaldt således endeligt ved indgåelse af den kollektive aftale af 25. januar
2005.
                                          - 27 -
      da de rettigheder, som sagsøgerne har påberåbt sig under denne sag, alene var
støttet på en kollektiv overenskomst, som sas indtrådte i, og som senere er ændret
gennem kollektiv forhandling, har sagsøgerne ikke haft krav på, at bortfald af disse
rettigheder kræver individuelt varsel.
ad påstand 2:
samtlige sagsøgerne er ansat før den 1. juli 1993, hvor loven om ansættelsesbeviser
trådte i kraft. det er ubestridt, at ingen af sagsøgerne har fremsat anmodning om
yderligere information i medfør af lov om ansættelsesbeviser § 4. da sagsøgerne
først under domsforhandlingen har påberåbt sig § 4 i lov om ansættelsesbeviser, må
der ses bort fra dette anbringende som fremsat for sent. sas frifindes herefter for
sagsøgernes påstand om betaling af godtgørelse for overtrædelse af ansættelsesbe‐
visloven.
sagsomkostninger er fastsat under hensyntagen til sagernes omfang og rettens re‐
sultat, således at trond larsen betaler 3.500 kr. og povl jensen m.fl. betaler in soli‐
dum 71.500 kr. og 2.280 kr. i positive omkostninger.
                           t h i k e n d e s f o r r e t:
sas a/s frifindes.
trond larsen skal inden 14 dage til sas a/s betale 3.500 kr. i sagsomkostninger.
povl jensen, kolbjørn seth, steinar haga, carl wissing kjersgaard, teddy dansted,
odd harald andreassen, anders musland, ketil norgren olsen, glenn jakobsen,
ægir‐ib wessmann, mogens skovgaard, anette larsen, jesper lindstrøm rørhauge,
thor‐erik halle, jarle røhmer carlsen, rune floan, odd herlofsen, halgeir olsen,
frodes svanes, geir vidnes, niels rydahl og arild ramberg skal inden 14 dage in
solidum betale 71.500 kr. og 2.280 kr. i positive omkostninger til sas a/s. sagsom‐
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
kai wöldike bested                       mette christensen        aase weiler madsen
              - 28 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                              højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 18. oktober 2011
sag 52/2010
(1. afdeling)
a
(advokat karsten høj, beskikket)
mod
det sociale nævn,
statsforvaltningen hovedstaden
(kammeradvokaten ved advokat benedicte galbo)
biintervenient til støtte for det sociale nævn:
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat benedicte galbo)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 18. januar 2010.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: asbjørn jensen, jytte scharling, marianne
højgaard pedersen, poul dahl jensen, vibeke rønne, jens peter christensen og oliver
talevski.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, det sociale nævn, statsforvaltningen hovedstaden, har påstået stadfæstelse.
anbringender
det sociale nævn, statsforvaltningen hovedstaden, har under hovedforhandlingen ikke be-
stridt, at as udgifter til tandbehandling skyldes hendes nedsatte funktionsevne.
supplerende sagsfremstilling
i den afgørelse fra ankestyrelsen (c-7-07), som det sociale nævn henviste til i sin afgørelse
af 10. januar 2008, fandt ankestyrelsen, at der ikke kunne ydes hjælp til dækning af udgifter
                                                - 2 -
til tandbehandling efter lov om social service § 100. som begrundelse herfor anførte ankesty-
relsen:
       ”begrundelsen var, at servicelovens bestemmelse om hjælp til dækning af merudgifter
       ikke indeholdt hjemmel til at yde hjælp til behandlingsudgifter.
       ankestyrelsen lagde vægt på, at det følger af sektoransvarlighedsprincippet, at udgifter
       til behandling henhører under sundhedssektoren. dette princip sammenholdt ankesty-
       relsen med socialministeriets vejledning om særlig støtte til voksne, hvorefter der ikke
       kan ydes hjælp til dækning af behandlingsudgifter som en merudgift efter serviceloven.
       ankestyrelsen lagde videre vægt på, at det i afgørelsen refereret i sm c-53-06 blev fast-
       slået, at der ikke kunne ydes hjælp til behandlingsudgifter efter servicelovens merud-
       giftsbestemmelse.
       ankestyrelsen lagde endelig vægt på, at behandlingsudgifter efter styrelsens vurdering
       også omfattede udgifter til tandbehandling.
