text:
- cri
                                      udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 17. april 2008 blev af retten i sagen
v‐145‐05
rosendahl a/s
(advokat christian l. bardenfleth)
mod
royal classic v/
gorm lokdam
(advokat erik høimark)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
                                          - 2 -
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt royal classic v/gorm lokdams
import og eksport af knivsæt benævnt royal classic krænker global‐
knivserien.
rosendahl a/s har nedlagt følgende påstande:
     1. det af fogedretten i aalborg nedlagte forbud og beslaglæggelse af 19.
         september 2005 stadfæstes.
     2. royal classic v/gorm lokdam tilpligtes at anerkende at være uberettiget til
         at sælge og markedsføre, herunder importere og eksportere knivsæt
         benævnt royal classic som vist i bilag 6.
     3.   royal classic v/gorm lokdam tilpligtes til for egen regning at destruere
         samtlige knive/knivsæt benævnt royal classic, som vist i bilag 6, i alt
         8.796 styk under overværelse af en af rosendahl a/s udpeget person.
     4. royal classic v/gorm lokdam tilpligtes til rosendahl a/s at betale vederlag
         og/eller erstatning på 300.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg
         den 30. september 2005, subdidiært et mindre beløb fastsat af retten.
royal classic v/gorm lokdam (herefter lokdam) har påstået frifindelse over for
samtlige påstande, over for påstand 4 subsidiært frifindelse mod betaling af et
mindre beløb.
sagens faktum
gorm lokdam driver hotelvirksomhed på en række slotte og herregårde i danmark
samt driver landbrug. gorm lokdam personligt eller et af hans selskaber driver
tillige internethandel med isenkramvarer. gorm lokdam er direktør i royal classic
aps, der ejer anparterne i kokkedal drift aps, hvor gorm lokdam tillige er
direktør. i det afsluttende processkrift af 28. januar 2008 gøres gældende, at gorm
lokdam ikke er rette sagsøgte, da knivene er bestilt af en ansat i kokkedal drift
aps.
      rosendahl er en dansk virksomhed indenfor produktion, salg og markedsføring
af brugskunst. rosendahl har som eneforhandler siden 1991 solgt og markedsført
knivserien global.
                                         - 3 -
    global‐knivserien er designet af japaneren komin yamada i 1985. knivserien
består af mere end 50 forskellige knive. knivene produceres af yoshida metal in‐
dustries, der på deres hjemmeside beskriver global‐konceptet således: “the con‐
cept behind the development of the global series was to bring together italian
design aesthetics, german durability and japanese precision. with an insistence that
these three elements be melded without compromise among any one of them,
development began in 1978 with a two‐pronged approach focusing on design and
technology.” på rosendahls hjemmeside er om knivene anført: “skaftet med de
sorte prikker giver knivene en hel særlig karakter og har samtidig den praktiske
funktion, at den sikrer et fast greb om knivene”. global‐knivene sælges hos isen‐
kræmmere over hele landet. hver kniv er vedlagt en specialbrochure om global
serien. en global serie, bestående af 9 dele, 6 knive, 1 paletkniv, et strygestål og
en forskærergaffel, sælges samlet i et sort lærredsomslag.
    yoshida metal industries har siden 1999 fået registreret seks eu‐varemærker
indeholdende grafisk præsentation af global knivene, herunder skaftet med de
sorte prikker.
    ved en rutinekontrol hos blue water shipping blev der fundet en container
indeholdende ca. 16.000 knive, som efter politiets opfattelse var en ulovlig efter‐
ligning af global‐knivserien. knivserien var benævnt royal classic. for
forsendelsen har et kinesisk firma udstedt en faktura til royal classic på lokdams
adresse. en udskrift fra cvr viser, at royal classic er et enkeltmandsfirma indenfor
en gros‐handel med vin og spiritus. i svarskriftet oplyses, at lokdam alene har im‐
porteret 8.796 stk. knive af forsendelsen.
    den 19. august 2005 foretog ålborg politi beslaglæggelse af en container med
2.721 tons knive hos royal classic v/gorm lokdam. containeren henstod hos blue
water shipping.
    ved kendelse af 12. september 2005 traf retten i ålborg beslutning om, at den af
ålborg politi foretagne beslaglæggelse hos royal classic v/gorm lokdam af et
knivsæt indpakket i sort klæde, bestående af 9 dele (bilag 6), opretholdes.
    fogedretten i ålborg afsagde den 19. september 2005 på begæring af rosendahl
kendelse, hvorefter ”det forbydes royal classic v/gorm lokdam at sælge og
markedsføre, herunder at importere og eksportere knivserien, benævnt royal
classic”. af præmisserne fremgår bl.a.: ”til opretholdelse af forbuddet beslag‐
                                           - 4 -
lægges de importerede knive således som dette er påstået af rekvirenten”. rosen‐
dahl havde begæret samtlige knivsæt, som befandt sig hos blue shipping, beslag‐
lagt.
     parterne blev enige om, at de beslaglagte knivsæt kunne opbevares af gorm
lokdam i en lade i nordjylland.
     af de omtvistede knivsæt var nogle ligesom global‐knivsættet i et sort
lærredsomslag indeholdende samme 9 dele som global’s. andre knivsæt var
pakket med 13 dele i en sort taske.
     gorm lokdam har foretaget opmålinger af de to sæt knive. opmålingen viser
en række forskelle for alle knive. til illustration heraf samt til illustration af knive‐
nes udseende vises nedenfor de to brødknive og de af gorm lokdam foretagne
opmålinger heraf:
     gorm lokdam har fremlagt en række billeder, der viser, at der er anvendt prik‐
ker i forskellige udformninger på knivskafter gennem mange år, herunder en række
produkter fra kina.
     rosendahl har opgjort værdien af et tilsvarende antal originale knive svarende
til de beslaglagte til 5.119.296 kr.
syn‐ og skønserklæringen
designer hanna dalsgaard har den 3. november 2006 afgivet skønserklæring,
hvoraf fremgår:
                                         - 5 -
spørgsmål 1.
”fremstår den af komin yamada designede knivserie ”global” som et resultat af en
selvstændig, skabende åndsindsats præget af ophavsmandens individualitet?”
efter min mening fremstår knivserien ”global” som en selvstændig skabende ånds‐
indsats.
komin yamada, har efter min mening, taget udgangspunkt i den oprindelige, japanske
designtradition, som blandt andet bygger på at form, funktion og æstetik skal gå op i en
højere enhed, og på samme tid ”udfordret” stålet og stålets egenskaber ved at skabe en
knivserie hvor skæfte og blad er i samme materiale.
spørgsmål 2.
”udgjorde komin yamadas knivserie ”global” ved sin fremkomst i 1984 et skel‐
sættende arbejde i forhold til allerede kendte knive på markedet hvad angår design og
teknisk konstruktion?”
ja, det mener jeg den gjorde.
det at knivbladet og skæftet på kniven er smedet sammen er ikke set før ”global” kom
på markedet, og at knivskæftet har de sorte prikker, for at man skal holde godt på
kniven, var heller ikke set før ”global” kom på markedet. de sorte prikker er, efter min
mening, en meget stærk designdetalje, som binder hele ”global” serien designmæssigt
sammen.
ud fra et designmæssigt synspunkt var det helt klart en anderledes og skelsættende
måde at lade funktion og form gå op i en højere enhed da komin yamadas knivserie
kom på markedet. som nævnt i spørgsmål 1 udfordrede komin yamada stålet og dets
egenskaber, og det har været en stor teknisk og konstruktiv udfordring at skabe
”global” serien.
spørgsmål 3.
”fremtræder ”royal classic” kniven ud fra en helhedsvurdering som en efterligning af
komin yamadas ”global” knivserie?”.
ja.
spørgsmål 4.
                                          - 6 -
”er der mellem komin yamadas ”global” knivserie og ”royal classic ” knivserie ud fra
en helhedsbetragtning en sådan ydre lighed at der er en nærliggende risiko for, at den
almindelige forbruger kan forveksle de knivserier, specielt når disse ikke betragtes af
forbrugeren samtidig?”
ja helt klart.
”global” knivserien har blandt andet det særkende at knivene har sorte prikker på
knivskæftet, og jeg tror at den almindelige forbruger vil beskrive ”global” som f.eks.:
”knivene med de sorte prikker på skæftet” eller ”de knive hvor knivsblad og skæfte er
smedet sammen.
spørgsmål 5.
”er der mellem komin yamadas ”global knivserie og ”royal classic” knivserien ud fra
en helhedsbetragtning en sådan ydre lighed at der er en nærliggende risiko for, at en
fagmand eller en person med interesse herfor, f.eks. en kok eller en designer, kan for‐
veksle de 2 knivserier, specielt når disse ikke betragtes samtidig?”
ja.
”global” serien har blandt andet det særkende, at der på knivskæftet er sorte prikker,
og at skæfte og blad er smedet sammen. disse to ”særkender” har ”royal classic”
serien også, så det vil være nemt at forveksle disse to knivserier når de ikke betragtes
samtidig. de fagmænd/kvinder, som har et indgående kendskab til ”global” knivserien,
og som har brugt ”global” serien i længere tid, vil måske nok kunne kende forskel på
de to knivserier.
spørgsmål 6.
”er de i sagen omhandlede knive udført i forskelligt materiale og er der forskelle i
dimensioner og udsmykning? skønsmanden anmodes i bekræftende fald om at oplyse
på hvilke punkter og hvorledes forskellene fremtræder.”
(jeg har fået udleveret knivsæt fra hhv. ”global” og ”royal classic” som jeg tager ud‐
gangspunkt i)
begge knivserier er udført i rustfrit stål. på begge knivserier er blad og skæfte smedet
sammen så knivene fremstår i samme materiale på skæfte og blad. ”global” seriens stål
virker som en bedre kvalitet og efterbearbejdningen er meget lækkert udført. stålet
                                         - 7 -
virker ”blødere” at holde på, og farven på ”global” seriens stål er mere gylden end
”royal classic” seriens.
dimensionerne på de to knivserier ligger meget tæt på hinanden.
skæftet på ”global” serien er tyndere end ”royal classic” skæfterne. skæftet på ”royal
classic” serien fremstår mere ”kantet” end på ”global” serien. skæftet på nogle af
”global” knivene er lidt længere og slankere end på ”royal classic” seriens.
udsmykningen, dvs. de sorte prikker på skæfter, er meget ens. på ”global” serien er
udsmykningen skåret skråt af/afsluttet skråt, mod knivbladet, undtagen på strygestål og
på paletkniv. dette betragter jeg som en bevidst designdetalje fra komin yamadas side.
”royal classic” serien har også skrå afskæring på udsmykningen, magen til ”global”
serien.
den mindste knivs (urtekniv) knivblad i ”global” serien er skrå/buet mens knivbladet i
”royal classic” serien er lige.
udsmykningen på ”global” serien, dvs. de sorte prikker, er dybere og mere sorte end
på ”royal classic” serien.
spørgsmål 7.
