text:
                       højesterets kendelse
                         afsagt fredag den 24. oktober 2014
sag 86/2014
a m.fl.
(advokat y)
mod
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat z)
biintervenient til støtte for de kærende: international rehabilitation council for torture
victims
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 7. afdeling den 23. december 2013.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: jon stokholm, poul dahl jensen, michael rekling,
oliver talevski og jan schans christensen.
påstande
de kærende har nedlagt påstand om, at østre landsrets beslutning af 23. december 2013
ændres således, at sagerne ikke afvises, og advokat y beskikkes som advokat for dem uden
betingelse om frafald af godtgørelse for advokatens rejseudgifter. subsidiært har de påstået
landsrettens beslutning ændret således, at sagerne ikke afvises, og advokat y beskikkes som
advokat for dem. mere subsidiært har de påstået hjemvisning.
indkærede, forsvarsministeriet, har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
sagen er anlagt mod forsvarsministeriet af de kærende ved fem separate sager i perioden fra
den 13. september 2011 til den 2. januar 2013 med påstand om betaling af tortgodtgørelse på
50.001 kr. til hver af de kærende. i to af sagerne er tillige nedlagt påstand (påstand 2) om, at
                                                - 2 -
forsvarsministeriet skal anerkende at have pligt til under retssagernes behandling at tilveje-
bringe effektiv oplysning af de kærendes rimeligt begrundede anførsler om tortur m.v., subsi-
diært skal foranledige en effektiv, officiel, uafhængig og særskilt undersøgelse af, om de kæ-
rende har været udsat for tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf
som følge af forsvarsministeriets handlinger og/eller undladelser.
de kærende har under sagerne henvist til, at de angiveligt i 2004 blev udsat for en krænkende
og retsstridig behandling under tilbageholdelse af de danske styrker i irak og ved overgivelse
til irakisk politi, hos hvem de angiveligt blev udsat for tortur samt umenneskelig og nedvær-
digende behandling.
af de skriftlige fuldmagter, som de kærende har meddelt advokat y til førelse af sagen, frem-
går bl.a.:
       ”i, the undersigned …[kærendes navn] … hereby authorize lawyer y to file a lawsuit on
       my behalf against any part of the danish state or other legally acknowledged persons or
       individuals regarding recognition of and/or compensation for torture, mistreatment, un-
       lawful detention, etc., done towards me as a result of the action or inaction of danish
       military forces or other danish entities, and take any steps that could favour my possi-
       bilities of obtaining compensation etc. for torture, mistreatment, etc. against me, in-
       cluding but not limited to gathering information, filing applications for legal aid, etc.,
       etc.
       this power of attorney also authorize my above mentioned lawyer to negotiate, accept,
       and receive settlement under the best possible conditions.”
under sagens forberedelse traf landsretten afgørelse om at udskille forsvarsministeriets indsi-
gelser om processuel partsevne og forældelse samt forsvarsministeriets påstand om afvisning
af de kærendes påstand 2, jf. retsplejelovens § 253.
ved breve af 11. november 2013 meddelte procesbevillingsnævnet de kærende afslag på fri
proces.
den 15. november 2013 indleverede advokat y et processkrift til landsretten med bemærk-
ninger til forsvarsministeriets processkrift af 1. november 2013.
                                              - 3 -
landsretten berammede herefter den 26. november 2013 et retsmøde i sagen til den 20. de-
cember 2013, efter at advokat y i mail af 22. november 2013 havde meddelt, ”at sagsøgerne
… har mulighed for give møde d. 20. december d.å. kl. 9:30.” af landsrettens indkaldelse til
retsmødet fremgik bl.a., at retten kunne anvende udeblivelsesvirkninger, hvis parterne ikke
kom til mødet.
den 18. december 2013 sendte advokat y via mail et brev til landsretten med følgende ind-
hold:
      ”herved skal jeg meddele, at sagsøgerne ikke kan give møde i sagerne til det indkaldte
      retsmøde fredag d. 20. december 2013 kl. 09:30, idet procesbevillingsnævnet d. 11. no-
      vember 2013 har meddelt afslag på fri proces, og idet sagsøgerne i øvrigt ikke har mu-
      lighed for at tilvejebringe de nødvendige ressourcer.
      sagsøgerne er opmærksomme på, at retsplejelovens § 339a giver mulighed for, at oven-
      nævnte forberedende retsmøde kan holdes for åbne døre, dog således at sagsøgernes
      navne ikke offentliggøres, hvorfor jeg skal anmode retten om at træffe beslutning
      herom.
      kommunikation til sagsøgerne kan ske via mit kontor.
      kopi af nærværende skrivelse fremsendes samtidig hermed til kammeradvokaten
      v/advokat z.”
næste morgen, den 19. december 2013, sendte landsretten en mail til advokat y, hvoraf frem-
gik:
      ”under henvisning til deres mail af g.d., bedes de – inden kl. 12.00 d.d. – meddele
      landsretten, om deres brev af 18. december 2013 skal forstås således, at de er udtrådt af
      sagerne, og om klienterne i givet fald er bekendt med, at der afholdes retsmøde i mor-
      gen.”
senere samme dag besvarede advokat y landsrettens forespørgsel på følgende måde:
      ”østre landsret har ved mail af d.d. kl. 09:15 tilskrevet mig følgende:
      ”under henvisning til deres mail af g.d. bedes de – inden kl. 12.00 d.d. – meddele
      landsretten, om deres brev af 18. december 2013 skal forstås således, at de er udtrådt
      af sagerne, og om klienterne i givet fald er bekendt med, at der afholdes retsmøde i
      morgen.”
                                                 - 4 -
      mine klienter har senest givet mig mandat til at fortsætte bestræbelserne på at opnå fri
      proces, og såfremt dette ikke er sket inden d. 20. december 2013 at indbringe sagerne
      for den europæiske menneskerettighedsdomstol og/eller andre internationale menne-
      skerettighedsinstanser, f.eks. fns antitortur komité.
      for god ordens skyld skal jeg gøre landsretten opmærksom på, at mine klienter, som det
      også fremgår af 2. afsnit i mit ovennævnte brev, er bekendt med det forberedende rets-
      møde.
      i tilfælde af, at landsretten ud fra det foreliggende mener at måtte skulle beslutte at
      meddele sagsøgerne advokatpålæg, jf. retsplejelovens § 259 og lov om den
      europæiske menneskerettighedskonvention, skal jeg jf. retsplejelovens § 259, stk. 3, 2.
      pkt., og jf. retsplejelovens § 333, stk. 3, oplyse, at jeg efter sagsøgernes anmodning er
      villig til at lade mig beskikke under sagerne, i det omfang de vil kunne fortsætte for de
      danske domstole.
      sagsøgerne har anmodet mig om at understrege, at de ikke hermed endeligt har taget
      stilling til, om og på hvilket tidspunkt de måtte ønske at indbringe sagerne for den eu-
      ropæiske menneskerettighedsdomstol, fns antitortur komité, m.v.
      kopi af nærværende skrivelse er samtidig hermed fremsendt til kammeradvokaten
      v/advokat z.”
hverken advokat y eller de kærende selv mødte i landsretten den 20. december 2013 til rets-
mødet kl. 9.30.
samme dag, den 20. december 2013, sendte advokat y via mail, kl. 10.07, et brev til lands-
retten, hvoraf fremgik:
      ”i fortsættelse af min skrivelse af g.d. skal jeg herved meddele følgende:
      jeg er bekendt med, at der af sagsøgte v/ kammeradvokaten v/ advokat z under retsmø-
      det i formiddag er afgivet erklæring om, at sagsøgte er af den opfattelse, at sagernes
      faktiske og juridiske karakter er af en sådan art og omfang, at der bør gives advokatpå-
      læg.
      sagsøgerne er enige heri, og begærer hermed, at der jf. retsplejelovens § 333, stk. 3, jf.
      § 259, stk. 3, 2. pkt., sker beskikkelse af undertegnede som advokat for sagsøgerne.
      angående de af bestemmelsen nævnte ”… særlige hensyn…” henviser jeg til sagernes
      processkrifter med tilhørende bilag, højesterets kendelse af 17. september 2013, ufr
      2013.3358 h, sagernes principielle karakter, kompleksitet og omfang, herunder dens
      relationer til såvel national som international ret, samt ovennævnte erklæring fra sag-
      søgte.
      kopi af nærværende skrivelse tilgår samtidig hermed kammeradvokaten v/advokat z.”
                                                 - 5 -
ved beslutning af 23. december 2013 afviste landsretten sagen. i landsrettens beslutning hed-
der det bl.a.:
       ”landsretten forstår advokat ys breve af 18. og 19. december 2013 således, at han
       fortsat repræsenterer sagsøgerne, hvorfor der ikke er grundlag for at pålægge sagsøgerne
       at lade sagerne udføre af advokat, jf. retsplejelovens § 259.
       efter votering traf landsretten følgende
                                              beslutning:
       da sagsøgerne ikke har givet møde til det berammede forberedende retsmøde den 20.
       december 2013, afvises sagerne i medfør af retsplejelovens § 360, stk. 1, jf. § 353.
       henset til sagernes karakter og forløb skal hver part bære egne omkostninger.”
ved brev af 27. december 2013 anmodede advokat y landsretten om at omgøre sin beslutning
af 23. december 2013 og træffe afgørelse om advokatpålæg samt foretage beskikkelse af ham.
den 7. januar 2014 besluttede landsretten at afvise anmodningen om omgørelse.
retsgrundlag
i retsplejelovens § 360, stk. 1-4, hedder det bl.a. (lovbekendtgørelse nr. 1139 af 24. september
2013):
       ”§ 360. udebliver sagsøgeren fra et møde, som denne er indkaldt til efter § 352, stk. 3,
       § 353 eller § 355, stk. 1, afviser retten sagen ved en beslutning, der meddeles parterne.
