text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 26. september 2017
sag 239/2016
(2. afdeling)
msk traders ltd. under likvidation (creditors’ voluntary liquidation)
mod
converse inc.
og
converse scandinavia a/s
(advokat christina alexandra type jardorf for begge)
i tidligere instanser er afsagt dom af sø- og handelsretten den 15. oktober 2014 og af østre
landsrets 10. afdeling den 30. juni 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, jon stokholm, jens peter
christensen, jan schans christensen og anne louise bormann.
påstande
appellanten, msk traders ltd. under likvidation, har gentaget sine påstande 1 og 2 for lands-
retten.
indstævnte, converse inc. og converse scandinavia a/s, har påstået msk’s anke afvist og
har derudover påstået msk dømt til at betale 15.245.456 kr. til converse med rente af
3.000.000 kr. fra den 11. september 2013, af 6.850.816 kr. fra den 2. juni 2014 og af
5.394.640 kr. fra den 3. november 2016, subsidiært betaling af et mindre beløb.
msk har heroverfor påstået frifindelse.
                                               - 2 -
msk tilkendegav inden sagens hovedforhandling for højesteret, som var berammet til den
16. juni 2017, at der ikke ville blive indgivet ekstrakt og sammenfattende processkrift. høje-
steret besluttede derfor, at msk måtte anses for udeblevet under sagens forberedelse. conver-
se anmodede herefter om, at selskabernes selvstændige påstand blev behandlet på skriftligt
grundlag, jf. retsplejelovens § 386, stk. 1, 4. pkt., jf. 3. pkt.
anbringender
converse har til støtte for sin påstand om betaling af vederlag og erstatning supplerende an-
ført navnlig, at de af converse fremlagte bevissikrede fakturakæder fra will goemaat beviser,
at de omstridte sko er falske og ikke er produceret af converse eller med tilladelse fra con-
verse, men stammer fra to australske leverandører, shoes unlimited pte. ltd. og atlas
footwear pte. ltd., eller disses underleverandører.
converse har foretaget fysiske undersøgelser af samtlige testkøb fra harald nyborg, lidl,
coop, skolageret og jutta sko, som oprindeligt har købt skoene af msk. det fremgår af disse
undersøgelser, at skoene er falske. landsretten rejste tvivl vedrørende fire testkøb, idet lands-
retten fandt, at der var uoverensstemmelser mellem john baiers erklæring og de øvrige oplys-
ninger om testkøbene. forklaringen på disse uoverensstemmelser fremgår af den skriftlige
erklæring, som john baier har afgivet for højesteret.
msk er efter det oplyste nu enig i, at de omstridte sko er importeret fra singapore, hvilket
stemmer overens med de bevissikrede fakturakæder, som converse har fremlagt. det er ikke
muligt at se ud af de transportdokumenter, som msk har fået fra will goemaat, om disse
vedrører de omstridte sko.
hvis højesteret måtte nå til, at skoene er ægte, gøres det subsidiært gældende, at de er ulov-
ligt parallelimporteret, og at østre landsrets afgørelse bør stå ved magt på dette punkt, jf.
retsplejelovens § 386, stk. 1.
converse skal have tilkendt erstatning, da msk, der er en professionel og erfaren leverandør,
har handlet uagtsomt ved ikke at undersøge både varer og distributionskæde, før skoene blev
købt, ikke mindst i lyset af michael kings kendskab til branchen og den relaterede person-
kreds. efter varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1, og nr. 2, og markedsføringslovens § 24 har
                                               - 3 -
converse i en sådan situation ret til rimeligt vederlag på 1,79 mio. kr., erstatning for tabt
fortjeneste på 14,75 mio. kr. og skønsmæssigt fastsat erstatning for markedsforstyrrelser på
500.000 kr. i alt 15.245.456 kr.
msk har supplerende anført navnlig, at de dokumenter, converse har fremskaffet ved bevis-
sikring hos will goemaat, ikke beviser, at de omstridte sko er falske.
john baier har afgivet vidneforklaring for sø- og handelsretten og østre landsret og har ikke
tidligere kunnet forklare uoverensstemmelser i de af ham afgivne erklæringer. den nye vidne-
erklæring fra john baier bør ikke tillægges nogen bevismæssig vægt.
supplerende sagsfremstilling
converse foretog ved district court of the hague den 11. oktober 2016 bevissikring på will
goemaats privatadresse i holland. will goemaat er ejer af transportfirmaet wegetrans. be-
slaglæggelsen angik dokumenter, som converse mente var relateret til transport af converse
produkter.
global director of brand protection hos converse inc. john baier har den 20. februar 2017
afgivet en supplerende erklæring om sine undersøgelser af skoene.
jean-claude hügli har den 29. april 2017 afgivet en supplerende erklæring om sin handel med
triple jump ltd.
forklaringer
der er afgivet forklaringer af androulla papadopoullou og dejan ralevic.
højesterets begrundelse og resultat
da msk traders ltd. under likvidation er udeblevet under sagens forberedelse, afvises sel-
skabets anke, jf. retsplejelovens § 386, stk. 1, 2. pkt., jf. 1. pkt. landsrettens dom står herefter
ved magt på de punkter, hvor den er anket af msk. det indebærer, at højesteret ved
behandlingen af converses selvstændige påstand må lægge til grund, at de sko med mærket
converse, som msk har solgt til det danske marked, ikke er indført i eu af converse eller
med converses samtykke.
                                               - 4 -
sagen er efter anmodning fra converse behandlet skriftligt på grundlag af det skriftlige
materiale, der forelå ved udeblivelsen og et skriftligt indlæg fra converse, jf. retsplejelovens §
386, stk. 1, 4. pkt., jf. 3. pkt.
sagen angår herefter alene, om msk ved sit salg af sko med mærket converse har handlet
uagtsomt, og i givet fald om msk skal betale vederlag og erstatning til converse, jf. vare-
mærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 24 (tidligere § 20).
højesteret lægger efter bevisførelsen til grund, at msk købte skoene fra dieseel ag, og at
msk’s advokat paul hillier, som han har forklaret for landsretten, i forbindelse med købet fik
forevist dokumenter, hvoraf fremgik en fakturakæde, som viste, at skoene kunne føres tilbage
til triple jump ltd. det er ubestridt, at triple jump ltd. var officiel distributør og licenstager
for converse. der er ikke oplyst omstændigheder, der forud for juni 2014 burde have givet
msk eller selskabets advokater, paul hillier og senere gary lux, mistanke om, at der i faktu-
rakæden indgik falske dokumenter. da advokat gary lux i juni 2014 fik oplysning om, at der
kunne være tale om falske dokumenter, blev sø- og handelsretten straks underrettet herom.
på den baggrund og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder højesteret, at
der ikke er grundlag for at pålægge msk at betale vederlag eller erstatning.
højesteret stadfæster herefter dommen.
efter sagens udfald skal ingen part betale sagsomkostninger til nogen anden part for højeste-
ret.
                                     thi kendes for ret:
msk traders ltd. under likvidations anke afvises. i øvrigt stadfæstes landsrettens dom.
ingen part skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part.


text:
                       højesterets kendelse
                             afsagt fredag den 7. maj 2010
sag 284/2009
dansk almennyttigt boligselskab - dab
(advokat christian emmeluth)
mod
hk danmark som mandatar for b
(advokat jacob goldschmidt)
i tidligere instans er afsagt kendelse af sø- og handelsretten den 24. august 2009.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: torben melchior, peter blok, asbjørn jensen, niels
grubbe og vibeke rønne.
påstande
kærende, dansk almennyttigt boligselskab - dab, har nedlagt påstand om, at der i forbin-
delse med den præjudicielle forelæggelse for eu-domstolen, som er besluttet ved den påkæ-
rede kendelse, tillige stilles spørgsmål om betydningen af et kompensationsbehov bestående i
en nedsættelse af arbejdstiden i relation til forståelsen af begrebet ”handicap” i direktiv
2000/78/ef om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæfti-
gelse og erhverv.
indkærede, hk danmark som mandatar for b, har principalt påstået afvisning, subsidiært
stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
                                              - 2 -
hovedsagen drejer sig om, hvorvidt dab’s opsigelse af b var i strid med forskelsbehand-
lingsloven, herunder om opsigelsen kunne ske med henvisning til 120-dages reglen i funktio-
nærlovens § 5, stk. 2.
den 25. februar 2008 blev spørgsmålet om præjudiciel forelæggelse for eu-domstolen pro-
cederet i sø- og handelsretten, der udsatte sagen på rettens skriftlige tilkendegivelse.
der fremkom imidlertid ikke en skriftlig tilkendegivelse, og den 9. oktober 2008 blev sagen
berammet til hovedforhandling. af retsbogsudskriften vedrørende berammelsen fremgår, at
der i forbindelse med hovedforhandlingen skulle tages stilling til spørgsmålet om forelæg-
gelse for eu-domstolen.
efter hovedforhandlingen afsagde sø- og handelsretten den påkærede kendelse.
anbringender
hk har til støtte for påstanden om afvisning navnlig anført, at dab i sø- og handelsretten fik
medhold i sin påstand om, at der ikke skulle forelægges spørgsmål om forståelsen af handi-
capbegrebet, og at dab derfor er afskåret fra at kære sø- og handelsrettens kendelse. endvi-
dere er dab’s påstand for højesteret så upræcist formuleret, at den ikke er egnet til påken-
delse. kæren vedrører ikke en afgørelse truffet af sø- og handelsretten, da retten ikke har
forholdt sig til det spørgsmål, dab nu ønsker forelagt for eu-domstolen. sø- og handelsret-
tens afgørelse, hvoraf fremgår, at bs helbredsmæssige problemer var et handicap i forskelsbe-
handlingslovens forstand, er en delafgørelse, jf. retsplejelovens § 253, stk. 2, der har retskraft.
sø- og handelsretten kan derfor ikke ændre sin afgørelse af spørgsmålet om handicap. her-
efter har dab ingen retlig interesse i under sagens behandling for sø- og handelsretten at
forelægge spørgsmål om forståelsen af handicapbegrebet. hertil kommer, at kære af en delaf-
gørelse kun kan ske med højesterets tilladelse, jf. retsplejelovens § 392, stk. 1, og en sådan
tilladelse foreligger ikke.
dab har vedrørende formaliteten navnlig anført, at der er væsentlig forskel på det spørgsmål,
som dab ønsker stillet, og de spørgsmål, som hk oprindeligt ønskede forelagt for eu-dom-
stolen. der er således ikke tale om kære af en afgørelse, som dab har fået medhold i. endvi-
dere er dab’s påstand egnet til påkendelse. sø- og handelsretten har afvist, at der skulle
                                              - 3 -
stilles spørgsmål til eu-domstolen vedrørende fortolkning af handicapbegrebet i direktiv
2000/78/ef, og dette kæremål vedrører således et spørgsmål, som sø- og handelsretten har
forholdt sig til. hertil kommer, at sø- og handelsretten ikke har truffet en retskraftig afgørelse
vedrørende spørgsmålet, om b er handicappet i forskelsbehandlingslovens forstand. sø- og
handelsretten har alene truffet en foreløbig afgørelse i relation til handicapspørgsmålet med
henblik på en stillingtagen til, om det er nødvendigt at stille spørgsmål til eu-domstolen om
definitionen af handicapbegrebet.
med hensyn til realiteten har dab navnlig anført, at arten og karakteren af relevante hjælpe-
foranstaltninger udgør en integreret del af vurderingen af, om der overhovedet er tale om et
handicap. der er uoverensstemmelse mellem vestre landsrets og sø- og handelsrettens for-
tolkning af handicapbegrebet, jf. vestre landsrets dom gengivet i ufr 2008.306. der bør der-
for stilles spørgsmål til eu-domstolen med henblik på afklaring af, om en medarbejder, der
har en funktionsnedsættelse, men hvis kompensationsbehov alene består i en nedsættelse af
arbejdstiden, skal anses for handicappet i direktivets og dermed i forskelsbehandlingslovens
forstand. det vil være procesbesparende, at der stilles spørgsmål vedrørende handicapbegre-
bet samtidig med de øvrige spørgsmål, der i henhold til kendelsen skal forelægges.
hk har vedrørende realiteten navnlig anført, at relevante afhjælpningsforanstaltninger hver-
ken efter eu-direktivet eller forskelsbehandlingsloven indgår i bedømmelsen af, om en per-
son har et handicap. vurderingen af, om det er muligt at anvise foranstaltninger, der giver den
handicappede adgang til beskæftigelse, skal således først foretages, når retten har lagt til
grund, at en person er handicappet.
højesterets begrundelse og resultat
sø- og handelsrettens kendelse tager sigte på at træffe afgørelse om, hvorvidt og i givet fald i
hvilket omfang der skal forelægges spørgsmål for eu-domstolen. rettens udtalelse om, at det
er rettens opfattelse, at bs helbredsmæssige problemer var et handicap i forskelsbehandlings-
lovens forstand, og at der ikke er tilstrækkelig anledning til at forelægge de spørgsmål, som er
omfattet af hk’s spørgsmål 1, må derfor forstås således, at der efter rettens opfattelse ikke
foreligger rimelig tvivl om, at der også var tale om et handicap i den forstand, hvori dette ud-
tryk anvendes i rådsdirektiv 2000/78 af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser
om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.
                                                 - 4 -
sø- og handelsrettens udtalelse om handicapbegrebet må på denne baggrund anses for et led i
en procesledende beslutning og kan ikke anses for en retskraftig afgørelse.
det spørgsmål, som påstanden for højesteret angår, svarer ikke til nogen af de spørgsmål, der
var indeholdt i det af hk foreslåede spørgsmål 1. dab kunne derfor efter kendelsens afsi-
gelse have anmodet sø- og handelsretten om yderligere at forelægge det nu foreslåede
spørgsmål. selv om dab ikke har fulgt denne fremgangsmåde, anser højesteret sig efter om-
stændighederne ikke for afskåret fra at realitetsbehandle kæremålet.
herefter, og da de indsigelser, som i øvrigt er fremsat af hk, ikke kan føre til et andet resul-
tat, tager højesteret ikke hk’s afvisningspåstand til følge.
højesteret forstår dab’s påstand således, at det spørgsmål, som ønskes forelagt for eu-dom-
stolen, går ud på at få belyst, om en varig funktionsnedsættelse, som ikke afføder behov for
særlige hjælpemidler eller lignende, og som alene består i, at den pågældende ikke er i stand
til at arbejde på fuld tid, skal anses for et handicap i den forstand, hvori dette udtryk anvendes
i rådsdirektiv 2000/78.
højesteret finder, at besvarelsen af dette spørgsmål giver anledning til tvivl, at en besvarelse
må antages at kunne få betydning for afgørelsen af den foreliggende sag, og at det vil være
hensigtsmæssigt at forelægge spørgsmålet for eu-domstolen sammen med de spørgsmål,
som sø- og handelsretten allerede har besluttet af forelægge.
højesteret tager herefter dab’s påstand til følge som nedenfor bestemt.
                                         thi bestemmes:
i forbindelse med sø- og handelsrettens forelæggelse af spørgsmål for eu-domstolen skal
der tillige stilles spørgsmål om forståelsen af handicapbegrebet i rådsdirektiv 2000/78.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f000700h - kj
                                               udskrift
                                                     af
                                sø- & handelsrettens dombog
                                              ____________
den 20. december 2004 blev af retten i sagen
f-7-03
telekommunikationsforbundet for
tn
(advokat christian harlang)
  mod
fc nordsjælland a/s
tidligere farum boldklub a/s
(advokat sten balslev)
afsagt sålydende
                                                  d o m:
sagens hovedspørgsmål er, om bortvisningen af sagsøgeren, tn, der var ansat som fodboldtræner hos sagsøgte,
farum boldklub a/s (nu fc nordsjælland a/s), men på bortvisningstidspunktet opsagt og fritstillet, fandt sted
med rette, herunder om fc nordsjælland er afskåret fra at gøre bortvisningen gældende som følge af passivitet.
                                                       - 2 –
påstande
tn har nedlagt påstand om, at fc nordsjælland a/s tilpligtes at betale tn 589.500 kr. med tillæg af proces-
rente fra sagens anlæg den 12. marts 2003.
fc nordsjælland har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et af retten fastsat
mindre beløb.
der er ikke tvist om den beløbsmæssige opgørelse af tns påstand, der består af ikke betalt løn for perioden 28.
november 2002 til 31. december 2003 med tillæg af feriepenge 12,5 %. fc nordsjælland har ikke bestridt, at
tn har krav på feriepenge af det beløb, som retten evt. tilkender ham.
sagsfremstilling
tn var i år 2000 fuldtidsansat som telefonmontør for tdc og i sin fritid træner i fodboldklubben skjold birke-
rød for klubbens 1. herreseniorhold, indtil han pr. 1. juli 2000 tiltrådte en fuldtidsstilling som træner i farum
boldklub. i forbindelse med sin tiltræden fik tn orlov fra sin stilling hos tdc.
af tns ansættelseskontrakt af 18. juni 2000 med farum boldklub fremgår, at ansættelsesperioden var 1 år, og
at det ville blive hans arbejds- og ansvarsområde at være cheftræner for klubbens 1. herreseniorhold frem til 31.
december 2000 og herefter fra 1. januar 2001 at fungere som assistenttræner for cheftræneren. lønnen var aftalt
til 40.000 kr. pr. måned, hvortil kom kørselsgodtgørelse efter statens takster, p.t. 2,66 kr. pr. km, for kørsel i
klubbens tjeneste. af aftalen, der på farum boldklubs vegne var underskrevet af peter brixtofte og ib bolvig,
fremgår endvidere:
       ”såfremt klubben uberettiget opsiger eller bortviser træneren før periodens udløb, forfalder hele restløn-
       nen i månedsvise rater frem til periodens udløb. som uberettiget opsigelse regnes opsigelse der ikke er
       begrundet i længerevarende sygdom, anden fravær eller misligholdelse af aftalen i øvrigt fra trænerens
       side.”
at tn skulle fungere som assistenttræner fra 1. januar 2001, skyldtes, at christian andersen på dette tidspunkt
skulle tiltræde som cheftræner i klubben, hvilket også skete.
den 21. november 2000 indgik parterne en tillægsaftale til ansættelsesaftalen, hvorved tns ansættelsesperiode
blev forlænget med 2½ år til udløb den 31. december 2003, og således, at ”alle øvrige bestemmelser i aftalen af
18. juni 2000 fortsætter uændret.” tillægsaftalen var på farum boldklubs vegne underskrevet af peter brixtofte
og jørgen lindhardt.
                                                        - 3 –
forlængelsen af ansættelsesperioden indebar for tn, at han måtte opsige sin stilling i tdc. han opnåede i ste-
det ansættelse i farum kommune, hvor han samtidig med øjeblikkelig virkning fik bevilliget orlov til den 31.
december 2003.
ved skrivelse af 26. juni 2002, underskrevet af jørgen torm, blev tn opsagt fra sin stilling som assistenttræner
til fratræden med udgangen af december 2003. af opsigelsesskrivelsen fremgår endvidere bl.a.:
        ”...
        det meddeles samtidig, at du fritstilles med øjeblikkelig virkning, således at du ikke i opsigelsesperioden,
        der i overensstemmelse med ansættelseskontrakten af 18. juni 2000 og 21. november 2000 udløber med
        udgangen af december 2003, har nogen arbejdsforpligtelse overfor farum boldklub a/s.
        ...
        lønnen vil i opsigelsesperioden som hidtil blive afregnet til normal forfaldstid.
        opmærksomheden henledes udtrykkelig på, at reglerne i markedsføringslovens § 1 og § 10 såvel som den
        til ansættelsesforholdet knyttede loyalitetsforpligtelse består uændret i fritstillingsperioden.
        ...”
ved skrivelse af 4. september 2002 rettede tn sålydende henvendelse til farum rådhus:
        ”sender hermed som aftalt mit cv.
        i forhold til situationen i farum boldklub vil jeg høre om jeg evt. kan starte før orloven udløber den 31.
        december 2003?
        håber at få en afgørelse på dette snarest.”
den 9. november 2002 indgik tn og skjold birkerød sålydende aftale, der på skjold birkerøds vegne var un-
derskrevet af ove mortensen:
        ”der er hermed aftalt, at tn ansættes som træner i skjold birkerød.
        ansættelsesperioden er 1. januar 2003 til 31. december 2003.
        nærværende aftale skal genforhandles senest den 1. september 2003.
        tn får dækket sine udgifter i forbindelse med kørsel, som tn afholder på skjold birkerøds vegne, samt
        rejsegodtgørelse, administrationsudgifter, sportstøj m.m.”
i en artikel i frederiksborg amtsavis den 11. november 2002 fremgår under overskriften ”tn ny træner” bl.a.
følgende:
        ”det bliver en god gammel kending, der skal afløse tonni nielsen i trænersædet i birkerød. tilbage på
        posten kommer tn, der rent faktisk afløstes af tonni nielsen for to-et halvt år siden.
        tn havde god succes i birkerød, som han afleverede som oprykker til 1. division. naboerne farum lagde
        mærke til det, og hentede ham sammen med venstreflanken thomas schultz til klubben. i det første halve
        år var tn cheftræner i farum, inden christian andersen planmæssigt kom til efter at have fuldført sin
        kontrakt i b 93. derefter var tn assistenttræner for christian andersen i farum, indtil farum-skandalen
        begyndte at rulle i foråret. tn røg ud, da farum begyndte at skære i sin overvældende store stab...”
                                                          - 4 –
i en skrivelse af 17. november 2002 rettede tn sålydende henvendelse til farum boldklub, att.: jørgen torm:
        ”jeg vil hermed gøre opmærksom på, at jeg starter som træner i skjold birkerød pr. 01.01.2003 til
        31.12.2003.
        min aftale indeholder godtgørelse til dækning af udgifter som jeg har i forbindelse med jobbet. se kopi af
        aftale.”
ved farum boldklubs advokats anbefalede skrivelse af 28. november 2002 blev tn bortvist. skrivelsen er såly-
dende:
        ”min klient, farum boldklub a/s, har overgivet mig deres skrivelse af 17. ds., modtaget den 19. ds., til
        besvarelse.
        det fremgår at de pr. 1. januar 2003 tiltræder en stilling som fuldtidstræner i birkerød blandt andet med
        ansvaret for birkerøds 1. seniorhold i 2. division.
        indgåelsen af en sådan ansættelsesaftale er selvsagt uforenelig med den loyalitetsforpligtelse m.v., der er
        knyttet til deres ansættelsesforhold med farum boldklub a/s, hvilken forpligtelse består uændret i frit-
        stillingsperioden, jfr. herved skrivelse til dem af 26. juni 2002.
        deres handlemåde konstituerer væsentlig misligholdelse af ansættelsesforholdet med farum boldklub
        a/s.
        som følge heraf skal det hermed meddeles at de med øjeblikkelig virkning bortvises.
        konsekvensen heraf er at min klients forpligtelse til at udbetale løn samtidig er bortfaldet.”
ved skrivelse af 9. december 2002 protesterede tns fagforening, telekommunikationsforbundet, over ”denne,
efter vores opfattelse, aldeles uberettigede bortvisning.” skrivelsen var underskrevet af afdelingssekretær jørgen
hansen.
skrivelsen blev besvaret af farum boldklubs advokat, der i skrivelse af 12. december 2002 bl.a. anførte, at ”det
må betegnes som overraskende, at deres medlem øjensynlig har haft en forventning om, han kunne arbejde
fuldtids som træner i naboklubben, birkerød, samtidig med at han oppebærer fuld løn i farum boldklub.”
den 1. januar 2003 tiltrådte tn i skjold birkerød som træner for klubbens 1. seniorhold.
der er fremlagt en række udskrifter fra skjold birkerøds hjemmeside, der alle er udskrevet den 10. april 2003,
bl.a. en med overskriften ”kampoplæg”, der oplyses senest at være opdateret den 3. april 2003. af denne ud-
skrift fremgår bl.a.:
        ”mørke skyer begynder så småt at trække sig sammen om birkerøds elitehold i fodbold. medierne har al-
        lerede dømt holdet til danmarksserien efter sommerferien ... vores spillertrup, med træner tom i spidsen
        arbejder ... ud fra den enkle filosofi, at så længe der er liv er der håb...”.