       …”
for højesteret er fremlagt en række regninger fra tandlæge lars nygaard, som a har fået be-
handling hos. heraf fremgår, at hendes udgifter til tandbehandling i perioden fra den 16. maj
2006 til den 8. juni 2009 udgjorde i alt 193.472 kr.
a var den 8. september 2009 til undersøgelse på odontologisk videncenter på rigshospitalet.
i centrets journal hedder det bl.a.:
       ”konklusion:
       epidermolysis bullosa (eb) er en medført tilstand, der hører til gruppen af sjældne
       diagnoser, hvor den til grundliggende tilstand giver anledning til specielle problemer i
       tænderne.
       hos denne 43-årige kvinde med eb, junctional type er tandsættet velbehandlet med
       kroner på alle tænder.
       den generelle sygdom påvirker tanddannelsen, med generel misdannelse af emalje og
       der har derfor tidligt været behov for omfattende behandling, hvis tænderne skulle beva-
       res.
       kroner til alle tænder er første gang bevilget for ca. 23 år siden, og flere tænder er in-
       denfor de sidste 3 år genbehandlet med nye kroner, til stor udgift for patienten.
       genbehandling er foretaget pga. af gingival caries og pulpale komplikationer i flere
       tænder.
       …
       i henhold til lovgivningen henregnes behandling af eb ikke til kategorien ”højtspeciali-
       seret behandling”, men kan udføres hos egen tandlæge.
       …
                                               - 3 -
      af hensyn til patientens trivsel er det vigtigt, at de naturlige tænder bevares bedst mu-
      ligt, da aftagelige proteser ikke tolereres af mundslimhinden.
      der vil fortsat være behov for opfølgende, konserverende tandbehandling, og det bør
      være muligt for patienten at få offentlig støtte til denne behandling.
      …
      08.10.09 konference uden patient
      …
      man er enige i, at pt. efter gældende lovgivning har fået al den behandling, som hun har
      krav på.
      man er også enige i, at den medfødte tilstand påtvinger patienten store økonomiske byr-
      der, som hun selv skal udrede sålænge det drejer sig om behandling af tænder, mens be-
      handling af hudsygdommen er helt gratis.
      …”
retsgrundlaget
loven og forarbejderne m.v.
i § 100 i lov om social service hedder det i stk. 1 og 2:
      ”§ 100. kommunalbestyrelsen skal yde dækning af nødvendige merudgifter ved den
      daglige livsførelse til personer mellem det fyldte 18. år og folkepensionsalderen, jf. § 1
      a i lov om social pension, med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne og til
      personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der efter § 15 a i lov om
      social pension har opsat udbetalingen af folkepensionen. det er en betingelse, at merud-
      giften er en konsekvens af den nedsatte funktionsevne og ikke kan dækkes efter anden
      lovgivning eller andre bestemmelser i denne lov.
      stk. 2. udmålingen af tilskuddet sker på grundlag af de sandsynliggjorte merudgifter for
      den enkelte, f. eks merudgifter til individuel befordring, håndsrækninger og fritidsakti-
      viteter.”
det fremgår af de specielle bemærkninger til § 100 (l 38, folketingstidende 2004-05, tillæg
a, s. 2161), at bestemmelsen er en videreførelse af den dagældende bestemmelse i § 84 i lov
om social service med redaktionelle ændringer.
den dagældende bestemmelse i § 84 stammede fra lov nr. 285 af 25. april 2001 om ændring
af lov om social pension og andre love. i de almindelige bemærkninger til lovforslaget hedder
det under pkt. 4.4 (l 137, folketingstidende 2000-01, tillæg a, s. 3137 f.) bl.a.:
      ”…
      i fn’s standardregler om lige muligheder for handicappede anvendes begrebet handi-
      cap om tab eller begrænsninger af mulighederne for at deltage i samfundslivet på lige
      fod med andre…
                                                 - 4 -
      det nye handicapbegreb lægger vægt på de barrierer i det omgivende samfund, et men-
      neske med en nedsat funktionsevne støder imod, relationen mellem en persons nedsatte
      kropslige eller kognitive funktion og mulighederne i det omgivende samfund.
      vurderingen af funktionsevnen hos det enkelte menneske bliver derfor efter de gælden-
      de regler sat i relation til de tre overordnede principper for handicapindsatsen:
      – solidaritetsprincippet, (skattefinansiering af ydelser).