”skønsmanden anmodes i øvrigt om i detaljer at redegøre for forskelle og eventuelle
ligheder mellem de 2 i sagen omhandlede knivserier, det være sig i relation til
dimensioner, farver, udsmykning, vægt, længde, tyngdepunkt, volumen (af blad og
skæfte) materialevalg etc. intet undtaget.”
taskerne til de to knivserier er lavet af samme materiale og der benyttes ens bånd/gjord
til at lukke taskerne med. begge tasker er sorte, med sorte bånd/gjord med hvide
pyntestikninger. måden at lukke/åbne taskerne på er lidt forskellige idet der i ”global
classic” seriens taske er indsat afstivning. begge tasker lukkes med velcro. knivene i
begge serier ligger på samme måde, ‐ dvs. i lommer, med skæftet puttet ned i lommen.
på begge tasker er der syet et ”beskyttelses” dække på, som dækker knivene.
                                          - 8 -
begge knivserier er udført i rustfrit stål, men ”global” seriens stål virker som en bedre
kvalitet og efterbearbejdningen er meget lækrere udført. stålet virker ”blødere” at holde
på, og farven på ”global” seriens stål er mere gylden end ”royal classic” seriens.
dimensionerne på de to knivserier ligger meget tæt på hinanden. de væsentligste
forskelle på dimensionerne er, efter min mening, på hhv. urtekniv, strygestål og
”slagterkniv”/økse (den største kniv i serien).
”globals” urtekniv er krum på knivsbladet og lige på ”royal classic”. ”globals” urte‐
kniv har massivt skæfte, ”royal classic” er hult. udsmykningen på ”royal classic”
ligger meget tæt på ”globals” udsmykning; ‐ den skrå afskæring af udsmykning/sorte
prikker findes på begge knive.
”globals” strygestål er fladt i formen og mat på overfladen. ”royal classics” strygestål
er cirkulært i formen og rillet i overfladen. skæftet på ”royal clasic” strygestålet ligger
meget tæt på ”globals”: ‐ afslutningen mellem skæfte og strygestål er på begge skæfter
en slags beskyttelses ”væg” (som samuraisværd), og udsmykningens afslutning er lige
på begge skæfter.
”globals” slagtekniv/økse har et hul i bladet (til at hænge den op i) det har ”royal
classic” ikke. ”globals” slagtekniv/økse er tungere end ”royal classics” skæfterne er
lidt forskellige, mens afslutning på udsmykning er ens.
skæftet på ”global” serien er tyndere/slankere end ”royal classic” skæfterne. skæftet
på ”royal classic” serien fremstår mere ”kantet” end på ”global” serien. skæftet på
nogle af ”global” knivene er lidt længere og slankere end på ”royal classic” seriens.
vægten på de forskellige knive føles generelt ret ens. (ikke vejet på vægt).
afslutningen på ”global” seriens skæfter er lige afskåret, mens afslutningen på ”royal
classic” serien er skråt afskåret, ‐ undtagen på strygestål og stegegaffel. udsmykningen,
dvs. de sorte prikker på skæfterne, er meget ens. på ”global” serien er udsmykningen
skåret skråt af/afsluttet skråt, mod knivbladet, undtagen på strygestål og på paletkniv.
dette betragter jeg som en bevidst designdetalje fra komin yamadas side. ”royal
classic” serien har også en skrå afskæring på udsmykningen, undtagen på hhv.
stegegaffel og strygestål, ‐ magen til ”global” serien.
begge stegegafler har samme knæk på gaflen og samme detalje på spidserne af gaflen.
                                           - 9 -
    spørgsmål 8.
    ”skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt de i sagen omhandlede knivserier efter skøns‐
    mandens opfattelse refererer til samme publikum og i benægtende fald, hvorvidt det
    publikum der typisk vil være køber til ”global” knivserien vil forveksle denne med
    ”royal classic” knivserien.”
    jeg tror at begge knivserier henvender sig til det samme publikum, og jeg tror at mange
    forbrugere vil kunne forveksle de to knivserier.
    spørgsmål 9.
    ”er det sædvanligt indenfor branchen, at der produceres knive m.v. der har en vis form
    for lighed med konkurrenters produkter?”
    det er set mange gange før, at produkter med et meget stærkt design bliver kopieret.
    det er mig bekendt ikke noget der er specielt indenfor knivbranchen, men indenfor alle
    brancher.”
forklaringer
gorm lokdam har forklaret, at han er forstkandidat fra københavns veterinære
landbohøjskole og har i den forbindelse deltaget i et kursus om knive, herunder om
hærdning og slibning. knivene i denne sag er købt af en ansat hos kokkedal drift
aps, birgit joby. han har ingen ansatte i sin personligt drevne virksomhed. han
havde bedt birgit joby om at finde nogle køkkenknive. han hørte ikke mere til
sagen, førend der i april/maj 2005 stod nogle knive på deres transitlager i århus, og
politiet henvendte sig om beslaglæggelse af knivene. han ved ikke, om knivene var
blevet fortoldede, da det var birgit joby, der stod for det. han havde set knivene på
en messe i kina.
    i forsendelsen var der også en række produkter, som ikke er en del af sagen. de
omtvistede knive var i en taske/kuffert med 13 dele. tasken blev efter aftale mellem
parterne overdraget til gorm lokdam. på det billede, der er taget af politiet, ses
navnet royal classic i tasken, men dette var alene et stykke papir. royal classic er
ikke et varemærke eller navnet på produkterne, men er navnet på et af hans sel‐
skaber.