                                                         - 5 –
af udskrifter fra hjemmesiden om ”erhvervsklub” fremgår bl.a.:
       ”skjolds erhvervsklub blev stiftet i oktober 1999, med det formål at skabe et nødvendigt økonomisk
       grundlag for elitefodbold i skjold, birkerød. indtil nu er mange tiltag iværksat, ikke mindst har er-
       hvervsklubben formået at påvirke etableringen af et anpartsselskab i skjolds fodboldafdeling, som skal
       medvirke til at holde et højt sportsligt niveau via sin økonomiske vækst.
       sideløbende med den aktivitet har erhvervsklubben holdt en række spændende og oplevelsesrige arrange-
       menter, hvor virksomhedsledere har haft mulighed for at udveksle erfaringer i et uhøjtideligt og afslappet
       miljø
       ...
       som medlem af skjolds erhvervsklub har din virksomhed adgang til en række aktiviteter ... fri adgang til
       samtlige divisionskampe på birkerød stadion. fri reklameplads på birkerød stadion ... din virksomhed
       (bliver) en aktiv del af skjold fodboldafdelings nye professionelle struktur – den nye imageskaber i lo-
       kalsamfundet, hvor målet er at fastholde elitefodbold på et kvalitativt højt niveau...”
under ”formål” fremgår følgende:
”
• målsætningen for skjolds erhvervsklub er, at skabe en samhørighed mellem elitefodbold og erhvervslivet i
    birkerød kommune.
•    en samhørighed som gensidigt sikrer et fællesskab omkring fodboldens fremtid på divisionsniveau.
•    en erhvervsklub som arbejder for at skabe varige forretningsmæssige forbindelser for oplevelser, gennem
     dynamiske handlinger.”
under ”sponsorer” fremgår det, at der er nedsat et sponsorudvalg på 6 personer, heriblandt ove mortensen, og
at der er udarbejdet nyt sponsorkoncept, som forventes ”udsendt i uge 10”. det fremgår endvidere, at sponsor-
udvalget håber på fortsat støtte fra de firmaer, som har støttet arbejdet i klubben i flere år, og at der er et ”stort
ønske om at finde nye sponsorer.”
af en udskrift fra www.farum-boldklub.dk under ”nyheder” fremgår følgende:
       ”18.06.03 – dbu har fordelt danmarksserie puljerne for sæsonen 2003/2004.
       farum boldklubs danmarksserie hold kan se hen mod et par store lokalbrag når den nye sæson starter...
       farum kom således i pulje med nedrykkerne fra birkerød, oprykkerne stenløse og værløse ...”
det er ubestridt, at der den 14. marts 2003 blev sendt sponsormateriale fra skjold birkerød til advokatfirmaet
balslev & jørgsholm (farum boldklubs advokat), der har adresse på farum hovedgade i farum. materialet
indeholdt bl.a. en skrivelse, stilet til ”birkerøds erhvervsliv”, og et par sider, beskrivende klubbens ”sponsor-
koncept 2003”, bl.a. med ”klubfakta” samt en orientering om forskellige sponsormuligheder: ””trøjesponsor”
fra 15.000 kr. ... , ”teamsponsor” fra 8.000 kr. ... , ”bandesponsor” fra 3.500 kr. ... samt annoncering i klubbens
kampprogram fra 1.250 kr. ...”
                                                         - 6 –
af tns kørselsregnskab for 2003, der er opgjort på månedsbasis, fremgår, at tn har beregnet kørselsgodtgø-
relse efter en takst på 2,90 kr. pr. km. de afregnede beløb svinger fra 3.132 kr. (1.080 km) til 6.220 kr. (2.145
km) pr. måned. antallet af dage, hvor tn ifølge regnskabet har kørt, svinger fra 15 til 24 pr. måned.
tn modtog i 2003 dagpenge uden fradrag. af et bilag, på hvilket tn har kvitteret for at have modtaget vejled-
ning af a-kassen, fremgår det under rubrikken ”vejleders bemærkninger til rådighed”, dateret den 16. oktober
2003:
        ”har orlov fra farum kommune – vender tilbage hertil senest 1.1.04. jobsøgn. aktivitet ok under disse
        omstændigheder. rådighed ok.”
det er ubestridt, at a-kassen og arbejdsformidlingen har været fuldt orienteret om tns træneraktivitet i skjold
birkerød.
dansk boldspil unions (dbu) turneringssystem er indrettet således, at superligaen med 12 fodboldklubber
rangerer som den fineste række. herefter følger 1. division, 2. division, danmarksserien med 3 sideordnede
puljer, kvalifikationsrækken med 3 sideordnede puljer, hvorefter kommer de lavest rangerende serierækker,
hvoraf der findes et større antal, arrangeret i deres eget hierarkiske og geografiske system.
da tn forlod stillingen som fritidstræner i skjold birkerød og ved ansættelseskontrakt af 18. juni 2000 tiltrådte
stillingen som fuldtidstræner i farum boldklub, befandt farum boldklub sig i 1. division og skjold birkerød i 2.
division, men skjold birkerød var med virkning fra efterårssæsonen rykket op i 1. division. farum boldklub
rykkede med virkning fra efterårssæsonen 2002 op i superligaen, hvor klubben, nu som fc nordsjælland, fort-
sat spiller. da tn på ny tiltrådte som træner i skjold birkerød pr. 1. januar 2003, befandt denne klub sig i den
nederste del af 2. division. klubben rykkede ned i danmarksserien efter forårssæsonen 2003.
sagen, der blev anlagt ved civilretten i hillerød den 12. marts 2003, blev ved rettens kendelse af 25. juli 2003 i
medfør af retsplejelovens § 226, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 2 og 3, henvist til sø- og handelsretten.
forklaringer
tn har forklaret, at han er 53 år. han er oprindeligt uddannet som automekaniker, men blev efter et par års an-
sættelse som sådan ansat som telefonmontør i ktas (tdc), hvor han var i 26 år. han har beskæftiget sig med
fodbold hele sit liv og begyndte selv at spille, da han var 5 år gammel. han har fungeret som træner på alle ni-
veauer, men det var kun i farum boldklub, at det var på professionel basis.
han blev i juni 2000 kontaktet af farum boldklubs daværende sportschef, steen stakon. på det tidspunkt var
han træner for birkerøds 1. hold, som spillede i 2. division. klubben rykkede efter sæsonafslutning med virk-
ning fra efteråret op i 1. division, hvor farum boldklubs 1. hold også lå placeret.
                                                         - 7 –
sportschefen tilbød ham et job i farum boldklub som assistenttræner på professionel basis. da det er hans stil
”at gå med livrem og seler”, søgte han orlov fra tdc i stedet for at sige sin stilling op. han havde sin pension
bundet i tdc. han fik fjernet en 3 måneders opsigelsesklausul i farum boldklubs kontraktudkast og indføjet en
passus om uberettiget opsigelse, således at han var sikret løn frem til orlovens udløb et år senere. da det viste
sig, at christian andersen først kunne tiltræde som cheftræner fra årsskiftet, blev han selv cheftræner i det første
halve år.
farum boldklub var tilfreds med hans arbejde og ønskede allerede i november 2000 at forlænge kontrakten, så
den kom til at løbe i samme periode som christian andersens. orloven fra tdc kunne ikke forlænges, og peter
brixtofte, som styrede alt i farum boldklub, arrangerede det sådan, at han fik ansættelse i farum kommune
som teletekniker og samtidig overført sin tjenestemandsstatus og pension på uændrede vilkår. det var en meget
favorabel aftale. han fik straks orlov fra stillingen i kommunen, så han kunne forlænge sin kontrakt med farum
boldklub til 31. december 2003.
han har aldrig praktiseret at tage spillere med sig ved klubskifte, og han tog ikke thomas rasmussen med sig til
farum boldklub. thomas rasmussen, som han kendte fra tidligere, og som er ven til hans søn, var kommet
hjem fra et ophold som professionel i belgien og ønskede blot at spille på amatørbasis i skjold birkerød. tho-
mas rasmussen blev selv kontaktet af farum boldklub, og hans flytning til farum boldklub var faldet på plads
3-4 uger, før han selv blev kontaktet af farum boldklub. han havde intet at gøre med thomas rasmussens kon-
trakt med farum boldklub, men han havde i en telefonsamtale anbefalet thomas rasmussen at tage imod tilbu-
det.
det var et fuldtidsjob og meget tidskrævende at være professionel træner i farum boldklub. den normale ar-
bejdsdag var fra 08.30 til 19.00-20.00. der skulle altid spilles kamp i weekenden, og samtidig var det vigtigt at
følge med i andre holds kampe. hvis holdet ikke skulle spille om lørdagen, var der arrangeret træning fra kl. 10
- 11. om eftermiddagen skulle han så som regel se andre kampe og var hjemme ved 18-tiden. søndagen var i
reglen fuldt besat på grund af turneringskamp. var der tale om udekamp i jylland, var han sent hjemme, ellers
var han hjemme ved 18-tiden. han havde i princippet fri om onsdagen, men der var altid møder, arrangementer
eller eventuelt andre hold, som han skulle se spille. fredagen sluttede som regel kl. 14.
farum boldklub sluttede forårssæsonen 2002 med at rykke op i superligaen. sidste sæsonkamp blev spillet den
16. juni 2002. den 26. juni 2002 oplyste direktør jørgen torm fra farum boldklub i telefonen, at han var frit-
stillet. han var rystet og ringede dagen efter til jørgen torm og efterlyste en begrundelse, hvilket han ikke kun-
ne få. jørgen torm fortalte, at der var sendt et brev til ham om, hvad han måtte. han modtog da også et brev,
der ikke gjorde ham klogere. han gik på biblioteket for at undersøge, hvad der stod i markedsføringslovens § 1
og § 10, som han ikke havde hørt om før. han kontaktede også fagforeningen, men de kunne heller ikke sige
med sikkerhed, hvad han måtte beskæftige sig med, og henviste ham til at søge rådgivning hos en advokat, hvil-
                                                       - 8 –
ket han gjorde. han fik at vide, at han ikke måtte tage ansættelse som superligatræner, men at han gerne måtte
være hobbytræner.
han, der var vant til både at have fuldtidsjob og hobbybeskæftigelse, havde svært ved at affinde sig med situa-
tionen. han kontaktede telefonisk farum kommunes personalekonsulent med henblik på at kunne tiltræde sin
stilling før orlovens udløb, men denne ønskede en skriftlig henvendelse med et cv. han skrev til kommunen
den 4. september 2002, men fik ikke svar. han rykkede derfor telefonisk, og det var på det tidspunkt, at det gik
op for ham, at kommunen faktisk ikke var interesseret i at have ham ansat. der var ikke nogen stilling som te-
lemontør i kommunen. han rettede flere gange henvendelse til kommunen for at komme til at tiltræde sin stil-
ling, og han havde sammen med fagforeningen møder med kommunen. under drøftelserne kom det på tale, at
han kunne blive skoleleder eller chef for furesøbadet, stillinger som han ikke var kvalificeret til. forhandlinger-
ne førte til, at han kunne tiltræde et job som it tekniker pr. 1. januar 2004. han måtte affinde sig med, at lønnen
blev lavere end forudsat i den kontrakt, som peter brixtofte havde givet ham. han er i dag meget glad for arbej-
det. han havde undervejs ringet på utallige jobs og også skrevet ansøgninger, bl.a. til finansforbundet, men har
ikke været til jobsamtaler. han holdt sig også orienteret om jobs på a-kassens hjemmeside. a-kassen kendte til
hans bestræbelser for at finde arbejde og anså dem for tilstrækkelige. a-kassen ville oprindeligt give ham karan-
tæne, fordi han var bortvist, men dette skete ikke, idet de efter at have sat sig ind i sagen fandt bortvisningen
helt uberettiget.
han blev på et tidspunkt kontaktet af fodboldklubben hik om et job som træner, men da hik, der spillede i 1.
division, havde kontraktfodbold, blev han enig med hik om, at han på grund af situationen med farum bold-
klub ikke kunne tage imod tilbudet. spillere på kontrakt i klubber som hik tjener måske 5.000 kr. om måneden
for at stå til rådighed for klubben om aftenen og til kampe, hvilket er noget helt andet end spillere på fuldtid i
superligaklubberne, der tjener 25.000 – 50.000 kr. om måneden. i 1. division er der vel 6-8 klubber med en del
kontraktspillere, mens der i 2. division er nogle få klubber, der har enkelte kontraktspillere.
han blev herefter kontaktet af ove mortensen fra skjold birkerød, der ønskede ham tilbage som træner for
klubbens 1. hold, der på dette tidspunkt spillede i 2. division. han ville gerne beskæftige sig med fodbold, som
er ”hele hans liv”, og han ville gerne hjælpe klubben med at undgå nedrykning til danmarksserien. han kontak-
tede ikke nogen i farum boldklub, inden han sagde ja til at blive træner i birkerød. der var kommet ny formand
for bestyrelsen i farum boldklub, og han talte i det hele taget kun få gange med nogen fra klubben. når det
skete, fik han at vide, at klubben snart ville gå konkurs. alle var negative med hensyn til fremtiden.
arbejdet som træner i skjold birkerød bestod af træning mandag, tirsdag og torsdag i tidsrummet 18.00 – 19.30
og herudover en kampdag i weekenden. han fik ikke løn, men godtgjort sine kørselsudgifter. han kørte ofte
selv til holdets kampe, og han så også andre hold spille i weekenden. det hører med til at være træner. man får
på denne måde en masse kontakter. han besøgte på et tidspunkt en spiller i slagelse, der skulle flytte til lyngby,
og forsøgte at gøre ham interesseret i skjold birkerød. det lykkedes ikke, fordi skjold birkerød ikke havde
noget at tilbyde ham. på tilsvarende vis havde han på et tidspunkt samtaler med en spiller fra vordingborg og en
                                                        - 9 –
fra roskilde. han var på et tidspunkt i nykøbing falster for at se denne klub spille. skjold birkerød skulle møde
holdet senere. han var alene fritidstræner i skjold birkerød, ligesom han havde været det tidligere i samme
klub, og han kunne ikke kaldes cheftræner. der var jo kun ham.
den eneste grund til, at der blev udfærdiget en kontrakt med skjold birkerød, var, at han gerne ville dokumente-
re over for farum boldklub, at der intet odiøst var i aftalen, der jo alene var en hobbybeskæftigelse. normalt er
den slags aftaler mundtlige, og det er det sædvanlige, at aftalens varighed er et år, hvilket hans første aftale med
farum boldklub jo også var. men hvis man af en eller anden årsag med kort varsel ikke ønsker at fortsætte som
hobbytræner, er man ikke bundet af noget. kontrakten blev sendt til farum boldklub den 17. november 2002.
de to klubber kunne og kan stadig ikke på nogen måde sammenlignes. farum boldklubs 1. hold havde tilknyttet
4 trænere, herunder en målmandstræner, hvoraf de 3 var fuldtidsansatte. der var endvidere ansat en læge og
flere terapeuter. der var ansat 30-35 fuldtidsspillere og en del unge spillere på kontrakt. skjold birkerød havde
kun en enkelt person ansat på deltid, nemlig forretningsfører ove mortensen, og ingen kontraktspillere. springet
fra 1. division til superligaen er enormt stort, og springet fra 2. til 1. division er lige så stort.
han tog på ferie omkring den 24. november 2002, og da han kom hjem den 9. december, lå der et brev om, at
han var blevet bortvist. han var chokeret, men regnede med, at der var tale om en misforståelse, idet det var
anført i bortvisningsskrivelsen, at han skulle være fuldtidstræner i skjold birkerød, hvilket jo ikke var tilfældet.
han tog ingen spillere med sig fra farum boldklub, da han startede i skjold birkerød. kontraktspillere fra fa-
rum har ingen interesse for en klub som skjold birkerød.
de to klubber mødte ikke hinanden i landspokalturneringen (”dong-cuppen”). 2. divisionsholdene spiller
med fra første runde, mens de bedst placerede superligahold først deltager fra 5. runde. på dette tidspunkt var
skjold birkerød for længst slået ud af turneringen.
skjold birkerød rykkede efter forårssæsonen 2003 ned i danmarksserien, pulje 1. sammensætning af puljerne i
danmarksserien foretages af dansk boldspil union (dbu), til dels ved lodtrækning. skjold birkerød kom bl.a. i
pulje med farum boldklubs 2. hold, der efter reglerne ikke kan rykke op, da klubben allerede har et hold i divi-
sionerne. da klubberne mødtes i rækken, vandt farum boldklub med 2 – 1. 2. holdene er meget nedprioriteret af
i superligaklubberne.
i dag er han træner i glostrup. klubben ligger i 2. division. trænerjobbet er, som i skjold birkerød, alene på
hobbybasis. der er 3 ugentlige træningsaftener og en kampdag i weekenden.
jørgen hansen har forklaret, at han er afdelingssekretær i dansk metal teleafdeling 1, hvor han beskæftiger sig
med personsager i forbindelse med afskedigelser og bortvisninger.
                                                       - 10 –
tn rettede henvendelse til vidnet, da han var blevet opsagt og fritstillet af farum boldklub. han ønskede råd-
givning om sine rettigheder og forpligtelser, og vidnet henviste ham til advokat.
da tn henvendte sig i forbindelse med bortvisningen, rystede vidnet på hovedet. han havde aldrig set noget
lignende, når det tages i betragtning, at det kom fra en advokat. det lignede en sag, hvor en arbejdsgiver blot
ønsker at slippe for at betale løn. han faxede straks en protest til farum boldklub. han var overbevist om, at der
var tale om en misforståelse – et kommunikationsproblem. tn skulle jo ikke være fuldtidstræner, men alene
hobbytræner.
tn forsøgte under hele perioden at få nyt arbejde. tdc havde netop fyret 2000 medarbejdere, og genansættelse
viste sig derfor ikke mulig. vidnet deltog i flere møder med farum kommune og pressede på for at få tn i
gang. den aftale, som farum kommune og tn havde indgået, var favorabel for tn, men kommunen var ikke
interesseret i at opfylde aftalen. det sagde personalechefen, lars møller hansen, direkte. tn blev tilbudt andre
jobs af kommunen. men enten var han ikke kvalificeret, eller også var han overkvalificeret. til sidst opnåedes
der enighed om ansættelse i kommunens it-afdeling, mod at tn blev lavere lønnet end oprindeligt aftalt.
tn var i forløbet meget aktivt jobsøgende.
de dagpenge, som tn har modtaget, skal tilbagebetales i samme omfang, om retten finder, at fc nordsjælland
skal betale tn løn.
ove mortensen har forklaret, at han har haft kontakt med skjold birkerød, siden han var barn. klubben er hans
liv. han begyndte først at få betaling for sit arbejde i 2000, hvor det blev muligt for klubben at oprette en del-
tidsstilling som forretningsfører. han er den eneste i klubben, der modtager løn. hans arbejde består i at få tin-
gene til at fungere i det daglige, forestå bogføring og lave indstillinger til bestyrelsen. han står reelt til rådighed
for klubben 24 timer i døgnet.
klubben er den 9. største i landet med ca. 750 ungdomsmedlemmer, 50 seniorer og 50 old boys- og veteranmed-
lemmer. klubber bygger hele sit virke på frivillig arbejdskraft.
da skjold birkerøds 1. holds træner tonni nielsen i efteråret 2002 meddelte, at han ikke længere ønskede at
være træner, kontaktede vidnet tn, der tidligere havde været træner i klubben fra 1998 – 2000, og de blev enige
om, at tn skulle begynde som træner pr. 1. januar 2003. stillingen var ulønnet, men tn fik dækket sine trans-
portudgifter. det var samme ordning som sidste gang, han var træner i klubben. alle klubbens trænere har om-
kostningsaftaler.
tns arbejde bestod i at træne 1. holdet. han mødte frem til træningstidspunktet, gennemførte træningen og tog
så hjem igen. sådan foregår det på dette niveau.
                                                       - 11 –
ingen af skjold birkerøds spillere modtager løn. i 2001, da 1. holdet rykkede op i 1. division, blev der oprettet
et anpartsselskab, der skulle forsøge at skabe de nødvendige rammer for, at spillerne kunne modtage løn. men
det lykkedes ikke. efter 2 måneder var der ikke flere penge i kassen, og aftalerne med spillerne måtte laves om.
selskabet har ikke været virksomt siden efteråret 2001. gælden i selskabet er under afvikling. spillere på 1. hol-
det må nøjes med at modtage 2 par fodboldstøvler pr. år og få vasket deres træningstøj.
det koster klubben penge at spille hjemmekampe. til klubbens sidste kamp var der 22 betalende tilskuere.
normalt er der 40 – 50 betalende, hvilket giver en entreindtægt på ca. 1.500 kr.
det er i år besluttet, at der skal afsættes 200.000 kr. til at drive 1. holdet gennem sæsonen.
klubbens samlede sponsorindtægter er ca. 150.000 kr. den største sponsor er på 25.000 kr., som er en rabatord-
ning til en sportsforretning i birkerød, og den næststørste er på 10.000 kr. sponsorer er typisk gamle medlem-
mer, forældre til børnemedlemmer eller forretningsdrivende på birkerød hovedgade.
klubbens bestyrelse har udviklet et sponsorkoncept, målrettet til de virksomheder, der allerede støttede klubben.
klubben forsøger også at finde nye sponsorer. der er nogle bestyrelsesmedlemmer, der har taget sådanne initia-
tiver. den kuvert med sponsormateriale, som advokat balslev modtog i marts 2003, blev sendt af et bestyrel-
sesmedlem, tina. skjold birkerød har ingen sponsorer fra farum. der er ingen, der har kontaktet klubben af
egen drift med henblik på at blive sponsor.
i 1998, 1999 og 2000 forsøgte skjold birkerød at udvikle en ”erhvervsklub”, men da den blev tømt for penge,
var der nogen, der blev sure, og den eksisterer ikke i dag. i stedt er ”team birkerød” opstartet, og klubben har
modtaget støtte herfra.
thomas rasmussen spillede i kort tid i skjold birkerød, men indgik i maj 2000 aftale med farum boldklub. det
kunne skjold birkerød ikke gøre noget ved. tn indgik først aftale med farum boldklub en måned senere end
thomas rasmussen, nemlig ca. 1 uge før sæsonafslutningen i juni. tn tog ikke spillere med til farum bold-
klub. der kommer ikke spillere fra farum boldklub til skjold birkerød. deres månedsløn svarer til skjold bir-
kerøds samlede budget, så det er utopisk.
i efteråret 2003 var klubbens økonomiske forhold blevet så dårlige, at tn meddelte, at han ikke ville fortsætte.
klubben havde end ikke råd til at dække omkostningerne til kampene.
mogens johansen har forklaret, at han er en af flere frivillige ledere i glostrup. han har været tilknyttet klub-
ben i mere end 25 år og har kendt tn i lige så lang tid. tn er træner for 1. holdet, der spiller i 2. division. han
får dækket sine kørselsudgifter. klubben har en mundtlig aftale med tn. aftalen er et-årig, hvilket er normalt.
der er ingen kontraktspillere i klubben. ingen modtager løn. sponsorerne foretrækker brøndby frem for glo-
                                                        - 12 –
strup. der er ingen konkurrence med hensyn til spillere mellem brøndby og glostrup. niveauforskellen mellem
brøndby og glostrup er meget stor. der er ingen sammenligning.
thomas rasmussen har forklaret, at han er professionel fodboldspiller i rostock. vidnet er god ven med tns
søn. vidnet fik ikke spilletid i den belgiske klub, hvor han spillede i 2000, og han valgte at rejse tilbage til
danmark for at spille i skjold birkerød. klubben havde ingen penge, og det var alene for at få lysten til at spille
fodbold tilbage, at han begyndte i denne klub. farum boldklub kontaktede ham i sommeren 2000 og tilbød ham
en kontrakt. han drøftede tilbudet med tn, der rådede ham til at acceptere tilbudet. hans månedsløn var 28.000
kr. plus bonus. ved oprykning til superligaen ville lønnen være 40.000 kr. det var først ca. 3 uger efter, at han
havde underskrevet kontrakten med farum boldklub, at tn blev ansat som træner samme sted.
der er en verden til forskel mellem de to klubber. farum boldklub har et nyt stadion med 10.000 siddepladser,
luksuøse omklædningsforhold og rigtig gode sponsorforhold. man benyttede fly til udekampe. han skulle kun
koncentrere sig om at spille fodbold nogle timer hver dag. resten af tiden havde han fri. farum boldklub skrev
kontrakt med 4-5 nye spillere hver halve sæson. det var under disse ambitioner, at han ønskede at spille fod-
bold. i birkerød var det noget ganske andet. han modtog ingen løn. han arbejdede for post danmark i dagti-
merne og spillede fodbold om aftenen. omklædningsforholdene var som en folkeskoles gymnastiksal. der var
ingen luksus.
han har et par gange talt med tn om denne sag.
karsten pedersen har forklaret, at han er økonomichef i farum boldklub, hvor blev ansat i 1991. han har ikke
med det sportslige at gøre. de geografisk nærmeste klubber er skjold birkerød, stenløse, værløse og ab.
i sommeren 2002 var forholdene i farum boldklub temmelig kaotiske. sagen mod peter brixtofte var begyndt
at rulle i februar, og farum boldklub skiftede direktør i marts/april 2002, hvor jørgen torm blev ansat. denne
stoppede i november og blev afløst af claus schreiber pr. 1. december. claus schreiber startede i praksis ca. 14
dage før.
farum boldklub havde oprindeligt især lokale sponsorer, men har nu sponsorer fra hele nordsjælland, ja fra
hele landet. skjold birkerøds sponsormateriale minder om farum boldklubs. lønningsbudgettet i 2002 og 2003
var på ca. 15. mio. kr. inkl. alt herunder hoteldrift. for fodboldafdelingens vedkommende var budgettet ca. 10
mio. kr. i 2000 blev de første fuldtidsspillere ansat, hvilket gav en væsentlig forøgelse af klubbens udgifter. der
er 24 lønnede spillere på kontrakt, 3 trænere, hvoraf den ene er finansieret af dbu, og 8 medarbejdere i admini-
strationen. omsætningen er ca. 30 mio. kr.
i 2002 viste regnskabet et underskud på 10 mio. kr., i 2003 3,2 mio. kr. for indeværende år håbes på et 0-resul-
tat.
                                                       - 13 –
fc nordsjælland har ca. 2000 tilskuere til en almindelig kamp. klubben spillede internationale kampe i efteråret
2003. indtægterne i forbindelse med disse gik lige op med udgifterne.
han havde intet at gøre med opsigelsen eller beslutningen om bortvisning af tn.
jørgen torm har forklaret, at han tiltrådte som direktør for farum boldklub den 1. april 2002. baggrunden for,
at tn blev afskediget i juni 2002, var, at klubbens økonomi var dårlig, og at man ønskede at lave om på den
måde, træningen i klubben var sammensat på.
der var ikke den store aktivitet på sponsorsiden i 2002 pga. den megen omtale af peter brixtofte. der var i øv-
rigt en god spredning af sponsorer – mange fra lokalområdet, men også en del fra det øvrige storkøbenhavn.
han opsagde sin stilling primo september 2002 og ønskede fra da af ikke at tage beslutninger i farum boldklub.
da han modtog brevet fra tn i november om trænerjobbbet i skjold birkerød, tænkte han, at tn tilsidesatte sin
loyalitetsforpligtelse. det var claus schreiber, der var ansat som direktør pr. 1. december 2002, men allerede
sad i klubbens bestyrelse, der traf beslutningen om bortvisning. vidnet deltog ikke i beslutningen. vidnet tror, at
schreiber var ansat lidt tidligere, end han havde fået at vide. vidnet blev selv i sin stilling til omkring den 25.
november 2002. vidnet undersøgte ikke noget forud for bortvisningen, og han ved ikke noget om, hvornår be-
slutningen blev truffet. den blev truffet af bestyrelsen, hvor der sad 8 – 9 personer. han kan ikke sige, hvor
begrundelsen ”fuldtidstræner” kommer fra. i efteråret 2002 var der vel 60 – 70 ansatte, når konferencehotel og
restaurant medregnes. der var 23 – 25 ansatte spillere i førsteholdstruppen. hertil kom 5 – 8 ungdomsspillere.
claus schreiber har forklaret, at han tiltrådte i farum boldklubs bestyrelse den 15. august 2002. han kendte
ikke tn, da han ikke have haft noget med klubben at gøre før sin bestyrelsespost.
da jørgen torm sagde op som direktør i september, blev det efter forhandlinger besluttet, at vidnet skulle til-
træde som direktør 1. november eller 1. december, men han begyndte at arbejde med det samme, da der var me-
get store vanskeligheder i klubben. da han så brevet fra tn, forhørte han sig hos de øvrige ansatte om, hvem
tn var, og han gjorde sig bekendt med hans sag. det var åbenlyst, at der var tale om en kontrakt, der skulle
fortsætte efter en periode, hvor tn var lønfri i skjold birkerød, fordi han modtog løn i farum boldklub. han
kontaktede ikke tn; ansættelsesaftalen var jo en fuldbyrdet kendsgerning. der blev ikke foretaget nogen under-
søgelser overhovedet, og der var ingen tvivl om hans og klubbens holdning, der også deltes af besty-
relsesformanden, hans karl nielsen, som han i denne periode var i daglig kontakt med. vidnet kontaktede
klubbens advokat, der mente, at der var tale om bortvisningsgrund. han ved ikke, om begrundelsen for ophæ-
velsen ”fuldtidstræner” stammede fra tns ansættelseskontrakt eller evt. fra avisen. bestyrelsen, som vist var på
8 personer i alt, blev orienteret efterfølgende. han har ikke hørt noget om, at der skal være gået spillere fra fa-
rum boldklub til skjold birkerød.
bortvisningen skete så hurtigt som muligt.
                                                      - 14 –
procedure
tn har anført, at han blev bortvist med urette. det gøres gældende, at den begrundelse, som en arbejdsgiver
giver for en bortvisning, skal være korrekt. farum boldklubs begrundelse for bortvisningen af tn, nemlig at
han skulle tiltræde en stilling som ”fuldtidstræner”, var objektivt forkert og fremgik i øvrigt ingen steder, herun-
der hverken af tns orienteringsskrivelse af 17. november 2002 til farum boldklub eller af frederiksborg amts-
avis. farum boldklub undersøgte ikke omstændighederne nærmere, men bortviste uden videre med den urigtige
begrundelse. dette må komme farum boldklub til skade.
de vilkår for ansættelsen som hobbytræner, som tn og skjold birkerød aftalte, var ganske sædvanlige, svaren-
de til dem, han nu har i glostrup. det eneste usædvanlige var, at aftalen var skriftlig, men det skete alene af
hensyn til farum boldklub. der var ikke tale om, at tn fungerede som træner i skjold birkerød på farum
boldklubs regning.
a-kassen og arbejdsformidlingen accepterede tns status som hobbytræner. han fik udbetalt fulde dagpenge og
blev anset for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet. der var uomtvisteligt tale om et fritidstrænerjob i skjold
birkerød, svarende til det, han tidligere havde haft i samme klub, mens han havde fuldtidsansættelse hos tdc.
tn modtog ingen beløb udover godtgørelse for kørsel for klubben - ifølge kørselsregnskabet i gennemsnit 4
gange om ugen. at overvære andre kampe og have kontakter til spillere rundt omkring er efter bevisførelsen en
helt sædvanlig aktivitet også for en ulønnet fodboldtræner.
forskellene mellem skjold birkerød og farum boldklub var endog meget store. farum boldklub med en place-
ring i superligaen er en professionel fodboldklub, hvor der er mange penge på spil. lønsummen for fodboldaf-
delingen var i 2002 budgetteret til 10 mio. kr., mens skjold birkerød uden kontraktspillere, placeret i bunden af
2. division, senere danmarksserien, havde en deltidsansat, nemlig ove mortensen. der kan endvidere henvises
til thomas rasmussens forklaring om forskellene med hensyn til klubfaciliteterne.
at begge klubber var tilmeldt landspokalturneringen (dong-cuppen) har ikke nogen afgørende betydning.
farum boldklub deltog som superligaklub først så sent i turneringen, at skjold birkerød allerede var slået ud, da
farum boldklub trådte ind. farum boldklubs 2. hold spillede i danmarksserien i samme kreds som skjold bir-
kerød, men farum boldklubs hold kan efter reglerne ikke rykke op. i øvrigt var det først i sæsonen 2003/2004,
at holdene kom i samme kreds, og det var ikke situationen på bortvisningstidspunktet. superligaklubberne prio-
riterer ikke 2. holdene ret højt.
det kan lægges til grund, at der ikke var nogen risiko for, at spillere fra farum boldklub skulle ønske at skifte til
skjold birkerød, alene fordi tn nu virkede som 1. holdets træner. thomas rasmussens aftale om skift til farum
boldklub fra skjold birkerød blev indgået 3 – 4 uger før, tn indgik sin træneraftale med farum boldklub.
                                                       - 15 –
der er ingen eksempler på, at en sponsor har valgt skjold birkerød frem for farum boldklub. det er ikke bevist,
at skjold birkerød systematisk fremsendte sponsormateriale til forretningsdrivende i farum. ove mortensen
forklarede, at klubbens sponsormateriale blev sendt til eksisterende sponsorer. nogle af klubbens bestyrelses-
medlemmer sendte sådan lidt på må og få også materialet til andre i håbet om at få nye sponsorer.
farum boldklub kunne tilbyde sine sponsorer, der kom fra hele nordsjælland, attraktive forhold. der var ingen
reel konkurrence mellem klubberne om sponsorater.
tn forsøgte seriøst og loyalt at sætte sig ind i, hvori hans loyalitetsforpligtelse bestod. han afviste at blive træ-
ner i hik, fordi han vurderede, at der for denne klub, der spillede i 1. division, og som havde kontraktspillere,
muligt kunne være tale om en loyalitetskonflikt. han vurderede derimod efter rådgivning, at det ville være i
orden at virke som fritidstræner i skjold birkerød.
en loyalitetsforpligtelse må afgrænses konkret med fokus på situationen på bortvisningstidspunktet og ikke på
tænkte, fremtidige situationer. tn må have været berettiget til at anvende sit almindelige kendskab til og store
interesse for fodbold på hobbybasis i en klub, der ikke konkurrerer med farum boldklub. der henvises til ras-
mus skovsgaard haugaard og casper fisker: ”sportskontrakter”, 2004, side 151: ”... træneren ... må (ikke) tage
ansættelse i en klub, der konkurrerer med trænerens hidtidige klub. konkret betyder dette, at træneren ikke vil
kunne søge ansættelse i klubber, der spiller i samme række som den hidtidige klub ... derimod ... såvel berettiget
som forpligtet til at søge ansættelse i klubber, der ikke spiller i samme række – også selvom opryk-
ning/nedrykning indebærer en risiko for fremtidig konkurrence.”
bevisbyrden for, at der foreligger en så grov misligholdelse af ansættelsesforholdet, at bortvisning kan komme
på tale, påhviler arbejdsgiveren. denne bevisbyrde har farum boldklub ikke løftet. farum boldklub burde have
undersøgt forholdene omkring tns aftale med skjold birkerød. var dette sket, var bortvisning ikke kommet på
tale. farum boldklub burde under alle omstændigheder ikke have bortvist tn uden en forudgående advarsel,
der havde givet ham mulighed for at rette op på de forhold, farum boldklub ikke var tilfreds med. en aftale om
at være hobbytræner er så løs, at man uden varsel kan løses fra den.
farum boldklub har fortabt retten til bortvisning ved passivitet. det antages i praksis, at arbejdsgiveren er for-
pligtet til at reagere straks. reaktionen skal ikke nødvendigvis være bortvisning, men kan evt. være en ori-
entering om, at forholdene omkring arbejdstageren undersøges nærmere med henblik på at vurdere, om en bort-
visning kan komme på tale, men en sådan orientering fik tn ikke.
det kan lægges til grund, at farum boldklub i perioden fra den 19. november 2002 til bortvisningen i farum
boldklubs skrivelse af 28. november 2002 ikke foretog nogen form for undersøgelser, idet man – efter forkla-
ringerne - fra starten af ikke var i tvivl om, at tn havde overtrådt sin loyalitetsforpligtelse. alligevel skred man
ikke straks til bortvisning, men ventede uden begrundelse i 9 – 10 dage. de kaotiske forhold, som herskede i
farum boldklub i efteråret 2002, er uden betydning for vurderingen af spørgsmålet. direktøren og bestyrelses-
                                                       - 16 –
formanden var i daglig kontakt med hinanden. der er end ikke brugt tid på at sammenkalde bestyrelsen. det må
ved vurderingen tillægges betydning, at begrundelsen for bortvisningen var urigtig. de afgørelser, som – navn-
lig i ældre domme – har accepteret en længere reaktionstid, er begrundet med, at det har været nødvendigt med
grundige undersøgelser før en bortvisning.
farum kommune er efter ansættelsesaftalen af 18. juni 2000 afskåret fra at modregne på grundlag af
tabsbegrænsningssynspunkter. den sidste passus i kontrakten blev indsat på tns initiativ netop med henblik på
at være sikret i hele kontraktperioden, idet han havde orlov fra sin stilling i tdc og efterfølgende fra farum
kommune. tn har levet op til sin tabsbegrænsningspligt. han har både i forhold til a-kassen og arbejdsformid-
lingen udvist den fornødne jobsøgningsaktivitet såvel ved at søge nyt arbejde og genansættelse ved tdc som
ved at forsøge at få afkortet sin orlov fra farum kommune, med hvem han, bl.a. bistået af sin fagforening, hav-
de flere forhandlinger. kommunen ønskede ham imidlertid ikke ansat, men forhandlingerne endte med, at han
mod at gå ned i løn i forhold til det aftalte fik ansættelse pr. 1. januar 2004.
de dagpenge, som tn har modtaget fra sin a-kasse i bortvisningsperioden, skal tilbagebetales i samme omfang,
dommen i nærværende sag giver ham medhold. dette blev bekræftet af jørgen hansen.
fc nordsjælland har anført, at loyalitetsforpligtelsen gælder fuldt ud også i den situation, hvor den ansatte er
opsagt og fritstillet. uanset at dette endog blev indskærpet tn i opsigelsesskrivelsen, misligholdt han denne
forpligtelse.
i fritstillingsperioden skulle tn endvidere iagttage en tabsbegrænsningspligt. også denne pligt tilsidesatte han.
særligt vedrørende loyalitetsforpligtelsen gøres det gældende, at både skjold birkerød og farum boldklub var
eliteklubber på bortvisningstidspunktet. også skjold birkerød havde en professionel bestyrelse. det fremgår af
skjold birkerøds hjemmeside, at klubben betegner sig selv som en eliteklub, og at klubben havde etableret en
erhvervsklub med det formål at skabe økonomisk grundlag for elitefodbold. det var således skjold birkerøds
ambitionsniveau og målsætning i 2002 at drive elitefodbold, og at det efterfølgende viste sig ikke blive til noget,
er uden betydning. desuden befandt begge klubber sig i 2002 på divisionsniveau, og det er i den henseende ikke
afgørende, at farum boldklub spillede i superligaen.
der kan ikke lægges afgørende vægt på ove mortensens forklaring, der havde karakter af et partsindlæg.
der er, når bortses fra farum boldklubs professionelle afdeling, tale om to naboklubber af ca. samme størrelse
med ca. 5 km i indbyrdes afstand, og de er de eneste divisionsklubber i området. for at finde andre divisions-
klubber skal man til gladsaxe, helsingør eller amager. allerede på dette grundlag må det være udgangspunktet,
at tn ikke uden farum boldklubs tilladelse kunne tage selv ulønnet træneransættelse i skjold birkerød.
                                                        - 17 –
det sponsormateriale, skjold birkerød anvendte, er professionelt udformet og mindede om farum boldklubs
materiale. advokatfirmaet balslev & jørgsholm i farum, modtog materialet i uge 10, 2003, hvilket viser, at de
to fodboldklubber konkurrerede om sponsorerne. skjold birkerød eftersøgte nye sponsorer, og advokatkontoret
er næppe den eneste virksomhed i farum, som fik tilsendt materialet. at der er konkurrence om sponsorerne,
blev også belyst af mogens johansens forklaring, hvorefter fodboldklubben i glostrup godt kunne mærke, at
brøndby boldklub er naboklub. sponsorerne havde central betydning for farum boldklub. klubben levede ikke
af entreindtægterne fra ca. 2.000 betalende tilskuere til hjemmekampene.
der er også tale om rent sportslig konkurrence mellem klubberne. de af farum boldklubs spillere, der spiller i
danmarksserien på ”boblerholdet”, har samme niveau som spillerne i skjold birkerød. klubberne har en inte-
resse i de samme spillere. en spiller fra farum boldklubs ”boblerhold” ville være sikret spilletid på 1. holdet
hos skjold birkerød. holdene spillede mod hinanden i sæsonen 2003. det er i sig selv et konkurrencemoment,
at tn har det store netværk og berøringsflade inden for fodboldverdenen.
det var op til tn selv at sikre sig, at en ansættelse hos skjold birkerød kunne accepteres af farum boldklub.
der kan ikke kræves, at farum boldklub ved modtagelsen af tns skrivelse af 17. november 2002 skulle give en
advarsel før en evt. bortvisning. ved grov misligholdelse af ansættelsesforholdet er der adgang til umiddelbar
bortvisning.
særligt vedrørende spørgsmålet om tabsbegrænsning gøres det gældende, at kørselsregnskaberne viser, at tn
reelt fungerede som fuldtidstræner. der er vel tale om ca. 22 dages registreringer om måneden, og i f.eks. febru-
ar måned kørte han 2.145 km. det peger på et langt mere omfattende arbejde end tre dages aftentræning og en
kampdag pr. uge. et sådant engagement i trænergerningen bevirker, at tn reelt ikke har stået til rådighed for
arbejdsmarkedet. det ulønnede arbejde har afskåret ham fra at få lønnet beskæftigelse som træner andre steder.
han fungerede som træner i skjold birkerød for lønnen fra farum boldklub og fik aftalen med skjold birkerød
til at passe med farum-aftalen.
det er ikke dokumenteret, at tn har været arbejdssøgende, og ej heller at han har haft reelle forhandlinger med
farum kommune om en afkortning af orlovsperioden. det må lægges til grund, at han ikke reelt foretog sig
noget for at opnå beskæftigelse i opsigelsesperioden. det kan ikke udledes af ansættelseskontrakten med farum
kommune, at der ikke kan modregnes overfor tn, eller at han ikke skulle være undergivet en sædvanlig
tabsbegrænsningspligt.
det er ikke dokumenteret, at tn har underskrevet en transporterklæring til fordel for a-kassen, som har udbetalt
dagpengene i bortvisningsperioden. derfor skal der ved en eventuel domfældelse af fc nordsjælland ske en
afkortning med hensyn til de dagpenge, som tn har modtaget i perioden.
der er ikke udvist passivitet i forbindelse med bortvisningen. i november 2002 var forholdene i farum boldklub
relativt kaotiske. der var reelt ansat to direktører, hvoraf den ene ikke ville træffe beslutninger. claus schreiber
                                                      - 18 –
måtte lige finde ud af, hvem tn var, før han kunne foretage en reel vurdering af forholdene. det er ikke rigtigt,
at arbejdsgiveren skal reagere straks, men alene uden ugrundet ophold. i denne konkrete sag blev der reageret så
hurtigt, det var praktisk muligt.
rettens bemærkninger
efter bevisførelsen lægges det indledningsvis til grund, at tns træneransættelse i fodboldklubben skjold birke-
rød pr. 1. januar 2003 fandt sted på hobbybasis og bl.a. på vilkår, at han ikke oppebar løn, men modtog godtgø-
relse for kørsel i sin funktion som træner i klubben.
uanset at farum boldklub (fc nordsjælland) og skjold birkerød er naboklubber, finder retten, der lægger til
grund, at der er en betydelig niveauforskel mellem 2. division, hvor skjold birkerød spillede på bortvisnings-
tidspunktet, og superligaen, hvor farum boldklub spillede, og at der var meget store forskelle med hensyn til de
vilkår, som de to klubbers spillere fungerede under, at der ikke i sportslig henseende forelå noget væsentligt
konkurrenceelement klubberne imellem. det ændrer ikke på nogen afgørende måde ved denne vurdering, at
begge klubber var tilmeldt landspokalturneringen (dong-cuppen), hvor de på grund af denne turnerings struk-
tur ubestridt kun med mindre sandsynlighed ville komme til at spille mod hinanden, hvilket ej heller skete i
2003, eller at skjold birkerød efter nedrykning i danmarksserien i efteråret 2003 kom i pulje med farum bold-
klubs 2. hold.
efter de i økonomisk og organisatorisk henseende oplyste forskelle mellem den professionelle superligaklub,
farum boldklub, og amatørklubben, skjold birkerød, herunder oplysningerne om klubbens sponsorforhold,
samt den store forskel i klubbernes sportslige niveau på 1. holdsplan, findes klubberne ej heller i relation til
sponsorer på bortvisningstidspunktet at have været i nogen væsentlig konkurrence med hinanden.
under disse omstændigheder findes bortvisningen af tn ikke at være sket med rette.
bortvisningen, der var uvarslet, og som uden oplyste holdepunkter herfor var begrundet med, at tn skulle til-
træde en stilling som ”fuldtidstræner”, fandt sted i en skrivelse dateret den 28. november 2002, 9 dage efter
modtagelsen af tns orienteringsskrivelse den 19. november. i denne periode havde farum boldklub ikke fore-
taget undersøgelser til brug for vurderingen af misligholdelsesspørgsmålet, som farum boldklub allerede i for-
bindelse med eller kort tid efter modtagelsen af orienteringen havde en klar og ikke senere ændret opfattelse af.
under disse omstændigheder, samt hvor oplysningerne om de ledelsesmæssige og øvrige forhold i farum bold-
klub ikke kan føre til en anden vurdering, ville farum boldklub, såfremt bortvisningen var anset for at være sket
med rette, på grund af passivitet under alle omstændigheder være afskåret fra at gøre den gældende mod tn.
efter oplysningerne om karakteren af tns ansættelse og omfanget af hans funktioner som fritidstræner i skjold
birkerød sammenholdt med oplysningerne om hans bestræbelser på at opnå relevant, lønnet ansættelse, herun-
der forhandlingerne om afkortning af den aftalte orlovsperiode med farum kommune, findes der ikke grundlag
                                                        - 19 –
for at antage, at han i perioden tilsidesatte sin tabsbegrænsningspligt. i overensstemmelse med den særlige be-
stemmelse herom i hans ansættelseskontrakt med farum boldklub, og i det hele som sagen er forelagt, har tn
således krav på at oppebære løn for hele ansættelsesperioden frem til den 31. december 2003. i lønnen skal der
ikke ske afkortning med hensyn til modtagne dagpenge, der skal tilbagebetales ved udbetalingen af lønnen.
i det hele som følge af det anførte tages tns påstand til følge.
                                         t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, fc nordsjælland a/s, betaler inden 14 dage til sagsøgeren, tn, 589.500 kr. med tillæg af procesrente
fra den 12. marts 2003 samt sagens omkostninger kr. 50.000.
                                                 claus forum petersen
torkil justesen                    hans havsager
                                                        (sign.)
                                                     ___ ___ ___
                                          udskriftens rigtighed bekræftes
                                          p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens retsbog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 24. oktober 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident mi-
chael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, direktør kai wöldike bested og direktør willy goldby.
v 48/00                              el-li tape/tryk a/s
                                     (advokat lars broni)
                                     mod
                                     steen morberg madsen
                                     (advokat søren grinderslev)
                                     og
                                     alfast tape med tryk a/s
                                     (advokat johnny mæhlisen)
indledning og påstande
el-li tape/tryk a/s (i det følgende: el-li) og alfast tape med tryk a/s (i det følgende: al-
fast) driver konkurrerende virksomhed med tryk på tape. denne sag angår navnlig spørgs-
målet om, hvorvidt en liste af 3. december 1999 med anvisninger på udførelse af trykning på
forskellige typer af tape, som el-li har udleveret til medarbejdere, der betjener trykkema-
skinerne, herunder typograf steen morberg madsen, er en erhvervshemmelighed.
                                               - 2 -
      el-li har nedlagt påstand om, at steen morberg madsen og alfast skal anerkende, at
de i et tidsrum på mindst 3 år sammen eller hver for sig er uberettigede til at beskæftige sig
med tryk på polypropylentape under anvendelse af de metoder, som er beskrevet i den
nævnte trykkeliste, at alfast skal tilintetgøre og tilbagekalde produkter, der er fremstillet ef-
ter denne metode, og at steen morberg madsen og alfast én for begge og begge for én skal
betale el-li 1.250.000 kr., subsidiært 996.000 kr. med procesrente fra den 18. august 2004.
      steen morberg madsen og alfast har påstået frifindelse.
sagens baggrund
typograf steen morberg madsen blev den 30. juni 1997 ansat som trykker hos el-li, der
navnlig gør brug af såkaldt coronabehandling, som er en elektronisk forbehandling af tapen,
således at denne bliver modtagelig for trykfarven.
      den 3. december 1999 blev som en opdatering af tidligere tilsvarende lister til el-lis
ansatte omdelt den nævnte trykkeliste, benævnt ”tryk oversigt” med anvisninger på forbe-
handling og tryk på forskellige typer f tape. af listen fremgår f.eks., at ”tesa 64064 (tesa
64054)” og ”pp hot melt 35 my (3m 3739) (x2)” corona-forbehandles og påføres farven ”pc”
uden ”primer”, at ”sprit & heptan” bruges som fortynder, og at der ikke skal efterbehandles
med ”release”, mens ”pp 822 ln (pp 22 easy print, manuli)” corona-forbehandles, påføres
farvetypen pc med ”primer”, at ”sprit & heptan” bruges som fortynder, og at der efterbe-
handles med ”release”.
      forinden, den 29. november 1999, havde steen morberg madsen opsagt sin stilling hos
el-li til fratræden den 10. december 1999. han blev med virkning fra den 11. december 1999
ansat hos alfast, som navnlig gør brug af kemisk forbehandling af tapen med såkaldt ”pri-
mer”, således at tapen bliver modtagelig for trykfarven.
       den 15. december 1999 skrev el-lis advokat lars broni følgende brev til steen mor-
berg madsen:
      ”…
      i forbindelse med deres opsigelse af ansættelsesaftalen med el-li tape/tryk a/s har sel-
      skabets ledelse ved en gennemgang af deres trykkerum på virksomheden konstateret, at
      den til dem udleverede trykoversigt opdateret 3/12 1999 ikke forefindes i trykkerummet.
      …
                                                 - 3 -
       som nævnt må indholdet af trykoversigten ikke meddeles til andre. så vidt jeg er oriente-
       ret har de opnået ansættelse hos el-li tape/tryk a/s’ konkurrent, alfast a/s i risskov,
       og jeg finder derfor anledning til at understrege, at indholdet af trykoversigten ikke må
       meddeleles til deres nye arbejdsgiver, og at de heller ikke må benytte de i trykoversigten
       indeholdte oplysninger til deres nye arbejdsgiver eller for andre. forbuddet fremgår af
       markedsføringslovens § 10. …”
steen morberg madsen svarede den 16. december 1999, at han ikke havde medtaget trykkeli-
sten, som han havde smidt ud, da han ryddede op, inden han forlod el-li. den 5. januar
2000 bad advokat lars broni igen steen morberg madsen bekræfte, at han ”ikke har benyttet
og heller ikke vil benytte oplysningerne i trykoversigt[en]” i sin nye ansættelse. hertil svare-
de steen morberg madsen den 7. januar 2000, at han ikke havde dyrket ”industrispionage”,
men at han heller ikke havde påtaget sig en konkurrenceklausul, der gjorde, at han ikke
kunne tage beskæftigelse i en konkurrerende virksomhed.
       den 23. december 1999 skrev alfast til flere kunder og grossister, herunder packex
sweden ab (i det følgende: packex), at alfast fra den 1. januar 2000 ”efter en lang periode
med prisstigninger” kunne sænke prisen på tape med tryk væsentligt og opfordrede kun-
derne til at ”have ulejlighed med at sammenligne priserne med andre leverandører” med
henblik på ”eventuelt skift af leverandør”.
       efter at denne retssag var anlagt den 25. april 2000 er el-lis advokat kommet i besid-
delse af 6 håndskrevne sider med lister over flere af el-lis kunder, som angivelig hidrører
fra alfast, hvilket belyses ved forklaringerne. på de første to sider fremgår bl.a. grossisterne
”hesbech”, ”boxon sverige” og ”pappergruppen”, mens ”siemens”, ”bang & olufsen” og
”pappersgruppen” er nævnt på de sidste 4 sider.
forklaringer
el-lis direktør og produktionschef rené sindberg har forklaret, at det er meget svært at starte en
produktion med tryk på tape. coronabehandling får tapens molekyler til at ”rejse sig”, såle-
des at tapen bliver modtagelig for trykfarven, der efterfølgende påføres. for at trykfarven ik-
ke skal smitte af på tapens klæbende bagside, må tapen efterbehandles med ”release coat” el-
ler blot: ”release”. det tager 3-6 måneder at finde ud af, hvordan man trykker på en ny type
tape, og man forsøger med forskellig farve og forskellig tykkelse på ”release coaten”. coro-
                                              - 4 -
nabehandling er væsentligt billigere end behandling med primer, efter hans skøn ca. 45 øre
pr. rulle.
        trykkelisten blev udleveret til alle medarbejdere med henblik på at sikre, at el-lis
produkter fremtrådte ensartet. el-li har 12-14 trykkere, og han vil tro, at yderligere 10 per-
soner, der ikke længere er ansat, i årenes løb har fået listen. efter at steen morberg madsen
havde forladt virksomheden, opdagede han, at listen manglede i steen morberg madsens
rum, og erfarede senere fra jan christensen, at alfast var i besiddelse af listen.
        omsætningen på de kunder, der fremgår af de håndskrevne lister, udgjorde 56 % af
el-lis samlede omsætning i 2000 på 24,8 mio. kr., og faldt i 2001 til 44 % af en samlet om-
sætning på 22 mio. kr.
        efter steen morberg madsens fratræden fortalte mange af el-lis aktuelle og potentiel-
le kunder, herunder pacex, at alfast havde givet dem tilbud, der lå ca. 25 % under el-lis
priser.
typograf steen morberg madsen har forklaret, at han under sin ansættelse hos el-li løbende
fik udleveret trykkelister. el-li tilkendegav ikke, at trykkelisterne var fortrolige. han anså
listerne som en arbejdsvejledning, som han hurtigt lærte udenad, så han i det daglige arbejde
ikke behøvede kigge heri. da han sagde op, havde han fået arbejde hos alfast, men det
nævnte han ikke for rené sindberg, der i øvrigt afslog hans forslag om at blive hos el-li
mod en lønforhøjelse på 10 kr. i timen.
        han medtog ingen trykkelister fra el-li, da han fratrådte. det er ham, der har lavet de
4 sidste af de håndskrevne sider over el-lis kunder, som el-lis advokat har fremlagt under
sagen. han lavede dem for at undgå at komme til at trykke for el-lis kunder, idet han hav-
de forstået på advokatens brev af 15. december 1999, at dette ville være en overtrædelse af
markedsføringslovens § 10. han udleverede ikke listerne til alfasts direktør, kim sørensen,
men lagde dem på sin arbejdsreol hos alfast, så han løbende kunne tjekke, at han ikke kom
til at trykke for disse virksomheder.
kim sørensen har forklaret, at han er indehaver af alfast. i 1994 købte han et corona-modul til
trykkerimaskinerne for at producere en tape, som ikke støjer ved afrivning, men trykfarven
smittede af på den klæbende side. han er derfor fortsat med kun at forbehandle tape med
                                                - 5 -
primer. han har i dag yderligere én trykkerimaskine med corona-modul, men den bruges li-
geledes kun til tryk med primer og release. på et tidspunkt trykte alfast dog noget såkaldt
”ppp-tape”, som skulle have en corona-forbehandling. endvidere forsøgte alfast at corona-
forbehandle noget ”hotmelt”-tape, som blev leveret af 3m a/s (i det følgende 3m), men det
lykkedes ikke, og alfast måtte opgive at trykke på denne tape. han mener i øvrigt ikke, at
forbehandling med primer er særligt meget dyrere end corona-forbehandling. forskellen er
efter hans opfattelse ca. 6 øre pr. rulle tape.
       alfast satte i 2000 priserne ned med omkring 25 %, hvilket var muligt, fordi alfast har
et dækningsbidrag på 140 %, og fordi alfast opnåede en rabat hos sin leverandør, monta
klebebandwerk gmbh (i det følgende: monta).
       i 1997 brændte el-lis virksomhed, og i den forbindelse hjalp alfast i nogle måneder
el-li nogle med at udføre el-lis ordrer. disse ordrer blev alle udført med forbehandling
med primer.
jan kristensen har forklaret, at han oprindelig var ansat som trykker hos alfast, men senere
blev direktør, indtil han den 6. januar 2000 blev bortvist. alfast forsøgte at trykke på tape,
som 3m leverede, men det lykkedes ikke, fordi farven faldt af. alfast forsøgte både at an-
vende corona-forbehandling og forbehandling med primer, men intet ville lykkes med denne
tape. han har aldrig set trykkelisten af 3. december 1999 hos alfast, og han har ikke udleve-
ret den til advokat lars broni.
tina axelsen har forklaret, at hun var ansat hos alfast fra 1999 til sommeren 2000. hun havde
bl.a. ansvar for salg. hun har skrevet de to første af de fremlagte 6 håndskrevne sider, og
disse 2 sider var en liste over kunder, som alfast ”skulle efter”. disse to sider lavede hun ud
fra de øvrige 4 sider, som hun formentlig fik fra kim sørensen, der vist nok også sagde, at
det var steen morberg madsen, der havde lavet dem. hun sendte tilbud til de firmaer, der
står på de første to sider, og disse mulige kunder gav hun særligt favorable tilbud.
       vidnet oplyser, at kim sørensen har ringet til hende om mandagen inden domsfor-
handlingen og bedt hende om at få ”black-out” under sin vidneforklaring, idet han udtalte,
at hun var alfasts eneste ”ubekendte”. han afsluttede deres samtale med at sige, at de aldrig
havde talt sammen.
                                                 - 6 -
tidligere salgsleder hos 3m, knud aage christiansen, har forklaret, at han for 3m forsøgte at
få trykt ”hotmelt” tape hos alfast, som imidlertid ikke kunne få trykfarven til at blive sid-
dende på tapen. 3m gik derfor over til el-li, der ikke havde problemer med at trykke på
denne type tape.
tidligere ansat hos alfast, per mikkelsen, har forklaret, at alfast havde to maskiner, der kun-
ne lave tryk med corona-forbehandling. alfast havde efter hans ansættelse købt et corona-
modul til én af trykkemaskinerne, men kunne ikke få det til at virke ordentligt. han mener,
at steen morberg madsen arbejdede ved én af de to maskiner, der kunne lave corona-tryk.
agent for monta, ib rathsack, har forklaret, at han i slutningen af 1999 gav alfast betydelig
rabat for 2000, efter at alfast havde koncentreret sine indkøb hos monta. han kan ikke præ-
cis huske rabattens størrelse, men der var tale om en væsentlig prisreduktion.
el-lis revisor, statsautoriseret revisor arne b. jepsen, har forklaret, at el-lis omsætning i 2000,
henholdsvis 2001, var 24,8 mio. kr., henholdsvis 22,4 mio. kr. omsætningen på de kunder,
som fremgår af de to første sider af de håndskrevne lister, der er fremlagt under sagen, faldt
fra 13,7 mio. kr. i 2000 til 10,1 mio. kr. i 2001. de nævnte kunder havde i 2000 stået for 56 % af
el-lis omsætning, men stod i 2001 kun for 44 % af omsætningen. el-li havde i disse år en
dækningsgrad på 27, som senere, i 2002, steg til 34,7.
alfasts revisor, statsautoriseret revisor torben mæhlisen, har forklaret, at alfasts omsætning i
1999-2001 var henholdsvis 7,6 mio. kr., 6,9 mio. kr. og 7,1 mio. kr. perioden var præget af
hård konkurrence.
syn og skøn
lic. scient. nils nilsson har til brug for sagen den 13. april 2001 afgivet syns- og skønserklæ-
ring, hvor det bl.a. fremgår, at:
                                                    - 7 -
    ”coronabehandling af polyolefiner for at gøre dem modtagelige for trykfarve har været kendt i
    minimum 25 år. … en virksomhed, der skifter til coronabehandling i stedet for at anvende en
    kemisk forbehandling vil … være nødt til at gøre sig sine egne erfaringer for at implementere
    coronateknologien i sin kommercielle produktion.
    …
    spørgsmål: er [trykkelisten af 3. december 1999] udtryk for en unik trykkemetode, eller er der tale om
    noget, der er kendt fra alment anvendte og kendte metoder?
    svar:
    [trykkelisten af 3. december 1999] er ifølge syns- og skønsmanden en produktionsinstruktion
    udarbejdet på baggrund af udviklingsarbejdet hos [el-li] omfattende 11 forskellige råtape ty-
    per. det vurderes, at der ligger en ganske betydelig erfaringsopsamling bag udarbejdelsen af
    instruktionen (trykoveroversigten). trykoversigten kan derfor betragtes som en unik instrukti-
    on udarbejdet på baggrund af en række testkørsler af de forskellige råtape hos sagsøger.
    trykoversigten er ifølge syns- og skønsmandens opfattelse ikke udtryk for at den er baseret på
    en unik teknologi (coronabehandling), men at andre virksomheder der fremstiller tilsvarende
    tapeprodukter er henvist til at gøre deres egne erfaringer via testkørsler. trykoversigten er der-
    for resultatet af et internt udviklingsarbejde hos sagsøger og ikke en viden man kan finde of-
    fentligt. det kan ikke udelukkes at andre leverandører af coronabehandlingsanlæg kan supple-
    re med en vis viden, der letter et udviklingsarbejde hos kunder, men selv kendt procestekno-
    logi (som coronabehandling) kræver en teknologitilpasning til den aktuelle applikation ek-
    sempelvis trykning på tape. …”
syns- og skønsmand nils nilsson har supplerende forklaret, at coronabehandling er en helt
almindelig metode til forbehandling i forbindelse med tryk på plastikoverflader. der findes i
hele verden omkring 25 leverandører af coronaudstyr. det er ikke noget stort problem at få
et corona-anlæg til at køre, og denne behandling anvendes da også i vidt omfang i emballa-
geindustrien og til tryk på f.eks. plastposer. det har således i mange år været kendt, at over-
fladespændingen skal justeres til 38-40, for at man kan trykke på plast. coronabehandling
fremkalder ozon, som kan neutraliseres med aktivt kul i udsugningen, men er mere miljø-
venlig og billigere end forbehandling med kemisk primer. alle virksomheder vil med enkle
anvisninger, typisk fra maskinleverandøren, kunne producere tryk på tape, der er corona-
forbehandlet, men ligesom i enhver anden produktion må den enkelte virksomhed drage si-
ne egne erfaringer med, hvordan den enkelte maskine bedst indstilles til de enkelte opgaver
og råvarer og halvfabrikata, som anvendes i den enkelte virksomhed.
       når han i syns- og skønserklæringen har svaret bekræftende på et spørgsmål om,
hvorvidt trykkelisten var ”unik”, har han anvendt dette ord i sin neutrale betydning. hans
                                              - 8 -
svar skal derfor forstås således, at instruktionen er unik i den forstand, at den er virksom-
hedsspecifik for el-li, idet instruktionen ville have set anderledes ud i en anden virksom-
hed, hvor i øvrigt ganske tilsvarende anvisninger ville være almindelige.
parternes synspunkter
el-lis advokat har gjort gældende, at el-lis trykkeliste som angivet i syns- og skønserklæ-
ringen må anses for ”unik”. listen er herefter som el-lis erhvervshemmelighed beskyttet
mod, at tidligere ansatte og andre virksomheder uberettiget videregiver og anvender trykke-
listens oplysninger om, hvorledes der skal trykkes på forskellige tapetyper, jf. markedsfø-
ringslovens § 19, stk. 2, 4 og 5.
       det må efter bevisførelsen lægges til grund, at steen morberg madsen medtog trykke-
listen af 3. december 1999 og videregav den til alfast med henblik på, at alfast kunne starte
en konkurrerende produktion af corona-forbehandlet tape med tryk, ligesom steen morberg
madsen uretmæssigt har videregivet sin viden og erfaringer om corona-forbehandlingen til
alfast, der ikke tidligere havde erfaringer hermed.
       det må endvidere efter tina axelsens, sammenholdt med steen morberg madsens for-
klaringer, lægges til grund, at steen morberg madsen udarbejdede listerne over el-lis kun-
der og gav dem videre til alfast, der rettede henvendelse til flere af el-lis kunder og tilbød
dem tape med tryk til dumpingpriser.
       som følge af denne uretmæssige konkurrence oplevede el-li en omsætningsnedgang i
2000 og 2001. el-lis tab i 2001 kan som af statsautoriseret revisor arne b. jepsen opgøres til
996.000 kr. med tillæg af tab i de følgende år. kravet kan derfor skønsmæssigt opgøres til
mindst 1.250.000 kr., som steen morberg madsen og alfast solidarisk må hæfte for, jf. mar-
kedsføringslovens § 20, stk. 2. derudover er alfast som følge af krænkelsen forpligtet til at
tilbagekalde og tilintetgøre alle produkter, der er fremstillet efter el-lis trykkeliste med
henblik på genoprettelse af den lovlige konkurrencemæssige tilstand, før alfast fik kendskab
til el-lis trykkeliste, jf. markedsføringslovens § 20, stk. 1, nr. 2.
alfasts og steen morberg madsens advokater har gjort gældende, at trykkelisten af 3. december
1999 ikke kan anses for en erhvervshemmelighed, der er beskyttet mod, at tidligere ansatte
                                              - 9 -
og andre virksomheder anvender oplysningerne heri til produktion af tape med tryk. den er
virksomhedspecifik, fordi den afspejler den sammensætning af råvarer, produkter og maski-
ner, som findes i el-lis virksomhed, men indeholder ikke oplysninger, som ikke også fin-
des i andre virksomheder, hvor anvisningerne vil se anderledes ud, alene fordi de andre
virksomheder anvender en anden sammensætning af råvarer, produkter og maskiner. som
syns- og skønsmanden har forklaret, er coronabehandling en ganske almindelig og udbredt
kendt metode til forbehandling af plastmaterialer i forbindelse med trykning, og der er såle-
des intet specielt, endsige hemmeligt, ved el-lis trykkemetode.
steen morberg madsens advokat har supplerende gjort gældende, at trykkelisten af 3. december
1999 ikke var betegnet ”fortrolig”, ligesom el-li heller ikke på anden måde har indskærpet
over for ham, at listen var en erhvervshemmelighed. steen morberg madsen havde ikke på-
taget sig nogen konkurrenceklausul, og det stod ham derfor frit for at udnytte sin erfaring
med trykning på tape ved at tage ansættelse hos alfast. det kan i øvrigt efter det, som er
kommet frem under bevisførelsen, ikke lægges til grund, at steen morberg madsen medtog
trykkelisten og gav den til alfast, ligesom der intet grundlag er for, at steen morberg mad-
sen i øvrigt skulle have instrueret medarbejdere fra alfast i, hvordan man udfører corona-
forbehandling. alfast udfører da også fortsat forbehandling med primerog gør således i
praksis ikke brug af de coronamoduler, som findes på to af alfasts maskiner.
       det må efter steen morberg madsens forklaring antages, at han udarbejdede de 4
håndskrevne sider for at undgå sanktioner fra el-li, efter at han havde modtaget advokat
lars bronis truende brev af 15. december 1999 det er efter forklaringerne, der er afgivet un-
der sagen, ikke tilstrækkeligt sandsynliggjort, at han udleverede disse lister til alfast for at
sætte alfast i en gunstigere konkurrencesituation, men selv om dette måtte være tilfældet,
har sten morberg madsen ikke herved videregivet nogen erhvervshemmelighed, også fordi
alfast fra sin bistand til el-li i forbindelse med branden i forvejen havde fuldt kendskab til
identiteten af el-lis kunder.
alfasts advokat har supplerende gjort gældende, at der intet grundlag er for at antage, at al-
fast er kommet i besiddelse af trykkelisten af 3. december 1999, eller at steen morberg mad-
sen af alfast er blevet pålagt at instruere andre medarbejdere hos alfast om corona-
                                             - 10 -
forbehandling af tape. det er heller ikke bevist, at alfast på baggrund af steen morberg
madsens 4 håndskrevne sider rettede henvendelse til el-lis kunder, også fordi alfast alle-
rede havde kendskab til kunder og grossister, der efterspørger tape med tryk ikke blot ud fra
sit generelle kendskab til markedet, men tillige ud fra den viden om el-lis kunder, som al-
fast fik i den periode i 1997, hvor el-li fik sine ordrer trykt hos alfast, efter at el-lis egen
virksomhed var brændt.
sø- og handelrettens afgørelse
det lægges til grund, at el-li igennem mange år har drevet virksomhed med tryk på tape og
har mange års erfaring med anvendelse af corona-metoden. de erfaringer, som el-li har
gjort sig med kombinationen af forskellige processer i produktionen, har el-li sammenfattet
i trykkelisten ”tryk oversigt” af 3. december 1999.
       efter syns- og skønsmandens forklaring er trykkelisten en virksomhedsspecifik in-
struktion, der er unik i den forstand, at den indeholder de oplysninger, som man har brug
for i el-lis virksomhed. andre virksomheder vil efter syns- og skønsmandens forklaring
udarbejde tilsvarende oversigter eller skemaer, og de vil se anderledes ud, fordi andre virk-
somheder har en anden maskinpark eller anvender andre råmaterialer. sådanne skemaer vil
man således lave i alle virksomheder, og de indeholder oplysninger, som virksomheden vil
indsamle fra maskinleverandører mv., og angivelser, som den enkelte virksomhed vil udar-
bejde på grundlag af egne indsamlede erfaringer, alt bl.a. med henblik på at skabe ensartede
produkter fra den pågældende virksomhed.
       trykkelisten siger ikke noget nærmere om, hvordan trykning skal foretages, endsige
om, hvordan corona-forbehandling skal udføres for at lykkes i forbindelse med tryk på tape.
uanset indholdet af listen skal den, der betjener maskinen, have instruktioner herom, med-
mindre den pågældende i forvejen er bekendt med fremgangsmåden..
       steen morberg madsen havde ikke påtaget sig nogen konkurrenceklausul, endsige fået
noget vederlag herfor. han havde gennem sit arbejde som trykker erhvervet sig visse kund-
skaber, færdigheder og holdninger, og dem var han derfor som udgangspunkt fri til at be-
nytte i sit arbejde også for andre arbejdsgivere, som måtte give ham bedre ansættelsesvilkår
                                              - 11 -
end el-li, der efter steen morberg madsens forklaring havde afslået at give ham den højere
løn, der kunne have fået ham til at blive i virksomheden.
        det lægges til grund, at trykkelisten har været udleveret til samtlige trykkere i el-li,
dvs. på et givet tidspunkt 12-14 personer og over nogle år på grund af udskiftninger af
mandskabet formentlig i alt 25 personer. trykkelisten angiver ikke, at oplysningerne heri er
hemmelige, fortrolige eller andet, og der er efter bevisførelsen heller intet grundlag for at an-
tage, at el-li over for de ansatte har tilkendegivet, at trykkelisten skulle behandles som for-
trolig.
        trykkelisten findes ikke at være en erhvervshemmelighed eller en teknisk tegning,
som steen morberg madsen, der ikke havde fået pålæg om fortrolighed, ikke var berettiget
til at tage med sig eller udnytte sit kendskab til.
        steen morberg madsen var ikke beskæftiget med kontakt til kunder og havde ikke ad-
gang til el-lis kunderegister. han har derimod efter hukommelsen udarbejdet lister over
el-lis kunder og slutbrugere.
        hans forklaring om, at listerne blev udarbejdet, for at han kunne undgå at komme til at
trykke for el-lis kunder, hænger ikke sammen med indholdet af advokat lars bronis ad-
varselsskrivelse af 15. december 1999 til ham om markedsføringslovens regler om erhvervs-
hemmeligheder. uanset om dette var baggrunden for udarbejdelsen af listen, eller om udar-
bejdelsen skete for at oplyse alfast om el-lis kunder som forklaret af tina axelsen, findes
steen morberg madsen ikke at have overtrådt markedsføringslovens § 19, stk. 2 og 4. der
lægges herved tillige vægt på, at alfast i 1997 i flere måneder havde trykt for el-li og i den
forbindelse må være blevet bekendt med el-lis kunder.
        alfast måtte i øvrigt som aktiv på samme marked antages at kende disse kunder, her-
under grossister, og må antages også at have været i stand til på egen hånd at indlede den
priskonkurrence, som blev indledt med støtte fra monta. el-li måtte være forberedt på, at
der på et tidspunkt under normale markedsforhold ville komme en sådan priskonkurrence,
idet el-li og alfast var de to væsentligste aktører på det danske marked for tryk på tape.
        under disse omstændigheder tages steen morberg madsens og alfasts frifindelsespå-
stande til følge.
                                                - 12 -
       efter sagens udfald og under hensyn til dens langvarige forløb finder retten, at el-li
skal betale 125.000 kr. i sagsomkostninger til steen morberg madsen til dækning af salær til
advokat.
       med hensyn til sagens omkostninger i forholdet mellem el-li tape og alfast bemær-
kes, at der er afholdt syn og skøn trods alfasts protest, hvorfor el-li bør afholde udgifterne
hertil selv, da erklæringen fra syns- og skønsmanden, således som uddybet under domsfor-
handlingen, ikke støtter el-li. alfast bør dog selv afholde udgiften på 2.750 kr. til tillægser-
klæringen, som er afgivet som følge af alfasts supplerende spørgsmål. med hensyn til advo-
katbistand m.v. findes el-li og alfast hver at burde bære deres egne omkostninger. retten
lægger herved bl.a. vægt på, at el-li har haft en vis anledning til at søge sagens forløb nær-
mere afklaret ved en retssag.
                              thi kendes for ret
alfast tape med tryk a/s og steen morberg madsen frifindes.
       el-li tape/tryk a/s skal inden 14 dage betale 125.000 kr. i sagsomkostninger til steen
morberg madsen og afholder endeligt udgiften til syns- og skønserklæringen og til syns- og
skønsmandens forklaring i retten, idet alfast tape med tryk a/s dog betaler udgiften på
2.750 kr. til tillægserklæringen.
       i øvrigt bærer parterne deres egne omkostninger.
       willy goldby                          michael b. elmer           kai wöldike bested
                                              (retsformand)
                                                (sign.)
                                             ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                  p.j.v. sø- og handelsretten, den