      – sektoransvarlighedsprincippet (hver sektor er ansvarlig for »indretning«, støtte og
      ydelser på sit område) og
      – kompensationsprincippet, (kompensering for følgerne af nedsat funktionsevne).
      …”
i de specielle bemærkninger til § 84 hedder det bl.a. (folketingstidende 2000-01, tillæg a, s.
3158 ff.):
      ”…
      merudgiftsydelsen er et supplement til servicelovens øvrige bestemmelser om støtte.
      merudgiftsydelsen skal sikre, at en person med varigt nedsat fysisk eller psykisk funk-
      tionsevne kan få dækket de nødvendige merudgifter til at få dagligdagen og almindelig
      livsførelse til at fungere.
      …
      der kan ikke foretages en udtømmende opregning af, hvilke udgifter, der vil kunne op-
      nås dækning for, idet merudgiftsbehovet vil være forskelligt fra person til person. i vur-
      deringen vil bl.a. indgå pågældendes aktivitetsniveau, boligforhold, erhvervsforhold,
      personlige forhold etc. formålet er, at den pågældende kan fortsætte et liv så nær det
      normale som muligt.
      …
      eksempler på hvilke udgifter merudgiftsydelsen kan dække:
      • bistand til håndsrækninger, fx at skifte en elpære, pudse vinduer, købe ind etc.
      • nødvendige håndværkerudgifter.
      • egenbetalingen af tilskudsberettiget medicin, der gives som følge af den nedsatte
      funktionsevne, og særlige ernæringspræparater ud over det tilskud, der evt. kan ydes
      efter sygesikringslovens bestemmelser.
      • forhøjede forsikringspræmier vedrørende familieulykkesforsikringer.
      • udgifter til beskæftigelse i fritiden.
      • udgifter til flytning, der er betinget af en nedsat funktionsevne, herunder eventuelt
      salær til ejendomsmægler, leje af flyttevogn m.v.
      • merudgifter til befordring, hvis disse ikke dækkes af andre ordninger,
      • med flere.
                                              - 5 -
      der kan ydes tilskud til merudgifter til befordring til uddannelse, behandling og fritid.
      …”
under folketingsbehandlingen af lovforslaget blev den foreslåede affattelse af § 84, stk. 1,
ændret, således at bestemmelsen – som i dag – angår dækning af ”nødvendige merudgifter
ved den daglige livsførelse” i stedet for dækning af ”nødvendige merudgifter ved forsørgel-
sen”. om baggrunden herfor hedder det i bemærkningerne til ændringsforslaget (folketings-
tidende 2000-01, tillæg b, s. 801):
      ”til nr. 10
      baggrunden for ændringsforslaget er høringssvar fra dsi og ptu om en mere præcis og
      tidssvarende formulering i stedet for den gældende ”ved forsørgelsen”, som blot var en
      videreførelse af bistandslovens oprindelige formulering. der er således alene tale om en
      sproglig præcisering.”
i den oprindelige lov om social service (lov nr. 454 af 10. juni 1997) var der i § 84, stk. 1,
fastsat følgende:
      ”§ 84. kommunen yder dækning af de nødvendige merudgifter ved forsørgelsen til per-
      soner med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, hvor merudgif-
      ten er en følge af den nedsatte funktionsevne.
      …”
i de specielle bemærkninger til bestemmelsen hedder det bl.a. (folketingstidende 1996-97,
tillæg a, s. 4985 f.):
      ”forslaget afløser den del af bistandslovens § 48, stk. 4, som handler om merudgifter
      ved forsørgelsen.
      …
      merudgifter ved forsørgelsen skal som hidtil dække nødvendige merudgifter, som følger
      af den nedsatte funktionsevne. de merudgifter, der dækkes, er ifølge hidtidig praksis fx
      dokumenterede ekstraudgifter til vask og hygiejne, kurser, særligt tøj, kost, befordring
      og medicin.