                                             - 10 -
     han deltog ikke på messen i sverige, hvor der sælges brugskunst. de solgte
ingen knive, men han har en erindring om, at der var en taske med knive med på
messen i sverige. der er i det hele taget ikke blevet solgt en kniv eller afgivet
bestillinger på knivene. det var meningen, at han ville sælge knivene i udlandet,
primært i norge, sverige, finland, polen og rumænien, hvor han har en butiks‐
kæde.
     alle knivene har en udformning, som svarer til den funktion, som de skal
opfylde. royal classic‐knivene er lavet af rustfrit stål, hvilket giver en anden
farve end global‐knivenes. en rustfri kniv kan slibes. global‐knivene kan ikke
slibes af privatpersoner, men alene af professionelle. knive i rustfrit stål kan tåle at
blive vasket i opvaskemaskine modsat global‐knivene, hvorfor rustfri stålknive
er særligt velegnet til professionelt brug. royal classic‐kniven er lavet af to
stykker materialer, og håndtaget er hult i modsætning til global‐knivene. prik‐
kerne på skaftet er en slags skridmønster, men dette kunne også have bestået af
streger. der er endvidere forskel mellem afskæringerne på knivskæfterne. royal
classic‐knivene sælges for ca. 40‐50 kr. pr. stk. han kendte global‐knivene
med trekantet skaft forud for denne sag.
     birgit joby kontrollerede via internettet de offentligt tilgængelige registre forud
for købet for at sikre, at intet var til hinder for import.
     gorm lokdam blev foreholdt sin forklaring gengivet i kendelsen af 12. septem‐
ber 2005. af referatet i kendelsen fremgår:
”gorm lokdam har forklaret, at royal classic er en af ham personlig drevet virksomhed,
der er registreret i told og skat på adressen restrup kærvej 10. knivene var på messe i
stockholm i sidste uge. han har modtaget ordre på 1 % af de importerede knive, men ordren
kan først effektueres, når knivene er frigivet. det er meningen at knivene skal sælges til pro‐
fessionelle kokke i restaurationsbranchen, og de pågældende er i forvejen kunder i hans
virksomhed. på forsvarerens spørgsmål har han yderligere forklaret, at han driver en han‐
delsvirksomhed med blandt andet salg af vin, glas, porcelæn og madvarer til restauranter
m.v. han ejer bygningen, hvorfra der drives hotelvirksomhed. det er professionelle kokke,
der er hans målgruppe. han så kniven første gang i 2004 på en messe i kina. fordelen ved
en kniv med rustfrit stålhåndtag er, at den kan vaskes i opvaskemaskine. han har endvidere
lagt vægt på, at kniven ligger godt i hånden. han undersøgte, om der var rettigheder ved‐
rørende knivene før købet, og rettede således henvendelse til varemærkestyrelsens register,
                                           - 11 -
og der var ingen der lignede de pågældende knive. han mener ikke, at der foreligger lighed
med global knive. han har desuden lagt vægt på det funktionsmæssige ved knivene, nemlig
at de ikke er forsynet med mikroriller på undersiden af skæftet. han har fra professionelle
kokke hørt, at de ikke mener, at global knive ligger ordentlig i hånden.”
     gorm lokdam har forklaret, at han ikke har vedstået forklaringen fra foged‐
retten og ikke er enig i gengivelsen, men han har ikke gjort indsigelser mod
referatet.
industriel designer hanne dalsgaard har vedstået den afgivne erklæring og har
supplerende forklaret, at hun er uddannet på kunstakademiets arkitektskole og har
haft egen tegnestue siden 1986, hvor de primært designer køkkenudstyr, belysning
og møbler. hun har deltaget i udviklingen af knive og andre køkkenprodukter for
ikea og tupperware.
     global‐knivserien er et flot eksempel på videreudvikling af japansk kniv‐
produktion. hun har ikke undersøgt det italienske marked, men er overbevist om,
at der ikke fandtes knive med prikker på det italienske marked forud for global‐
knivenes lancering. hun har heller ikke undersøgt det japanske marked, men
mener, at der heller ikke før global‐knivene var knive med prikker. hun har ikke
undersøgt, om der var andre knive med prikker på markedet, før global kom på
markedet.
     hun har ikke fuldstændigt undersøgt den nærmere opbygning af royal
classic‐knivene. hun har forholdt sig visuelt, funktionelt og æstetisk til pro‐
dukterne. hvis hun så knivene ved siden af hinanden, ville hun ikke være i tvivl
om, hvilken af knivene der var bedst, men hun ville være i tvivl, hvis hun ikke
havde de to ved siden af hinanden. knivserierne virker ens. hun har ikke anvendt
knivene i køkkenet, men har prøvet at skære med dem. prisen ville ikke være af‐
gørende for hende.
parternes procedure
rosendahl har anført, at global‐knivene nyder beskyttelse efter ophavsrets‐
lovens § 1. brugskunst er omfattet af ophavsretsloven, og knivene er kunsthånd‐
værk. brugskunstgenstandens praktiske anvendelse er ikke til hinder for beskyt‐
                                          - 12 -
telse. for at opnå beskyttelse kræves, at der er tale om en selvstændig skabende
indsats. det afgørende i denne sag er sammenstillingen af egenskaber, dimensioner
og design m.v. knivene må derfor anses som værende beskyttet efter ophavsrets‐
loven. knivene er desuden designet af en anerkendt designer.
     dette er i overensstemmelse med skønsmandens erklæring, hvorefter der fore‐
ligger en selvstændigt skabende indsats ved design af knivene.
     det er unikt på verdensmarkedet med prikker som på global‐knivene. de af
lokdam fremlagte bilag dokumenterer ikke, at der har været andre lignende knive
forud for design af global‐knivene.
     retten må også efter sin egen besigtigelse af knivene kunne lægge til grund, at
global‐knivene har opnået værkshøjde og derfor er beskyttet efter ophavsrets‐
lovens § 1.
     efter ophavsretslovens § 2 er det væsentligt for, om der foreligger en krænkelse,
at der er tale om en efterligning af et værk. også en gengivelse i ændret skikkelse
kan konstituere en krænkelse, når kopien har originalproduktets helhedspræg.
     royal classic‐knivene er uden tvivl blevet skabt efter inspirationen fra
global‐knivene, og efter skønsmandens besvarelse af spørgsmål 3 er der tale om
en efterligning. en almindelig forbruger vil, jf. skønsmandens besvarelse af spørgs‐
mål 5 og 8, forveksle de to produkter, der henvender sig til samme publikum.
knivserierne er forvekslelige, og der er tale om en slavisk eller i hvert fald meget
nærgående efterligning. de af lokdam importerede knive krænker derfor global‐
knivserien.
     der findes ikke andre knive på markedet, som kan siges at have samme ide‐
grundlag som global‐knivene. de af lokdam fremlagte billeder viser alene
kopier fra kina.
     vedrørende påstanden om destruktion følger dette af ophavsretslovens § 84.
     efter ophavsretslovens § 83, stk. 1, har rosendahl krav på vederlag og erstat‐
ning. dette gælder også i tilfælde, hvor den krænkende part har udvist simpel
uagtsomhed. vederlag kan tilkendes, selvom der ikke er dokumenteret et tab.
lokdam kendte royal classic‐knivene, inden han importerede dem. det er ikke
tilstrækkeligt for at være i god tro, at en ansat foretager en undersøgelse på patent‐
og varemærkestyrelsens hjemmeside. lokdam har i øvrigt ændret forklaring i for‐
                                          - 13 -
hold til forklaringen i retten i ålborg. alle, der køber produkter i kina, må være
særligt opmærksomme på, om der foreligger kopivarer.
     allerede på det tidspunkt, hvor varerne passerer den danske grænse, er der tale
om en ophavsretskrænkelse. det er således ikke nødvendigt, at varerne er bragt i
omsætning.
     vederlaget bør fastsættes ud fra mængden af de importerede varer og værdien
af de tilsvarende originale varer. lokdam har forsøgt at importere over 8000 knive
med en gennemsnitlig pris på 34 kr., og værdien af de tilsvarende global‐knive er
over 5 mio. kr.
     ved fastsættelsen af sagsomkostninger bør der tages hensyn til fogedsagen samt
de afholdte omkostninger til retsafgifter i alt 6.450 kr. desuden har lokdam besvær‐
liggjort sagen, herunder på et meget sent tidspunkt fremsat påstand om ikke at være
rette sagsøgte, hvilket afstedkom yderligere skriftveksling.
royal classic v/gorm lokdam har anført, at royal classic‐knivene blev be‐
slaglagt på et tidspunkt, hvor der endnu ikke var taget stilling til, om kniven skulle
importeres til danmark. der vil ikke være nogen sag, hvis knivene ikke importeres.
     det bestrides ikke, at global‐knivene er ophavsretligt beskyttet, men det be‐
strides, at ophavsretten til global‐knivene er krænket. designeren har selv lånt
fra italiensk, tysk og japansk design. det er fuldt lovligt at ”låne”. skønsmanden har
alene udtalt sig ud fra egne erfaringer, men har ikke foretaget egentlige undersøgel‐
ser. det er derfor på et meget snævert grundlag, at hun udtaler sig. der skal en høj
grad af lighed til, før der foreligger krænkelse, og der er meget snævre grænser for,
hvornår der kan statueres krænkelse på knivområdet. der er en række forskelle
mellem knivene, hvilket også fremgår af skønserklæringen. der er således ingen
forvekslingsrisiko. når der endvidere henses til prisen – 50 kr. over for 500 kr. – kan
forbrugeren let se forskel. de sorte prikker er ikke en stærk designdetalje, og det er
ikke dem, men helhedsindtrykket, der er afgørende for, om der foreligger forveks‐
lingsrisiko. prikkerne har endvidere en funktionel betydning.
     da knivene ikke er importeret til danmark, kan der ikke kræves destruktion.
lokdam har ikke solgt et eneste eksemplar. da vederlagskravet skal dække en slags
royaltyafgift, og da royalty først forfalder ved salg, har rosendahl ikke krav på
                                         - 14 -
royalty. vederlagskrav er en form for standardiseret erstatning, hvorfor rosendahl
må bevise, at der er lidt et tab. rosendahl har ikke dokumenteret noget tab.
      da lokdam har været i god tro, er et evt. krav på erstatning maksimeret til hans
fortjeneste. lokdam var i kina, uden at han købte noget. han bad en medarbejder
undersøge markedet forud for sin bestilling. lokdam er ikke en professionel im‐
portør, men en person, der er ved at opbygge sin virksomhed. han har alene
handlet på samme måde, som andre ville have gjort. lokdam var således i god tro
og har ikke haft nogen fortjeneste, hvorfor rosendahl ikke har krav på vederlag.
rettens begrundelse og resultat
fakturaen på knivene var udstedt af det kinesiske firma til royal classic v/gorm
lokdam, og lokdam har først mere end to år efter sagens opståen gjort gældende
ikke at være rette sagsøgte. hertil kommer, at indsigelse burde være gjort gældende
i svarskriftet. lokdam anses derfor for at være rette sagsøgte.
      lokdam har ikke bestridt, at global‐knivene er omfattet af ophavsretslovens
§ 1.
      efter skønsmandens erklæring har global‐serien bl.a. som særkende sorte
prikker på skaftet og sammensmedning af blad og skaft. det samme særkende har
royal classic‐knivene. de mindre forskelle i dimensioner, afslutning af skaftet
samt knivenes farve, der er mellem global‐serien og royal classic‐serien,
ændrer ikke ved helhedsindtrykket, hvorefter der er en sådan lighed mellem pro‐
dukterne, at der er en risiko for forveksling, og at royal classic‐serien er en til‐
stræbt efterligning af global‐serien. lokdams import og eksport af de beslaglagte
royal classic‐produkter findes derfor at være i strid med ophavsretslovens § 2,
jf. § 1. rosendahls påstand 1 og 2 tages derfor til følge.
      lokdam tilpligtes i medfør af ophavsretslovens § 84, stk. 1, nr. 3, tillige at til‐
intetgøre de beslaglagte effekter.
      rosendahl har i medfør af ophavsretslovens § 43 krav på vederlag. for varer af
denne art findes vederlaget passende at kunne fastsættes til 8 % af indkøbsprisen.
rosendahl har herefter krav på et vederlag på 200.000 kr.
      da knivene ikke har været markedsført, findes rosendahl ikke at have lidt
noget tab.
                                          - 15 -
     efter sagens udfald skal lokdam endeligt afholde omkostninger til
skønsmanden med 10.625 kr.
     efter sagens omfang og resultat fastsættes omkostninger for fogedsagen og
justifikationssagen til 60.000 kr. i salær og 10.200 kr. til dækning af retsafgift, hvilke
beløb lokdam skal betale til rosendahl.
                                     thi kendes for ret
det af fogedretten i aalborg nedlagte forbud og beslaglæggelse af 19. september
2005 stadfæstes.
royal classic v/gorm lokdam tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at sælge
og markedsføre, herunder importere og eksportere knivsæt benævnt royal
classic som vist i bilag 6.
royal classic v/gorm lokdam tilpligtes til for egen regning at destruere samtlige
knive/knivsæt benævnt royal classic, som vist i bilag 6, i alt 8.796 styk under
overværelse af en af rosendahl a/s udpeget person.
royal classic v/gorm lokdam tilpligtes til rosendahl a/s at betale vederlag på
200.000 kr. med tillæg af procesrente fra 30. september 2005.
royal classic v/gorm lokdam afholder endeligt omkostningerne til skønsmanden,
designer hanne dalsgaard, med 10.625 kr.
royal classic v/gorm lokdam betaler inden samme frist 70.200 kr. i sagsomkost‐
ninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
christian hvidt              mette christensen        karin elisabeth schou andersen
              - 16 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 20. april 2016
sag 94/2015
(2. afdeling)
pe holding, hemmet aps
(advokat henrik thorstholm)
mod
konrad krogh stigsen
(advokat kim stensgård, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 17. maj 2013 og af vestre lands-
rets 2. afdeling den 17. november 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul dahl jensen, vibeke rønne, jens peter
christensen, oliver talevski og kurt rasmussen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, pe holding, hemmet aps, har nedlagt påstand om stadfæstelse af byrettens
dom, subsidiært at indstævnte, konrad krogh stigsen, skal betale et mindre beløb til pe hol-
ding, hemmet aps, og mere subsidiært at landsrettens dom ophæves, og sagen hjemvises til
fortsat behandling ved landsretten.
konrad krogh stigsen har påstået stadfæstelse af landsrettens dom, subsidiært at landsrettens
dom ophæves, og sagen hjemvises til fortsat behandling ved landsretten.
                                                - 2 -
supplerende sagsfremstilling
der har været to landinspektører involveret i sagen. advokat henrik thorstholm, som på da-
værende tidspunkt repræsenterede herluf dokkedal sørensen, der er den tidligere ejer af pe
holding, hemmet aps’ ejendom, anmodede ved brev af 30. juni 2010 landinspektør mogens
venø poulsen, varde, om at foretage skelforretning vedrørende skellet mellem parternes
ejendomme. konrad krogh stigsen havde forinden taget kontakt til landinspektør mogens
poulsen, skjern, med henblik på afsætning af skellet mellem ejendommene. landinspektør
mogens poulsen, skjern, foretog besigtigelse under overværelse af konrad krogh stigsen og
udarbejdede herefter en skelerklæring, som konrad krogh stigsen underskrev den 14. juli
2010. skelerklæringen blev ikke underskrevet af herluf dokkedal sørensen, ligesom den
heller ikke er underskrevet på vegne af pe holding, hemmet aps. senere blev anmodningen
til landinspektør mogens venø poulsen, varde, om foretagelse af skelforretning tilbagekaldt.
af den fremlagte korrespondance fremgår, at advokat henrik thorstholm i brev af 11. juni
2010 til konrad krogh stigsen havde anført bl.a.:
       ”jeg skal … anmode dig om – inden 7 dage fra dato – at komme med et forslag til,
       hvorledes denne sag kan løses forligsmæssigt, herunder egentlig stillingtagen til, hvor-
       vidt du vil anfægte skellets placering, således som det er vist af landinspektør mogens
       poulsen.
       bestrider du skellets placering, vil jeg på min klients vegne indlede en skelsætningsfor-
       retning. omkostninger hertil vil – i det omfang, min klient får medhold i dennes påstand
       – kunne forventes at blive pålagt dig.
       …
       jeg vil meget opfordre dig til at tage en drøftelse, eventuelt med skovfoged emil poul-
       sen, med henblik på at få etableret et fornuftigt læhegn, således at de værste gener af
       fældningen kan undgås.”
advokat henrik thorstholms sekretær, anne-marie lundsgaard, oplyste i en mail af 1. juli
2010 til advokat henrik thorstholm bl.a.:
       ”jeg har haft besøg af krogh stigsen, han kunne ikke forstå at sagen var overgivet
       landinspektøren, når han havde anerkendt at plante et nyt læhegn.”
                                               - 3 -
konrad krogh stigsen antog efterfølgende en advokat, advokat jørgen hautorp, som i brev af
25. oktober 2010 til advokat henrik thorstholm anførte bl.a.:
      ”deres skrivelse af den 11. juni d.å. har min klient forstået som et forligstilbud med føl-
      gende indhold:
      såfremt min klient accepterer skellets placering, således som det er vist af landinspektør
      mogens poulsen, og såfremt min klient etablerer et ”fornuftigt læhegn”, vil deres klient
      ikke gøre krav på erstatning af nogen art; men kun krav på et vederlag til skovfoged
      emil f. poulsen.
      min klient rettede herefter telefonisk henvendelse til skovfoged emil f. poulsen. det
      blev aftalt, at krog stigsen skulle forberede til plantning, hvorefter emil f. poulsen
      skulle besøge krogh stigsen og aftale, hvorledes der skulle ske plantning af læhegn
      med løvtræer i en række.
      uagtet min klient fremdeles ikke er enig i det af mogens poulsen anviste skel under-
      skrev han den 14. juli 2010 skelerklæring. min klient bestilte herefter træer og har lavet
      forberedelse til plantning af det nye løvtræshegn, hvilket min klient dog ikke har plantet
      på grund af deres efterfølgende skrivelser.
      som det fremgår af det ovenfor anførte, antog min klient, at der var indgået forlig, og
      min klient blev naturligt chokeret over det erstatningskrav, som er opgjort i deres skri-
      velse af den 28. september 2010. min klient kan naturligvis ikke acceptere det anførte
      erstatningskrav, der er helt udokumenteret. eventuel skade på skoven er efter min kli-
      ents opfattelse selvforskyldt, idet deres klient ikke har foretaget udtynding og anden
      pleje af sin skov.
      såfremt deres klient frafalder sit erstatningskrav, kan sagen forliges ved, at min klient
      på egen jord etablerer det ovennævnte løvtræshegn i én række.”
efter landsrettens dom blev der den 9. februar 2015 afholdt skelforretning om beliggenheden
af skellet. skelforretningen blev foretaget af landinspektør mogens venø poulsen, varde, der
afgav erklæring herom den 18. februar 2015. parterne har oplyst, at skelforretningen er blevet
anfægtet af konrad krogh stigsen, og at der er anlagt retssag herom ved retten i herning.
den 11. marts 2016 har retten i herning afsagt dom i sagen, og ved dommen er konrad
krogh stigsen dømt til at anerkende, at ejendomsskellet fastlægges i overensstemmelse med
det af landinspektør mogens venø poulsen ved skelforretningen den 9. februar 2015 fastlagte
skel. dommen er anket til vestre landsret.
                                                 - 4 -
retsgrundlag
udstykningslovens kapitel 5 om afsætning af ejendomsgrænser m.m. indeholder bl.a. føl-
gende bestemmelser:
      ”§ 35. enhver, der mener at have interesse i at få konstateret den rette beliggenhed af en
      ejendomsgrænse, kan anmode en praktiserende landinspektør om at afholde en skelfor-
      retning, jf. dog § 41. den, der anmoder herom, hæfter for betalingen af de omkostnin-
      ger, der er forbundet med forretningen, jf. dog § 39.
      stk. 2. miljøministeren fastsætter nærmere regler om skelforretninger.
      § 36. ved skelforretningen skal landinspektøren afsætte skellet med den beliggenhed,
      som på grundlag af de foreliggende oplysninger efter landinspektørens skøn må anses
      for at være den rette ejendomsgrænse.
      stk. 2. afsætningen af skellet er bindende for ejerne af de pågældende ejendomme, så-
      fremt
      1) de skriftligt tiltræder afsætningen eller
      2) ingen af dem inden 8 uger efter datoen for modtagelsen af skriftlig underretning fra
      landinspektøren om afsætningen har anlagt retssag med påstand om, at vedkommende
      naboejer skal anerkende, at skellet ligger anderledes.
      stk. 3. såfremt der ved endelig dom eller indenretligt forlig sker ændring af landin-
      spektørens fastlæggelse af skellet, skal landinspektøren snarest ændre afsætningen af
      skellet i overensstemmelse med dommen eller forliget.
      stk. 4. retten kan i ganske særlige tilfælde tillade, at sag anlægges efter udløbet af fri-
      sten i stk. 2. fører en sådan sag til, at landinspektørens fastlæggelse af skellet ændres,
      påhviler det den, der har anlagt sagen, at rekvirere en landinspektør til at udføre det i
      stk. 3 nævnte arbejde. retten sender udskrift af dommen eller et eventuelt indenretligt
      forlig til matrikelmyndigheden.
      § 37. når et skel er blevet endeligt fastlagt efter reglerne i §§ 35 og 36, skal landin-
      spektøren snarest indsende oplysning om skellets rette beliggenhed til matrikelmyndig-
      heden til notering i matriklen.
      stk. 2. medmindre skellets rette beliggenhed er afgjort ved domstolene, kan matrikel-
      myndigheden nægte at foretage notering efter stk. 1, såfremt der konstateres fejl eller
      mangler ved skelforretningen. nægtes notering, er forretningen ugyldig.
      § 38. der kan ikke anlægges retssag om skels beliggenhed, herunder som følge af
      hævdserhvervelse, før der er afholdt en skelforretning efter reglerne i §§ 35 og 36.”
udstykningslovens § 38 fik sin nuværende ordlyd ved lov nr. 137 af 7. marts 1990. i lovfor-
slagets bemærkninger til kapitel 5 om afsætning af ejendomsgrænser m.m. hedder det bl.a.
(folketingstidende 1989-90, tillæg a, lovforslag nr. l 8, sp. 412):
                                                - 5 -
      ”forslagene i dette kapitel omhandler den fremgangsmåde, der skal anvendes, når den
      rette beliggenhed af en ejendomsgrænse ønskes fastslået. …
      … [h]vis der er uenighed mellem ejendommenes ejere [om en ejendomsgrænses rette
      beliggenhed], kan spørgsmålet ikke afgøres uden afholdelse af skelforretning efter be-
      stemmelserne i lovforslagets §§ 35-37.”
i bemærkningerne til § 38 er anført (folketingstidende 1989-90, tillæg a, lovforslag nr. l 8,
sp. 418):
      ”forslaget afløser gældende lovs § 36, stk. 3. det foreslås udtrykkeligt angivet, at heller
      ikke spørgsmål om grænsehævd kan afgøres af domstolene, før der har været afholdt
      skelforretning. dette svarer til gældende ret.”
den tidligere gældende bestemmelse i udstykningslovens § 36, stk. 3, blev indsat ved lov nr.
290 af 31. marts 1949, som var affattet i overensstemmelse med et forslag indeholdt i be-
tænkning afgivet af det af landbrugsministeriet under 25. marts 1946 nedsatte udvalg angå-
ende revision af lovreglerne om opretholdelse og drift af jordbrug. i betænkningens bemærk-
ninger til § 36, stk. 3, hedder det (s. 7):
      ”ved bestemmelsen i 3. stk. undgaas i adskillige tilfælde i fremtiden at bebyrde de
      almindelige domstole med tvistigheder om skel, hvortil kommer, at sager, som i med-
      før af § 32 alligevel til sin tid indbringes for retten, vil være godt forberedt til en
      egentlig domstolsbehandling.”
højesterets begrundelse og resultat
den skelerklæring, som landinspektør mogens poulsen, skjern, havde affattet, og som kon-
rad krogh stigsen underskrev den 14. juli 2010, er ikke udarbejdet som led i en skelforretning
afholdt efter reglerne i udstykningslovens § 35 og § 36.
landinspektør mogens venø poulsen, varde, var i juni 2010 blevet anmodet om at foretage
skelforretning efter udstykningslovens regler, men anmodningen blev senere tilbagekaldt.
højesteret lægger herefter til grund, at der ikke forud for, at sagen blev anlagt i marts 2011,
var afholdt skelforretning efter reglerne i udstykningslovens § 35 og § 36.
                                                 - 6 -
det må efter bevisførelsen lægges til grund, at konrad krogh stigsen den 14. juli 2010 under-
skrev skelerklæringen som led i forsøg på en forligsmæssig løsning. konrad krogh stigsen
ville genplante læhegnet, og det lægges videre til grund, at pe holding, hemmet aps var
bekendt hermed. da det i efteråret 2010 ikke viste sig muligt at forlige sagen på denne måde,
finder højesteret, at konrad krogh stigsen var berettiget til at fragå erklæringen, som det
skete ved hans daværende advokats brev af 25. oktober 2010.
på denne baggrund tiltræder højesteret, at konrad krogh stigsen ikke er bundet af den skel-
erklæring, som han underskrev den 14. juli 2010.
da retssagen blev anlagt i marts 2011, var der ikke enighed om skellets beliggenhed, og der er
heller ikke senere opnået enighed herom. spørgsmålet er herefter, om det var med rette, at
landsretten afviste sagen i henhold til udstykningslovens § 38 med henvisning til, at der ikke
var gennemført en skelforretning efter udstykningslovens regler.
efter udstykningslovens § 38 kan der ikke ”anlægges retssag om skels beliggenhed, herunder
som følge af hævdserhvervelse”, før der er afholdt en skelforretning. efter forarbejderne har
bestemmelsen til formål at undgå, at de almindelige domstole bebyrdes med tvister om belig-
genhed af skel, og at sikre, at sådanne sager er godt forberedt, hvis de alligevel kommer for
domstolene.
udstykningslovens § 38 tager efter sin ordlyd og forarbejder ikke stilling til, om der skal ske
afvisning af en retssag om erstatning i tilfælde, hvor skellets beliggenhed som følge af de an-
bringender, som parterne anfører, har præjudiciel betydning for afgørelsen af erstatningskra-
vet. når henses til, at § 38 udgør en undtagelse fra den almindelige adgang for borgerne til at
gå til domstolene for at få afgjort en tvist, finder højesteret, at bestemmelsen ikke giver
grundlag for at afvise en erstatningssag som den foreliggende.
højesteret ophæver derfor landsrettens bestemmelse om sagens afvisning og hjemviser i
overensstemmelse med parternes subsidiære påstande sagen til landsretten til behandling af
det rejste erstatningskrav.
                                             - 7 -
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen til pe holding, hemmet aps betale i alt
38.060 kr. beløbet er til dækning af udgifter til advokat med 25.000 kr. og udgifter til retsaf-
gift med 13.060 kr.
sagsomkostninger for byret og landsret fastsættes i forbindelse med landsrettens behandling
af sagen.
                                    thi kendes for ret:
landsrettens dom ophæves, og sagen hjemvises til fortsat behandling ved landsretten.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen til pe holding, hemmet aps inden 14
dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 38.060 kr. beløbet forrentes efter rentelo-
vens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark