text:
- iiw
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                           dom
afsagt den 14. januar 2019
o-1-17
                                   copenhagen paintball arena aps
                                   (advokat lars bastholm)
                                   mod
                                   projektselskabet esc 2014 aps under likvidation
                                   (advokat finn overgaard)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 9. februar 2017, drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, projektselska-
bet esc 2014 aps under likvidation (herefter projektselskabet), skal betale erstatning for
bortfjernelse af et kunstgræstæppe tilhørende sagsøgeren, copenhagen paintball arena aps
(herefter cpa), samt dagbøder for forsinket aflevering.
cpa har nedlagt følgende påstande:
                                                  -2-
1.sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale 187.301,11 kr. (græstæppe rest) med tillæg af pro-
  cesrente fra den 27/6-14 til betaling sker.
2.sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale 65.173,46 kr. (ekstra nedtagning) med tillæg af pro-
  cesrente fra den 2/7-14 til betaling sker.
3.sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale 730.060 kr. (dagbøder) med tillæg af procesrente fra
  den 18/7-14 til betaling sker.
overfor projektselskabets selvstændige påstand har cpa påstået frifindelse.
projektselskabet har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et
mindre beløb end påstået.
projektselskabet har endeligt nedlagt selvstændig påstand om, at sagsøger skal betale
385.249,85 kr.
oplysningerne i sagen
i 2013 blev projektselskabet, der ejes af fonden wonderful copenhagen, etableret med det
formål at varetage opgaver i forbindelse med afvikling af eurovision song contest i køben-
havn. konkurrencen skulle afholdes i b&w hallerne på refshaleøen, som ejes af refshaleø-
ens ejendomsselskab a/s (herefter reda). reda udlejer dele af b&w hallerne til cpa, som
driver copenhagen paintball arena i hallen.
i november 2013 blev der indgået aftale mellem cpa og dennes søsterselskab på den ene
side og reda på den anden side. aftalen angik afholdelse af eurovision song contest i
cpa’s lejemål. det er oplyst, at projektselskabet har anerkendt at være forpligtet af aftalen,
uanset at denne alene er indgået mellem cpa og reda. af aftalen fremgår blandt andet:
                                                -3-
”…
aftalen angår rents og cpa lejekontrakter med reda samt reda’s ret til at holde eu-
ropean song contest i 2014 på cpa’s lejemål.
parterne har aftalt følgende:
§1
reda sørger for, at der til cpa betales 1.540.999,40 kr. som beskrevet i det af cpa afgiv-
ne tilbud angående afholdelse european song contest i 2014 på cpa’s lejemål.
beløbet betales som modydelse for, at der afholdes european song contest på cpa’s le-
jemål i overensstemmelse med det beskrevne i det af cpa afgivne tilbud angående af-
holdelse european song contest i 2014 på cpa’s lejemål.
beløbet betales i 2 rater, 790t kr. den 16. oktober 2013, og resten den 17. december 2013.
ovennævnte beløb er excl. moms.
i tilfælde af, at woco ikke rettidigt afleverer hallen til cpa i brugbar stand den 12. maj
2014 kl. 16.00, betaler woco dagbøder til cpa. dagboden (momsfrit) fastsættes som føl-
ger:
dagbod ved aflevering tirsdag den 13. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering onsdag den 14. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering torsdag den 15. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering fredag den 16. maj 2014 kr. 10.000,00
dagbod ved aflevering lørdag den 17. maj 2014 kr. 35.000,00
dagbod ved aflevering søndag den 18. maj 2014 kr. 5.000,00
dagbod ved aflevering mandag den 19. maj 2014 kr. 15.000,00
dagbod ved aflevering tirsdag den 20. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering onsdag den 21. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering torsdag den 22. maj 2014 kr. 4.000,00
dagbod ved aflevering fredag den 23. maj 2014 kr. 10.000,00
dagbod ved aflevering lørdag den 24. maj 2014 kr. 35.000,00
dagbod ved aflevering søndag den 25. maj 2014 kr. 5.000,00
dagbod ved aflevering mandag den 26. maj 2014 kr. 25.000,00
såfremt aflevering ikke sker senest kl. 16.00 anses aflevering først for sket den efterføl-
gende dag, medmindre andet aftales.
skulle det mod al forventning trække yderligere ud, benyttes for de følgende ugedage
dagbodstaksterne for perioden 20. – 26. maj 2014, dog med et dagligt tillæg på kr. 10.000.
aflevering den 27. maj 2014 medfører således dagbod kr. 14.000, og så fremdeles.
i det omfang woco ikke betaler cpa’s huslejeudgift direkte til udlejer, forhøjes dagbo-
den med kr. 4.645,00 pr. dag...”
                                                 -4-
parterne er enige om, at projektselskabet i forbindelse med forberedelserne af eurovision
song contest fjernede et kunstgræstæppe på 6.000 m2, som cpa havde liggende i sit lejemål
i hallen. der opstod umiddelbart herefter strid om årsagen til tæppets fjernelse og spørgsmå-
let om pålægning af nyt tæppe samt omkostningerne herved.
det er oplyst, at projektselskabet antog morten pankoke som ekstern rådgiver og selskabet
show crew som samarbejdspartner.
i en mail af 5. marts 2014 skrev brian sanvig, direktør i cpa, til morten pankoke med kopi til
show crew, at per majdal fra show crew havde informeret om, at kunstgræs mm. skulle
fjernes fra hallen grundet brandfare eller politikrav. brian sanvig gjorde i mailen opmærk-
som på, at dette ikke var en del af den oprindelige aftale.
i en mail af 6. marts 2014 til morten pankoke med kopi til show crew meddelte brian san-
vig, at det ikke var lykkedes ham og sine 5 medarbejdere at rulle tæppet sammen grundet
dets vægt og beskaffenhed. brian sanvig oplyste om en timepris på 275 kr. for sin og ekster-
ne medarbejderes arbejdskraft.
i en mail af 7. marts 2014 rykkede brian sanvig for svar og anmodede om tilbagemelding på
mails af hensyn til dokumentation for korrespondancen.
ved mail af 24. marts 2014 til blandt andet martin bender fra projektselskabet krævede cpa
erstatning for genanskaffelse og pålægning af nyt græstæppe.
ved mail af 8. april 2014 afviste projektselskabet kravet og henviste blandt andet til, at der
ikke forelå myndighedsgodkendelse til virksomheden, og at græstæppet var ulovligt og der-
for skulle fjernes. projektselskabet oplyste, at lejemålet ville blive tilbageleveret som aftalt,
men uden tæpperne.
                                                     -5-
ved mail af 9. april 2014 til projektselskabets advokat bemærkede cpa’s advokat, at græs-
tæppet formentlig var lovligt til cpa’s virksomhed, men ulovligt til det event, som projekt-
selskabet skulle afholde.
som dokumentation for, at græstæppet var lovligt til cpa’s virksomhed er fremlagt mail af
16. marts 2018 fra hovedstadens beredskab samt instruks af 6. september 2013 fra køben-
havns politi med godkendelse af cpa’s baneanlæg til paintballskydning.
projektselskabet har under hovedforhandlingen frafaldet synspunktet om, at græstæppet var
ulovligt til cpa’s virksomhed.
eurovision song contest blev afholdt den 10. maj 2014.
ved mail af 15. maj 2014 til brian sanvig orienterede martin bender om, at projektselskabet
ville foretage aflevering den 18. maj 2014. af en mail af 18. maj 2014 mellem samme parter -
forud for afleveringen - fremgår blandt andet ”med hensyn til reetablering af hegn, søjler, lysind-
fald fra loft og porte er det en sag mellem dig og refshaleøens ejendomsselskab som har ansvaret for
udførelsen af disse arbejder.”
brian sanvig besvarede mailen den 19. maj 2014 og oplistede en række mangler og afviste, at
der var sket aflevering, før disse var udbedret. som mangler var anført blandt andet, at
kunstgræsset ikke var reetableret, nivellering i gulv var ødelagt, repos ikke reetableret, nød-
udgange blokeret, branddør ikke reetableret, hallen mørklagt og manglende døre i hallen.
den 19. maj 2014 skrev claus hovmøller jensen fra reda til martin bender, at han forven-
tede, at de af brian sanvig oplistede mangler udbedres øjeblikkeligt.
cpa reklamerede over manglerne igen ved mails af 23. 26. og 28 maj 2014 til projektselskabet
og reda og gjorde opmærksom på, at der påløb dagbøder.