      …”
socialministeriets vejledninger
da det sociale nævn traf afgørelse i denne sag, fandt socialministeriets vejledning nr. 96 af
5. december 2006 om særlig støtte til voksne anvendelse. i vejledningens punkt 115 hedder
det:
                                               - 6 -
       ”behandling
       115. udgifter til lægebehandling forudsættes afholdt indenfor rammerne af den gælden-
       de sygesikringsordning. om hjælp til særlig tandbehandling, ergoterapi, fysioterapi og
       anden lignende behandling kan der også henvises til lov om aktiv socialpolitik § 82.”
i den nævnte § 82 er fastsat bl.a., at kommunen kan yde hjælp til udgifter til sygehusbehand-
ling, medicin, tandbehandling eller lignende, der ikke dækkes efter anden lovgivning, hvis
ansøgeren ikke har økonomisk mulighed for at betale udgifterne.
i de tidligere vejledninger er der anført det samme som i punkt 115 i vejledningen fra 2006, jf.
vejledning nr. 106 af 23. oktober 2002 og vejledning nr. 58 af 10. marts 1998.
tilsvarende var anført i vejledning nr. 104 af 3. juli 1987 om hjælp efter bistandslovens § 48.
det hedder således i vejledningens punkt 50:
        ”udgifter til syge- og lægebehandling forudsættes afholdt inden for rammerne af den
       gældende sygesikring. om hjælp til dækning af udgifter til særlig tandbehandling, fy-
       sioterapi og anden lignende behandling henvises til § 46 a.”
dagældende bistandslovs § 46 a er afløst af § 82 i lov om aktiv socialpolitik.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om det sociale nævn, statsforvaltningen hovedstaden, i sin afgørelse af 10.
januar 2008 har været berettiget til at tiltræde københavns kommunes afslag på dækning af
as udgifter til tandbehandling. som begrundelse for sin afgørelse henviste nævnet til, at § 100
i lov om social service om dækning af merudgifter ikke omfatter behandlingsudgifter.
det følger ikke af bestemmelsens ordlyd, at en kommune skal dække udgifter til læge- og
tandlægebehandling. det fremgår heller ikke af forarbejderne til bestemmelsen, at en kom-
mune skal dække sådanne udgifter. det må lægges til grund, at det er fast administrativ prak-
sis, at udgifter til læge- og tandlægebehandling ikke dækkes efter bestemmelsen. denne prak-
sis er også i overensstemmelse med princippet om sektoransvar og svarer i øvrigt til, hvad der
altid har været anført i socialministeriets vejledninger om dækning af merudgifter efter lov
om social service. tilsvarende var endvidere anført i socialministeriets vejledning om dæk-
ning af merudgifter efter bistandslovens § 48.
                                             - 7 -
højesteret finder herefter, at det sociale nævn har været berettiget til at tiltræde københavns
kommunes afslag på dækning af as udgifter til tandbehandling. hverken fn’s konvention af
13. december 2006 om rettigheder for personer med handicap, som danmark ratificerede den
24. juli 2009, eller princippet om ligebehandling af handicappede kan føre til et andet resultat.
højesteret stadfæster derfor dommen.
under hensyn til sagens karakter og videregående betydning finder højesteret, at ingen af
parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
     -
                                            udskrift
                                                af
                           sø- og handelsrettens dombog
                                            ──────────
    den 11. juni 2002 blev af retten i sagen
    v-0001-01
    jysk el - jel v/
    peter baunsgaard
       mod
    conoco inc. usa
    (advokat jens jakob bugge)
    afsagt sålydende
                                              d o m:
    denne sag vedrører en fortolkning af en erklæring samt spørgsmålet om, hvorvidt varemærket jel kan
    ophæves på grund af manglende opfyldelse af brugspligten.
    påstande
    sagsøger, jysk el - jel v/ peter baunsgaard har nedlagt følgende påstande:
1.sagsøgte, conoco inc., usa, tilpligtes at meddele samtykke til sagsøger for registrering af varemærket jel i
                                                       - 2 -
    klasse 37, byggevirksomhed, reparationsvirksomhed og installationsvirksomhed hos patent- og vare-
    mærkestyrelsen.
2.sagsøgte tilpligtes at anerkende at have fraskrevet sig retten til at begære varemærket jel ophævet/ud-
    slettet hos patent- og varemærkestyrelsen.
    sagsøgte, conoco inc., har nedlagt følgende påstande:
1.overfor sagsøgers påstand 1 nedlægges påstand om frifindelse.
2.overfor sagsøgers påstand 2 nedlægges påstand om frifindelse.
