text:
 kam
                                      udskrift
                                           af
                      sø- & handelsrettens retsbog
                                     ____________
den 16. november 2017, kl. 10:00 blev skifteretten sat af dommerfuldmægtig kasper mad-
sen.
der foretoges:
b-331-16
                                 s under konkurs
                                 (advokat nicolai christen dyhr)
                                 mod
                                 x
                                 (advokat jesper rasmussen (besk.))
ingen var mødt.
skifteretten afsagde
                                      kendelse:
                                                -2-
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s.
kurator, advokat nicolai dyhr, har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i 3
år.
x har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en kor-
tere periode end 3 år.
oplysninger i sagen
s er stiftet den 7. april 2003, og x har i hele perioden frem til afsigelsen af konkursdekretet
den … 2015 været registreret som indehaver og fuldt ansvarlig deltager i virksomheden. sel-
skabets registrerede formål var at drive tømrer- og bygningssnedkervirksomhed.
s blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 2. oktober 2015 fra selskab 1 taget
under konkursbehandling den … 2015, hvor advokat nicolai dyhr blev udpeget som kura-
tor.
selskab 2 blev den … 2015 stiftet af selskab 3 ved p1, som er x’ ægtefælle.
det fremgår af dekretretsbogen af … 2015 fra sø- og handelsrettens skifteret, at x under
strafansvar om sine aktiver oplyste, at der fandtes et sommerhus og en andelsbolig og ikke
yderligere.
kurator erfarede efterfølgende via en orientering fra 3f den … 2015, at der tillige fandtes et
igangværende arbejde på adressen … i dyssegård, hvor x og hans ansatte fortsatte med at
arbejde på opgaven efter konkursdekretets afsigelse uden at have orienteret kurator. x havde
                                                     -3-
forinden været til møde med kurator den … 2015, hvor arbejdet ej heller blev omtalt. kurator
tog efter orienteringen fra 3f til adressen og besigtigede byggepladsen, standsede arbejdet og
sikrede de aktiver, der var på adressen. der blev på kurators foranledning gennemført en
stadeopgørelse, som førte til indgåelsen af en aftale med bygherren om betaling af 115.000 kr.
inkl. moms for udført arbejde samt for de materialer, der henlå på byggepladsen. derudover
indgik kurator aftale om salg af alt stilladsmateriale for 97.500 kr. og værktøj for 25.000 kr.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
3.121.824,69 kr., hvoraf 1.437.485,02 kr. vedrører krav anmeldt af skat. kravet i medfør af
konkurslovens § 97 udgjorde tidligere 5.217.638,52 kr., men er efterfølgende nedskrevet i takt
med realisation af aktiver, som en kreditor med krav i denne konkursklasse havde pantesik-
kerhed i.
skifteretten har den 12. september 2016 taget kurators indstilling om at indlede konkurska-
rantænesag mod x til følge.
sø- og handelsrettens skifteret afsagde den … 2017 dom i en sag mellem nogle tidligere an-
satte i s, som havde anlagt sag mod selskab 2 under likvidation med påstand om, at deres
løntilgodehavender kunne rettes mod selskab 2 under likvidationen, herunder idet der forud
for konkursen efter deres opfattelse var sket en virksomhedsoverdragelse fra s til selskab 2.
sø- og handelsrettens skifteret gav lønmodtagerne fuldt medhold i den anlagte sag.
forklaringer
der er under sagen afgivet partsforklaring af x.
x blev foreholdt sin forklaring afgivet i skifteretten i forbindelse med en anden sag (bilag 17),
hvoraf fremgår følgende:
       ”x har forklaret blandt andet, at han er gift med p1, hvilket han også var tilbage i 2015. s
       var et entreprisefirma, som udførte tømrer- og mureropgaver samt andre diverse opga-
                                               -4-
ver. han har været selvstændig siden 2003. selskab 2 kom i gang ved, at der over en læn-
gere periode var lavet flere tage, og de ønskede at fremstå mere professionelle. det var
p1, der skulle stå som stifter og direktør, således at hvis der skete noget med s, var de
sikret den vej igennem. der er dog ingen sammenhæng mellem datoen for konkursdekre-
tets afsigelse og datoen for det nystiftede selskab. det er helt tilfældigt. han kunne jo ikke
vide, hvilken dag, han endte med at blive erklæret konkurs. de fik hjælp til stiftelsen via
en advokat, han fandt på nettet. det tog dem nogle dage fra henvendelsen, og indtil sel-
skabet var stiftet.
han blev erklæret konkurs den … 2015. en advokat fra horten blev udpeget som kura-
tor. entreprisen på … var en tagentreprise, hvor taget skulle skiftes. de fortsatte arbejdet
efter dekretets afsigelse som en service over for kunden og af hensyn til årstiden mv. han
ønskede at behandle kunden pænt og ordentligt. han talte ikke med kurator omkring
dette.
der var et lille møde med medarbejderne den dag, han gik konkurs. der blev talt om sta-
tus samt generelt. han havde ikke fortalt dem noget inden dekretet. han vidste som
nævnt ikke, hvornår det ville ske. han kan ikke huske, hvornår han fik besked om møde-
tidspunktet for mødet i skifteretten. han kan heller ikke huske, om det var før eller efter,
han bad en advokat om hjælp til stiftelse af selskab 2. de mødtes uformelt på gaden, hvor
han bor. han bad dem om at fortsætte opgaven for at udvise ansvarlighed over for kun-
den. han talte ikke om fastansættelse i selskab 2. han oplyste, at han forventede og hå-
bede på at videreføre byggesagen efter aftale med konkursboet, og at de ville høre nær-
mere.
de ansatte fortsatte derefter arbejdet på …. han var ikke selv til stede. de spurgte ham
ikke ind til løn. de var betroede medarbejdere, og de stolede på hinanden. de kørte efter
dekretets afsigelse i de samme biler påtrykt ”s”. kort tid efter dekretet blev han bedt om
at aflevere alt vedrørende de leasede biler. konkursboet tog den anden bil. han kan ikke
huske datoen.
han oplyste kunden, at situationen var kedelig, og at stadet af entreprisen var uheldig.
han ville finde ud af at komme videre, og hvordan det skulle håndteres. kunden var lidt
i chok. efter orienteringen af medarbejderne arbejdede de som nævnt videre på …, hvor
                                                     -5-
       de på et tidspunkt blev antastet af kurator på pladsen. han var der ikke selv. han hørte
       først om det senere på eftermiddagen, hvor han blev ringet op af kurator. de stoppede
       med at arbejde, fra kurator havde været der. det kan godt passe, at datoen var den …
       2015. kurator var der i alt fald ikke den … 2015. der gik et stykke tid.
       han lovede medarbejderne at prøve at finde en løsning med dem. de spurgte ikke nær-
       mere ind til deres status, så det blev der ikke rigtig talt om. de rykkede ikke for deres løn
       eller nyt arbejdstøj. advokaten fra kurators kontor ringede ham på et tidspunkt op og
       spurgte, hvad der var gang i. konkursboet tog dernæst bilen og noget værktøj.
       der har aldrig været drift i selskab 2. det stoppede nærmest, før det kom i gang. selskab
       2 har ikke købt noget, og der har ikke været forhandlinger herom med konkursboet.
       han blev udspurgt om aktiver på skifteretsmødet. han mindes ikke, at han fortalte kura-
       tor om entreprisen på ….
       i dag laver han tagrender som lønmodtager. han har ikke efter dette forløb været selv-
       stændig.”
x har vedstået denne forklaring i sin helhed og derudover forklaret blandt andet, at han fra
2003 og fremefter drev en helt almindelig tømrervirksomhed. i 2014-15 var firmaet blevet
meget større, og der var i gennemsnit ansat 18-20 medarbejdere, og omsætningen var mellem
10-15 mio. kr. om året. han omdøbte firmanavnet til ”s”, efter at firmaet oprindeligt hed
”firma 1”. dette var navnlig for at fremstå mere professionel, men også fordi firmaet i for-
bindelse med navneændringen begyndte at påtage sig lidt større opgaver, hvor firmaet var
hovedentreprenør på større byggesager.
adspurgt omkring firmaets økonomiske situation i årene 2013-15 forklarede han, at de var
involveret i en større byggeopgave i rødovre, som gik dårligt, idet de ikke helt fik det, de var
blevet lovet. økonomien begyndte at skrante, men han vil ikke sige, at det gik decideret dår-
ligt. gælden begyndte at opstå stille og roligt ved, at kreditorerne ikke blev betalt, hvilket
også var forudsætningen for firmaets indtjening i denne periode. han kan ikke huske, præ-
cist hvornår restancerne begyndte at stige, men det skete periodevis i 2014-15. han havde ik-
                                               -6-
ke overvejet, at det skulle ende med, at virksomheden blev erklæret konkurs, men han holdt
møder med rådgivere og gode samarbejdspartnere om, hvordan de kom videre. han var
godt klar over, at virksomheden ikke kunne betale alle dens regninger, efterhånden som de
blev modtaget.
adspurgt omkring et kontoudtog vedrørende virksomhedens mellemværende med selskab
4 forklarede han, at det bølgede op og ned, hvor stor gælden til dem var. han syntes, det så
stabilt ud og mente, at de ville kunne betale deres regninger. han holdt også et møde selskab
4 omkring afvikling af gælden, men pludselig modtog de et krav med en kæmpestor rente-
post oveni, hvilket ikke kunne honoreres. han indså først alvoren, da han sad til retsmødet i
skifteretten, der endte med afsigelsen af konkursdekretet. det var ikke, fordi han prøvede at
snige sig uden om, men han antog, at det kørte fint indtil da, idet virksomheden løbende
havde gang i 5-7 større byggesager.
adspurgt omkring et stillads leveret til entreprisen på … i dyssegård forklarede han, at det
blev købt på kredit 2-4 uger forinden leveringen, og at der havde været drøftelser herom helt
siden sommeren op til, at leveringen fandt sted. han forventede helt klart, at virksomheden
kunne betale fakturaen for stilladset.
i skifteretten, umiddelbart efter konkursdekretets afsigelse, oplyste han ikke kurator eller
skifteretten omkring den verserende entreprise på … i dyssegård, selv om han blev spurgt
ind til igangværende arbejder. årsagen var, at han følte et ansvar over for den pågældende
kunde, da der var tale om en tagentreprise på et kritisk tidspunkt på året. han havde en god
dialog med kunden og ønskede at opføre sig pænt over for vedkommende. direkte adspurgt,
hvem han havde tænkt skulle have pengene for det arbejde, der var udført på tidspunktet for
konkursdekretets afsigelse, forklarede han, at det skulle s og dermed ultimativt ham selv.
videre adspurgt, om ikke beløbet rettelig tilkom konkursboet, forklarede han, at meningen
var, at han selv skulle have pengene for arbejdet, som skulle færdiggøres. derefter ville han
sammen med kurator finde en løsning. han agtede også selv at finansiere lønningerne til
medarbejderne på entreprisen. han tænkte også, at han ville vise det hele til kurator, når
denne kom på byggepladsen, hvorefter der skulle laves staderapport mv.
                                                      -7-
som han erindrer det, var der ikke andre entrepriser i gang end den omtalte på … i dysse-
gård. han kan ikke huske, at han i skifteretten blev spurgt ind til, om virksomheden som ak-
tiv havde noget værktøj. der blev spurgt ind til hans og virksomhedens øvrige aktiver.
han stod selv for bogføringen, men han havde et system samt et firma til at hjælpe sig. han
modtog en saldobalance en gang om måneden. han kan ikke huske, hvornår han sidste gang
modtog sådan en. det var også ham, der i samarbejde med hallerupnet stod for at betale
regninger, hvilket tilsvarende gjaldt for moms, a-skatter mv. han undlod at betale sidst-
nævnte grundet manglende økonomisk mulighed herfor. virksomheden havde en driftskre-
dit på 500.000 kr., som han husker det. der ville ikke via denne kreditfacilitet være træk-
ningsret til at kunne betale det til skat skyldige beløb på én gang.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument,
hvoraf fremgår blandt andet:
”x var ejer, direktør i og daglig leder af s helt frem til konkursen og således inden for ét år før fristda-
gen den … 2015.
det gøres gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til deltagelse i le-
delsen af en erhvervsvirksomhed, idet:
      •   x, da det stod klart at virksomheden var insolvent og ville blive erklæret konkurs, ikke
           handlede loyalt overfor selskabets kreditorer men tværtimod forsøgte at sikre sig selv bedst
           muligt                på                 bekostning               af               kreditorerne.
      •   x overdrog en igangværende entreprise samt varelager og værktøj til et af hans hustru til
           formålet nyoprettet selskab (selskab 2) uden skriftlig aftale, uden orientering til omverde-
           nen og uden betaling af købesum herfor. der henvises i denne sammenhæng til den som bi-
           lag            17          fremlagte              dom           i          sag            o-1-16.
      •   måtte retten lægge til grund, at der ikke er tale om en overdragelse af den igangværende en-
           treprise samt varelager og værktøj til et af hans hustru ejet selskab (selskab 2), gøres det
           subsidiært gældende, at effekterne søgtes skjult og unddraget kreditorerne.
                                                           -8-
       •    den overdragne / skjulte entreprise samt varelager og værktøj repræsenterede en værdi på
             ca. 240.000 kr. (inkl. moms).
       •    x ikke oplyste om de foretagne dispositioner eller de overdragne værdier ved mødet i skif-
             teretten til behandling af konkursbegæringen, men tværtimod oplyste at der ikke fandtes
             andre aktiver end et sommerhus og en andelsbolig.
       •    x heller ikke efterfølgende oplyste kurator om de foretagne dispositioner eller værdier, og
             kurator blev således først bekendt hermed ved en henvendelse fra fagforeningen 3f (bilag
             4).
       •    det anførte udgør groft uforsvarlig forretningsførelse jf. bl.a. karnovs noter til konkurslo-
             vens § 157:
          "som typiske eksempler på groft uforsvarlig forretningsførelse nævner motiverne nævnes bety-
          delige køb på kredit eller forudbetalinger fra kunder kombineret med manglende bogføring i en længere
          periode og/eller helt utilstrækkelig økonomistyring, fortsættelse af virksomhedens drift, selv om den på-
          gældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab, og salg af virksomhe-
          dens aktiver til underpris, eller uden at der sker en reel betaling af købesummen, på et tids-
          punkt hvor den pågældende måtte indse, at virksomheden var eller ved salget blev insolvent."
          (min fremhævelse).
det gøres videre gældende, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og er uegnet til delta-
gelse i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, idet:
       •    x fortsatte virksomheden uanset han jf. bilag 7 - 12 gennem lang tid havde store overfor-
             faldne kreditorkrav og således en ganske utilstrækkelig økonomistyring.
       •    x foretog betydelig indkøb på kredit i tiden op til konkursen, herunder efter at det stod
             klart, at der ville indtræffe konkurs.
       •    x fik således på konkursboets fristdag, den … 2015, leveret et nyt stillads til kr. 131.250 på
             adressen …, dyssegård (stilladset er en del af de aktiver som forsøgtes unddraget konkurs-
             boet). fakturaen for stilladset er fremlagt som en del af bilag 11. stilladset ses på billederne
             fremlagt som bilag 5.
       •    det anførte udgør groft uforsvarlig forretningsførelse jf. bl.a. karnovs noter til konkurslo-
             vens § 157:
       "som typiske eksempler på groft uforsvarlig forretningsførelse nævner motiverne nævnes
       betydelige køb på kredit eller forudbetalinger fra kunder kombineret med manglende bogfø-
       ring i en længere periode og/eller helt utilstrækkelig økonomistyring, fortsættelse af virksom-
       hedens drift, selv om den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre bety-
                                                      -9-
     delige tab, og salg af virksomhedens aktiver til underpris, eller uden at der sker en reel betaling af
     købesummen, på et tidspunkt hvor den pågældende måtte indse, at virksomheden var eller ved sal-
     get blev insolvent." (min fremhævelse).”
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf
fremgår blandt andet:
     ”det bestrides, at sagsøgte var direktør i s.
     det er imidlertid korrekt, at sagsøgte var ejer og ansvarlig leder af s.
     grundlæggende bestrides det, at sagsøgte har udvist grov uforsvarlig forretningsførelse, og at
     sagsøgte ikke må anses for at være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
     det bestrides, at sagsøgte skulle have handlet illoyalt overfor virksomhedens kreditorer,
     og/eller at sagsøgte skulle have forsøgt at sikre sig selv bedst muligt på bekostning af kredito-
     rerne.
     ligeledes bestrides det, at sagsøgte skulle have foretaget overdragelse af en igangværende en-
     treprise samt varelager til selskab 2.
     det bestrides ligeledes, at eventuelle aktiver skulle have været forsøgt skjult og unddraget for
     kreditorerne.
     herudover bestrides det, at sagsøgte skulle have givet urigtige eller ufyldestgørende oplysnin-
     ger i forbindelse med sagens behandling i skifteretten.
     det bemærkes i den forbindelse, at der ved skifteretsmødet, jf. bilag 2, ikke er spurgt ind til
     igangværende arbejder eller driftsmidler på byggepladser.
     endelig bestrides det, at sagsøgte skulle have udvist groft uforsvarlig forretningsførelse ved at
     fortsætte virksomhed med overforfaldne kreditorkrav og utilstrækkelig økonomistyring.
                                                  - 10 -
       ligeledes bestrides det, at sagsøgte på en groft uforsvarlig måde har foretaget indkøb på
       kredit op til konkursen.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
x blev den … 2015 taget under konkursbehandling med fristdag den … 2015, og fristen i
konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den … 2014. x var i hele virksomhedens levetid
registreret som indehaver og fuldt ansvarlig deltager.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
3.121.824,69 kr., hvoraf 1.437.485,02 kr. vedrører krav anmeldt af skat.
skifteretten lægger i medfør af sø- og handelsrettens dom af … 2017 til grund, at x kort før
konkursen initierede, at selskab 2, for hvilket selskab hans hustru var registreret som direk-
tør og ultimativ indehaver, men hvor den reelle leder efter hus-truens forklaring var x, blev
stiftet bl.a. med det formål at overtage en igangværende entreprise inklusive materialer,
værktøj, stilladsmateriel mv. til en samlet værdi af cirka 240.000 kr. inklusive moms. når
ovenstående sammenholdes med x’ forklaring i nærværende sag om, at værdien af allerede
udført arbejde på omhandlede entreprise samt indtjeningen ved at færdiggøre entreprisen
mv. skulle tilfalde s og dermed ultimativt ham selv, finder skifteretten, at x har forsøgt at
unddrage væsentlige dele af sine aktiver til skade for kreditorerne. at x ifølge sin egen for-
klaring agtede at finde en efterfølgende løsning med kurator, kan ikke ændre på denne vur-
dering.
skifteretten lægger endvidere til grund, at virksomheden i tiden op til konkursen har und-
ladt at foretage afregning af væsentlige beløb til skat samt andre kreditorer, herunder den
kreditor, hos hvem man umiddelbart før dekretets afsigelse købte et stillads på kredit uden
rimelig udsigt til at kunne honorere modydelsen herfor.
skifteretten finder således, at x har således tilsidesat de pligter, der påhviler ledelsen i med-
før af lovgivningen.
                                                  - 11 -
på denne baggrund finder skifteretten, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og
derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
skifteretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1
og 2.
da der er forløbet mere end to år fra konkursdekretets afsigelse, fastsættes karantæneperio-
den til to år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
efter resultatet skal x erstatte statskassens udgifter som nedenfor bestemt, jf. konkurslovens
§ 165, stk. 1 og stk. 2.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat nicolai dyhr, et vederlag på 28.000 kr. med tillæg af moms, i
alt 35.000 kr., og der tillægges x’ beskikkede advokat, advokat jesper rasmussen, et salær på
22.000 kr. med tillæg af moms, i alt 27.500 kr.
x skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens førelse med i alt 62.500 kr. in-
klusiv moms.
sagen sluttet.
skifteretten hævet.
              - 12 -
       kasper madsen
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den