text:
h0082000 - jf
                                     udskrift
                                          af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 9. januar 2006 blev af retten i sagen
h-82-00
juma tex aps/deluca fashion wear
(advokat jørgen lykkegård)
mod
drøbak motehus as
(advokat peter jørgen rønnow ved advokat niels holger printz)
afsagt følgende
                                        d o m:
      indledning og påstande
      sagens spørgsmål er om en agentkontrakt mellem parterne er blevet sagt op af
agenten, drøbak motehus as, eller om kontrakten blev ophævet af agenturgiveren,
juma tex aps/deluca fashion wear, med deraf følgende mulige krav på godtgørel-
se og erstatning til agenten. endvidere er der spørgsmål om opgørelse af parternes
økonomiske mellemværender.
      juma tex aps /deluca fashion wear, herefter juma tex, har nedlagt påstand
om at drøbak motehus skal betale 353.878,12 dkk med procesrente fra sagens an-
læg den 8. september 2000.
                                                2-
       drøbak motehus har nedlagt påstand om frifindelse og om at juma tex skal
betale 500.000 dkk med procesrente fra den 20. januar 2004.
       juma tex har over for drøbak motehus’ selvstændige påstand påstået frifin-
delse.
       et anbringende om anvendelse af norske regler om handelsagenturer og om at
disse skulle stille agenten gunstigere end de danske regler er frafaldet kort inden
domsforhandlingen.
       sagsfremstilling
       parterne er juma tex der producerer dametøj særligt i store størrelser, og drø-
bak motehus der driver virksomhed som agent i tøjbranchen.
       parterne indgik første gang en agentaftale den 15. februar 1996. på grund af
forskellige problemer vedrørende afregning m.v. indgik parterne den 11. marts 2000
en ny og noget revideret agentaftale. aftalen vedrørte dametøj under navnet deluca
og var gældende for hele norge. af aftalen fremgik i øvrigt:
                                              ”§ 4
”agenten skal omgående videregive alle forespørgsler, købstilbud eller ordrer, som han mod-
tager fra kunder i området og han har pligt til at underrette kunderne om de af agenturgive-
ren foreskrevne salgsvilkår, leveringsbetingelser, priser, betalingsvilkår samt om at en afgi-
ven ordre bortfalder, hvis den ikke udtrykkelig accepteres af agenturgiveren.
agenten har ikke ret til at modtage betaling fra kunderne og en overtrædelse af denne be-
stemmelse betragtes som så væsentlig en misligholdelse, at den giver ret til, at agenturgive-
ren uden varsel og uden erstatning kan ophæve samarbejdet.
de[t] er aftalt, at der ved ʺcash and carryʺ aftalen som bliver etableret i forbindelse med
moteforum, kan modtages betaling af drøbak motehus a/s. det modtagne beløb skal straks
samme dag indsættes på juma-tex norways konto og der skal føres en liste af drøbak mo-
tehus a/s over indbetalinger til denne konto, som faxes til juma-tex aps danmark hver
fredag.
                                               §5
                                                  3-
agenten skal mindst i det enkelte år præstere ordrer for et beløb som fremgår af vedhæftede
bilag 1, der udgør en bestanddel af nærværende kontrakt. - salget skal opfyldes inden for
kalenderåret og senest 1 måned før kollektionsmøde/salgsmøde, skal agenten fremsende en
meddelelse til agenturgiveren med budgettal opdelt på kunder, således at agenturgiveren er
klar over, hvilket salg (over bilag 1ʹs tal) agenten forventer i området i den følgende sæson,
og agenten har pligt til at opfylde denne prognose, dog med en margin på max. 5%.
såfremt der er store afvigelser i sæsonbudget i forhold til bilag 1, skal der ske en forhandling.
det påhviler agenturgiveren at sørge for at solgte varer bliver leveret kontraktmæssigt og
rettidigt.
af alt salg, der hedder ʺomgående salgʺ forbeholder agenturgiveren sig mellemsalg - således
at agenten må acceptere, at ordrer ikke kan effektueres. - agenturgiveren forpligter sig til
straks at meddele agenten, hvis en ordre ikke kan gennemføres. - der kan ikke beregnes pro-
vision af en ikke-gennemført handel.
agenten er i øvrigt klar over at agenturgiveren evt. ikke kan effektuere afgivne ordrer på
grund af manglende solgte mængder. - agenturgiveren underretter i så fald hurtigst muligt
agenten herom. - sådanne ordrer, der ikke kan effektueres, berettiger ikke til provision.
                                                §6
dersom budgetmål/salgsmål ikke opfyldes jfr. § 5, kan dette betragtes som en væsentlig mis-
ligholdelse, hvis der foreligger saglig grund og agenten ikke er at klandre for at salgsmål ikke
opnås.
…
                                                §8
agenten har pligt til at deltage i de udstillinger, som arrangeres af agenturgiveren, såfremt
det er inden for agentens handelsområde.
rejse- og opholdsudgifter ved sådan messedeltagelse er for agentens egen regning.
kollektioner udfaktureres til agenten ved begyndelsen af den sæson hvor den udfaktureres til
kunden. kollektionen udfaktureres med 66,7% rabat.
                                                §9
                                                  4-
agenten skal holde agenturgiveren løbende underrettet om markedsvilkårene og konkurren-
cesituationen i området. agenten har pligt til at afgive ugentlige rapporter på den af juma-
tex aps udleverede rapportformular.
såfremt agenturgiveren ønsker det, har agenten pligt til, med et rimeligt varsel at afgive
skriftlig rapport om agentens aktiviteter, herunder besøg af kundeemner og en orientering
om markedssituationen.
…
                                                § 11
agenten må hverken direkte eller indirekte konkurrere med agenturgiveren eller bistå andre i
en sådan konkurrence.
agenten forpligter sig specielt til ikke at fremstille produkter, der er identisk med eller opfyl-
der lignende formål, som de produkter, han sælger for agenturgiveren, ligesom han ikke er
berettiget til at have interesse i nogen virksomhed, der konkurrerer med agenturgiveren.
agenten må ikke sælge eller repræsentere nye eller brugte produkter, som er identiske med
eller opfylder lignende formål, som agenturgiverens produkter.
såfremt agenten ønsker at sælge eller repræsentere nye eller brugte produkter, uanset arten,
som er fremstillet af en virksomhed, der konkurrerer med agenturgiveren, kan agenten ikke
påbegynde sådan aktivitet uden agenturgiverens forudgående tilladelse.
inden nærværende kontrakts underskrift har agenten pligt til at oplyse agenturgiveren om,
hvilke samarbejdspartnere han måtte have og efter kontraktens underskrift har agenten pligt
til at oplyse agenturgiveren om, hvilke nye aktiviteter han påtager sig.
agenten har underrettet agenturgiveren om, at han samarbejder med følgende firmaer:
doni, sverige.
lee cooper.
                                                  5-
såfremt agenten efter nærværende kontrakts underskrift skulle ønske at optage nye dame
agenturer, skal dette kun være gyldigt, såfremt der kan indhentes uforbeholden skriftlig god-
kendelse fra juma-tex aps. - overtrædelse af dette punkt betragtes som væsentlig mislig-
holdelse og berettiger agenturgiveren til omgående ophævelse af aftalen.
…
                                                § 16
agentens provision udgør 15% af nettosalgsprisen eksklusiv moms, ab fabrik for alt salg som
afsluttes inden for kontraktperioden.
med hensyn til store kunder, kæder og afgivne rabatter er der aftalt følgende:
1. stormoteringen udgør provisionen 13% af nettosalgsprisen eksklusiv moms, ab fabrik for
alt salg som afsluttes inden for kontraktperioden.
2. nedsatte varer udgør 7%.
3. øvrige sager som skulle komme forhandles fra sag til sag.