3.sagsøgte nedlægger selvstændig påstand om, at sagsøgerens registrering af ordmærket jel, jf. varemærke-
    registrering 0501/1982, ophæves.
    jysk el - jel v/peter baunsgaard har nedlagt påstand om frifindelse over for conoco inc.s selvstændige
    påstand.
    sagsfremstilling
    om varemærkeregistreringer og aftaler herom
    jysk el - jel v/ peter baunsgaard er et enkeltmandsfirma, som driver ingeniør- og installationsvirksomhed
    fra peter baunsgaards privatadresse.
    conoco inc. er en multinational koncern, som i danmark siden 1978 har drevet virksomhed med
    betjening og eftersyn af automobiler samt salg af brændstof under navnet jet.
    den 29. januar 1982 fik peter baunsgaard registreret ordmærket jel (vr 00.501 1982) i klasse 37 for
    bygge-, installations-, vedligeholdelses- og reparationsvirksomhed.
    den 1. september 1982 rettede hofman-bang & boutard som varemærkeagent for conoco inc.
    henvendelse til peter baunsgaard med anmodning om samtykke til registrering af jet i klasse 37 for
    betjening og eftersyn af automobiler på servicestationer. anmodningen fremkom på baggrund af, at
    varemærkemyndighederne i forbindelse med ansøgning om registrering af varemærket jet havde
    modholdt peter baunsgaards varemærke.
    den 4. maj 1983 afgav conoco inc. følgende deklaration:
                                                                           - 3 -
                                                  "c o u n t e r    declaration
                       we, the undersigned, conoco inc., 1000 south pine street, ponca city oklahome, usa, do hereby declare
                       that as mr. peter baunsgaard, 5, gyldenløvesgade, 8200 århus n, denmark, is giving his written consent
                       to the registration in denmark of the trade mark jet label in respect of the following list of services:
 ervicing of automobiles in filling stations. (the registration does not cover and will never be used in connection with electrical
                       installations and electrical services connected herewith).
           1)that we shall only use our trade mark jet in denmark in respect of the mentioned services. ...
           2)that we shall never enforce the rights obtained through this consent against mr. peter bauns- gaard.
           3)that we will always be willing to grant our written consent to the registration of the trade mark jel or similar
                       designations in the name of peter baunsgaard in respect of all classes, if so desired (not included,
                       however, the trade mark jet)."
                       den 29. maj 1983 meddelte peter baunsgaard samtykke til registrering af varemærket jet i klasse 37:
                       betjening og eftersyn af automobiler på servicestationer. på samtykkeerklæringen er tilføjet:
                       "samtykkeerklæringen er gives med forbehold jvf. "counter declaration" af 4 maj -83."
                       det er oplyst af peter baunsgaard, at der i den forbindelse blev givet et vederlag for samtykket. dette er
                       ikke blevet bestridt af conoco inc.
                       den 4. juni 1996 skrev christian kragelund fra chas. hude a/s som varemærkeagent for jet til peter
                       baunsgaard:
                       "...
                       for mine ovennævnte klienter har jeg anmeldt ordet jet til registrering i danmark for følgende vare-
                       fortegnelser:
olie; fedtstoffer; smøreolie; brændstof; motorbrændstoffer; gas; gasolie; petroliumsprodukter og andre produkter afledet af de
                       forannævnte varer.
service stationer, reparationsvirksomhed af køretøjer; vask og vedligeholdelse af køretøjer.
                       under ansøgningens behandling i varemærkedirektoratet har man henvist til deres ældre registrering af
                                                     - 4 -
ordet jel.
i den anledning har mine klienter anmodet mig om at rette henvendelse til dem med henblik på at opnå
samtykke til registrering af mærket jet, hvorfor jeg herved skal forespørge, hvorvidt de ser dem istand
til at imødekomme mine klienters ønske.
..."
peter baunsgaard krævede herefter et vederlag på ca. 25.000 kr. for at meddele samtykke til registrering
af jet i de nævnte vareklasser, hvilket conoco inc. ikke ville acceptere.
om begæring om ophævelse af varemærket jel
ved brev af 13. maj 1997 anmodede christian kragelund som varemærkeagent for conoco inc.
patentdirektoratet om ophævelse af varemærkeregistreringen af jel for de varer, for hvilke mærket ikke
havde været brugt i de forudgående 5 år.
peter baunsgaard bestred over for patentdirektoratet, at varemærket jel ikke skulle være brugt, og
henviste til bl.a. deklarationen af 4. maj 1983 fra conoco inc. og fornyelsen af varemærkeregistreringen.
den 31. august 1999 traf patentdirektoratet afgørelse om ophævelse af varemærket jel på grund af
manglende brug. afgørelsen begrundes således i et brev af samme dag til peter baunsgaards advokat:
"det fremsendte materiale viser, som tidligere påpeget af patentdirektoratet, alene oplysninger om deres
klients brug af jel som kendetegn for sit firma. der ses ikke i materialet en direkte tilknytning mellem
varemærket og de tjenesteydelser, mærket er registreret for.
den med brev af 23. maj 1999 fremsendte "kontraerklæring" af 27. maj 1983, afgivet af conoco inc., i
forbindelse med deres klients samtykke til registrering af firmaet conoco's varemærke jet label i 1983,
er ikke relevant for denne sag. i den nævnte sag afgav conoco inc. en erklæring om, at firmaet altid ville
være villig til at give samtykke til deres klients eventuelle senere registreringer af varemærket jel.
som det fremgår af anmoders brev af 26. maj 1997 er den aktuelle ophævelsesbegæring imidlertid indgi-
vet, fordi deres klient ikke har ønsket at give samtykke til registrering af conoco's varemærke va 1996
00261 jet.
den fremsatte begæring tages derfor til følge, og registreringen ophæves."
afgørelsen blev af peter baunsgaard påklaget til patentankenævnet, som satte sagen i bero på afgørelse
                                                      - 5 -
af nærværende retssag.
om brugen af varemærket jel
jysk el - jel blev den 16. januar 1981 registreret i handelsregistret for aarhus, og registreringen blev for-
nyet i 1991.
den 19. december 1996 udstedte told- og skatteregion århus et bevis for registrering hos told & skat for
firmaet "pb administration /peter baunsgaard".
der er i øvrigt om brugen af jel de sidste 5 år forud for ophævelsesbegæringen af 13. maj 1997 fremlagt
en erklæring af 8. oktober 1997 fra firmaet tkl a/s århus, hvor det anføres:
"på given foranledning, skal det herved bekræftes at jysk el, jel har været kunde hos os siden
01.03.1981 og fra denne dato har ovenstående drevet forretning under benyttelse af firmanavnet jysk el,
og ved benyttelse af logo jel."
peter baunsgaard har tillige fremlagt avisannoncer fra maj og oktober 2000 for jysk el-jel samt en
kvittering for køb af en bil til jysk el-jel, dateret 11. maj 2000.
forklaring
christian kragelund har forklaret, at han er cand. jur. og sagsbehandler i chas. hude.
han fik primo 1996 til opdrag fra conoco inc. at udvide registreringen af varemærket jet i klasse 4 og
37. patentdirektoratet modholdt da varemærket jel. han fandt ikke umiddelbart jel forvekslelig med jet.
han undersøgte sagen og så, at peter baunsgaard i 1983 havde givet samtykke til registreringen af jet.
for at fremme udvidelsen af varemærkeregistreringen bad han derfor peter baunsgaard om et nyt
samtykke, men han kunne ikke komme overens med peter baunsgaard, som ville have en stor
kompensation. der var drøftelser om et beløb i størrelsesordenen 10.000 kr., som conoco inc. nok ville
imødekomme, men peter baunsgaard forhøjede beløbet.
han vurderede derefter, om der var alternativer, og fandt, at jel kunne ophæves på grund af manglende
brug. begæring herom blev derfor indgivet.
han har ikke kendskab til, at peter baunsgaard har været fuldtidsansat som elinstallatør.
procedure
                                                     - 6 -
peter baunsgaard har anført, at den af conoco inc. afgivne counter declaration er bindende for conoco
inc. og fører til, at conoco inc. må dømmes efter de nedlagte påstande 1 og 2.
deklarationen er i kraft, eftersom han i 1982 afgav det ønskede samtykke, og der er ikke andre
forudsætninger for deklarationens gyldighed. at der skulle være flere forudsætninger, er en
efterrationalisering fra conoco inc.s side. det er således ikke en forudsætning, at han har gjort brug af
varemærket jel. endvidere er varemærkeregistreringen af jel retskraftig, såfremt dette skulle antages at
være en forudsætning for deklarationens gyldighed. der er ikke sket misligholdelse af deklarationen fra
hans side. han har ikke afvist at give samtykke til conoco inc.s varemærkeansøgning, men har betinget
et samtykke af en økonomisk kompensation. der er ikke nogen forudsætning i deklarationen om, at han
ikke må betinge yderligere samtykke til registrering af betaling af et pengebeløb. det kan ikke komme
bag på conoco inc., at der bliver krævet en økonomisk kompensation, ligesom første gang han gav
samtykke.