       ...
       stk. 2. udebliver begge parter fra et møde, som de er indkaldt til efter § 352, stk. 3,
       § 353 eller § 355, stk. 1, hæver retten sagen.
       stk. 3. udebliver sagsøgte fra et møde, som denne er indkaldt til efter § 352, stk. 3,
       § 353 eller § 355, stk. 1, afsiger retten dom efter sagsøgerens påstand, for så vidt denne
       findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne. …
       stk. 4. udeblivelse fra retsmøder under genoptagelse af forberedelsen, jf. § 356, stk. 3,
       og § 364, stk. 1, har den i stk. 1-3 angivne virkning, hvis dette er angivet i indkaldel-
       sen.”
retsplejelovens § 353, som der henvises til i § 360, angår indkaldelse til forberedende møde. i
det forberedende møde bringes parternes stilling til sagens faktiske og retlige omstændigheder
på det rene, og det søges derunder klargjort, hvilke omstændigheder der ikke bestrides, og
                                                  - 6 -
hvilke der skal være genstand for bevisførelse. i det forberedende møde skal retten endvidere
efter drøftelse med parterne så vidt muligt fastlægge sagens videre forløb, herunder tidsram-
merne for en eventuel yderligere forberedelse, jf. nærmere § 353, stk. 5. efter retsplejelovens
§ 355, stk. 1, kan retten indkalde parterne til yderligere forberedende møder.
retten kan undlade at tillægge en parts udeblivelse udeblivelsesvirkning, hvis betingelserne i
§ 360, stk. 7, er opfyldt. denne bestemmelse har følgende ordlyd:
       ”§ 360 …
       stk. 7. retten kan undtagelsesvis undlade at tillægge en parts udeblivelse … virkning
       efter denne paragraf. der tages herved navnlig hensyn til, om udeblivelsen må antages
       at skyldes lovligt forfald, om der i øvrigt må antages at foreligge undskyldende om-
       stændigheder, eller om modparten ønsker sagen udsat.”
ordet ”undtagelsesvis” blev indsat (i dagældende § 354, stk. 7) ved lov nr. 414 af 10. juni
1997 om ændring af retsplejeloven for at markere, at adgangen til at undlade at tillægge en
parts udeblivelse udeblivelsesvirkning skulle indskrænkes i forhold til den dagældende retstil-
stand. indskrænkningen var et led i en samlet reform, der havde til formål at understrege ret-
tens pligt til at sørge for, at sagsbehandlingstiden ikke bliver for langvarig, således at der kan
træffes afgørelse inden for en rimelig frist, jf. herved artikel 6 i den europæiske menneske-
rettighedskonvention.
af de specielle bemærkninger til bestemmelsen, jf. folketingstidende 1996-97, tillæg a, s.
3772, fremgår bl.a.:
       ”ændringen indskrænker rettens mulighed for at undlade at tillægge en parts udebli-
       velse eller manglende indlevering af svarskrift m.v. udeblivelsesvirkning. retten kan
       herefter kun undtagelsesvis undlade at afsige udeblivelsesdom, hvis sagsøgte udebliver,
       eller at afvise sagen, hvis sagsøger udebliver.
       de tilfælde, hvor retten undtagelsesvis kan beslutte i stedet at udsætte sagen, er f.eks.
       tilfælde, hvor der er grund til at tro, at udeblivelsen skyldes lovligt forfald, f.eks. hvor
       der er tale om vanskelige vejr- og trafikforhold. bestemmelsen kan også anvendes til at
       meddele en part, som møder uden advokat, en kort frist til at fremlægge manglende do-
       kumenter eller udbedre et mangelfuldt svarskrift.
       også modpartens holdning til spørgsmålet vil have betydning. det forudsættes imidler-
       tid, at retten foretager en selvstændig vurdering af, om betingelserne for undtagelsesvis
       at udsætte sagen er til stede, uanset om modparten ønsker sagen udsat. …”
                                                 - 7 -
afvises en sag efter retsplejelovens § 360, stk. 1, som følge af sagsøgerens udeblivelse, af-
skærer dette ikke sagsøgeren fra at anlægge sag på ny mod betaling af en ny retsafgift.
en sagsøgt, der er dømt som udebleven efter § 360, stk. 3, kan kræve sagen genoptaget efter
retsplejelovens § 367.
anbringender
de kærende har navnlig anført, at landsretten har afvist sagen med urette, idet landsrettens
afgørelse bygger på en faktisk vildfarelse om, at y på tidspunktet for retsmødet den 20. de-
cember 2013 stadig var advokat for de kærende.
det fremgik klart af advokat ys breve af 18. - 20. december 2013 til landsretten, at de kæ-
rende var uden advokatrepræsentation på tidspunktet for afholdelsen af retsmødet den 20. de-
cember 2013. hvis landsretten var i tvivl herom, havde landsretten en positiv forpligtelse til at
søge spørgsmålet afklaret sagens karakter taget i betragtning.
efter procesbevillingsnævnets afslag på fri proces af 11. november 2013 viste det sig umuligt
at opnå en alternativ, privat finansiering af gennemførelsen af sagskomplekset for landsretten.
i januar 2014 blev der imidlertid tilvejebragt tilstrækkeligt grundlag for indgivelse af en an-
søgning til procesbevillingsnævnet om kæretilladelse og ved gunstigt udfald det hertil knyt-
tede isolerede kæremål for højesteret.
uanset om advokat y fortsat repræsenterede de kærende den 20. eller 23. december 2013,
havde landsretten endvidere pligt til i disse sager at meddele beskikkelse af advokat y efter
retsplejelovens § 259, stk. 3, 2. pkt., jf. § 333, stk. 3, i stedet for at afvise sagerne. afvisning
som følge af udeblivelse er ikke obligatorisk, men fakultativ, jf. § 360, stk. 7. det er ikke en
forudsætning for beskikkelse, at der først har været meddelt et advokatpålæg, og beskikkelse
kan ske, uanset om den advokat, som søges beskikket, allerede repræsenterer de parter, der
har behov herfor.
sagernes særlige karakter og omstændigheder nødvendiggør ubestridt advokatbistand. de
kærende er alle torturofre, der lider af ptsd, og som intet kendskab har til det retssprog, som
sagerne skal føres på, eller det retssystem, hvori sagerne føres. sagerne er desuden komplekse
                                                - 8 -
og omfattende og involverer spørgsmål af principiel betydning. det er endvidere af central
betydning, at der er adgang til at håndhæve forbuddet mod tortur ved de nationale domstole.
hertil kommer, at staten har ganske betydelige midler til rådighed i modsætning til de kæ-
rende, der ikke har ressourcer til rådighed.
de kærende har betydelig udsigt til at få medhold i sagerne, og sammenfaldet af den mang-
lende fri proces og advokatbeskikkelse medfører, at de kærende ud fra en helhedsbetragtning
er frataget effektiv adgang til domstolene i klar strid med den europæiske menneskerettig-
hedskonventions artikel 6. et afslag på beskikkelse vil desuden udgøre et brud på fn’s tor-
turkonvention, navnlig artikel 14.
forsvarsministeriet har navnlig anført, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte landsrettens
beslutning om afvisning, der hviler på et faktuelt korrekt grundlag og er truffet af landsretten i
fuld overensstemmelse med retsplejelovens § 360 og gældende praksis.
advokat ys brev af 19. december 2013 må utvivlsomt forstås således, at han fortsat repræ-
senterede de kærende.
da de grunde, der gives for udeblivelsen, endvidere ikke kan anses for undskyldelige om-
stændigheder, er landsrettens beslutning om afvisning korrekt.
der er ikke grundlag for at stille spørgsmålstegn ved, om retsplejelovens § 360 skulle være i
strid med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 6, og i det konkrete til-
fælde må afvisningen endvidere anses for proportional, jf. retsplejelovens § 360, stk. 7, sagens
omstændigheder taget i betragtning. landsrettens beslutning om afvisning er heller ikke i strid
med fn’s torturkonventions artikel 14.
der er endelig ikke grundlag for under dette kæremål at tage stilling til de kærendes anmod-
ning om advokatpålæg og beskikkelse af advokat y. der var ikke anledning til, at landsretten
tog stilling hertil, fordi der som følge af advokat ys udeblivelse ikke var nogen sag. der er
således ikke på nuværende tidspunkt truffet nogen afgørelse, hverken om advokatpålæg eller
om at beskikke eller ikke at beskikke en advokat til de kærende. procesbevillingsnævnets kæ-
retilladelse vedrører alene landsrettens beslutning af 23. december 2013 om afvisning af sa-
                                               - 9 -
gen, og der er derfor ikke grundlag for, at højesteret tager stilling til disse spørgsmål under
dette kæremål.
højesterets begrundelse og resultat
hverken de kærende eller advokat y gav møde ved det forberedende retsmøde den 20. de-
cember 2013, som landsretten indkaldte til efter at have aftalt tidspunktet med parternes ad-
vokater. af landsrettens indkaldelse til mødet fremgik, at retten kunne anvende udeblivelses-
virkninger ved manglende fremmøde.
spørgsmålet er, om det var med rette, at landsretten afviste sagerne på grund af udeblivelsen.
ifølge retsplejelovens § 360, stk. 1, afviser retten sagen, hvis sagsøgeren udebliver fra et for-
beredende retsmøde. retten kan dog undtagelsesvis undlade at afvise sagen, og der tages her-
ved navnlig hensyn til, om udeblivelsen må antages at skyldes lovligt forfald, om der i øvrigt
må antages at foreligge undskyldende omstændigheder, eller om modparten ønsker sagen ud-
sat, jf. § 360, stk. 7.
efter advokat ys kommunikation med landsretten forud for det forberedende retsmøde den
20. december 2013 lægger højesteret til grund, at han ikke var udtrådt af sagerne på tids-
punktet for afholdelsen af retsmødet, og at han således fortsat repræsenterede klienterne, da
han udeblev fra retsmødet.
højesteret finder, at advokat ys udeblivelse fra retsmødet ikke kan anses for lovligt forfald
eller i øvrigt undskyldelig, men må anses som udtryk for et bevidst valg. højesteret tiltræder,
at der ikke var grundlag for at bringe undtagelsen i § 360, stk. 7, i anvendelse, og at landsret-
tens afvisning den 23. december 2013 af sagerne derfor var berettiget. det bemærkes herved,
at der ikke var grundlag for at meddele de kærende et advokatpålæg og beskikke en advokat
for dem efter retsplejelovens § 259, allerede fordi advokat y den 20. december 2013 som
nævnt repræsenterede de kærende.
den skete afvisning, der er en processuel konsekvens af udeblivelsen, kan ikke anses for at
være i strid med danmarks forpligtelser i medfør af den europæiske menneskerettigheds-
konvention eller fn’s torturkonvention.
                                             - 10 -
højesteret stadfæster herefter landsrettens beslutning om afvisning.
henset til sagernes karakter skal hver part bære egne sagsomkostninger ved kæremålet.
                                      thi bestemmes:
landsrettens beslutning om afvisning af sagerne stadfæstes.
ingen af parterne skal betale kæremålsomkostninger til nogen anden part.