                                                     -6-
ved mail af 4. juni 2014 fastholdt projektselskabet, at aflevering havde fundet sted den 18.
maj 2014. projektselskabet afviste endvidere, at der påløb dagbøder og henviste til, at cpa
ikke havde tilladelse fra kommunen til at drive sin virksomhed og dermed ikke led et drifts-
tab.
ved mail af 10. juni 2014 skrev martin bender til brian sanvig, at projektselskabet ville sørge
for reparation af skaderne i gulvet, idet han samtidigt oplyste, at han ville informere reda
om deres ansvar for skaderne i gulvet.
ved mail af 11. juni 2014 redegjorde brian sanvig for fakturanr. 588 vedrørende dagbøder for
uge 20 og fakturanr. 591 vedrørende mandetimer, og samme dag svarede martin bender, at
han ville betale de fakturaer, som de var enige om, og at brian sanvigs argumenter så rigtige
ud.
ved mail af 13. juni 2014 til martin bender og i kopi til blandt andet klaus hahn fra reda
skrev brian sanvig, at det nye græstæppe ankom onsdag eller torsdag ugen efter (dvs. den
18. eller 19. juni 2014), og at der efter aftale med martin bender var lavet optegninger på gul-
vet over hullerne, der skulle udbedres.
samme dag svarede martin bender, at han havde bestilt håndværkere, som ville udbedre
hullerne inden onsdag ugen efter.
ved mail af 16. juni 2014 meddelte københavns politi, at der ”flere steder var dybe huller i be-
tongulvet, der frembød fare for faldulykker, hvorfor banen ikke vil kunne sikkerhedsgodkendes… der
gives tilladelse til reetablering af indendørs paintball skydebane… banen må først tages i brug når de
er blevet sikkerhedsgodkendt og ny instruks udfærdiget.”
ved instruks af 23. juni 2014 fra københavns politi blev hallen på ny godkendt til paintball-
skydning.
                                                 -7-
projektselskabet blev den 31. maj 2016 vedtaget likvideret, og advokat finn overgaard blev
valgt som likvidator.
det af cpa fremsatte krav
ved mail af 7. juni 2016 anmeldte cpa et krav i likvidationsboet på 730.060 kr. med tillæg af
procesrente fra den 18. juli 2014 vedrørende dagbøder for forsinket aflevering af hallen og
252.474,57 kr. med tillæg af procesrente fra den 27. juni 2014 vedrørende erstatning for de-
strueret græstæppe. af anmeldelsen fremgår, at der i beløbet vedrørende græstæppet er fo-
retaget modregning af en kreditnota på 385.000 kr.
der er fremlagt kreditnotakopier nr. 579 og nr. 580 af 1. april 2014 vedrørende momsbeløb på
hhv. 197.500 kr. og 187.749,85 kr., i alt 385.249,85 kr. det er oplyst, at krediteringen skyldes,
at cpa fakturerede og modtog betaling af det i aftalen anførte beløb på 1.540.999,40 kr. med
tillæg af moms, uanset at det af aftalen fremgår, at beløbet er eksklusiv moms.
likvidator afviste kravet ved brev af 13. januar 2017.
som dokumentation for kravet vedrørende græstæppet i påstand 1 har cpa fremlagt faktu-
ranr. 583 pålydende 507.377,50 kr. inkl. moms, udstedt af cpa til projektselskabet den 28.
maj 2014. beløbet er specificeret således, at 210.925 kr. ex. moms vedrører køb af kunstgræs,
17.848 kr. ex. moms vedrører fragt, 77.129 kr. ex. moms vedrører told, og 100.000 kr. ex.
moms vedrører etablering.
som underliggende bilag er fremlagt en faktura af 24. april 2014 udstedt af wuxi jiazhou ar-
tificial turf company til cpa for køb af 6300 m2 kunstgræs til 40.950 usd med tillæg af fragt
på 1.600 og 2.750 usd, i alt 45.300 usd.
endvidere er fremlagt en import faktura af 16. juni 2014 udstedt af maersk agency denmark
til cpa på 2.328,81 kr. inkl. vat vedrørende levering af 1 container fra shanghai til køben-
havn, en faktura af 13. juni 2014 udstedt af schenker a/s til cpa på 3.558,56 kr. inkl. moms
                                                 -8-
vedrørende spedition, fortoldning og kørsel af en container samt en importspecifikation af 1.
september 2014 fra skat til cpa pålydende 80.392 kr. perioden er angivet at vedrøre juni
2014.
endelig er fremlagt en udskrift fra cpa’s bookingsystem for 2014.
som dokumentation for kravet vedrørende ekstra nedtagning har cpa fremlagt fakturanr.
591 af 2. juni 2014 udstedt af cpa til projektselskabet. beløbet på 65.173,46 kr. inkl. moms
angives at vedrøre 84 mandetimer á 275 kr., i alt 23.100 kr. ex. moms, harald nyborg med
5.365,40 kr. ex. moms og høyer & nissen med 23.673,37 kr. ex. moms. som underliggende bi-
lag hertil er fremlagt faktura af 6. marts 2014 fra harald nyborg pålydende 5.354,40 kr. ex.
moms vedrørende bl.a. presenning samt faktura af 25. april 2014 fra høyer & nissen påly-
dende 23.673,37 kr. ex. moms vedrørende flytning af kompressor fra hallen samt reparation
af telefonforbindelse.
parterne er enige om, at kravet vedrørende dagbøder er opgjort i overensstemmelse med af-
talens ordlyd.
som dokumentation for, at cpa ikke har lidt et tab har projektselskabet fremlagt årsrapport
for cpa for årene 2014 og 2015. af begge rapporter fremgår, at der verserer en sag om kom-
munal tilladelse til at drive virksomhed på adressen. af årsrapporten for 2015 fremgår, at
selskabets resultat efter omstændighederne er tilfredsstillende, men mindre end i 2014, der
var præget af indtægter fra eurovision song contest.
af et brev af 1. august 2014 fra københavns kommune fremgår blandt andet, at cpa i man-
ge år har drevet virksomhed i de gamle sektionshaller uden at have en byggetilladelse og
dermed en godkendelse af brandmyndighederne.
projektselskabets selvstændige modkrav
                                                  -9-
projektselskabet har som selvstændig påstand fremsat krav om betaling af 385.249,85 kr. sva-
rende til kreditnotakopier nr. 579 og nr. 580 af 1. april 2014 vedrørende momsbeløb på hhv.
197.500 kr. og 187.749,85 kr., i alt 385.249,85 kr.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af brian sanvig, philip ravn og martin bender.
brian sanvig har forklaret blandt andet, at han ejer og driver en række virksomheder, her-
under cpa, som han stiftede i 2003. paintball er en lille sport med cirka 150 udøvere i dan-
mark, som blandt andet deltager i turneringer i europa. cpa startede i nogle mindre lokaler
på refshaleøen, men i 2010 flyttede de til deres nuværende lokation, hvor de lejer den ene af
to b&w haller. her fik de et areal, der var tre gange så stort og fik endvidere et stort uden-
dørsareal. paintball er en amatørsport i danmark, og cpa er det primære træningssted. han
tjener udelukkende på udlejning af paintball, laser, rodeotyr mv. i 2014 havde de ca. 10 for-
skellige forlystelser. cpa er vækstet siden 2003, også på omsætningen. han har aldrig fået
udbetalt løn fra cpa, men trækker løn fra sine andre virksomheder.
i sommeren 2013 blev han kontaktet af sin udlejer, reda, som udbad sig nogle tal til brug
for et kommende projekt. senere samme år deltog han i et møde med wonderful copenha-
gen, hvor han blev præsenteret for projektet, som viste sig at være det internationale melodi
grand prix. i mødet deltog claus hovmøller fra reda samt martin bender og morten
pankoke, som var meget begejstrede for kunstgræstæppet. på udendørsarealet var der på
daværende tidspunkt kun et café-område, nogle opmagasineringscontainere samt omklæd-
ningsvogne. tanken var at flytte så mange af indendørsaktiviteterne udenfor, for at bevare
en omsætning. indendørs var der 3 paintball baner samt et stort eventområde. i 2014 havde
han ca. 20.000 kunder om året
                                                - 10 -
martin bender og morten pankoke mente, at de kunne tilbagelevere hallen efter 3 dage. han
satte spørgsmålstegn herved, men det var baggrunden for, at afleveringsdagen blev aftalt til
den 12. maj 2014.
hans virksomhed er bygget op på afregningssystemet, flexi book, hvor man kan se alle virk-
somhedens kunder, medarbejdere, vagtplaner mv. han skulle lukke helt ned for sin forret-
ning i perioden fra primo marts til medio maj 2014. beløbet på 1,5 mio. kr., som var betaling
for, at han ikke kunne drive sin forretning, var baseret på omsætningen det foregående år,
tillagt 10 % i forventet vækst.
på et tidspunkt i forløbet blev han kontaktet af martin bender, som oplyste, at han ikke kun-
ne overholde aftalen om aflevering efter 3 dage. martin bender udbad sig en 2-ugers dag-
bodsoversigt, og det er denne, som er medtaget i aftalen. taksterne er sat i forhold til, hvor
mange kunder cpa havde de pågældende dage året forinden. nogle dage var sat højt, fordi
de lå i konfirmationsperioden, ligesom der blev afviklet mange bryllupper i denne periode.
tillægget på 10.000 kr. pr. dag ved aflevering senere end den 26. maj 2014 skyldtes, at cpa’s
kunder typisk booker 2 måneder i forvejen, og cpa ville være nødsaget til at henvise disse
kunder til en konkurrent. alt dette blev drøftet med martin bender.
i marts 2014 skulle hallen rømmes, og de hyrede en masse mennesker til dette formål. det
var defineret i den oprindelige aftale, hvad der skulle fjernes, og hvad der skulle blive i hal-
len. den 5. marts 2014 fortalte per majdal fra show crew, at hans brandkonsulent havde op-
lyst, at græstæppet var ulovligt og skulle fjernes. tæppet er lovligt i hans paintball arena, og
han har hele tiden været i den tro, at han drev hallen lovligt. brandmyndighederne var forbi
i 2010 sammen med den skydebanesagkyndige fra politiet, men det kan han ikke dokumen-
tere. i den forbindelse fik de blandt andet opsat nogle branddøre, for at opfylde kravene til
nødudgange.