patentdirektoratets afgørelse om ophævelse af varemærket jel bevirker ikke, at conoco inc. ikke
længere er forpligtet efter deklarationen.
deklarationen kan ikke læses derhen, at conoco inc. kun skal støtte en udvidet registrering af
varemærket jel og ikke skal støtte en eventuel nyregistrering af jel. pligten til at hjælpe ved registrering
af jel gælder i alle situationer.
det bestrides, der kan ske ophævelse af varemærket jel. deklarationen binder conoco inc. til at afstå fra
at begære varemærket jel ophævet, da retten hertil er fraskrevet i deklarationen. baggrunden for hans
betingede samtykke til registreringen i 1982 var, at han ville sikre sig, at det ikke på noget som helst
tidspunkt kunne give problemer for varemærket jel, at varemærket jet blev registreret. dette var
baggrunden for udfærdigelsen af counter declaration. han var på det tidspunkt fuldtidsansat og vidste
ikke, hvor lang tid der ville gå, inden han begyndte at bruge varemærket, og det er uden betydning, at
der er gået lang tid, inden han har anvendt varemærket. der har været en nedsat brug af varemærket i
en periode på lidt under to år på grund af sygdom.
conoco inc.s advokat har anført, at baggrunden for deklarationen var, at conoco inc. i 1982 blev
modholdt registreringen af jel og derfor rettede henvendelse til peter baunsgaard om samtykke, hvilket
førte til deklarationens afgivelse. i 1996 ville conoco inc. gøre re-
gistreringen af jet mere tidssvarende, men fik ikke samtykke hertil af peter baunsgaard.
det følger af en fortolkning af deklarationen, at krav om yderligere betaling forudsætningsvist er i strid
med deklarationen.
                                                     - 7 -
det er en forudsætning for deklarationen, at varemærket jel er retskraftig. risikoen for denne
forudsætnings svigten påhviler sagsøger. denne forudsætning er bristet efter patent- og varemærke-
styrelsens ophævelse af varemærket. dette følger også af en fortolkning af deklarationens punkt 3, som
endvidere forudsætter, at det er registreringen af jel fra 1982, som skal være i kraft, for at der er tilsagn
om støtte til udvidelse af regi- streringen. conoco inc. vil derfor ikke være forpligtet til at acceptere en
nyregistrering af varemærket jel, hvis registreringen ophæves på grund af manglende brug.
det skal også tages i betragtning i forbindelse med sagen, at varemærkerne ikke er forvekslelige, at der
ikke er vareartslighed, og at det kan lægges til grund, at jet er velkendt.
conoco inc. er derfor ikke forpligtet til at meddele samtykke som anført i sagsøgers påstand 1.
brugspligtreglerne blev vedtaget i 1991 og var således ikke gældende, da deklarationen blev afgivet.
brugspligten er indført, da det ikke ønskes, at varemærker, der ikke bruges, skal hindre nye
varemærkeregistreringer, og begæringen om ophævelse af jel er da også blevet imødekommet af patent-
og varemærkestyrelsen. der kan ikke i deklarationen indlægges en forpligtelse til at afstå fra at kræve
jel ophævet, hvis betingelserne er tilstede. det er ikke de rettigheder, der opnås efter deklarationen,
som anvendes til at begære jel ophævet - det er de generelle regler om brugspligt. der er ikke tale om,
at conoco inc. har fraskrevet sig rettigheder, som senere er tillagt ved lovgivning.
conoco inc. er derfor berettiget til at søge at få registreringen af jel ophævet som følge af manglende
brug og må derfor frifindes for sagsøgers påstand 2.
conoco inc. har retlig interesse i at søge varemærket jel ophævet på grund af manglende opfyldelse af
brugspligten. trods opfordringer er peter baunsgaard ikke fremkommet med andet materiale om
opfyldelse af brugspligten end det fremlagte. registreringen i handelsregistret viser ikke en brug af
varemærket jel, og erklæringen fra told- og skat nævner ikke jysk el-jel, men et andet firma.
erklæringen fra tkl a/s viser blot, at jel anvendes som firmanavn, hvilket ikke bestrides. der er ikke i
øvrigt fremlagt dokumentation for brug af jel for den relevante periode, da brug efter begæring om op-
hævelse ikke kommer i betragtning, jf. varemærkelovens § 28, stk. 3. der er muligt dokumenteret et
sygefravær for peter baunsgaard på en måneds tid, men brugspligtsperioden forlænges så blot
tilsvarende. der er derfor ikke ført bevis for en reel brug af varemærket i brugsperioden, hvorfor det må
ophæves.
rettens afgørelse
reglerne om brugspligt for varemærker blev indført ved varemærkeloven af 6. juni 1991 og var derfor
                                                      - 8 -
ikke gældende, da counter declaration af 4. maj 1983 blev afgivet. parterne kan derfor ikke
forudsætningsvist have taget stilling til spørgsmålet om, hvorvidt adgangen til at begære varemærket jel
ophævet af varemærkeregisteret skulle være udelukket for conoco inc.s vedkommende.
efter en fortolkning af aftalen er det alene de rettigheder, der er opnået ved peter baunsgaards samtykke
til registreringen af jet i 1982, som conoco inc. ikke må anvende mod peter baunsgaard. derfor findes
conoco inc., som i 1996 har indgivet ansøgning om en udvidet registrering af varemærket jet, ikke efter
deklarationen at være afskåret fra at begære varemærket jel ophævet.
conoco inc. frifindes derfor for sagsøgers påstand 2.
der er ikke ført bevis for, at varemærket jel har været i brug i en 5-årsperiode forud for begæringen om
ophævelse af varemærket. selv om det blev antaget, at 5-årsperioden skulle kunne forlænges en kortere
periode på grund af sygdom, er brugspligten for varemærket ikke opfyldt. retten ophæver derfor re-
gistreringen af varemærket jel som angivet i conoco inc.s selvstændige påstand.
jysk el - jel v/ peter baunsgaards påstand om, at conoco inc. tilpligtes at meddele samtykke til
registrering af varemærket jel må herefter behandles på baggrund af, at varemærkeregistreringen fra
1982 er ophævet.
i deklarationen afgives et løfte om, at conoco inc. altid vil være villig til at give samtykke til peter
baunsgaards registrering af varemærket jel eller lignende i alle klasser, for så vidt det ikke vil stride mod
varemærkeregistrering af jet.
den afgivne counter deklaration blev afgivet på baggrund af, at peter baunsgaard havde meddelt
samtykke til registreringen af jet i klasse 37. peter baunsgaard havde således ved afgivelsen af
deklarationen opfyldt sin del af den aftale, der lå til grund af afgivelse af deklarationen. deklarationen må
forstås på denne baggrund. deklarationen er ikke efter sin ordlyd eller efter en fortolkning heraf
begrænset, således at senere ophævelse af varemærkeregistreringen jel fritager conoco inc. for de
forpligtelser, der følger af deklarationen. at der i deklarationen skulle ligge en forudsætning fra conoco
inc.'s side herom, må afvises efter baggrunden for deklarationens tilblivelse, og en sådan forudsætning
ville i givet fald heller ikke have været kendelig for peter baunsgaard.
da retten ligesom conoco inc.s advokat ikke finder, at der er vareartslighed mellem bygge-, reparations-
og installationsvirksomhed og de varer og tjenesteydelser, som dækkes af den nuværende registrering af
jet i klasse 37 samt den udvidelse af registreringen, som conoco inc. har ansøgt om i 1996, tages
sagsøgers påstand 1 til føl ge.
                                                    - 9 -
                                     thi kendes for ret:
sagsøgte, conoco inc. usa, tilpligtes at meddele samtykke til sagsøger, jysk el jel v/peter baunsgaard
for registrering af varemærket jel i klasse 37, byggevirksomhed, reparationsvirksomhed og
installationsvirksomhed hos patent- og varemærkestyrelsen.
conoco inc. frifindes for jysk el - jel v/ peter baunsgaards påstand 2.
jysk el - jel v/ peter baunsgaards registrering af ordmærket jel (vr 00.501 1982) ophæves.
hver af parterne bærer egne sagsomkostninger.
                                      mette christensen
otto raben                                                      klaus stampe tønnes pedersen
                                           (sign.)
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                             p. j. v. sø- og handelsretten, den