text:
  retten    pi  frederiksberg
  udskrift af dombogen
  dom
  alsagt den 5. juli 2016 i sag nr. bs g-371t2015
  telenor a/s
  frederikskaj 8
 2450 kobenhavn sv
 mod
 tdc a/s
 teglholmsgade i
 2450 kobenhavn sv
 sagens baggrund og parternes pistande.
 denne sag. der er anlagt den 25. februar 2015. drejer sig om, hvorvidt sagso-
 ger, telenor a/s, har et tilbagesogningskrav mod sagsogte, tdc a/s. som
 falge al at telenor a/s har betalt for meget for samtrafik pri fastnetomridet i
 irene 2010 og 201 l.
 sagsoger har nedlagt folgende pistande:
principolt:
sagsogte tilpligtes til sagsogeren at betale 2.7g1,551 kr. med tillag afden til
enhver tid geldende procesrente fra sagens anleg til betaling sker.
subsidicert;
sagsogte tilpligtes til sagsogeren at betale et af retten fastsat mindre belob
med tilleg afden til enhvertid geldende procesrente fra sagens anleg til be_
taling sker.
sagsogte har nedlag pastand om frifindelse.
oplysningerne i sagen.
dommen indeholder ikke en fuldstendig sagsfremstilling.       jf. retsplejelovens g
218 a.
forklaringer.
der er under sagen afgivet forklaring af monen petersen og christian hal-
green.
forklaringeme er udeladt.
                                                                                side 2/13
  parternes synspunkter.
  saqsoger har     i sammenfattende processkrift af i i . april 2016 gjort folgende
 anbringender geldende:
  "anbringender
  telenor har ret     til tilbagesogning efter reglerne  om condictio indebiti
 det gores til ststte for telenors pistand geldende. at telenor har et tilbage-
 sogningskrav ud fia de almindelige regler om condictio indebiti.
 telenor har siledes foretaget en betaling til tdc, og denne beroede p6 en
 antagelse hos telenor om, at telenor skyldte tdc belobet.
 betalingen fra telenor til tdc var baseret pi de opgjorte maksimalpriser ef-
 ter lraic-prist'astsettelsen. som pi grund af tdc,s fej iindberetninger var
 opgiort for hojt til skade for telenor.
 tilbagesogningskravet fra telenor vedrsrer tdc og dermed den samme
 part, som telenors oprindelige betaling. et konigerende belsb er ikke blevet
 refunderet af en anden part.
 der er stledes tale om en fejlopkrevning fra tdc's side- som hverken beror
 pi fe.ilskrift. forvanskning eller lignende.
 der er intet i lovgivningen. der forhindrer telenor i at kreve en tilbagebeta-
 ling.
 pi baggrund heraf. har telenor adgang til tilbagesogning af det rejste krav
 efter de almindelige regler om condictio indebiri.
 det bemrerkes som skerpende omstandigheder. at tilbagesogningskravet er
 opsteet som folge af tdc's egne fejlagtige indberetninger. og at tdc har
 veret i ond tro iforhold hertil. havde tdc siledes indberettet korrekt. ville
telenors tilbagesogningskrav ikke have eksisteret.
 det mi afvises. at telenors tilbagesogningskrav vil pafore tdc et uforhold-
smessigt tab eller ulempe. som fremhrver af tdc i skriftudveklingen er te-
lenor formentlig er den eneste med et tilbagesogn ingskrav mod tdc. derud-
over mi det - som folge af. at der foreligger en culpos indberetningsfejl fra
tdc's side - anses for at vere uden betydning. om tdc har indrettet sig i til-
lid til erhvervsstyrelsens prisfastsrttelse. tdc har iovrigt ikke dokumente-
ret. at de har indrettet sig i tillid til afgorelsen fra erhvervsstyrelsen. hvorfor
det ma afvises. at tdc har indrettet sig ien sidan grad. at der ikke kan ske
tilbagebetaling.
                                                                                side 3/13
  under hensyntagen til det ovenfor anforte gores det gaeldende. at der ikke er
 grundlag for at give tdc medhold i. at lralc-afgsrelseme fra 2010 og
 201 i skulle forhindre telenors tilbagesogningskrav. i modsat fald vil dette
  indebrre. at tdc vil kunne profitere af sine egne fejlindberetninger.
 erhvervsstyrelsens notat afden 20. december 2012 er ikke          enfonalt-
 ningsretlig afgorelse
 erhvervsstyrelsens notat af den 20. december 201 2 (sagens bilag 4) udgor ik-
 ke en forvaltningsretlig afgorelse og er ikke retskraftig eller relevant for te-
 lenor.
 at erhvervsstyrelsen notat af 20. december       20 | 2 ikke udgor en forvaltnings-
 retlig afgorelse ses tydeligt af. at den ikke indeholder en sektion, der beteg-
 nes "afgorelse".  jf. punkt 2 i bilag l. hvor der med fed er gengivet den for-
 valtningsretlige afgorelse. notatet indeholder heller ikke en klagevejledning i
 henhold til forvaltningslovens kapitel 7.
 pi erhvervsstyrelsens hjemmeside anvendes en klar opdeling i ,,afgorelser,,
 og andre dokumenter som kaldes eksempelvis "orienleringsnotat".
 "horingsnotat", "modeller" mv. alle disse "ikke-afgorelser', har det til felles,
 at der ikke indgir benevnelsen "afgorelse". ligesom der ikke indgir klagevej-
 iedning. der er i stedet blot tale om konstatering afen rekke forhold eller
 forudsrtninger (i modsetning til en forvaltningsakt om hvad der er eller skal
 vere grldende ret). af samme arsag er det derfor heller ikke muligt at finde
 erhvervsstyrelsens notat af 20. december 201 2 pi erhvervsstyrelsens h.jem-
 meside med lraic-relaterede afgorelser. hvorimod afgorelsen af 12. decern-
 ber 201 2 (sagens bilag i ) er medtaget.
 erhvervsstyrelsen har da ogs6 selv via email fra chefkonsulent jette plenge
 jakobsen. erhvervsstyrelsen (sagens bilag i l). anfon, at:
              "styrelsen har opfattet sin beslutning af 20. december 20 i2 om
              ikke at foretage sig yderligere i sagen om eventuel genoptagelse
              af lraic-afgorelser. jf. sry-relsens brev til tdc. som vedheftet
              telenors mail. som en procesledende beslutning. der ikke er en
              afgorelse i forvaltningsretlig forstand. dette understreges af. at
              styrelsen ikke gav telenor klagevej ledning. da brevet til tdc
              blev sendt til orientering til telenor". imin fremhevning]
p6 baggrund af udtalelsen fra erhvervsstyrelsen kan der siledes ikke vere
tvivl om. at erhvervsstlrelsens notat af 20. december 2012 ikke udgor en
forvaltningsretlig afgorelse. og at telenor derfor hverken har haft mulighed
eller grundlag for at indbringe sagen for teleklagen€vnet.
i forhold til indholdet af erhvervsstvrelsens notat bemerkes det. al styrelsen
indhentede ridgivning fra kammeradvokaten i forbindelse med sin vurdering
                                                                                side 4/13
  telenor har i forbindelse med en aktindsigt fiet kendskab til et notat udarbej-
  det af kammeradvokaten til erhvervsstyrelsen den i . oktober 2012 vedra-
  rende erhvervsstyrelsens mulighed for at tilbagekalde lraic-afgorelserne
  for 2012 og lengere tilbage itid (det vil blandt andet sige afgorelseme for
  2010 og 201 l) (sagens bilag 5)
  i dette notat tager kammeradvokaten ogsi stilling til, om erhvervsstyrelsen
  har mulighed for at tilbagekalde afgorelseme for 2010 og 201 l. kammerad-
  vokaten niede pi det forelobige grundlag frem til, at erhven,sstyrelsen ikke
  burde tilbagekalde andre afgorelser end afgorelsen fra2012, men anfsrte
  samtidig at forholdet burde undersoges narrnere:
                     "jeg har herved lagt      vrgt   p6. at der ikke (endnu) er rilvejebragr
                     pilidelig  dokumentation for, at der er fejl i tdc's indberetninger
                     for 6rene forud for 20,i 2. (. . . )'.
  det er efterfolgende blevet konstateret (som ubestridt mellem parteme i den-
  ne sag). at prisfastsrttelseme fra 2010 og 201 i ogsi var baseret pi fejlagtige
  indberetninger fra tdc's side. hvilket der er redegion nerrnere for ovenf,or
  ..... at telenor forfolger sit krav. er saledes ogsi i overensstemmelse med
  kammeradvokatens ridgivning til erhvervsstyrelsen og erhvervsstyrelsens
  notat bor derfor heller ikke afdenne grund tillegges vegt i sagen.
  dertil kommer, at de forhold, der iovrigt indgir i notatet som grundlag for
  ikke at genoptage lra lc-afgorelserne for 2010 og 201 l. er elimineret under
 denne sag og derfor ikke kan gores grldende aftdc.
  te le nor s t i i ba ge so gn in gskrot, e r i kke fbr e lde t
 telenors krav er ikke foreldet.
 det folger af foreldelseslovens $ 3. stk. 2, at foreldelsesfristen lober fra det
 tidspunkt. hvor fordringshaver blev bekendt med fordringen. telenor var ik-
 ke bekendt med de fejlagtige indberetninger fra tdc's side forend i december
 201 2, hvor det blev fastslaet. at der var sket feil. foreldelsesfristen lsber s6-
 ledes fra december 2012. hvor telenor i kraft af erhvervsstyrelsens afgorelse
 omkring lraic-priseme for 20 l2 ( sagens bilag i ) blev opmaerksom p6. ar
 tdc havde indberettet fejla,qtige data.
 det bemerkes i forbindelse med ovenstiende. al tdc under forlobet selv be-
stred rigtigheden af de lbrhold. der nu er anerkendt. hvorfor tdc selvsagt
 ikke kan gore galdende, at telenor skulle have haft en viden om kavet fra et
tidligere tidspunkt.
htgen rt t:;lbrlaha nde pu.t.silitel
'['elenor har ikke udl ist retsfortabende
                                                      passivitet i saeen.
                                                                                side 5/13
  i forhold til erhvervsstyrelsens notat af 20. december 201 2. havde telenor
  ingen andre handlemuligheder end at rejse kravet civilretligt over for tdc.
  telenor rejste kravet over for tdc ved email af9. juli 2014 (sagens bilag 6).
  og tdc gjorde ikke i den forbindelse synspunktet om passivitet galdende.
  dette s),nspunkt er fsrst fremkommet i forbindelse med svarskriftets afgivel-
  se af29. april 2015 - godt og vel l0 maneder efter, at kravet forste gang blev
  rejst. tdc har s6ledes ved sin egen passivitet fortabt retten til at gore denne
  indsigelse geldende, ligesom tdc's adfeerd i sagen iovrigt viser. ar tdc ik-
  ke selv mente, at der fra telenors side foreli retsfortabende passivitet.
  baggrunden for. at telenor ikke foretog sig yderligere over for tdc frem til
 9..iuli 2014. var. at det efter afgorelsen den 12. december 2012 (sagens bilag
  i ) blev fundet mest hensigtsmessigt at afvente tdc,s kreditering for den pe-
 riode. som den pigaldende afgorelse specifikt angik. tdc's krediteringer
 skete ad flere omgange og angik flere forskellige engrosprodukter (herunder
 bsa, ra kobber. administrativt ra kobber og gensolgt fastnet-taletelefo-
 ni). krediteringeme angik ud over perioden 2012 ogsi forste kvartal 2013,
 idet der var tale om forudbetaling for flere afde berorte produkttyper. sam-
 men med selve krediteringerne blev ogsi tilsendt et ganske omfangsrigt da-
 tagrundlag. der nojere dokumenterede krediteringeme. forst ultimo juli 201 3
 var tdc ferdig med kreditering og den medfolgende dokumentation. hvo-
 refter telenor i efteriret 201 3 kunne pibegynde den inteme kontrol med ma-
 terialet fra tdc med henblik pi at sike den fbrnodne regnskabsmrssige af-
 stemning. da den inreme kontrolproces var afsluttet ultimo 201 3. pabegyndt-
 es. pa basis afdet aftdc tilsendte datagrundlag, arbejdet med ar opgore
 kravet for den forudg6ende periode. telenor havde siledes behov for at af-
 slutte dette interne arbejde. inden telenor havde mulighed for at gore sit krav
 geldende over for tdc.
 tdc's nodregningsadgang og beregning of telenors krat,
 det bestrides. at tdc har ret til at gore modregning geldende vedrorende
video on demand ("vod-kravet"). tdc pipegede forholdet vedrsrende
vod-kravet over for erhvervsstyrelsen ved notat af8. marts 201 i (sagens
bilag h), og indsigelsen blev afvist af erhvervsstyrelsen i horingsnotat af 14.
april 201 i . tdc foretog sig herefter ikke yderligere og har forst - efrer at der
er indledt retssag - giort vod-kravet geldende over for telenor. vod-kra-
vet er siledes bortfaldet ved passivitet og foreldet efter de almindelige foreel-
delsesregler.
det bemerkes, at fejlene i bsa-forbruget, som telenors krav er baseret p6.
fsrst blev telenor bekendt. da erhvervsstyrelsen traf afgorelse herom den i 2
december 2012. der er siledes ogsi en klar tidsmessig forskel p6. hvornir
foreldelsesfristen lsber for tdc's vod-krav og for, hvornir telenors krav
baseret pi fejlene i bsa-forbruget lober_
                                                                                side 6/13
  i henhold til foreldelsesloven kan der imidlertid modregnes med konnekse
 modkrav, uanset at der er indtridt foraldelse. denne undtagelse kan dog ik-
 ke gores geldende af tdc irelation til vod-kavet. idet undtagelsen ifolge
 retspraksis ikke finder anvendelse. hvis der sdr to ligevardige uforaldede
 krav over for hinanden. jf. hojesterets afgorelse i ll 2010.1384 h. eftersom
 tdc allerede har foretaget modregning. er der i denne sag allerede sket
 modregning mellem to ligeverdige uforeldede krav, hvorfor der ikke kan
 ske modregning med vod-kravet, jf. u 2010.1384 h.
 sifremt retten pi trods af ovenstiende mitte finde. at der kan ske modreg-
 ning med vod-kravet, anerkender telenor tdc's opgorelse af vod-kravet.',
 sagssgte har i sammenfattende processkrift     af i l. april 2016 giort folgende
 anbringender galdende:
 "anbringender
 it- og telestyrelsens afgorelser af30. oktober 2009 og29. oktober 2010
 er retskraftige og kan ikke anfagres under denne sag mod tdc.
 sifremt telenor onskede disse afgorelser endret. burde telenor have p6-
 klaget afgorelserne til teleklagenevnet inden fire uger efter deres afgorelse,
jf, bekendtgorelse nr. 569 af i 8. .juni 2004" { 2, stk. i . tilsvarende burde
 telenor have indbragt teleklagenavnels afgorelse for domstolene senest
 otte uger efter meddelelsen afafgorelsen lra nevnet. jf. 2007+elelovens $
 102. stk. 2. dette er aldrig sket. og afgorelserne er derfor retskraftige og
 skal pruejudicielt hgges til grund som gyldige under denne retssag mod
tdc.
tdc har beregnet sine priser til telenor i noje overensstemmelse med it-
og telestlrelsens afgorelser for 201 0 og 201 i . hvilket heller ikke er bestridt
aftelenor. tdc skal have medhold i den nedlagte pistand. allerede fordi
tdc's prisberegning ubestridt er foregiet konekt efter it- og telestyrelsens
retskraftige, uanfegtede afgorelser. telenor har derfor heller ikke noget
tilbagesogningskav.
erhvervsst),relsens afgorelser af i 2. december 201 2 og 20. decernber 20 i 2
sifremt retten miitte finde. at telenor under denne sag kan anfegte it- og
telestyrelsens beregning af maksimalpriseme for 2010 og 201 l, gores det
geldende. at erhvervsstyrelsens skrivelse af 20. december 201 2 er en af-
gorelse i forvaltningsretlig forstand. der er materielt korrekt.
det fremgrir af overskriften. at dokumentet drejer sig om "sag om erantuel
genoptagelse af lralc-olgorelscr .for 201 0-2011 ". i konklusionerne faststir
                                                                                sidc 7/13
 erhvervsstyrelsen. at der ikke er basis/grundlag for "tilbagekoldelse og
 cendring" af lraic-afgorelseme. erhvervsstyrelsen konkluderer, at "det er
 saledes styrelsens samlede vurdering, at der pd det.foreliggende grundlag
 ikke er basis for an tilbogekaldelse og endring af erhver ,^sstyrelsens
 lralc-algorelser./br der faste net.fbr 2010 og 2011.". og " [...j ar der pd
 det .fbreliggende grundlog ej heller vil vere gtrundlag.for rilbagekaldelse
 og cendring af lk4lc-afgorelserne geldende .fbr tirene indtit 201 0, og
 slyrclsen agter derfor ikke ot.foretage sig yderligere [...]".
 erhvervsstyrelsen fastslsr hermed de facto. at der ikke er grundlag for
 genoptagelse afde tidligere trufne lraic-afgorelser. dette er tilfeldet,
 da " tilbagektldelse og endring" fra styrelsens side forudsetter genopta-
 gelse afsagerne. styrelsen besluttede derved. at lra ic-afgorelseme er
 geldende. og afsluttede endeligt sin behandling afdisse. dette er en for-
 valtningsretlig afgorelse, der kunne indbringes for teleklagenevnet.
 erhvervsstyrelsens egen opfattelse af bilag 4 (bilag i l) udtrykt efter rets-
 sagens anleg aendrer ikke herved. navnlig fordi styrelsen kan have inter-
 esse i synspunktet som folge af. ai der er formelle mangler i allorelsen i
 form af manglende k lagevej ledn ing.
 erhvervsstvrelsens afgorelse af 20. december 20 l2 kan ikke eflerproves
 under denne sag mod tdc.
 erhvervsstvrelsens tillegsafgorelse af 12. december 201 2 og styrelsens
afgorelse af20. december 2012 er begge omfatrel afden preklusive fire
ugers-frist i bekendtgorelse nr. 3 83 af 2l . april 201l. d 2. stk. l. sifremr
telenor havde haft indsigelser over for disse afgorelser. burde de havde
veret indbragt for teleklagenevnet ijanuar 2013. hvilket ikke skete.
telenor har siledes fonabt muligheden for at gore indsigetser over for
afgorelseme.
sefremt retten m6tte komme f'rem til, at erhvervsstyrelsens skrivelse af
20. december 201 2 ikke er en afgorelse i forvaltningsretlig forstand. har
dette ingen indflydelse p6 tdc's pistand. erhvervssryrelsen kom i ski-
velsen netop frem til, at lraic-afgorelserne for 20 i 0 og 20 i i (samt
lra ic-afgorelseme frem til 2010) ikke skulle tilbagekaldes og endres.
tdc har siledes overholdt ressortmyndighedens beslutninger.
telenors adsanir til condictio indebiti (tilbagesouningsret)
telenor har ikke tilbagesogningsret. telenor skal dokumentere tungt-
vejende hensyn, sifremt ret tiltilbagesogning skal indrsmmes.
tdc har veret i god tro om betalingemes rigtighed, idet tdc har op-
kevet betalin_q i henhold til telemyndighedemes lraic-afgorelser,
og hverken ved indberetningen afdata til myndighederne eller ved op-
krevningen af betaling har vidst eller burde vide. at datagrundlaget for
                                                                                side 8/13
lraic-afgorelserne indeholdt fejl. erhvervsstyrelsens afgorelse af 20.
december 2012 har fastsliet, at tdc var igod tro og dermed ikke hand-
lede uagtsomt eller culpost som pist&et aftelenor. tdc hverken vidste
eller burde vide, at telenors betaling skyldtes en eventuel vildfarelse eller
var fejlagtig.
adgang til tilbagesogning for telenor vil pifore tdc tab og ulempe. fordi
telenors krav vil forrykke samtlige lralc-beregninger for 2010 og 201 i .
telenor vil som den eneste operator samlet set kunne have et tilbage-
betalingskrav. sifremt der foretages en korrektion af lraic-afgorelseme
for disse 5r, mens tdc vil skulle overveje et efterbetalingskrav iforhold
til alle ovrige operatorer. erhvervsstyrelsen fandt iafgorelse af20. decem-
ber 2012. at hensynet til. at tdc kunne indrette sig i tillid til afgorelseme.
samlet ve.iede tungere end hensy-net til tdc's konkurrenter og engros-
kunder.
tdc har derfor berettiget indrettet sig i tillid til lt- og telestyrelsens og
erhvervsstvrelsens afgorelser. nerverende sag anlagdes den 24. februar
201 5. den angir oplysninger. der har vrret kendt for telenor senest
siden ultimo 201 l sagen angrir sdledes oplysninger. der ved sagens anleg
var over tre 6r gamle. ved sagens anleg var der giet henholdsvis knap
seks 5r og fem mineder og fem ir og fem mineder. siden lraic-afgo-
relserne for 20 i 0 og 201 i blev truffet.
telenors betalinger til tdc er ikke baseret pi en vildfarelse. telenor har
betalt tdc i henhold til myndighedemes afgorelser. som bide myndighe-
derne" tdc og telenor lagde til grund for prisberegningeme. telenor har
siledes hele tiden kendt til de afgorelser, der blev afregnet efler samt af-
gorelsemes indhold. telenor har afregnet over for tdc som folge af
rnyndighedemes afgorelser og ikke som folge afen vildfarelse. even-
tuelle fej i i myndighedsalgorelseme er ikke et mellemverende mellem
tdc og telenor. men nrellem telenor og telemyndighedeme og udgor
ikke en vildfarelse i forholdet mellem tdc og telenor.
fra senest ultimo 201   i kan telenor ikke lengere have befundet sig i en
eventuel vildfarelse pi grund af lra ic-arbejdsgruppens viden og dermed
telenors viden pi dette tidspunkt.
storrelsen af' telenors krav
efter telenors principale pistand har telenor et krav mod tdc pd dkk
2.781.551 . ifolge telenors beregninger ville telenor "samlat .for kor-
rektbn" af lralc-beregningerne for 2010 og 201 i oprindeligt have haft
et krav mod tdc pa dkk 5.679.980.jf. bilag 9. det er siledes ubestridt
aftelenor. at tdc har et krav mod telenor p6 dkk 2.898.429 som folge
affejl i data for abus og bsa. sifremt der skal ske korrektion af
lralc-beregningerne for 2010 og 201 l. tdc gor geldende. at der ud
                                                                               side 9/13
  over disse korrektioner skal ske rettelse afalle de i dag kendte fejl i be-
  regnrngerne
  lraic-modellen er en samlet model, hvor endring alinput medforer
  endring af alle bersrte vardier. ved rettelser i modellen skal der siledes
  ske:endring af alle de fejlbeheftede verdier og ikke kun afde vardier.
 der udelukkende kommer telenor okonomisk til gode.
  de rettelser, der yderligere skal foretages. omfatter den modelfejl,
  erhvervsstyrelsen accepterede og korrigerede for i lraic-afgorelsen
 for 2012 samt to fej i omtalt i tdc's redegorelse for abus-opgorelsen
  i 'lraic-dataindberetning - opgorelse af linjer uden samproduktion' af
  i7. september 2012 (bilag f) vedrorende bsa-volumen for 201 l-pri-
 serne og vod-forbruget (video on demand) for 201 0- og 201 i -priseme
 samt indregning afpriseffekten herafpi terminering. hvis der korrigeres
 for disse forhold. udgor telenors tilbagesogningskrav dkk 1.634.295.
jf bilag g.
 retsfortabende nassivitet
 telenor har mistet et eventuelt krav som folge af retsfortabende passivitet
telenor blev den 20. december 2012 (bilag e) gjort bekendt med
 erhvervsstyrelsens afgorelse af samme dato. telenor vidste derfor fra
den 20. december 2012. at styrelsen ikke mente. at der var retligt grund-
 lag for at genoptage lraic-afgorelserne for 201 0 og 201 i . telenor an-
 lagde forst retssag den 24. februar 201 5.
telenor har selv anfsrt. at virksomheden ikke foretog sig noget over
for tdc mellem erhven,sstyrelsens afgorelser af 12. december 20 i 2 og
20. december 2012 og frem til den 9. juli 2014. telenor foretog sig st-
ledes intet i over halvandet tr efter erhvervsstyrelsens afgorelser og i over
to og et hah,1 ir fra, at telenor var eller burde vere blevet bekendt med
fejlene ide til erhvervsstyrelsen indberettede data.
at telenor af hensyn til inteme arbejdsprocesser har fundet denne
fremgangsmide hensiglsmessig. kan ikke komme tdc til skade.
telenor burde have medtaget kravet senest i den samlede lraic-af-
regning mellem parterne for 2012 og 2013. der fandt sted i forbindelse
med erhven,sslyrelsens afgorelser af 12. december 2012 og 20. decem-
ber 2012.
foreldelse af felenors krav
den sidste betaling. telenor har foretaget i relation til kravet i nerverende
sag, er foretaget i oktober 201  i som sidste afregning for priseme fastsat
                                                                              side l0/13
 ved lraic-afgorelsen for 201 l. for lraic-afgsrelsen for 2010 blev
 den sidste betaling foretaget omkring et ir tidligere.
 foreldelsesfristen for kravet vedrsrende 201 0 begyndte derfor at lobe    i
 oktober 2010. mens foreldelsesfristen for kravet vedrsrende 201 i be-
 gyndte at lobe i oktober 201 l. begge krav var siledes foreldede ved
 denne sags anlrg den 24. februar 201 5, nemlig henholdsvis i oktober
 201 3 og oktober 201 4.
 subsidiart gores det geldende, at telenor senest ultimo 201 i var bekendt
 med de forhold, der ledte til nrrverende sags anleggelse. telenors krav
 blev derfor foreldet senest ultimo 20 l4 og var derfor foreldet ved denne
 sags anlaggelse.
 det fremgir af erhverv sstyre lsens tilleegsafgorelse af 12. december 2012.
at lraic-arbejdsgruppen (herunder telenor) i horingssvar af 7. oktober
201 i og ie-mail af 14. november 201 | fandt. ar de aftdc indberettede
data vedrorende lraic-afgorelsen for 2012 ikke var korrekte. dette ledte
til. at arbe.idsgruppen have nogle opfalgende sporgsmal. der blev fremsendt
lil tdc allerede den 19, december 201 l telenors pistiede krav bygger pi
disse data, som lraic-arbejdsgruppen (herunder telenor) i efteraret 201 i
fhndt ikke var korrekte.
 ["oreldelse al'tdc's vod-krav og nrodregning med defie
vod-kravet er ikke et egentligt modkrar, i forhold til telenors tilbage-
sogningskrav. men derimod en indsigelse vedrsrende stsnelsen af tele-
nors krav, idet vod-kravet. ligesom tdc's ovrige krav i denne sag. er
et krav pi yderligere fejlretning i lraic-modellen. stdanne indsigelser
vedrorende fejlretning foreldes ikke.
fe.ilene i de anvendte veerdier i 2010- og 201 l-afgorelserne har ikke
med sikkerhed haft betydning for vod-prisen for kunderne (herunder te-
lenor). der blev fastsat efter historiske omkostningers metode. men der-
imod haft betydning for bsa-opgorelsen, jf. bilag k og bilag g. telenor
er ikke med sikkerhed blevet opkrevet hojere priser end berettiget. men
tdc har modtaget for lidt i betaling for bsa-forbrug.
sivel fejlene i vod-opgorelsen som i bsa-forbruget fremgir desuden
af tdc's svar til erhvervsstyrelsen af 17. september 2012 (bilag f). og
begge disse fejl indgir derfor i erhvervsstvrelsens konklusion om ikke at
genoptage eller omgore tidligere ars lraic-afgorelser.
telenor har anfsrt. at tdc ikke kan gore krav grldende for vod-kravet.
da tdc ikke har foretaget sig 1'derligere, siden erhverv sstvre lsen afviste
-fdc's
         indsigelse om beregningen afkravet i horingsnotat af 14. april
201 i (bilag j). og at vod-kravet derfor er foreldet efter de ahnindelige
                                                                                side i l/13
  foraldelsesregler. dette er ikke korrekt.
  tdc's vod-krav angir samme beregninger som telenors krav altsi
  krav vedrorende lralc-priserne for 201 0 og 201 i .
  tdc har ikke tidligere end sket gjort vod-kravet g:eldende. fordi tdc
  havde indrettet sig i tillid til, ar beregningeme var endeligt afklaret.
  tdc pipegede fejlene i beregningerne over for lt- og telestyrelsen. s6
  snart tdc blev opmerksom herpi, jf. bilag h.
  priserne for 20 i i blev derfor ikke korrigeret pi tidspunktet. hvor tdc
  opdagede behovet herfor. hvorfor 20 i l-priseme var baseret pa fejl i
  vod-opgorelsen og i bsa-forbruget. de relevante verdier ville efter
  myndighedemes beslutning blive rettet for 6ret 2012.j1. bilag k. hvilket
  de ogs6 er blevet.jf. bilag l. tdc har derfor ikke ment. at der var behov
  for yderligere fejlretning. for telenor gjorde krav grldende i naerverende
  sag.
  det gores gseldende. at nerverende sag ikke. som pistiet af telenor.
 omhandler to ligevardige uforaeldede krav over for hinanden, idet tele-
 nors eventuelle tilbagesogningskrav er foraldet i modsetning til tdc's
 krav.
 uanset om tdc's krav mitte vere et modkrav. der skal modregnes, og
 uanset om kravel matte vere foraldet. medfsrer foraldelseslovens $ 24.
 at tdc kan modregne vod-kravet."
 parteme har i det vesentligste procederet i overensstemmelse hermed
 rettens begrundelse og afgorelse,
 it- og telestyrelsen, nu erhvervsstl,relsen. trafden 30. oktober 2009 og den
 29. oktober 201 0 afgorelser om fastsettelse af maksimale samtrafikpriser p6
fastnetomredet efrer lralc-metoden for henholdsvis         ir  2010 og 201 i .
 it- og telestyrelsen lraf den 7. december 20 i i afgorelse om fastsaettelse af
maksimale netadgangspriser pi thstnetomridet efter lraic-metoden for           ir
2012. erhvervsstvrelsen tilbagekaldte ved tillegsafgsrelse af 12. december
2012 lt- og telestyrelsens afgarelse af 7. december 201 i og endrede priser-
ne for ar 2012 under henvisning til. at afgorelsen af7. december 201 i var ba-
seret pri fejlagtigt indberettede oplysninger fra tdc a/s.
det fremgir af erhvervsslyrelsens brev af20. december 2012 til tdc ais i
"sag om eventuel genopta_qelse af lralc-afgorelser for 201 0-201 i ". at er-
hvervsstyrelsen vurderede. at der ikke p6 det foreliggende grundlag var basis
for en tilbagekaldelse og endring af it- og telesryrelsens l raic-afgorelser
                                                                                side 12l13
af 30. oktober 2009 og 29. oktober 201 0 for irene 201 0 og 201 i . er-
hvervsstyrelsens afgorelse af 20. december 201 2 er ikke forsogt indbragt for
teleklagenevnet el ler for domstolene.
herefter. og idet it- og telestyrelsens / erhvervsstyrelsens afgorelser ikke
kan efterproves under denne sag, der er anlagt mod tdc a/s. leegger retten
til grund, at de maksimale priser, der var galdende for samtrafik pi fastnet-
omridet i irene 201 0 og 201 i , var fastsat af it- og telestyrelsen ved afgo-
relserne af 30. oktober 2009 og 29. oktober 201 0 efter lraic-metoden.
det er ubestridt. at it- og telestyrelsens lraic-afgorelser af 30. oktober
2009 og29. oktober 2010 for irene 2010 og 20ll var baseret pe tilsvarende
f'ejlagfigt indberettede oplysninger fra tdc a/s som lt- og telestyrelsens
lraic-afgorelse af7. december 201 i for         ir 2012.
det er endvidere ubestridt. at tdc a/s i 6rene 2010 og 201 i har beregnet
priseme fbr samtrafik pe fastnetomridet i overensstemmelse med de maksi-
male priser. der var geldende for samtrafik pi fastnetomridet i disse ir i hen-
hold til lt- og telestyrelsens lralc-afgorelser af30. oktober 2009 og 29.
oktober 2010. og at telenor a/s som folge herafhar betalt for meget til
tdc a/s for samtrafik pa fastnetomredet i 6rene 201 0 og 20 i i .
henset til at afregning mellem telenor a/s og tdc a/s for samtrafik pi
lastnetomridet i irene 20 i 0 og 201 i har fundet sted i overensstemmelse med
it- og telestyrelsens lra lc-afgorelser af 30. oktober 2009 og 29. oktober
2010 for srene 2010 og 201 l. og idet det af telenor a/s i ovrigt anforte ikke
kan t'sre til et andet resultat. finder retten. at telenor a/s er afsktret fra at
kraeve det for meget erlagte belob for samtrafik pi fastnetomridet i arene
201 0 og 201 i tilbagebetalt af tdc a/s efter reglerne om condictio indebiti.
tdc a/s tiifindes derfor.
vedrorende sagens omkostninger forholdes under hensyn til sagens karakter.
forlob og udfald som nedenfor bestemt. idet der er tilkendt passende belob til
dakning af udgift til advokatbistand 150.000.00 kr. retten har ved fastszet-
telsen af belobets storrelse taget udgangspunkt i de grldende takster. som
retten ikke har fundet grundlag for at fravige.
thi kendes for ret:
sagsogte. tdc a/s. frifindes.
sagsoger. telenor a/s. skal inden l4 dage betale sagens omkostninger          til
sagsogte. tdc a/s. med 150.000.00 kr.
                                           side l3l13
eva carpentier
dommer
udskriftens rigtighed bekraftes.
retten pi frederiksberg, den 6. juli 2016
maria nobel. kontorl'uldmegti g
 publiceret til portalen d. 25-04-2018 kl. 10:46
modtagere: advokat rené offersen, advokat søren stenderup jensen

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
tfa
                                         udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 23. januar 2015.
b-43-14
s under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s.
selskabet blev taget under konkursbehandling den ….., og advokat bo vadt christensen blev
samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen si-
den den 6. marts 2012 været registreret som direktør.
påstande
                                                          -2-
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 27. august 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er brevforkyndt for x, der den 4. september 2014 har underskrevet modtagel-
sesbeviset. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt en på-
stand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt
grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift bl.a.:
       ” 1.    baggrunden for selskabets konkurs
       s er stiftet den 6. marts 2012. selskabet har ifølge oplysninger fra erhvervsstyrelsen haft til formål
       at drive virksomhed med håndværk, handel og industri, jf. fuldstændig udskrift fra erhvervssty-
       relsen, der fremlægges som bilag 2.
       selskabet blev forud for konkursdekretets afsigelse begæret tvangsopløst af erhvervsstyrelsen, som
       følge af manglende indlevering af årsrapport for perioden 1. juli 2012 – 30. juni 2013, jf. brev fra
       erhvervsstyrelsen til skifteretten af 3. marts 2014 (bilag 3), hvilken dato er konkursboets fristdag.
       skifteretten udpegede undertegnede som likvidator for selskabet. da det under tvangsopløsningen
       kunne konstateres, at selskabet ikke havde midler til dækning omkostningerne ved solvent likvida-
       tion, indgav likvidator konkursbegæring.
       selskabet blev herefter taget under konkursbehandling den …...
       kurator har forsøgt at opnå kontakt til den tidligere direktør x, som ikke har reageret på kurators
       henvendelser. den tidligere direktør er forsøgt indkaldt til at afgive forklaring i skifteretten, men
       det er imidlertid ikke lykkedes at forkynde vidneindkaldelsen for ham.
       2.      grundlag for konkurskarantæne
                                                         -3-
     x har i perioden et år før erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning den 3. marts 2014
     været det eneste registrerede ledelsesmedlem i selskabet.
     kurator har ved gennemgang af sagsmaterialet konstateret, at selskabet ikke umiddelbart har haft
     nogen virksomhedsdrift. der er således ikke bevægelser på selskabets kontoudtog udover, at sel-
     skabskapitalen er indbetalt til selskabet og herefter udbetalt til x. selskabets kontoudtog fremlæg-
     ges som bilag 4.
     det er kurators opfattelse, at der i den forbindelse foreligger et ulovligt anpartshaverlån, jf. sel-
     skabslovens § 210, svarende til selskabskapitalen stor kr. 80.000. det fremgår af selskabets konto-
     udtog, jf. bilag 4, at selskabskapitalen er udbetalt til x af to omgange, henholdsvis den 13. marts
     2012 og den 24. oktober 2012, hver med kr. 40.000.
     x er som direktør i selskabet ansvarlig for det foreliggende ulovlige anpartshaverlån, samt selska-
     bets manglende indeholdelse af skat af de kr. 40.000,00 udbetalt til x den 24. oktober 2012, jf. her-
     til ligningslovens § 16e (som har virkning for ulovlige lån til kapitalejere og medlemmer af sel-
     skabsledelsen, der ydes fra og med den 14. august 2012).
     det er videre kurators opfattelse, at x ikke har overholdt sine forpligtelser i henhold til selskabslo-
     vens §§ 117 og 118, idet der ikke foreligger noget bogføringsmateriale, hvorfor selskabet har hand-
     let i strid med bogføringslovens §§ 6-10. x har endvidere ikke sikret en forsvarlig afvikling af sel-
     skabet i henhold til selskabslovens regler, hvormed han har pådraget statskassen som tvangskredi-
     tor et tab.
     herudover er x i henhold til årsregnskabslovens § 8 ansvarlig for den manglende indgivelse af
     årsrapport for perioden fra selskabets stiftelse til 30. juni 2013, hvilket i grove tilfælde kan være
     strafbart, jf. straffelovens § 302, stk. 1, nr. 4.
     det bemærkes hertil, at x har flere opløste selskaber bag sig, idet han tidligere har været direktør i
     s1 som er tvangsopløst og s2 som er opløst efter konkurs.”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
                                                         -4-
       ”anbringender:
       det gøres i henhold til påstanden om at x pålægges konkurskarantæne gældende:
       at    x ikke har overholdt sine ledelsesbeføjelser i henhold til selskabslovens §§ 117 og § 118, idet
             x som direktør i s er ansvarlig for
               selskabets overtrædelse af bogføringslovens §§ 6-10 og den manglende indgivelse af års-
             rapport, hvilket kan være strafbart, jf. straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1, 2, og 4,
               det ulovlige anpartshaverlån og den manglende indeholdelse af skat heraf, samt
               den manglende afvikling af selskabet på en hensigtsmæssig måde og statskassens efterføl-
               gende tab,
       at    ovennævnte forhold udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, hvorfor x er uegnet til at
             deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed og følgelig skal pålægges konkurskarantæne i
             tre år.”
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges efter det af kurator oplyste til grund, at x, der stiftede selskabet og var direktør
for dette, hævede anpartskapitalen på 80.000 kr. til sig selv, hvilket udgjorde et ulovligt an-
partshaverlån, idet der ikke blev svaret skat. det lægges videre efter det af kurator oplyste til
grund, at der ikke foreligger bogføringsmateriale.
på dette grundlag finder skifteretten, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse og
af denne grund er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
                                                 -5-
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                         derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 10.000 kr. til statskassen.
den pålagte konkurskarantæne løber i 3 år regnet fra det tidspunkt, hvor kendelsen er ende-
lig. i det tilfælde en tidligere pålagt konkurskarantæne endnu ikke er udløbet, løber kon-
kurskarantænen fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne og udløber senest 10 år
efter den oprindelige afgørelse.
                                      thomas finne andersen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                            sø- og handelsretten, den 23. januar 2015


text:
dom
afsagt den 13. maj 2014
rettens nr. k01-2692/2013
politiets nr. 3300-90312-00045-13
anklagemyndigheden
mod
…
og
rettens nr. k01-2693/2013
politiets nr. 3300-90195-00015-13
anklagemyndigheden
mod
t
anklageskrifter er begge modtaget den 29. juli 2013.
... er tiltalt for overtrædelse af:
                                               1.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf.
rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved den 250513 som fører af belgisk lastbil 033bfr, der var udstyret med et digitalt
kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa, at have undladt at indtaste landekode eller
landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og afsluttet.
                                               2.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf.
rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved den 270513 som fører af belgisk lastbil 033bfr, der var udstyret med et digitalt
kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa, at have undladt at indtaste landekode eller
landekoder for det eller for de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og
afsluttet.
                                               3.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf.
rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved den 280513 som fører af belgisk lastbil 033bfr, der var udstyret med et digitalt
kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa, at have undladt at indtaste landekode eller
landekoder for det eller for de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og
afsluttet.
                                               - 2 -
                                                4.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf.
rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved den 290513 som fører af belgisk lastbil 033bfr, der var udstyret med et digitalt
kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa, at have undladt at indtaste landekode eller
landekoder for det eller for de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og
afsluttet.
                                                5.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf.
rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved den 300513 som fører af belgisk lastbil 033bfr, der var udstyret med et digitalt
kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa, at have undladt at indtaste landekoder for
det land, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt.
t er tiltalt for overtrædelse af:
                                                1.
lov om godskørsel § 17, stk.1, nr. 3, jf. europa-parlamentets og rådets forordning (ef)
1072/2009 artikel 8, stk. 3,
ved at være ansvarlig for at ... forud for den 30 05 13 udførte cabotagekørsel i lastbil 033bfr
fra ukendt sted til et ukendt sted i danmark, idet der ikke forelå et klart bevis for
afsender/modtager/sted og dato/beskrivelse af gods/køretøjer forud for denne dato.
                                                2.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3
c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved at være ansvarlig for, at ... den 250513 som fører af lastbil 033bfr, der var udstyret med
et digitalt kontrolapparat ad en ukendt strækning i europa havde undladt at indtaste landekode
eller landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og
afsluttet.
                                                3.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3
c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved at være ansvarlig for, at ... den 270513 som fører af lastbil 033bfr, der var udstyret med
et digitalt kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa havde undladt at indtaste
landekode eller landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev
påbegyndt og afsluttet.
                                                4.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3
c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved at være ansvarlig for, at ... den 280513 som fører af lastbil 033bfr, der var udstyret med
et digitalt kontrolapparat ad en ukendt strækning i europa havde undladt at indtaste landekode
                                               - 3 -
eller landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt og
afsluttet.
                                                5.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3
c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved at være ansvarlig for, at ... den 290513 som fører af lastbil 033bfr, der var udstyret med
et digitalt kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa havde undladt at indtaste
landekode eller landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev
påbegyndt og afsluttet.
                                                6.
justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3
c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a,
ved at være ansvarlig for, at ... den 30 05 13 som fører af lastbil 033bfr, der var udstyret
med et digitalt kontrolapparat, ad en ukendt strækning i europa havde undladt at indtaste
landekode for det land, hvor den daglige arbejdsperiode blev påbegyndt.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om at ... straffes med en bøde på 15.000 kr.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at t straffes med en bøde på 40.000 kr.
... er udeblevet uden oplyst lovligt forfald.
t har nægtet sig skyldig i forhold 1 og erkendt sig skyldig i forhold 2-6.
sagens oplysninger
adv.fm freja skov christensen oplyste på vegne t, at være ansvarlig for, at ... på de 5
pågældende og forskellige datoer, som fører af lastbil 033bfr, har undladt at indtaste
landekode eller landekoder for det eller de lande, hvor den daglige arbejdsperiode blev
påbegyndt og afsluttet. årsagen til undladelsen var, at ... ikke var bekendt med, hvorledes
kontrolapperatet skulle anvendes.
politibetjent peter steen clausen har i retsmødet den 6. maj 2014 forklaret, at der skal anføres
tid og sted, herunder landekoder ved benyttelse af diagramark, i forbindelse med
arbejdsperiodens påbegyndelse og afslutning.
der har været fremlagt brev af 9. oktober 2013 med bilag, udskrift fra gps og fleet
management system.
anklagemyndigheden har endeligt nedlagt påstand om, at ... straffes med en bøde på 10.000
kr., og at t frifindes for forhold 1, og i øvrigt dømmes efter anklageskriftet, og straffes med
en bøde på 30.000 kr.
rettens begrundelse og afgørelse
                                                - 4 -
...
tiltalte ... er udeblevet uden at oplyse retten om gyldig grund for sin udeblivelse. retten anser
derfor ... for at have tilstået forholdene.
på den baggund, og da sagens omstændigheder ikke taler imod det, finder retten … skyldig i
den rejste tiltale.
straffen fastsættes for ... til en bøde på 10.000 kr., jf. justitsministeriets bekendtgørelse nr.
328 af 28. marts 2007 § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85
artikel 15, stk. 5 a.
forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.
t
vedrørende forhold 1:
der er ikke ført det til domgældelse fornødne bevis, hvorfor t frifindes for dette forhold, i
overensstemmelse med anklagemyndighedens endelige påstand.
vedrørende forhold 2-6:
tiltalte har uden forbehold erkendt de faktiske forhold. tilståelsen støttes af de oplysninger,
der i øvrigt foreligger. det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig.
efter det oplyste om årsagen til tilsidesættelsen af kontrolapperatforordningen, og henset til,
at den ansatte chauffør i fem dag ikke har har overholdt kontrolapperatforordningen, finder
retten efter en helhedsbedømmelse, at den samlede bøde for de fem forhold skal fastsættes til
30.000 kr., jf. justitsministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 28. marts 2007 §13, jf. § 14, jf. §
12, stk. 1, nr. 3 c, jf. rådets forordning (eøf) nr. 3821/85 artikel 15, stk. 5 a.
thi kendes for ret:
... skal betale en bøde på 10.000 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 10 dage.
t skal betale en bøde på 30.000 kr.
de domfældte skal in solidum betale sagens omkostninger.


text:
- idi
                                         udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 14. marts 2013
s-7-12
                                   exfreight zeta inc.
                                   (advokat mads poulsen)
                                   mod
                                   spedman global logistics a/s
                                   (advokat henrik nissen)
indledning
spørgsmålet i denne søtransportsag er, om spedman global logistic a/s (herefter spedman)
har handlet ansvarspådragende ved et udlevere et parti dæk til den danske køber, uden at
denne foreviste konnossement. da køberen undlod at betale købesummen, har det canadiske
speditionsfirma, exfreight zeta inc. (herefter exfreight), som havde instrueret spedman om
vilkårene for godsets udlevering, betalt den canadiske sælger af godset dennes tilgodeha-
                                                -2-
vende. exfreight er derved indtrådt i sælgerens krav på betaling af købesummen med tillæg
af fragtomkostninger.
påstande
exfreight har nedlagt påstand om, at spedman skal betale modværdien i dkk på betalings-
dagen af 27.330, 85 usd med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 5. marts 2012.
spedman har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et min-
dre beløb efter rettens afgørelse.
der er ikke tvist om opgørelsen af kravet eller kravets forrentning.
oplysningerne i sagen
i 2011 indgik exfreight en aftale med hercules tires international, canada, (herefter hercu-
les) om transport af 490 solgte dæk fra singapore til levering til køberen, nielsen auto lager
i københavn. prisen var ifølge faktura af 19. juli 2011 27.330,85 usd, inkl. fragtomkostninger,
svarende til påstandsbeløbet. om leveringsbetingelserne var på fakturaen angivet ”c.i.f.
copenhagen”.
den 15. august 2011 sendte exfreight en mail med en prealert til spedman, hvoraf fremgik,
at exfreight havde afsendt en container med nr. hjcu2102088 til spedman. af mailen frem-
gik følgende:
      ”…
      please see attached documents pertaining to a 2nd container consigned to you
      from singapore.
      hbl and mbl are prepaid, mbl is express released.
      please release against exfreight hbl…”
til mailen var vedhæftet et dokument udstedt af exfreight, benævnt ”shipment prealert”,
hvor hercules er anført som ”shipper” og nielsen auto lager er anført som ”consignee”.
                                                 -3-
der var yderligere vedhæftet et dokument, benævnt ”bill of lading”, der fremstår som ud-
stedt af exfreight. i dokumentet er hercules anført som ”shipper” og nielsen auto lager
som ”consignee” og ”notify party”. jørgen nielsen er anført som kontaktperson. i rubrikken
”no. of original b(s)/l issued” er anført ”0 (zero)”. dokumentet er dateret den 8. august
2011, men ikke underskrevet.
hanjin shipping co. ltd. udstedte den 7. august 2011 et dokument, benævnt ”non-negoti-
able waybill”, hvor indus global line pte ltd. i singapore er anført som ”shipper” og
spedman som ”consignee”. dokumentet, som ligeledes var vedhæftet mailen af 15. august
2011, er underskrevet af hanjin shipping co. ltd. som ”carrier”.
exfreight udstedte efterfølgende et originalt konnossement, hbl (house bill of lading).
konnossementet har samme indhold som det i mailen af 15. august 2011 vedhæftede doku-
ment, ”bill of lading”; dog er der under rubrikken “no. of original b(s)/l issued” anført ”3
(three)”, og dokumentet er stemplet med teksten ”original”. dokumentet er underskre-
vet af exfreight – med samme datering, 8. august 2011, som i det vedhæftede dokument..
exfreight sendte ikke en kopi af dette originale konnossement til spedman, der ubestridt ik-
ke kendte til dokumentet. det er endvidere ubestridt, at dokumentet ikke blev forevist i for-
bindelse med godsets udlevering til nielsen auto lager.
som dokumentation for parternes forudgående samarbejde, har exfreight fremlagt en e-mail
af 9. maj 2011 vedr. prealert fra exfreight til spedman angående transport af 411 dæk, som
ligeledes skulle leveres til nielsen auto lager. af denne e-mail fremgik:
       ”…
       we are wca members in canada and frequently use spedman offices in europe
       to consign our free hand shipment.
       please see attached pre alert for a container consigned from singapore to copen-
       hagen.
                                                 -4-
      freight is prepaid on mbl and hbl.
      please only release against presentation of original hbl…”
til denne prealert var ligeledes vedhæftet et dokument udstedt af exfreight, benævnt ”bill
of lading”. dokumentet er dateret den 9. maj 2011 og underskrevet af exfreight. i rubrikken
“no. of original b(s)/l issued” er anført ”3 (three)”.
nielsen auto lager undlod at betale hercules for varerne, og hercules rejste herefter krav
over for exfreight. exfreight har ved bankoverførsel af 20. september 2011 betalt fakturabe-
løbet 27.330,85 usd til hercules.
exfreight indgav stævning mod spedman og nielsen auto lager v/jørgen nielsen den 5.
marts 2012 med påstand om, at spedman og nielsen auto lager v/jørgen nielsen solidarisk,
subsidiært alternativt skulle erstatte tabet på 27.330,85 usd.
sø- og handelsretten afsagde udeblivelsesdom i forhold til jørgen nielsen, nielsen auto la-
ger den 4. juli 2012. det er ubestridt, at kravet – indtil nu forgæves – er søgt inddrevet hos
jørgen nielsen, nielsen auto lager.
forklaringer
ajay nair har forklaret, at han har en bachelor i handel og 15 års erfaring inden for logistik
og skibsfart. i 2011 var han direktør for exfreight, hvor de primære trafikområder var asien
og kina. hercules var en af deres key accounts. exfreight er medlem af wca – world cargo
alliance, som er et netværk af speditionsvirksomheder.
i maj 2011 indgik exfreight en aftale med hercules om transport af et parti dæk. dækkene
skulle leveres til nielsen auto lager i københavn, og han besluttede sig for at anvende
spedman som lokalt medlem af wca i danmark.
                                               -5-
han sendte en prealert til spedman den 9. maj 2011 med instrukser og leveringsdetaljer ved-
rørende denne transport. der blev vedlagt originalt bill of lading, hvoraf bl.a. fremgik, at
der var udstedt 3 originale eksemplarer. af instruksen til spedman fremgik, at der kun skul-
le ske udlevering af varepartiet mod forevisning af original hbl.
den 15. august 2011 sendte han en prealert vedrørende den foreliggende transport med in-
struktion om, at der kun skulle ske udlevering mod forevisning af exfreight hbl. dette do-
kument var det relevante for varekøberen for at få godset udleveret. med instruktionen men-
tes, at udlevering skulle ske mod forevisning af original hbl men han glemte blot at skrive
”original”. han vedhæftede et udkast til en bill of lading, som ikke var underskrevet, så
spedman kunne se detaljerne i transporten. på tidspunktet for fremsendelse af prealerten var
den originale bill of lading endnu ikke udfærdiget, hvilket er årsagen til, at der står anført 0
original b/l issued på udkastet. det betyder ikke, at der ikke ville blive udstedt et originalt
konnossement senere. et originalt konnossement vil altid være underskrevet. det originale
konnossement blev udstedt omkring den 20. august 2011. hvis spedman havde været i tvivl
om noget, kunne de blot have sendt en e-mail. dette havde været en enkelt måde at opklare
eventuel tvivl på.
det er ganske sædvanligt, at der sendes en prealert med et udkast til et konnossement. det er
jo netop en prealert. det er ligeledes sædvanligt, at det originale dokument først udstedes
senere med en datering svarende til afsendelsestidspunktet. sådan var det også i dette til-
fælde. det udstedte originaldokument, dateret den 8. august 2011, ses som bilag 4. den 8.
august 2011 var den faktiske læssedato.
det ikke underskrevne ”bil of lading”-dokument i sagen kan ikke betegnes som ”bill og la-
ding”, men heller ikke som en ”waybill”. han vil betegne det som en ”draft copy”.
de sendte ikke en kopi af den original hbl til spedman, da den oprindelige instruks i mai-
len af 15. august 2011 var meget klar. de skulle kun udlevere mod hbl. de to fremlagte in-
struktioner fra exfreight fra henholdsvis maj 2011 og den foreliggende fra 15. august 2011
har identisk indhold.
                                                -6-
containeren ankom den 5. september 2011 og blev leveret mellem den 6. og den 8. september
2011.
han blev kontaktet af hercules, som oplyste, at man ikke havde fået betaling for varen. ex-
freight erfarede, at der var sket levering af godset uden forevisning af originalt konnosse-
ment. af kommercielle årsager valgte exfreight at betale hercules dennes tilgodehavende.
exfreight kunne ikke få forsikringsdækning, da der var begået en fejl af spedman.
thomas vadum har forklaret, at han har været administrerende direktør hos spedman siden
2010. spedman er en speditionsvirksomhed, som er repræsenteret i 10 lande og opererer i he-
le verden. de samarbejder bl.a. inden for wca, som er en meget stor organisation med 4.-
5.000. agenter rundt om i verden – i danmark er der 14.
spedman modtog den første henvendelse fra exfreight den 9. maj 2011. forud herfor havde
de intet kendskab til exfreight, som må have fundet spedman på wca´s hjemmeside.
når spedman modtager instruktionen med vedlagte dokumenter, er det det grundlag, de
arbejder ud fra. de ser det fremsendte igennem, men foretager ikke større undersøgelser.
herefter udleverer de godset i overensstemmelse med instruktionen og dokumenterne.
i den foreliggende instruktion fra exfreight stod, at de skulle udlevere mod hbl. i samme
mail var der vedhæftet en hbl, hvoraf fremgik, at der var 0 originaler. de kunne derfor ikke
holde godset tilbage, da de allerede havde modtaget den hbl, som de skulle udlevere imod.
såfremt de havde modtaget en kopi af den originale hbl, ville de have vidst, at der fandtes
en original hbl. spedman har således fulgt instruktionen ganske nøje. exfreight havde en
måned fra den 15. august 2011 til at fremsende en kopi af originalkonnossementet.
den i mailen vedhæftede hbl er en ganske almindelig sea waybill. udlevering på dette
grundlag er ikke udsædvanligt, f.eks., hvis man stolede på kunden. hvis kunden betaler de
danske omkostninger, er spedman berettiget til at udlevere godset.
                                                 -7-
det er helt basal viden, at det er en ”pæn forseelse” at udlevere gods uden forevisning af ori-
ginal bill of lading, hvis det er det, instruktionen går ud på.
de udleverede godset til jørgen nielsen mod legitimation den 7. september 2011, og først
den 14. september fik de at vide, at der fandtes andre dokumenter, herunder et originalt
konnossement.
parternes synspunkter
exfreight har gjort gældende, at spedman har handlet ansvarspådragende ved at have udle-
veret godset, uden at modtageren af godset havde forevist et originalt konnossement. det
dokument, som var vedhæftet e-mailen af 15. august 2011, var et konnossement. det var 2.
gang, at denne procedure blev anvist, første gang den 9. maj 2011. spedman handlede såle-
des i strid med instruksen af 15. august 2011, hvoraf fremgik ”please release against ex-
freight hbl”. instruksen kunne med brugen af ordet ”against” kun meningsfuldt forstås på
den måde, at godset alene kunne udleveres mod at få forevist et konnossement. at tale om
”sea waybill” giver ikke mening.
ajay nair forklarede, at det er ganske sædvanligt, at der hurtigst muligt sendes en prealert
til speditøren vedhæftet et udkast til et konnossement, idet det originale konnossement ty-
pisk ikke er underskrevet på dette tidspunkt. det er endvidere helt sædvanligt, at det origi-
nale konnossement dateres den dato, hvor godset blev afsendt.
der har ikke været afgivet forklaring af den medarbejder hos spedmann, som foretog ekspe-
ditionen. det tilkommer ikke spedmans medarbejdere at fortolke en klar instruks om udle-
vering mod konnossement, således at der i virkeligheden skulle være tale om et helt andet
dokument. den omstændighed, at der i det vedhæftede konnossement var anført ”0” under
udstedt orginaldokumenter, kan ikke føre til, at spedman med rette kunne antage, at der ik-
ke ville blive udstedt et originalt konnossement senere. det burde derfor have stået spedman
klart, at der var udstedt et konnossement, idet det fremgik af instruksen.
                                                  -8-
spedman har således ved udlevering uden forevisning af dette konnossement handlet groft
uagtsomt.
det vedhæftede dokument, der ikke er underskrevet, opfylder ikke betingelserne for at være
en sea waybill. såfremt retten imidlertid måtte nå frem til, at dokumentet må anses for at
være en sea waybill, har spedman alligevel handlet ansvarspådragende. standsningsretten i
sølovens § 307 gælder også i tilfælde, hvor der er udstedt en sea waybill. og standsningsret-
ten må i det foreliggende tilfælde anses for udøvet ved at gøre udleveringen betinget af fore-
visning af et dokument. udlevering måtte i det mindste forudsætte forevisning af en sea
waybill.
parterne kan aftale, at udlevering alene kan ske under iagttagelse af nærmere sikkerhedsfor-
anstaltninger. manglende iagttagelse af sådanne foranstaltninger anses for groft uforsvarlig,
jf. sø- og handelsrettens dom af 17. marts 2010 i sag h-85/06, h 12/07 og h 73/07 m.fl.
uanset hvordan dokumenterne skulle forstås, havde spedman en professionel forpligtelse til
at sørge for, at godset blev udleveret til rette modtager. det er en helt basal forpligtelse for en
speditør at være omhyggelig med udlevering af gods. instruksen var klar, men var spedman
i tvivl om noget, burde spedman have kontaktet exfreight for at få tvivlen afklaret.
spedman har ikke haft noget grundlag for at slutte modsætningsvis ved at sammenholde
formuleringen af de to mails. det kræver en del tankevirksomhed at misforstå instruksen,
der er klar.
da spedman har tilsidesat en klar instruks om at udlevere godset mod præsentation af kon-
nossementet, er spedman er ansvarlig for det tab, som exfreight har lidt.
spedman har anført, at når der er udstedt et originalt konnossement, må der kun ske udleve-
ring af godset mod forevisning af dette konnossement, jf. sølovens § 292. i det foreliggende
tilfælde var der – i modsætning til den forudgående transport fra maj 2011 - imidlertid ikke
                                                -9-
på instruktionstidspunktet udstedt et originalt konnossement, og der var ikke anført noget
om, at et sådant ville blive udstedt på et senere tidspunkt.
det dokument, som var vedhæftet mailen af 15. august 2011, er ikke et konnossement. et do-
kument, hvoraf det fremgår, at det ikke optræder i original, og som ikke er underskrevet,
kan ikke være et konnossement. den omstændighed, at dokumentet er benævnt bill of la-
ding, ændrer ikke herpå. retten bør derfor lægge til grund, at det vedhæftede dokument er
en sea waybill.
når der er udstedt en sea waybill, kan godset udleveres den navngivne modtager, når den-
ne identificerer sig. spedman udleverede til jørgen nielsen, som legitimerede sig, og retten
bør derfor lægge til grund, at spedman har handlet i overensstemmelse med sædvane i
branchen. de fleste udleveringer af gods, sker i øvrigt på basis af en sea waybill.
den foreliggende udlevering var en ekspeditionssag. spedman måtte kunne stole på instru-
sen, som den forelå, med de dokumenter, der var med. spedman har derfor haft grundlag
for at udlevere godset som sket. exfreight burde i det mindste have eftersendt en kopi af det
originale konnossement, når det forelå udstedt, hvilket skete i god tid forud for godsets ud-
levering til modtageren.
ansvaret for instruksens klarhed må ligge hos exfreight. spedman, som formentlig var valgt
som agent via wca’s hjemmeside, har ingen viden om de underliggende forhold, men må
kunne stole på instruksen. det må tages i betragtning, at de to instrukser, som spedman
modtog fra exfreight, må anses for markant forskellige.
spedman kan derfor ikke stilles til ansvar for, at nielsen auto lager ikke har betalt for va-
rerne.
sø- og handelsrettens afgørelse
instruktionen i exfreights e-mail af 15. august 2011 til spedman, hvorefter det om udleve-
ring af godset var angivet, at dette skulle ske mod forevisning af konnossement (”against
                                                 - 10 -
exfreight hbl”), må anses for klar og umisforståelig. et sådant vilkår, der er helt sædvan-
ligt, forudsætter, at konnossementet, der skal forevises, er originalt.
den omstændighed, at ingen af de 3 dokumenter, der var vedhæftet exfreights e-mail, her-
under den omtvistede, ikke-underskrevne ex freight bill of lading-formular, kunne identi-
ficeres som et ex-freight hbl-konnossement, giver ikke grundlag for nogen anden forståelse
af exfreights instruks, heller ikke hvis exfreights tidligere instruks til spedman af 9. maj
2011 tages i betragtning.
det følger af det anførte, at det er rettens opfattelse, at spedman ikke med føje har kunnet
forstå exfreights instruks således, at godset kunne udleveres uden forevisning af konnosse-
ment, men alene mod forevisning af legitimation fra den oplyste varemodtager. den tvivl,
som instruksen måtte have medført hos spedman, var det herefter op til spedman selv at sø-
ge afklaret.
som følge af det anførte, og idet det er uden afgørende betydning, at exfreight ikke sendte
en kopi af det senere udstedte originale konnossement, tages exfreights påstand til følge.
med hensyn til sagens omkostninger betaler spedman efter sagens udfald 20.000 kr. til dæk-
ning af advokatomkostninger og 4.000 kr. til dækning af exfreights udlæg til retsafgift.
                                        thi kendes for ret:
spedman global logistics a/s skal inden 14 dage til exfreight zeta inc. betale modværdien i
danske kroner på betalingsdagen af 27.330,85 usd med tillæg af procesrente fra den 5. marts
2012 og 24.000 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens §
8a.
ole sehested                       claus forum petersen                          helle lehmann
               - 11 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den