text:
dom
afsagt den 27. april 2016
rettens nr. 60-678/2016
politiets nr. 1200-76317-00003-15
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …
der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 24. februar 2016.
t er tiltalt for røveri af særlig grov beskaffenhed efter straffelovens § 288, stk. 2, jf. stk. 1, nr.
1 og under særlig skærpende omstændigheder vold af særlig rå, brutal eller farlig karakter
efter straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, ved den 22. juli 2015 kl. ca. 07.30, som
tidligere straffet for vold, ved vold eller trussel om vold for derigennem at skaffe sig
uberettiget vinding, at være trængt ind i et privat hjem på adressen ...vej 3b i kalundborg,
hvor han spurgte om ejendommens beboer f havde penge eller lignende, hvorefter han slog f
flere gange i ansigtet og på kroppen, og slog f i ansigtet med en stegepande, hvorefter tiltalte
undløb fra stedet medbringende en saks tilhørende f.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængsel.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at tiltalte i medfør af
udlændingelovens § 22, nr. 1 og 6, og § 32, stk. 3, udvises med indrejseforbud for bestandig.
t har nægtet sig skyldig.
t har nedlagt påstand om, at en eventuel udvisning gøres betinget.
f har påstået, at tiltalte skal betale 1.900 kr., subsidiært 760 kr., i godtgørelse for svie og
smerte med tillæg af procesrente fra den 17. maj 2016.
f har herudover taget forbehold for yderligere erstatning, herunder for varigt men, yderligere
sygeperiode, psykologhjælp, medicinudgifter mv.
tiltalte har bestridt erstatningspligten, men anerkendt kravets størrelse.
forklaringer
der er under hovedforhandlingen afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne f, a, b, ...2,
frederik torp petersen fra retsgenetisk afdeling, kriminaltekniker esben bager,
kriminalassistent bjarne korsgaard og d.
                                                - 2 -
f er videoafhørt i sit hjem den 17. november 2015. videoafhøringen er afspillet under
hovedforhandlingen.
vidnet cs forklaring til politiet den 22. juli 2015 er i medfør af retsplejeloven § 871, stk. 5,
oplæst under hovedforhandlingen.
t har forklaret, at han i sommeren 2015 boede i kalundborg. han boede hos sin fætter og
fætterens kammerat, indtil han fik lejligheden i ...gade. det kan godt passe, at han overtog
lejligheden i ...gade i juli 2015. hans kammerat ...1 boede også i lejligheden, men var der kun
sjældent. han og ...1 var der aldrig samtidig. tiltalte modtog uddannelseshjælp, mens han
søgte læreplads som klejnsmed.
forevist fotomappe optaget i forbindelse med ransagning af tiltaltes adresse, ...gade 20b,
4400 kalundborg, ekstrakt 1, side 112-118, har tiltalte forklaret, at lejligheden så ud, som vist
på fotografierne. han havde ikke fået så mange møbler endnu. der var kun én seng i
lejligheden, som både han og ...1 benyttede skiftevis. tiltalte opbevarede sit tøj hos sin ven
...2. han fik vasket tøj hos ...2 og sov nogen gange hos ...2.
han kender ikke adressen ...vej 3b. han hørte først om adressen i forbindelse med
grundlovsforhøret. han kender ikke f, og han har aldrig set ham.
natten mellem den 21. og 22. juli 2015 var han i byen med nogle venner. han husker ikke,
om han var i byen i holbæk eller i kalundborg. han var sammen med nogle venner. han
husker ikke hvem. han er sikker på, at en af dem var ...1. han var i byen indtil middagstid
dagen efter, hvor han tog hen til ...2. hvis han var i byen i kalundborg, var det på ... pub, der
har længe åbent. nogen gange blev pubben holdt åben for tiltalte og hans venner efter den
almindelige åbningstid. den pågældende nat var han nok til morgenfest et eller andet sted.
hvis han var i byen i holbæk, tog han fra stationen og hjem til ...2. han husker, at han tog
hjem til ...2 og var der en time, hvorefter han tog hjem til sig selv og tog et bad og skiftede tøj.
derpå tog han tilbage til ...2.
forevist fotos fra fotomappe vedrørende undersøgelse af beklædning, ekstrakt 4, side 109,
111 og 112, har tiltalte forklaret, at han havde lånt de grønne shorts af ...2. bukserne og trøjen
var tiltaltes. tiltalte havde sit tøj hjemme hos ...2, for der opholdt han sig mest, og han
vaskede hos ...2. han gik altid over til ...2, når han skulle skifte tøj.
...2 og tiltalte hørte om overfaldet i fjernsynet samme dag. han var hos ...2 hele dagen eller i
byen med sine venner. da han blev anholdt, var han i herning for at besøge sine forældre.
hans venner havde fortalt ham, at politiet havde været hjemme hos ham, og at de ledte efter
ham. han troede, politiet ledte efter ham, fordi han var eftersøgt til afsoning af en dom. han
skulle have afsonet 40 dages fængsel, men var udeblevet fra afsoning. han tog til herning,
fordi han ville nå at sige farvel til sine forældre, inden han skulle afsone. han havde ikke set
dem i to år. han blev anholdt på en bagvej til nogle boligblokke i et parklignende område. da
han blev anholdt, havde han tabt sin pung og sin doro mobiltelefon. han havde det på sig, da
han var hos sin mor.
foreholdt fotos af pung, foto af findested for pung og kort over området, hvor pungen blev
fundet, ekstrakt 1, side 126, 130 og 132, har tiltalte forklaret, at han må have tabt sin pung og
sin telefon. han havde ikke smidt tingene væk for ikke at blive identificeret.
                                                - 3 -
forevist fotos af røde converse sko, ekstrakt 1, side 145-147, har tiltalte forklaret, at de røde
converse sko tilhører ham. skoene er størrelse 40. han kan godt se på fotoet, at skoene er
størrelse 39,5. det er forskelligt, hvilken skostørrelse han bruger. det kommer an på mærket.
oftest bruger han størrelse 40 eller 41.
han ryger prince. han kender ikke nogen, der ryger skjold, og han gør det heller ikke selv.
adspurgt af forsvareren har tiltalte forklaret, at han var ca. 5 år, da han kom til danmark. han
er vokset op i herning. i sommeren 2015 havde han mange forskellige sko, som han brugte.
han går ikke i damesko.
foreholdt rapport vedrørende sportsmaster, ekstrakt 4, side 85, hvoraf det fremgår, at nike
free tr fit 5 sko alene er produceret som damemodel, har tiltalte forklaret, at han ikke har
gået med de pågældende nike sko.
forevist fotos af sine fødder og af sine fødder ved siden af nike sko, ekstrakt 4, side 88 og 94,
har tiltalte forklaret, at politiet bad ham tage skoene på. det var svært at få dem på. skoene
var alt for små også uden såler og med åbne snørebånd. han havde ikke set skoene, før
politiet viste ham dem.
adspurgt af anklageren har tiltalte forklaret, at han var fuld den nat, han var i byen. han tager
ikke stoffer og havde ikke taget stoffer. han drak nok mange øl, og så husker han ikke så
godt. det er nok på grund af alkohol, at han ikke husker så meget fra natten mellem den 21.
og 22. juli 2015.
f har under hovedforhandlingen supplerende forklaret, at han ikke kan huske, hvordan
gerningsmanden så ud. gerningsmanden kom bare ind. han troede, gerningsmanden var
hjemmehjælper. han låser altid dørene, men om morgenen låste han op, så hjemmehjælperen
b kunne komme ind lidt senere. han husker ikke gerningsmandens hudfarve. han husker, at
gerningsmanden slog ham et par gange i hovedet med panden og et par gange i brystet. der
var blod foran på ham.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 20, nederst, hvorefter vidnet til
politiet skulle have forklaret, at gerningsmanden var etnisk dansk af udseende, ca. 35 år og
havde fuldskæg, har vidnet forklaret, at han tror, han forklarede således til politiet. han
husker det ikke i dag.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 23, tredje afsnit, hvorefter vidnet
til politiet skulle have forklaret, at gerningsmanden var en udenlandsk mand omkring 35 år
med kortklippet sort fuldskæg, sort hår og ca. 170 cm høj og dansktalende, har vidnet
forklaret, at han ikke kan huske, hvordan gerningsmanden så ud. han husker ikke, om han har
forklaret sådan til politiet.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 26, nederst, hvorefter vidnet til
politiet skulle have forklaret, at gerningsmanden havde oplyst, at han var 35 år, talte dansk
med accent, havde meget brun hud, ikke dansker, sort hår og skæg, har vidnet forklaret, at han
ikke husker, om han forklarede sådan til politiet. han husker ikke, hvordan gerningsmanden
så ud.
                                                - 4 -
foreholdt afhøringsrapport af 25. juli 2015, ekstrakt 2, side 32, øverst, hvorefter vidnet til
politiet skulle have forklaret, at gerningsmanden var ca. 35 år, ikke dansk/udlænding, meget
brun, sorthåret, havde fuldskæg, var ca. samme højde som vidnet og talte et dårligt dansk, har
vidnet forklaret, at han ikke husker, hvordan gerningsmanden så ud.
da gerningsmanden gik, manglede der en saks. det var en ca. 20 cm lang grå saks, han brugte
i køkkenet. han tror, at gerningsmanden tog den, for bagefter kunne han ikke finde den.
gerningsmanden havde på et tidspunkt fat i den, hvorefter han lagde den fra sig igen på
bordet. vidnet har efterfølgende fundet saksen i køkkenet. han husker ikke, hvornår han fandt
saksen igen. det er længe siden. han ved ikke, hvor saksen er henne nu. han har ikke set den
siden. han har en anden saks nu, fordi den grå er væk.
adspurgt af forsvareren og foreholdt afskrift af indenretlig afhøring, ekstrakt 2, side 85, afsnit
6, hvoraf fremgår, at vidnet under afhøringen forklarede, at gerningsmanden havde skæg,
briller på og hat på, har vidnet forklaret, at han ikke husker, hvordan brillerne så ud. det var
en sort strikhue.
hans kammerater ...3 og ...4 kommer en gang om ugen og spiller kort, men det er længe siden
sidst. de spiller nogle gange om torsdagen. man kan ikke købe øl hos vidnet. når ...3 er på
besøg, kan han få en øl uden at betale. han får også en sodavand, når han er hos ...3.
a har forklaret, at hun bor tæt på f. der går en lille sti op til ...vej, fra hvor hun bor. stien
forløber øst for fs hus. hun vidste ikke, at f var blevet overfaldet, men pludselig var der et
virvar af mennesker. mange mennesker kom ud på gaden. hun talte i den forbindelse med
politiet.
den pågældende morgen var hun lige kommet hjem fra tur med sine to hvalpe omkring kl.
7.15, da hun bemærkede en mørk mand, der kom gående. han så ikke ud til at have travlt.
han havde shorts på og en ca. 20 cm lang saks i hånden. hun studsede over, at han havde en
saks i hånden. hun lagde ikke mærke til saksens farve. han gik forbi hende og åbnede porten
fra stiområdet og ud mod bag slotsgraven. man skal kende stien for at gå der. mange
hjemmehjælpere benytter stien. de fleste mennesker kender ikke stien og benytter den derfor
ikke. manden var på vej ud på bag slotsgraven. manden var meget mørk og lignede en
somalier. han var ca. 170-175 cm høj. han gik lige forbi hende. hun så kun hans ansigt fra
den ene side. han gik roligt. hun lagde ikke mærke til hans hår, eller om han havde skæg.
hun husker ikke længere farven på mandens tøj, men hun husker, at hun fortalte politiet det,
da hun blev afhørt.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 117 nederst til side 118 øverst,
hvorefter hun til politiet skulle have forklaret, at manden var ca. 30 år, ca. 165 cm høj,
almindelig af bygning men bredere over skuldrene, havde sort kruset hår, var iført rød trøje og
shorts og havde en køkkensaks på ca. 15-20 cm i højre hånd, har hun forklaret, at det godt kan
passe, at hun har forklaret sådan til politiet, men at hun i dag ikke husker, hvordan hun
beskrev manden.
foreholdt afhøringsrapport af 3. august 2015, ekstrakt 2, side 120 øverst, hvorefter hun til
politiet skulle have forklaret, at manden var ca. 30 år, 165 cm høj, slank, flot og velbygget
med brede skuldre, havde ca. 1 cm tykt kruset sort hår og var iført rød trøje og shorts, har hun
forklaret, at det godt kan passe, at hun har forklaret sådan til politiet, men at hun ikke
nærmere husker det i dag. hun har haft tre blodpropper, så noget er forsvundet.
                                                - 5 -
forevist foto af shorts, ekstrakt 4, side 112, har hun forklaret, at shortsene ikke siger hende
noget.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at hun syntes, at manden var bredskuldret og fin
og lignede en 30-årig. han havde overhovedet ikke travlt, men gik stille og roligt. hun troede
derfor, at det var en hjemmehjælper. de går tit forbi hende. det er svært at sige noget om
mandens højde, men hun tænker, at han var på højde med hendes mand, som er ca. 170 cm.
hun tror ikke, at manden havde blod på sig. det ville hun have lagt mærke til.
adspurgt af anklageren har vidnet forklaret, at hun ser mange mørke mennesker i
kalundborg. det er ikke et særsyn.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 117, 1. afsnit, hvorefter hun til
politiet skulle have forklaret, at hun ca. kl. 07.30 så en sort mand gå forbi på stisystemet, og at
det var sjældent, at der gik sorte personer der, har hun forklaret, at der er mange sorte
personer, der går i skole i byen.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at hun ved, at der også er ansat sorte personer i
hjemmeplejen, idet der kommer en sort mandlig hjemmehjælper hos en af hendes naboer.
b har forklaret, at hun er hjemmehjælper. f har hjemmehjælp hver morgen, og det er ofte
hende, der kommer hos ham. på daværende tidspunkt havde hun ikke en nøgle til huset. f
plejede at låse op, inden hun kom. den morgen stod døren ulåst og åben. det var sædvanligt.
sådan har f altid gjort. f er ikke helt som andre mennesker. hun gik ind, som hun plejede. f
plejer at sidde på sin seng eller ved bordet, når hun kommer, men der var han ikke. hun fandt
ham i udestuen på den anden side af køkkenet. han holdt fast i en bogreol. han rystede lidt og
så ganske forfærdelig ud. hun blev chokeret og spurgte ham, hvad der var sket. hun fik ham
ud på badeværelset og ringede efter en sygeplejerske og derefter ringede hun 112. f var
fuldstændig inddækket i blod. hans hoved var helt rødt, og nattrøjen var indsmurt i blod, der
var løbet ned. sygeplejesken kom inden ambulancen, og hun forsøgte at stoppe blødningen.
f sagde: ”han har slået mig”. han beskrev gerningsmanden som "mørk". mere sagde han
ikke, og hun borede ikke i det. ellers sagde han ikke noget.
f sagde på et tidspunkt, efter han var kommet hjem fra hospitalet, at der manglede nogle
småting. hun husker dårligt nu, hvad det var. det er korrekt, at f sagde, at saksen var væk.
det er en saks, som blev brugt til mange ting. den plejede at ligge på stuebordet. det var en
gammeldags sølvfarvet saks uden plast. den var ca. 20 cm lang. hun ledte efter saksen
sammen med f, men de fandt den ikke. hun ved ikke, om politiet har ledt efter den. politiet
har været der flere gange.
hun bemærkede ikke noget usædvanligt den pågældende morgen på vej til f. hun havde
parkeret ved havnen og var gået derop.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at f den pågældende morgen sagde, at han var
blevet slået, og at gerningsmanden var mørk. han sagde også, at gerningsmanden var ung.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 109, 1. og andet afsnit, hvorefter
hun til politiet skulle have forklaret, at f oplyste hende om, at gerningsmanden havde oplyst
                                                   - 6 -
at være hjemmehjælper, og f havde beskrevet gerningsmanden som ca. 35 år, lille, med sort
hår og sort fuldskæg og muligt indvandrer (neger/sort), har hun bekræftet, at hun har forklaret
sådan til politiet, og at f havde sagt sådan.
hun har været ansat i 30 år i hjemmeplejen. der er ansat sorte personer - nogle piger, og en
eller to sorte mænd.
på selve dagen talte hun og f ikke om, hvorvidt noget var væk.
foreholdt afhøringsrapport af 22. juli 2015, ekstrakt 2, side 109, 3. afsnit, hvorefter hun til
politiet skulle have forklaret, at f ikke mente, at der var stjålet noget, og at hun ikke kunne
afgøre, om der var hold i disse udmeldinger, har hun bekræftet at have forklaret sådan. det
blev først opdaget senere. det så lige da ikke sådan ud.
f har andre sakse, formentlig 3-4 andre sakse, men hun ved det ikke. f har mange ting, men
han er ikke en samler. f går meget ude i byen og samler flasker, handler og besøger sin søster.
den grå saks kunne også ligge andre steder i boligen. den havde ikke en fast plads.
hun henledte selv politiets opmærksomhed på en anden flaskesamler. det var bare en
strøtanke. hun tænkte, at det måske kunne være ham. måske var der konkurrence mellem
ham og f. den anden flaskesamler var en ældre mand. der var noget grønlænder i ham. han
var derfor mørk og havde mørkt hår. han gik med en selvlysende gul vest.
foreholdt afhøringsrapport af 25. juli 2015, ekstrakt 2, side 111, øverst, hvorefter hun til
politiet skulle have forklaret, at den anden flaskesamler var en lille mørklødet og mørkhåret
mand med skæg og gul vest på over 50 år, som hun nogle gange så i byen, har hun bekræftet,
at hun har forklaret sådan til politiet.
hun kom ind af fs hoveddør, der fører ud til ...vej. hun bruger aldrig bagdøren. f bruger den.
bagdøren var som regel låst med en gammel hængelås. hun lagde ikke mærke til, om
bagdøren stod åben den pågældende dag.
...2 har forklaret, at han kalder tiltalte for .... han har kendt tiltalte i nogle måneder, da tiltalte
boede i kalundborg sidste sommer. han har lært tiltalte at kende gennem tiltaltes fætter, som
kom hos ham, og så kom tiltalte også med. tiltalte opbevarede noget tøj hos ham. han ved
ikke hvorfor. tiltalte har en enkelt eller to gange lånt hans vaskemaskine, der står i et særskilt
vaskerum. tiltalte lånte nøglen til rummet, når tiltalte skulle låne vaskemaskinen. han har
ikke været med til at vaske tiltaltes tøj. han har én gang set noget af tiltaltes tøj med blod på.
det var lige efter overfaldet i ...vej. det var en trøje eller bukser. det var vist nok en trøje.
han spurgte tiltalte, hvorfor der var blod på trøjen. tiltalte svarede, at han havde været nede
og slå en i hovedet. han tror nok, at tiltalte vaskede sit tøj. han har 1-2 måneder efter
overfaldet givet politiet noget tøj i en taske. han tror nok, at det var tiltaltes eller tiltaltes
fætters tøj.
forevist fotos af lange bukser og hvide t-shirts, ekstrakt 4, side 110-111, har han forklaret, at
det godt kan passe, at de lange bukser og hvide t-shirts blev udleveret til politiet. blodet var
på en af de hvide t-shirts, der skulle vaskes. der var tale om en blodplet med en diameter på
ca. 10 cm på midten af trøjens forside.
                                                 - 7 -
han hørte ikke om overfaldet, før han læste om det i kalundborg folkeblad ugen efter. han
havde hilst på f et par gange og vidste godt, hvem han var.
han så tiltalte samme dag eller dagen efter overfaldet, hvor tiltalte kom hjem til ham. da var
han ikke bekendt med, at der var sket et overfald. de talte ikke om det, før han havde læst om
det. han spurgte da tiltalte, om det var tiltalte, der havde gjort det. han spurgte, fordi han
kunne forestille sig, at det var tiltalte, da han havde set t-shirten med blod, da tiltalte kom på
besøg efter overfaldet. tiltalte var ikke afvisende. tiltalte hverken benægtede eller bekræftede
det. tiltalte sagde ”jo, det var sgu mig”. han har fortalt dette til politiet.
han husker ikke, hvilke sko tiltalte brugte på daværende tidspunkt. det var nok nike sko,
men han husker ikke farven. det har han også sagt til politiet. tiltalte opbevarede ikke sko
hos ham.
foreholdt fotos af sko, ekstrakt 4, side 95 og 96, har han forklaret, at det er de nike sko,
tiltalte havde.
han ryger altid grøn viking. han har nok haft nogle skjold cigaretter liggende. der var en
kiosk i nærheden af hans daværende bolig, hvor han købte skjold cigaretter. i sommers røg
han ofte skjold cigaretter. det kan godt være, at tiltalte har fået et par cigaretter, men han kan
ikke huske det. han har sine cigaretter liggende fremme på stuebordet.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at han ryger hash et par gange om ugen. det
gjorde han også i sommeren 2015. han har hukommelsesproblemer på grund af en
hjerneblødning for mange år siden.
når tiltalte festede, var det med hash, stoffer og alkohol. det var ikke vildt i forhold til, hvad
vidnet ellers har oplevet, men tiltalte var påvirket. han ved ikke, hvor tiltalte gik i byen. han
har aldrig set tiltalte med en kniv eller en saks.
han er helt sikker på, at han har set tiltalte med blod på tøjet.
foreholdt afhøringsrapport af 19. august 2015, ekstrakt 2, side 139, 3. afsnit, hvorefter han til
politiet skulle have forklaret, at tiltalte havde lånt nøglen til vaskerummet, at tiltalte selv
vaskede sit tøj, og at han ikke havde set blod på tøjet, har han bekræftet, at han har forklaret
sådan til politiet. han har ikke set blod på tøjet, men han ved, at tiltalte kom ind med blod på
en af trøjerne. han har hele tiden sagt, at han har set tiltalte med blod på tøjet. det er forkert,
når han er citeret som angivet. politiet må have noteret forkert. tiltalte havde trøjen på, da han
så blodet.
tiltaltes nike sko var hvide eller sorte. måske var de blå indeni. der kan også have været rødt
på.
foreholdt afhøringsrapport af 19. august 2015, ekstrakt 2, side 139, 6. afsnit, hvorefter han til
politiet skulle have forklaret, at tiltalte gik med sorte nike sko med noget blåt eller rødt på,
har vidnet forklaret, at han har forklaret sådan til politiet.
forevist foto af røde sko, ekstrakt 1, side 145, har han forklaret, at han også har set tiltalte i de
røde converse støvler.
                                                  - 8 -
tiltalte sagde, at det var ham, der havde overfaldet den gamle mand. foreholdt, at det ikke er
gengivet i nogen af de to afhøringsrapporter vedrørende ham, har vidnet forklaret, at han er
sikker på, at han har fortalt det til politiet. han ved ikke, hvorfor politiet ikke har skrevet det
ned. politiet må være nogle klodsmajorer, når de har overset, at han har sagt noget så centralt.
han er sikker på, at han fortalte det til den første afhøring.
han er ikke og har ikke været vred på tiltalte. det har han ingen grund til.
retsgenetiker frederik torp petersen har om erklæring vedrørende retsgenetiske
undersøgelser af 17. august 2015, ekstrakt 3, side 68-74, forklaret, at tiltaltes dna-profil er
opført i den venstre kolonne og det fundne dna i den højre kolonne på side 3 i erklæringen,
ekstrakten side 69. man sammenligner profilerne ved at se, om man kan genfinde alle tallene
fra venstre kolonne i den højre kolonne. i det konkrete tilfælde var der sammenfald pånær for
så vidt angår et tal - "22 var." dette tal fandtes ikke i det pågældende biologiske spor, og
derfor kan der ikke laves en samlet konklusion. der er noget, der taler for, at dna-profilen på
det undersøgte biologiske spor stammer fra tiltalte, og noget, der taler imod. der er ikke et
fuldstændigt match, men det er heller ikke en udelukkelse. sporet er inkonklusivt.
vidnet har om erklæring vedrørende retsgenetiske undersøgelser af 8. oktober 2015, ekstrakt
3, side 76-82, forklaret, at begge erklæringer indeholder samme konklusion. grunden til, at
der er forskel på analyserne i de to erklæringer i ekstraktens side 69 og side 77, er, at der er
forskel på metoderne, der er brugt til at lave de to erklæringer. i den første undersøgelse er
anvendt en ældre analysemetode. i den anden undersøgelse er undersøgt med en ny metode
med flere markører. i den nyeste erklæring hedder varianten 23.3, men den markør kan heller
ikke genfindes i sporet. der er to mulige forklaringer på, at den samme markør ikke kan
genfindes. enten er der ikke bidraget med dna, eller også kan de ikke påvise markøren i sporet
af tekniske årsager.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at et cigaretskod er en vældig god kilde til dna,
da der er masser af dna i spyt, ligesom der ofte kun er dna til stede fra én person på et
cigaretskod. der kan også være ansat dna fra fingrene, men langt det meste dna på et
cigaretskod vil være afsat fra munden. efterforskerne beslutter, hvad der skal indsendes til
undersøgelse på retsgenetisk afdeling. der er ikke forskel på, om dna stammer fra mund
eller fingre.
en "blandingsprofil" betyder, at der er dna fra mere end én person. det fremgår også af
erklæringernes resultater af dna-profilanalyse. en person kan højst have to tal i sin række. i
det konkrete biologiske spor, er der i flere af rækkerne fire tal. det betyder, at mere end en
person har afsat dna på cigaretten.
man kan ikke sige noget om, hvornår dna'et på cigaretten er afsat. flere faktorer afgør, hvor
længe dna kan genfindes. dna er biologisk materiale, som stille og roligt forsvinder ved
nedbrydning. det kan konserveres ved nedfrysning eller tørring. hvis det opbevares køligt og
tørt, er det i praksis uforgængeligt. ved opbevaring i fugtigt og varmt miljø vil nedbrydning
ske hurtigt - i ekstreme tilfælde i løbet af timer. dna kan overleve en tur i en vaskemaskine,
men det kan også vaskes væk. det afhænger af vaskemetoden. en meget grundig vask med
tryk og almindeligt vaskepulver med enzymer skulle gerne fjerne alt dna, men ved en
almindelig 40 graders vask sker der stort set ikke noget.
                                               - 9 -
kriminaltekniker esben bager har vedstået kriminalteknisk erklæring vedrørende blod-
stænksanalyse, ekstrakt 4, side 3 og 7-9.
forevist foto 5 og 6 i fotomappe vedrørende blodstænksanalyse, ekstrakt 4, side 18 og 19, har
vidnet forklaret, at afkastmønstrene i i loftet er afsat i en retning væk fra køkkenet. et
afkastmønster af blod afsættes af for eksempel en arm eller en genstand, hvormed der udføres
slag. det er ikke muligt at konkludere, om et afkastmønster er afsat ved frem- eller
tilbageførslen. blodet kommer fra en legemsdel eller genstand med blod på og bliver slynget
af sted og afsætter et mønster.
forevist foto 37, ekstrakt 4, side 50, har vidnet forklaret, at afkastmønsteret øverst på væggen
er afsat fra det område i køkkenet, hvor der var den største blodtilsmudsning. det er dannet
ved, at en blodfyldt legemsdel eller et blodfyldt redskab er ført frem eller tilbage.
tyngdekraften gør, at blodstænkene begynder at pege nedad jo længere mod venstre man ser,
ligesom blodmængden aftager med afstanden. der er derudover større spredning. det er
foreneligt med, at et slagvåben føres tilbage. der er tale om et andet afsætningsmønster end
som vist på foto 5 og 6.
forevist foto 10 og 11, ekstrakt 4, side 23 og 24, har vidnet forklaret, at de viser et
anslagsmønster i døråbningen mellem køkken og stue. når man bliver slået, farer blodet i
forskellige retninger, og man kan beregne, fra hvilken retning blodstænkene er afsat. de har
sit udgangspunkt i et sted ca. 135 cm. over gulvet. blodet kommer fra et sted, der har været
udsat for en kraft. anslagsmønsteret kan høre sammen med et af de to tidligere nævnte
mønstre, men der kan også være tale om tre forskellige handlinger. et afkastmønster kan være
afledt af et anslagsmønster, men behøver ikke at være det.
forevist foto 12-14, ekstrakt 4, side 25-27, har vidnet forklaret, at der dels er tale om et
kontaktaftryk, hvilket tyder på, at en legemsdel med blod har haft kontakt. der er også
udtværinger med blod, men det kan ikke siges, om det er fra blodstænk eller fra en person
med blod.
forevist foto 18, ekstrakt 4, side 31, har vidnet forklaret, at det viser massiv blodtilsmudsning
af endevæggen. især område c har en radial spredning, som tyder på anslagsmønstre, men det
kan dog også være ekspirationsmønstre afsat på grund af udånding. man kan ikke 100 % sige,
om det er det ene eller det andet, hvorfor det er nævnt som en mulighed. man kan ikke ud fra
anslagsmønstrene vurdere den anvendte kraft ved eventuelle slag.
forevist foto 26, ekstrakt 4, side 39, har vidnet forklaret, at fotoet viser, at der ligesom andre
steder er koaguleret blod. der er landet blod i koaguleret tilstand. det strækker
hændelsesforløbet i sagen, uden at han kan sige hvor længe. blodet har nået at koagulere,
inden det har ramt væggen. ved indledende slag på en person vil der ikke være blodstænk.
der skal først slåes hul og blodet skal tilføres læsionen, før det sætter mærker. efter et stykke
tid, hvor blodet er koaguleret, vil det koagulerede blod ramme væggen, hvis der slåes igen.
det er derfor hans vurdering, at der foreligger et længere forløb, uden at han kan sætte tid på.
forevist foto 23, ekstrakt 4, side 36, har vidnet forklaret, at det ses, at en anden væske er
blandet med blodet. der lå også glasstumper.
forevist foto 22, ekstrakt 4, side 35, har vidnet forklaret, at fotoet viser blodudtværinger,
hvilket indebærer, at en eller flere personer har været i kontakt med væggen til venstre for den
                                                - 10 -
store blodtilsmudsning. der er afsat meget blod, ligesom der er blod på de opadvendte dele på
reolen. hvis nogen havde ligget i det, ville det have set anderledes ud. derudover var der ikke
mange væltede ting. blodet er afsat i en højde af 85-135 cm. over gulvet, så det kan godt
passe, hvis personen sad ned.
forevist foto 21, ekstrakt 4, side 34, har vidnet forklaret, at han selv har studset over, at der
ikke er blod i et område oven for den hvide kurvereol i køkkenet. hvis personen havde siddet
på kurvereolen, da han blev slået, ville blodstænkene på døren have set anderledes ud.
det er svært at vurdere antallet af slag. i de kriminaltekniske erklæringer anfører de altid det
absolutte minimum.
kriminalassistent bjarne korsgaard har vedstået erklæring vedrørende identifikation, ekstrakt
3, side 118, og forklaret, at der er identifikation mellem tiltaltes håndaftryk og håndaftrykket
på stegepanden. der er regler for, hvor mange punkter, der skal stemme overens i de aftryk,
der sammenlignes. dette gælder både fingeraftryk og håndaftryk. der laves først en analyse af
det fundne aftryk fra gerningsstedet, hvor der findes en række unikke punkter. derefter laves
der en sammenligning med aftryk fra sagens personer, for eksempel mistænkte og vidner. når
tilstrækkeligt mange punkter passer sammen, er det en fuld identifikation. så er det
endegyldigt, at det er personens aftryk. der opereres ikke med sandsynligheder. konklusionen
i denne sag viser endegyldigt, at aftrykket på pandens underside er afsat af tiltaltes højre hånd.
håndaftrykket er afsat på undersiden af håndtaget med et meget stort tryk. det kan man se på
de afsatte linjer i aftrykket. det er et aftryk af højre håndflades baseområde op mod fingrene.
aftrykket er afsat i bunden af håndtaget længst væk fra panden.
adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at panden og håndtaget blev indsamlet af en
kriminaltekniker fra gerningsstedet og sendt til laboratoriet. der er forskellige teknikker til at
sikre et aftryk. i denne sag er aftrykket sikret ved limpådampning. en person fra laboratoriet
har sikret aftrykket, fotograferet det og lagt det i en database. det har vidnet ikke haft med at
gøre. han er ansat i id-sektionen, der foretager selve sammenligningen og søgningen. det er
vidnet, der har foretaget identifikationen i denne sag. aftrykket var afsat med højre hånd i
baseområdet op mod fingrene, det vil sige den øverste del af hånden. det var, hvad der var
plads til på håndtaget. der var ikke fingeraftryk. det afhænger af trykket og hvordan der er
holdt, om der vil være fingeraftryk på den anden side af håndtaget. man kombinerer ikke
håndaftryk med fingeraftryk i undersøgelserne. hvert aftryk står alene. hvis der både er
fingeraftryk og håndaftryk, undersøges alle aftrykkene, men det giver ikke en større grad af
sikkerhed. når der er en fuld identifikation, er det ikke nødvendigt med yderligere til at
bekræfte identifikationen.
analysen består i at finde identifikationspunkter i form af galtondetaljer. det er linjeendelser.
alle linjer har et forløb, hvor de på et tidspunkt stopper og giver plads for andre. det er det
unikke. der skal være et tilstrækkeligt antal detaljer for, at der kan ske en endelig
identifikation. i danmark er standarden, at der skal være 10 unikke punkter, før der kan ske
identifikation. andre lande benytter andre standarder. i det konkrete aftryk, som vidnet har
undersøgt, er der fundet mindst 15 unikke punkter. man kan ikke sige noget om, hvornår
aftrykket er afsat. det afhænger af faktorer såsom sved og overflade.
d har forklaret, at han har været fs nabo i 15 år. han kender ham ikke godt og har ikke været
hjemme hos ham. han har snakket med ham. han boede ved siden af i ...vej 3a. han ved, der
                                                - 11 -
tidligere kom nogle og spillede kort hos f. han kender ikke deres navne. det var almindelige
mennesker, der ikke var noget galt med. der var noget sladder om, at man kunne købe øl hos
f. han har intet belæg for at sige noget om det.
foreholdt rapport om efterforskning/udfindelse af eventuel overvågning, ekstrakt 2, side 105,
5. afsnit, hvorefter han telefonisk til politiet skulle have oplyst, at mange særlig typer køber øl
hos og spiller kort hos f, at f er kendt for at have penge, og at f kan gå helt amok og råbe og
skrige, hvis nogen forsøger at snyde ham, har vidnet forklaret, at han har talt med politiet på
gaden. han har ikke talt i telefon med politiet. han kan godt have sagt sådan til politiet. han
ved ikke, hvad det skulle gå ud på, at man kan købe øl hos f. han har ikke belæg for at sige,
at det er foregået. han ved ikke, om politiet har misforstået det. f kan råbe højt, hvis han føler
sig forulempet, for eksempel hvis nogen kommer før ham, når der samles flasker. f er ikke
voldelig. f råber bare højt, hvis nogen vil snyde ham. f har styr på pengesager. han ved ikke,
om nogen har forsøgt at snyde f. f ville selv styre arven efter sin mor.
adspurgt af anklageren har vidnet forklaret, at han var fs nabo sidst i 1980’erne, og det var
dengang, der kom gæster og spillede kort. politiet havde ikke så meget kendskab til fs
familie, og han fortalte politiet om en søster. han flyttede sidst i 1980’erne fra ...vej. han
kender ikke f godt nok til at vide, om f ligger inde med penge, eller om der er rygter herom.
øvrige oplysninger i sagen
der blev ved politiets ankomst til fs hjem på ...vej 3b i kalundborg den 22. juli 2015
foretaget en gerningsstedsundersøgelse og i den forbindelse bl.a. fra køkkenet medtaget en
blodtilsmudset stegepande uden håndtag og et håndtag og fra stuen et cigaretskod i et
askebæger med henblik på kriminaltekniske undersøgelser. endvidere blev der sikret
sålaftryk. der blev endvidere optaget en række fotografier af f på findetidspunktet og af fs
hjem.
det fremgår af gerningsstedsundersøgelsen, at det ved efterfølgende undersøgelse er
konstateret, at håndtaget stammer fra stegepanden.
af en kriminalteknisk erklæring af 25. august 2015 fra nationalt kriminalteknisk center,
identifikationsafsnit, udarbejdet af bjarne korsgaard fremgår bl.a., at der på undersiden af
håndtaget på stegepanden er fundet et håndtryk, der er identisk med aftryk af tiltaltes højre
håndflade.
det i stuen sikrede cigaretskod er analyseret for dna. af erklæringer af 17. august 2015 og 8.
oktober 2015 fra retsgenetisk afdeling, retsmedicinsk institut fremgår, at det på grund af
særlige forhold ved dna-profilerne ikke kan beregnes, hvorvidt dna-profilen for det biologiske
spor på cigaretskoddet taler for eller imod, at en del af det undersøgte dna stammer fra tiltalte.
de på gerningsstedet afsatte sålaftryk er sammenlignet med sålaftryk sikret fra tiltaltes bopæl
på ...gade 20 b i kalundborg den 19. august 2015. i en kriminalteknisk erklæring af 14.
september 2015 fra nationalt kriminalteknisk center, sporafsnit, udarbejdet af
kriminalassistent bo reitz er bl.a. anført følgende:
       "3.0 konklusion
       kan ikke udelukkes
                                                       - 12 -
        det vil ikke kunne udelukkes, at der blandt de sikrede sålaftryk (kt 9 og kt 41) fra ...vej 3 b,
        4400 kalundborg findes brudstykker, der kan være afsat med ét og samme par sko, der har afsat
        aftryk (kt 68, kt 72, kt 73, kt 74, kt 75 og kt 81) sikret fra ...gadde 20b, 4400 kalundborg,
        idet der er konstateret overensstemmelse med hensyn til mønstertype, men på grund af aftrykkenes
        ringe beskaffenhed - hvad angår ...vej 3b, 4400 kalundborg, kan en nærmere sammenligning ikke
        foretages.
        flere aftryk sikret fra ...gade 20b, 4400 kalundborg fremstår som afsat med fodtøj af typen nike
        free 5.0 tr fit 5, str. 7 ½ (38½).
        se endvidere undersøgelsen pkt. 7.0.
        ...
        7.0. undersøgelse
        ...
        kt 9 og kt 41 er brudstykker af sålaftryk, der er sikret fra ...vej 3b, 4400 kalundborg. ved
        gennemgang af de efterfølgende affotograferede dustprintbaner og billedmaterialet fra
        gerningsstedet ses sålaftryk afsat med flere forskellige typer af fodtøj. heriblandt svage
        brudstykker, der i mønstertype kan svare til fodtøj af typen: "nike free 5.0 tr fit 5". dette for
        såvel hvad angår brudstykker af sålaftryk registereret under kt 9 og kt 41. på grund af
        aftrykkenes ringe beskaffenhed er det ikke muligt at udtale sig omkring størrelsen og
        slitagegraden."
der er under hovedforhandlingen forevist oversigtsbilleder over området mellem fs hjem og
tiltaltes hjem, og der er forevist fotografier og opmålinger af tiltaltes fødder og af sko af
modellen nike free 5.0 tr fit 5, str. 7 ½.
f blev efter behandling på holbæk sygehus undersøgt nærmere med henblik på
dokumentation af skader pådraget ved vold. undersøgelsen blev foretaget af læge julie
munkholm og fandt sted den 22. juli 2015 kl. 17.45. af personundersøgelsen fremgår bl.a.
følgende:
        "undersøgelsen viste:
        en efter det oplyste 71-årig mand med alderssvarende udseende. legemsbygningen var normal og
        ernæringstilstanden middel. undersøgte oplyste, at han var 171 cm høj. han kunne ikke redegøre
        for sin vægt.
        undersøgte var vågen og besvarede stillede spørgsmål, men døsede hen under dele af
        undersøgelsen. undersøgte var sengeliggende og kunne kun delvis mobiliseres fra lejet grundet
        smerter. han forekom ikke påvirket af alkohol.
        grundet udbredt hævelse i øjenregionen på begge sider kunne der ikke undersøges for
        punktformede blødninger i øjnenes bindehinder.
        der sås ingen punktformede blødninger i øjenlågshuden, i ansigtshuden, i huden bag ørerne eller i
        mundslimhinden.
        af tegn på vold påvistes:
        1. i panden en blåviolet underhudsblødning målende 10 x 5 cm, talrige rødlige, indtørrede
            hudafskrabninger målende op til 1 cm i længden samt adskillige større og mindre sammensyede
            sår.
        2. omkring højre øje, inddragende såvel øvre som nedre øjenlåg, en blåviolet underhudsblødning
            målende 4,5 x 2 cm.
                                                     - 13 -
       3. omkring venstre øje, inddragende såvel øvre som nedre øjenlåg, en blåviolet
           underhudsblødning målende 4,5 x 2 cm og i tæt relation hertil et sammensyet sår målende 4,5
           cm.
       4. svarende til næsen en blåviolet underhudsblødning målende 6 x 5 cm og tværs over næseryggen
           et sammensyet sår målende 6 cm.
       5. på højre kind, strækkende sig fra næsen til kanten af ydre øre, en blåviolet underhudsblødning
           målende 7 x 6 cm.
       6. på venstre kind, en blåviolet underhudsblødning målende 8 x 7 cm samt enkelte sammensyede
           sår.
       7. på indsiden af overlæben svarende til slimhinden en fladeformet, mørkerød blodudtrædning
           målende 2 x 1,5 cm.
       undersøgte oplyste, at samtlige læsioner var opstået i tilslutning til den aktuelle episode.
       ...
       konklusion:
       ved undersøgelsen den 22-07-2015, kl. 17:45 af f, cpr.nr. … fandtes undersøgte at være en 71-
       årig mand med udseende svarende til alder. undersøgte var vågen, men døsede hen under dele af
       undersøgelsen. han var sengeliggende og fremtrådte moderat smertepåvirket, hvorfor en fuld
       legemlig undersøgelse var vanskelig at gennemføre.
       af tegn på vold påvistes udbredte, delvist sammenflydende underhudsblødninger i ansigtet, talrige
       hudafskrabninger samt en blodudtrædning på overlæbens indside. læsionerne var friske og opstået
       ved moderat stump vold, meget vel som af undersøgte oplyst, ved knytnæveslag samt slag med en
       genstand, muligt en stegepande, i forbindelse med den omhandlende hændelse.
       af yderligere tegn på vold påvistes en del sammensyede sår i ansigtet. disse var ligeledes friske
       og opstået i relation til den omhandlede episode. læsionerne var vanskelige at vurdere nærmere
       grundet sammensyningen og den udbredte tilstedeværelse af omgivende indtørret blod.
       læsionerne kan være opstået ved såvel stump som skarp vold, dog mest sandsynligt stump vold,
       når læsionerne vurderes sammen med de øvrige påviste læsioner i ansigtet.
       af medfølgende hospitalsjournal fremgik, at undersøgte under hele forløbet havde været ved
       bevidsthed og med stabilt blodtryk, puls og vejrtrækning. det fremgik endvidere, at der var
       foretaget ct-skanning af hjernen og ansigtsskelettet, og at denne var fundet normal.
       samlet må det vurderes, at undersøgte ikke har været i manifest livsfare i forbindelse med den
       omhandlende episode, men selve det at rette slag med den i sagen oplyste genstand, en stegepande,
       mod hovedet er en potentiel livsfarlig handling."
oplysninger om personlige forhold
t er tidligere straffet
ved                                                                                dom af 18.
marts 2008 med socialpædagogisk behandling i 2 år på
        vilkår, jf. straffelovens § 74 a, for overtrædelse af straffelovens § 288,
                         stk. 1, nr. 1.
                                                   - 14 -
ved dom af 27. oktober 2010 med fængsel i 60 dage, betinget med en prøvetid på 1 år fra
    endelig dom, for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer § 27, stk. 1, jf. § 2. ved
    kendelse af 6. april 2011 blev prøvetiden forlænget med 1 år fra den dato.
ved                                                              dom af 17. april 2012, forskyldt straf
    bortfaldet, for overtrædelse af straffelovens § 244, jf. § 247, stk. 1, jf. § 248, og § 276.
ved dom af 7. juni 2012 med fængsel i 1 år og 6 måneder, samt betinget udvisning jf.
    udlændingelovens § 24 b, for overtrædelse af straffelovens § 288, stk. 1, nr. 1, jf. til dels
    § 21. fællesstraf med betinget dom af 27. marts 2010. prøveløsladt den 12. december
    2012. reststraf på 182 dage.
ved dom af 27. november 2014 med fængsel i 40 dage for overtrædelse af straffelovens §
    290, stk. 1. det har sit forblivende med reststraffen ved prøveløsladelsen den 12.
    december 2012.
udlændingestyrelsen har i en udtalelse af 10. marts 2016 bl.a. oplyst følgende:
    "den 27. juni 1997 søgte t via generalkonsulatet i addis abeba opholdstilladelse under henvisning til
    sin herboende far. t fik den 4. marts 1998 opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold efter den
    dagældende bestemmelse i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 3 indtil den 20. marts 1999.
    den 16. juni 1998 blev t tilmeldt folkeregisteret i danmark.
    ts opholdstilladelse er senest den 4. februar 2013 forlænget indtil den 4. februar 2016. pågældende har en
    verserende sag, om forlængelse af sin opholdstilladelse i udlændingestyrelsen.
    længden af ts lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmelserne regnes fra den 16. juni 1998, hvor
    pågældende blev tilmeldt folkeregisteret, jf. herved udlændingelovens § 27, stk. 1
    efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvori en udlænding har været varetægtsfængslet
    forud for en senere domfældelse eller har udstået frihedsstraf eller været undergivet anden strafferetlig
    retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have
    medført ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens § 27, stk. 1.
    t har således - når den i udlændingelovens § 27, stk. 5 nævnte periode fratrækkes - haft lovligt ophold i
    danmark i ca. 16 år 2 måneder.
    udvisningshjemmelen
    udlændingestyrelsen er af den opfattelse, at opholdets længde og karakter fører til, at betingelserne for en
    eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.
    efter udlændingelovens § 22, nr. 1, kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i landet i mere end
    de sidste 9 år, og en udlænding med opholdstilladelse efter § 7, eller § 8, stk. 1 eller 2, som har haft
    lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 8 år, udvises, hvis udlændingen idømmes ubetinget straf af
    mindst 3 års fængsel eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for
    frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne varighed.
    efter udlændingelovens § 22, nr. 6 kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i landet i mere end
    de sidste 9 år, og en udlænding med opholdstilladelse efter § 7, eller § 8, stk. 1, eller 2, som har haft
    lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 8 år, udvises, hvis udlændingen efter straffelovens § 288
    og § 245 idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver
    mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.
                                               - 15 -
§ 26, stk. 2
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en beslutning om udvisning af t kan antages at være i strid med
danmarks internationale forpligtelser, skal udlændingestyrelsen henvise til politiets rapport af 19. januar
2016.
heraf fremgår blandt andet følgende:
     t kom til danmark som 6-årig sammen med sin moder.
     t har 12 halvsøskende i danmark.
     t har ikke boet hos sine forældre siden han kom i familiepleje som 12-13-årig. pågældende besøger
     dog sine forældre jævnligt.
     t blev fængslet på en ungdomsinstitution da han var 16. pågældende har været i almindeligt fængsel i
     et år.
     t har ingen børn eller kæreste.
     t taler flydende dansk og somalisk.
     t har en snæver omgangskreds.
     t har aldrig været i somalia, og har ikke noget familie dér han kender til.
     t vil ikke have det godt med at komme tilbage til somalia.
særligt vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er risiko for, at t uden for de i udlændingelovens § 7,
stk. 1 og 2 (asylbegrundende forhold), nævnte tilfælde vil lide overlast i det land, hvor han efter
udvisningen kan ventes at tage ophold, skal styrelsen bemærke, at det fremgår af "joint report from the
danish immigration services and the norwegian landinfos fact finding mission to nairobi, kenya and
mogadishu, somalia" af 17. til 28. oktober 2012, at en repræsentant for unhcr har udtalt, at han ikke er
bekendt med, at brugen af dobbeltstraf skulle være et problem i somalia. repræsentanten for unhcr
udtalte også, at der alene er risiko for dobbeltstraf i somalia, såfremt også forurettede er somalier.
en international ngo i det sydlige og centrale somalia har supplerende udtalt, at der ikke er et
fungerende retssystem i dette område.
en international organisation har slutteligt udtalt, at organisation aldrig er stødt på sager vedrørende
dobbeltstraf, men at organisationen med overvejende sandsynlighed ikke ville vide det, hvis dobbeltstraf
var blevet benyttet i en sag.
udtalelse om udvisningsspørgsmålet
det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens § 26, stk. 2, at en
udlænding skal udvises efter §§ 22 - 24, medmindre dette vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser.
på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter, og om at den pågældende
forventes idømt en frihedsstraf af 5 års varighed sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 2
nævnte hensyn, kan udlændingestyrelsen tiltræde anklagemyndighedens indstilling om
udvisningsspørgsmålet.
konsekvenser ved en eventuel udvisning
det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et indrejseforbud, og at
indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1. i den førstkommende måned efter udrejsen
eller udsendelsen.
fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr. 1-5.
                                                      - 16 -
       det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i forbindelse med
       udvisning efter § 22, nr. 4-8 eller for udlændinge, som ikke har haft lovligt ophold her i landet i længere
       tid end de sidste 6 måneder, dog altid for mindst 6 år."
t har om sine personlige forhold supplerende forklaret, at han taler og forstår somalisk, men
at han ikke kan læse og skrive somalisk. han har ikke nogen familie i somalia. hans forældre
har fortalt, at der ikke er mere familie tilbage. alle er rejst væk. han har ingen venner i
somalia. han har gennemført folkeskolen og taget afgangseksamen efter 9. klasse. han har
ikke anden uddannelse. han pågyndte på et tidspunkt en uddannelse til klejnsmed, men
gennemførte den ikke. før denne sag ventede han på at få ren straffeattest for at kunne
færdiggøre sin uddannelse som klejnsmed hos statoil. dette er fortsat hans plan.
tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 17. august 2015.
rettens begrundelse og afgørelse
skyldsspørgsmålet.
ved rettens kendelse om skyldsspørgsmålet er tiltalte fundet skyldig i forsøg på
hjemmerøveri, jf. straffelovens § 288, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 2, og vold af særlig rå, brutal eller
farlig karakter, jf. straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1. rettens kendelse er sålydende:
"samtlige dommere og nævninger er enige om følgende:
f blev om morgenen den 22. juli 2015 fundet stærkt forslået og blødende i sit hjem af
hjemmehjælperen, b. ved en personundersøgelse udført senere samme dag af retspatologisk
afdeling ved læge julie munkholm blev der af tegn på vold påvist udbredte, delvist
sammenflydende underhudsblødninger i ansigtet, talrige hudafskrabninger samt en
blodudtrædning på overlæbens indside. læsionerne vurderedes at være opstået ved moderat
stump vold. endvidere påvistes en del sammensyede sår i ansigtet. disse læsioner vurderedes
at være opstået mest sandsynligt ved stump vold.
f har i en videoafhøring den 17. november 2015 forklaret, at en ham ukendt person flere
gange slog ham i hovedet med en stegepande og i ansigtet og brystet med knytnæver, og at
gerningsmanden spurgte efter penge.
der blev i fs hjem den 22. juli 2015 bl.a. fundet blodstænk og blodafsmitninger i køkkenet,
og der blev fra køkkenet sikret en blodtilsmudset stegepande uden håndtag og et håndtag til
en stegepande. ved efterfølgende kriminaltekniske undersøgelser kunne det konstateres, at
håndtaget stammede fra stegepanden, og at der på håndtaget fandtes et håndaftryk, der er
identisk med aftryk af tiltaltes højre håndflade.
tiltalte har forklaret, at han ikke kender f, og at han aldrig har været i hans hjem. tiltalte, der
på gerningstidspunktet boede i kort afstand fra f, har ikke kunnet give nogen forklaring på,
hvorfor hans håndaftryk er afsat på stegepandens håndtag, ligesom han ikke nærmere har
kunnet redegøre for sin færden omkring gerningstidspunktet.
...2 har som vidne forklaret, at tiltalte kom en del i hans lejlighed, hvor tiltalte bl.a.
opbevarede sit tøj og i hvert fald 1-2 gange benyttede vidnets vaskerum. forevist fotos af sko
af mærket nike free 5.0 tr fit 5, har vidnet bekræftet, at tiltalte havde sådanne sko. lige
                                                 - 17 -
efter overfaldet i ...vej bemærkede vidnet, at tiltalte havde en blodplet på omkring 10 cm i
diameter foran på sin trøje, og da vidnet spurgte, hvor blodet stammede fra, svarede tiltalte, at
han havde slået en i hovedet. efter vidnet havde læst om overfaldet i avisen, spurgte han
tiltalte, om det var ham, der havde overfaldet manden i ...vej, hvortil tiltalte først svarede
undvigende, men derefter bekræftede, at det var ham, der havde gjort det.
under politiets afhøringer den 22. juli 2015 og den 25. juli 2015 beskrev f gerningsmanden
som mørk i huden og med skæg, men han har ikke under den senere videoafhøring eller i
retten kunnet beskrive gerningsmanden.
hjemmehjælper b, der var den første, f talte med efter overfaldet, har forklaret, at f til hende
beskrev gerningsmanden som en mørk mand med sort, kruset hår.
a har som vidne forklaret, at hun om morgenen den 22. juli 2015 bemærkede en mand af
somalisk herkomst på stisystemet bag ...vej. hun bed mærke i, at manden havde en saks i
hånden.
stisystemet er beliggende i området mellem fs hjem på ...vej og tiltaltes hjem på ...gade.
der blev den 22. juli 2015 fra fs hjem sikret sålaftryk. sålaftrykkene er sammenholdt med
sålaftryk sikret på tiltaltes bopæl den 19. august 2015. sålaftrykkene på tiltaltes bopæl er afsat
i en bue hen til et vindue, hvorfra man kan se udmundingen af ...vej og porten ind til
stisystemet. sålaftrykkene i tiltaltes hjem er afsat med en nike free 5.0 tr fit 5, størrelse 7
½. efter den kriminaltekniske erklæring er der overensstemmelse med hensyn til
mønstertype, men på grund af aftrykkenes ringe beskaffenhed for så vidt angår aftrykkene i
fs hjem, kan det hverken be- eller afkræftes, at de pågældende sålaftryk er afsat af samme
sko.
efter de fotos og målinger, der er optaget af tiltaltes fødder og den nævnte model af nike sko,
finder retten, at det ikke kan udelukkes, at tiltalte kan passe sko af pågældende mærke og
størrelse.
der blev fra fs hjem endvidere sikret et biologisk spor fra et cigaretskod, som på baggrund af
fs forklaring må formodes at stamme fra gerningsmanden. på grund af særlige forhold ved
dna-profilen for det pågældende biologiske spor, kan det hverken be- eller afkræftes, at sporet
er afsat af tiltalte.
på baggrund af det afsatte håndaftryk sammenholdt med vidneforklaringerne – beviser der
ikke er afsvækket af de øvrige kriminaltekniske undersøgelser eller af tiltaltes forklaring – er
det bevist, at det var tiltalte, der indfandt sig hos f og herunder udøvede den i anklageskriftet
beskrevne vold.
det kan efter fs forklaring sammenholdt med bs forklaring lægges til grund, at fs dør var
ulåst og muligvis også åbentstående. det kan endvidere lægges til grund, at tiltalte gik
indenfor og straks opsøgte f, som befandt sig i stuen, der tillige fungerede som soveværelse,
og spurgte efter penge, hvorefter tiltalte angreb f. under disse omstændigheder finder retten
det bevist, at tiltalte gik ind i fs hjem for at berige sig. det er endvidere bevist, at tiltalte da
må have indset, at det var sandsynligt, at beboeren, som han ikke havde en forudgående
relation til, var hjemme, og at tiltalte med henblik på at berige sig muligvis skulle anvende
                                                - 18 -
vold eller trussel herom, og at han accepterede denne mulighed for det tilfælde, at det faktisk
måtte forholde sig sådan.
efter fs forklaring må det anses som usikkert, om tiltalte borttog værdier fra fs hjem, og det
er derfor betænkeligt at anse røveriforholdet som fuldbyrdet. tiltalte er således skyldig i
forsøg på hjemmerøveri efter straffelovens § 288, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 1, jf. § 21.
efter karakteren af den udøvede vold begået over for en ældre, svagelig mand, er tiltalte
endvidere skyldig i vold efter straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1. efter oplysningerne
om fs skader finder retten dog ikke, at der foreligger særligt skærpende omstændigheder, jf.
straffelovens § 245, stk. 1, sidste pkt."
strafudmåling.
der er afgivet 7 stemmer for at fastsætte straffen til fængsel i 4 år og 5 stemmer for fængsel i
4 år og 6 måneder.
flertallet har ved straffastsættelsen lagt vægt på forholdets karakter og grovhed, herunder at f
er en ældre, værgeløs mand, som i sit hjem blev opsøgt og udsat for forsøg på hjemmerøveri
og grov vold, og at tiltalte tidligere er straffet, herunder for vold og flere røverier.
mindretallet har ved straffastsættelsen lagt vægt på de samme forhold samt på, at der er tale
om særlig grov og afstumpet vold, begået over længere tid.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
straffen fastsættes derfor til fængsel i 4 år efter straffelovens § 288, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 1,
samt straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1.
udvisning.
betingelserne i udlændingelovens § 22, nr. 1 og 6, for at udvise tiltalte er opfyldt.
det følger herefter af udlændingelovens § 26, stk. 2, at tiltalte skal udvises, medmindre dette
vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser. der skal således foretages en
proportionalitetsbedømmelse i overensstemmelse med artikel 8 i den europæiske
menneskerettighedskonvention. efter retspraksis skal der foreligge meget tungtvejende
grunde for at retfærdiggøre en udvisning, når der er tale om fastboende udlændinge, der er
indrejst som børn og har tilbragt det meste af deres barndom og ungdom i landet.
tiltalte, der er 24 år og somalisk statsborger, indrejste i danmark som 6-årig sammen med sin
mor som led i familiesammenføring med sin herboende far. han har sine forældre og sine 12
halvsøskende her i landet, og han har ingen tilknytning til somalia. indtil omkring 12-13-års
alderen, hvor han blev anbragt uden for hjemmet, boede han hos sin mor. han har i dag
kontakt til begge sine forældre.
under hensyn hertil stilles der meget strenge krav til den kriminalitet, der kan føre til
udvisning.
                                               - 19 -
tiltalte blev i 2008 som 16-årig idømt en ungdomssanktion for tre røverier begået som 15-
årig. tiltalte blev den 17. april 2012 dømt for vold efter straffelovens § 244, jf. § 247, stk. 1,
men den forskyldte straf bortfaldt i medfør af straffelovens § 248. den 7. juni 2012 blev
tiltalte straffet med fængsel i 1 år og 6 måneder og betinget udvist for et røveri og et forsøg
herpå.
ved nærværende dom er tiltalte fundet skyldig i forsøg på hjemmerøveri forøvet under
anvendelse af grov vold.
uanset karakteren af den tidligere og nu begåede kriminalitet og den omstændighed, at tiltalte
en gang tidligere er idømt en betinget udvisning, finder 7 voterende efter en samlet vurdering,
at der ikke er grundlag for udvisning.
det følger heraf, at tiltalte skal udvises betinget, jf. udlændingelovens § 24 b.
5 voterende finder, at en udvisning ikke vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser og stemmer derfor for at udvise tiltalte med indrejseforbud for bestandigt, jf.
udlændingelovens § 32, stk. 3. disse voterende har lagt vægt på, at tiltalte tidligere er straffet
flere gange for røveri og idømt en betinget udvisning, at han ikke er integreret i det danske
samfund, og at han nu er fundet skyldig i forsøg på hjemmerøveri og grov vold.
der afsiges dom efter stemmeflertallet, således at tiltalte udvises betinget, jf.
udlændingelovens § 24 b. prøvetiden udløber 2 år efter afsoningen af den fastsatte straf på
fængsel i 4 år.
erstatning.
de juridiske dommere tager påstanden om erstatning, der ikke er bestridt størrelsesmæssigt,
til følge som nedenfor bestemt.
thi kendes for ret:
t straffes med fængsel i 4 år.
tiltalte udvises af danmark betinget på vilkår, at han i en prøvetid, der udløber 2 år efter
løsladelse, ikke begår strafbart forhold, som kan give anledning til udvisning efter
udlændingelovens §§ 22-24.
t skal betale sagens omkostninger.
t skal inden 14 dage betale 1.900 kr. til f, c/o bistandadvokat, advokat esben roslev,
kalundborgvej 4, 2., 4300 holbæk. beløbet forrentes med procesrente fra den 17. maj 2016.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                           højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 4. december 2018
sag bs-11654/2018-hjr
(2. afdeling)
dfim
(advokat nicolai mailund clan)
mod
fagligt fælles forbund som mandatar for boet efter a
(advokat rasmus larsen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i lyngby den 7. december 2016 og
af østre landsrets 9. afdeling den 22. december 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, poul
dahl jensen, michael rekling, jens kruse mikkelsen og anne louise bormann.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
retsgrundlag
færdselslovens § 101, stk. 1, og § 102 lyder:
       ”§ 101. den, der er ansvarlig for et motordrevet køretøj, skal erstatte skader, som
       køretøjet volder ved færdselsuheld eller ved eksplosion eller brand, der hidrører
       fra brændstofanlæg i køretøjet.
       …
       § 102. hvis et motordrevet køretøj volder skade på anden måde end nævnt i §
       101, stk. 1, skal den, der er ansvarlig for køretøjet, betale erstatning efter lovgiv-
       ningens almindelige regler.”
                                                2
færdselslovens § 101, stk. 1, fik sin nuværende affattelse ved lov nr. 495 af 27.
november 1985 om ændring af færdselsloven. lovændringen byggede på be-
tænkning nr. 1036/1985 om erstatning og forsikring for skader opstået ved be-
nyttelse af motordrevne køretøjer, hvoraf fremgår bl.a. s. 38, 145 f. og 160:
     ”kapitel 3. ansvarsgrundlaget.
     …
     3.2. gældende ret.
     …
     3.2.3. trafikskade.
     efter færdselslovens § 101, nr. 1, gælder præsumptionsansvaret for skader for-
     voldt ved påkørsel, sammenstød, væltning eller andre lignende kørselsuheld. ska-
     den skal således kunne karakteriseres som en trafikskade. bestemmelsen er imid-
     lertid i praksis fortolket ret vidt og omfatter således også tab af genstande fra kø-
     retøjet eller dets lad, jfr. f.eks. u 1946/17 h (tabt reservehjul) og u 1960/1002 h
     (halm tabt og antændtes af et bagved kørende motorkøretøjs udstødningsrør, hvor-
     ved køretøjet brød i brand). dette gælder dog ikke, hvis ulykken ikke er sket i
     umiddelbar tilknytning til tabet af genstanden, jfr. f.eks. om gødningsspild
     u 1967/267 h, kommenteret i u 1967/b.259.
     …
     kapitel 10. resumé af udvalgets overvejelser og forslag.
     …
     10.2. ændring af ansvarsgrundlaget.
     ansvarsgrundlaget for skader forvoldt af motordrevne køretøjer ved kørselsuheld
     m.v. er efter færdselslovens § 101 dansk rets almindelige erstatningsregel, culpa-
     reglen. bevisbyrden for skade, tab, årsagssammenhæng og adækvans påhviler i
     overensstemmelse med de almindelige bevisbyrderegler skadelidte. derimod er
     bevisbyrden med hensyn til uagtsomhed i forbindelse med kørselen eller materiel-
     let pålagt ejeren eller brugeren, der således for ikke at ifalde erstatningsansvar må
     bevise, at skadeforvoldelsen ikke kunne være undgået, selv om der var udvist den
     fornødne agtpågivenhed og omhu. i retspraksis har anvendelsen af reglen om om-
     vendt bevisbyrde udviklet sig således, at ejeren eller brugeren af et motordrevet
     køretøj anses for erstatningspligtig, når blot der er den fjerneste teoretiske mulig-
     hed for, at uheldet kunne have været afværget ved fornøden agtpågivenhed og
     omhu. ansvaret for skader forvoldt af motordrevne køretøjer nærmer sig således i
     praksis et egentligt objektivt erstatningsansvar. udvalget finder, at denne praksis
     må tages som udtryk for, at man i retspraksis gennem det meget store antal sager,
     som i årenes løb har været forelagt til prøvelse, har fundet det påkrævet at på-
     lægge et meget vidtgående ansvar på grund af den særlige og meget betydelige fa-
     re, som brugen af motordrevne køretøjer frembyder.
     …
     udvalget stiller bl.a. på denne baggrund forslag om, at der ved en ændring af færd-
     selslovens § 101 gennemføres et objektivt erstatningsansvar for trafikskader for-
     voldt af motordrevne køretøjer.
                                               3
      et objektivt erstatningsansvar bør dog efter udvalgets opfattelse begrænses på
      samme måde som det gældende præsumptionsansvar, således at det alene skal
      gælde i de tilfælde, hvor skaden er indtruffet ved påkørsel, sammenstød eller an-
      dre lignende kørselsuheld eller ved eksplosion eller brand, der opstår i brændstof-
      anlæg i køretøjet.
      …
      kapitel 11. udvalgets udkast til lov om ændring af færdselslovens regler om er-
      statning og forsikring.
      …
      11.2. bemærkninger til lovudkastets enkelte bestemmelser.
      til nr. 1.
      til § 101, stk. 1.
      …
      det er en forudsætning for anvendelsen af det særlige ansvarsgrundlag, at der er
      tale om et færdselsuheld eller en eksplosions- eller brandskade som skyldes
      brændstofanlæg i køretøjet. der er ikke med den foreslåede ændring af bestem-
      melsens sproglige formulering tilsigtet nogen ændring med hensyn til afgrænsnin-
      gen af de skadestilfælde der - som kørselsuheld - omfattes af bestemmelsen. hid-
      tidig retspraksis med hensyn til anvendelsesområdet for præsumptionsansvaret vil
      således fortsat være af betydning med hensyn til skader, der er forvoldt ved påkør-
      sel, sammenstød, væltning og andre kørselsuheld. der henvises til betænkningens
      kapitel 3.2.3.”
§ 19, stk. 2 og 6, i bekendtgørelse nr. 579 af 6. juni 2007 om ansvarsforsikring for
motorkøretøjer mv. lyder:
      ”stk. 2. dfim erstatter som garantifond umiddelbart over for en skadelidt skade
      som følge af uheld i danmark, der må antages forvoldt af ukendt, motordrevet kø-
      retøj. det er en forudsætning for udbetaling af erstatning for tingsskade, at der
      samtidig udbetales erstatning for personskade.
      …
      stk. 6. dfim hæfter ikke ved skade som følge af uheld, der må antages forvoldt
      af motordrevne køretøjer tilhørende staten, en kommune eller en anden offentlig
      institution, der i almindelighed er selvforsikrer.”
højesterets begrundelse og resultat
a påkørte på cykel den 2. oktober 2014 ca. kl. 6 en lysmast, der var væltet, så den
hældede ind over cykelstien. denne sag angår, om dfim som garantifond for
ukendte køretøjer er erstatningspligtig for den skade, han blev påført.
højesteret tiltræder, at lysmasten må antages at være blevet påkørt af et ukendt
motordrevet køretøj, og at der ikke er grundlag for at antage, at køretøjet til-
hørte staten, en kommune eller en anden offentlig institution.
                                           4
hovedspørgsmålet er herefter, om den skade, som a blev påført, er forvoldt af
det ukendte køretøj ved et færdselsuheld, jf. færdselslovens § 101, stk. 1.
der er enighed om, at det færdselsuheld, hvor det ukendte køretøj påkørte lys-
masten, skete mellem den 1. oktober 2014 kl. 16 og den 2. oktober 2014 kl. 6. det
vides ikke, hvornår i dette tidsrum uheldet skete. under disse omstændigheder
kan det ikke lægges til grund, at skaden på a er sket i umiddelbar tilknytning
til det ukendte køretøjs påkørsel af lysmasten. højesteret finder derfor, at ska-
den ikke kan anses for at være forvoldt af køretøjet ved et færdselsuheld, jf.
færdselslovens § 101, stk. 1.
da omstændighederne ved det ukendte køretøjs påkørsel af lysmasten ikke er
kendt, tiltræder højesteret, at det, som anført af byretten, ikke er godtgjort, at
skaden er forvoldt ved uforsvarlig (culpøs) adfærd, og dfim er derfor heller
ikke erstatningspligtig efter færdselslovens § 102.
på den anførte baggrund stadfæster højesteret byrettens dom om frifindelse af
dfim.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift for landsret og hø-
jesteret med 50.000 kr. og retsafgift for højesteret med 14.020 kr., i alt 64.020 kr.
                         thi kendes for ret:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal fagligt fælles forbund som
mandatar for boet efter a betale 64.020 kr. til dfim.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.