                                                § 17
agenten erhverver ret til provision på det tidspunkt udfakturering har fundet sted.
 såfremt kunden kun foretager delvis betaling, har agenten krav på delvis provision.
provisionen skal betales den l. i en måned, l. måned efter udløbet af den måned, i hvilken
provisionen er forfalden til betaling, jfr. ovenfor.
agenturgiveren skal hver måned sende agenten en nota vedrørende den provision, der er
forfalden i den foregående måned. denne nota skal indeholde alle væsentlige oplysninger, der
har tjent som grundlag for beregning af provisionsbeløbene.
agentens krav på provision bortfalder, hvis det godtgøres, at aftalen mellem agenturgiveren
og trediemand ikke opfyldes og dette ikke skyldes omstændigheder, der kan tilregnes agen-
turgiveren. bortfalder provisionskravet skal agenten straks tilbageholde modtagne provisi-
onsbeløb.
…
                                                    6-
                                                  § 19
alle udgifter, der afholdes af agenten med henblik på opfyldelse af hans forpligtelser i hen-
hold til nærværende kontrakt, skal anses for at være dækket ved den udbetalte provision. der
er aftalt et tilskud til afholdelse af udgifter vedr. messen moteuken på norske kr. 15.000,- pr.
messe, disse penge bruges i forbindelse med showroom på moteforum i stedet.
…
                                                  § 22
opsigelsesvarsel efter den danske lov om handelsagenter og handelsrejsende af 2. maj 1990.
                                                  § 23
hver af parterne er berettiget til at hæve kontrakten uden varsel, hvis der foreligger en væ-
sentlig misligholdelse fra den andens side. væsentlig misligholdelse tolkes efter den danske
agentlovgivningen, lov 272 om handelsagenter og handelsrejsende af 2. maj 1990.
                                                  § 24
ved kontraktens ophør skal agenten returnere alt, hvad han har modtaget af materialer, mo-
deller o.l. og han har ikke ret til at tilbageholde det modtagne til sikkerhed for betaling af
tilgodehavende provision.
…
                                                  § 25
for ordrer, der er kommet frem til agenturgiveren eller agenten inden nærværende kontrakts
udløb, og som accepteres af agenturgiveren efter sædvanlige retningslinier, har agenten krav
på provision.
                                                  § 26
ved kontraktforholdets ophør har handelsagenten krav på godtgørelse i overensstemmelse
med den danske lov nr. 272 om handelsagenter og handelsrejsende af 2. maj 1990, og i denne
anledning har parterne oprettet en af dem begge underskrevet liste over de kunder, som
agenturgiveren har i området, indeholdende oplysninger om omfanget af samhandlen mellem
agenturgiveren og disse kunder. …
                                                 7-
                                               § 33
tvistigheder i anledning af nærværende kontrakt skal afgøres i overensstemmelse med dansk
ret og med sø- og handelsretten i københavn som værneting.
…
                                               § 35
da agenten er et selskab, er det for agenturgiveren af afgørende betydning, at salget af agen-
turgiverens varer forestås af:
ragnar hole og thor hole
…”
       bilag til aftalen udgjordes af bl.a. en omsætningsaftale, en gældsafviklingsafta-
le og en kundeliste.
       gældsafviklingsaftalen var dateret den 2. februar 2000 og fastsatte bl.a.:
”i henhold til vedlagte opgørelser, bilag l og 2, er der fra juma-tex aps forudbetalt provi-
sioner samt fra drøbak motehus a/s sket manglende betaling for kollektioner.
bilagsopgørelserne godkendes ved samtidig godkendelsespåtegning på bilagene.
parterne er som følge af ovenstående enige om at provisionsudbetalingen i henhold til samti-
dig hermed fornyet og underskrevet agentkontrakt fremover bliver beregnet således at kun 10
af de 15% udbetales hver måned, medens resterende 5% går til nedbringelse af tidligere for-
udbetalt provision og manglende kollektionsbetaling, jfr. vedlagte bilag 1 og 2.
provisionen beregnes af alle indgående ordre[r], 10% udbetales til drøbak motehus a/s den
1. i måneden efter ordreoptagelse.
efter gælden er nedbragt, bruges de 5% fortsat til nedbringelse af forudbetalt provision, jf. §
17 i agentkontrakt[en].
                                                8-
forudbetalt provision m.m. skal være afviklet inden 2 år regnet fra 01.01.2000. - er beløbet
ikke afviklet på ovennævnte måde senest pr. 31.12.2002, forfalder resterende beløb til beta-
ling på anfordring.
manglende overholdelse af nærværende gældsafviklingsaftale betragtes ligeledes i relation til
samtidig hermed underskrevet agentaftale, som en så væsentlig misligholdelse af sidstnævnte
og agenturgiverens forudsætninger for indgåelse af fornyet agentkontrakt, at agenturgiveren
er berettiget til at ophæve agenturkontrakten som misligholdt - uden varsel.
...
nærværende tillæg betragtes som en del af agentkontrakten indtil den ved nærværende aftale
anerkendte gæld er afviklet.”
       der var fortsat uoverensstemmelse mellem parterne, og den 28. juni 2000
sendte drøbak motehus følgende
                                           ”oppsigelse
                              agentkontrakt datert 15.02.1996/11.03.2000
jeg viser til diverse korrespondanse, senest gjensidige fakser 22. og 23. juni 00, hvor det klart
fremgår at de luca har et ønske om å avbryte samarbeidet med drøbak motehus as.
det generelle, daglige samarbeid mellom drøbak motehus as og jumatex aps har hatt en
negativ utvikling i år. jumatex aps har siden samarbeidets start i 1996 haft produksjons-
problemer av større og mindre grad. dette har resultert i at differansen i forhold til brutto
salg og netto utfakturert har vært stor i en årrekke. agentkontrakten ble gjenforhandlet i
februar 2000, hvor samarbeidet skulle presiseres og de daglige rutiner skulle innskjerpes. det
undertegnede har opplevd er at innskjerpingen kun skal gjelde drøbak motehus as og at
jumatex aps skal være fritatt for forpliktelser i forhold til avtalen. dette i tillegg til at
drøbak motehus as blir utsatt for utilbørlig press, med trusler om oppsigelse av samarbeidet
hvis undertegnede ikke skriver under på krav som fritar jumatex aps for forpliktelser i
forhold til underskrevne kontrakt. denne utvikling, med gjentatte tillittsbrudd, gjør det
umulig for drøbak motehus as å fortsette samarbeidet med jumatex aps / de luca.
jumatex aps har misligholdt agentkontrakten, hvor det bl.a. foreligger brudd på:
                                                 9-
§ 5, 2. avsnitt
§ 16
gjeldsavviklingsavtale, bilag til agentkontrakten.
et krav om godtgjørelse (etterprovisjon) vil bli fremsatt.
undertegnede har vært i kontakt med selskapets juridiske rådgiver, advokat ihlebæk, som
opplyser at han på grunn av stort arbeidspress og ferieavvikling, først vil kunne bistå
undertegnede i begynnelsen av august 2000.
begge parter er klar over de forpliktelser som ligger i avtalen, og er således tjent med en
hurtig og smidig avslutning av samarbejdet. undertegnede stiller seg åpen for forslag og
håper at vi kan komme til enighet i løpet av denne uken. undertegnede tager ferie fra
mandag 030700 og er således ikke disponibel igjen før mandag 240700.
…
ragnar hole”
       herpå svarede juma tex (jørgen knudsen) den 28. juni 2000:
”jeg har dd. modtaget deres opsigelse af agentkontrakten, jeg betragter deres opsigelse, hvor
de gør gældende at juma-tex aps har misligeholdt agentkontrakten, som en reel og øjeblik-
kelig misligholdelse af aftalen fra deres side.
ethvert samarbejde er derfor pr. dd. ophørt.
fra vores side vil der blive fremsat erstatningskrav.
de bedes øjeblikkelig tage skridt til at udlevere vor ejendom, som de er i besiddelse af (com-
puter, modem, salgsmateriale etc.)”
       juma tex indrykkede den 2.. juli 2000 via en mellemmand annonce i aftenpo-
sten vedrørende ”agent til modebranchen”.
       den 21. juli 2000 rettede møller & co. i sønderborg henvendelse til drøbak
motehus om varetagelse af salg i norge af møller & co.’s kollektion studio der be-
tegnedes som en stor/ung pige kollektion.
       juma tex har opgjort sit krav således:
                                             10 -
                                                                   nok
 for meget betalt provision                                       238.170,94
 ikke betalt kollektioner                                          68.350,73
 ekstra omkostninger              121.252,23 ekskl. moms           97.001,78
 fradrag tilskud til messe                                        -15.000,00
 yderligere tab på debitorer                                        4.674,47
 i alt nok                                                        393.197,92
       omregnet til dkk med kurs 0,90 svarer de 393.197,92 nok til påstandsbelø-
bet.
       parterne er enige om posten ”ikke betalt kollektioner”, 68.350,73 nok.
       posten ”for meget betalt provision” fremkommer således:
                                                                                nok
                        underskrevet gæld på
   31. januar 2000      forudbetalt provision…                                  447.847,00
                                                      reelt optjent provisi-
                        forskudsprovision             on
   februar                        50.000,00
                                  76.334,30                   89.651,00        484.530,30
   marts                          97.216,00                  101.255,78        480.490,52
   april                           4.358,57                   41.813,42        443.035,67
   maj                            82.990,00                   53.124,55        472.901,12
   juni                                0,00                   19.162,36        453.738,76
   efteråret ordrer optaget til senere levering              243.753,01         209.985,75
   tab på debitorer               28.185,19                                    238.170,94
       der er fremlagt specificerede opgørelser over efterårets salg og tab på debito-
rer.
       drøbak motehus har opgjort parternes mellemværende således:
                                                                      nok
                                           11 -
 jumatexʹ krav på for meget betalt provision, jf. ovenfor           238.170,94
 1. provision medtaget to gange                                      17.500,00
 2. manglende provision af ordrer til omgående levering,
 foråret 2000                                                        62.406,69
 3. manglende provision af terminsordrer efteråret 2000               70.808,94
 4. tab på debitorer (”tilbageført”)                                 28.185,19
 drøbak motehusʹ korrektioner, 1-4 i alt                            178.900,82
 parternes mellemværende herefter                                    59.270,12
       hertil kommer drøbak motehus’ krav på godtgørelse for good-
will/efterprovision, jf. nedenfor.
       ad post 1. provision medtaget to gange belyses ved forklaringerne.
       ad post 2. manglende provision af ordrer til omgående levering, foråret 2000
fremgår af en oversigt der i det væsentlige bygger på drøbak motehus’ opfattelse
således som den fremgår af processkrifter sat over for juma tex’ opfattelse, hvoref-
ter differencen mellem netto godkendte ordrer og reel udfakturering, således som
drøbak motehus opfatter forholdet, udgør 62.406,69 nok.
       ad post 3. manglende provision af terminsordrer efteråret 2000 er opbygget
på tilsvarende måde og er differencen mellem 314.561,95 nok og 243.753,01 nok.
       ad post 4. juma tex’ opgørelse tab på debitorer er ikke anerkendt af drøbak
motehus.
       en post 5. yderligere manglende provision forår 2000 på 13.636,00 nok er fra-
faldet af drøbak motehus under domsforhandlingen.
       på grundlag af de hos juma tex førte lister har juma tex foretaget en opgørel-
se over afregnet provision de sidste tre år af parternes samarbejde:
 1997         andet halvår    computerliste mrk. a            355.064,42
 1998                         computerliste mrk. b            978.250,70
 1999                         computerliste mrk. c            838.564,00
 2000         første halvår   computerliste mrk. d            390.267,77
 i alt nok                                                  2.562.146,89
 før tab på debitorer (pr.                                    854.048,96
                                               12 -
 år i gennemsnit)
 efter tab på debitorer (pr.
 år i gennemsnit)                                              844.653,90
       drøbak motehus har gjort gældende at tab på debitorer ikke skal fratrækkes.
med yderligere korrektion har drøbak motehus herefter opgjort omsætningen ”før
tab på debitorer pr. år i gennemsnit” til 854.556 kr. til dette beløb skal ifølge drøbak
motehus’ opfattelse lægges 134.758 nok, idet der mangler visse betalinger af provi-
sion i juma tex’ opgørelse. drøbak motehus har således opgjort sit krav på godtgø-
relse eller efterprovision i ét år til 983.314 nok.
       forklaringer
       arne lindgren, direktør for juma tex, har forklaret at han er indkøbschef og
tegner firmaet udadtil. juma tex har egne kollektioner og får dem produceret i ud-
landet, mest i asien, tidligere også i portugal, polen og tyrkiet.
       i danmark har man egne sælgere. på eksportmarkederne har man udeluk-
kende agenter. i 2000 havde firmaet 8-10 ansatte på kontoret. der var salg i norge,
sverige og danmark, senere også i finland og irland. omsætningen var i 2000 lidt
over 20 mio. kr. drøbak motehus var en vigtigt agent. omsætningen i norge ud-
gjorde omkring 7 mio. kr. i 2000.
       der er to slags salg, ordresalg og omgående salg. en kollektion vedrørende et
halvår sælges i det foregående halvår som ordresalg. kollektionen sælges som om-
gående salg i det halvår den kommer, hvis der er behov for det. foreholdt fremlagte
statistikker forklarede arne lindgren at drøbak motehus’ omsætning vedrørende
juma tex’ produkter forud for kontraktophøret rettelig var 5,2 mio. kr. omsætnin-
gen på gamle kunder var i 2000 på ca. 1 mio. kr.
       i første halvår 1996 var der en langsom start, herefter gik det hurtigt ret godt
fremad. man nåede ikke helt budgettallet de første år, men der var god fremdrift. i
1998/1999 havde man gode salg og gode messer. dér toppede omsætningen. man
fik så problemer med at bomuldsstrik blev dyrere. derudover skete der en devalue-
ring af den norske krone. på et tidspunkt fik man problemer med frøskaller i stof fra
en leverandør og med beregning af krympning. det gav tab, men det var før 2000.
der var generelt et godt samarbejde mellem juma tex og drøbak motehus. der var
                                           13 -
skærmydsler, men man kom fremad. der skete noget, så længe man ikke drøftede
penge. juma tex havde fra starten forudbetalt provision til drøbak motehus. belø-
bet har ændret sig undervejs. forskudsprovisionen har ikke været forrentet. derud-
over har juma tex som noget særligt ydet messetilskud. på et tidspunkt indgik par-
terne aftale om at juma tex skulle betale for et lager i norge, da det kunne give en
konkurrencefordel.
       baggrunden for at juma tex og drøbak motehus indgik en ny aftale var, at
drøbak motehus havde indgået aftale med møller & co. om lee cooper-agenturet.
drøbak motehus havde ikke inden aftalen med møller & co. fået tilladelse til at
indgå agenturet, og man ville ikke have accepteret det, da man fik ”en gøgeunge i
reden”, dvs. man var bange for at drøbak motehus ville bruge for mange kræfter på
lee cooper. man ville dog alligevel gerne fortsætte samarbejdet, da man var godt
tilfreds med omsætningen, men man var klar over at det var et farligt skridt. møller
& co. er en stor virksomhed, og der kunne komme nye produkter. hertil kom at der
kun var to til at sælge i drøbak motehus, ragnar hole og hans far, thor, der ikke
var ung længere. ragnar havde sagt at han ikke havde råd til at ansætte flere sælge-
re.
       gældsafviklingsaftalen blev til under et længere møde der også handlede om
andre ting. i mødet deltog ragnar hole, thor hole, jørgen knudsen og vidnet. par-
ternes samlede mellemværende blev gjort op, bortset fra en post på ca. 35.000 kr.
vedrørende tab på debitorer som ikke kunne opgøres på det tidspunkt. endvidere
blev der indgået en ny aftale der svarede til den tidligere med visse ændringer, bl.a.
skulle forskudsprovisionen afvikles. endvidere blev budgettet lagt for det næste år.
der var enighed om budgettet, alligevel kom ragnar hole kort tid efter og forlangte
budgettet nedsat med en mio. kr. det var helt uacceptabelt.
       vedrørende drøbak motehus’ krav om manglende provision for ordrer der er
sendt til juma tex, forklarede arne lindgren at det skete at der kom så små ordrer
at det ikke kunne svare sig at levere. disse små ordrer der blev annulleret, er ikke
provisionsberettigende. provision kan også bortfalde fordi kunden viser sig ikke at
være betalingsdygtig. disse ordrer annulleres. tilsvarende sker der annullation hvis
samme lagervare sælges to gange, dvs. det viser sig at lageret er for lille i forhold til
de optagne ordrer (”mellemsalg”). nogle varer blev produceret med fejl hvorfor de
ikke kunne leveres eller kun sælges med nedslag. i den nye aftale anerkendte drø-
                                             14 -
bak motehus at man ikke kunne få provision eller ikke fuldt ud kunne få provision i
disse tilfælde. hvis der skulle være provision af det hele, ville provisionssatsen væ-
re en anden. drøbak motehus har ikke tidligere rejst krav herom, men det har været
diskuteret.
      efter den nye aftale kørte samarbejdet fint nok de første par måneder, derefter
kom der som forudset problemer når pengene i de stille måneder, maj og juni, slap
op for drøbak motehus. endvidere kom ross river fra møller & co. ind hos drøbak
motehus. ross river var ikke et produkt der konkurrerede med juma tex’ produk-
ter, men den tid som drøbak motehus anvendte på ross river, gik fra juma tex.
      drøbak motehus meddelte på et tidspunkt, stik imod hvad man tidligere hav-
de sagt, at budgettet ikke blev realiseret. hvis det blev tilfældet, svigtede forudsæt-
ningerne for gældsafviklingsaftalen. jørgen knudsen sagde til vidnet at drøbak mo-
tehus skyldte for meget og ville få svært ved at betale beløbet tilbage. jørgen sagde
også at han følte at ragnar hole forsøgte at tryne ham (jørgen). ragnar kunne ikke
acceptere at jørgen knudsen tegnede virksomheden som salgschef. tonen i den om-
fattende mailkorrespondance - der kom mail en gang om dagen fra drøbak mote-
hus - blev efterhånden lidt hård.
      de modtog ”oppsigelsen” onsdag den 28. juni 2000 og tog den efter ordlyden.
den kunne ikke forstås som andet end en opsigelse. det er helt urigtigt at juma tex
ikke har overholdt kontrakten og har forsøgt at snyde. det er rigtigt der har været
en indtastningsfejl vedrørende et parti bestående af nye og gamle varer der førte til
at drøbak motehus fik udbetalt for lidt, men det var en bagatel. opsigelsen kom på
det værst tænkelige tidspunkt. efter opsigelsen kom sommerferieperioden, derefter
var der messer, herunder messen i norge. juma tex indrykkede annonce i aftenpo-
sten den 2. juli 2000, og de fik et par agenter, men agenterne begyndte først pr. 1.
september 2000. arne lindgren og jørgen var selv med på messen i norge for at
afværge større tab. det lykkedes for så vidt som omsætningstabet kun blev på
200.000-300.000 kr. senere kom et større fald i omsætningen.
      drøbak motehus fik en aftale med møller & co. om studio. denne aftale kom i
stand efter at der havde været et møde mellem møller & co. og drøbak motehus
den 26. juni 2000, to dage før opsigelsen. studio er storstørrelse der er direkte kon-
kurrent til juma tex’ produkter.
                                            15 -
      ragnar hole har forklaret at han blev ansat i faderen, thor holes virksomhed
i 1981. drøbak motehus blev stiftet i 1988 i forbindelse med generationsskiftet mel-
lem ham og faderen. han kom i forbindelse med og indgik kontrakt med juma tex i
1996 i norge. juma tex havde ikke et veludviklet mærke i norge på det tidspunkt.
      vidnet har redegjort for proceduren i forbindelse med optagelse af ordrer.
drøbak motehus fik underretning fra juma tex om ”udmeldinger”, dvs. det forhold
at varen ikke kunne leveres. man fik også besked om ”mellemsalg” og om kunder
hvis økonomi var tvivlsom. disse tilbagemeldinger fra juma tex kom hurtigt. til-
svarende rapporterede drøbak motehus til juma tex om markedssituationen i nor-
ge.
      vidnet har i brev af 26. juni 1998 bl.a. anført at 895.000 kr. forsvinder i udmel-
dinger, annullationer, manglende levering og dårlig økonomi hos kunderne. det er
ikke udtryk for kritik, det er en afrapportering. på det tidspunkt havde drøbak mo-
tehus ikke tilstrækkelige oplysninger om afvigelser, udmeldinger og mellemsalg, og
kunderne fik derfor ikke besked herom. det var de selvfølgelig ikke tilfredse med,
og det gav problemer i forbindelse med optagelse af nye ordrer.
      der var som anført i en rapport af 29. juni 1999 forsinkelser og fejl med hensyn
til bukser. det var varer der betød meget. generelt havde man en god position på
bukseområdet. da bukserne kiksede, blev det et stort problem i forhold til kunder-
ne, da det i øvrigt havde været bukserne der holdt juma tex inde i markedet.
      vedrørende gælden til juma tex forklarede ragnar hole at drøbak motehus
gennem årene fik udbetalt a conto-provisioner beregnet ud fra budgettets omsæt-
ningstal. omsætningen blev justeret op undervejs, men der opstod gæld på grund af
de omtalte forskydninger i leveringer og ændringer i beregningsgrundlaget for pro-
visionen, forskydninger som beroede på juma tex’ dispositioner.
      baggrunden for den nye aftale i 2000 var at jørgen knudsen kom ind i juma
tex’ virksomhed fra januar 2000. der fandt ikke en forhandling sted om gældsafvik-
lingsaftalen. aftalen lå som et færdigt dokument der ikke var til forhandling. for-
handlingerne vedrørte agentaftalen og budgettet og tab på nogle af fordringerne.
der skete ved gældsafviklingsaftalen en betydelig ændring med hensyn til bereg-
ning af provision. den skulle fremover beregnes af alle indgående ordrer, således
som det er anført i gældsafviklingsaftalen, så ville problemet med differencer være
                                               16 -
løst. af de 15% skulle 10% udbetales til drøbak motehus, mens den resterende pro-
vision (5%) skulle gå til nedbringelse af gælden.
       den nye kontrakt var på mange måder en forbedring, da der var tale om en
øget detailstyring. man kunne følge ordrerne bedre, så der ikke var problemer som
hidtil.
       vidnet så gældsafviklingsaftalen som en forbedring på daværende tidspunkt,
da der ikke var problemer. de 5% som skulle gå til afvikling af gælden kom imidler-
tid aldrig. jørgen knudsen sendte opgørelser hver måned. provisionen var de facto
på mindre end 10%.
       forud for gældsafviklingsaftalen fik drøbak motehus udbetalt 17.500 nok pr.
uge i provisionsforskud. de 17.500 som drøbak motehus skulle have udbetalt for
uge 4, blev efter vidnets opfattelse medregnet i opgørelsen for februar måned.
       første møde med jørgen knudsen fandt sted ved månedsskiftet janu-
ar/februar 2000 i danmark i forbindelse med forhandlingerne om den nye aftale.
derefter mødte vidnet jørgen knudsen under modeugen i oslo i februar 2000. det
virkede som om han var der oppe for at overvåge hvilket generede kunderne.
       telefaxerne fra ragnar hole i foråret 2000 vedrørte i hovedsagen reklamatio-
ner fra kunder. før jørgen knudsen kom, havde sådanne reklamationer, der skyld-
tes fejl ved juma tex’ produkter, været helt uproblematiske. som eksempel kan
nævnes reklamationer fra maxi mode der havde en butik der hovedsagelig solgte
juma tex’ produkter. der var fejl i produkterne, og maxi mode reklamerede over
for drøbak motehus der videregav reklamationen. uden om drøbak motehus ind-
gik jørgen knudsen aftale med maxi mode om reklamationerne. herefter henvend-
te maxi mode sig på ny til drøbak motehus der videresendte reklamationen og
spurgte hvad der skete. det førte til et brev fra jørgen knudsen hvori drøbak mote-
hus’ henvendelse betegnedes som ”en af dine intetsigende svadaer”.
       budgettet for 1. juli 2000 til 30. juni 2001 på 6.150.000 nok vedrørte som det
kan ses, en anden periode end den nye agentaftales budget der vedrørte perioden 1.
januar til 31. december 2000 som var på 7.600.000 nok. det var nødvendigt at ned-
sætte budgettet fordi der var mangelfulde leveringer i foråret 2000.
       vidnet husker ikke nærmere hvilke leveringer der var mangelfulde eller hvad
manglerne gik ud på, men drøbak motehus undersøgte en del og rapporterede om
dem til juma tex. omsætningen var nedadgående og havde været det de sidste 1-
                                            17 -
1½ år. der er grænser for hvor lang tid kunder kan acceptere problemer med leve-
ringer m.v. ragnar hole kunne ikke skrive under på et budget som han ikke troede
på. han reagerede kraftigt på juma tex’ bemærkninger som tilskrev drøbak mote-
hus hele ansvaret for at budgettet blev nået. det var jo ikke rigtigt, eftersom drøbak
motehus ikke havde ansvaret for produktionen.
      under den fortsatte korrespondance nægtede drøbak motehus i brev af 14.
juni 2000 forsat at vedstå budgettet. hvis man gjorde det, ville man fratage juma
tex ansvaret for de fejl der havde været. ordlyden og tonen i et brev af 22. juni 2000
fra juma tex var sådan at han mente at han i tilfælde af manglende tiltræden af
budgettet m.v. var opsagt. derfor skrev han i brev af 23. juni 2000 til juma tex at
drøbak motehus ikke følte sig velkommen til salgsmødet den 27.-28. juni 2000, og at
han tolkede juma tex’ fax af 22. juni 2000 som en opsigelse af samarbejdet. i samme
brev skrev han at han ønskede juma tex’ kommentarer inden kl. 16 samme dag, og
at han rejste til møde om lee cooper den følgende søndag (den 25. juni 2000) og så
startede på ferie.
      begrundelsen for ”opsigelsen” af 28. juni 2000 var bl.a. at der ikke som aftalt
fandt forhandlinger sted i tilfælde af afvigelser i sæsonbudgettet, og at juma tex
ikke som aftalt leverede kontraktmæssigt og rettidigt. opsigelsen var udtryk for at
vidnet var superfrusteret over alle de ting som skete. han havde egentlig ikke et
ønske om at opgive juma tex, men vidnet kunne ikke leve med det forhold han
havde til jørgen knudsen. vidnet var i øvrigt af den opfattelse at der forelå brud på
kontrakten fra juma tex’ side. opsigelsesvarslet i henhold til aftalen var 6 måneder,
og drøbak motehus var parat til at arbejde i opsigelsestiden. i øvrigt regnede han
med at parterne i løbet af den uge han havde angivet i opsigelsen, ville blive enige
om det videre forløb.
      på vej hjem fra danmark den 27. juni 2000 blev han ringet op af en paul grin-
de fra pegasus tekstil der havde talt med jørgen knudsen om at pegasus skulle
overtage forhandlingen af deluca i norge. paul grinde ville vide om drøbak mote-
hus havde problemer med det. han kan ikke forklare hvorfor der ikke står noget om
denne henvendelse i opsigelsen.
      vedrørende de afregningsmæssige forhold har vidnet forklaret at drøbak mo-
tehus’ hovedsynspunkt er at når ordren er gået ind og godkendt, skal der gives 15%
i provision, og det er en endelig provision. det er og har været et problem for drø-
                                           18 -
bak motehus at der forsvinder ordrer ud af systemet uden at drøbak motehus får en
ordentlig forklaring. drøbak motehus’ synspunkt er at da der ikke er redegjort for
hvor ordrerne bliver af, vil man have provision.
       vidnet har redegjort for de talmæssige forhold i overensstemmelse med de
synspunkter der gøres gældende under proceduren, og som fremgår af svarskriftet i
sagen.
       man sparer ikke nogen væsentlige udgifter ved at miste et agentur. der er
mange faste udgifter. norge er et stort land, man kører rundt til kunderne. for at
kunne klare sig må man have flere agenturer, ellers kan det ikke betale sig. i hoved-
sagen går man til forskellige butikker med forskellige kollektioner. man forsøgte
ikke at sælge kollektionerne det samme sted, fordi så kunne kunderne komme i
tvivl om hvilken kollektion de skulle vælge. man skulle gerne have det sådan at
kunderne købte af alle kollektionerne. juma tex var bekendt med at drøbak mote-
hus til stadighed havde andre kollektioner end juma tex’. da kontakten med lee
cooper kom, spurgte vidnet straks juma tex om det kunne accepteres. da der forelå
en godkendelse, gik man i gang med lee cooper. det var helt på det rene, men der
kom en del ballade da jørgen knudsen kom ind i billedet.
       drøbak motehus havde ikke drøftet et agentur for møller & co. vedrørende
studio før bruddet med juma tex. studio har lidt andre salgsterminer end sædvan-
ligt. der er bl.a. en prækollektion. drøbak motehus startede med hovedkollektionen
i august 2000. omsætningen var på 1.435.000 nok i første halvår 2001. der var en
kundekreds i forvejen, for studio havde været på markedet i norge i flere år. vidnet
mener ikke at der sker en væsentlig ændring i omsætning for deluca pga. agentur-
skiftet. der er en væsentlig forskel mellem de to kollektioner. de to forskellige mær-
ker kan sagtens markedsføres i samme butik.
       møller & co. har kun terminsordrer. der var ingen omsætning på studio i an-
det halvår 2000. omsætningen på studio i andet halvår 2001 var stigende. provisio-
nen fra møller & co. var ca. 12 %. indtægten fra møller & co. i et år frem må vel
have ligget på 1,1 – 1,2 mio. nok fra juli 2000 til foråret 2001.
       jørgen knudsen har forklaret at han har været ansat hos juma tex. han til-
trådte den 1. februar 2000 og var ansat indtil den 2. december 2002. han havde an-
svar for salg og marketing. han har været i konfektionsbranchen siden 1979.
                                             19 -
       efter hans opfattelse var det problematisk at drøbak motehus havde optaget
lee cooper-agenturet. juma tex besluttede imidlertid at viske tavlen ren, dvs. man
fik en ny aftale med visse ændringer i forhold til tidligere og en gældsafviklingsafta-
le, så man var sikker på tallene.
       det var en meget betydelig forskudsprovision, 17.500 nok, som blev sendt op
til drøbak hver uge uanset om der var præsteret et salg. derfor gik man over til en
provision på 10% af godkendte ordrer med modregning af for meget betalt provisi-
on som konstateredes ved effektueringen af ordrerne. de 5% til gældsafviklingsafta-
len blev faktureret på samme tidspunkt som bogføringen. de ordrer der kom ind til
levering et halvt år senere, kunne principielt være fiktive ordrer. ragnar hole fik
alle fakturaer der var gået ud. gælden kunne først endeligt nedskrives med 5% af
fakturabeløbet når der forelå en endelig, betalt ordre.
       gældsafviklingsaftalen vedrører alene forskudsprovisionsberegningen. der
blev godskrevet med 10% på ordrer, der ikke nødvendigvis blev effektueret. man
kom aldrig til at levere 100%, der kunne fx være noget man ikke kunne levere eller
producere.
       den nye aftale indebar en anden form for a contoprovision eller forskudspro-
vision. forskudsbetaling var en følge af at drøbak motehus konstant var i penge-
mangel, og af at juma tex ikke ønskede at lukke drøbak motehus.
       de tal der fremgår af gældsafviklingsaftalen, var tal fra bogholderiet som par-
terne blev enige om. det eneste der var til diskussion, var et beløb på 35.775 nok.
det er ikke rigtigt som hævdet af drøbak motehus at de blev belastet med tilbagebe-
taling af en forskudsprovision på 17.500 nok to gange. forholdet blev gjort op pr.
31. januar 2000.
       en anden ændring i aftalegrundlaget var at juma tex forlangte mere rappor-
tering. det blev dog ikke ført ud i livet.
       under forhandlingerne blev man også enige om budgettet. det er muligt at
der har været et oplæg fra ragnar hole med et lavere beløb. drøbak motehus kom
med et revideret budget allerede den 10. april 2000 med et lavere budgetmål. det
reagerede vidnet på, senest i brev af 9. juni 2000 hvori han bl.a. skrev at det ville
være en misligholdelse hvis drøbak motehus’ budget ikke blev hævet.
       det er rigtigt at der på et tidspunkt har været en fejl i provisionsberegningen.
det var en fejl på 500 eller 700 kr.
                                            20 -
       jørgen knudsen har ikke på noget tidspunkt opsagt drøbak motehus heller
ikke mundtligt. han har ikke kontaktet paul grinde og heller ikke andre og tilbudt
forhandling af juma tex’ produkter i norge.
       jørgen knudsen var med til at finde en ny agent og få denne i gang, således at
den nye agent kunne være på messen i oslo i august 2000. han bemærkede på mes-
sen at studio-kollektonen var på drøbak motehus’ stand.
       jesper maansson har forklaret at han er salgschef hos møller og co. i sønder-
borg. det er en mellemstor virksomhed med en omsætning på 450 mio. kr. i 2000.
virksomheden handler med dametøj, herretøj, børnetøj mv., herunder mærkerne
ross river, lee cooper og studio. jesper maansson har personligt haft med studio
at gøre, men ikke de to andre mærker. studio er dametøj og ungpigetøj til store stør-
relser. vidnet har et vist kendskab til deluca-kollektionen. der er sikkert nogle pro-
dukter i begge kollektioner der henvender sig til samme kunder.
       vidnet har ikke direkte kendskab til kommunikationen mellem drøbak mote-
hus, juma tex og møller & co. for så vidt angår lee cooper. det hører under jens
bendt. vidnet kan bekræfte at han den 21. juli 2000 henvendte sig til drøbak mote-
hus og tilbød dem studio. kontakten til drøbak motehus var kommet ganske kort
tid forinden. møller & co. havde to agenter i norge som man ikke var tilfreds med.
studio-kollektionen blev præsenteret på drøbak motehus’ stand på messen i oslo i
august 2000. møller & co. samarbejder ikke længere med drøbak motehus.
       jens bendt har forklaret at han fra 1998 til 2000 var produktchef for lee coo-
per hos møller & co. drøbak motehus blev antaget som agent da de reflekterede på
møller & co.’s annonce i et norsk fagblad. drøbak motehus havde et agentur med
juma tex, men parterne blev enige om at de to agenturer lå så langt fra hinanden at
drøbak motehus kunne varetage begge
       vidnet havde også med ross river at gøre, og han antog drøbak motehus
som agent for ross river. det var fordi drøbak motehus gjorde det godt med lee
cooper. det var ikke på tale at drøbak motehus skulle repræsentere studio. salgs-
mødet i juni 2000 vedrørte lee cooper og kun dette mærke. det blev vidnet bekendt
ikke diskuteret om drøbak motehus skulle overtage studio.
                                          21 -
       procedure
       juma tex gør gældende at drøbak motehus væsentligt har misligholdt agent-
aftalen, både som følge af uberettiget opsigelse og ved i strid med kontraktens ord-
lyd at have påtaget sig agenturet ʺross riverʺ uden juma tex’ accept. det bestrides
at juma tex har misligholdt parternes aftale.
       drøbak motehus’ ʺoppsigelseʺ er efter sit indhold en ophævelse eller i alt fald
en opsigelse med forkortet varsel og ikke blot en tilkendegivelse om at agentforhol-
det burde bringes til ophør. det fremgår af ʺoppsigelsenʺ at der ikke kan forventes
nogen indsats fra drøbak motehus’ side med hensyn til salg af juma tex’ produkter
på det norske marked.
       som følge af drøbak motehus’ væsentlige misligholdelse har juma tex været
berettiget til at kontraophæve.
       drøbak motehus har selv været årsag til at der mellem parterne opstod et dår-
ligt forhandlingsklima. drøbak motehus har på illoyal vis forberedt ophøret på sel-
skabets samarbejde med juma tex ved at indlede forhandlinger om et nyt agentur
med en af juma tex’ konkurrenter, møller & co., allerede inden drøbak motehus
selv bragte aftalen til ophør. drøbak motehus har ikke villet oplyse om og fremlæg-
ge agentkontrakt med møller & co. a/s. det må skyldes at kontrakten indeholder
belastende oplysninger om hvornår kontraktforholdet er indledt. disse manglende
oplysninger bør komme drøbak motehus til skade.
       drøbak motehus skal derfor betale det af juma tex krævede i henhold til op-
gørelsen.
       kravet vedrørende forudbetalt provision og kollektionsprøver er forfaldent
som følge af drøbak motehus’ misligholdelse og opsigelse af agentaftalen. juma tex
har leveret kollektionsprøver til drøbak motehus for i alt 68.350,73 nok. drøbak
motehus’ ret til provision er afhængig af om kunderne har betalt for de af juma tex
leverede varer. drøbak motehus’ ikke dokumenterede anbringender vedrørende
urigtigheder i juma tex’ opgørelse bestrides. juma tex har givet drøbak motehus
alle ønskede oplysninger om opgørelsen og efterkommet alle drøbak motehus’ pro-
vokationer. det bestrides derfor at drøbak motehus har et modkrav.
       drøbak motehus kan ikke kræve godtgørelse, efterprovision, da det er drøbak
motehus der har bragt aftalen til ophør. drøbak motehus har i øvrigt fortsat med at
                                             22 -
handle med juma tex’ kundekreds, idet man straks indgik ny kontrakt med juma
tex’ konkurrent. derved har drøbak motehus kunnet fastholde kundekredsen til
skade for juma tex som på sin side ikke har haft nogen fortsat fordel af den af drø-
bak motehus eventuelt oparbejdede kundekreds.
       i øvrigt skal godtgørelsen ikke beregnes således som drøbak motehus har
gjort det. der skal bl.a. tages hensyn til at tendensen i omsætningen var nedadgåen-
de, at der ikke ses aftalt nogen konkurrenceklausul, og til at drøbak motehus i vidt
omfang har overtaget kunderne med konkurrerende produkter fra kollektionen
studio som stort set er identisk med juma tex’ kollektion deluca. der skal også ta-
ges hensyn til at juma tex efter kontraktbruddet oplevede et stort omsætningsfald
på det norske marked og således ikke har haft nogen fortsat fordel af drøbak mote-
hus’ arbejde m.v.
       med hensyn til juma tex’ erstatningskrav gøres gældende at juma tex som
følge af drøbak motehus’ misligholdelse umiddelbart forud for den årlige tekstil-
messe i norge har været berettiget til at foretage øjeblikkelige afværgeforanstaltnin-
ger, herunder omfattende deltagelse på messen og hvervning af ny agent m.v. ud-
gifter i forbindelse med forsøg på tabsbegrænsning har været rimelige og nødvendi-
ge.
       drøbak motehus gør gældende at man ikke har misligholdt agentaftalen.
drøbak motehus anvendte ordet ʺopsigelseʺ som en indledning eller oplæg til en
forhandling om opsigelsesvilkårene i forbindelse med opsigelse af handelsagentaf-
talen. juma tex afviste at forhandle. en egentlig opsigelse af handelsagentaftalen fra
drøbak motehus’ side har ikke fundet sted. derimod har juma tex både uretmæs-
sigt og uden varsel ophævet aftalen. hertil kommer at den hos juma tex’ ansatte,
jørgen knudsen, udviste en adfærd der tenderede eller reelt udgjorde misligholdel-
se af agentforholdet i en grad der berettigede til eventuel ophævelse af agentaftalen.
drøbak motehus har derfor krav på godtgørelse i forbindelse med ophævelsen.
        drøbak motehus har herudover krav på manglende udbetalt provision, her-
under krav på erstatning for mistet provision i perioden fra juma tex’ uberettigede
ophævelse af agentaftalen og indtil denne af juma tex kunne være bragt til ophør.
                                           23 -
      drøbak motehus har under agentforholdets beståen dels udvidet samhande-
len med allerede forud herfor eksisterende kunder, dels etableret nye kundeforhold
og markant forøget juma tex’ omsætning på det norske marked.
      juma tex’ hævdede tilgodehavende bestrides størrelsesmæssigt, herunder gø-
res det gældende at juma tex i opgørelsen af påstandsbeløbet har medtaget flere
poster mere end én gang.
      drøbak motehus’ krav over for juma tex udgør et afrundet beløb. de af drø-
bak motehus hævdede modkrav gøres gældende til kompensation og kun for så
vidt angår 500,000 dkk nedlægges påstand til selvstændig dom.
      endelig gøres det gældende at juma tex har ikke overholdt inkassoloven og
heller ikke opfyldt drøbak motehus’ provokationer hvilket bør tillægges omkost-
ningsmæssig virkning.
      rettens afgørelse
      ved sagens afgørelse tager retten udgangspunkt i drøbak motehus’ op-
sigelse af 28. juni 2000 som var en endelig opsigelse. opsigelsen var berettiget
under den forudsætning at den skete med 6 måneders varsel. drøbak motehus
tilkendegav ikke hvornår opsigelsen skulle træde i kraft, men det kan ikke med
rimelig sikkerhed ses at drøbak motehus var af den opfattelse at opsigelsen
skulle have øjeblikkelig virkning. en forudsætning herom kan heller ikke ind-
lægges i drøbak motehus’ påstand om at juma tex havde misligholdt parter-
nes agentaftale.
      juma tex‘ reaktion på opsigelsen var ikke at søge klarlagt hvorledes op-
sigelsen kunne føres ud i livet selv om drøbak motehus lagde op til forhand-
linger herom, om end med en mindre realistisk tidshorisont. derimod meddel-
te juma tex i brev af 28. juni 2000 at man ophævede aftalen som misligholdt
fra drøbak motehus’ side. denne ophævelse var ikke berettiget og kunne have
medført et begrundet krav fra drøbak motehus om erstatning for provision i
en opsigelsesperiode. et krav herom blev imidlertid først fremsat i drøbak mo-
tehus’ påstandsdokument af 14. oktober 2005 der blev modtaget af juma tex‘
advokat den 17. oktober 2005. da kravet, hvis opgørelse ikke er ukompliceret,
er fremkommet kort inden domsforhandlingen den 27. og 28. oktober 2005 og
mere end et år efter forberedelsens afslutning den 17. august 2004, tages det
                                             24 -
ikke under påkendelse, jf. retsplejelovens § 363. den uberettigede ophævelse
fra juma tex’ side medfører imidlertid at juma tex’ krav på ekstra omkostnin-
ger, 97.100,98 nok, i forbindelse med afbrydelsen af agenturforholdet ikke
tages til følge.
       efter de forklaringer der er afgivet om forløbet af parternes forbindelse til
hinanden, herunder navnlig i første halvår 2000, sammenholdt med hvad der
fremgår af den fremlagte korrespondance, har drøbak motehus ikke godtgjort
at opsigelsen var berettiget på grund af omstændigheder der skyldtes juma
tex. drøbak motehus har derfor ikke krav på godtgørelse efter handelsagent-
loven, jf. dennes § 27, nr. 2.
       ved opgørelsen af juma tex’ tilgodehavende lægger retten juma tex’
opgørelse til grund. opgørelsen tager udgangspunkt i den af drøbak motehus
erkendte skyld pr. 31. januar 2000 og er korrigeret med udbetalte beløb (for-
skudsprovision) og optjent provision. opgørelserne af disse beløb er månedligt
tilsendt drøbak motehus der sendte dem tilbage til juma tex, og retten finder
på dette grundlag i forbindelse med jørgen knudsens forklaring at det er ube-
tænkeligt at antage at opgørelserne må anses for godkendt af drøbak motehus.
de fremkomne oplysninger om hvorledes drøbak motehus finder mellemvæ-
rendet bør opgøres, er ikke af en sådan karakter at de kan føre til tilsidesættelse
af juma tex‘ opgørelse. såfremt drøbak motehus ikke kunne godkende disse
opgørelser, burde selskabet være gået frem efter handelsagentlovens § 15, stk.
1 og 2, for således at få mellemværendet afklaret.
       kravet om betaling for kollektioner indgår i opgørelsen som anerkendt af
drøbak motehus.
       posten ”nye konstaterede tab på debitorer”, 4.674,47 nok, kan ikke
godkendes da den foreligger utilstrækkeligt oplyst.
       opgørelsen foretages herefter således:
                                                                                nok
      gæld 31.1.2000                                                          447.847,00
                               forskudsprovision      optjent provision
      februar                            50.000,00                            497.847,00
      februar                            76.334,30                89.651,00   484.530,30
      marts                              97.216,00               101.255,78   480.490,52
                                            25 -
     april                                4.358,57               41.813,42     443.035,67
     maj                                82.990,00                53.124,55     472.901,12
     juni                                       0,00             19.162,36     453.738,76
     efterår 2000                                               243.753,01     209.985,75
     tab på debitorer                   28.185,19                              238.170,94
     kollektioner                                                               68.350,73
                                                                               306.521,67
beløbet 306.521,67 nok omregnes efter den i påstandsdokumentet anvendte
kurs 0,90 således at drøbak motehus til juma tex skal betale 275.869,50 dkk
med procesrente fra sagens anlæg den 8. september 2000.
      sagens omkostninger fastsættes til 67.060 dkk, hvoraf 7.060 dkk er
retsafgift, som drøbak motehus skal betale til juma tex. retten finder ikke at
inkassoloven ikke har været overholdt, eller at der i øvrigt er grund til at fravi-
ge de almindelige regler om fastsættelse af sagsomkostninger.
                                  thi kendes for ret:
      inden 14 dage skal drøbak motehus a/s til juma tex aps/deluca fashion
wear betale 275.869,50 dkk med procesrente fra den 8. september 2000 samt 67.060
dkk i sagsomkostninger
      hans jørgen nielsen                   jens feilberg             søren rathmann
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                              højesterets dom
                           afsagt onsdag den 30. marts 2011
sag 141/2010
(1. afdeling)
ligebehandlingsnævnet
som mandatar for a
(kammeradvokaten ved advokat lise høy falsner)
mod
aalborg kommune
(advokat jens saabo)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i aalborg den 26. juni 2009 og af vestre lands-
rets 6. afdeling den 9. februar 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, per walsøe, jens peter christensen,
henrik waaben og hanne schmidt.
påstande
appellanten, ligebehandlingsnævnet som mandatar for a, har gentaget sine påstande.
aalborg kommune har påstået stadfæstelse, subsidiært at der tilkendes a en mindre godtgø-
relse end den påståede.
anbringender
ligebehandlingsnævnet har anført, at omstændighederne i forbindelse med nedlæggelsen af
as stilling viser, at de fire centres udtræden af samarbejdet mellem de fem revalideringscentre
ikke udgør tilstrækkeligt bevis for, at nedlæggelsen af stillingen var uden forbindelse med as
graviditet og barsel. ved mødet i revalideringscentret den 9. august 2006 blev der således ikke
kun henvist til, at samarbejdet mellem de fem centre ville ophøre pr. 1. januar 2007, men også
til, at ”salgskonsulenten er gravid og i den forbindelse sygemeldt”. herudover fik a ingen
meddelelse om, at ophøret af samarbejdet mellem de fem revalideringscentre kunne medføre
                                                - 2 -
nedlæggelse af hendes stilling, før kommunen indledte afskedigelsessagen ved brevet af 8.
maj 2007.
hvis nedlæggelse af stillingen anses for tilstrækkeligt begrundet i ophøret af samarbejdet
mellem de fem centre, gøres det gældende, at aalborg kommune ikke har godtgjort, at man i
tilstrækkeligt omfang har forsøgt at omplacere a. der var 20.000 ansatte i kommunen, og der
var 19 andre medarbejdere, der samtidig med a skulle omplaceres i forbindelse med kommu-
nalreformen. når det lykkedes at placere de 19 andre tiloversblevne medarbejdere, men ikke
a, skyldes det, at hun var sygemeldt på grund af graviditeten og derefter var på barselsorlov.
der blev fra oktober 2006 til august 2007 opslået mange stillinger i kommunen som bl.a. se-
kretær og jobkonsulent, og a må anses for kvalificeret til en del af disse stillinger. når a ikke
blev placeret i en af disse stillinger, skyldes det ifølge forklaringen fra b bl.a., at hun ikke
kunne tiltræde hurtigt. årsagen til den manglende omplacering var således hendes fravær på
grund af barsel.
også fremgangsmåden i forbindelse med forsøget på at omplacere a viser, at kommunen ikke
har foretaget tilstrækkeligt. a blev ikke indkaldt til samtale om omplaceringen, og hun blev
ikke som andre medarbejdere i kommunen spurgt om sine ønsker om fremtidigt arbejdssted.
kommunen var heller ikke i besiddelse af hendes personalesag før sammenlægningen ved
kommunalreformen. a var i øvrigt i en del af perioden uvidende om, at hun burde søge andre
job i kommunen, da hun ikke blev gjort bekendt med overvejelserne om at nedlægge hendes
stilling førend i maj 2007.
aalborg kommune har til støtte for sin principale påstand anført, at opsigelsen af a var sag-
ligt driftsmæssigt begrundet i forholdene hos kommunen på tidspunktet for beslutningen om
at påbegynde afskedigelsessagen. bortfaldet af as stilling skyldes kun ophøret af samarbejdet
mellem de fem revalideringscentre, der hidtil havde delt udgiften til hendes løn. der var såle-
des ikke længere et økonomisk grundlag for hendes ansættelse. dette forhold var kommunen
uden indflydelse på. afskedigelsen var derfor på ingen måde relateret til as fravær på grund
af graviditet og barsel, og der består derfor heller ikke noget krav på godtgørelse efter ligebe-
handlingsloven.
det bestrides ikke, at der består en pligt for arbejdsgiveren til at undersøge muligheden for
omplacering i en anden passende stilling. kommunen foretog alt, hvad der kan forlanges af en
arbejdsgiver med henblik på at undersøge muligheden for sådan omplacering. kommunen var
                                               - 3 -
bekendt med alle relevante oplysninger om as faglige kvalifikationer, men det var ikke mu-
ligt at finde en stilling med salgsfunktioner, og der blev i forbindelse med alle øvrige ledige
stillinger i kommunen foretaget en saglig vurdering af, om a eventuelt efter en kortere om-
skoling eller efteruddannelse ville kunne bestride stillingen. det kan i øvrigt ikke alene på
grundlag af as egne formodninger, herunder vedrørende stillinger, som hun har været ind-
kaldt til samtale om, lægges til grund, at hun havde den tilstrækkelige administrative erfaring.
situationen må endvidere ses i lyset af, at der var dekreteret ansættelsesstop i kommunen med
virkning fra den 1. januar 2007, og der skulle i en periode på 3 år efter denne dato nedlægges
200 stillinger. der er således ved beslutningen om afskedigelsen alene taget saglige hensyn og
ikke fokuseret på forhold som køn, graviditet, barsel eller lignende.
til støtte for sin subsidiære påstand om nedsættelse af godtgørelsesbeløbet har kommunen
henvist til, at godtgørelsen ikke bør udmåles til et beløb, der overstiger 6 måneders løn, idet
hverken as anciennitet eller omstændighederne ved opsigelsen taler herfor.
supplerende sagsfremstilling
a var ledig efter sin fratræden af stillingen ved revalideringscenteret i aalborg ved udgangen
af august 2007 til den 25. februar 2008. hun har herefter yderligere været ledig i perioden fra
den 1. juli 2009 til den 1. marts 2010.
højesterets begrundelse og resultat
a var ved sin afskedigelse i maj 2007 ansat i aalborg kommune og var på det tidspunkt på
barselsorlov. efter ligebehandlingslovens § 16, stk. 4, jf. § 9, påhviler det derfor aalborg
kommune at godtgøre, at afskedigelsen ikke – hverken direkte eller indirekte – var begrundet
i hendes fravær som følge af graviditet og barsel, jf. herved også højesterets dom af 19. juni
1997 (ugeskrift for retsvæsen 1997 s. 1189).
højesteret tiltræder, at aalborg kommune har godtgjort, at as stilling blev nedlagt som følge
af, at samarbejdet mellem de fem revalideringscentre, der hidtil havde afholdt hendes løn, var
bragt til ophør den 1. januar 2007.
aalborg kommune blev i oktober 2006 klar over, at as stilling ville blive nedlagt. kommu-
nen søgte hende herefter omplaceret. spørgsmålet er, om kommunen har godtgjort, at der ikke
var nogen sammenhæng mellem hendes barselsorlov og det forhold, at hun ikke blev tilbudt
omplacering, men i stedet blev afskediget.
                                              - 4 -
mens det lykkedes kommunen at omplacere 19 andre berørte medarbejdere, lykkedes det ikke
at omplacere a. højesteret finder, at kommunen som led i bestræbelserne på at omplacere a
for det første burde have orienteret hende om nedlæggelsen af hendes stilling og for det andet
burde have sikret sig, at man havde tilstrækkelige oplysninger om hendes kvalifikationer og
ønsker, samt for det tredje burde have orienteret hende om ledige stillinger. alt dette undlod
kommunen imidlertid. hertil kommer, at det ikke efter bevisførelsen kan lægges til grund, at
a ikke ville kunne bestride nogen af de ledige stillinger.
på denne baggrund finder højesteret, at aalborg kommune ikke har ført det fornødne bevis
efter ligebehandlingslovens § 16, stk. 4, for, at afskedigelsen af a var uden sammenhæng med
hendes fravær som følge af graviditet og barsel. højesteret tager derfor ligebehandlingsnæv-
nets påstand om frifindelse til følge.
a var ansat i stillingen som salgskonsulent i næsten 2 ½ år. efter ligebehandlingslovens § 16,
stk. 3, fastsættes godtgørelse ved afskedigelse i strid med lovens § 9 under hensyn til løn-
modtagerens ansættelsestid og sagens omstændigheder. højesteret finder, at godtgørelsen
passende kan fastsættes til 250.000 kr., svarende til ca. 9 måneders løn.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal aalborg kommune til ligebehand-
lingsnævnet som mandatar for a betale i alt 162.300 kr., der omfatter 150.000 kr. til dækning
af advokatudgifter og 12.300 kr. til dækning af retsafgifter.
                                     thi kendes for ret:
ligebehandlingsnævnet frifindes.
aalborg kommune skal til a betale 250.000 kr. med procesrente fra den 16. november 2007.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal aalborg kommune betale 162.300
kr. til ligebehandlingsnævnet som mandatar for a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark