text:
                             højesterets dom
                        afsagt fredag den 2. september 2016
sag 275/2015
(2. afdeling)
weber-stephen nordic aps
(advokat jakob krogsøe)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat tim holmager)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i aalborg den 23. juni 2014 og af vestre lands-
rets 11. afdeling den 21. september 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, jon stokholm,
vibeke rønne, henrik waaben og jan schans christensen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
om forståelsen af ordet presenning fremgår følgende:
fremmedordbog, 2. udgave, 1999, s. 761: ”sejldugsstykke til overdækning af varer …”.
nudansk ordbog, 19. udgave, 2005, s. 894: ”et stort dækken af imprægneret sejldug el. kraf-
tig plastic til beskyttelse mod regn og sol …”.
                                                - 2 -
den danske ordbog, bind 4, 1. udgave, 2005, s. 604: ”stort stykke kraftig plastic, imprægne-
ret lærred e.l. der bruges som beskyttende overdækning …”.
der er under sagen fremlagt materiale, der viser resultatet af google-søgninger på ordene
”presenning”, ”løst overtræk”, ”overtræk” og ”betræk”.
retsgrundlag
1999-loven
ved lov nr. 954 af 20. december 1999 om afgift af polyvinylklorid og ftalater (pvc og visse
blødgøringsmidler), herefter pvc-afgiftsloven, blev en række produkter med indhold af pvc og
eventuelt ftalater afgiftspligtige. der er tale om en rent dansk afgiftslov, som ikke har sit
grundlag i eu-regulering. pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, fik (og har fortsat) denne affattelse:
       ”der svares afgift til statskassen af varer, som er nævnt i bilag 1 med indhold af polyvi-
       nylklorid (pvc) eller med indhold af polyvinylklorid og estere af o-ftalsyre (ftalater).”
pvc-afgiftslovens bilag 1 indeholdt i nr. 1-14 en række varetyper, herunder bl.a. bløde rør og
slanger, handsker, forklæder, gardiner, tagrender og nedløbsrør, som var afgiftspligtige, hvis
de indeholdt polyvinylklorid og eventuelt estere af o-ftalsyre (ftalater).
pvc-afgiftslovens bilag 1, nr. 7, var sålydende:
       ”afgiftspligtigt vareområde
       …
       7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu s kombinerede nomenklatur
       indeholdende blødgjort pvc og eventuelt ftalater. kun de nævnte varer indeholdende
       blød pvc og eventuelt ftalater er omfattet af afgiften. presenninger til motorkøretøjer og
       trailere er fritaget for afgiften.”
i de almindelige bemærkninger til lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 1999-2000,
tillæg a, lovforslag nr. l 69, s. 1665-1666):
                                        - 3 -
”indledning
med dette lovforslag foreslås en afgift på visse varer indeholdende pvc og eventuelt
blødgøringsmidler (phthalater). afgiftens formål er at øge incitamentet til anvendelsen
af andre blødgørere end phthalater, samt reducere mængden af pvc, som forbrændes
eller deponeres.
…
baggrunden for at fremsætte lovforslaget er, at bortskaffelse af pvc giver problemer,
da pvc indeholder klor, som ved forbrænding udvikler saltsyre. rensning af saltsyren
fra røgen efterlader forurenet kalk, som skal deponeres…
phthalaterne er en gruppe af kemiske stoffer, der anvendes som blødgører i forskellige
produkter bl.a. pvc. nogle af phthalaterne mistænkes for at have en række uønskede
effekter på vandmiljøet samt er fundet kræftfremkaldende på dyr. desuden kan det ikke
afvises, at nogle af phthalaterne kan påvirke forplantningsevnen.
udviklingen af egnede behandlingsmetoder til pvc-affald er omkostningskrævende, og
omkostningerne ved behandling forventes at overstige omkostninger ved deponering
eller forbrænding. en afgift på pvc og phthalater skal bl.a. bidrage til finansiering af
statens udgifter ved udvikling af og tilskud til egnede behandlingsmetoder og behand-
ling af pvc-affald, uden dog at provenuet fra afgiften er øremærket hertil.
…
miljø- og energiministeriets status for pvc-området
…
en afgift på pvc og phthalater skal sammen med andre virkemidler reducere anvendel-
sen af phthalater, samt reducere mængden af pvc, som forbrændes eller deponeres.
phthalaterne
ved at tilsætte phthalater, også kaldet blødgørere, i pvc er det muligt at fremstille flek-
sible materialer og samtidig bibeholde hovedparten af pvc’s egenskaber…
teknisk set kan forbruget af phthalater i de fleste produkter ændres, enten ved anven-
delse af alternative blødgørere eller ved anvendelse af et andet produkt end blød pvc.
…
en afgift på phthalater skal give incitament til anvendelse af andre blødgørere end
phthalaterne.
…
afgiftsgrundlaget
udgangspunktet burde være, at phthalater i alle produkter omfattes af en afgift, således
at hele forbruget af phthalater var afgiftbelagt. disse varer skulle pålægges en afgift ved
                                               - 4 -
      import og gives godtgørelse ved eksport. udgangspunktet burde være, at pvc i pro-
      dukter, som er vanskelige at genbruge, omfattes af en afgift, således at dette forbrug af
      rå pvc var afgiftbelagt. disse varer indeholdende pvc skulle pålægges en afgift ved
      import og gives godtgørelse ved eksport.
      dette er af administrative årsager ikke muligt, da pvc og phthalater indgår i mange
      produkter og ofte i en ganske lille mængde. ofte er mængden eller koncentrationen af
      pvc og phthalater ikke kendt af importøren. omkostningerne ved en opgørelse kan
      være betragtelig sammenlignet med varens værdi og størrelsen af en afgift.
      afgiftsgrundlaget er begrænset til varer, hvor det vurderes, at pvc- og phthalatmæng-
      den kan opgøres som standardsats efter varens gennemsnitlige pvc- og phthalatind-
      hold, og hvor afgiften vil få den ønskede effekt.
      …”
i de specielle bemærkninger til lovforslagets § 1 hedder det bl.a. (folketingstidende 1999-
2000, tillæg a, lovforslag nr. l 69, s. 1672-1673):
      ”bestemmelsen omhandler det afgiftspligtige område og afgiftssatserne.
      af administrative årsager er den foreslåede afgift begrænset til visse plastvarer, hvor det
      vurderes, at der er mulighed for, at afgiften vil virke, og der er tale om homogene pro-
      dukter, således at en vægtbaseret standardsatsafgift eller stykafgift kan beregnes ud fra
      et forventet pvc- og phthalatindhold. varegrupperne er angivet med positionsnumre fra
      eu’s kombinerede nomenklatur, hvilket medfører en høj grad af sikkerhed for hvilke
      type varer, som er omfattet af afgiften. endvidere anvendes eu’s kombinerede nomen-
      klatur i alle eu-lande.
      det foreslås, at det afgiftspligtige vareområde skal bestå af følgende varegrupper:
      …
      7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu’s kombinerede nomenkla-
      tur. presenninger omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af
      gods, der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc., her-
      under dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller polyester. pre-
      senninger til motorkøretøjer og trailere er fritaget for afgiften.
      efter ønske fra branchen er afgiftsgrundlaget presenningernes overfladeareal.
      presenninger er ofte i kontakt med vand, hvorved der vil ske en udvaskning af phthala-
      ter. en afgift på presenninger skal give incitament til anvendelse af andre materialer end
      pvc og phthalater. presenningerne genanvendes ikke og skal bortskaffes ved alterna-
      tive behandlingsmetoder.
      der kan muligvis anvendes andre blødgørere. der kan anvendes andre materialer end
      blød pvc, dog med enkelte forringede egenskaber.”
                                                - 5 -
2004-loven
ved lov nr. 127 af 27. februar 2004 om ændring af bl.a. pvc-afgiftsloven udgik alle henvis-
ninger i bilag 1 til eu’s kombinerede nomenklatur. endvidere blev bl.a. bilag 1, nr. 7, ændret
til den nuværende ordlyd:
       ”afgiftspligtigt vareområde
       …
       7) presenninger indeholdende pvc og eventuelt ftalater. ved presenninger forstås pre-
       senninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt lagertelte. presenninger til
       lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler er fritaget for afgift.”
i lovforslagets almindelige bemærkninger hedder det bl.a. (folketingstidende 2003-04, tillæg
a, lovforslag nr. l 110, s. 3875-3880):
                                        ”2. baggrund
       2.1 pvc-afgiften
       afgiftens miljømæssige baggrund
       i december 1999 (l 69 1999/2000) blev det vedtaget, at der skulle lægges en afgift på
       pvc og ftalater. loven trådte i kraft den 1. juli 2000.
       baggrunden for at indføre afgiften var, at anvendelse og bortskaffelse af pvc og ftalater
       giver problemer. afgiftens formål var at reducere mængden af pvc, som forbrændes el-
       ler deponeres samt at nedsætte anvendelsen af ftalater.
       pvc og ftalater indgår i mange produkter og ofte i små mængder, som ikke er kendt. af
       administrative årsager er det derfor ikke muligt at afgiftsbelægge alt pvc og ftalater. af-
       giften er begrænset til varer, hvor det er vurderet, at mængden kan opgøres som en stan-
       dardsats efter varens gennemsnitlige indhold af pvc og ftalater, og hvor varen vurderes
       at give problemer i affaldsleddet.
       …
                                         3. lovforslagets indhold
       3.1 ændringer af pvc-afgiften
       …
       justering af afgiftsgrundlaget
                                                - 6 -
      det nuværende afgiftsgrundlag er afgrænset ved hjælp af henvisninger til positionsnum-
      rene i eu's kombinerede nomenklatur (kn-koder).
      anvendelse af kn-koder til afgrænsning af afgiftsgrundlaget giver anledning til visse
      forvridninger, da de afgiftspligtige vareområder ikke altid svarer til udvalgte toldpositi-
      onsnumre, hvorved lignende varer behandles afgiftsmæssigt forskellig, hvilket ikke er
      hensigtsmæssigt.
      praksis hidtil har endvidere vist, at der er behov for en anden afgrænsning af afgifts-
      pligten for visse varegrupper, som f.eks. regntøj, da den nuværende henvisning til kn-
      koder har vist sig uden den ønskede virkning.
      det foreslås derfor, at det afgiftspligtige vareområde ændres således, at der ikke længere
      refereres til eu's kombinerede nomenklatur.
      for så vidt angår afgiftsfritagelsen af visse presenninger er problemet et andet, da den
      oprindelige fritagelse er formuleret således, at det ikke er de tiltænkte presenninger, der
      blev afgiftsfritaget – dvs. presenningerne til sættevogne/anhængere til lastbiler, men
      derimod presenninger til »trailere« i bred forstand.
      formuleringen i bilag 1, nr. 7 er derfor ændret således, at det nu fremgår korrekt af bila-
      get, at det er presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler, der er
      fritaget for afgiften og ikke presenninger til trailere.
      …
                                    4. provenumæssige konsekvenser
      4.1 ændring af pvc-afgiften
      …
      forenkling af afgiftsgrundlaget
      præciseringerne af afgiftsgrundlaget, f.eks. for så vidt angår presenninger og regntøj
      mv., skønnes ikke at medføre et nævneværdigt merprovenu.
      …”
i lovforslagets bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser hedder det bl.a. (folke-
tingstidende 2003-04, tillæg a, lovforslag nr. l 110, s. 3887-3888):
                                                  ”til § 1
      …
      til nr. 2
      …
                                           - 7 -
det foreslås derfor, at de i afgiftsloven anvendte henvisninger til eu's kombinerede
nomenklatur ophæves.
de ændrede formuleringer og hidtidige problemer er opregnet i det følgende med angi-
velse af eventuelle justeringer af afgiftsgrundlaget.
bilag 1, nr. 1 (bløde rør og slanger mv.), har givet anledning til en vis uklarhed, som
f.eks. om, hvorvidt profiler er omfattet af afgiftspligten. med den foreslåede formule-
ring imødegås denne uklarhed. afgiftsgrundlaget skønnes at være uændret.
for så vidt angår gulvbelægninger, væg- og loftsbeklædninger er henvisningerne til
kn-koderne ophævet, idet en henvisning til eu's kombinerede nomenklatur i dette til-
fælde medførte, at ruller under 45 cm ikke var omfattet af afgiften. det var ikke hen-
sigten, at disse skulle undtages fra afgiften.
i bilag 1, nr. 3 (selvklæbende folier og tape mv.) er henvisningen til kn-koderne ophæ-
vet, og afgiftspligten skønnes at være uændret.
i bilag 1, nr. 4 (tagfolier, membranfolier, tagplader og ovenlysvinduer), er henvisnin-
gerne til kn-koderne ophævet. som følge af ophævelsen af henvisningerne er afgifts-
pligten udvidet med ovenlysvinduer med ramme.
i bilag 1, nr. 5 (tidsskriftskassetter, ringbind, brevordnere, charteks og plastlommer), er
henvisningen til kn-koden ophævet. afgiftsgrundlaget skønnes at være uændret.
i bilag 1, nr. 6 (handsker, forklæder, beskyttelsesdragter mv.), er henvisningerne til kn-
koderne ophævet. den ændrede afgrænsning af regntøj skønnes at medføre en udvidelse
af afgiftsgrundlaget, som hidtil ikke har indbragt noget væsentligt provenu.
bilag 1, nr. 7 (presenninger), er foreslået ændret i overensstemmelse med det oprinde-
lige sigte med at afgiftsfritage presenninger til motorkøretøjer og trailere (påhængs-
vogne til lastbiler).
begrundelsen for at afgiftsfritage disse presenninger var, at en afgift alene ville ramme
salget af presenninger hér i landet, og dermed medføre, at påmonteringen flyttedes til
udlandet.
lovteksten refererede imidlertid ved en fejlformulering til »trailere«, og ikke som var
hensigten til sættevogne/påhængsvogne til lastbiler, hvorved de forkerte presenninger
blev afgiftsfritagede.
i bilag 1, nr. 8 (dækketøj, gardiner, rullegardiner, forhæng og gardinkapper mv.), er
henvisningerne til kn-koderne ligeledes ophævet. afgiftspligten skønnes at være
uændret.
i bilag 1, nr. 9 (kabler og ledninger mv.), er henvisningen til kn-koden ophævet. af-
giftsgrundlaget skønnes at være uændret.
                                               - 8 -
       afslutningsvis er henvisningerne til kn-koderne i bilag 1, nr. 10 (tagrender, stålplader
       og -profiler og nedløbsrør), ophævet. stålplader og -profiler med en blød pvc-coating er
       tilføjet afgiftsgrundlaget. afgiftsgrundlaget skønnes herudover at være uændret.”
eu’s kombinerede nomenklatur
det retlige grundlag for eu’s kombinerede nomenklatur er rådets forordning (eøf) nr.
2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, som
senere er ændret flere gange, herunder ved kommissionens forordning (ef) nr. 2261/98 af 26.
oktober 1998. nomenklaturens position 3926.90.91 omfatter ”andre varer af plast”, som er
”fremstillet af folie”.
world customs organization (wco) og europa-kommissionen udgiver hver for sig en vej-
ledning om tarifering af varer i form af forklarende bemærkninger til den kombinerede no-
menklatur. skatteministeriet har samlet disse to vejledninger i en dansk vejledning med for-
klarende bemærkninger til toldtariffen. heri findes en nærmere vejledning om hvilke varer,
der er omfattet af eller undtaget fra de enkelte afsnit, kapitler og positioner i toldtariffen.
toldtariffen anvendes ved ind- og udførsel af varer og danner grundlag for bl.a. toldbehand-
lingen af varer.
af told- og skattestyrelsens forklarende bemærkninger til toldtariffen fremgår, at position
3926 omfatter bl.a.:
        ”overtræk, presenninger, chartekker, dokumentomslag, bogomslag, smudsomslag og
       lignende beskyttelsesartikler fremstillet ved syning eller sammenklæbning af plastplader
       eller -folier.”
den kombinerede nomenklaturs position 6306 omfatter ”presenninger og markiser; telte; sejl
til både, sejlbrætter eller sejlvogne; campingudstyr”, herunder ”presenninger og markiser” af
bomuld, syntetiske fibre eller andre tekstilmaterialer.
i told- og skattestyrelsens forklarende bemærkninger til toldtariffens position 6306 er anført
bl.a.:
                                               - 9 -
      ”denne position omfatter en række tekstilvarer, der sædvanligvis er fremstillet af stærkt,
      tætvævet lærred.
      herunder hører bl.a.:
      1. presenninger. disse anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er oplagret
      under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne, lastvogne etc. de er alminde-
      ligvis fremstillet af vævet stof af kemofibre, også overtrukket, eller af svær, tung sejl-
      dug (hamp, jute, hør eller bomuld). de er vandtætte. presenninger af sejldug er som re-
      gel behandlet med tjære eller kemikalier for at gøre dem vandtætte og forhindre forråd-
      nelse. presenninger er som regel af rektangulær form, sømmet langs kanterne og kan
      være forsynet med snørehuller, snore, stropper etc. presenninger, der er særligt formede
      (fx til overdækning af høstakke, dæk på mindre skibe, lad på lastvogne etc.), hører også
      under denne position, forudsat de er plane.
      presenninger må ikke forveksles med løse overtræk til motorkøretøjer, maskiner etc.
      fremstillet af presenningsdug i de nævnte genstandes facon, eller med plane
      beskyttelsesovertræk af et lettere stof, konfektioneret på lignende måde som presennin-
      ger (pos. 63.07).”
den kombinerede nomenklaturs position 6307 om andre konfektionerede varer, som bl.a. er et
opsamlingspunkt, nævner ikke presenninger. i told- og skattestyrelsens forklarende bemærk-
ninger til toldtariffen er det om position 6307 anført som punkt 7, at positionen omfatter
”løse overtræk til motorkøretøjer, maskiner, kufferter, tennisketsjere etc.”.
skats ligningsvejledning mv.
i skats ligningsvejledning 2003-2 er i afsnit g.17.1, afgiftspligtigt vareområde, anført bl.a.:
      ”7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 indeholdende blødgjort pvc og
      evt. ftalater. presenninger til motorkøretøjer og trailere er fritaget for afgiften. begrebet
      trailer omfatter i denne lovs forstand et køretøj, der efter sin indretning er bestemt til at
      blive trukket af et andet køretøj, dvs. påhængsvogn, sættevogn og påhængsredskab.
      presenninger omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af
      gods, der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc., her-
      under dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller polyester.
      …”
i skats juridiske vejledning 2011-2 er i afsnit e.a.7.17.3, pvc og ftalater omfattet af reg-
lerne, bl.a. anført følgende:
                                              - 10 -
       ”ad 7) presenninger
       der betales afgift af presenninger med indhold af pvc blødgjort med ftalater eller andre
       blødgørere.
       ved presenninger forstås presenninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt
       lagertelte.
       afgiften omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods,
       der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc., herunder
       dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller polyester. formsyet
       presenninger til afdækning af eksempelvis havemøbler og pools , samt presenninger til
       trailere er omfattet af afgiften.
       presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler er fritaget for afgift.
       …”
anbringender
weber-stephen nordic har overordnet henholdt sig til dissensen i landsretten, hvorefter løse,
faconformede grillbetræk ikke er pvc-afgiftspligtige.
selskabet har uddybende anført navnlig, at pvc-afgiftsloven fra 1999 begrænsede afgiftsplig-
ten til de udtrykkeligt opregnede varegrupper i lovens bilag 1, selv om udgangspunktet ifølge
lovens forarbejder var, at alle produkter med indhold af pvc burde pålægges afgift. der levne-
des dermed ikke mulighed for at udvide lovens anvendelsesområde på grundlag af en formåls-
eller funktionsfortolkning. efter pvc-afgiftsloven var det en betingelse for at være omfattet af
afgiftspligten, at der var tale om en presenning henhørende under position 3926.90.91 i eu’s
kombinerede nomenklatur indeholdende pvc og eventuelt ftalater. position 3926.90.91 er en
opsamlingsbestemmelse for andre varer fremstillet af folie. positionen indeholder ingen hen-
visning til eller omtale af, hvad der skal forstås ved en presenning. positionen forudsætter
således, at begrebet presenning allerede er fastlagt.
i skats forklarende bemærkninger til toldtariffen er det til position 3926 anført, at positio-
nen omfatter varer af plast, der ikke er nævnt eller specificeret andetsteds. herefter opregnes
en række varetyper, herunder overtræk og presenninger, som er omfattet af positionen. over-
træk og presenninger er således ikke samme varetype. de forklarende bemærkninger til posi-
tion 3926 indeholder imidlertid ikke bidrag til afgrænsningen af, hvad der forstås ved en pre-
                                                - 11 -
senning. et bidrag hertil findes i toldtariffens forklarende bemærkninger til nomenklaturens
position 6306. heraf fremgår også, at et faconformet løst overtræk ikke er en presenning efter
nomenklaturen, uanset at det er fremstillet af presenningsdug. den omstændighed, at produk-
tet yder beskyttelse mod vejrliget, er således ikke afgørende for, om der er tale om en presen-
ning. et løst faconformet overtræk kan således godt yde beskyttelse mod vejrliget, uden at det
dermed skal betragtes som en presenning.
ændringen af pvc-afgiftsloven i 2004 var ikke begrundet med, at lovgiver ønskede en anden
afgrænsning af varegruppe 7 om presenninger. i relation til varegruppe 7 ønskede lovgiver
blot at præcisere undtagelsen fra afgiftspligten for presenninger til lastbiler samt sættevogne
og påhængsvogne til lastbiler. selv om henvisningen til nomenklaturen ved lovændringen i
2004 udgik som afgrænsningsgrundlag, er der derfor ikke grundlag for en konklusion om, at
presenningsbegrebet samtidig blev ændret eller udvidet. en ordlydsfortolkning kan heller ikke
føre til, at et overtræk til en havegrill falder ind under de i bilag 1, nr. 7, beskrevne ”presen-
ninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt lagertelte.”
skats juridiske vejledninger bekræfter denne forståelse. ligningsvejledning 2003-2 gengav
bemærkningerne til pvc-afgiftsloven fra 1999 om, hvad en presenning anvendes til, der ordret
var taget fra toldtariffens forklarende bemærkninger til position 6306. selv om pvc-afgiftslo-
ven blev ændret i 2004, blev beskrivelsen af det afgiftspligtige presenningsbegreb først æn-
dret i den juridiske vejledning 2011-1, hvilket var påfaldende nært tidsmæssigt forbundet
med skats kontrol af weber-stephen nordics produkter.
endelig er weber-stephen nordics fortolkning af begrebet presenning, som ikke rummer et
faconformet løst overtræk, i overensstemmelse med den almindelige forståelse af begrebet,
herunder også i detailbranchen. ved en søgning på google på ordet ”presenning” fremkom-
mer der ikke ét eneste af webers grillovertræk, men ved søgning på ordene ”overtræk” eller
”betræk” fremkommer billeder af de omhandlede grillovertræk.
skatteministeriet har anført navnlig, at de omhandlede grillbetræk er presenninger i pvc-af-
giftslovens forstand og dermed afgiftspligtige.
                                             - 12 -
pvc-afgiftsloven er en rent dansk afgiftslov, som ikke har grundlag i eu-regulering. loven
skal derfor fortolkes under iagttagelse af sædvanlige danske fortolkningsprincipper, og lovor-
dene skal læses, som de forstås på dansk.
det fremgår af pvc-afgiftsloven, som den var gældende i den omhandlede afgiftsperiode fra
2009 til 2011, at der ved presenninger forstås presenninger til afdækning, uden at der i øvrigt
henvises til eu’s kombinerede nomenklatur.
pvc-afgiftsloven indeholdt tidligere en henvisning til eu’s kombinerede nomenklatur, men
den henvisning blev fjernet ved lovændringen i 2004 og var dermed ikke gældende for den
omhandlede afgiftsperiode. ordlyden af bilag 1, nr. 7, blev også i øvrigt væsentligt omfor-
muleret i 2004, og det har derfor begrænset interesse, hvordan lovteksten var formuleret i
1999. 1999-lovens henvisning til nomenklaturens position 3926.90.91 indebar en afgrænsning
af, hvilket materiale en presenning skulle være fremstillet af for at være omfattet af loven,
men der stod intet om, hvad der skulle forstås ved ordet presenning. det følger af lovforsla-
gets almindelige og specielle bemærkninger, at der ikke skal anlægges en snæver eller ind-
skrænkende fortolkning af afgiftens område, herunder af hvad der omfattes af begrebet pre-
senning. tværtimod ønskede lovgiver et bredt anvendelsesområde, men foretog af admini-
strative årsager en afgrænsning af, hvilke varer der var omfattet af loven. de specielle be-
mærkninger til lovforslaget understøtter, at produktets funktion er væsentlig. det fremgår
således, at presenninger omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget
af gods, der er oplagret under åben himmel. dette er netop også grillbetrækkenes funktion.
det fremgår endvidere af de specielle bemærkninger, at presenninger ofte er i kontakt med
vand, hvorved der vil ske en udvaskning af ftalater, hvilket også gør sig gældende for grillbe-
træk. lovens formål var at give incitament til at anvende andre materialer end pvc og ftalater,
og dette formål gør sig også gældende for grillbetræk.
baggrunden for ændringen af pvc-afgiftsloven i 2004 var, at anvendelsen af nomenklaturen
gav anledning til visse forvridninger, og alle henvisninger til nomenklaturen blev derfor fjer-
net. der blev indsat en ny og selvstændig definition af presenning, som svarer til, hvad der
efter almindelig dansk sprogbrug forstås ved en presenning. skatteministeriet er ikke enig i, at
de omhandlede grillbetræk ikke var omfattet af 1999-lovens bilag 1, nr. 7, men efter pvc-af-
                                               - 13 -
giftslovens nyaffattelse i 2004 er det særlig klart, at grillbetrækkene var omfattet af bilag 1,
nr. 7.
den kombinerede nomenklatur har en væsentlig anden baggrund og et væsentligt andet for-
mål end pvc-afgiftsloven og indeholder ingen definition af presenning. de forklarende be-
mærkninger er alene vejledende for tariferingen og skal ikke uden videre lægges til grund ved
afgrænsningen af pvc-afgiften. dertil kommer, at de forklarende bemærkninger til position
6306 står et helt andet sted og i en helt anden sammenhæng end position 3926.90.91, som
1999-lovens bilag 1, nr. 7, henviste til. position 6306 omfattede blandt andet markiser, telte
og sejl til sejlbåde, hvilket er genstande med et betydeligt overfladeareal. det er derfor ikke
overraskende, at presenninger i denne sammenhæng ikke omfattede løse overtræk.
i skats første udgave af punktafgiftsvejledningen efter lovændringen i 2004 blev – i over-
ensstemmelse med den nye affattelse af lovteksten – anført, at der ved presenninger forstås
presenninger til afdækning. siden lovændringen i 2004 har der intet stået om nomenklaturen i
punktafgiftsvejledningen, ligningsvejledningen eller den juridiske vejlednings afsnit om pvc-
afgiftsloven. hverken før eller efter har de forklarende bemærkninger til nomenklaturen været
nævnt i vejledningernes afsnit om pvc-afgiftsloven. skats juridiske vejledninger ajourføres
løbende i overensstemmelse med skats praksis. der er ikke tale om en uhjemlet udvidelse
af området for afgiftspålæggelse, men om en almindelig præcisering og ajourføring med hen-
blik på vejledning om, hvordan skattemyndighederne forstår og administrerer pvc-afgiftslo-
ven.
højesterets begrundelse og resultat
sagens problemstilling
sagen angår, om de løse, faconformede grillbetræk (grillovertræk), som weber-stephen nor-
dic aps importerer og sælger, falder ind under varebetegnelsen ”presenninger” i pvc-afgifts-
lovens § 1, jf. lovens bilag 1, nr. 7, som formuleret ved lov nr. 127 af 27. februar 2004. we-
ber-stephen nordic er af skat blevet efteropkrævet 2.199.098 kr. i pvc-afgift for perioden 1.
januar 2009 til 14. september 2011 og er af skat anset for registreringspligtig efter pvc-af-
giftsloven med virkning fra den 15. september 2011.
                                                - 14 -
fire dommere – jon stokholm, vibeke rønne, henrik waaben og jan schans christensen –
udtaler:
pvc-afgiftsloven fra 1999
efter pvc-afgiftslovens § 1, jf. bilag 1, skulle der svares afgift til statskassen af en række varer
indeholdende pvc og eventuelt ftalater. de afgiftspligtige varer var angivet i nr. 1-14 i bilag 1.
efter bilagets nr. 7 var presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu’s kombine-
rede nomenklatur omfattet af afgiftspligten. nr. 7, 3. pkt., fritog presenninger til ”motorkøre-
tøjer og trailere” for afgiften.
i de specielle bemærkninger til lovforslagets § 1 er det anført, at angivelsen af varegrupperne
med positionsnumre fra eu’s nomenklatur ”medfører en høj grad af sikkerhed for hvilke ty-
per varer, som er omfattet af afgiften” (folketingstidende 1999-2000, tillæg a, lovforslag nr.
l 69, s. 1672). i bemærkningerne til § 1 er det om bilag 1, nr. 7, anført, at ”presenninger om-
fatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er oplagret un-
der åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc.”. lovforslaget indeholder derimod
ikke en egentlig definition af, hvad der efter loven skulle forstås ved en presenning. nomen-
klaturens position 3926.90.91, som er et opsamlingspunkt for andre varer fremstillet af plast-
folie, og som der er henvist til i bilag 1, nr. 7, hverken nævner eller definerer en presenning.
toldtariffens forklarende bemærkninger til nomenklaturens position 3926 om bl.a. andre va-
rer af plast nævner i pkt. 4 både overtræk og presenninger, men beskriver ikke nærmere, hvad
der skal forstås herved.
nomenklaturens kapitel 63 om bl.a. andre konfektionerede tekstilvarer nævner derimod pre-
senninger i position 6306. i toldtariffens forklarende bemærkninger til position 6306 er det i
pkt. 1 nærmere angivet, hvad der skal forstås ved en presenning. her er bl.a. anført en anven-
delse, som i det væsentlige er i overensstemmelse med den anvendelse, der er beskrevet i be-
mærkningerne til § 1 vedrørende bilag 1, nr. 7, i 1999-forslaget til pvc-afgiftsloven. i pkt. 1 i
de forklarende bemærkninger til nomenklaturens position 6306 er det videre anført, at presen-
ninger ”ikke [må] forveksles med løse overtræk til motorkøretøjer, maskiner etc. fremstillet af
presenningsdug i de nævnte genstandes facon, eller med plane beskyttelsesovertræk af et let-
tere stof, konfektioneret på lignende måde som presenninger (pos. 63.07)”. i toldtariffens for-
klarende bemærkninger til sidstnævnte position, 6307, er det i pkt. 7 angivet, at positionen
                                              - 15 -
omfatter løse overtræk til bl.a. motorkøretøjer og maskiner. vi bemærker, at hverken position
6306 eller 6307 omfatter webers grillbetræk, da disse er fremstillet af plast. vi bemærker
endvidere, at ingen af de to positioner er bindende for fortolkningen af pvc-afgiftslovens an-
vendelsesområde, da der er tale om en rent dansk afgiftslov.
vi finder, at de eksempler på anvendelse af presenninger, der er nævnt i forarbejderne fra
1999 til bilag 1, nr. 7 – anvendelse til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er oplagret under
åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc. – adskiller sig meget væsentligt fra
anvendelsen af grillbetræk og ikke støtter, at løse, faconformede grillbetræk var omfattet af
1999-loven. vi bemærker i den forbindelse, at selv om formålet med pvc-afgiftsloven var at
øge incitamentet til at anvende andre blødgørere end ftalater og at reducere mængden af pvc,
så fremgår det udtrykkeligt af lovforarbejderne, at der af administrative og beregningsmæs-
sige grunde var sket en begrænsning af de afgiftspligtige varer.
på denne baggrund og henset til behovet for en høj grad af sikkerhed for, hvilke typer af varer
som er omfattet af afgiften, jf. herved bemærkningerne til § 1 i lovforslaget, finder vi, at der i
pvc-afgiftsloven fra 1999 ikke var hjemmel til at afgiftspålægge løse, faconformede grillbe-
træk.
denne forståelse støttes af, at lovforarbejderne fra 1999 beskriver et anvendelsesområde for
presenninger, som i det væsentlige svarer til toldtariffens forklarende bemærkninger til posi-
tion 6306, uden at omtale ”løse overtræk”, som ifølge bemærkningerne til position 6306 netop
ikke anses for en presenning.
ændringen af pvc-afgiftsloven i 2004
spørgsmålet er herefter, om der ved ændringen af pvc-afgiftsloven i 2004 skete en udvidelse
af det afgiftspligtige vareområde, således at løse, faconformede grillbetræk fremover skulle
anses for at være en presenning i pvc-afgiftslovens forstand.
ved lovændringen i 2004 blev bilag 1 ændret, således at det afgiftspligtige vareområde nu
omfattede 10 varegrupper, og alle henvisninger til eu’s kombinerede nomenklatur udgik. i
nr. 7 blev det endvidere bestemt, at der ved presenninger ”forstås presenninger til afdækning i
eksempelvis byggesektoren samt lagertelte”.
                                               - 16 -
baggrunden for, at henvisningerne til nomenklaturen udgik, var, at anvendelse af nomenklatu-
ren til afgrænsning af afgiftsgrundlaget havde vist sig at være uhensigtsmæssig, idet varer, der
lignede hinanden, kunne blive behandlet afgiftsmæssigt forskelligt (folketingstidende 2003-
04, tillæg a, lovforslag nr. l 110, s. 3878). i bemærkningerne til de enkelte varegrupper, som
er omfattet af pvc-afgiften, er der for alle varegrupper med undtagelse af nr. 7 om presennin-
ger redegjort for, hvorvidt afgiftsgrundlaget eller afgiftspligten skønnedes ændret. bemærk-
ningerne vedrørende nr. 7 drejer sig kun om den ændrede formulering af undtagelsen fra af-
giftspligten for presenninger til visse køretøjer. lovforslaget indeholder heller ikke i øvrigt
bemærkninger, som viser, at der var tilsigtet en udvidelse af de afgiftspligtige varer under
bilag 1, nr. 7, om presenninger, således at løse, faconformede grillbetræk nu skulle være om-
fattet af afgiften.
vi finder, at de eksempler på anvendelsen af presenninger, som er nævnt i det nye bilag 1, nr.
7 – afdækning i byggesektoren samt som lagertelte – ligesom eksemplerne fra 1999 adskiller
sig meget væsentligt fra løse, faconformede grillbetræk.
det kan heroverfor ikke tillægges afgørende betydning, at et grillbetræk ligesom en presen-
ning har den funktion at beskytte mod vejrliget.
på den anførte baggrund finder vi, at der heller ikke efter lovændringen i 2004 er hjemmel i
pvc-afgiftsloven til at afgiftspålægge løse, faconformede grillbetræk.
samlet konklusion
vi finder herefter, at de løse, faconformede grillbetræk (grillovertræk), som weber-stephen
nordic importerer og sælger, ikke er afgiftspligtige efter pvc-afgiftsloven, og stemmer derfor
for at tage selskabets påstand til følge.
dommer marianne højgaard pedersen udtaler:
efter den gældende pvc-afgiftslovs § 1, stk. 1, skal der betales pvc-afgift til staten af varer,
der er nævnt i bilag 1 med indhold af pvc og eventuelt ftalater. i bilag 1 er som nr. 7 nævnt
presenninger. det er anført, at der ved presenninger forstås presenninger til afdækning i ek-
                                              - 17 -
sempelvis byggesektoren samt lagertelte. sagen angår forståelsen heraf. det er weber-ste-
phen nordics opfattelse, at løse, faconformede overtræk som f.eks. et grillbetræk ikke kan
anses som presenninger. det er heroverfor skatteministeriets opfattelse, at ordet presenning er
en bred betegnelse, der må afgrænses i forhold til funktionen, som er at afdække eller over-
dække en genstand og derved yde beskyttelse mod bl.a. vejrliget.
jeg er enig med byretten og landsretten i, at ordet presenning ud fra en almindelig sproglig
forståelse også omfatter betræk til overdækning af en grill. det fremgår således af ordbø-
gerne, at der ved presenning forstås et stort dækken af sejldug eller plastic til beskyttelse mod
regn og sol. ordlyden af bilaget til loven støtter efter min opfattelse denne almindelige sprog-
lige forståelse, hvorefter presenninger skal afgrænses i forhold til deres anvendelsesområde
”afdækning”.
anvendelsesområdet for presenninger er mangfoldigt. i bilaget til loven er der nævnt to ek-
sempler, nemlig afdækning i byggesektoren samt lagertelte. at grillovertræk ikke er nævnt
som eksempel og heller ikke ligner de nævnte eksempler er uden betydning for hjemmels-
grundlaget, da der netop kun er tale om (to) eksempler.
betrækkene indeholder pvc, og det er derfor helt i overensstemmelse med lovens formål, at
sådanne betræk ikke fritages for pvc-afgift i en situation, hvor en anden form for (ikke facon-
formet) presenning indeholdende pvc udløser pvc-afgift.
af forarbejderne til loven fremgår, at lovgiver opgav at afgrænse presenninger ved en henvis-
ning til punkt 3926.90.91 i eu’s kombinerede nomenklatur. den dagældende afgrænsnings-
form havde givet en høj grad af sikkerhed for, hvilke varer der er omfattet af afgiften, men
afgrænsningen havde givet anledning til forvridninger, hvorved lignende varer afgiftsmæssigt
blev behandlet forskelligt. et faconformet løst overtræk og en ikke faconformet presenning,
der begge anvendes til beskyttelse af en grill mod vejrliget, er efter min opfattelse i det mind-
ste lignende varer.
ordet ”presenning” blev også brugt til afgrænsning af de afgiftspligtige varer i den oprinde-
lige lov fra 1999, men som nævnt med en henvisning til punkt 3926.90.91 i eu’s kombine-
rede nomenklatur. i forarbejderne til den tidligere gældende lov er presenninger anført som
                                              - 18 -
omfattende presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er oplagret
under åben himmel. denne beskrivelse omfatter efter min opfattelse også betræk, der beskyt-
ter genstande som en grill mod vejrliget ved en afdækning.
efter en sædvanlig sproglig forståelse skal presenninger være af en vis størrelse. de omhand-
lede grillbetræk har efter det oplyste en gennemsnitsstørrelse på 3-4 m2, hvilket svarer til
størrelsen af mange plane presenninger.
skal de omhandlede grillbetræk være undtaget fra loven, må det således efter min opfattelse
skyldes en forudsætning om, at udtrykket presenninger i pvc-afgiftslovens forstand ikke om-
fatter løse, faconformede overtræk, men er forudsat at være plane. weber-stephen nordic har
i den forbindelse navnlig henvist til de forklarende bemærkninger til position 6306 i eu’s
kombinerede nomenklatur.
jeg finder ikke holdepunkter for at fastslå, at det er de forklarende bemærkninger til eu’s
nomenklatur for varegruppen 6306 ”presenninger og markiser; telte; sejl til både, sejlbrætter
eller sejlvogne; campingudstyr”, der skulle anvendes ved afgrænsningen af presenninger i
varegruppen 3926 ”andre varer af plast”. i de forklarende bemærkninger til varegruppe 3926
er netop anført, at varegruppen omfatter ”overtræk, presenninger … og lignende beskyttel-
sesartikler”. modsætningen mellem (løse) overtræk og presenninger i de forklarende be-
mærkninger til varegruppen 6306 fremgår ikke af de forklarende bemærkninger til varegruppe
3926, der netop nævner begge former og andre lignende beskyttelsesartikler. modsætningen
har heller ikke fundet udtryk i 1999-loven eller dens forarbejder, og jeg finder herefter ikke
grundlag for at antage, at lovgiver har ønsket en sådan snævrere forståelse af ordet ”presen-
ning”. dette gælder i særlig grad efter lovændringen i 2004, hvor henvisningen til nomenkla-
turen udgik for at sikre, at lignende varer afgiftsmæssigt blev behandlet ens.
på denne baggrund tiltræder jeg, at ordet presenning i pvc-afgiftsloven efter lovens ordlyd,
formål og forarbejder også omfatter grillbetræk, og at der derfor skal betales pvc-afgift af så-
danne betræk, når de indeholder pvc.
jeg stemmer derfor for at stadfæste landsrettens dom.
                                             - 19 -
der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.
højesteret tager herefter weber-stephen nordic aps’ påstand til følge.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift med 275.000 kr. og retsafgift for
byret, landsret og højesteret med 14.000 kr., i alt 289.000 kr.
                                    thi kendes for ret:
skatteministeriet skal anerkende, at weber-stephen nordic aps’ grillbetræk ikke er pvc-af-
giftspligtige.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal skatteministeriet betale 289.000 kr.
til weber-stephen nordic aps. det idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- mah
                                         udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                       kendelse
afsagt den 6. marts 2017
h-61-15
                                   saxo bank a/s
                                   (advokat peter clemmen christensen)
                                   mod
                                   herbert nachbargauer
                                   (advokat jakob blicher ravnsbo)
sagens baggrund og parternes påstande
dette er en delafgørelse vedrørende et spørgsmål om værneting, som har været udskilt til
særskilt mundtlig forhandling efter retsplejelovens § 253, stk. 1.
hovedsagen vedrører saxo banks påstand om, at herbert nachbargauer skal betale
2.073.412,89 kr. med renter som tab på gearet valutahandel på saxo banks handelsplatform i
                                                 -2-
forbindelse med, at den schweiziske nationalbank den 15. januar 2015 opgav at sikre schwei-
zerfrancens kurs over for euroen.
herbert nachbargauer har i forbindelse med oprettelse af et kundeforhold hos saxo bank ac-
cepteret bankens almindelige forretningsbetingelser, herunder en værnetingsaftale hvorefter
sø- og handelsretten som udgangspunkt har enekompetence til at træffe afgørelse i tvister
mellem parterne vedrørende blandt andet alle handler foretaget af herbert nachbargauer
hos saxo bank.
delforhandlingens tvist er, om herbert nachbargauer er bundet af denne værnetingsaftale,
hvilket ikke er tilfældet, hvis han i aftaleforholdet med saxo bank skal anses som forbruger i
domsforordningens forstand (eu forordning nr. 1215/2012 om retternes kompetence og om
anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område).
saxo bank a/s har nedlagt påstand om, at sagen fremmes i realiteten.
herbert nachbargauer har påstået afvisning.
oplysningerne i sagen
sagen har været delforhandlet i forbindelse med delforhandling af samme problemstilling i
sagerne h-60-15 og h-69-15.
hovedsagens tvist
hovedsagen vedrører som anført herbert nachbargauers handel på saxo banks handelsplat-
form, som bl.a. giver mulighed for at foretage såkaldt gearede handler eller marginhandler i
en række forskellige valutakryds. ved en marginhandel kan kunden indtage en markedsek-
sponering, der overstiger kundens kontoindestående, hvilket vil sige, at kunden kan investe-
re for mere (og dermed bl.a. tabe mere) end sit indskud.
                                                    -3-
hovedsagens tvist vedrører som anført herbert nachbargauers marginhandel i valutakryd-
set eur/chf, som faldt drastisk i værdi, da schweizerfrancens faste kurs over for euroen
blev opgivet den 15. januar 2015.
saxo banks almindelige forretningsbetingelser mv.
såvel saxo banks almindelige forretningsbetingelser som saxo banks ordreudførelsespolitik
udgør en del af aftalegrundlaget mellem parterne. parterne er enige om at anvende den dan-
ske udgave af de almindelige forretningsbetingelser og den engelske udgave af ordreudfø-
relsespolitikken (saxo bank’s best execution policy).
følgende fremgår af saxo banks almindelige forretningsbetingelser:
      1. definitioner – fortolkning af vilkår
      …
      xvi ”introducing broker” betyder en finansinstitution eller –rådgiver, der betales af
      saxo bank og/eller kunder for henvisning til saxo bank og/eller for rådgivning af sådan-
      ne kunder og/eller udførelse af sådanne kunders transaktioner i forhold til saxo bank;
      …
      xxiv marginhandel” betyder en kontrakt, der er indgået og opretholdt på basis af en
      marginindbetaling i modsætning til en kontrakt baseret på en købspris;
      …
      xxvi ”market maker” betyder en professionel deltager i de finansielle markeder, der lø-
      bende stiller købs- og salgspriser for et finansielt instrument med det formål at ville hen-
      holdsvis købe eller sælge, såfremt der måtte være interesserede kunder. som market
      maker er saxo bank i forbindelse med en transaktion kundens umiddelbare modpart;
      …
      xxx ”otc” betyder enhver kontrakt angående en vare, værdipapir, valuta eller finan-
      sielt instrument eller ejendom, herunder enhver option, future eller cvf, der ikke er
      handlet på en reguleret fonds- eller varebørs, men ”over the counter” af saxo bank, hvad
      enten det er som market maker som beskrevet i pkt. 15 eller på anden måde;
      …
      xxxii ”privat brug” betyder al brug af handelsplatformen af kunder, der er fysiske per-
      soner;
      …
      5. ydelser
      …
      5.5    kunden er forpligtet til, medmindre andet er skriftligt aftalt, i forhold til saxo bank
      at indgå kontrakter som principal. såfremt kunden handler som agent, og uanset om
      kunden udpeger principalen over for saxo bank, er saxo bank ikke forpligtet til at accep-
      tere denne principal som kunde, og følgelig er saxo bank berettiget til at anse kunden
      som principal i forhold til kontrakten.
      …
                                                    -4-
     10. marginhandler
     10.1 på datoen for åbningen af en marginhandel mellem saxo bank og kunden er saxo
     bank berettiget til at stille krav til kunden om, at kunden har indsat en margin på konto-
     en, som mindst svarer til saxo banks initiale marginkrav.
     …
     20. introducing brokers
     20.1 kunden kan være blevet henvist til saxo bank af en introducing broker. i så fald er
     saxo bank ikke ansvarlig for nogen aftale, der er indgået mellem kunden og kundens in-
     troducing broker. kunden anerkender, at enhver sådan introducing broker enten funge-
     rer som en uafhængig mellemmand eller som en agent for kunden, og at ingen sådan in-
     troducing broker er autoriseret til at udstede nogen erklæringer angående saxo bank el-
     ler saxo banks ydelser.
     …
     20.6 kunden erkender og accepterer, at hyppige transaktioner kan resultere i, at de to-
     tale honorarer og kommissioner såvel som at inkludere pris- og rentereguleringer kan
     være betydelige og ikke nødvendigvis udlignes af nettogevinsten, om nogen, opnået fra
     de relevante handler. ansvaret for korrekt at afgøre, hvorvidt størrelsen af de totale ho-
     norarer og kommissioner såvel som at inkludere pris- og rentereguleringer udbetalt fra
     kundens konto, betyder, at handel er forretningsmæssigt bæredygtigt, er kundens og in-
     troducing brokers fælles ansvar. saxo bank fungerer alene som depotforvalter og primær
     mægler, og er således ikke ansvarlig for størrelsen af honorarer og kommissioner såvel
     som at inkludere pris- og rentereguleringer betalt af kunden.
     …
     28. regulativ myndighed og garantifonden for indskydere og inve-
     storer
     28.1 saxo bank er reguleret af finanstilsynet, og handelsplatformen er under tilsyn af
     forbrugerombudsmanden i danmark.
     …
     29. tvister og klager
     29.3 såfremt kunden ikke måtte være tilfreds med svaret på en klage, kan kunden kla-
     ge til pengeinstitutankenævnet, amaliegade 8 b., postboks 9029, 1022 københavn k,
     danmark.
     …
     30. lovvalg og værneting
     30.1 kundeforholdet og betingelserne er underlagt og skal fortolkes i overensstemmel-
     se med dansk ret som eneste gældende retsgrundlag.
     30.2 kunden og saxo bank har aftalt, at sø- og handelsretten i københavn skal have
     enekompetence og være eneste værneting i tvister vedrørende kundeforholdet og betin-
     gelserne samt alle handler mellem kunden og saxo bank. saxo bank forbeholder sig
     imidlertid ret til at rejse sag ved enhver domstol og jurisdiktion, som saxo bank måtte
     finde egnet, herunder men ikke begrænset til jurisdiktioner, hvor kunden er statsborger
     eller bosiddende, samt jurisdiktioner, hvor kunden ejer aktiver.”
følgende fremgår af saxo bank’s best execution policy:
     ”5. execution of client orders
     …
     5.3    for otc products (cfds, (rolling) fx spot, fx forwards and fx options), saxo
     bank will trade (as principal) against its own proprietary desk and may in turn route its
                                                    -5-
       own orders to other market maker firms. for otc traded cfds on single stocks and
       commodities execution is benchmarked to the pricing and liquidity on the primary regu-
       lated market or exchange of the relevant stock or commodity.”
saxo banks handelsplatform giver kunderne mulighed for handel med en lang række for-
skellige produkter. det fremgår af udskrift af 15. december 2016, at banken på dette tids-
punkt tilbød følgende handelsmuligheder:
       ”valuta                   122 valutapar, der handles som spot eller forward outrights
       valutaoptioner            put og call optioner i 40 par – inklusive guld og sølv – plus 6 fx
                                 touch-optionspar
       cfd’er                    9.000 cfd’er inklusive 8.840 cfd’er på enkeltaktier, 28 indeks-
                                 baserede cfd’er og råvarer
       aktieoptioner             200+ aktieoptioner i markeder i hele usa, europa og asien og
                                 stillehavsområdet
       etf’er og etc’er          3.100 etf’er og etc’er på 36 børser over hele verden
       futures                   200+ futures på 22 globale børser i et stort udvalg af aktivklas-
                                 ser
       kontraktoptioner          75 kontraktoptioner i mange aktivklasser, inklusive metaller,
                                 energi og renter
       obligationer              7.000 obligationer fra 26 lande i 21 forskellige valutaer”
saxo bank markedsfører sig blandt andet ved at omtale bankens handelsplatform som en
brugervenlig handelsplatform, der gør det muligt for private investorer at få adgang til de
samme værktøjer og markeder som de professionelle. følgende fremgår eksempelvis af uda-
teret annonce i jyllands-posten:
       ”udviklingen går stærkt. den giver os muligheden for selv at have fuld kontrol og i
       mange tilfælde spare dyre mellemled væk. vi kan – sagt med andre ord – få meget mere
       ud af vores økonomi på en meget lettere måde.
       saxo bank bygger på en vision om at forandre, hvordan vi investerer. vi har gjort det me-
       re tilgængeligt og gennemskueligt ved at udfordre industriens konventioner.
       vi var nogle af de første til at udvikle en online investeringsplatform, der giver helt al-
       mindelige mennesker mulighed for at handle aktier, obligationer, valuta og råvarer på
       samme måde som de professionelle ikke kun i danmark, men også på børser i hele ver-
       den.”
herbert nachbargauers kundeforhold hos saxo bank
                                                 -6-
herbert nachbargauer var, som det fremgår af hans forklaring, kunde hos saxo bank fra
2006 til 2010, hvor han afsluttede sit kundeforhold for derefter senere på året at oprette det
kundeforhold, som denne sag vedrører, hvilket skete, da han udfyldte bankens kundeformu-
lar den 23. august 2010. han angav i kundeformularen, at formålet med kundeforholdet var
spekulation, at han havde 50.000-1.500.000 euro til at investere med og forventede at foretage
0-5 handler pr. måned. herbert nachbargauers indskud var 120.000 euro.
herbert nachbargauer lod sine handler på saxo banks handelsplatform foretage af en pro-
fessionel formueforvalter. således gav herbert nachbargauer samtidig med oprettelsen af
kundeforholdet den 23. august 2010 handelsfuldmagt til actior capital idea gmbh vedrøren-
de kontoen hos saxo bank. den 17. september 2010 blev fuldmagten i stedet givet til donau-
capital. herbert nachbargauer oprettede den 18. januar 2011 en underkonto hos saxo bank,
som donau capital kunne håndtere, og indgik den 13. juni 2012 aftale med saxo bank om
brug af flere konti, idet formålet hermed var angivet til kapitalbevarelse. han indgik tillægs-
aftale med donau capital den 26. juni 2014, hvoraf blandt andet fremgår, at investeringsstra-
tegien er højspekulativ.
i perioden fra den 23. august 2010 til januar 2015 blev der i alt foretaget 38.371 handler på
herbert nachbargauers konto. samtlige handler er foretaget på valutamarkedet. herbert
nachbargauer havde på sin konto hos saxo bank den 14. januar 2015 en samlet egenkapital
på 115.034 euro (ca. 855.000 kr.) og en eksponering (tabsrisiko) på 1.528.621 euro (ca.
11.365.000 kr.), svarende til en gearing på ca. 13,29.
 forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af andreas janholt og herbert nachbargauer. herbert
nachbargauers forklaring er afgivet ved anvendelse af telekommunikation med billede.
andreas janholt har forklaret blandt andet, at han i 2010 blev ansat i saxo banks juridiske af-
                                              -7-
deling og siden marts 2016 har været chef for afdelingen. han har en deponeret advokatbe-
stalling.
saxo bank er i henhold til investorbeskyttelseslovgivningen forpligtet til at kategorisere
kunderne. kunderne bliver derfor kategoriseret som enten detailkunder, professionelle kun-
der eller godkendte modparter og skal ved oprettelsen vælge kategori på kundeformularen.
hvis man som privatperson ønsker at blive klassificeret som professionel, skal man under-
skrive en tro og love erklæring om, at man opfylder kravene til en professionel bl.a. med
hensyn til erfaring inden for området. saxo bank omklassificerer ikke detailkunder til pro-
fessionelle uden anmodning fra kunden. godkendte modparter er licenserede institutioner
som eksempelvis banker, og det er ikke muligt for en privat kunde at blive klassificeret som
godkendt modpart.
en detailkunde skal gennemgå en egnethedstest for at få mulighed for at handle på saxo
banks platform. hvis det ud fra testen bliver konkluderet, at kunden ikke er egnet, bliver
kunden ikke af den grund afskåret fra at handle på platformen, men vil blive mødt med risi-
koadvarsler ved hvert log-in og handel. han har selv prøvet saxo banks handelsplatform i
demoversionen, og han mener ikke, at selve handlen med valuta på platformen er specielt
kompliceret.
handel med valutaspot er et af saxo banks hovedprodukter. valutaspot handles på margin,
ligesom en række af saxo banks andre produkter. handel med marginprodukter er pr. defi-
nition komplekse og indebærer en betydelig risiko. hvis marginprocenten på et produkt ek-
sempelvis er på 2, vil kunden skulle have 2.000 kr. på kontoen for at handle en position til
100.000 kr. saxo bank fastsætter selv margin på de enkelte produkter afhængig af bankens ri-
sikovurdering og har i forhold til andre markedsudbydere relativt høje marginkrav. kunden
bestemmer selv risikoen op til marginkravet og kan således frit vælge at lave en investering
med en mindre gearing.
saxo bank har ikke lavet en analyse af, hvor mange af bankens kunder der kan anses for for-
brugere efter købeloven. størstedelen af kunderne er hos saxo bank for at tjene penge, og
                                                -8-
banken forholder sig i klassificeringen alene til, om der er tale om detailkunder eller profes-
sionelle i henhold til investorbeskyttelsesreglerne.
kunden udfylder ved oprettelsen, hvor mange handler kunden forventer at lave om måne-
den. det er kundens eget valg, hvor mange handler der efterfølgende rent faktisk foretages
på saxo banks platform, og det har ikke nogen konsekvens, hvis kunden væsentligt oversti-
ger antallet af handler angivet ved oprettelsen. det er ikke usædvanligt, at det faktiske antal
handler ikke stemmer overens med det angivne på oprettelsestidspunktet. det er ligeledes
ikke usædvanligt, at en kunde indgår aftale om porteføljeforvaltning, ligesom herbert nach-
bargauer har gjort i nærværende sag. der bliver så lavet en fuldmagt fra kunden til brokeren,
hvorefter brokeren kan anvende saxo banks platform og foretage handler på kundens vegne.
herbert nachbargauer har forklaret blandt andet, at han har en handelsuddannelse uden
studentereksamen, ligesom han i 2012 har afsluttet en mba på et privat universitet. han har
de sidste 30 år handlet med fast ejendom.
han kom første gang i kontakt med saxo bank i 2006, efter han havde set en reklame for
banken i et økonomisk tidsskrift. han anvendte på dette tidspunkt devisenmanagement som
formueforvalter, og det var dette selskab, der foretog handlerne for ham hos saxo bank. det
var forskellige valutaforretninger, der blev handlet. devisenmanagement begik imidlertid i
2010 en fejl, hvor de ikke fik lukket en af hans posteringer, og han bad dem derfor lukke
samtlige positioner og overføre alle pengene til ham fra kontoen hos saxo bank.
han oprettede senere i 2010 en ny konto hos saxo bank gennem en anden formueforvalter.
han havde allerede investeringer i fast ejendom, aktier og investeringsforeninger, og han øn-
skede at investere i valuta, da han gerne ville sprede sine investeringer. der var tale om risi-
kofyldt investering. det er i østrig lovbestemt, at sådanne valutainvesteringer skal anses for
højspekulative, og derfor fremgår det af bl.a. hans aftale med den senere formueforvalter,
donau capital, at der er tale om en højspekulativ investering. det var formueforvalteren, der
valgte, at handlerne skulle foretages igennem saxo bank.
                                                  -9-
han har ikke selv tilstrækkelig viden til at handle med valuta, og han har aldrig selv foreta-
get en handel på saxo banks platform. han har kun to gange haft kontakt til personer fra sa-
xo bank. den første gang var i 2010 i forbindelse med, at devisenmanagement ikke havde få-
et lukket en position, og den anden gang var i 2015 efter eur/chf-hændelsen.
parternes synspunkter
for saxo bank a/s er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kument af 2. januar 2017, hvoraf blandt andet fremgår:
”sagsøgtes aftale med saxo bank er ikke indgået med henblik på at dække sagsøgtes private,
personlige forbrug, i relation til sagsøgtes private familiemæssige eller husholdningsmæssige
behov. den i sagen omhandlede kontrakt er således i sin natur ikke en kontrakt som indgås af
forbrugere for at tilfredsstille forbrugerens private personl ige forbrug.
uanset om det af retten lægges til grund, at sagsøgte ikke havde erhvervserfaring eller udda n-
nelsesmæssig baggrund af relevans i forhold til at handle med valuta, fører dette ikke til, at
sagsøgte ved at indgå en aftale med saxo bank skal anses som omfattet af forbrugerbegrebet,
således som det er fastslået i den refererede retspraksis fra eu-domstolen. sagsøgte er ikke for-
hindret i at søge at opnå en fortjeneste ved andre aktiviteter, end sin hovedbeskæftigelse, hvad
end den måtte være..
sagsøgte foretog kompleks og risikofyldt valutaspekulation med henblik på at opnå en fortjen e-
ste.. derfor blev kontrakten og spekulationen i valutakrydset eu-rchf ikke indgået med et
forbrugerretligt sigte.
formålet med den særlige forbrugerbeskyttelse betyder, at en person, som sagsøgte, der indgår
aftaler vedrørende komplicerede investeringsprodukter, herunder særligt spekulat ion i valuta
via saxo banks handelsplatform, ikke kan betragtes som en forbruger, og opnå den hermed fo r-
bundne særlige forbrugerbeskyttelse.
det faktum, at sagsøgte er en privatperson betyder ikke, at sagsøgte automatisk skal behandles
som en forbruger.
sagsøgte anvendte betydelige beløb til at spekulere i valuta med henblik på at opnå en fortjen e-
ste, herunder gearede sagsøgte sin investering ca. 13 gange for at øge indtj eningsmulighederne
ved valutahandlen, velvidende, at dette også øgede sagsøgtes ekspone ring tilsvarende, og ud-
over sagsøgtes indestående hos saxo bank.
sagsøgtes handel via saxo banks handelsplatform har i) været kontinuerlig over en 4,5 årig p e-
riode siden den 23. august 2010, ii) har haft et omfang på 38.371 handler, og har således iii) haf t
en hyppighed, et omfang og en risikoprofil, som ligger udover, hvad der må anses som tilh ø-
rende ”en persons private, personlige forbrug.”
                                                 - 10 -
det forhold, at sagsøgte har bedt en værdipapirhandler, donau capital, om at foretage spekul a-
tion for sagsøgtes midler betyder ikke, at sagsøgte er at betragte som forbruger. i givet fald vil
forbrugerforholdet alene træde frem i forholdet mellem sagsøgte og d onau capital.
selvom sagsøgte anfører kun at have foretaget én transaktion, nemlig indbetalingen af eur
120,000 til donau capital, så må sagsøgte sidestilles med donau capital, således at sagsøgte må
anses som havende foretaget det enormt store antal transaktioner svarende til mere end 8.000
pr. år.
vurderingen af forbruger-forholdet skal foretages i forhold til sagsøgte (fuldmagtsgiver), uan-
set sagsøgtes aftale med donau capital. sagsøgte har brugt en sagkyndig til at foretage handler,
hvilket underbygger, at sagsøgte ikke er at betragte som forbruger i henhold til kontrakten in d-
gået med saxo bank.
når der henses til sagsøgtes handel med komplekse valutaprodukter med henblik på opnåelse
af fortjeneste alene ved indskud af begrænsede midler og dermed en betydelig gearing og de r-
ved risiko ved investeringen, har sagsøgte ikke behov for beskyttelse efter forbrugerbesky ttel-
sesreglerne i domsforordningen. sagsøgte var fuldt ud bekendt med risikoen, som sagsøgte var
eksponeret overfor, men valgte alligevel at indgå kontrakten med saxo bank for at kunne inv e-
stere i komplekse investeringsprodukter.
sagsøger havde ikke rimelig grund til at anse kontrakten for indgået med andet end et er-
hvervsmæssigt formål, når sagsøgte ved sin adfærd gav den legitime opfattelse hos sagsøger,
ved at indgå en aftale om kompleks valutaspekulation, at sagsøgte handlede med et erhverv s-
mæssigt formål.
dette understøttes også af, at sagsøgte selv fandt sagsøgers handelsplatform og kontaktede sa g-
søger for at få mulighed for at handle med investeringsprodukter, herunder v aluta i form af fx
options m.v.. sagsøgte blev ikke af sagsøger via en markedsfø ringskampagne eller lignende op-
fordret til at indgå en kontrakt om handel med et komplekst, højrisikoprodukt i form af valut a-
spekulation.
sagsøgte gav ingen information til sagsøger som gav anledning til, at sagsøger kunne opfatte
sagsøgte som forbruger.
den særlige forbrugerbeskyttelse i domsforordningens kompetenceregler er således ikke b e-
grundet i sagsøgtes tilfælde og sagsøgte er derfor ikke at betragte som forbruger.
kontrakten er ikke indgået med et formål udenfor og uafhængigt af enhver erhvervsmæss ig
virksomhed, eller ethvert erhvervsmæssigt formål. den særlige forbrugerbeskyttelse i domsf or-
ordningens kompetenceregler er således ikke begrundet i sagsøgtes tilfælde og sagsøgte er de r-
for ikke at betragte som forbruger. som konsekvens heraf er aftalen om værneting, som er ind-
gået mellem parterne, gyldig og bindende.
det fremgår eksplicit af rom-i forordningens (593/2008/ef) definition af forbrugerbegrebet, at
aftaler om rettigheder og forpligtelser, der udgør et finansielt instrument m.v., ikke anses fo r at
være forbrugeraftaler, jf. forordningens artikel 6 (4)(d). det fø lger af direktiv 2004/39/ef, bilag
1, afsnit c, punkt 4, at finansielle instrumenter blandt andet er handel med værdipapirer via o p-
tioner, futures og swaps m.v.
en aftale med saxo bank om køb af finansielle instrumenter via saxo banks handelsplatform indehol-
der en regulering af vilkår, risiko mv. ved de finansielle instrumenter. det må således lægges til
                                                    - 11 -
grund, at handel med finansielle instrumenter via saxo banks handelsplatform er undtaget fra rom-i
forordningens forbrugerbegreb, hvilket skal indgå i fortolkningen af spørgsmålet om værneting i
nærværende sag, herunder forståelsen af det eu-retlige forbrugerbegreb.
det er domsforordningens forbrugerbeskyttelse, der er relevant i nærværen de sag, og dermed
også det eu-retlige forbrugerbegreb indeholdt i domsforordningen, der er implementeret i
dansk ret, der finder anvendelse i nærværende sag.
parterne har således gyldigt aftalt, at værneting ved eventuelle tvister er danmark, og at eve n-
tuelle retssager skal anlægges og føres ved sø- og handelsretten i københavn.”
for herbert nachbargauer er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument af 2. januar 2017, hvoraf blandt andet fremgår:
”denne sag handler om en kundeaftale indgået mellem herbert nachbargauer og saxo bank, og ho-
vedspørgsmålet er, om herbert nachbargauer i forholdet til saxo bank er at betragte som forbruger.
saxo bank forsøger at tegne det billede, at kundeaftalen har handlet om valutatransaktioner; dette er
ikke tilfældet. der er indgået en kundeaftale, og via denne kundeaftale har kunden, i dette tilfælde
herbert nachbargauer, haft adgang til at benytte saxo banks tjenesteydelser med handel med værdi-
papirer, herunder valuta.
herbert nachbargauer er østrigsk statsborger. herbert nachbargauers uddannelsesmæssige baggrund
er en 3-årig handelsmæssig uddannelse og senere en mba. herbert nachbargauer arbejdede – og ar-
bejder stadig – som rådgiver inden for fast ejendom med specialisering i byggeri. herbert nachbar-
gauer har hverken relevant erhvervserfaring eller uddannelsesmæssig baggrund i forhold til handel
med valuta. herbert nachbargauer havde herudover ingen forudgående erfaring med handel med va-
luta.
herbert nachbargauers indskud på kontoen i saxo bank kom fra almindelig opsparing med ønsket
om højere afkast i forhold til anden formueanbringelse.
kundeforholdet blev indledt i 2006, men hovedfokus i denne sag har været den som bilag 1 fremlagte
formular til kundeoprettelse. af denne fremgår det bl.a., at herbert nachbargauer ønskede at oprette
en konto i saxo bank. samtidig udfyldte han saxo banks felter omkring, hvilke produkter han var in-
teresseret i mv.
videre fremgår det, at der via saxo banks formular er givet en handelsfuldmagt til firmaet actior capi-
tal idea. denne handelsfuldmagt er senere, jf. sagens bilag f overdraget til donau capital.
kundeforholdet, som oprindelig blev etableret i 2006, blev oprettet via det østrigske firma, devisen-
management company, som i lighed med actior capital og senere donau capital foretog handler for
herbert nachbargauer via en afgivet handelsfuldmagt.
herbert nachbargauer har ikke selv på noget tidspunkt foretaget handler på saxo banks handelsplat-
form, men har antaget disse firmaer til at forvalte hans investering.
                                                       - 12 -
så vidt herbert nachbargauer er bekendt er både devisenmanagement company, actior capital og
donau capital såkaldte introducing brokers hos saxo bank.
en introducing broker beskrives af saxo bank i deres almindelige forretningsbetingelser således:
       ”xvi "introducing broker" betyder en finansinstitution eller -rådgiver, der betales af saxo bank
       og/eller kunder for henvisning af kunder til saxo bank og/eller for rådgivning af sådanne kunder
       og/eller udførelse af sådanne kunders transaktioner i forhold til saxo bank;”
værnetingsaftalen
det følger af retsplejelovens § 247, stk. 1, at i sager, der er omfattet af en international overenskomst er
det disse værnetingsregler, som skal anvendes.
i henhold til domsforordningen er en værnetingsaftale indgået med en forbruger inden tvistens op-
ståen ikke bindende for forbrugeren.
forbrugeraftaler
forbrugeraftaler er sædvanligvis defineret som en aftale en erhvervsdrivende indgår som led i sit er-
hverv, når den anden part hovedsagelig handler uden for sit erhverv, jf. lov om forbrugeraftaler, afta-
leloven, købeloven mv.
herbert nachbargauer er i relation til den indgåede værnetingsklausul at betragte som forbruger, og
er således ikke bundet heraf.
herbert nachbargauer har ikke indgået kundeaftalen med saxo bank med henblik på erhvervsmæssig
brug.
herbert nachbargauers indskud på kontoen i saxo bank kom fra almindelig opsparing med ønsket
om diversificering af investeringer.
herbert nachbargauers brug af saxo banks ydelser har i den grad været privat, idet han ønskede et
afkast af sine opsparede midler.
det forhold, at herbert nachbargauer har været i stand til at investere et større beløb gør ikke, at her-
bert nachbargauer bliver at anse for erhvervsdrivende i relationen til saxo bank.
det forhold, at herbert nachbargauer har gennemført mange handler har ikke betydning i relation til
vurderingen af, om han er at anse som forbruger. det skal derudover bemærkes, at herbert nachbar-
gauers handler er gennemført i henhold til fuldmagt først givet til devisenmanagement company, ef-
terfølgende actior capital idea gmbh og senere donaucapital wertpapier ag.
dette ændrer ikke på herbert nachbargauers status som forbruger i forhold til saxo bank, men forkla-
rer det ”betydelige antal handler”.
forbrugeren defineres gennem transaktionens formål, og herbert nachbargauers formål har været at
opnå bedst mulig forrentning af opsparede midler. ydelsen som saxo bank har leveret har været til
ikke-erhvervsmæssig anvendelse for herbert nachbargauer.
                                                    - 13 -
det relevante tidspunkt for vurderingen af herbert nachbargauers formål med oprettelsen af kunde-
aftalen i saxo bank er i 2006, hvor kundeforholdet blev indledt.
herbert nachbargauer åbnede kontoen i forbindelse med en formueforvaltningsaftale, hvor forvalte-
ren via en handelsfuldmagt skulle handle med valutaprodukter i henhold til den mellem herbert
nachbargauer og forvalteren indgåede aftale.
det skal bemærkes, at formueforvalterne har været introducing brokers hos saxo bank, og saxo bank
må i høj grad have lukreret på denne forretning.
herbert nachbargauer har ikke på tidspunktet for indledningen af kundeforholdet, eller på noget se-
nere tidspunkt, haft noget ønske om at drive erhvervsmæssig virksomhed i forbindelse med handel
med valuta.
saxo bank har bevisbyrden for, at den indgåede kundeaftale mellem herbert nachbargauer og saxo
bank ikke er forbrugeraftale.
saxo bank har ikke løftet denne bevisbyrde, idet det igen bemærkes, at det relevante tidspunkt for
denne vurdering er ved tidspunktet for oprettelsen af kundeforholdet, og ikke på noget senere tids-
punkt.
det eu-retlige forbrugerbegreb kan have forskellig betydning i de forskellig medlemsstater eftersom
det er et minimumsdirektiv. denne sag skal bedømmes efter dansk ret og den forståelse af forbruger-
begrebet, som følges af den danske domstole.
saxo bank har henvist til en række afgørelser fra eu-domstolen. ingen af de fremlagte afgørelser fra
eu-domstolen underbygger saxo banks synspunkt i denne sag, og de faktiske omstændigheder er i
høj grad usammenlignelige på nærværende sag.
derimod er der ingen holdepunkter i dansk ret om, at såfremt en forbruger ønsker afkast af sin for-
mue, så bliver man automatisk erhvervsdrivende.
saxo bank har så fremført det synspunkt, at handel med gearing (marginhandel) hos saxo bank er så
særligt, at det i sig selv gør en kundeaftale med saxo bank til en kommerciel aftale. dette synspunkt er
helt ubegrundet, og det bemærkes, at handel med valuta hos saxo bank foregår som marginhandel
samt at man afhængig af, hvilket valutakryds man handler i, som kunde skal opfylde marginkrav
fastsat af saxo bank.
igen bemærkes det, at vurderingen af, om herbert nachbargauer er forbruger skal ske fra det oprin-
delige aftaletidspunkt, hvorfor saxo banks betragtninger i omkring hyppighed, risikoprofil mv. ikke
har relevans for vurderingen af, om herbert nachbargauer ved aftaleindgåelsen var forbruger eller ej.
det må i øvrigt være ganske usandsynligt, at saxo bank ikke har været bekendt med, at saxo banks
introducing brokers bl.a. har tilbudt kunder den type forvaltningsaftale, som herbert nachbargauer
har indgået.
herbert nachbargauer har ved oprettelsen af sin kundeaftale givet saxo bank alle de oplysninger,
som saxo bank via egen kundeformular har ønsket. herbert nachbargauer har ikke givet saxo bank
anledning til at betragte kundeformularen, som ønske om at drive erhvervsmæssig virksomhed.
                                                   - 14 -
herbert nachbargauer må endvidere bestride saxo banks bemærkninger omkring, hvem der har op-
søgt hvem. det væsentlige er i øvrigt, at saxo bank har rettet sin virksomhed og markedsføring mod
almindelige kunder, herunder i østrig, hvor herbert nachbargauer er hjemmehørende.
saxo banks forretningsmodel er at tilbyde privat personer at handle forskellige finansielle instrumen-
ter. saxo banks vision er at forandre måden man investerer på ved at give helt almindelige mennesker
mulighed for at handle en lang række finansielle instrumenter. ligeledes er de almindelige forret-
ningsbetingelser i høj grad møntet mod forbrugere, idet de almindelige forretningsbetingelser bl.a.
angiver, at handelsplatformen er under tilsyn af forbrugerombudsmanden i danmark (pkt. 28), at
kunder kan klage til pengeinstitutankenævnet (pkt. 29) mv.
saxo banks synspunkter om, at valutahandel i sig selv medfører et erhvervsmæssigt formål bestrides
tillige.
saxo bank har gjort et komplekst produkt tilgængeligt for handel for sine kunder. en forbruger er ikke
afskåret fra, eller bliver dermed erhvervsdrivende, ved at handle et komplekst produkt eller ved at
ønske fortjeneste. tværtimod er forbrugeren/detailkunden tillagt en højere grad af beskyttelse, jf. lov
om finansiel virksomhed, investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, bekendtgørelse om risikomærkning af
investeringsprodukter mv.
at investorbeskyttelsesbekendtgørelsen mv. også finder anvendelse fremgår eksempelvis af sagens bi-
lag 11, ligesom herbert nachbargauer i saxo banks systemer var klassificeret som detailkunde.
ligeledes er der ikke hjemmel i hverken værdipapirhandelsloven eller lov om finansiel virksomhed til
at anse valutahandel, som et særegent produkt. værdipapirbegrebet dækker mange forskellige pro-
dukter, hvor værdipapirhandleren så har en pligt til at risikomærke produkterne.
saxo bank har tillige indtaget det standpunkt, at rom-i forordningens undtagelser til lovvalgsbe-
stemmelser inden for forbrugerkontrakter er gældende, da vi har at gøre med rettigheder og forplig-
telser, der udgør et finansielt instrument.
det skal erindres om, at det vi har med at gøre i sagen, er en aftale mellem herbert nachbargauer og
saxo bank omkring førstnævntes oprettelse som kunde i banken, dvs. en ganske almindelig kundeaf-
tale, hvor kunden mod betaling kan benytte bankens finansielle tjenesteydelser.
kundeaftalen mellem saxo bank og herbert nachbargauer er grundlaget for nærværende sag.
ligeledes bestrides saxo banks synspunkter omkring drift af en multilateral handelsfacilitet.
handel mellem herbert nachbargauer og saxo bank er med saxo bank som principal/modpart og
dermed herbert nachbargauers aftalepart.
saxo banks bemærkninger omkring rom-i forordningen og dennes mulige indflydelse på fortolknin-
gen af forbrugerbegrebet må i det fulde afvises at have relevans for nærværende sags problematik.
i øvrigt bemærkes, at sagerne skal bedømmes efter dansk ret, herunder den forståelse af forbrugerbe-
grebet som følges af de danske domstole. saxo banks fremlæggelse af 62 siders oversættelse af domme
fra en polsk domstol er uden relevans for nærværende sag.
                                                 - 15 -
for herbert nachbargauer, som hverken taler dansk eller engelsk, vil det endvidere være uforholds-
mæssigt byrdefuldt, økonomisk og menneskeligt, at skulle føre sin sag mod saxo bank ved de danske
domstole, hvorfor sagen skal afvises.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
herbert nachbargauer indgik den foreliggende aftale med saxo bank i august 2010, hvilket
gav ham mulighed for at benytte bankens online handelsplatform til at spekulere i bl.a. valu-
ta med banken som direkte modpart.
i forbindelse med aftaleindgåelsen accepterede nachbargauer bankens almindelige forret-
ningsbetingelser, herunder en værnetingsaftale hvorefter sø- og handelsretten som ud-
gangspunkt har enekompetence til at træffe afgørelse i parternes tvist.
spørgsmålet i denne delafgørelse er, om nachbargauer er bundet af værnetingsaftalen, hvil-
ket han ikke er, hvis han er forbruger i domsforordningens forstand, dvs. hvis han har ind-
gået aftalen med henblik på brug, der må anses for at ligge uden for hans erhvervsmæssige
virksomhed, jf. artikel 17, stk. 1, og artikel 19 i domsforordningen (forordning nr. 1215/2012
af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af rets-
afgørelser på det civil- og handelsretlige område).
ved afgørelsen af, om nachbargauer er forbruger eller ej, skal det for det første bemærkes, at
begrebet ”forbruger” i domsforordningen – af hensyn til at sikre en ensartet anvendelse af
reglerne i hele eu – skal betragtes som et selvstændigt begreb, som først og fremmest skal
fortolkes ud fra forordningens opbygning og formål, jf. herved om det tilsvarende begreb i
den tidligere domskonvention ef-domstolens dom af 3. juli 1997 i sagen c-269/95, benincasa
mod dentalkit. af denne afgørelse fremgår endvidere, at bestemmelsen om forbrugere kun
skal gælde for private endelige forbrugere, som ikke driver forretnings- eller erhvervsmæs-
sig virksomhed.
afgørelsen om, hvorvidt en person skal anses for forbruger – hvilket begreb skal fortolkes
snævert – beror på den pågældendes status i relation til en bestemt kontrakt, sammenholdt
                                             - 16 -
med dennes karakter og formål, og ikke på personens subjektive forhold. alene kontrakter,
der er indgået med henblik på at dække en persons private, personlige forbrug er omfattet af
de bestemmelser, der skal sikre forbrugeren beskyttelse som den forudsætningsvis økono-
misk svagere part. den særlige beskyttelse, som er sigtet med disse bestemmelser, savner
begrundelse i forbindelse med kontrakter, der har erhvervsmæssigt formål, uanset om dette
måtte være tænkt for fremtiden. den særlige beskyttelsesordning for forbrugere omfatter så-
ledes alene kontrakter, der er indgået uden for rammerne og uafhængigt af enhver aktuel el-
ler fremtidig erhvervsmæssig virksomhed eller hensigt, jf. herved i det hele ef-domstolens
dom i ovennævnte sag, benincasa mod dentalkit, præmis 15-18.
nachbargauer indsatte i august 2010 som privatperson 120.000 euro på sin konto hos saxo
bank og gav samtidig fuldmagt til en professionel formueforvalter med henblik på, at denne
skulle handle i hans navn over for saxo bank. den 14. januar 2015 (dagen før kursen på den
schweiziske franc steg voldsomt) havde han et samlet indestående på ca. 115.000 euro.
nachbargauers investering var gearet lidt mere end 13 gange, hvilket vil sige, at der på hans
konto på basis at et indestående på omkring 115.000 euro på det tidspunkt var taget positio-
ner i valutaprodukter, som udsatte ham for tabsrisiko på omkring 1.529.000 euro. i løbet af
de ca. 4 år og 4 måneder, han havde kontoen, var der gennemført 38.371 handler med valu-
taprodukter på kontoen (gearet handel). det må lægges til grund, at der er tale om komplek-
se finansielle produkter forbundet med høj risiko, hvilket også fremgår af aftalegrundlaget.
nachbargauer etablerede således ved aftaleindgåelsen med saxo bank mulighed for løbende
at købe og sælge komplekse finansielle produkter for beløb mange gange større end sit ind-
skud.
retten finder under disse omstændigheder, at nachbargauer ikke kan anses for at have ind-
gået kontrakten med saxo bank uden for rammerne og uafhængigt af enhver fremtidig er-
hvervsmæssig virksomhed eller hensigt. der er herefter ikke grundlag for at tilsidesætte den
værnetingsaftale, som han har indgået med saxo bank. det bemærkes herved, at det ikke gør
nogen forskel for bedømmelsen af kontraktforholdet mellem nachbargauer og saxo bank, at
nachbargauers handler på kontoen er foretaget af en fuldmægtig.
                                                - 17 -
sagens resultat bliver herefter, at sagen som påstået af saxo bank skal fremmes i realiteten.
                                        thi bestemmes:
sagen fremmes i realiteten.
mette skov larsen                  mads bundgaard larsen             claus forum petersen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                              sø- og handelsretten, den 06-03-2017
                                  marianne alenkær-jørgensen
                                        kontorfuldmægtig