                                                - 11 -
han kontaktede københavns brandvæsen, som oplyste, at der ikke var udstedt et påbud om
fjernelse af græstæppet. han fik endvidere oplyst, at der gælder forskellige krav til en paint-
ball arena og til et forsamlingshus.
dagen efter, den 6. marts 2014, kontaktede han en dansk gulvdistributør, som estimerede
prisen på at fjerne tæppet i hel stand. det ville blive dobbelt så dyrt, som et nyt tæppe. det
ville hverken han eller martin bender betale. de forsøgte derfor selv at fjerne tæppet i hel
stand, men det lykkedes ikke. nogle dage senere fjernede projektselskabet tæppet og kasse-
rede det. han har ikke fået en forklaring på, hvorfor de gjorde det.
man kan ikke drive en paintball arena uden et græstæppe, og han var derfor nødt til at købe
et nyt. allerede i marts 2014 bestilte han nogle prøver på et græstæppe i kina. den gamle
model var udgået, og han ville ikke købe et bedre tæppe, end det gamle. han indhentede
prøver fra 3 forskellige firmaer. han skulle se på tæppets på luv, tykkelse af bund, leverings-
tid mv. han har købt et ringere tæppe, som falder hurtigere sammen. han vil anslå, at tæp-
pet er af ca. 15 % dårligere kvalitet. han bestilte tæppet i marts 2014. datoen på fakturaen fra
den kinesiske leverandør, den 24. april 2014, er den dato, hvor tæppet kunne sættes i pro-
duktion.
han deltog ikke i afleveringsforretningen den 18. maj 2014. philip ravn deltog som repræ-
sentant for cpa. han havde oplyst philip ravn om, at han selv ville se hallen, før hans god-
kendelse. han besigtigede hallen dagen efter, og her konstaterede han meget store og dybe
huller i betongulvet, en repos var ikke genetableret, de eksisterende nødudgange var ikke re-
etableret, der var ingen strøm, nogle bærende søjler var fjernet og ikke genetableret. der gik
lang tid, før manglerne blev udbedret. han rykkede herfor på mail den 13. juni 2014, herun-
der også til reda, som var cc på mailen. på dette tidspunkt var der fortsat huller i gulvet, og
branddørene var ikke reetableret. dette blev først udbedret dagen før tæppets ankomst, den
16. eller 17. juni 2014.
                                               - 12 -
paintball hører under våbenloven og skal godkendes hvert år af politiet.
tæppet er lavet af plastik og har en lang holdbarhed. han forventer, at det har en levetid på
20 år. han ser i dag ingen slid på tæppet, som blev lagt i 2014.
den forsinkede aflevering medførte manglende tillid fra kunderne, og de havde meget svært
ved at få omsætning. deres driftsunderskud i 2014 skyldtes, at de her gik i gang med at byg-
ge på udendørsarealet. deres bedste periode var perioden, hvor mgp blev afholdt.
kravet for selve græstæppet i fakturaen af 28. maj 2014 fremkommer ved, at de har reduceret
prisen for det købte græstæppe på 6300 m2, så det svarer til 6000 m2. fragten dækker over to
skibscontainere, som blev fragtet fra kina til københavn. han kan ikke redegøre nærmere
for opgørelsen, da hans datter, som stod for opgørelsen, er afgået ved døden. beløbet på
100.000 kr. for etablering er estimerede mandetimer. hver græsrulle indeholder 100 m2 og
vejer 256 kg. de var 6 -8 personer, både interne og eksterne folk, som lagde gulvet. estimatet
er foretaget, før arbejdet blev udført.
fakturaen af 2. juni 2014 vedrørende ekstra nedtagning dækker over mandskab den 5. marts
2014 og de følgende dage. el vedrører flytning af en kompressor og udgiften til harald ny-
borg vedrører presenninger.
han har ikke noget aftalegrundlag med projektselskabet, og der foreligger kun en aftale mel-
lem reda og cpa. det i aftalen nævnte tilbud er ikke fremlagt i sagen. beløbet på 1,5 mio.
kr., som skulle dække deres tab og goodwill, blev aftalt med martin bender i de oprindelige
aftaler.
                                                - 13 -
philip ravn har forklaret blandt andet, at han er ansat i alle brian sanvigs virksomheder,
herunder cpa, hvor han står for markedsføring, reklame, sociale medier mv. han har været
ansat i 9 år. han var ikke involveret i brandsyn og godkendelser.
der blev indgået nogle klare aftaler, som ændrede sig løbende, blandt andet fordi projektsel-
skabet stødte ind i nogle ting, som de ikke havde tænkt over. cpa var villige til at give en
hjælpende hånd, og de havde ledigt personale, som kunne hjælpe til. han deltog som en
praktisk gris. kunstgræsset skulle efter planen være blevet i hallen, men projektselskabet
fandt ud af, at græsset ikke måtte ligge der. han var ikke involveret i fjernelsen. projektsel-
skabet besluttede at fjerne tæppet på cpa’s regning.
han deltog i afleveringsforretningen den 18. maj 2014 sammen med nogle håndværkere,
morten pankoke og en person fra reda. han kunne konstatere en række mangler. der var
blandt andet ingen døre, der var huller i gulvet, som var kritiske for deres kunder, en repos
var ikke reetableret, og græstæppet manglede. græstæppet har en vigtig funktion, da det
sikrer, at kunderne ikke glider rundt. han videregav informationerne til brian sanvig, og
han oplyste de tilstedeværende, at han blot var der for at dokumentere projektselskabets øn-
ske om at aflevere.
han kan ikke længere redegøre for tallene fra bookingsystemet.
martin bender har forklaret blandt andet, at han var direktør for projektselskabet i 2014. han
har siden foråret 2015 været direktør i visit sydsjælland a/s og beskæftiger sig således fort-
sat med turisme og destination management.
                                               - 14 -
b &w hallerne blev udvalgt til afholdelse af det internationale melodi grand prix. hallerne
blev benyttet af cpa og det kongelige teater. projektselskabet skulle bruge alle hallerne og
derudover bygge 64.000 m2 udenfor.
aftalen mellem reda og cpa er ikke underskrevet af projektselskabet eller wonderful co-
penhagen. reda spillede en central rolle, da de ejer b & w hallerne og administrer hele
refshaleøen. reda stod for at håndtere lejerne, herunder cpa. han var selv involveret i
forhandlingerne med cpa på den måde, at han havde nogle drøftelser med brian sanvig, og
de afholdt nogle bilaterale møder omkring nogle detaljer. reda har udarbejdet aftalen. der
foreligger ikke en aftale mellem cpa og projektselskabet, men projektselskabet har taget af-
talen mellem reda og cpa til efterretning. beløbet på ca. 1,5 mio. kr. var et resultat af en
lang række mellemregninger. projektselskabet bad om en pris for at overtage cpa’s lejemål i
den pågældende periode. prisen blev formentlig sammensat af cpa og bestod formentlig af
tabt fortjeneste og goodwill. han husker, at der var et tilbud, som indeholdt en specificeret
beregning af de ca. 1,5 mio. kr. beløbet var ekskl. moms, jf. aftalen. han var ikke involveret i
betalingen.
afleveringsdatoen blev formentlig aftalt til den 12. maj 2014, fordi de estimerede, at de kun-
ne aflevere hallen indenfor et par dage. det viste sig dog ikke at holde.
bestemmelsen om dagbøder var et resultat af, at der var en risiko for, at projektselskabet ikke
kunne aflevere arenaen til den aftalte dato. han husker ikke, hvordan beløbene fremkom-
mer, da det var cpa, som kom med tallene. de var nødt til at gå ud fra, at tallene var valide.
han har ikke introduceret dagbodsbestemmelsen.
                                                - 15 -
projektselskabet skulle levere en hal til danmarks radio og eurovision song contest, som
var godkendt i forhold til alle myndighedskrav. de hyrede en række sikkerhedskonsulenter,
så de kunne holde danmarks radio og eurovision song contest orienteret.
morten pankoke var ansvarlig for etablering af arenaen i b & w hallerne, og show crew,
som var underleverandør til morten pankoke, stod for en række praktiske opgaver. pankoke
og show crew var hyret af projektselskabet. han var ikke selv involveret i problemerne med
græstæppet, men var dog i dialog med morten pankoke herom. de ønskede at foretage så få
ændringer som muligt, da de vidste, at alt skulle reetableres. kravet om at tæppet skulle ud
var ikke deres ønske.
han var ikke personligt involveret i fjernelse af tæppet. han fik at vide, at det var besværligt
at fjerne tæppet. det kunne ikke rulles sammen uden at gå i stykker. cpa og morten panko-
ke var uenige om, hvorvidt det skulle fjernes eller ej. morten pankoke traf beslutningen om
at fjerne tæppet.
da han sendte mailen den 15. maj 2014 var det projektselskabets opfattelse, at hallen var klar
til at blive afleveret den 18. maj 2014 som en tom skal, så paintball banen kunne reetableres.
han var tilstede ved afleveringsforretningen den 18. maj 2014 sammen med nogle fra hans
team. dernæst var reda og cpa repræsenteret. afleveringsforretningen forløb stille og ro-
ligt. det var en nøgtern gennemgang med det for øje, at der skulle reetableres en paintball
bane. det var hans opfattelse, at hallen var i brugbar stand til cpa’s formål den 18. maj 2014.
manglerne ved hegn, søjler, lysindfald og porte forhindrede ikke afleveringen. efter mødet
var det hans opfattelse, at der var sket aflevering. der kom ikke indsigelser fra hverken cpa
elle reda. han blev derfor overrasket over mailen af 19. maj 2014 fra brian sanvig. der var
                                                 - 16 -
en række af de i mailen nævnte mangler, som de ikke kunne lave, da de var bundet af en
kontrakt om, at de ikke måtte lave forbedringer på redas bygninger.
han var også overrasket over mailen af 19. maj fra reda, da det efter hans opfattelse var
reda, der skulle udbedre manglerne. det var også reda, som endte med at udbedre disse
mangler. hullerne i gulvene var opstået, fordi reda havde fjernet nogle store søjler, og det
var derfor også reda, som skulle udbedre denne mangel. cpa holdt fast i, at reposen skulle
reetableres, selvom det var en klar forbedring. projektselskabet skulle stå for udbedring af
lamperne, mens reda skulle stå for dørene. hele skallen var redas ansvar, og alt indenfor
skallen var projektselskabets ansvar. det handlede om at foretage reetablering uden forbed-
ringer, da der var tale om offentlige midler.
han rykkede reda for udbedring af hullerne i gulvet, men han endte med selv at tage initi-
ativ til at få repareret hullerne. det gjorde han for at få lukket sagen, og ikke fordi han mente,
at det var projektselskabets ansvar.
det var planen, at tæppet skulle blive liggende, men da det ikke var lovligt, var de nødt til at
fjerne det. ved afleveringen den 18. maj 2014 var der ikke lagt et nyt tæppe. der var uenig-
hed om, hvem der skulle reetablere gulvet. projektselskabets holdning var, at cpa skulle be-
tale regningen for tæppet.
parternes synspunkter
for sagsøger, cpa, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kumentet af 6. juni 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”…
       indgåelsen af aftalen mellem parterne
                                                - 17 -
…
i november 2013 blev der i al hast indgået aftale (bilag 1) mellem udlejer på den ene side
og min klient og klientens søsterselskab (rent rengøringskompagni aps) på den anden
side. som det fremgår, angik aftalen afholdelsen af esc i sagsøgers lejemål.
i aftalen er anført, at det udlejende selskab er ”reda a/s”. dette er kaldenavnet for det
selskab, der udlejer hallen til min klient. aftalen er således indgået mellem min klient og
refshaleøens ejendomsselskab a/s (udlejer).
aftalen (bilag 1) er på reda a/s’ vegne underskrevet af administrerende direktør for
refshaleøens ejendomsselskab a/s, advokat christian herskind jørgensen.
på side 2 er indsat vilkår angående afleveringsterminer og dagbod som følge af forsinkel-
se med afleveringen.
selvom aftalen ikke formelt er underskrevet af sagsøgte, har sagsøgte anerkendt at være
forpligtet af aftalen angående dagbøder overfor min klient.
græstæppet og afleveringen
i forbindelse med forberedelsen af esc havde projektselskabet fra primo 2014 rådighe-
den over den hal, hvorfra min klient normalt driver paintball centeret.
min klients drift af paintballarenaen var foregået igennem 10 år. min klient var og er af
den opfattelse, at alle godkendelser fra politi, brandmyndigheder og kommune forelå og
foreligger. eksempelvis blev banen løbende besigtiget og godkendt af skydebanemyn-
dighederne (politiet), jf. instruks af 6. september 2013 (bilag 2) og af 6. marts 2014 (bilag
3).
tilsvarende havde brandmyndigheden besigtiget hallen, banen og græstæppet uden be-
mærkninger.
i overensstemmelse hermed havde min klient ikke modtaget påtaler fra nogen instans
angående manglende godkendelser, uanset at ingen offentlig instans kunne være i tvivl
om paintball arenaen eksistens igennem en periode på 10 år.
min klient er således af den opfattelse, at han i hvert fald de sidste 10 år har haft tilladelse
til at drive virksomheden. i modsat fald ville kommunen selvsagt have grebet ind.
virksomheden er tilsvarende fortsat blevet drevet uafbrudt siden modparten aflevering i
juni 2014, det vil sige i det seneste 4 år.
i marts 2014 konstaterede min klient, at projektselskabet havde bortfjernet, bortkørt og
destrueret det kunstgræstæppe, som min klient indtil da havde anvendt i hallen. projekt-
selskabet fremførte som begrundelsen herfor, at kunstgræstæppet ikke skulle være god-
kendt af myndighederne.
jeg sendte den 24. marts 2014 (bilag 4) reklamation til projektselskabet desangående.
                                                  - 18 -
min klient henvendte sig til brandmyndighederne, der oplyste, at de ikke havde nogen
indvendinger mod græstæppet. i stedet henvistes min klient til at kontakte kommunens
bygningsmyndigheder. ved mail af 1. april 2014 (bilag 5) kontaktede jeg både brand-
myndighederne og bygningsmyndighederne.
…
som det fremgår, anmode jeg i mailen af 9. april 2014 projektselskabet om at dokumente-
re de postulater, der blev fremsat den 8. april 2014. projektselskabet har ikke dokumente-
ret et eneste af disse postulater.
…
det bemærkes, at der var tale om et kunstgræstæppe på mere end 6.000 m2. der var såle-
des tale om et temmelig stort tæppe, der skulle bestilles hjem fra kina. det er selvsagt ik-
ke noget, man bare gør fra den ene dag til den anden.
…
projektselskabet forsøgte at aflevere hallen den [18. maj 2014], hvilken aflevering blev af-
vist…
den meget forsinkede aflevering skyldtes blandt andet, at tre bærende søjler i hallerne
var blevet revet ned, for at dr kunne lave panoramaoptagelser ud over publikum. efter
showet skulle søjlerne bygges op igen. dette var mere krævende og dyrere, end man
havde forventet.
ved mail af 16. juni 2014 (bilag 19) meddelte københavns politi, at ”der flere steder var dy-
be huller i betongulvet der frembød fare for faldulykker, hvorfor banen ikke vil kunne sikkerheds-
godkendes jf. justitsministeriets skydeinspektørs skydebanevejledning kapitel 1, pkt. 103”.
hallen var således med sikkerhed ikke klar til aflevering på dette tidspunkt.
min klient iværksatte genopbygning mandag uge 25, 2014 og havde de første kunder i
uge 26, 23-27. juni 2014, mens arbejdet fortsatte langt ind i juli 2014. min klient anså hal-
len for afleveret uden væsentlige mangler den 20. juni 2014.
…
tilladelse fra københavns politi blev meddelt den 23. juni 2014 (bilag 20).
hallen åbnede herefter for paintball den og har været brugt hertil siden.
ved mail af 4. juni 2014 (bilag 21) fra projektselskabets advokat, gentog projektselskabet
det synspunkt, som allerede var fremsat tidligere; ”at kommunen påbød projektselskabet at
fjerne kunstgræstæppet inden gennemførelsen af esc 2014”.
udsagnet er fortsat udokumenteret, og er således alene et postulat…
det er utvivlsomt, at det af projektselskabet bortfjernede kunstgræstæppe lov-
ligt kunne bruges til et paintball center. problemet er derimod, at kunstgræs-
tæppet ikke lovligt kunne ligge i en hal, hvor der skulle være 10.000 tilskuere.
                                              - 19 -
de brandmyndigheder, som min klient snakkede med under forløbet, bekræfte-
de, at projektselskabet ikke kunne få græstæppet godke ndt til forsamlingshus
(betegnelsen hos myndighederne), men at der intet i brandvedtægter mv. til
hinder for min klients anvendelse. dette er i øvrigt også bekræftet i … mail fra
hovedstadens beredskab.
ovennævnte er selvsagt ingenlunde min klients risiko, og forholdet gav ikke projektsel-
skabet ret til at bortskaffe og destruere tæppet og efterfølgende nægte at afholde omkost-
ningen til genanskaffelse af tæppet og genetablering af hallen, som det var før esc.
min klient har sendt faktura (bilag 24) til modparten angående genanskaffelse og pålæg-
ning af græstæppet samt dagbøderne. som det fremgår, andrager kravet angående græs-
tæppet mere end 500.000 kr. en del af kravet er imidlertid betalt ved modregning, hvor-
for restkravet desangående alene udgør kr. 187.301,11.
det er bemærkes, at det nyindkøbte kunstgræstæppe er af ringere kvalitet end det af pro-
jektselskabet destruerede.
…
modparten har opfordret min klient til at iagttage sin tabsbegrænsningspligt og iværk-
sætte anskaffelsen af nyt tæppe… det er præcist det, som min klient gjorde. det er såle-
des helt urimeligt, at modparten nu alligevel bestrider kravets størrelse.
modparten er opfordret til at dokumentere, at græstæppet under de givne omstændig-
heder kunne have været købt hurtigere og billigere.
…
dagbøder:
…
min klient har drevet paintball fra bygningerne siden 2003 og gør det fortsat. driften har
alene været afbrudt af european song contest.
det er således ikke korrekt, at min klient ikke har lidt et tab ved den forsinkede afleve-
ring. hvorom alting er, er et dagbodskrav som bekendt ikke betinget af, at der lides et
tab.
…
der henvises i øvrigt på ny til modpartens mail af 13.06.14 … angående modpar-
tens udbedring af huller samt til mail af 16.06.14 … fra københavns politi.
tilladelse fra københavns politi blev meddelt den 23. juni 2014…
betaling for leveret arbejdskraft…
                                                    - 20 -
      modparten havde ikke ledigt mandskab, hvorfor modparten (morten pankoke
      og per majdahl) bad min klient sørge for den ekstra udflytning …
      min klients bookingsystem … har registreret 84 timer på de tilkaldefolk, som er
      timelønnede og som min klient kaldte på arbejde. brian sanvigs og phillip
      ravns timer figurerer ikke, da de er fastansatte med fast løn.
      modparten (martin bender) erkendte ved mail af 11.06.14 …min klients argu-
      menter angående kravet.
      rentepåstanden:
      rentepåstanden støtte på de fremsendte og fremlagte fakturaer, jf. rentelovens §
      3, stk. 2.
      ad modpartens selvstændige krav
      min klients krediteringer af et opkrævet momsbeløb skete den 1. april 2014 (bilag 34).
      modpartens svarskrift er først indgivet den 24.05.17, det vil sige mere end 3 år senere.
      modpartens selvstændige betalingskrav angående moms, i alt kr. 385.249,85 er således
      under alle omstændigheder forældet…”
for sagsøgte, projektselskabet under likvidation, er der i det væsentlige procederet i over-
ensstemmelse med påstandsdokumentet af 6. juni 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
     1     til støtte for projektselskabets frifindelsespåstand gøres følgende hovedanbringen-
           der gældende:
     2     …
     3     det gøres endvidere gældende, at omkostningerne til det nye tæppe under alle om-
           stændigheder ikke kan kræves erstattet eller ikke erstattet fuldt ud, idet cpa i så
           fald ville opnå en berigelse ved at få udskiftet et gammelt tæppe med et nyt. det gø-
           res tillige gældende, at det nye tæppe er af en væsentlig bedre og/eller dyrere kvali-
           tet end det gamle tæppe, og at et erstatningskøb kunne være sket væsentligt billige-
           re.
     4     i relation til cpas dagbodskrav gøres det gældende, at aflevering af cpas lejemål i
           b&w hallerne i brugbar stand fandt sted den 18. maj 2014, subsidiært kunne have
           fundet sted på et tidligere tidspunkt end den 20. juni 2014, hvor cpa anså lejemålet
           for afleveret, idet eventuelle mangler ved lokalerne ikke afskar cpa for at tage leje-
           målet i brug igen forud for dette tidspunkt. det gøres i den forbindelse gældende, at
           cpa spekulerede i et forsinket afleveringstidspunkt for derved at kunne opkræve
           dagbøder som sket.
                                            - 21 -
 5 det gøres endvidere gældende, at dagbodsbestemmelsen forudsatte, at cpa lovligt
   kunne drive virksomhed fra lejemålet i b&w hallerne, hvilket viste sig ikke at være
   tilfældet, idet cpa ikke havde fornødne tilladelser og derfor drev virksomheden
   ulovligt; som følge heraf er cpas dagbodskrav uberettigede. i relation til spørgsmå-
   let om sagsøgers manglende tilladelser til at drive sin virksomhed fra lokalerne i
   b&w hallerne fastholdes det, at sagsøgers virksomhed i b&w hallerne både forud
   for og efter esc 2014 var ulovlig, idet de fornødne offentlige tilladelser ikke forelå.
   dette fremgår f.eks. af sagsøgers egen årsrapport for 2014 (bilag c) og 2015 (bilag d)
   (eventualposter mv.).
 6 det gøres vedrørende dagbodskravet endelig gældende, at dagbodsbestemmelsen i
   parternes aftalegrundlag var baseret på og ækvivalerede et af parterne forudsat og
   af cpa forud for aftaleindgåelsen beregnet indtjeningstab for cpa, og at cpa også
   af den grund ikke har krav på dagbøder. cpa videreførte i perioden, for hvilken der
   kræves dagbøder, sin hidtidige virksomhed og led for hele 2014 ikke noget indtje-
   ningstab som følge af en eventuel forsinket aflevering. dette dokumenteres af, at
   sagsøger i alle regnskabsår både umiddelbart før og efter 2014 har kørt med et kon-
   stant og nogenlunde lige stort driftsunderskud. i 2014 havde sagsøger imidlertid et
   driftsoverskud i størrelsesordenen dkk 1,3 mio. i forhold til 2013, hvor driftsunder-
   skuddet udgjorde ca. dkk 0,2 mio.; differencen på ca. dkk 1,5 mio. svarer således
   stort set til det fra projektselskabet modtagne kompensationsbeløb for at stille loka-
   lerne i b&w hallerne til rådighed for esc2014.
 7 subsidiært gøres det i relation til dagbodskravet gældende, at dagbodskrav af en
   størrelsesorden som det krævede efter praksis forudsætter dokumentation for et un-
   derliggende tab, hvilket cpa ikke har dokumenteret. det skal i den forbindelse tilli-
   ge tages i betragtning, at cpa allerede havde modtaget et betydeligt kompensati-
   onsbeløb på mere end dkk 1,5 mio. for at stille lokalerne i b&w hallerne til rådig-
   hed i forbindelse med esc2014.
 8 endelig gøres det i relation til de af cpa fakturerede omkostninger for ekstra ned-
   tagning gældende, at kravet er udokumenteret og uhjemlet.
 9 til støtte for projektselskabets selvstændige påstand gøres følgende hovedanbrin-
   gender gældende:
10 i relation til momsbeløbet på dkk 385.249,85 gøres det gældende, at cpa har faktu-
   reret og modtaget betaling for dette beløb, og at cpa, som følge af den efterfølgende
   kreditering og nyudstedelse af fakturaer uden moms er forpligtet til at tilbagebetale
   det opkrævede momsbeløb, som man har ladet indgå i modregning med cpas brut-
   tokrav.
11 det bestrides, at kravet er forældet.
12 …
13 …”
                                                 - 22 -
projektselskabet har under hovedforhandlingen frafaldet synspunktet om, at græstæppet var
ulovligt og skulle fjernes, ligesom et selvstændigt krav på 237.901,25 kr. vedrørende fjernelse
er frafaldet.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
indledningsvist bemærker retten, at cpa i overensstemmelse med selskabslovens § 221, stk.
1, anmeldte sit krav ved mail af 7. juni 2018 til likvidator, advokat finn overgaard. retten
finder derfor, at de af cpa nedlagte påstande må forstås således, at projektselskabet skal an-
erkende de anmeldte krav.
kravet vedrørende græstæppet
projektselskabet har frafaldet synspunktet om, at græstæppet var ulovligt i forhold til cpa’s
virksomhed. retten finder på denne baggrund, at det kan lægges til grund, at projektselska-
bets bortfjernelse af græstæppet var uberettiget, og at projektselskabet er erstatningsansvar-
lig herfor. spørgsmålet er herefter, om cpa har dokumenteret sit krav.
fakturaen udstedt til projektselskabet den 28. maj 2014 indeholder fire poster; køb af kunst-
græs, fragt, told og etablering.
vedrørende køb af kunstgræs har cpa faktureret et beløb på 210.925 kr. ex. moms. det
fremgår af den fremlagte faktura fra det kinesiske firma, at cpa indkøbte 6.300 m2 kunst-
græs til 40.950 usd. af fakturaen fremgår endvidere to beløb til fragt på hhv. 1.600 og 2.750
usd. brian sanvig har forklaret, at beløbet på 210.925 kr. fremkommer ved, at man har redu-
ceret beløbet for køb af kunstgræs, således at der alene er faktureret for 6000 m2. uanset, at
omregningskursen er uoplyst finder retten, at kravet vedrørende køb af kunstgræs herved er
tilstrækkeligt dokumenteret. henset til, at det eksisterende græstæppe var købt i 2010 og
dermed ca. 4 år gammelt og til, at brian sanvig har forklaret, at tæppet har en forventet leve-
tid på ca. 20 år, finder retten, at kravet skønsmæssigt kan reduceres til 180.000 kr. ex. moms, i
alt 225.000 kr. retten bemærker i den forbindelse, at det ikke kan anses for dokumenteret, at
det nye græstæppe er af en ringere kvalitet, end det eksisterende græstæppe. retten finder
endvidere ikke grundlag for at antage, at cpa har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt.
                                                - 23 -
vedrørende fragtbeløbet på 17.848 kr. bemærker retten, at det er uklart, om beløbet på
210.925 kr. for selve græstæppet tillige indeholder de to ovennævnte fragtbeløb på 1.600 og
2.750 usd. retten finder på denne baggrund, at det fakturerede beløb på 17.848 kr. vedrø-
rende fragt ikke kan anses for dokumenteret.
som dokumentation for kravet vedrørende told på 77.129 kr. har cpa fremlagt en import-
specifikation fra skat lydende på 80.392 kr. det fremgår ikke, hvad importspecifikationen
vedrører, men alene at den vedrører perioden juni 2014. da det endvidere er uklart, hvorle-
des beløbet på 77.129 kr. fremkommer, finder retten, at kravet ikke kan anses for tilstrække-
ligt dokumenteret.
vedrørende kravet for etablering på 100.000 kr. ex. moms har brian sanvig forklaret, at belø-
bet er et estimat, som blev foretaget forud for arbejdets udførelse. det er således udokumen-
teret, hvor mange mandetimer, der er anvendt ved arbejdet. da det imidlertid må lægges til
grund, at cpa har haft udgifter til pålægning af græstæppet finder retten, at udgiften hertil
skønsmæssigt kan fastsættes til 40.000 kr. med tillæg af moms, i alt 50.000 kr.
retten finder således, at projektselskabet skal anerkende kravet i påstand 1 vedrørende græs-
tæppet med 220.000 kr. ex. moms, i alt 275.000 kr.
kravet vedrørende ekstra nedtagning
fakturaen af 2. juni 2014 udstedt til projektselskabet indeholder tre poster bestående af 84
mandetimer á 275 kr., udgift til harald nyborg og udgift til høyer & nissen el-teknik. efter
bevisførelsen, herunder særligt brian sanvigs forklaring om, at kravet vedrører udført arbej-
de den 5. marts 2014 og de følgende dage i forbindelse med fjernelse af tæppet samt udgifter
vedrørende flytning af en kompressor, finder retten, at kravet på 52.138,77 kr. ex. moms, i alt
65.173,46 kr. er tilstrækkeligt dokumenteret.
retten finder således, at projektselskabet skal anerkende kravet i påstand 2 med 65.173,46 kr.
                                                - 24 -
kravet vedrørende dagbøder
det er ubestridt, at kravet for forsinket aflevering er opgjort i overensstemmelse med aftalens
ordlyd om dagbøder, og at projektselskabet er forpligtet i henhold til aftalen, uanset at denne
ikke er underskrevet af selskabet.
det fremgår af aftalen, at hallen skulle afleveres til cpa i brugbar stand den 12. maj 2014 kl.
16.00. efter forklaringerne afgivet af brian sanvig og martin bender lægger retten til grund,
at forudsætningen ved aftalens indgåelse var, at græstæppet skulle forblive i hallen. brian
sanvig har forklaret, at det ikke er muligt at drive en forretning med paintball uden et tæp-
pe, og philip ravn har forklaret, at græstæppet har en vigtig funktion i forhold til kundernes
sikkerhed. herefter og efter ordlyden i aftalen finder retten, at aflevering først kan anses for
sket på det tidspunkt, hvor gulvet i hallen var beklædt med et græstæppe. det er således
uden betydning, om ansvaret for udbedring af hullerne i gulvet måtte påhvile reda, idet
retten dog bemærker, at aftalen ikke regulerer dette. det fremgår af sagen, at græstæppet
blev leveret omkring den 17./18. juni 2014. henset til, at der også er pågået tid med pålæg-
ning af tæppet finder retten, at aflevering kan anses for sket den 20. juni 2014, som anført af
cpa.
retten finder ikke grundlag for at tilsidesætte dagbodsbestemmelsen i aftalen. retten har
herved lagt vægt på brian sanvigs forklaring om, hvorledes beløbene er fremkommet og
martin benders forklaring om, at han blev forelagt disse beløb. den omstændighed, at dag-
bodsbestemmelsen måtte træde i stedet for et erstatningskrav for cpa’s eventuelle tab ved
forsinkelsen kan ikke føre til et andet resultat. heller ikke den omstændighed, at cpa ikke
har haft kommunal tilladelse til at drive virksomhed på adressen kan føre til en tilsidesættel-
se af dagbodsbestemmelsen.
retten finder således, at projektselskabet skal anerkende kravet i påstand 3 vedrørende dag-
bøder med 730.060 kr.
                                               - 25 -
cpa’s samlede krav kan herefter opgøres til i alt 1.070.233,46 kr. efter fradrag af momsbelø-
bet på 385.249,85 kr., som cpa har krediteret den 1. april 2014, kan kravet opgøres til
684.983,61 kr.
i sagsomkostninger skal projektselskabet til cpa betale sagens omkostninger med 76.740 kr.,
hvoraf 16.740 kr. udgør cpa’s udgift til retsafgift i forhold til det vundne beløb og resten
udgør udgiften til advokatbistand. der er ved fastsættelsen af beløbet taget udgangspunkt i
de vejledende takster og lagt vægt på sagens værdi, forløb og omfang.
                                     thi kendes for ret:
projektselskabet esc 2014 aps i likvidation skal anerkende de af copenhagen paintball are-
na aps anmeldte krav med 684.983.61 kr. *med tillæg af procesrente fra den 18. juli 2014 til
betaling sker.
projektselskabet esc 2014 aps i likvidation skal inden 14 dage til copenhagen paintball
arena aps betale sagsomkostninger med 76.740 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                      ina darby iwersen
*berigtiget den 21. januar 2019 i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1, 2. pkt.
ina darby iwersen
               - 26 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 17. april 2012
sag 257/2010
(2. afdeling)
skare meat packers k/s
(advokat arne møllin ottosen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat kim lundgaard hansen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 3. afdeling den 31. august 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, jytte scharling, jon stokholm, hanne
schmidt og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, skare meat packers k/s, har gentaget sin påstand.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
i det hollandske finansministeriums brev af 30. marts 1998 til skatteministeriet hedder det:
       ”with reference to the competent authority consideration pursuant to the mutual
       agreement procedure of the 1957 netherlands-danish treaty for the avoidance of
       double taxation (the treaty), i would like to ask your attention for the following.
       i have been informed that the danish customs and tax directorate has announced in a
       decision of 18 february 1997 (tss 99/97-4061-425) that it has changed its position on
       the treatment of international hiring-out of labour under our treaty. denmark would
       consider the user of hired-out labour to be the employer, due to the fact that the nether-
       lands did not enter any observation or reservation on the concept of „hiring-out of la-
                                          - 2 -
bour‟ in paragraph 8 of the commentary on article 15. according to the information, a
resident of the netherlands hired out to work in denmark would as a rule be taxable in
denmark on his employment income from day one on.
with respect to this matter, i would like to be informed whether the information i re-
ceived is right. if so, i would like to point out that denmark did not settle this issue first
in mutual agreement between the netherlands and denmark and therefore the nether-
lands is not bound in any way to act correspondingly.
last february there have been, as you know, renewed discussions within „working
party 1‟ of the oecd about the international hiring-out of labour. from those discus-
sions it is clear as yet there is no common understanding with respect to this subject. it
is for that reason that i want you to know my views.
in general, the 183-day rule will be applied if a resident of a state is working as an em-
ployee in another state. from this rule of paragraph 2 of article 15 in the oecd model
convention, it follows that the remuneration which is derived by the employee, in such
a case, shall be taxable only in the state of residence, if all three conditions are fulfilled.
with respect to the second condition, for which the issue of „international hiring-out of
labour‟ is adopted, it is of importance to conclude how to interpret the term “employer”.
for the definition of the term “employer” in the context of the convention, substance
should prevail over form. it means that, in accordance with the oecd commentary,
“each case should be examined to see whether the functions of employer were exercised
mainly by the intermediary or by the user”. with a view to this note in the oecd
commentary it is only under the circumstances as described in the commentary to con-
sider whether the functions of employer were exercised by the intermediary or user.
therefore, it is to my opinion not in conformity with the oecd-commentary to con-
sider the user as the employer in all cases, which seems to be the intent of the afore-
mentioned danish decision. to the contrary, each case should be examined to see
whether the functions of employer were exercised mainly by the intermediary or by the
user. it is therefore, according to the oecd-commentary, up to the contracting states
to agree on the situations in which the intermediary does not fulfil the conditions re-
quired for him to be considered as the employer within the meaning of paragraph 2. it is
this restricted approach, which limits the room for source taxation in general to abusive
situations where the formal employment relation with the hirer of the labour is only
meant as a means for evading taxation by the source state, that has the netherlands con-
sent and was the base for the netherlands for not entering into an observation, unlike
switzerland.
without an agreement about the issue of „international hiring-out of labour‟ between the
netherlands and denmark, any divergence in interpretation could lead to double taxa-
tion or, under our new treaty, exemption. a resident of denmark who is hired out to
work in the netherlands could, according to the aforementioned danish decision, be ex-
empt of tax in the netherlands if his stay does not last more than 183 days and could
also be exempt of tax in denmark as a result of the fact that the dutch user of the labour
is deemed to be the employer. in the other case where a resident of the netherlands is
hired out to work in denmark in the same way, there could be double taxation. as a
matter of fact i have all ready been informed by dutch companies of their worries about
the possibility of double taxation. perhaps cases of double taxation between the neth-
erlands and denmark have already been brought to your attention as well.
                                               - 3 -
      to prevent such double taxation or exemption, i would appreciate to hear about your
      opinion in this matter soon, especially to see to which extent there is a possible diver-
      gence of characterization between the netherlands and denmark.”
i skatteministeriets brev af 24. august 1998 til det hollandske finansministerium hedder det:
      ”thank you for your letter of 30 march 1998, concerning hiring out of labour, and the
      danish customs and tax directorates decision of 18 february 1997 (tss 99/97-4061-
      425).
      from the letter it seems, that you are of the opinion, that the tax directorate has
      changed the interpretation of the term “employer” when applying the netherlands-da-
      nish treaty, to cases of international hiring-out of labour.
      the situation is somewhat different. sometime around 1987, the netherlands competent
      authorities had the view that the 183-days rule should be applicable even in cases of
      hiring-out of labour. in other words, the hiring-out of labour concept was not recognized
      by the netherlands at that time in relation to the application of the netherlands-danish
      treaty.
      as a consequence of this, the danish tax authorities were instructed in 87, that the rules
      of international hiring-out of labour should not be used in relation to the netherlands-
      danish treaty.
      the decision of 18 february 1997 to which you are referring, states, that since there is
      no reservation from the netherlands to the commentaries to the latest oecd-model,
      article 15, this means, that the rules of international hiring-out of labour are applicable
      to the netherlands-danish treaty.
      this follows in our understanding the general principle, that older treaties are inter-
      preted dynamically in accordance with the development in the oecd model-treaty
      when it comes to broader and more precise descriptions in the commentaries of the ap-
      plication of the articles of the model. since the netherlands hasn‟t a reservation to ar-
      ticle 15 as far as the commentaries dealing with international hiring-out of labour are
      concerned, we see this as a general acceptance on your part of the concept as described
      in the commentaries. this is also the reason why we haven‟t approached you through a
      mutual agreement procedure on this matter.
      the decision of 18 february 1997 expressly refers to the guidelines and criterions laid
      down in paragraph 8 of the commentaries to article 15 of the oecd-model, as far as
      the understanding of “international hiring-out of labour” is concerned. it is not a ques-
      tion of replacing one understanding of “employer” with a new one. nor do we consider
      the user in all cases as the employer. as a matter of fact i have difficulties in finding
      any deviations in principle between our interpretations.
      this being said there might of course be individual cases, where there are of different
      opinions based on the facts and circumstances of the cases. i am sure, that such cases
                                                  - 4 -
       can be solved through mutual agreement, since no one is interested in creating double
       exemption or double taxation.
       so to repeat once more what it is all about. from not using the rules of international hir-
       ing-out of labour at all, effective from 1997 we apply those rules in relation to the neth-
       erlands-danish treaty, but strictly within the framework of paragraph 8 of the com-
       mentaries to article 15 of the oecd-model.
       i hope this explanation is satisfactory to you. if you see any difficulties please do not
       hesitate to write me again.”
i det hollandske finansministeriums brev af 25. maj 1999 til skatteministeriet hedder det bl.a.:
       ”thank you for your above-mentioned letter, concerning international hiring out of la-
       bour, which issue i brought to you attention in my letter of 30 march 1998. i would like
       to respond to your letter and also inform you on some actual cases of double taxation
       that we meanwhile have received.
       i would like to explain more extensively why the netherlands did not enter any obser-
       vation or reservation on the concept of international hiring out of labour in paragraph 8
       of the commentary on article 15. i consider this explanation important as this was for
       denmark the immediate cause to change its rules of international hiring-out of labour in
       relation to the netherlands.
       the way international hiring-out of labour should be applied depends to a large extent
       on how the term “employer” should be interpreted. the term “employer” in article 15
       of the oecd model, as we see it, refers primarily to the definition under domestic law.
       under dutch domestic law employment is primarily a formal concept. as a conse-
       quence, labour agencies, for example, are legally recognized to be employers already
       since the early fifties. in practice, following the formal concept of the term “employer”
       implies in general that also the conditions of the material concept of paragraph 8 of the
       oecd-commentary have been fulfilled. to that effect, i can inform you that in the
       netherlands the same “substance over form” approach is being followed as in paragraph
       8 of the oecd-commentary if it occurs that the employer is only a intermediary and in
       fact does not fulfil any of the vital functions of the employer according to the material
       concept. it is this “substance over form” approach that we fully subscribe and for which
       it was not considered necessary to make any observation or reservation to the oecd
       commentary. i have to add that although this “substance over form” approach is not re-
       stricted to abusive cases, in many situations it will have a bearing on such cases.
       although the netherlands fully subscribe the commentary, it is probably being read dif-
       fently than in denmark. reference can be made to the differences in both our domestic
       law on the interpretation of the term “employer”. also within the oecd the discussion
       on the scope of the commentary in this issue is still pending; an unambiguous interpre-
       tation is not yet achieved. this means that the issue has to be solved in bilateral agree-
       ment.
                                                - 5 -
       the term “employer” refers primarily to the definition under domestic law. in case of
       conflicting rules in contracting states, as is the case between the netherlands and den-
       mark, the material concept described in the commentary serves as a tie-braker rule. ac-
       cording to the commentary, in those conflicting situations each case should be ex-
       amined to see whether the functions of employer were exercised mainly by the interme-
       diary or by the user. and it is up to the contracting states to agree on the situations in
       which the intermediary does not fulfil the conditions required for him to be considered
       as the employer within the meaning of paragraph 2 of article 15. for that purpose i
       would appreciate it if you could give me an explanation on the circumstances under
       which denmark considers the user as the employer. further, i would like to learn from
       you which criteria in your opinions could drive as a base for mutual agreement on those
       cases in which the intermediary is considered not to fulfil the conditions required for
       him to be considered as the employer.
       …
       the other case concerns flexmen projecten b.v., that has 10-12 employees working in
       denmark for skare meatpackers in vejen, denmark. flexmen is a netherlands labour
       agency with approcimately 1.000 employees. most of them are employed in the neth-
       erlands. as i already mentioned, in the netherlands labour agencies are legally recog-
       nized to be employers already since the early fifties. in fact the labour agencies have,
       like many other industrial and public sectors, there own collective labour agreement
       which reflects the working conditions of all employees that work in the labour agencies
       sector. the background of such an labour agency is that employees are fully employed
       as a result of their permanent appointment with this agency. such a specialized agency
       deploys their staff to their customers who need employees on a temporary basis. flex-
       men is ultimately responsible for their employees that are deployed at other enterprises.
       they are responsible for the work that is performed and are in position to appoint or fire
       any employee. the fee for the work that is charged by flexmen is calculated on the
       amount of actual working hours, provided that a certain production figure is achieved. if
       this production figure is not achieved a lower fee will be charged. flexmen is responsi-
       ble for the remuneration of the employees for their work in denmark. with respect to
       this remuneration, flexmen has actually paid in the netherlands wages tax on behalf of
       the employees. from the tax adviser of flexmen i learned that on the issue of taxation in
       denmark discussion with the danish authorities is still pending. when also in denmark
       wages tax or income tax will be levied on the income of the dutch employees. i would
       appreciate if you could consider, since already tax has been paid on the income in the
       netherlands, to give a deferral on the recovery of the tax burden in denmark until we
       have solved the double taxation in mutual agreement. if such a mutual agreement pro-
       cedure would result in a taxing right for denmark, the netherlands could lend assistance
       in the collection of these danish taxes if it occurs to be necessary.”
i den hollandske højesterets dom nr. 38.950 af 1. december 2006 hedder det i rettens præmis-
ser bl.a. (dansk oversættelse):
       ”3.1.1. den pågældende var skattepligtig i nederlandene i årene 1995 og 1996 i hele
       året. i det [sic] pågældende år var han ansat i et nederlandsk selskab (i det følgende kal-
       det ‟anpartsselskabet‟), som er en del af en international koncern. koncernen har dat-
                                         - 6 -
terselskaber i flere europæiske lande, herunder danmark. selskaberne i koncernen ud-
sender medarbejdere til koncernselskaber i andre lande med henblik på der at udføre ar-
bejde. i den forbindelse debiterer det udlejende selskab det lejende selskab for forud
aftalte faste beløb pr. dag, udsendelsen varer. disse faste beløb er opbygget på samme
måde som de faste beløb, der anvendes i forbindelse med eksterne kunder, der lejer per-
sonale, nemlig de gennemsnitlige lønomkostninger, opgjort pr. dag, for medarbejdere i
samme kategori som den pågældende.
3.1.2. i 1995 og 1996 har den pågældende været udsendt til danmark i henholdsvis fire-
ogtredive og tyve dage. i danmark har han udført arbejde på on- og offshore boresteder
tilhørende anpartsselskabets danske søsterselskab. den pågældende har fået udbetalt
vederlaget for det af den pågældende udførte arbejde i danmark af anpartsselskabet.
anpartsselskabet har i forbindelse med dette arbejde i henhold til den ovenfor under
punkt 3.1.1 omhandlede videredebiteringsaftale pr. udsendelsesdag debiteret sit danske
søsterselskab for et beløb stort usd 600.
3.2. i kassationsanken er tvistigheden begrænset til spørgsmålet, om beskatningen af
den pågældendes indkomster af dennes arbejde i danmark i medfør af den dansk-ne-
derlandske dobbeltbeskatningsaftale af 20. februar 1957, som ændret den 20. januar
1966 (i det følgende kaldet ‟dobbeltbeskatningsaftalen‟), skal tillægges danmark eller
nederlandene. gerechtshof har kendt for ret, at retten til at beskatte disse indkomster
tilkommer nederlandene.
dette bestrides med anbringendet.
3.3.1. dobbeltbeskatningsaftalens artikel 14 omhandler hvem, det tilkommer at beskatte
vederlag oppebåret for arbejde eller tjenesteydelser. såfremt der er tale om vederlag for
arbejde, der er udført som led i varetagelsen af et ansættelsesforhold (som i nærværende
tilfælde), er det nærliggende at opfatte ”en fysisk person eller et selskab”, som om-
handlet i dobbeltbeskatningsaftalens artikel 14, litra b, som ”arbejdsgiver”.
3.3.2. for at en fysisk person eller et selskab skal kunne betragtes som arbejdsgiver, er i
den forbindelse påkrævet, at den pågældende arbejdstager med hensyn til udøvelsen af
sit arbejde i beskæftigelsesstaten indgår i et over-/underordnelsesforhold til denne per-
son (jf. nederlandenes højesterets afgørelse af 28. februar 2003, nr. 37224, i bnb
[”retspraksis i skattesager”] 2004/138). i den omstændighed, at der skal være tale om en
arbejdsgiver, ligger endvidere implicit kravet om, at arbejdet skal udføres for den på-
gældende persons eller for det pågældende selskabs regning og risiko. det sidstnævnte
krav indebærer, at udgifterne til arbejdet (det arbejdsvederlag, der betales til
arbejdstageren for det pågældende arbejde) bæres af denne ”arbejdsgiver”, samt at det
er denne ”arbejdsgiver”, der oppebærer fortjenesten af arbejdet og bærer de risici og tab,
der hidrører fra arbejdet (jf. nederlandenes højesterets afgørelse af 12. oktober 2001,
nr. 35478, i bnb [”retspraksis i skattesager”] 2002/65).
3.3.3. hvis vederlaget for det arbejde, der er udført i beskæftigelsesstaten, er udbetalt af
en arbejdsgiver i den anden stat, er det en betingelse for spørgsmålet, om arbejdsveder-
laget er afholdt af en arbejdsgiver i beskæftigelsesstaten, at arbejdsgiveren i den anden
stat individualiseret har videredebiteret de pågældende udgifter til arbejdsgiveren i be-
skæftigelsesstaten. i forbindelse med denne videredebitering kan tages udgangspunkt i
de for arbejdstageren generelt beregnede lønomkostninger pr. tidsenhed, for eksempel et
beløb pr. dag.
                                                 - 7 -
      3.4. gerechtshof har for sin afgørelse, at det er nederlandene, der har ret til at beskatte
      den pågældendes indkomster af dennes arbejde i danmark, lagt til grund, at den pågæl-
      dendes arbejde i danmark blev udført for eller til gavn for anpartsselskabet, og at der
      ikke synes at være nogen grund til, at der i den forbindelse ikke skulle kunne tillægges
      væsentlig betydning til den mellem anpartsselskabet og den pågældende gældende an-
      sættelseskontrakt, der også omfatter den pågældendes arbejde i udlandet. det fremgår af
      præmisserne 3.3.1 til og med 3.3.3, at gerechtshof ved at træffe sin afgørelse som gen-
      givet ovenfor, har anlagt en urigtig retsopfattelse. anbringendet er således at tage til
      følge. gerechtshofs afgørelse vil være at ophæve.
      3.5.1. nederlandenes højesteret kan afgøre det stridspunkt, der er omhandlet ovenfor
      under 3.2. gerechtshof har lagt til grund - hvilket er ubestridt i kassationsanken - (præ-
      mis 4.5), at den pågældende under sit arbejde i danmark har måttet rette sig efter kon-
      krete anvisninger fra anpartsselskabets danske søsterselskab. det må herefter konklude-
      res, at den pågældende indgik i et over-/underordnelsesforhold til det danske søstersel-
      skab. gerechtshof har endvidere lagt til grund - hvilket ligeledes er ubestridt i kassa-
      tionsanken - (præmis 4.5), at dette søsterselskab er ansvarligt for resultatet af den på-
      gældendes arbejde. dermed har gerechtshof åbenbart (også) sigtet til, at fortjenesten af
      arbejdet blev oppebåret af det danske søsterselskab, og at de risici og tab, der hidrører
      fra arbejdet, blev båret af dette. det er desuden godtgjort, at anpartsselskabet i forbin-
      delse med udlejningen af den pågældende pr. dag, udsendelsen varede, har debiteret det
      danske søsterselskab for et beløb, der er baseret på de gennemsnitlige lønomkostninger
      for medarbejdere i samme kategori som den pågældende. betingelsen om, at lønom-
      kostningerne individualiseret er videredebiteret til arbejdsgiveren i beskæftigelsesstaten,
      er hermed opfyldt. det følger af ovenstående, at anpartsselskabets danske søsterselskab
      med hensyn til det arbejde, som den pågældende har udført i danmark, er at betragte
      som den pågældendes arbejdsgiver, hvilket medfører, at retten til at beskatte den pågæl-
      dendes indkomster af dette arbejde tilkommer danmark i medfør af dobbeltbeskat-
      ningsaftalens artikel 14”
den hollandske højesteret traf samme dag en tilsvarende afgørelse vedrørende indkomståret
1997 (dom nr. 38.850 af 1. december 2006).
højesterets begrundelse og resultat
vedrørende spørgsmålet om pligt til at indeholde a-skat
de hollandske slagtere, som skare meat packers k/s bl.a. i 1997 og 1998 fik stillet til rådig-
hed af flexmen projecten b.v. for at udføre arbejde her i landet, var, bedømt efter kildeskat-
telovens regler om arbejdsudleje, begrænset skattepligtige til danmark, og der var tale om a-
indkomst, jf. lovens § 2, stk. 1, litra c, og § 43, stk. 2, litra h.
den dagældende dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem danmark og holland indeholder i
artikel 14 en bestemmelse, hvorefter retten til at beskatte lønindtægt undtagelsesvis tilkommer
                                                  - 8 -
bopælslandet – og ikke som efter hovedreglen det land, hvor arbejdet er udført – bl.a. på be-
tingelse af, at arbejdstageren har opholdt sig i højst 183 dage inden for et år i det land, hvor
arbejdet er udført, jf. litra a, og at arbejdet er udført for eller på vegne af en person eller et
selskab, der ikke er hjemmehørende i det land, hvor arbejdet er udført, jf. litra b. overens-
komsten indeholder ingen definition af udtrykket ”udført for”, og højesteret tiltræder, at det
efter ordlyden må anses for et åbent spørgsmål, om arbejdsudleje skulle henføres til undtagel-
sesreglen eller hovedreglen. der er endvidere ikke oplysninger om, at staterne, da overens-
komsten blev indgået, gjorde sig nogen forestillinger herom. højesteret tiltræder herefter, at
udtrykket ”udført for” ved danmarks anvendelse af overenskomsten skal have den betydning,
som det har efter dansk lovgivning, medmindre andet følger af sammenhængen, jf. overens-
komstens artikel 2, stk. 2.
skare meat packers har gjort gældende, at danmark var uberettiget til uden forudgående af-
tale med holland med virkning fra 1997 at anvende kildeskattelovens regler om arbejdsudleje
i forhold til arbejdsudleje fra holland og dermed beskatte de hollandske slagteres løn, idet
danmark og holland i 1987 havde indgået en aftale om at fortolke overenskomstens artikel
14, litra b, således, at 183-dages reglen i litra a fandt anvendelse ved arbejdsudleje, og idet de
to lande fra 1987 også fulgte en fælles praksis, der byggede på en sådan enighed om fortolk-
ningen.
højesteret finder, at der efter bevisførelsen ikke er grundlag for at antage, at danmark og
holland i 1987 (eller senere) har indgået en aftale om fortolkningen af overenskomstens arti-
kel 14 i forhold til arbejdsudleje, eller at de to lande har fulgt en fælles praksis, som byggede
på, at de var enige om fortolkningen af overenskomsten i forhold til arbejdsudleje. det, der
skete, var, at danmark på daværende tidspunkt besluttede ikke at anvende kildeskattelovens
regler om arbejdsudleje i forhold til lande, der havde tilkendegivet, at de ved arbejdsudleje
anså udlejeren for at være arbejdstagerens arbejdsgiver.
højesteret finder endvidere, at det efter indholdet af brevvekslingen fra 1998 og følgende år
mellem de hollandske og danske skattemyndigheder og efter udfaldet af dommene afsagt af
den hollandske højesteret i 2006 må lægges til grund, at holland i 1997, da danmark ændrede
den nævnte praksis i forhold til holland, ikke (længere) i alle tilfælde anså udlejeren for at
være arbejdstagerens arbejdsgiver og dermed den, som arbejdet blev udført for. højesteret
                                                - 9 -
finder, at det på grundlag heraf må antages, at der ikke forelå en kollision mellem hollandsk
og dansk beskatningsret, men alene en uenighed mellem de danske og hollandske skattemyn-
digheder om den konkrete bedømmelse af den foreliggende sag.
herefter og i øvrigt af de grunde, landsretten har anført, tiltræder højesteret, at skare meat
packers i den omtvistede periode var indeholdelsespligtig ved udbetaling af a-indkomst til de
hollandske slagtere, jf. kildeskattelovens § 46, stk. 1, 2. pkt.
vedrørende spørgsmålet om hæftelse for manglende indeholdelse af a-skat
sagen drejer sig for højesteret om perioden fra den 1. november 1997 til den 31. december
1998. skare meat packers var bekendt med grundlaget for, at vederlagene til de hollandske
slagtere var a-indkomst i medfør af kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra c, jf. § 43, stk. 1, litra h.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at selskabet
er ansvarlig for manglende indeholdelse af a-skat i den nævnte periode, jf. kildeskattelovens
§ 69, stk. 1. det kan ikke føre til et andet resultat, at der i 1998 var drøftelser mellem de dan-
ske og hollandske skattemyndigheder om, hvilket af de to lande der i medfør af dobbeltbe-
skatningsoverenskomsten havde ret til at beskatte ved arbejdsudleje.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal skare meat packers k/s betale 75.000 kr. til skatte-
ministeriet.
sagsomkostningsbeløbene skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark