text:
                                              dom
afsagt den 22. marts 2013 af østre landsrets 22. afdeling
(landsdommerne arne brandt, m. stassen og søren schou frandsen (kst.)).
22. afd. nr. b-1484-11:
shell olie- og gasudvinding danmark b.v.
(advokat nikolaj bjørnholm)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat h. c. vinten)
denne sag, der er anlagt ved retten i lyngby, er ved kendelse af 2. maj 2011 henvist til be-
handling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
påstande
sagsøgeren, shell olie- og gasudvinding danmark b.v., har nedlagt følgende påstande:
principalt:
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med hen-
holdsvis 488.667.050 kr. i 2002 og 634.533.047 kr. i 2003, og at shell olie- og gasudvinding
danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med oven-
nævnte beløb.
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a nedsættes med henholdsvis
306.441.845 kr. i 2004, 464.519.484 kr. i 2005 og 643.425.497 kr. i 2006, og at shell olie- og
                                               - 2 -
gasudvinding danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes
med ovennævnte beløb.
subsidiært:
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med hen-
holdsvis 470.318.100 kr. i 2002 og 596.416.646 kr. i 2003, og at shell olie- og gasudvinding
danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med oven-
nævnte beløb.
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a nedsættes med henholdsvis
177.146.500 kr. i 2004, 1.755.000 kr. i 2005 og 282.685.100 kr. i 2006, og at shell olie- og
gasudvinding danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes
med ovennævnte beløb.
mere subsidiært:
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med hen-
holdsvis 3.769.950 kr. i 2002 og 7.692.401 kr. i 2003, og at shell olie- og gasudvinding
danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med oven-
nævnte beløb.
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a nedsættes med henholdsvis
25.605.677 kr. i 2004, 137.582.474 kr. i 2005 og 243.954.014 kr. i 2006, og at shell olie- og
gasudvinding danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes
med ovennævnte beløb.
sagsøgers påstande er opgjort således:
                                                   - 3 -
                               2002           2003           2004          2005          2006
principalt
renteindtægter
  indestående hos stcl            3.769.950      7.692.401    25.605.677  137.582.474    225.260.414
  fordringer dansk shell                   -              -        5.140              -             -
  tilgodehavende kunder og                 -              -    2.018.528     5.434.563      6.033.983
operatør
i alt bruttoindtægter om året     3.769.950      7.692.401    27.629.345  143.017.037    231.294.397
kursgevinster
  gæld - koncernlån            484.897.100    575.101.379    278.812.500              -  393.437.500
  fordringer (koncernindlån)               -   51.739.267               - 321.502.447               -
  kursgevinst på udlodning                                                                 18.693.600
af udbytte
i alt kursgevinster for året   484.897.100    626.840.646    278.812.500  321.502.447    412.131.100
i alt principalt               488.667.050    634.533.047    306.441.845  464.519.484    643.425.497
subsidiært
i alt kursgevinster for året   484.897.100    626.840.646     278.812.500   321.502.447     412.131.100
fradrag for øvrige kursre-    (14.579.000)   (30.424.000)   (101.666.000) (321.502.447)   (129.446.000)
guleringer
nettorenteindtægter                        -              -                    1.755.000              -
i alt subsidiært               470.318.100    596.416.646     177.146.500      1.755.000    282.685.100
mere subsidiært
renteindtægter stcl             3.769.950      7.692.401      25.606.677  137.582.474    225.260.414
kursgevinster på udloddet                -              -               -             -    18.693.600
udbytte
i alt                           3.769.950      7.692.401      25.606.677  137.582.474    243.954.014
sagsøgte, skatteministeriet, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
                                               - 4 -
sagen drejer sig om, hvorledes shell olie- og gasudvinding danmark b.v. (herefter ”shell”
eller ”selskabet”) i indkomstårene 2002 – 2006 skal beskattes af renteindtægter og valuta-
kursgevinster.
parterne er enige om, at renteindtægter og valutakursgevinster skal beskattes med almindelig
selskabsskat. parterne er uenige om, hvorvidt renteindtægter og valutakursgevinster tillige
skal beskattes med den særlige kulbrinteskat.
den almindelige selskabsskat udgjorde 30 % i 2002 – 2004 og 28 % i 2005 og 2006. kul-
brinteskatten udgjorde 70 % i 2002 og 2003 og 52 % i 2004 – 2006.
partnerne er enige om de beløbsmæssige opgørelser.
shells aktivitet består overvejende i deltagelsen i dansk undergrunds consortium (duc). i
duc-regi foretages efterforskning og indvinding af kulbrinter i nordsøen. shells primære
udgifter kan henføres til efterforskning, feltudbygning og drift af olie- og gasfelter. shells
væsentligste indtægter består i indkomst fra salg af kulbrinter.
parterne er enige om, at shell i indkomstårene 2002 – 2006 er fuldt skattepligtig til danmark.
i 2000 optog shell et lån på usd 625 mio. hos det koncernforbundne selskab international
energy bank limited (herefter ”625-lånet”). formålet var ifølge shell dels at indfri et kon-
cerninternt lån på usd 591 mio., dels at benytte den resterende del af låneprovenuet på usd
34 mio. til kommende anlægsinvesteringer.
shell kunne løbende hæve fra eller tilbagebetale på 625-lånet. lånet indeholdt således en kas-
sekreditfunktion. frem til og med 2003 anvendte shell denne kassekreditfunktion således, at
shell generelt ikke havde positive indeståender på selskabets indlånskonti, idet eventuelle
overskydende likvide midler blev anvendt til at nedbringe 625-lånet. når shell fik likviditets-
behov, f.eks. til betaling af skatter, fremskaffede selskabet sin likviditet ved at hæve på 625-
lånet, således at 625-lånets saldo herved blev forøget.
                                                        - 5 -
ultimo 2003 ophørte shell med at anvende 625-lånets indbyggede kasse-kreditfacilitet. 625-
lånet blev øget til det maksimale beløb, dvs. usd 625 mio., hvorefter 625-lånets størrelse
forblev konstant. som en konsekvens heraf indsatte shell herefter likvide midler på sine ind-
lånskonti hos det koncernforbundne selskab shell treasury center (herefter ”stcl”).
renteindtægterne hidrører i alt overvejende grad fra indeståender hos stcl. herudover har
shell haft mindre renteindtægter på andre tilgodehavender hos samarbejdspartnere.
valutakursgevinsterne hidrører i al væsentlighed fra 625-lånet. årsagen hertil er, at 625-lånet
var optaget i usd, og at valutakursen på usd faldt i forhold til dkk over årene 2002 – 2006.
i 2005 hidrørte valutakursgevinsten dog fra indeståender på indlånskonti hos stcl.
der er mellem parterne uenighed om motivet for omlægningen ultimo 2003.
toldskat selskabsrevisionen ændrede ved afgørelse af 29. januar 2004 shells skatteansættelse
vedrørende selskabets fradrag for renteudgifter på 625-lånet:
”…ændring af skatteansættelsen for indkomstårene 2000-2002
toldskat selskabsrevisionen har ændret selskabets skatteansættelse, jf. skattestyrelseslovens
§ 12 a, stk. 1 (lovbekendtgørelse nr. 805 af 24. september 2003 om skattemyndighedernes
organisation og opgaver mv).
toldskat selskabsrevisionen har ændret af den skattepligtige indkomst efter kulbrinteskatte-
lovens kapitel 2 således:
indkomstår 2000:
                                                            40 pct. andel       6 pct. andel
 tidligere ansat skattepligtig indkomst                     7.514.052.000 dkk   1.127.447.000 dkk
 + pkt. 2: ikke godkendt fradrag for renteudgifter til
 international energy bank                                      66.491.947 dkk        9.973.792 dkk
 ansat skattepligtig indkomst                               7.580.543.947 dkk   1.137.420.792 dkk
                                                        - 6 -
indkomstår 2001:
                                                            40 pct. andel              6 pct. andel
 tidligere ansat skattepligtig indkomst                      7.371.718.000 dkk         1.105.957.000 dkk
 + pkt. 1: ikke godkendt fradrag for koncerninterne
 forsikringer                                                    4.739.928 dkk                710.989 dkk
 + pkt. 2: ikke godkendt fradrag for renteudgifter til
 international energy bank                                     125.319.242 dkk            18.797.886 dkk
 ansat skattepligtig indkomst                               7.501.777.170 dkk            1.125.465.875 dkkk
indkomstår 2002:
                                                            40 pct. andel              6 pct. andel
 selvangiven skattepligtig indkomst                          7.925.313.000 dkk         1.160.298.000 dkk
 + pkt. 2: ikke godkendt fradrag for renteudgifter til
 international energy bank                                      47.278.418 dkk             7.091.763 dkk
 ansat skattepligtig indkomst                               7.972.591.418 dkk          1.167.389.763 dkkk
samt ændret den skattepligtige indkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 3 således:
…
toldskat selskabsrevisionens ændringer af skatteansættelsen begrundes med følgende:
…
pkt. 2
filialen har den 20. september 2000 indgået en aftale med det koncernforbundne selskab in-
ternational energy bank, limited, der er registreret på barbados, om lån af 625 mio. usd.
det er toldskat selskabsrevisionens opfattelse, at der ikke er nogen forretningsmæssig be-
grundelse for at optage lån til finansieringen af filialens aktiviteter, da filialen i væsentlig grad
er selvfinansierende.
det er videre toldskat selskabsrevisionens opfattelse, at lånet alene er optaget af skattemæs-
sige hensyn for at generere en renteudgift, der kan fratrækkes i den danske indkomstopgø-
relse, mens den modsvarende renteindtægt beskattes minimalt, og at provenuet fra lånet har
medvirket til, at filialen har været i stand til at overføre væsentlig likviditet til hovedkontoret.
                                                - 7 -
det følger af retspraksis, at gyldige civilretlige dispositioner ikke lægges til grund ved ind-
komstopgørelsen, såfremt disse dispositioner ikke er foretaget ud fra sædvanlige forretnings-
mæssige grunde, men alene er foretaget af skattemæssige hensyn. dispositioner, der således
fremstår med en klar uoverensstemmelse mellem den indre realitet og den ydre formelle
fremtoning.
efter retspraksis gennemføres beskatningen i så fald i forhold til den modstående realitet,
hvorfor gældsforpligtelsen og de opgjorte renteudgifter som følge heraf må betragtes som
havende karakter af ansvarlig kapital og udbytte.
de fratrukne renteudgifter kan således ikke tillægges betydning ved opgørelsen af den skatte-
pligtige indkomst for sogu, hvorfor den skattepligtige indkomst forhøjes hermed.
for yderligere begrundelse henvises til vedlagt sagsfremstilling af 29. januar 2004…”
af sagsfremstillingen af 29. januar 2004 fremgår følgende blandt andet:
…
2. fradragsret for rente til lån hos international energy bank limited
2.1 sagens faktiske forhold
sogu indgik den 20. september 2000 en låneaftale med international energy bank limited
om lån af 625 mio. usd.
det er oplyst om international energy bank limited, at det er et selskab registreret under
barbados-lovgivning, som har kontor registreret hos ”the ernst & young building, bush
hill, bay street, barbados”. postadresse er angivet til international energy bank limited,
shell house, st. george’s ge 01, bermuda.
sogu har oplyst, at international energy bank limited er et kapitalformidlingsselskab, der
er et 100 pct. shell-ejet selskab.
                                               - 8 -
ifølge toldskat selskabsrevisions oplysninger er international energy bank limited på bar-
bados registreret som en off-shore bank …, der på barbados er undergivet en beskatning på
2,5 pct. faldende til 1 pct.
ifølge låneaftalens pkt. 10 skal alle betalinger fra sogu til international energy bank limi-
ted ske til dennes konti i chase manhattan bank, new york, konto ”shell overseas trading
limited 323000894”, med mindre anden konto oplyses.
sogu har generelt om finansieringen af filialen oplyst at:
”shell olie- og gasudvinding bv er dels finansieret ved 5 årig usd intra group lån, dels
ved en ddk facilitet i stcl (ref. shell treasury centre london) baseret på daglig rentetil-
skrivning.
gruppelånet formidlet af international energy bank ltd. har en max ramme på usd 625 mio.
og rentevilkår libor + 25 bp i overensstemmelse med de betingelser der var gældende ved
optagelsen i sep. 2000.”
sogu har oplyst, at stcl udelukkende yder kort driftsfinansiering under 12 måneder.
ifølge låneaftalens pkt. 2 var formålet med lånets optagelse refinansiering af sogus forret-
ning.
sogu har videre oplyst, at ”låneoptagelsen på usd 625 mio. dækkede indfrielse af eksiste-
rende lån på usd 591 mio. ved udløb og balancen på usd 34 mio. den ufinansierede del af
anlægsinvesteringerne iflg. dagældende 5 års investeringsplan. det lån der blev indfriet var
også lån fra et shell selskab og blev oprindeligt optaget for at finansiere anlægsinvesterin-
ger.”
sogu har fratrukket følgende renteudgifter vedr. lånet for indkomstårene 2000-2002:
                                             usd                            dkk
fratrukket i 2000                                    8.872.255                   76.465.739
fratrukket i 2001                                   17.308.648                  144.117.128
                                               - 9 -
fratrukket i 2002                                     6.797.045                   54.370.181
i alt                                               32.977.949                  274.953.050
renteudgifterne er specificeret …. renteudgifterne for 2000 er opgjort som de bogførte ren-
teudgifter vedrørende perioden 26. september - 31. december.
der er løbende over perioden betalt afdrag på lånet, samtidig med at der periodevis ”lånes
op”, således at saldoen på lånet ultimo 2000 udgjorde 551 mio. usd (omregnet til 4.430 mio.
dkk), ultimo 2001 udgjorde 451 mio. usd (omregnet ti 3.792 mio. dkk) og ultimo 2002
udgjorde 600 mio. usd (omregnet 4.249 mio. dkk)…
det bemærkes, at det fremgår af låneaftalens pkt. 15.9, at ”the borrower (ref. sogu) is not
or ceases to be a wholly owned shell company.”, der i aftalens pkt. 1.1 er defineret som væ-
rende et selskab, der direkte eller indirekte er ejet af royal dutch petroleum company og the
shell transport and trading company plc. de anførte shell-selskaber er ud ultimative mo-
derselskaber i shell-koncernen.
…
2.2.2 toldskat selskabsrevisionen foreløbige afgørelse
toldskat selskabsrevisionen har konstateret, at sogu den 20. september 2000 har optaget et
lån hos international energy bank limited på 625 mio. usd. det fremgår af låneaftalens pkt.
2, at lånet er optaget for at refinansiere sogus forretning. ifølge oplysninger fra filialen
skulle lånet med 591 mio. usd refinansiere et tidligere koncerninternt lån og med 34 mio.
usd finansiere anlægsinvesteringer.
det er videre konstateret, at international energy bank limited er registeret på barbados og
er her undergivet en beskatning på 2,5 pct. faldende til 1 pct.
de bogførte bevægelser på kontoen for lånet hos international energy bank limited viser, at
lånet har karakter af en kassekredit, idet der løbene afdrages og ”lånes op”.
                                               - 10 -
toldskat selskabsrevisionen har på grundlag af de indsendte årsregnskaber for sogu for
årene 1998 - 2002 udarbejdet en tillempet pengestrømsanalyse, der viser følgende hovedtal…
                 (tdkk)                 1998-1999  pct.   2000-2002    pct.  1998-2002   pct.
pengestrømme fra driftsaktivitet         6.284.469 100     20.107.098  100    26.391.567 100
pengestrømmen til investeringsaktivitet  1.569.202  25      4.655.071  23      6.224.273 23
overført til hovedkontor                 3.853.000  61     16.614.868  82     20.467.868  77
sogu har siden 1998 haft en meget betydelig indtjening med deraf følgende betydelige regn-
skabsmæssige overskud. det har medført en væsentlig positiv likviditet til finansiering af fili-
alens aktivitet i danmark.
det fremgår af pengestrømsanalysen, at den indtjente likviditet primært overføres til hoved-
kontoret; for den samlede periode 1998 - 2002 overførers 77 pct. af den indtjente likviditet fra
driften, mens der for perioden 2000 - 2002 overføres 82 pct.
toldskat selskabsrevisionen har … udarbejdet en pengestrømsopgørelse, der beskriver likvi-
diteten i filialen, såfremt sogu i 2000 ikke havde optaget det omhandlede lån hos internatio-
nal energy bank limited, men i stedet indfriet det eksisterende koncerninterne lån med likvi-
ditet fra driften.
i forhold til pengestrømsopgørelsen … er de beregnede renteudgifter til lånet hos internatio-
nal energy bank limited tillagt årets regnskabsmæssige resultat og den regnskabsmæssige
gæld fra og med ultimo 2000 er reduceret med saldoen på lånet hos international energy
bank limited. pengestrømsopgørelsen er for 2000 afstemt ved at den likviditet, der i 2000 er
overført til hovedkontoret, er reduceret, således at likviditeten ultimo 2000 kan afstemmes
med årsregnskabet. de beløbsmæssige størrelser kan opsummeres således:
                 (tdkk)                 1998-1999  pct.   2000-2002    pct.  1998-2002   pct.
pengestrømme fra driftsaktivitet         6.284.469 100     16.133.050  100    22.417.519 100
pengestrømmen til investeringsaktivitet  1.569.202  25      4.655.071  29      6.224.273 28
overført til hovedkontor                 3.853.000  61     12.206.689  76     16.059.689  72
                                                - 11 -
det kan på dette grundlag konkluderes, at pengestrømmen fra driftsaktiviteterne alene i 2000
ville kunne finansiere årets investeringer og indfrielsen af det eksisterende lån, såfremt filialen
reducerede årets overførsler til hovedkontoret fra 5,6 mia. dkk til 1,3 mia. dkk…
hvis der tilsvarende ses på hvilke aktiver i filialen, som kapitalen er bundet til, og hvorledes
disse er finansieret, fremkommer følgende billede, …:
           (tdkk)                1998          1999           2000         2001           2002
materielle anlægsaktiver        8.535.987     7.904.621      7.833.103    8.286.365      8.924.393
varebeholdninger                  154.063       137.670        112.417      164.991        169.543
tilgodehavender                   441.441     1.006.427      1.327.093    1.115.105      1.238.122
likvide beholdninger                    8     1.090.644        257.645       99.038              0
aktiver, i alt                  9.131.499    10.139.362    9.5530.258     9.665.499     10.332.058
           (tdkk)                1998          1999           2000         2001           2002
egenkapital                       775.227       652.470        709.096      813.523      1.826.396
hensættelser                    2.424.822     2.462.570      2.303.718    2.309.139      2.294.936
koncernintern gæld              4.289.147     4.364.536      4.423.704    4.899.050      4.823.082
fremmed gæld                    1.642.303     2.659.786      2.093.740    1.643.787      1.387.644
passiver, i alt                 9.131.499    10.139.362      9.530.258    9.665.499     10.332.058
det fremgår, at 82 pct. af kapitalen i filialen er bundet i materielle anlægsaktiver i indkomst-
året 2000 - stigende til 86 pct. i 2001, mens at egenkapitalen alene udgør henholdsvis 7 og 8
pct. af værdien af de samlede aktiver, samt 9 og 10 pct. af værdien af de materielle anlægsak-
tiver.
det er toldskat selskabsrevisionens opfattelse at der ikke er nogen forretningsmæssig be-
grundelse for at optage lån til finansiering af filialens aktiviteter og derved påtage sig en ren-
teudgift, da sogu i væsentlig grad er selvfinansierende.
det er videre toldskat selskabsrevisionens opfattelse, at lånet alene er optaget af skattemæs-
sige hensyn for at generere en renteudgift, der kan fratrækkes i den danske indkomstopgø-
relse, men den modsvarende renteindtægt beskattes minimalt, og at provenuet fra lånet har
medvirket til, at filialen har været i stand til at overføre væsentlig likviditet til hovedkontoret.
                                               - 12 -
det er henset til,
     •   at lånet er optaget hos en koncernforbundet off-shore bank beliggende på barbados,
         hvor beskatningen af off-shore banker er minimal,
     •   at lånet for hovedpartens vedkommende anvendes til indfrielse af et eksisterende kon-
         cerninternt lån, hvorfor sogu reelt ikke har kunne disponere over låneprovenuet,
     •   at egenkapitalen i filialen i 2000 alene udgør 7 pct. af den samlede værdi af aktiverne,
         og 9 pct. af værdien af de materielle anlægsaktiver,
     •   at betalingen af rente og afdrag sker til en konto i chase manhattan bank, new york
         benævnt ”shell overseas trading limited”, hvorfor det er uklart, hvem modtageren
         egentlig er, samt
     •   at shell-koncernen består af et utal af juridiske enheder, hvis præcise sammenhæng
         shell ikke hidtil har kunne redegøre for.
det følger af retspraksis, at gyldige civilretlige dispositioner ikke lægges til grund ved ind-
komstopgørelsen, såfremt disse dispositioner ikke er foretaget af almindelige og normale for-
retningsmæssige hensyn, men alene er foretaget af skattemæssige hensyn. dispositioner, der
således fremstår med en klar uoverensstemmelse mellem den indre realitet og den ydre for-
melle fremtoning.
efter retspraksis gennemføres beskatningen i så fald i forhold til den modstående realitet,
hvorfor gældsforpligtelsen og de opgjorte renteudgifter som følge heraf må betragtes som
havende karakter af ansvarlig kapital og udbytte.
de fratrukne renteudgifter kan således ikke tillægges betydning ved opgørelsen af den skatte-
pligtige indkomst for sogu, hvorfor den skattepligtige indkomst forhøjes hermed.
2.3 filialens opfattelse og begrundelse herfor
filialens repræsentant har på møde den 17. september 2003 oplyst, at det i sogu var beslut-
tet, at årets regnskabsmæssige overskud på driften skulle udloddes til aktionærerne og at an-
lægsinvesteringer skulle finansieres med fremmedkapital. filialens repræsentant pointerede,
at der ikke blev udloddet mere end årets overskud.
                                                   - 13 -
filialens repræsentant oplyste, at lånet oprindeligt var et stående lån, men at sogu havde fået
forhandlet sig frem til at der løbende kunne afdrages og lånes op igen afhængig af sogus
likviditetsmæssige beredskab, således at sogu ikke skulle betale rente på lånet samtidig
med, at sogu lå inde med overskydende likviditet. lånet havde således reelt karakter af kas-
sekredit.
filialens repræsentant har videre ved brev af 2. oktober 2003 oplyst følgende:
       ”det er filialens opfattelse, at skattelovgivningens regler ikke hindrer rentefradrag på det
       nævnte lån.
       efter lovgivningen skal følgende krav være opfyldt for at opnå rentefradrag:
              a) lån og renter skal være på armslængde vilkår
              b) renter for året før skal være betalt eller, der skal kunne stilles betryggende
                sikkerhed
              c) renterne må ikke være begrænset af reglerne om tynd kapitalisering
       ad a) armslængde rente
       renten er fastsat til libor + et tillæg på 0,25 procentpoint. renten fastsættes dels ved at
       sammenligne med de officielle kvoteringer i markedet for 5 årige lån med variabel rente
       og dels ved at sammenligne med swap renten på et fast forrentet 5 årigt risikofrit lån (us
       treasuries). dette tillæg dækker långivers kreditrisiko og fastsættes ud fra en række fak-
       torer og vurderes individuelt for hver enkelt lånesag/låntager. dette tillæg kan for danske
       selskaber være 1 - 2 procentpoint eller højere, men på baggrund af cashflow, indtjenings-
       estimater og soliditet har sogu på det givne tidspunkt haft mulighed for at låne med
       netop dette tillæg.
       styrelsen har henvist til tfs 2002.390. i afgørelsen tfs 2002.390 om en række back-to-
       back lån med samme rentestats igennem en kæde af koncernforbundne selskaber var
       armslængdevilkåret ikke opfyldt, da der på alle lån var tale om samme rentestats. på bag-
       grund af den manglende mulighed for indtjening blev lånene og dermed rentefradraget
       tilsidesat. denne situation har ingen lighedspunkter med filialens lån og denne afgørelse
       kan derfor ikke anvendes til at tilsidesætte rentefradraget i filialen.
                                             - 14 -
ad b) betaling af renterne
betalingen af renterne er sket løbende på forfaldstidspunktet. herudover er overskydende
likviditet anvendt som midlertidigt afdrag på lånet for at minimere sogus samlede ren-
teomkostninger. alternativt kunne den overskydende likviditet være placeret i pengemar-
kedet, hvor renten for indestående er libor minus den daglige kvotering. filialen har
således placeret deres overskydende likviditet på den mest lønsomme måde.
…
det forretningsmæssige aspekt
efter dansk skattelovgivning og skatteretspraksis er det underordnet for rentefradragsret-
ten, hvad låneprovenuet bruges til. det betyder fx at private kan optage forbrugslån og
fradrage renter. i statsskatteloven er renter nævnt særskilt i statsskattelovens § 6, stk. 1,
litra e. der er således ikke krav om, at renter skal have en driftslignende karakter, herun-
der erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten, hvilket er kravet for fradrag for drifts-
omkostninger, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a.
at det er underordnet, hvad låneprovenuet anvendes til, fremgår tydeligt af højesterets
dom offentliggjort i tfs 1993.7. heraf fremgår at selv om et lån på usd 172 mio. til en
filial af en duc-partner straks efter for største delenes vedkommende blev anvendt til
overførsel til hovedkvarteret i usa, og der anvendt til udlodning, så var der ikke grund-
lag for at tilsidesætte lånet, da selskabet kun havde drift i den danske filial og at filialen
havde betydelige investeringer og driftsomkostninger.
det kan således konstateres, at det ikke er nødvendigt at undersøge, om lånet er forret-
ningsmæssigt.
det kan dog samtidig konstateres, at lånet i høj grad er forretningsmæssigt funderet og
begrundet.
sogus udbyttepolitik har de seneste år været at overskud efter skat udloddes til aktionæ-
rerne. overskydende likviditet er sammen med låneprovenuet fra ieb (ref. international
energy bank) lånet brugt til drift og finansiering af anlægsaktiver.
                                                  - 15 -
       lånet er mindre end investeringerne 2000 - 2002, som … er på 4,6 mia. kr. lånets hoved-
       stol er til sammenligning ultimo 2002, … på 4,2 mia. kr.
       som det fremgår … så er der kun udloddet ca. 20 mia. ud af de 26. mia., der er likvidi-
       tetsprovenuet fra aktiviteten i nordsøen over en 5 års periode. resten er benyttet til finan-
       siering af driften samt anlægsinvesteringer.
       overskydende likviditet, der skal bruges af filialen inden for kortere tid udloddes ikke.
       for at forbedre filialens resultat reduceres lånets hovedstol i disse perioder, for derved at
       reducere rentetilskrivningen. da royalty kun skal betales en gang om året og selskabs-
       skatten 2 gange om året vil det være forretningsmæssigt uhensigtsmæssigt at indsætte
       beløbet på en indlånskonto indtil betalingen skal finde sted. når royalty og skat skal be-
       tales forhøjes hovedstolen igen.
       også i forbindelse med cash calls på store investeringer kan der trækkes på lånet.
       som det fremgår …, så er der fx trukket 105 mio. d. 27/3 2002 og 570 mio. den 22/11-
       2002 bl.a. til a conto skat.
       filialen har således i forbindelse med optagelsen og bevægelserne på lånet fra ieb hand-
       let yderst forretningsmæssigt velbegrundet, og da alle skattemæssige regler er opfyldt, er
       der ikke grundlagt for at anfægte filialens fradragsret for rentebetalinger til ieb.”
2.4 toldskat selskabsrevisionens bemærkninger hertil
det legale grundlag
tilsidesættelsen af det anførte lån og de fratrukne renteudgifter sker ikke med hjemmel i
statsskattelovens § 6, litra e, men på grundlag af den i retspraksis udviklede realitetsgrund-
sætning.
efter toldskat selskabsrevisionens opfattelse kan den refererede dom i tfs 1993.7 ikke læses
som en blåstempling af, at der kan optages lån af en filial uanset formålet hermed. der må
fortsat lægges vægt på det forretningsmæssige aspekt og om kapitalen anvendes til at finan-
siere filialens drift.
                                                 - 16 -
…
i nærværende sag må der tillige henses til:
    •    at filialen indtjener væsentlige overskud på driften og således er selvfinansierende,
    •    at filialen optager lånet til brug for afvikling af et andet koncerninternt lån, der såle-
         des ikke er afdraget i låneperioden,
    •    at filialen optager lånet hos et koncernselskab, der er registeret på barbados, hvor der
         betales en minimal skat af de modstående renteindtægter,
    •    at det er uklart, hvem der egentlig ejer den konto, hvortil rente og afdrag betales, samt
    •    at filialens repræsentant har afgivet forskellige forklaringer om formålet med
         lånoptagelsen.
…
til sammenligning kan sogus forhold opsummeres således, …:
                   (tdkk)                      1998       1999        2000      2001       2002
egenkapital                                   775.227     652.470    709.096   813.523  1.826.396
gæld, i alt                                 5.931.450   7.024.322  6.517.444 6.542.837  6.210.726
egenkapital i f t gæld, i alt (pct.)               13           9         11        12          29
koncernintern gæld                          4.289.147   4.364.536  4.426.704 4.899.050  4.823.082
egenkapital i f t koncernintern gæld (pct.)        18          15         16        17          38
toldskat selskabsrevisionens opfattelse kan sogus egenkapital ikke beskrives som værende
”ganske betragtelig”, hverken i forhold til gælden i alt eller i forhold til den koncerninterne
gæld.
sammenfattende er der således flere forhold, der gør, at sogus forhold afviger fra de fakti-
ske forhold, der lå til grund for dommen refereret i tfs 1993.7.
det tidsmæssige aspekt
                                               - 17 -
dommen refereret i tfs 1993.7, vedrører indkomstårene 1981 - 1985, hvor der ikke var den
store indtjening på aktiviteterne i nordsøen, men store investeringsbehov.
dette bekræftes af aage spang-hanssens kommentar til dommen i tfs 1993.60, hvoraf det
fremgår, at ”det var imidlertid klart, at texaco til stadighed havde søgt at finansiere sin an-
del af investeringsudgifterne mest muligt gennem de indtægter, filialen havde opnået.”
dette er en afgørende forskel i forhold til sogus aktuelle forhold, hvor der tjenes væsentlige
overskud i sogu, der således er selvfinansierende, hvilket burde give anledning til, at filia-
lens gæld blev nedbragt.
anvendelse af låneprovenuet
efter toldskat selskabsrevisionens opfattelse har sogus repræsentant ikke præcist kunne
redegøre for formålet med optagelsen af det anførte lån.
…
det forretningsmæssige element
det er toldskat selskabsrevisionens opfattelse, at det ikke er forretningsmæssigt begrundet at
optage lån til at finansiere sin virksomhed, når der indtjenes så væsentlige overskud på drif-
ten, ligesom der ved fastlæggelsen af filialens udbyttepolitik bør tages højde for afviklingen af
filialens gæld.
filialens repræsentant anfører, at ”der (er) kun udloddet ca. 20. mia. ud af de 26. mia., der er
likviditetsprovenuet fra aktiviteten i nordsøen over en 5 års periode. resten er benyttet til
finansieringen af driften samt anlægsinvesteringer”.
efter toldskat selskabsrevisionens opfattelse giver dette udsagn ikke et retvisende billede af
finansieringen af filialens aktivitet, idet der i de nævnte 26 mia. dkk indgår provenuet af det
omhandlede lån, der pr. 31. december 2000 er omregnet til 4.430 mio. dkk. et mere retvi-
                                                  - 18 -
sende billede opnås, såfremt pengestrømmen fra det anførte lån separeres fra pengestrømmen
fra driftsaktiviteten, hvorefter følgende billede opnås:
              (tdkk)                1998-1999     pct.     2000-2002       pct.    1998-2002     pct.
pengestrømme fra driftsaktivitet     6.284.469     100      15.677.098       78     21.961.567     83
pengestrømme fra lånoptagelse                                4.430.000       22      4.430.000     17
årets kapitalfremskaffelse           6.284.469     100      20.107.098      100     23.391.567    100
                 (tdkk)                    1998-1999   pct.    2000-2002     pct.    1998-2002    pct.
pengestrømme fra investeringsaktivitet      1.569.202   29       4.655.071      22     6.224.273   23
overført til hovedkontor                    3.853.000   71      16.614.868      78    20.467.868   77
årets kapitalanvendelse                     5.422.202  100      21.269.939    100     26.692.141  100
herefter fremstår det billede - som også tidligere anført af filialens repræsentant - at penge-
strømmene fra driftsaktiviteten i nordsøen, i alt 21,9 mia. dkk i perioden 1998 - 2002, over-
føres til hovedkontoret, mens investeringsaktiviteten finansieres ved lånoptagelse.
dette vil dog kræve, at pengestrømmene kan adskilles, hvilket ikke er muligt i praksis. når
der herefter henses til, at pengestrømmene til investeringsaktiviteten i det væsentlige er be-
stemt af operatøren, maersk olie og gas a/s, og sogu derfor ikke har den store indflydelse
på størrelsen heraf, er det toldskat selskabsrevisionens opfattelse, at lånoptagelsen alene har
medvirket til, at filialen har kunnet overføre væsentlig likviditet til hovedkontoret.
2.5 toldskat selskabsrevisionens endelige afgørelse
sogu har ikke haft yderligere bemærkninger, hvorfor toldskat selskabsrevisionen fasthol-
der sin opfattelse.
de fratrukne renteudgifter kan således ikke tillægges betydning ved opgørelsen af den skatte-
pligtige indkomst for sogu, hvorfor den skattepligtige indkomst forhøjes hermed.
…”
ved afgørelse af 2. juni 2006 ændrede skat, store selskaber, afgørelsen af 29. januar 2004,
hvorefter selskabet fik fradrag for renteudgifter på 625-lånet. af afgørelsen fremgår:
                                             - 19 -
”…ændring af skatteansættelsen
skat, store selskaber - kontrol har ændret selskabets skatteansættelse, jf. skatteforvalt-
ningslovens § 1 (lovbekendtgørelse nr. 758 af 2. august 2005).
skatteansættelsen er reguleret således:
…
ad pkt. 15. renteudgifter (2000, 2001 og 2002).
selskabet har i brev af 29. april 2004 anmodet om, at skatteansættelsen for indkomstårene
2000-2002 genoptages med henblik på, at skatteansættelserne ændres i overensstemmelse
med de selvangivne rentefradrag.
efter en fornyet vurdering af sagen, er det skats opfattelse, at lånene anses for forretnings-
mæssigt begrundede og ikke alene er optaget af skattemæssige hensyn, hvorfor der godkendes
fradrag for de pågældende renteudgifter. skat har bl.a. henset til det er oplyst, at långiver,
international energy bank limited, er undergivet engelsk cfc-beskatning.
for yderligere begrundelse henvises til vedlagte sagsfremstilling. ovenstående punkter refere-
rer direkte til samme punkter i sagsfremstillingen…”
af sagsfremstillingen fremgår følgende blandt andet:
…
15.             ad punkt 15. renteudgifter, 2000, 2001 og 2002.
15.1. skats forslag til ændring/talmæssig opgørelse
indkomståret 2000.
                                               - 20 -
                                      40 pct. andel       6 pct. andel
 godkendt fradrag for renteudgifter
 til international energy bank, dkk     66.491.794          9.973.792
indkomståret 2001.
                                      40 pct. andel       6 pct. andel
 godkendt fradrag for renteudgifter
 til international energy bank, dkk    125.319.242         18.797.886
indkomståret 2002.
                                      40 pct. andel       6 pct. andel
 godkendt fradrag for renteudgifter
 til international energy bank, dkk     47.278.418          7.091.763
fradragene medfører en nedsættelse af den skattepligtige indkomst efter kulbrinteskattelovens
kapitel 2 og 3.
15.2. sagens faktiske forhold
skat (tidligere toldskat selskabsrevisionen) har forhøjet filialens skattepligtige indkomst i
2000, 2001 og 2002, jf. kendelse af 29. januar 2004, med ovenstående beløb.
filialen har anmodet om genoptagelse af skatteansættelserne, idet der ønskes en fornyet vur-
dering af rentefradragene.
filialen har den 20. september 2000 indgået en aftale med det koncernforbundne selskab in-
ternational energy bank, limited, der er registreret på barbados, om lån af 625 mio. usd.
skat har i kendelse af 29. januar 2004 gjort gældende, at der ikke var en forretningsmæssig
begrundelse for at optage lån til finansieringen af filialens aktiviteter, da filialen i væsentlig
fra er selvfinansierende. det var videre gjort gældende, at lånet alene var optaget af skatte-
mæssige hensyn.
                                              - 21 -
filialen har i brev af 29. april 2004 forklaret, at renteindtægten hos kreditorselskabet er un-
dergivet engelsk cfc-beskatning, hvilket indebærer, at renteindtægten beskattes på et niveau,
der omtrent svarer til det danske beskatningsniveau.
skat har på et møde afholdt med filialen den 16. juni 2004 anmodet filialen om at doku-
mentere, at kreditorselskabet, dvs. international energy bank limited er undergivet engelsk
cfc-beskatning.
filialen har i 2005 fremsendt materiale, som dokumenterer, at kreditorselskabet er undergivet
engelsk cfc-beskatning.
15.3. skats begrundelse for forslaget
efter en fornyet vurdering af sagen, er det skats opfattelse, at lånene anses for forretnings-
mæssigt begrundede og ikke alene er optaget af skattemæssige hensyn, hvorfor der godkendes
fradrag for de pågældende renteudgifter
15.4. selskabets opfattelse og begrundelse herfor
selskabet har i brev af 29. april 2004 anmodet om, at skatteansættelsen for indkomstårene
2000-2002 genoptages med henblik på at skatteansættelserne ændres i overensstemmelse med
de selvangivne rentefradrag.
15.5. skats foreløbige afgørelse
skat træffer afgørelse i overensstemmelse med ovenstående forslag.
15.6. skats afgørelse
skat træffer endelig afgørelse i overensstemmelse med skats foreløbige afgørelse.
…”
                                            - 22 -
landsskatteretten afsagde den 16. december 2010 to kendelser vedrørende beskatning af sel-
skabets renteindtægter og kursgevinster i henholdsvis indkomstårene 2002/2003 og 2004-
2006.
af landsskatterettens kendelse vedrørende indkomstårene 2002/2003 fremgår følgende:
”…
klagen skyldes, at renteindtægter og valutakursgevinster er medregnet ved opgørelsen af den
særskilte kulbrinteindkomst.
landsskatterettens afgørelse
indkomståret 2002
anmodning om flytning af renteindtægter
fra ring fence til anden indkomst                                 3.844.000 kr.
heraf godkendt                                                    0 kr.
anmodning om flytning af kursgevinster
fra ring fence til anden indkomst                                 544.051.000 kr.
heraf godkendt                                                    0 kr.
indkomståret 2003
anmodning om flytning af renteindtægter
fra ring fence til anden indkomst                                 7.582.000 kr.
heraf godkendt                                                    0 kr.
anmodning om flytning af kursgevinster
fra ring fence til anden indkomst                                 618.365.000 kr.
heraf godkendt                                                    0 kr.
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
…
                                               - 23 -
sagens oplysninger
shell olie- og gasudvinding danmark er en dansk filial af et hollandsk selskab, der er ejet af
det hollandske selskab shell exploration and petroleum holdings b.v. det hollandske sel-
skab har ikke andre aktiviteter end filialaktiviteten.
den danske filial varetager shells interesser i dansk undergrunds consortium (duc) med en
ejerandel på 46 %. a.p. møller – mærsk ejer 39 % og chevron denmark inc. ejer de reste-
rende 15 %. mærsk olie og gas er operatør for duc.
filialen er skattepligtig efter kulbrinteskatteloven.
filialen har ved brev af 18. april 2006 anmodet om genoptagelse af skatteansættelsen for 2002
og 2003.
de i årsregnskaberne bogførte renter er:
                                                           2002 (tkr.) 2003 (tkr.)
konto                  tekst
                                                           - = indtægt - = indtægt
548 10-1209            renteindt.- cia dansk shell         -75          0
54810-1753             shell treasury center, london -3.770             -7.558
54150                  renteindtægter diverse              6.999        4.689
57010-1209             c/a—dansk shell                     991          1.055
57010-1285             lån sotl                            54.370       48.262
57010-1753             shell treasury center, london 9.892              453
56250                  renteudgifter diverse               168          0
i alt, jf. årsrapport                                      66.906       46.901
de i årsregnskaberne konstaterede kursdifferencer er:
                                               2002 (tkr.)  2003 (tkr.)
konto                 tekst                    - = gevinst  - = gevinst
55450-1               varesalg, realiseret     64.374       75.913
                                                   - 24 -
55450-2                  varesalg, urealiseret 14.499          4.561
55460-21285              urealiseret spco          -484.897 -575.101
55460-1                  øvrige 10 realiseret      -569        23.782
55460-2                  øvrige ig urealiseret 73.733          997
55860-1                  no, realiseret            -33.440     - 46.094
55860-2                  no, urealiseret           -25.145     0
i alt, jf. årsrapport                              -391.444 -515.942
filialen har i mail af 27. juni 2006 forklaret følgende om kontiene:
        ”konto 55460 er kursregulering vedrørende koncerninternt lån.
        øvrige angivne konti er ligeledes kursreguleringskonti:
        konto 55450 1 vedrører kursregulering for varesalg - forskel mellem dkk værdi på
        salgstidspunkt kontra dkk værdi ved betalingsmodtagelse. (realiseret)
        konto 55450 2 vedrører ligeledes kursregulering for varesalg, dog alene kursregulering til
        ‘afslutningsdato’ – dvs. der er endnu ikke modtaget betaling fra kunden. (urealiseret)
        konto 55460 1 og 2 vedrører kursregulering af ‘øvrige’ koncerninterne transaktioner, hhv
        realiserede og urealiserede. ’øvrige’ transaktioner vil være ikke-varesalg.
        konto 55860 i og 2 vedrører kursregulering af non-group transaktioner - bortset fra va-
        resalg - hhv realiserede og urealiserede. non-group refererer til ikke-koncernforbundne
        parter…”
skat, store selskaber - kontrols afgørelse
renteindtægter
skat kan ikke imødekomme filialens anmodning om genoptagelse, da skat ikke er enig
med filialen i, at renteindtægterne i det konkrete tilfælde alene skal beskattes som anden ind-
komst efter kulbrinteskattelovens § 1.
                                                   - 25 -
filialen har anført, at der ikke er udtrykkelig lovhjemmel til beskatning af renteindtægterne
efter kulbrinteskattelovens kapital 2 og 3. hertil bemærkes det, at der er for så vidt heller ikke
er udtrykkelig lovhjemmel til at fradrage renteudgifterne.
det fremgår imidlertid af bemærkningerne til kulbrinteskatteloven, at renter af lån vil kunne
fratrækkes i det omfang, lånene er medgået til finansiering af indvindingsvirksomhed. heri
ligger, at der er tale om nettorenteudgifter. dette er i overensstemmelse med den hidtidige
praksis og er også underforstået i den indgåede aftale om overskudsdeling, … aftale mellem
økonomi- og erhvervsministeren og bevillingshaverne i henhold til eneretsbevilling af 8. juli
1962 til efterforskning om indvinding af kulbrinter om ændring og forlængelse af bevillingen.
der er henset til den med parterne indgående aftale om overskudsdeling, fordi grundlaget for
beregningen af statens 20 %-andel er den skattepligtige indkomst opgjort efter kulbrinteskat-
telovens kapitel 2, korrigeret for nettorenteudgifter. når det er aftalt, at der skal korrigeres for
nettorenteudgifter, betyder det, at renteindtægter indgår i indkomstopgørelsen efter kulbrinte-
skattelovens kapitel 2.
filialen har til støtte for sit synspunkt henvist til redegørelse udarbejdet af skatteministeriet i
maj 2002[1992].
af samme redegørelse fremgår videre side 70-71:
       “hjemmelen til at beskatte renteindtægter inden for ring-fence er uklar, samtidig med at der
       er fradrag for renteudgifter vedrørende virksomhed omfattet af koncessionen. for koncessi-
       onshavere i produktionsfasen har behandlingen af renteindtægter ikke i praksis voldt pro-
       blemer, idet renteindtægter er modregnet i renteudgifter, således at der er nettorenteudgifter,
       der er fratrukket i kulbrintevirksomheden.
       efterforskningsfasen er karakteriseret ved, at hovedparten af de afholdte udgifter er efter-
       forskningsudgifter, som ofte aktiveres skattemæssigt. der udgiftsføres således kun udgifter,
       som ikke kan aktiveres.
       også i efterforskningsfasen kan der være renteindtægter og kursgevinster, som har sammen-
       hæng med kulbrinteaktiviteten. det gælder f.eks. afkast af beløb, som koncessionshaveren
       betaler til operatøren til senere viderebetaling for udført efterforskningsarbejde. det gælder
       også i det omfang, en koncessionshaver finansierer efterforskningsaktiviteten med lån. hvis
                                                 - 26 -
      hele låneprovenuet ikke straks anvendes til betaling for efterforskningsaktiviteter, vil der
      være renteafkast af det resterende låneprovenu.
      såfremt et selskab har en væsentlig større egenkapital, end den aktuelle efterforskningsakti-
      vitet kræver, falder afkastet af den overskydende kapital naturligt uden for ring-fence, idet
      der ikke er fratrukket udgifter vedrørende denne kapital i ring-fence indkomsten.”
den nævnte redegørelse har begrænset værdi som retskilde og er således blot et af flere mo-
menter, der kan inddrages ved vurderingen af den skattemæssige behandling af renterne. end-
videre er afgørelsen ikke i strid med de nævnte citater fra redegørelsen.
der er henset til, at selskabet ved udarbejdelsen af filialregnskabet har anset de aktiver og
passiver, som renteindtægterne og renteudgifterne hidrører fra, for at kunne henføres til filia-
lens aktivitet ved indvinding af kulbrinter i nordsøen.
det er således lagt til grund, at der ikke foreligger overskydende kapital, og at det koncernin-
terne lån er medgået til finansiering af kulbrintevirksomheden.
kursgevinster
skat kan ikke imødekomme filialens anmodning om genoptagelse, da skat ikke er enig
med filialen i, at kursgevinster i det konkrete tilfælde alene skal beskattes som anden ind-
komst efter kulbrinteskattelovens § 1.
det er fast praksis, at samtlige valutakursreguleringer, der kan henføres til indkomstopgørel-
sen i kulbrintevirksomheden såvel som kursregulering af de aktiver og passiver, der vedrører
kulbrintevirksomheden, også indgår i opgørelsen af den skattepligtige indkomst efter kul-
brinteskattelovens kapitel 2 og 3.
der er henset til, at selskabet ved udarbejdelsen af filialregnskabet har anset de aktiver og
passiver, som valutakursgevinster og valutakurstab hidrører fra, for at kunne henføres til fili-
alens aktivitet ved indvinding af kulbrinter i nordsøen.
det er således lagt til grund, at det koncerninterne lån er medgået til finansiering af kulbrinte-
virksomheden.
                                                    - 27 -
der kan endvidere henvises til højesterets dom af 18. december 1992 (tfs. 1993.7), hvor
højesteret tager stilling til i hvilket omfang der – i den konkrete sag – kunne fradrages rente-
udgifter samt valutakurstab og medregnes valutakursgevinster på lån i dollar.
højesteret bemærker følgende:
       ”den begrænsede skattepligt, som efter selskabsskatteloven og kulbrinteskatteloven på-
       hviler udenlandske selskaber, der udøver eller deltager i erhverv med fast driftssted her i
       landet, omfatter også selskaber, hvis virksomhed her er etableret som filialvirksomhed.
       grundlaget for skatteberegningen er i så fald filialens indtægter med fradrag af de udgifter,
       der vedrører filialens drift, jfr. selskabsskattelovens § 2 og 9 samt kulbrinteskattelovens § 4
       og 12, dog med mulighed for de skattelignende myndigheder til at foretage korrektion af
       indkomstopgørelsen efter armslængde-princippet i selskabsskattelovens § 12, stk. 2, jfr.
       stk. 1.
       …
       ansættelsen af appellantens skattepligtige indkomst for indkomstårene 1983, 1984 og 1985
       hjemvises til fornyet behandling ved ligningsrådet på det grundlag, at appellanten med
       virkning fra 30. december 1983 har fradragsret for renter og valutakurstab og pligt til at
       indtægtsføre valutakursgevinst vedrørende lånet af samme dato på 172.040.328 usd.”
højesteret lægger i dommen til grund, at kursgevinster på lånet skal indgå i indkomstopgørel-
serne efter kulbrinteskatteloven. heraf følger, at de i nærværende anmodning omhandlede
valutakursgevinster, på samme måde skal indgå i indkomstopgørelserne efter kulbrinteskat-
telovens kapitel 2 og 3 for shell olie- og gasudvinding b.v.
skats synspunkt om, at samtlige valutakursreguleringer skal indgå i indkomstopgørelsen
efter kapitel 2 og 3, understøttes også i l62 fra folketingsåret 2003- 2004 (forslag til lov om
ændring af kulbrinteskatteloven og lov om ansættelse og opkrævning m.v. af skat af kulbrin-
teindvinding), hvor det anføres, at de provenumæssige konsekvenser af lovforslaget er føl-
somt for ændringer i oliepris, dollarkurs og produktion. heri ligger som forudsætning, at va-
lutakursreguleringer indgår i den kulbrinteskattepligtige indkomst efter kapitel 2 og 3 (hen-
holdsvis 3a).
                                             - 28 -
lægges det til grund, at der ikke er hjemmel til beskatning af valutakursgevinster efter kul-
brinteskattelovens kapitel 2 og 3 – hvilket efter skats opfattelse ikke er tilfældet, jf. oven-
stående – skal skat anføre, at filialens opgørelse ikke kan lægges til grund for en ansættel-
sesændring.
årets valutakursgevinster og -tab skal opgøres efter kursgevinstlovens regler. har selskabet
valgt at anvende lagerprincippet, jf. kursgevinstlovens § 33, stk. 1, træffes valget samlet for
henholdsvis børsnoterede obligationer (fordringer) og børsnoteret obligationsgæld i danske
kroner og for fordringer og gæld i fremmed valuta, jf. kursgevinstlovens § 25, stk. 2.
efter kursgevinstlovens § 33 opgøres gevinst og tab som forskellen mellem værdien af kon-
trakten ved indkomstårets udløb og værdien ved indkomstårets begyndelse. er kontrakten
anskaffet i indkomståret, opgøres gevinst eller tab som forskellen mellem værdien ved ind-
komstårets udløb og kontraktens anskaffelsessum. er kontakten realiseret i indkomståret, op-
gøres gevinst eller tab som forskellen mellem kontraktens afståelsesværdi og kontraktens
værdi ved indkomstårets begyndelse. er kontrakten anskaffet og realiseret i samme ind-
komstår, opgøres gevinst eller tab som forskellen mellem afståelsesværdien og anskaffelses-
summen.
den af selskabet foretagne (bogførte) opdeling i valutakursgevinst og valutakurstab er ikke
relevant for opgørelse af årets valutakursreguleringer efter kursgevinstloven. der må tages
udgangspunkt i årets samlede valutakursreguleringer, og opgørelsen af en eventuel valuta-
kursgevinst/-tab må i relation til denne problemstilling foretages ud fra en nettobetragtning.
klagerens påstand og argumenter
selskabets repræsentant har nedlagt påstand om, at skat skal genoptage filialens skattean-
sættelser for 2002 og 2003.
dette er med henblik på, at skatteansættelserne vedrørende den særskilte kulbrinteindkomst
for indkomstårene 2002 og 2003 principalt skal nedsættes med:
indkomståret 2002
renteindtægter                                          3.844.000 kr.
                                              - 29 -
kursgevinster/valutakursregulering                    544.051.000 kr.
i alt                                                 547.895.000 kr.
indkomståret 2003
renteindtægter                                          7.582.000 kr.
kursgevinster/valutakursregulering                    618.365.000 kr.
i alt                                                 625.947.000 kr.
selskabets repræsentant har endvidere nedlagt en subsidiær påstand om nedsættelse af skatte-
ansættelserne vedrørende den særskilte kulbrinteindkomst for indkomstårene 2002 og 2003
med følgende beløb:
indkomståret 2002
renteindtægter                                          3.844.000 kr.
i alt                                                   3.844.000 kr.
indkomståret 2003
renteindtægter                                          7.582.000 kr.
i alt                                                   7.582.000 kr.
i stedet skal beløbene medregnes ved opgørelsen af den almindelige skattepligtige indkomst
(anden indkomst) i de respektive indkomstår i overensstemmelse med de af selskabet oprin-
deligt indleverede selvangivelser. der er således ikke uenighed om, at ovenstående indtægter
er skattepligtige til danmark.
til støtte for den principale påstand har selskabets repræsentant gjort gældende, at der i ind-
komstårene 2002 – 2006 ikke var hjemmel i kulbrinteskattelovens § 4 til ved opgørelsen af
den særskilte kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2, 3 og 3 a at medregne
renteindtægter og kursgevinster, herunder kursgevinster på udbytte og valutakursgevinster på
gæld.
repræsentanten har nærmere anført, at hverken renteindtægter eller kursgevinster er angivet i
den udtrykkelige opregning af de indtægter, der efter bestemmelsen skal medtages ved opgø-
                                              - 30 -
relsen af den særskilte kulbrinteindkomst, jf. kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, og stk. 2. den
særskilte kulbrinteindkomst skulle ifølge forarbejderne til den første kulbrinteskattelov alene
omfatte indtægter direkte afhængige af prisudviklingen på olie og gas. renteindtægter og
kursgevinster på fordringer og gæld er ikke direkte afhængig af prisudviklingen på olie og
gas, og det er derfor i fuld overensstemmelse med bestemmelsens formål og forarbejder, at
renteindtægter og kursgevinster ikke er medtaget i den udtømmende opregning af de omfat-
tede indtægter i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, og 2.
hjemmel til, at indtægter af finansiel karakter kan medtages ved opgørelsen af den særskilte
kulbrinteindkomst, blev først indført med tilføjelsen af nr. 6 til stk. 1: (”finansielle indtægter
med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden”) ved lov nr. 1227 af 16. december 2009.
denne tilføjelse har imidlertid først virkning fra og med indkomståret 2010, jf. ændringslo-
vens § 2.
repræsentanten har endvidere henvist til, at lovgiver valgte, at kulbrinteskatteloven ikke
skulle ændres, på trods af en klart formuleret anbefaling i embedsmandsrapporten ”redegø-
relse fra arbejdsgruppen vedrørende kulbrintebeskatning”, skatteministeriet, maj 1992, om at
udvide kulbrinteskattelovens § 4 til at omfatte ”indtægter herunder renteindtægter, der har
direkte tilknytning til de afholdte udgifter eller salgsindtægter vedrørende kulbrintevirksom-
heden”. derved valgte lovgiver at fastholde, at renteindtægter og kursgevinster ikke skal
medtages ved opgørelsen af den særskilte kulbrinteindkomst, men alene skal undergives al-
mindelig selskabsbeskatning. ligeledes fremgår det af ”rapport fra kulbrinteskatteudvalget”,
skatteministeriet, oktober 2001, at renteindtægter ikke var omfattet af kulbrinteindkomsten,
som den var afgrænset dengang.
yderligere har repræsentanten henvist til, at lovgiver ved efterfølgende ændringer af kulbrin-
teskatteloven, herunder ved lovændringen ved lov nr. 1612 af 27. december 2003, der inde-
holdt en række ændringer vedrørende opgørelsen af den særskilte kulbrinteindkomst, ikke
udvidede området for hvilke finansielle indtægter, der skulle medtages ved opgørelsen af den
særskilte kulbrinteindkomst. når udvidelsen af kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, først skete
ved lov nr. 1277 i 2009, er det netop udtryk for, at der ikke før da (dvs. før indkomståret
2010) var hjemmel til at medtage renteindtægter og kursgevinster ved opgørelsen af den sær-
skilte kulbrinteindkomst.
                                               - 31 -
repræsentanten har endvidere nærmere anført, at heller ikke kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4,
jf. statsskattelovens § 6, giver hjemmel til at beskatte finansielle indtægter. som det fremgår
af bestemmelsen, skal den særskilte kulbrinteskatteindkomst opgøres efter skattelovgivnin-
gens almindelige regler, og for så vidt angår fradrag for renter og kurstab findes skattelovgiv-
ningens almindelige regler i henholdsvis statsskattelovens § 6, litra e, og kursgevinstloven.
statsskattelovens § 6, litra e, omfatter alene renteudgifter og ikke renteindtægter eller valuta-
kursgevinster og –tab. det er bruttorenteudgifter, der efter statsskattelovens § 6, litra e, kan
fradrages. der er derfor ikke i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, hjemmel til at beskatte rente-
indtægter eller kursgevinster – ej heller som del i en nettobetragtning.
kursgevinstloven udgør en undtagelse til statsskattelovens § 5. ifølge forarbejderne til kurs-
gevinstloven regulerer kursgevinstloven udtømmende beskatningen af kursgevinster og –tab
på fordringer og gæld mv., herunder valutakursgevinster og –tab.
de af kursgevinstloven omfattede gevinster og tab indgår (brutto) direkte ved opgørelsen af
den skattepligtige indkomst og ikke indirekte fx som en del af en nettofinansieringsudgift.
der er hverken i statsskatteloven eller kursgevinstloven hjemmel til at reducere størrelsen af
de fradragsberettigede renteudgifter med eventuelle kursgevinster eller fradragsberettigede
renteudgifter med eventuelle renteudgifter. dette underbygges af, at der ifølge fast retspraksis
og ifølge lovgivers forudsætninger ved lovændringer ikke er hjemmel til at indfortolke over-
ordnede principper om ”symmetri” og ”nettobeskatning” i det skatteretlige rentebegreb, jf.
bl.a. tfs 1992, 328 h, tfs 2000, 426 ø, ufr1941.563h, samt lovgivers forudsætninger i til-
knytning til en række lovændringer, bl.a. (vedrørende renteindtægter) ligningslovens § 5 og §
33 f og (vedrørende kursgevinster) den tidligere ligningslovs § 8 d, reglerne om kursge-
vinstlovens mindsterenteregel og de indtil 2010 gældende værnsregler i kursgevinstlovens §§
15 og 16 om lånefinansierede køb af blåstemplede fordringer og om kursgevinster i fremmed
valuta.
der er således hverken hjemmel til at beskatte renteindtægter eller kursgevinster på grund af
tilknytning til fradragsberettigede udgifter.
                                              - 32 -
for så vidt angår den subsidiære påstand har repræsentanten anført, at såfremt landsskatte-
retten måtte være af den opfattelse, at der for indkomstårene 2002 – 2006 gjaldt en retstilstand
svarende til kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, nr. 6, som indført ved lov nr. 1277 af 16. decem-
ber 2009, skal der foretages en opdeling mellem finansielle indtægter, som har direkte til-
knytning til kulbrintevirksomheden, og finansielle indtægter, som ikke har en direkte tilknyt-
ning til kulbrintevirksomheden.
på baggrund heraf har repræsentanten til støtte for den subsidiære påstand gjort gældende, at
renteindtægter fra anfordringstilgodehavender og valutakursgevinster på udbytte, beregnet fra
beslutning om udlodning til faktisk betaling af udbytte, ikke er finansielle indtægter med di-
rekte tilknytning til kulbrintevirksomheden og derfor ikke skal medtages ved opgørelsen af
den særskilte kulbrinteindkomst.
repræsentanten har nærmere anført, at selskabet har selvangivet al indkomst til danmark, idet
selskabet har haft ledelsens sæde i, og således har anset sig som fuldt skattepligtig til, dan-
mark, jf. selskabsskattelovens § 1, stk. 6. der er således ikke uenighed om, at selskabets akti-
vitet er underlagt dansk beskatning.
der er endvidere enighed om, at selskabet har haft anden indkomst, der ikke er omfattet af
den særskilte kulbrinteindkomst, uanset at disse indtægter er opnået via selskabets deltagelse i
dansk undergrundskonsortium. indtægter, der ikke udtrykkeligt er nævnt i den udtømmende
oplistning i kulbrinteskattelovens § 4, anses i denne sammenhæng for anden indkomst og be-
skattes således alene uden for kulbrinteindkomsten. der er således alene uenighed om, hvor-
vidt skat har hjemmel til at kræve renteindtægter og kursgevinster medtaget ved opgørelsen
af den særskilte kulbrinteindkomst.
selskabet indgiver således to selvangivelser: én vedrørende anden indkomst og én vedrørende
den særskilte kulbrinteindkomst bestående af særskilte opgørelser for henholdsvis kulbrinte-
skattelovens kapitel 2 og kapitel 3 a. tilsvarende bliver der udarbejdet tre skatteansættelser,
hvilket er i overensstemmelse med skat’s retningslinjer og anvisninger.
                                              - 33 -
vedrørende renteindtægterne har repræsentanten nærmere gjort gældende, at renteindtægterne
fra selskabets opsparing ikke har direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden (indvindings-
virksomheden). selskabets opsparing er opstået ved, at kunder har betalt for leverede varer og
ydelser. overskydende likviditet, der placeres på en mellemregningskonto med øvrige kon-
cernselskaber, indebærer, at den overskydende likviditet hverken geninvesteres eller forbliver
i kulbrintevirksomheden. renteindtægter, der knytter sig til sådanne mellemregningskonti, er
således kulbrintevirksomheden uvedkommende, idet der ikke er tale om, at de pågældende
renteindtægter kan anses for værende direkte afhængige af prisudviklingen på olie og gas, jf.
bemærkningerne til kulbrinteskatteloven om lovens formål.
herudover foretages en opsparing til betaling af skat, herunder den særlige kulbrinteskat og
almindelig selskabsskat, samt til betaling af udbytte. betaling af skat og udbytte anses ikke for
en fradragsberettiget driftsomkostning, ligesom betaling af skat og udbytte pr. definition in-
debærer, at det betalte beløb ikke geninvesteres eller forbliver i kulbrintevirksomheden.
ordlyden af kulbrinteskattelovens § 4 og bestemmelsens formål medfører, at alene indtægter
ved selve indvindingsvirksomheden skal medtages ved opgørelsen af den særskilte kulbrinte-
indkomst og dermed pålægges den særligt høje kulbrinteskat. når olien/gassen er indvundet
og solgt, og salgssummen er modtaget, har den efterfølgende forrentning af selskabets opspa-
ring ingen direkte tilknytning til selve indvindingen (dvs. kulbrintevirksomheden). rente-
indtægter skal under alle omstændigheder ikke medtages ved opgørelsen af den særskilte kul-
brinteindkomst.
skats indstilling
kammeradvokaten har på vegne af skat indstillet, at skats afgørelse stadfæstes.
kammeradvokaten har anført, at landsskatteretten skal lægge til grund, at selskabet ikke drev
anden virksomhed end kulbrinteindvindingsvirksomheden.
kammeradvokaten har nærmere anført, at selskabet må anses for at have tilrettelagt sin virk-
somhed med henblik på at minimere beskatningsgrundlaget for den særskilte kulbrinteskat, og
at det ville medføre vilkårlighed i beskatningen af kulbrinteindkomsten, hvis selskabets ren-
teindtægter og valutakursgevinster kun kunne modregnes i selskabets renteudgifter og valuta-
                                               - 34 -
kurstab ved opgørelsen af anden indkomst og ikke ved opgørelsen af den særskilte kulbrinte-
indkomst. på baggrund heraf har kammeradvokaten gjort gældende, at der derved er tale om
skatteudnyttelse fra selskabets side.
kammeradvokaten har yderligere anført, at selvom ordlyden i kulbrinteskattelovens § 4, stk.
1, og stk. 2, eller stk. 4, hverken indeholder en klar henvisning til renteindtægter eller kursge-
vinster, fremgår det klart af forarbejderne, at det er den skattepligtiges ”samlede indtægter ved
de aktiviteter, der er nævnt i § 1”, der er underlagt kulbrintebeskatning, og at det i øvrigt var
folketingets klare forudsætning ved vedtagelsen af den oprindelige lov, at renteindtægter og
valutakursgevinster skulle medregnes ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten, idet den efter-
følgende ændringslov alene var udtryk for en ”præcisering” af gældende ret. i denne forbin-
delse har kammeradvokaten anført, at der på denne baggrund og henset til formålet med
etableringen af ”ring-fence”-beskatningen i kulbrinteskatteloven, der var at hindre, at under-
skud i anden indkomst blev modregnet i overskud i kulbrinteindkomsten, ikke skal anlægges
en restriktiv fortolkning af kbl § 4.
endvidere har kammeradvokaten med henvisning til forarbejderne gjort gældende, at forde-
lingen af aktiver og passiver til enten indvindingsvirksomheden eller anden virksomhed beror
på en konkret vurdering af aktivets eller passivets tilknytning til enten indvindingsvirksomhe-
den eller den anden virksomhed, og at det er denne vurdering, der var afgørende for, om hen-
holdsvis kursgevinster og renteindtægter skal medregnes ved opgørelsen af kulbrinteindkom-
sten.
endelig har kammeradvokaten med henvisning til højesterets dom af 15. december 1997,
offentliggjort i u.1998.25 h, gjort gældende, at da der i det konkrete tilfælde er tale om skat-
teudnyttelse ved at minimere indkomstgrundlaget for beregningen af kulbrinteskatten, er
landsskatteretten berettiget til at anlægge en nettobetragtning i forhold til opgørelsen af de
fradragsberettigede renter og valutakurstab.
landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
det er landsskatterettens vurdering, at der ikke er grundlag for at pålægge skat at genop-
tage skatteansættelserne for 2002 og 2003.
                                               - 35 -
tre retsmedlemmer, herunder retsformanden skal udtale:
i henhold til kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 1. pkt., skal den særskilte indkomst opgøres
efter skattelovgivningens almindelige regler med de ændringer, der følger af bestemmelserne i
§§ 5 – 11.
selvom lovgrundlaget må anses for uklart, må en fortolkning af det anførte i kulbrinteskatte-
lovens § 4, stk. 4, pkt. 1 om, at ”[d]en særskilte indkomst opgøres efter skattelovgivningens
almindelige regler”, føre til, at kulbrinteindkomsten skal opgøres efter et nettoprincip således,
at renteudgifter skal reduceres med renteindtægter, og valutakurstab skal reduceres med va-
lutakursgevinster.
idet selskabet ikke kan anses for at have anden virksomhed end kulbrintevirksomheden, vote-
rer disse tre retsmedlemmer for hverken at tage selskabets principale eller subsidiære påstand
til følge.
disse tre retsmedlemmer voterer herefter for at stadfæste skats afgørelse.
ét retsmedlem skal udtale:
i henhold til kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 3. pkt. kan udgifter kun fratrækkes ved opgørel-
sen af den skattepligtige indkomst i det omfang, de vedrører indtægter som nævnt i stk. 1 og
2.
dette medfører, at indtægter, der således ikke specifikt er nævnt i stk. 1 og stk. 2, ikke er
skattepligtige, mens udgifter kan fratrækkes såfremt de vedrører de nævnte indtægter.
dette retsmedlem voterer hermed for at følge selskabets principale påstand.
der afsiges herefter kendelse i overensstemmelse med flertallets votering således, at lands-
skatteretten stadfæster skats afgørelse.
…”
                                             - 36 -
af landsskatterettens kendelse vedrørende indkomstårene 2004-2006 fremgår følgende, idet
bemærkes, at passager i sagsfremstillingen identiske med kendelsen vedrørende indkomståret
2002-2003 er udeladt:
”…
sagen vedrører, om renteindtægter og valutakursgevinster skal medregnes ved opgørelsen af
den særskilte kulbrinteindkomst.
landsskatterettens afgørelse
indkomståret 2004
kulbrinteindkomst
skat har ansat renteindtægterne til 23.359.000 kr.
selskabet påstår renteindtægterne nedsat til 0 kr.
indkomståret 2005
kulbrinteindkomst
skat har ansat de renteindtægter til 141.248.000 kr.
selskabet påstår renteindtægterne nedsat til 0 kr.
skat har ansat kursgevinsterne til 428.624.000 kr.
selskabet påstår kursgevinsterne nedsat med 47.671.000 kr. til 380.953.000 kr.
indkomståret 2006
kulbrinteindkomst
skat har ansat renteindtægterne til 228.074.000 kr.
selskabet påstår renteindtægterne nedsat til 0 kr.
skat har ansat kursgevinster til 406.400.000 kr.
selskabets påstår kursgevinsterne nedsat med 399.948.000 til 6.452.000 kr.
skat har ansat kursgevinst ved udlodning til 18.693.600 kr.
selskabet påstår kursgevinsten nedsat til 0 kr.
                                             - 37 -
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
…
sagens oplysninger
…
filialen har selvangivet de i indkomstårene konstaterede renteindtægter som anden indkomst
og medregnet dem i den obligatoriske sambeskatning med dansk shell a/s. renteindtægterne
er opgjort som summen af saldi på de konti, hvor der ved årets udgang er bogført en netto-
renteindtægt.
samtidig har filialen medregnet de i indkomstårene konstaterede renteudgifter ved opgørelsen
af kulbrinteindkomsten efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a.
der er i filialens årsrapport/råbalance bogført følgende renteindtægter og renteudgifter:
2004              renter
konto             tekst                                      beløb             renteindtægter
54810-1753        shell treasury center,           - 23.115.000 kr.           - 23.115.000 kr.
                  london
54150             renteindtægter diverse              - 244.000 kr.               - 244.000 kr.
57010-1224        lån sotl                            2.192.000 kr.
57010-1285        lån sotl                           63.433.000 kr.
56250             renteudgifter diverse                 235.000 kr.
sum                                                  42.501.000 kr.          - 23.359.000 kr.
2005               renter
konto              tekst                                       beløb             renteindtægter
54810-1753         shell treasury center; lon-     - 137.009.000 kr.           - 137.009.000 kr.
                   don
54150              renteindtægter diverse             - 3.651.000 kr.             - 3.651.000 kr.
57010-1285         lån sotl                          135.197.000 kr.
57010-1753         shell treasury center, lon-                      0
                   don
56050              renteudg. banker u. 1 år             - 588.000 kr.                - 588.000 kr.
                                              - 38 -
sum                                                     - 6.051.000 kr.             - 141.248.000 kr.
2006             renter
konto            tekst                                            beløb                renteindtægter
54810-1753       shell treasury center, lon-         - 225.260.000 kr.               - 225.260.000 kr.
                 don
54150            renteindtægter diverse                 - 2.387.000 kr.                 - 2.387.000 kr.
57010-1285       lån sotl                              246.628.000 kr.
57010-1753       shell treasury center, lon-              2.208.000 kr.
                 don
56050            renteudg. banker u. 1 år                 - 427.000 kr.                   - 427.000 kr.
sum                                                     20.762.000 kr.              - 228.074.000 kr.
de omhandlede renteindtægter hidrører fra tre konti, om hvilke filialen har oplyst følgende:
     ” konto 54810-1753 stcl (shell treasury centre, london )
     denne konto indeholder posteringer vedrørende renteindtægter forårsaget af en løbende op-
     bygning af likvider over året hovedsageligt med henblik på at være i stand til at foretage
     nødvendige skattebetalinger, der beløbsmæssig falder med størstedelen i årets sidste kvartal.
     det skal i denne forbindelse nævnes, at selskabets likviditetsmæssige transaktioner foretages
     via eksternt pengeinstitut, abn amro, med hvilket royal dutch shell med tilhørende datter-
     selskaber har indgået en aftale om cash-pooling.
     renteberegning foretages dagligt med månedlig tilskrivning. dette foretages som led i cash
     pool arrangementet af stcl.
     renteforhold er fastsat på markedsmæssige vilkår.
     konto 54150 renteindtægter diverse
     denne konto indeholder posteringer vedrørende selskabets andel af de renteindtægter, der
     modtages som følge af selskabets deltagelse i duc. operatøren anmoder løbende om forud-
     betalinger og i denne forbindelse kan der opstå perioder hvor modtagne forudbetalinger står
     længere end oprindeligt planlagt, hvorfor denne positive driftskapital vil optjene renter til
     fordeling mellem parterne.
                                               - 39 -
       konto 56050 renteudgifter banker u. 1 år
       uanset kontoens navn er der tale om postering af diverse rentebeløb, der ikke vedrører stcl
       eller duc. kontoen bliver benyttet ”i mangel af bedre”.”
filialen har selvangivet de i indkomståret 2005 og 2006 konstaterede kursgevinster som an-
den indkomst og medregnet kursgevinsterne i den obligatoriske sambeskatning med dansk
shell a/s.
samtidig har filialen medregnet de i indkomstårene konstaterede valutakurstab i ind-
komstopgørelsen efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a.
der er i filialens råbalance bogført følgende kursgevinster og kurstab:
2005              kursregulering
konto             tekst                                              beløb             kursgevinster
55450-1           die- varesalg, realiseret            - 376.969.000 kr.          - 376.969.000 kr.
55450-2           die- varesalg, urealiseret               - 3.984.000 kr.            - 3.984.000 kr.
55460-21285       die- urealiseret spco                  508.642.000 kr.
55460-1           die- øvrige ig realiseret              - 47.575.000 kr.           - 47.575.000 kr.
55460-2           die- øvrige ig urealiseret                   - 96.000 kr.               - 96.000 kr.
sum                                                        80.018.000 kr.        - 428.624.000 kr.
2006               kursregulering
konto              tekst                                              beløb               kursgevinster
55450-1            die- varesalg, realiseret                194.288.000 kr.
55450-2            die- varesalg, urealiseret                - 6.452.000 kr.             - 6.452.000 kr.
55460-21285        die- urealiseret pvc                   - 393.437.000 kr.          - 393.437.000 kr.
55460-1            die- øvrige ig realiseret                 - 6.511.000 kr.             - 6.511.000 kr.
55460-2            die- øvrige ig urealiseret                     43.000 kr.
sum                                                       - 212.069.000 kr.               - 406.400.000
de omhandlede kursgevinster hidrører fra tre konti, om hvilke filialen har oplyst følgende:
       ” konto 55460-21285 (die- urealiseret pvc)
                                               - 40 -
       på denne konto posteres løbende kursregulering vedrørende selskabets lån i fremmed valuta.
       konto 55460-1 (die- øvrige ig realiseret)
       på denne konto posteres kursreguleringer vedrørende afsluttede transaktioner med kocern-
       forbundne selskaber.
       konto 55460-2 (die- øvrige ig urealiseret)
       på denne konto posteres kursreguleringer vedrørende transaktioner, der pr. 31. december det
       pågældende år fremstår som uafsluttede transaktioner med koncernforbundne selskaber.”
i indkomståret 2004 indgår såvel valutakursgevinst og valutakurstab i indkomstopgørelsen
efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a.
endvidere er konstateret en valutakursgevinst ved udlodning i 2006 på den fordring, der be-
stod i tidsrummet fra generalforsamlingens beslutning om udlodning af udbytte, til udbyttet
blev udbetalt. valutakursgevinsten indgår ikke i selskabets regnskab.
skat, store selskaber - kontrols afgørelse
renteindtægter
renteindtægterne, der er henført til filialens indkomstopgørelse, skal beskattes efter kulbrinte-
skattelovens kapitel 2 og 3a.
…
filialen har henvist til skattelovgivningens almindelige regler om beskatning af renteindtægter
og renteudgifter, jf. statsskattelovens §§ 4 og 6, og anfører, at det er bruttorenteudgifter, der
fradrages, og bruttorenteindtægter, der beskattes.
statsskatteloven bygger netop på en symmetri i beskatningen – renteindtægterne beskattes på
samme måde som renteudgifterne. der kan opstå situationer, hvor symmetrien brydes på
grund af dobbeltbeskatningsaftaler, men det er en uhensigtsmæssig retstilstand, som lovgiver
forsøger af undgå, jf. eksempelvis ligningslovens §§ 33 f og 5 f. dette understøtter, at det
også har været lovgivers hensigt ved kulbrinteskatteloven at skabe symmetri i beskatningen.
ved fortolkningen af kulbrinteskattelovens § 4 har det i sig selv formodningen imod sig, at
reglerne skulle være indrettet på en sådan måde, at et selskabet ved opgørelsen af kulbrinte-
                                               - 41 -
indkomsten efter § 4 kunne fradrage (brutto-) renteudgifter og (brutto-) valutakurstab, mens
renteindtægter og valutakursgevinster ”kun” beskattes som anden indkomst.
skal kulbrinteskattelovens regler fortolkes på denne måde, skal dette udtrykkeligt fremgå af
reglerne eller forarbejderne hertil. dette er ikke tilfældet.
der foreligger en administrativ praksis, når skat tidligere har truffet afgørelse om en tilsva-
rende problemstilling. der bør som udgangspunkt være tale om flere enkeltafgørelser, der er
afgjort på samme måde/danner et mønster. skat har ikke tidligere truffet afgørelse om, at
der ikke er hjemmel i kulbrinteskatteloven til beskatning af renteindtægter, og der foreligger
ikke en administrativ praksis herom.
filialen har henvist til “rapport fra kulbrintebeskatningsudvalget”, …. skat skal i denne
forbindelse bemærke, at der er tale om bemærkninger til et lovforslag/bestemmelse, som ikke
blev gennemført. der kan derfor ikke lægges afgørende vægt på bemærkningerne. skat fin-
der dog - i overensstemmelse med det af filialen anførte - at der i princippet kan foretages en
sondring mellem kulbrinteaktivitet og anden aktivitet. denne sondring må tage udgangspunkt
i, at der ud fra bogføringen og regnskabet kan foretages en naturlig adskillelse af kulbrinteak-
tiviteten og anden aktivitet.
der er henset til, at selskabet ved udarbejdelsen af filialregnskabet har anset de aktiver og
passiver, som renteindtægterne og renteudgifterne hidrører fra, for at kunne henføres til filia-
lens aktivitet ved indvinding af kulbrinter i nordsøen.
de likvide midler er ikke anbragt på en sådan måde, at der kan siges at foreligge anden akti-
vitet, således at afkastet heraf skal beskattes som almindelig selskabsindkomst.
der er ved denne vurdering bl.a. lagt vægt på følgende:
• at de likvide midler hidrører fra salget af olien, dvs. kulbrinteaktiviteten.
• at det efter det oplyste, har været nødvendigt med den løbende opbygning af likvider over
året med henblik på at være i stand til at foretage skattebetalinger vedrørende kulbrinteaktivi-
teten.
                                                 - 42 -
• at filialen har optaget væsentlige lån og dermed fratrukket væsentlige renteudgifter i de kul-
brinteskattepligtige indkomstopgørelser.
kursgevinster
valutakursgevinster indgår i filialens indkomstopgørelse efter kulbrinteskattelovens kapitel 2
og 3a.
…
selskabet har ved udarbejdelsen af filialregnskabet anset de aktiver og passiver, som valuta-
kursgevinster og valutakurstab hidrører fra, for at kunne henføres til filialens aktivitet ved
indvinding af kulbrinter i nordsøen. det er herefter lagt til grund – også ved vurderingen af
hvorvidt renteudgifterne er fradragsberettiget i indkomstopgørelsen efter kulbrinteskattelo-
vens kapitel 2 og 3 a – at det koncerninterne lån er medgået til finansiering af kulbrintevirk-
somheden.
der er ingen bemærkninger til principperne for selskabets opgørelse af valutakursgevinst ved
udlodning. opgørelsen har dog ikke været genstand for efterprøvelse.
at samtlige valutakursreguleringer skal indgå i indkomstopgørelsen efter kapitel 2 og 3a un-
derstøttes også af l-62 fra folketingsåret 2003- 2004 (forslag til lov om ændring af kulbrinte-
skatteloven og lov om ansættelse og opkrævning m.v. af skat af kulbrinteindvinding), hvori
det anføres, at de provenumæssige konsekvenser af lovforslaget er følsomt for ændringer i
oliepris, dollarkurs og produktion. heri ligger som forudsætning, at valutakursreguleringer
indgår i den kulbrinteskattepligtige indkomst efter kapitel 2 og 3 (henholdsvis 3a).
umiddelbart efter kulbrinteskattelovens indførelse har ole kjær i en redegørelse for reglerne i
skatteorientering (marts 1985) anført følgende:
       ”skattedepartementet har om kursgevinster, der er omfattet af ligningslovens § 8d, udtalt,
       at sådanne, der knytter sig til udenlandske lån anvendt til finansiering af virksomhed ved
       kulbrinteindvinding, skal medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst inden
       for ”ring-fence””.
reglerne er administreret i overensstemmelse hermed, således at valutakursgevinster – som i
nærværende sag og som i tfs1993.7 h – faktisk er blevet beskattet inden for ”ring- fence”.
                                               - 43 -
i relation til valutakursgevinst ved udlodning har selskabet anført, at der er tale om en udlod-
ning på selskabsniveau, og at det intet har med filialens kulbrinteaktivitet at gøre. det lægges
til grund, at selskabet ikke har anden aktivitet end olieindvindingen i den danske del af nord-
søen - dvs. den danske filials kulbrinteskattepligtige aktiviteter. den danske filial anses ikke
for at have andre eller afledte aktiviteter i danmark.
udlodningen hidrører således udelukkende fra den kulbrinteskattepligtige aktivitet, og valuta-
kursreguleringen må således indgå i indkomstopgørelserne efter kulbrinteskatteloven, på
samme måde som de øvrige valutakursreguleringer.
klagerens påstand og argumenter
selskabets repræsentant har nedlagt påstand om, at skatteansættelserne vedrørende den sær-
skilte kulbrinteindkomst for indkomstårene 2004, 2005 og 2006 nedsættes med:
indkomståret 2004
renteindtægter                                           23.359.000 kr.
i alt                                                    23.359.000 kr.
indkomståret 2005
renteindtægter                                           141.248.000 kr.
kursgevinster/valutakursregulering                       47.671.000 kr.
i alt                                                    188.919.000 kr.
indkomståret 2006
kursgevinst vedrørende udbytteudlodning                  18.693.600 kr.
renteindtægter                                           228.074.000 kr.
kursgevinster/valutakursregulering                       399.948.000 kr.
i alt                                                    646.715.600 kr.
selskabets repræsentant har endvidere nedlagt en subsidiær påstand om nedsættelse af skatte-
ansættelserne vedrørende den særskilte kulbrinteindkomst for indkomstårene 2004 2005 og
2006 med følgende beløb:
                                              - 44 -
indkomståret 2004
renteindtægter                                           23.359.000 kr.
i alt                                                    23.359.000 kr.
indkomståret 2005
renteindtægter                                           141.248.000 kr.
i alt                                                    141.248.000 kr.
indkomståret 2006
kursgevinst vedrørende udbytteudlodning                  18.693.600 kr.
renteindtægter                                           228.074.000 kr.
i alt                                                    246.767.600 kr.
…
for så vidt angår valutakursgevinsterne på udbytte har repræsentanten gjort gældende, at va-
lutakursgevinsterne ikke har nogen direkte tilknytning til kulbrinteaktiviteten disse valuta-
kursgevinster er opstået ved, at der fra beslutningen om udlodning indtil faktisk betaling af
udbyttet er beregnet en skattepligtig valutakursgevinst. udlodning af udbytte fra selskabet har
heller ikke nogen direkte tilknytning til aktiviteten vedrørende indvinding af olie og gas (kul-
brinteaktiviteten). udlodningen af udbytte indebærer, at det udloddede udbytte ikke geninve-
steres eller forbliver i kulbrintevirksomheden. hertil kommer, at der ikke er skattemæssig
fradragsret for udbytter. udlodning af udbytter er således indkomstopgørelsen, herunder kul-
brinteindkomsten, uvedkommende.
repræsentanten har derfor gjort gældende, at heller ikke valutakursgevinster, som konstateres
i tiden fra beslutningen om udlodning til den faktiske betaling af udbyttet, skal medtages ved
opgørelsen af den særskilte kulbrinteindkomst.
skats indstilling
kammeradvokaten har på vegne af skat indstillet, at skats afgørelse stadfæstes.
…
landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
                                               - 45 -
tre retsmedlemmer, herunder retsformanden skal udtale:
i henhold til kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 1. pkt., skal den særskilte indkomst opgøres
efter skattelovgivningens almindelige regler med de ændringer, der følger af bestemmelserne i
§§ 5 – 11.
selvom lovgrundlaget må anses for uklart, må en fortolkning af det anførte i kulbrinteskatte-
lovens § 4, stk. 4, pkt. 1 om, at ”[d]en særskilte indkomst opgøres efter skattelovgivningens
almindelige regler”, føre til, at kulbrinteindkomsten skal opgøres efter et nettoprincip således,
at renteudgifter skal reduceres med renteindtægter, og valutakurstab skal reduceres med va-
lutakursgevinster.
idet selskabet ikke kan anses for at have anden virksomhed end kulbrintevirksomheden, vote-
rer disse tre retsmedlemmer for hverken at tage selskabets principale eller subsidiære påstand
til følge.
disse tre retsmedlemmer voterer herefter for at stadfæste skats afgørelse.
ét retsmedlem skal udtale:
i henhold til kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 3. pkt. kan udgifter kun fratrækkes ved opgørel-
sen af den skattepligtige indkomst i det omfang, de vedrører indtægter som nævnt i stk. 1 og
2.
dette medfører, at indtægter, der således ikke specifikt er nævnt i stk. 1 og stk. 2, ikke er
skattepligtige, mens udgifter kan fratrækkes, såfremt de vedrører de nævnte indtægter.
dette retsmedlem voterer hermed for at følge selskabets principale påstand.
der afsiges herefter kendelse i overensstemmelse med flertallets votering således, at lands-
skatteretten stadfæster skats afgørelse.
…”
                                                  - 46 -
retsgrundlag
af bemærkningerne til forslag til lov om anvendelse af danmarks undergrund (lovforslag nr.
187 af 17. marts 1981) fremgår af lovforslagets almindelige bemærkninger blandt andet:
      ”…5. i lys af de kraftige prisstigninger, der i de seneste år i særlig grad har fundet sted på
      kulbrinteområdet, er det regeringens hensigt at fremsætte lovforslag i den kommende fol-
      ketingssamling om en mere tidssvarende beskatning af indtægter ved olie- og gasindvin-
      ding med virkning for indtægter indtjent efter 1. januar 1982.
      formålet med den kommende skattelovgivning er at sikre samfundet en betydelig andel
      af de fortjenester, man i fremtiden må forvente indtjent ved olie- og gasproduktionen på
      dansk territorium - fortjenester, der ville være ganske ude af niveau med det øvrige er-
      hvervslivs indtjening pr. investeret krone.
      en sådan lovgivning vil blive udformet, således at den kommer til at omfatte såvel nuvæ-
      rende som kommende deltagere i olie- og gasproduktion på dansk område. ved udform-
      ningen af denne lovgivning vil det være naturligt at tage udgangspunkt i de moderne lov-
      givninger på dette område, som er gennemført hos vore naboer i nordsøen, norge og
      england.
      efter indførelsen af en særskilt beskatning på olie- og gasområdet vil det offentliges
      samlede andel af indtægterne ved olie og gasindvinding kunne bestå af følgende kompo-
      nenter:
      arealafgift
      produktionsafgift
      andre afgifter og engangsbeløb m. v.
      selskabsskat
      særskilt indkomstbeskatning
      statens udbytte ved deltagelse i virksomheden...”
af lov nr. 175 af 28. april 1982 om beskatning af indkomst i forbindelse med kulbrinteind-
vinding i danmark fremgår blandt andet:
      ”…§ 1. denne lov omfatter beskatning af enhver form for indkomst i forbindelse med
      forundersøgelse, efterforskning og indvinding af kulbrinter og dertil knyttet virksomhed,
      herunder anlæg af rørledninger, forsyningstjeneste samt skibstransport og rørlednings-
      transport af indvundne kulbrinter, når indtægterne er erhvervet ved sådan virksomhed el-
      ler arbejde udført
                                             - 47 -
1) i danmark, herunder søterritoriet, samt dansk kontinentalsokkelområde;
2) i fremmed stat, herunder sådan stats søterritorium og kontinentalsokkelområde, for så
vidt angår kulbrinteforekomster, som er beliggende både på et område, der er omfattet af
nr. 1, og i anden stat, såfremt indvinding helt eller delvis er undergivet dansk højhedsret
efter aftale med sådan anden stat;
3) uden for de i nr. 1 nævnte områder for så vidt angår rørledningstransport af kulbrinter,
der er indvundet på et område, som er omfattet af nr. 1 eller nr. 2, i den udstrækning be-
skatningen er forbeholdt danmark efter aftale med anden stat.
stk.2. indkomsten opgøres efter skattelovgivningens almindelige regler med de ændrin-
ger, der følger af denne lov.
§ 2. af indkomst efter § 1 svares personlig indkomstskat, dødsboskat eller selskabsskat
efter skattelovgivningens almindelige regler med de ændringer, der følger af kapitel 2 og
4.
stk.2. endvidere svares der en kulbrinteskat efter bestemmelserne i kapitel 3.
…
kapitel 2
særlige regler om opgørelsen og ansættelsen af den skattepligtige indkomst
§ 4. den skattepligtige ansættes særskilt til skat af følgende indtægter:
1) indtægt ved førstegangssalg af indvundne kulbrinter;
2) indtægt fastsat som en andel af de indvundne kulbrinter eller værdien heraf;
3) fortjeneste eller tab ved direkte eller indirekte afståelse af bevilling, tilladelse eller ret-
tighed til forundersøgelse, efterforskning eller indvinding af kulbrinter;
4) fortjeneste eller tab som omhandlet i lov om særlig indkomstskat m.v. § 2, nr. 1, for så
vidt angår aktiver, der er omfattet af reglerne i § 7, stk. 3, og § 8;
5) fortjeneste som omhandlet i lov om særlig indkomstskat m.v. § 2, nr. 2, i det omfang
aktiverne er anvendt i forbindelse med indvinding af kulbrinter.
stk.2. salgsværdien af kulbrinter, der udtages af den skattepligtige til forarbejdning eller
eget brug, medregnes ved indkomstopgørelsen.
stk.3. fortjeneste eller tab efter stk. 1, nr. 3, opgøres som forskellen mellem det ved afstå-
elsen opnåede vederlag og anskaffelsesomkostningerne med fradrag af afskrivninger, der
er foretaget efter § 9.
stk.4. den særskilte indkomst opgøres efter skattelovgivningens almindelige regler med
de ændringer, der følger af bestemmelserne i §§ 5-11. ved opgørelsen af den skatteplig-
tige indkomst kan kun fratrækkes udgifter i det omfang, de vedrører indtægter som nævnt
i stk. 1 og 2. der indrømmes ikke fradrag for salgsprovisioner, rabatter eller lignende ved
overdragelse af kulbrinter mellem foretagender, der må anses for indbyrdes afhængige.
stk.5. skat, der betales af indkomst som nævnt i stk. 1 og 2, tilfalder staten.
stk.6. den særskilte ansættelse foretages første gang for det indkomstår, hvori forunder-
søgelsen og efterforskningen påbegyndes.
…
                                                  - 48 -
      § 11. såfremt den i § 4 nævnte skattepligtige indkomst udviser underskud, kan dette un-
      derskud fradrages i tilsvarende skattepligtig indkomst for de nærmest efterfølgende 15 år.
      inden for denne periode kan fradraget dog kun overføres til et senere indkomstår, såfremt
      det ikke kan rummes i tidligere års indkomst.
      stk.2. udviser den i § 4 nævnte skattepligtige indkomst underskud, har den skattepligtige
      adgang til helt eller delvis at overføre dette underskud til fradrag i anden indkomst.
      stk.3. underskud ved anden indkomst end den i § 4 nævnte kan ikke overføres til fradrag
      i denne indkomst.
      …
      kapitel 3
      opgørelsen og ansættelsen til kulbrinteskat af den skattepligtige kulbrinteindkomst
      § 12. den skattepligtige ansættes til kulbrinteskat til staten af indtægter som nævnt i § 4,
      stk. 1 og 2.
      stk.2. der opgøres en indkomst for hvert felt efter reglerne i § 14.
      stk.3. den skattepligtige kulbrinteindkomst opgøres samlet for de felter, der udviser over-
      skud, efter reglerne i § 19.
      stk.4. kulbrinteskatten udgør 70 pct. af den skattepligtige kulbrinteindkomst.
      …”
af bemærkningerne til forslag til lov om beskatning af indkomst i forbindelse med kulbrinte-
indvinding i danmark (lovforslag nr. 38 af 20. januar 1982) fremgår af lovforslagets almin-
delige bemærkninger blandt andet:
      ”…a. generelt
      lovforslaget har til formål at tilvejebringe grundlaget for en tidssvarende beskatning af
      indtægter ved efterforskning og indvinding af kulbrinter (olieforekomster, naturgas og
      kondensat) på dansk område, herunder kontinentalsoklen.
      baggrunden for at indføre særlige regler om beskatning af indkomster ved kulbrinteindvin-
      ding er, at det på grund af de senere års kraftige prisstigninger på kulbrinteprodukter kan
      forudses, at indtjeningen ved olie- og naturgasindvinding vil blive væsentlig større end det
      øvrige erhvervslivs indtjening set i relation til den investerede kapital. den stigende akti-
      vitet ved efterforskning og indvinding af kulbrinter i nordsøen og den meget store indtje-
      ning i forbindelse hermed har medført, at der i norge og storbritannien er gennemført om-
      fattende ændringer og skærpelser af beskatningen af olieproducerende selskaber…
      ved den foreslåede lovgivning sikres der på samme måde det danske samfund en betydelig
      andel af de fortjenester, der i fremtiden må forventes opnået ved olie- og gasindvinding på
      dansk område.
                                             - 49 -
det foreslås, at der udover den almindelige selskabsskat (eller personlig indkomstskat) skal
betales en kulbrinteskat af fortjenester ved indvinding af olie- og naturgas i danmark. des-
uden foreslås det, at indtægter ved kulbrinteindvinding ved beregning af almindelig sel-
skabsskat opgøres uafhængig af indkomst fra anden virksomhed (såkaldt ring-fence). en-
delig indeholder forslaget regler om, at danmark kan beskatte indkomster i forbindelse
med efterforskning og indvinding, uanset at indkomsten efter de almindelige skattepligts-
regler ikke vil være skattepligtig i danmark. den udvidede skattepligt kan de i fleste til-
fælde ikke gennemføres på grund af bestemmelser i de af danmark indgåede dobbeltbe-
skatningsaftaler. det er dog tanken ved genforhandling at søge en række aftaler ændret.
de ændrede beskatningsregler skal efter lovforslaget have virkning for indtægter erhvervet
efter 1. januar 1982.
der vil i nær tilslutning til dette lovforslags fremsættelse også blive fremsat et selvstændigt
lovforslag, der indeholder særlige regler for forskudsansættelse, ligning, opkrævning, kon-
trol og klageadgang m.v., der skal finde anvendelse for de skattepligtige efter nærværende
lovforslag…
…
der blev i forbindelse med gennemførelsen af undergrundsloven lagt vægt på, at der på
længere sigt sikres samfundet en rimelig andel af det økonomiske udbytte ved udnyttelse af
energiressourcerne i undergrunden. lovforslaget må ses som en videreførelse og udbyg-
ning af disse målsætninger. den fremtidige statslige andel af kulbrinteindkomsterne vil
herefter dels kunne bestå af produktionsafgifter, arealafgifter og andre afgifter, der pålæg-
ges efter undergrundsloven, dels af den ved nærværende lovforslag foreslåede indkomstbe-
skatning. hertil kommer statens indtægter ved en eventuel kommende statsdeltagelse i kul-
brinteindvindingen.
…
b. lovforslagets hovedpunkter:
lovforslaget indeholder 4 hovedafsnit:
a) regler om skattepligt,
b) regler om opgørelse af beregningsgrundlaget for selskabsskat (eller personlig ind-
  komstskat) af indkomst ved kulbrinteindvinding, herunder muligheden for anvendelse af
  normpriser for kulbrinter,
                                            - 50 -
c) regler for beregning af en ny kulbrinteskat samt
d) overgangsregler for de nuværende bevillingshavere og deres partnere.
ad a. nye skattepligtsregler
reglen går ud på at udvide den subjektive skattepligt for virksomheder og personer, der
udøver erhverv eller har lønindkomst i forbindelse med virksomhed ved kulbrinteindvin-
ding i danmark. udvidelsen af skattepligten omfatter virksomheder og personer, der ikke
har en sådan tilknytning her til landet, at de vil være omfattet af de gældende skattepligts-
regler.
udvidelsen af skattepligten vil især få betydning for efterforskningsvirksomhed, under-
entreprenørvirksomhed og forsyningsvirksomhed i forbindelse med kulbrinteindvinding
samt for de ansatte i disse virksomheder.
der vil for den her nævnte kreds af skattepligtige normalt kun blive tale om at svare per-
sonlig indkomstskat eller selskabsskat.
den udvidede skattepligt kan i de fleste tilfælde ikke umiddelbart gennemføres på grund
af bestemmelser i de af danmark indgåede dobbeltbeskatningsaftaler. det er dog tanken
ved genforhandling at søge en række aftaler ændret.
ad b. opgørelse af beregningsgrundlaget for selskabsskat
selskaber (eller personer), der har indkomst ved indvinding af kulbrinter i danmark, og
virksomheder, der oppebærer indtægt fastsat som en andel af de indvundne kulbrinter el-
ler værdien heraf, skal svare selskabsskat (eller personlig indkomstskat) og kulbrinteskat
af sådan indkomst. salgsværdien af kulbrinter, der udtages til forarbejdning eller eget
brug, medregnes ligeledes ved indkomstopgørelsen.
selskabsskat (eller personlig indkomstskat) pålignes efter de gældende regler med føl-
gende ændringer:
…
2) særskilt opgørelse af indkomsten ved kulbrinteindvinding (ring fence)
der foretages en særskilt opgørelse af indkomsten (ring fence), således at underskud ved
anden virksomhed ikke kan fratrækkes i indkomst ved kulbrinteindvinding ved beregning
af selskabsskat og kulbrinteskat…
…
ad c. regler for beregning af ny kulbrinteskat
                                            - 51 -
som udgangspunkt for beregning af kulbrinteskat anvendes samme beregningsgrundlag,
som finder anvendelse ved beregning af selskabsskat. følgende undtagelser gælder dog:
1) feltbeskatning
indkomsten opgøres felt for felt. der foretages ud fra geologiske kriterier en afgrænsning
af de enkelte felter. en sådan feltbeskatning indebærer, at underskud f.eks. i forbindelse
med opbygningen af et felt ikke kan bringes til fradrag i overskud fra et andet felt, som er
i produktion. denne form for feltbeskatning, som man kender fra det engelske skattesy-
stem, indebærer endvidere, at samfundet gennem fremskyndet skattebetaling på et tidli-
gere tidspunkt opnår andel af indkomsterne ved kulbrinteindvinding.
…
4) opgørelse af beregningsgrundlaget for kulbrinteskatten
beregningsgrundlaget for kulbrinteskatten opgøres ved at sammenlægge den skattepligti-
ges indkomster fra de felter, der udviser overskud.
i den samlede indkomst kan den skattepligtige fradrage samtlige udgifter til efterforsk-
ning. i indkomsten kan endvidere fradrages de i indkomståret betalte indkomstskatter. af
den således opgjorte indkomst beregnes kulbrinteskatten med 70 pct.
5) en evt. begrænsning af rentefradragsretten
regeringen har overvejet muligheden af en begrænsning af fradragsretten for renteud-
gifter i forbindelse med beregningen af den særlige kulbrinteskat. grunden hertil er, at
indbyrdes afhængige selskaber gennem lånetransaktioner vil kunne opretholde en kunstig
høj fremmedfinansiering og derigennem nedbringe indkomstgrundlaget for kulbrinte-
skatten. en sådan situation vil give betydelige problemer, når produktionen for de enkelte
felter i nordsøen kommer op på et sådant niveau, at den nye kulbrinteskat får en afgø-
rende vægt i statens samlede andel af kulbrinteindtægterne.
i norge har man overvejet forskellige løsninger på de problemer, som rentefradragsretten
rejser. man har imidlertid indtil nu ikke gennemført en begrænsning i norge, da man øn-
sker at analysere de økonomiske virkninger yderligere. det er den danske regerings op-
fattelse, at det er nødvendigt at foretage dybtgående analyser af de problemer, der er for-
bundet med at bevare rentefradragsretten.
regeringen vil derfor i de kommende år nøje følge udviklingen i selskabernes anvendelse
af fremmed finansiering og indvirkningen heraf på indkomsten ved kulbrinteindvinding.
…
c. skattesystemets virkemåde
                                                 - 52 -
     der er ved udarbejdelsen af lovforslaget lagt vægt på, at et system for beskatning af ind-
     komst ved kulbrinteindvinding tilrettelægges på en sådan måde, at gennemsnitsskatten
     stiger i takt med et øget afkast af de foretagne investeringer. samtidig tilstræbes det, at
     mindre fund, hvor investeringerne er relativt store i forhold til de forventede indtægter,
     beskattes lempeligt eller helt undtages for kulbrintebeskatning. endvidere er skattesyste-
     met tilrettelagt således, at statens andel af de samlede indtægter øges i tilfælde af realpris-
     stigninger på olie, mens eventuelle realprisfald bevirker en lempeligere beskatning.
     et skattesystem med relativ høj kulbrinteskatteprocent kombineret med fradragsret for
     selskabsskatten og et investeringsafhængigt kulbrintefradrag, skønnes bedst muligt at til-
     godese de ovenfor nævnte formål. systemet bevirker, at der for »marginale« felter kun vil
     blive pålignet selskabsskat og produktionsafgift (royalty). med en royalty på 8,5 pct., vil
     statens samlede andel af indtægterne fra marginale felter beløbe sig til 45,1 pct. den mak-
     simale statslige andel af et felts indtægter vil med en royalty på 8,5 pct., en selskabsskat
     på 40 pct. og en kulbrinteskat på 70 pct. udgøre 83,5 pct. statens samlede andel af ind-
     komsten ved kulbrinteindvinding vil dog forøges, såfremt royalty for nye rettighedsha-
     vere fastsættes med en højere procent end de nævnte 8,5 pct., og der eventuelt pålægges
     en arealafgift i forbindelse med nye bevillinger …
     ved udformningen af kulbrinteskattesystemet er der taget hensyn til rettighedshaverens
     økonomiske risiko ved at efterforske på dansk område. dette følger først og fremmest af,
     at selskaberne som nævnt bliver beskattet lempeligt af små felter med relativt høje inve-
     steringer.
     ved opgørelsen af beregningsgrundlaget for kulbrinteskatten kan efterforskningsudgifter
     som omtalt fradrages uden feltafgrænsning på samme måde som fradrag for betalt sel-
     skabsskat. nye rettighedshavere, som i efterforskningsfasen ikke har indkomst ved kul-
     brinteindvinding, vil kunne få beregnet kulbrintefradrag af de afholdte og aktiverede ef-
     terforskningsudgifter. dette kulbrintefradrag indgår ved opgørelsen af indkomstgrundla-
     get for beregning af kulbrinteskat. på denne måde er det tilstræbt at ligestille nye rettig-
     hedshavere med rettighedshavere, der sideløbende med efterforskning allerede indvinder
     kulbrinter i danmark, og derfor løbende kan fradrage efterforskningsudgifter
     …”
af samme lovforslags bemærkninger til forslagets enkelte bestemmelser fremgår blandt an-
det:
     ”…til § 1
     lovforslaget omfatter beskatning af indkomst, der hidrører fra forundersøgelse, efter-
     forskning og indvinding af kulbrinter i danmark, herunder dansk kontinentalsokkelom-
                                              - 53 -
råde eller aktiviteter i forbindelse hermed. lovforslaget vedrører såvel indkomst ved er-
hvervsmæssig virksomhed som lønindtægter m.v.
udtrykket kulbrinter omfatter råolie, naturgas og kondensat.
det er i lovforslaget anført, at virksomhed, der er knyttet til forundersøgelse, efterforsk-
ning og indvinding, er omfattet af forslaget. indkomst i forbindelse med opbygning, drift
og vedligeholdelse af efterforsknings- og produktionsanlæg er som følge heraf omfattet af
forslaget i den udstrækning, virksomheden udføres i danmark, herunder på dansk konti-
nentalsokkel. det samme gælder servicefunktioner, der er knyttet til driften af anlæggene.
virksomhed, der alene udføres i udlandet, f.eks. projekterings- og konstruktionsarbejder,
er ikke omfattet af lovforslaget. forslaget ændrer ikke de gældende regler om, at et fore-
tagende hjemmehørende her i landet beskattes af den samlede indkomst hidrørende såvel
her fra landet som fra udlandet (globalindkomsten).
det er i lovforslaget særligt anført, at beskatningen omfatter indkomst ved anlæg og drift
af rørledninger samt indkomst ved forsyningstjeneste og skibstransport. raffinaderivirk-
somhed er derimod ikke omfattet af forslaget.
…
det er i forslagets § 1, stk. 2, fastslået, at indkomsten opgøres efter skattelovgivningens
almindelige regler, med de ændringer, der følger af forslaget.
lovforslagets indkomstbegreb er identisk med statsskattelovens og omfatter således den
skattepligtiges samlede indtægter ved de aktiviteter, der er nævnt i § 1, hvad enten ind-
tægterne består i penge eller formuegoder af pengeværdi.
til § 2
det er i forslagets § 2 anført, at der udover skat efter skattelovgivningens almindelige
regler svares en kulbrinteskat efter reglerne i kapitel 3.
…
kapitel 2
til § 4
lovforslaget deler indtægter i forbindelse med efterforskning og indvinding af kulbrinter
op i to indkomstkategorier. på den ene side indkomst, der er direkte afhængig af prisud-
viklingen på olie og gas, (stk. 1, nr. 1-5 og stk. 2) og på den anden side andre indkomster,
f.eks. indtægt ved efterforskning, forsyningstjeneste og anden servicebetonet virksomhed.
alene den førstnævnte kategori af indtægter er omfattet af de særlige regler i lovforsla-
gets kapitel 2 (og 3).
                                             - 54 -
i § 4 afgrænses den indtægt, der omfattes af de særlige regler om indkomstopgørelsen i
kapitel 2. afgrænsningen af indkomsten overfor anden indkomst foretages af lignings-
myndighederne og kan påklages i sædvanlig instansfølge.
bestemmelsen forudsætter, at der indgives en særskilt selvangivelse til brug ved opgørel-
sen af indkomsten efter kapitel 2 fra og med det indkomstår, hvori efterforskningen påbe-
gyndes, jfr. stk. 6.
det foreslås, at der alene svares statsskat af indtægter som nævnt i § 4. det betyder, at
kommunerne ikke får andel af selskabsskatten af disse indtægter. personer svarer ikke
kommunale skatter af indtægter som nævnt i § 4, jfr. reglerne i § 21. kommunerne får
ikke andel af eventuelle dødsboskatter.
de indtægter, der i lovforslaget gøres til genstand for særlig skattemæssig behandling, er i
første række indtægter ved førstegangssalg af indvundne kulbrinter (stk. 1, nr. 1). ind-
tægten skal efter de almindeligt gældende principper medregnes ved indkomstopgørelsen
med den opnåede salgspris. om det foreslåede normprissystem henvises til bemærknin-
gerne til §§ 5-6.
desuden omfatter § 4 indtægter, der er fastsat som en andel af de indvundne kulbrinter
eller værdien heraf, det såkaldte »farming-in« (stk. 1. nr. 2). denne form for deltagelse i
olieindvinding indebærer, at rettighedshaveren deler den økonomiske risiko og mulighe-
den for fortjeneste ved efterforskning og indvinding med andre virksomheder. denne
metode til at inddrage nye samarbejdspartnere kan f.eks. bestå i at tilbyde et selskab en
vis andel af den fremtidige produktion på et felt, mod at selskabet f.eks. udfører et nær-
mere afgrænset efterforskningsarbejde. sådanne aftaler kendes i et vist omfang.
i henhold til lov om etablering og benyttelse af en rørledning til transport af råolie og
kondensat (lov nr. 291 af 10. juni 1981), skal tilslutningspligtige til rørledningen bl.a.
betale en ydelse på 5 pct. af værdien af produktionen af råolie og kondensat til dong
a/s. denne ydelse omfattes af den foreslåede bestemmelse.
efter undergrundslovene af 1950 og 1981 kan en bevilling eller tilladelse ikke overdrages
til andre, medmindre energiministeren meddeler tilladelse hertil og godkender vilkårene
herfor. det foreslås, at fortjeneste eller tab ved overdragelsen indgår i indkomsten efter
stk. 1, nr. 3. fortjenesten eller tabet opgøres som forskellen mellem det ved afståelsen
opnåede vederlag og anskaffelsesomkostningerne med fradrag af foretagne afskrivninger
på anskaffelsessummen for bevillingen. bestemmelsen omfatter enhver form for afståelse
af bevillingen m.v., herunder ekspropriation. det er i § 9 bestemt, at anskaffelsessummen
afskrives over et til tilladelsens restløbetid svarende tidsrum. det beløb, som fortjenesten
omfatter, udgøres af vederlaget for den fortjenstmulighed, som erhververen sættes i stand
til at udnytte.
                                           - 55 -
optagelse af partnere (joint venture), som det kendes fra den eksisterende bevilling, vil
efter undergrundloven af 1981 ikke længere kunne finde sted uden tilladelse. indtræder en
partner på denne måde med henblik på deltagelse i kulbrinteindvinding, vil det eventuelle
vederlag, som bevillingshaveren modtager af partneren for deltagelse i kulbrinteindvin-
dingen og den dermed forbundne mulighed for fortjeneste, være omfattet af indkomsten
efter § 4. en sådan aftale vil i skattemæssig henseende være en indirekte overdragelse af
en del af den rettighed, som bevillingen giver.
en overdragelse vil også kunne foreligge indirekte i form af en overdragelse af aktiepo-
ster, som kan give bestemmende indflydelse over et selskab, eller indgåelse af aftaler, der
har samme virkning. i skattemæssig henseende vil aktiesalget være omfattet af loven om
aktieavancebeskatning. en sådan overdragelse falder uden for lovforslagets område.
endvidere omfatter indkomsten efter § 4 afskrivninger på aktiver, hvor afskrivningerne
har været medregnet ved opgørelsen af sådan indkomst samt derudover konstaterede
avancer i forbindelse med overdragelse af sådanne aktiver (stk. 1, nr. 4). sådanne ind-
komster vil efter lovforslaget være skattepligtige som almindelig indkomst efter § 21, stk.
3. bestemmelsen har virkning for afhændelser af produktionsanlæg og driftsmidler ved
afståelse eller opgivelse af indvindingsvirksomhed, medens de afhændelser, der finder
sted under den løbende drift, bevirker en nedskrivning af afskrivningssaldoen. de nævnte
regler gælder også ved opgørelsen af indkomsten efter § 4 for selskaber, der ved lovens
ikrafttræden driver indvindingsvirksomhed, såfremt aktiverne er anskaffet før dette tids-
punkt. aktivernes nedskrevne værdi på afskrivningssaldoen danner i disse tilfælde basis
for beregningen af genvundne afskrivninger og eventulle avancer. efter stk. 1, nr. 5, med-
regnes genvundne afskrivninger på bygninger på land, der anvendes i forbindelse med
kulbrintevirksomhed, også til indkomsten efter § 4. bestemmelsen vil f.eks. kunne finde
anvendelse på administrationsbygninger.
anvendes et aktiv delvis i forbindelse med efterforskning og indvinding i danmark og
delvis i forbindelse med anden virksomhed, medregnes alene en så stor andel af fortjene-
sten (eller tabet), som forholdsmæssigt svarer til aktivets anvendelse ved efterforskning
og indvinding her i landet.
i det omfang rettighedshaveren tillige driver raffineringsvirksomhed og herved bl.a. be-
handler råolie, indvundet af egen virksomhed på dansk område, vil der være vanskelighe-
der med at identificere den del af fortjenesten ved raffineringsvirksomheden, der kan hen-
føres til denne råolie. på denne baggrund er det fundet nødvendigt i skattemæssig hen-
seende at behandle kulbrinter, der udtages til forarbejdning i egen raffineringsvirksom-
hed, på samme måde som kulbrinter, der er solgt til videre forarbejdning. det bestemmes
derfor i stk. 2, at salgsværdien af sådanne kulbrinter medregnes ved opgørelsen af ind-
                                           - 56 -
komsten efter § 4. tilsvarende regler kendes fra den norske og engelske oliebeskatning.
reglen gælder også for udtagelse til eget brug og tilfælde, hvor de indvundne kulbrinter
uden forarbejdning kan anvendes af den skattepligtige f.eks. i kraftværker. afbrænding af
gas i forbindelse med olieindvinding falder uden for bestemmelsen. det samme gælder
forbrug af gas eller råolie på platforme til opvarmning m.v.
som nævnt skal den skattepligtige opgøre indkomst ved kulbrinteindvinding uafhængig
af anden indkomst. som følge heraf kan der kun fratrækkes de udgifter, der knytter sig til
erhvervelsen af sådanne indkomster. dette nødvendiggør en opdeling af udgifter, der ikke
umiddelbart kan henføres til enten indvindingsvirksomhed eller anden virksomhed. ren-
ter af lån vil kun kunne fratrækkes i det omfang, lånene er medgået til finansiering af ind-
vindingsvirksomhed. der indrømmes efter stk. 4 ikke fradrag for salgsprovision, rabatter
eller lignende ved overdragelse af kulbrinter mellem foretagender, der må anses for ind-
byrdes afhængige. spørgsmålet om der foreligger indbyrdes afhængighed må afgøres i
overensstemmelse med principperne i selskabsskattelovens § 12. bestemmelsen finder
også anvendelse ved handler mellem danske selskaber.
som det fremgår af § 1, stk. 2, finder statsskattelovens almindelige driftsudgiftsbegreb
anvendelse. som driftsudgifter anses derfor som hidtil bl.a. produktionsafgifter (royalty).
statsdeltagelse. som nævnt i de almindelige bemærkninger vil staten som led i vilkårene
for udstedelse af en efterforsknings- og indvindingstilladelse kunne betinge sig ret til di-
rekte eller gennem et af staten ejet selskab at indtræde i den af tilladelsen omfattede virk-
somhed. en af de måder, der kan komme på tale, er det såkaldte »carried-interest«-prin-
cip. dette kan f.eks. indebære, at rettighedshaveren har accepteret et vilkår om, at en an-
del af virksomheden overdrages til staten, såfremt staten under nærmere angivne betin-
gelser fremsætter krav herom, og at en hertil svarende andel af ejendomsretten til anlæg,
der måtte være opført til brug ved virksomheden, skal overdrages til staten til en forud
fastsat pris, typisk anskaffelsesværdien, eventuelt med tillæg af rente. vederlaget for an-
læggene vil kunne udredes ved, at statens andel af produktionen helt eller delvis tilgår
rettighedshaveren, indtil dennes tilgodehavende hos staten er fyldestgjort.
der ydes ved statsdeltagelse under sådanne vilkår som nævnt i eksemplet ikke vederlag
for de økonomiske værdier i øvrigt, som bevillingen repræsenterer, og der konstateres
således ikke herved en avance, der kan udløse beskatning for rettighedshaveren. overta-
ges anlæggene som nævnt i eksemplet til anskaffelsesværdien, konstateres der heller ikke
herved en skattepligtig avance. der kan derimod være tale om genvundne afskrivninger,
der i givet fald må indtægtsføres efter reglerne i § 4, stk. 1, nr. 4.
rettighedshaverens indkomst ved videresalg af de kulbrinter, som modtages som veder-
lag for statens andel af anlæggene, er ikke omfattet af § 4.
                                           - 57 -
…
kapitel 3
kapitel 3 indeholder de nærmere regler om opgørelsen af beregningsgrundlaget for kul-
brinteskatten.
formålet med indførelsen af en særlig kulbrinteskat er at inddrage en væsentlig del af de
meget store fortjenester, som kan opnås ved indvinding af kulbrinter. disse fortjenester
afhænger bl.a. af prisudviklingen på kulbrinteprodukter og af de investeringer og omkost-
ninger, der er forbundet med indvindingen. det er karakteristisk for denne indvindings-
virksomhed, at investeringer og omkostninger kan variere betydeligt mellem de enkelte
forekomster bl.a. afhængig af de geologiske betingelser for indvindingen. det foreslås
derfor at opgøre indkomsten felt for felt, for at der ved beskatningen kan tages hensyn til
det enkelte felts økonomi. den indkomst, der skal danne grundlag for kulbrinteskatten,
foreslås opgjort som en nettoindkomst, dvs. at der kan fradrages udgifter herunder af-
skrivninger på produktionsanlæg m.v. herved opnås en vis skattemæssig udligning af de
overskud, som rettighedshaverne kan indtjene på felter med forskellig rentabilitet.
udgangspunktet for beskatningen af indkomst ved kulbrinteindvinding er, at de skatte-
pligtige som mindstemål skal svare selskabsskat af deres indkomster. den særlige kul-
brinteskat foreslås derfor indført som en tillægsskat, der principielt beregnes af de samme
indkomster som selskabsskatten. kulbrinteskatten beregnes dog af indkomsten efter fra-
drag for betalt selskabsskat. da kulbrinteskatten kun skal svares af særligt store fortjene-
ster, foreslås der indført et bundfradrag - kulbrintefradraget - som er sat i forhold til de
foretagne investeringer på feltet. man opnår herved, at den samlede skat - selskabsskat og
kulbrinteskat - bliver af en størrelsesorden, der varierer mellem 40 pct. og 82 pct. af net-
toindkomsten afhængig af, hvor stort et afkast investeringerne på de enkelte felter ind-
bringer….
i den nettoindkomst, der ligger til grund for selskabsbeskatningen, indgår nogle fradrag,
som ikke direkte har karakter af omkostninger, der er forbundet med indkomstens erhver-
velse. det drejer sig om fradrag for henlæggelser til investeringsfonds, det midlertidige
investeringsfradrag samt forskudsafskrivninger, som primært har investeringsfremmende
formål. som følge af det foreslåede system for beskatning af indkomst ved kulbrinteind-
vinding, hvor der først skal svares kulbrinteskat efter fradrag for selskabsskat og det inve-
steringsafhængige kulbrintefradrag, forslås det, at der ikke indrømmes disse særlige inve-
steringsfremmende fradrag ved opgørelsen af den skattepligtige kulbrinteindkomst.
til § 12
indkomsten opgøres felt for felt, og summen af positive indkomster fra felter, som den
skattepligtige foretager indvinding på, udgør - efter fradrag af betalte selskabsskatter (el-
                                                   - 58 -
       ler personskatter) og afholdte efterforskningsudgifter vedrørende alle den skattepligtiges
       felter - beregningsgrundlaget for kulbrinteskatten.
       kulbrinteskatten udgør 70 pct. af den skattepligtige indkomst opgjort efter de særlige
       regler i lovforslagets kapitel 3. kulbrinteskatten tilfalder statskassen.
       …”
ved lov nr. 1216 af 27. december 2003 blev kulbrinteskatteloven ændret i forbindelse med af-
tale af 29. september 2003 mellem økonomi- og erhvervsministeren og bevillingshaverne i hen-
hold til eneretsbevillingen af 8. juli 1962. således blev der blandt andet indsat kapitel 3a, der
blandt andet indeholdt følgende bestemmelser:
       ”…kapitel 3a
       kulbrinteskat for indkomst fra eneretsbevillingen m.v. og koncessioner, der tildeles med
       virkning fra 1. januar 2004 eller senere
       § 20 a. reglerne i dette kapitel finder anvendelse for indkomst, der erhverves i tilknyt-
       ning til koncessioner, der tildeles med virkning fra 1. januar 2004 eller senere. reglerne
       omfatter endvidere indkomst, der erhverves i tilknytning til eneretsbevilling af 8. juli
       1962 til efterforskning og indvinding af kulbrinter i danmarks undergrund. indkomst om-
       fattet af dette kapitel opgøres særskilt og uafhængigt af indkomst efter kapitel 3.
       …
       stk. 3. indkomst som nævnt i § 10 b behandles efter kapitel 3, medmindre den skatteplig-
       tige i forbindelse med indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2004 vælger at an-
       vende reglerne i dette kapitel med virkning fra og med indkomståret 2004 for indkomst
       erhvervet i tilknytning til samtlige koncessioner.
       § 20 b. den skattepligtige ansættes særskilt til kulbrinteskat af de indtægter, som er
       nævnt i § 4, stk. 1 og 2. den særskilte ansættelse foretages første gang for det indkomstår,
       hvori forundersøgelsen og efterforskningen påbegyndes.
       stk. 2. den skattepligtige kulbrinteindkomst opgøres efter reglerne i §§ 4-10 b samt § 14,
       stk. 1, 2. pkt., med de ændringer, der følger af §§ 20 c-20 e.
       stk. 3. kulbrinteskatten udgør 52 pct. af den skattepligtige kulbrinteindkomst, jf. dog stk.
       4. kulbrinteskatten tilfalder staten.
       …”
af forslaget til ændringsloven (lovforslag nr. 62 af 5. november 2003) fremgår af lovforslagets
almindelige bemærkninger blandt andet:
                                           - 59 -
”…1. indledning
formålet med lovforslaget er at gennemføre ændringer af skattelovgivningen, som er lagt
til grund for aftalen af 29. september 2003 mellem økonomi- og erhvervsministeren og
bevillingshaverne i henhold til eneretsbevillingen af 8. juli 1962 til efterforskning og ind-
vinding af kulbrinter i danmarks undergrund.
i forbindelse med folketingets forespørgselsdebat f 28 den 20. februar 2003 om regerin-
gens eventuelle planer om ændring af beskatningen af olie- og gasressourcerne i nord-
søen blev følgende vedtaget:
»folketinget opfordrer regeringen til, inden den 1. oktober 2003, i en redegørelse til fol-
ketinget at fremlægge de muligheder, der er for - på en samfundsøkonomisk hensigtsmæs-
sig og afbalanceret måde - at sikre, at staten får en større andel af værdierne i forbin-
delse med den nuværende og fremtidige udnyttelse af olie- og gasressourcerne i nord-
søen.
det forudsættes herunder, at der samtidig kan ske en drøftelse med bevillingshaverne af
de koncessioner, der udløber i 2012, med henblik på en mulig forlængelse«.
som opfølgning på denne vedtagelse v 54 har økonomi- og erhvervsministeren i »rede-
gørelse til folketinget vedrørende nordsøen« af 7. oktober 2003 beskrevet den historiske
fordeling af værdierne mellem staten og bevillingshaverne og redegjort for forventnin-
gerne til den fremtidige olie- og gasproduktion fra den danske del af nordsøen.
redegørelsen præsenterede endvidere resultatet af regeringens drøftelser med a.p. møller
- mærsk om en fortsættelse af eneretsbevillingen til efterforskning og indvinding af olie
og gas i nordsøen, som udløber i 2012.
som det fremgår af redegørelsen har drøftelserne taget afsæt i folketingets ønske om at
sikre staten en større andel af værdierne i forbindelse med nuværende og fremtidig ud-
nyttelse af olie- og gasressourcerne i nordsøen. resultatet af drøftelserne var, at øko-
nomi- og erhvervsministeren og bevillingshaverne (a.p. møller - mærsk a/s og mærsk
olie og gas a/s) den 29. september 2003 indgik en aftale om de nærmere vilkår for fort-
sættelse af eneretsbevillingen med 30 år frem til og med den 8. juli 2042.
formålet med nærværende lovforslag er at gennemføre de ændringer af skattelovgivnin-
gen, som er forudsat i aftalen. de foreslåede ændringer får umiddelbart størst betydning
for a.p. møller - mærsk og partnerne i dansk undergrunds consortium (duc), idet an-
dre bevillingshavere og producenter i den danske del af nordsøen som udgangspunkt ikke
omfattes af ændringerne. de nye skattemæssige vilkår vil imidlertid få virkning for de
selskaber, der fremover får tildelt koncessioner til at efterforske og indvinde olie og gas i
den danske del af nordsøen.
                                            - 60 -
bevillingshaverne i henhold til eneretsbevillingen er bekendt med og accepterer, at der
med virkning for aftalen vil blive gennemført sådanne ændringer i kulbrinteskatteloven.
det er bl.a. aftalt, at duc-selskaberne kompenseres for virkningerne i eksisterende eller
nye love og andre regler, der specifikt rammer producenter af kulbrinter i den danske del
af nordsøen. kompensationen fastsættes med henblik på, at den økonomiske balance
mellem staten og bevillingshaverne og deres partnere genoprettes, og kan maksimalt ud-
gøre den nettofordel, som staten opnår ved denne aftale.
lovforslaget skal ses i sammenhæng med forslag til folketingsbeslutning om indgåelse af
aftale mellem økonomi- og erhvervsministeren og bevillingshaverne i henhold til enerets-
bevilling af 8. juli 1962 til efterforskning og indvinding af kulbrinter i danmarks under-
grund (b 7), der blev fremsat den 8. oktober 2003 af økonomi- og erhvervsministeren, og
det samtidig med dette lovforslag fremsatte forslag til lov om ændring af lov om anven-
delse af danmarks undergrund.
for indkomst, der erhverves i tilknytning til den fortsatte eneretsbevilling og nye konces-
sioner som følge af udbudsrunder pr. 1. januar 2004 eller senere, indeholder lovforslaget
følgende hovedelementer:
• kulbrintefradraget nedsættes fra 250 pct. til 30 pct. af investeringerne.
• feltbeskatningen ophæves, hvorefter bl.a. underskud i forbindelse med opbygningen
    af et felt modregnes i overskud fra et felt i produktion.
• ved ophør af al produktion efter en koncession kompenseres selskaberne for fradrag
    for en eventuel uudnyttet skatteværdi af fjernelsesomkostninger, dog ikke med mere
    end den betalte kulbrinteskat.
• rørledningsafgiften modregnes i kulbrinteskatten.
• pay back -reglen (begrænsningsregel vedrørende kulbrintefradrag) ophæves.
• kulbrinteskattesatsen nedsættes fra 70 til 52 pct.
…
2. den gældende beskatning i hovedtræk
2.1. kulbrinteskatteloven
kulbrinteskattesystemet er overordnet set opbygget således, at gennemsnitsskatten stiger i
takt med et øget afkast af de foretagne investeringer samtidig med, at mindre fund, hvor
investeringerne er relativt store i forhold til de forventede indtægter, beskattes lempeligt
eller slet ikke belastes af den særlige kulbrinteskat.
beskatningen af virksomheder omfattet af kulbrinteskatteloven sker dels via en »almin-
delig« selskabsskat, dels via en særskilt kulbrinteskat. der foretages en særskilt opgørelse
af indkomsten ved kulbrinteindvinding ( ring fence ).
                                            - 61 -
den selskabsskattepligtige kulbrinteindkomst beskattes med 30 pct. opgørelsen sker som
udgangspunkt efter de almindelige regler. den væsentligste undtagelse - bortset fra opgø-
relsen af en særskilt indkomst - er, at underskud fra anden indkomst ikke kan fratrækkes i
indkomst ved kulbrinteindvinding. derimod kan den skattepligtige vælge mellem at over-
føre underskud i den selskabsskattepligtige kulbrinteindkomst til fradrag i anden ind-
komst eller at fremføre underskuddet til fradrag i kulbrinteindkomst i senere år.
udover den almindelige selskabsskat skal den skattepligtige betale en særlig kulbrinte-
skat af indkomsten ved kulbrinteindvinding. der er tre væsentlige afvigelser mellem op-
gørelsen af den kulbrinteskattepligtige indkomst og den indkomst, der betales selskabs-
skat af.
for det første skal der opgøres en indkomst for hvert felt. udgifter kan som udgangspunkt
kun fratrækkes, i det omfang de vedrører indkomsten fra feltet, og kun positive feltind-
komster indgår ved opgørelsen af den samlede kulbrinteskattepligtige indkomst. efter-
forskningsudgifter holdes uden for feltopgørelserne, men kan fratrækkes ved den samlede
opgørelse.
for det andet er selskabsskatten af kulbrinteindkomsten fradragsberettiget i grundlaget for
kulbrinteskatten.
for det tredje har virksomhederne ved opgørelsen af den kulbrinteskattepligtige indkomst
for hvert felt et kulbrintefradrag på 25 pct. af investeringerne på feltet, der skal sikre, at
felter med relativt høje investeringer i forhold til feltets forventede indtægter bliver lem-
peligere beskattet end felter med relativt lave investeringer i forhold til feltets forventede
indtægter. fradraget gives i 10 år, dvs. et fradrag på 250 pct. af investeringen.
den herved opgjorte kulbrinteindkomst beskattes med 70 pct. et underskud i kulbrinte-
indkomsten kan ikke modregnes i anden positiv indkomst, ligesom underskud i anden
indkomst ikke kan modregnes i positiv kulbrinteindkomst. såvel underskud i den samlede
kulbrinteindkomst som underskud i feltindkomsten kan fremføres til modregning i senere
år.
…
3. lovforslaget
som nævnt er formålet med lovforslaget at gennemføre de ændringer af de skattemæssige
vilkår, som er forudsat i aftalen mellem økonomi- og erhvervsministeren og bevillingsha-
verne i henhold til eneretsbevillingen af 8. juli 1962 til efterforskning og indvinding af
kulbrinter i danmarks undergrund (i det følgende benævnt aftalen).
de foreslåede ændringer kan opdeles i to. for det første indeholder lovforslaget de gene-
relle ændringer af kulbrintebeskatningen, som også skal gælde for andre koncessioner,
der tildeles med virkning fra 1. januar 2004 eller senere. det vil sige de regler, som skal
                                             - 62 -
gælde ved eventuelle fremtidige koncessionstildelinger. disse ændringer vedrører hoved-
sageligt opgørelsen af grundlaget for kulbrinteskatten, som har givet et beskedent pro-
venu siden indførelsen i 1982. derimod foreslås som udgangspunkt ingen ændringer af
beregningen af selskabsskat af kulbrinteindkomsten (kapitel 2-indkomsten).
for det andet indeholder lovforslaget de særlige skattemæssige regler, som skal gælde for
de nuværende partnere i duc i forbindelse med overgangen til de nye regler m.v. årsa-
gen til, at det er nødvendigt med sådanne særlige regler, er først og fremmest, at disse sel-
skaber som de foreløbig eneste har indkomst i tilknytning til en koncession, der går fra at
være beskattet efter de gældende regler (kapitel 3) til beskatning efter de foreslåede regler
(kapitel 3 a). det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for denne overgang mellem de
to sæt skatteregler. derudover kræves der særlige regler for disse selskaber som følge af
aftalens bestemmelser om statens indtræden i duc den 9. juli 2012.
3.1. generelle ændringer
ændringerne foreslås kun at gælde for indkomst, der erhverves i tilknytning til den fort-
satte eneretsbevilling og tilladelser til efterforskning og indvinding af olie og gas i nord-
søen, der tildeles med virkning fra 1. januar 2004 eller senere. dermed bevarer andre sel-
skaber, der efterforsker og producerer i den danske del af nordsøen, de skattemæssige
vilkår, som de har i dag.
konsekvensen af, at ændringerne ikke kommer til at omfatte alle selskaber, der efterfor-
sker og producerer i nordsøen, er, at der kommer til at gælde forskellige skatteregler for
indkomst, der erhverves i tilknytning til forskellige koncessioner. det betyder, at et sel-
skab kan være omfattet af både de gældende regler og de foreslåede skattemæssige vilkår,
hvis selskabet erhverver kulbrinteindkomst i tilknytning til flere forskellige koncessioner.
det vil således være tilfældet for partnerne i duc, der også driver virksomhed med efter-
forskning og indvinding af kulbrinter i henhold til andre tilladelser end eneretsbevillin-
gen. det vil også være tilfældet, hvis andre selskaber, der efterforsker og producerer på
dansk område i dag, erhverver en ny tilladelse i en fremtidig udbudsrunde.
som følge heraf er det nødvendigt at fordele den samlede kulbrinteindkomst mellem ind-
komst, der beskattes efter gældende regler, og indkomst, der beskattes efter nye regler.
det betyder bl.a., at der skal foretages en fordeling af omkostninger, der ikke umiddelbart
kan henføres til indkomst vedrørende den enkelte koncession. det gælder i særlig grad fi-
nansieringsomkostninger og ledelses- og administrationsomkostninger. der skal også fo-
retages en fordeling af skattemæssige afskrivninger på aktiver, der anvendes i tilknytning
til koncessioner, som er omfattet af hvert sit regelsæt for beregning af kulbrinteskat.
problemstillingen kendes allerede efter de gældende regler, hvor der skal opgøres en ind-
komst felt for felt. kulbrintefradrag og skattemæssige afskrivninger på produktionsanlæg
                                              - 63 -
m.v., der anvendes til indvinding fra flere felter, skal fordeles mellem felterne. ledelses-
og administrationsomkostninger og finansieringsomkostninger skal ligeledes allerede i
dag fordeles mellem forskellige felter, ligesom disse omkostninger også skal fordeles
mellem produktions- og efterforskningsaktivitet. det sker efter en række forskellige for-
delingsnøgler og fordelingsprincipper. disse fordelingsnøgler vil i vidt omfang også
kunne anvendes til at fordele indkomst og omkostninger mellem de tilladelser, der er om-
fattet af kapitel 3, og de tilladelser, der er omfattet af kapitel 3 a.
…
3.1.2. samlet indkomstopgørelse
efter gældende regler opgøres indkomsten felt for felt. efterforskningsudgifter og sel-
skabsskat holdes dog uden for feltopgørelserne og kan således fratrækkes fuldt ud ved
den samlede indkomstopgørelse.
den feltbaserede indkomstopgørelse indebærer, at underskud f.eks. i forbindelse med op-
bygningen af et felt ikke bliver modregnet i overskud fra et andet felt, som er i produk-
tion.
den gældende feltbeskatning har nær sammenhæng med kulbrintefradraget. ved indfø-
relsen af kulbrinteskatteloven blev feltbeskatningen således især begrundet med, at et sy-
stem, hvor der ydes et investeringsafhængigt kulbrintefradrag, nødvendiggør en feltbe-
skatning, hvis indvindingsvirksomheden først og fremmest skal tilrettelægges ud fra sæd-
vanlige driftsøkonomiske betragtninger.
når kulbrintefradraget foreslås beskåret kraftigt, bortfalder denne begrundelse for feltbe-
skatningen i realiteten. det virker rimeligt og i overensstemmelse med almindelige skatte-
retlige principper, at der gives adgang til at modregne overskud og underskud opstået ved
samme type virksomhed, når der ikke foreligger særlige hensyn, der kan begrunde, at
modregning afskæres.
i konsekvens heraf foreslås feltafgrænsningen afskaffet. det vil sige, at underskud fra ét
felt i fremtiden modregnes i positiv indkomst fra et andet felt, og at der foretages en
samlet indkomstopgørelse af al kulbrinteindkomst omfattet af de foreslåede regler.
…
3.2. særlige regler for partnerne i duc
3.2.1. overgangen til de nye skattemæssige vilkår
aftalen mellem økonomi- og erhvervsministeren og bevillingshaverne i henhold til ene-
retsbevillingen fastsætter en række særlige regler for den overgang fra beskatning efter de
gældende regler i kulbrinteskattelovens kapitel 3 til beskatning efter de foreslåede regler i
                                                 - 64 -
     kapitel 3 a, som skal ske for partnerne i duc med virkning fra og med indkomståret
     2004. dog indeholder aftalen ingen regler om grundlaget for skattemæssige afskrivninger
     efter overgangen.
     …
     de to regelsæt for beregning af kulbrinteskat i kapitel 3 og 3 a er meget ensartede i deres
     opbygning, og behovet for overgangsregler er derfor forholdsvis begrænset. overgangs-
     reglerne vil som udgangspunkt kun være nødvendige, hvor de to systemer adskiller sig fra
     hinanden.
     …
     3.2.2. overskudsandel/statsdeltagelse
     det fremgår af aftalen, at partnerne i duc fra 1. januar 2004 og frem til og med 8. juli
     2012 skal betale et beløb til staten svarende til 20 pct. af overskuddet vedrørende enerets-
     bevillingen. overskudsandelen opgøres som 20 pct. af positiv skattepligtig indkomst ved-
     rørende eneretsbevillingen opgjort i henhold til kulbrinteskattelovens kapitel 2 korrigeret
     for fratrukne nettorenteudgifter til aktiviteter vedrørende eneretsbevillingen. overskuds-
     andelen skal ifølge aftalen betales a conto én gang årligt i november for det pågældende
     indkomstår. endelig afregning af overskudsandelen foretages på baggrund af skattean-
     sættelsen.
     i overensstemmelse med aftalen fastsættes det, at overskudsandelen fradrages i såvel
     grundlaget for beregning af selskabsskat som grundlaget for beregning af kulbrinteskat.
     endvidere præciseres det, at overskudsandelen ikke kan anses for betalinger, der udgør en
     anskaffelsessum, der kan danne grundlag for afskrivning.
     …”
af bemærkningerne til lovforslagets enkelte bestemmelser fremgår vedrørende kapitel
3a følgende blandt andet:
     ”…til nr. 7
     reglerne om selskabsskat af kulbrinteindkomst opretholdes i det store hele uændret. det
     indebærer, at der ved beregningen af selskabsskat af kulbrinteindkomst ikke skelnes
     mellem, om indkomsten vedrører fra en koncession, der er omfattet af kapitel 3, eller en
     koncession, der er omfattet af kapitel 3 a. derved vil det eksempelvis være muligt for
     nuværende koncessionshavere i den danske del af nordsøen - ved beregningen af sel-
     skabsskat efter kapitel 2 - at modregne efterforskningsudgifter i relation til en eventuel ny
     koncession omfattet af kapitel 3 a i produktionsindtægter fra den »gamle« koncession.
     …
                                                   - 65 -
       til nr. 8
       det foreslås, at der indsættes et nyt kapitel 3 a i kulbrinteskatteloven. herefter vil reg-
       lerne for opgørelsen og ansættelsen til kulbrinteskat for gældende koncessioner fortsat
       være i kulbrinteskattelovens kapitel 3, mens reglerne for opgørelsen og ansættelsen af
       kulbrinteskat for nye koncessioner vil fremgå af det nye kapitel 3 a.
       …
       til § 20 b:
       det foreslås, at de skattepligtige indtægter afgrænses på samme måde, som det er tilfældet
       ved beregning af selskabsskat og kulbrinteskat efter gældende regler. det foreslås også, at
       den særskilte ansættelse - som efter gældende regler - foretages første gang for det ind-
       komstår, hvori forundersøgelsen og efterforskningen påbegyndes. det indebærer, at den
       særskilte ansættelse foretages første gang for det år, hvor den skattepligtige opnår en ef-
       terforskningstilladelse, der giver vedkommende en eneret til det pågældende område.
       den foreslåede bestemmelse i stk. 2 indebærer, at der ved beregningen af grundlaget for
       kulbrinteskatten tages udgangspunkt i indkomstopgørelsen, der anvendes til beregning af
       selskabsskatten. forskellen mellem de to beregningsgrundlag følger af de foreslåede be-
       stemmelser i §§ 20 c-20 e.
       i stk. 3 foreslås, at skatteprocenten for kulbrinteskatten fastsættes til 52 pct. den herved
       beregnede skat nedsættes med rørledningsafgift m.v., som den skattepligtige har betalt, og
       hvor afgiftspligten indtræder den 1. januar 2004 eller senere, jf. det foreslåede stk. 4.
       hvis kulbrinteskatten herved bliver negativ, foreslås det, at den negative skat kan fremfø-
       res til modregning i kulbrinteskat vedrørende de efterfølgende indkomstår.
       …”
ved lov nr. 1277 af 16. december 2009 blev kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, ændret,
idet følgende blev tilføjet bestemmelsen:
       ”…6) finansielle indtægter med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden …”
af lovforslagets almindelige bemærkninger (lovforslag nr. 21 af 7. juli 2009) fremgår
følgende blandt andet:
       ”…3. lovforslagets indhold
       …
       3.2. finansiel indkomst med tilknytning til kulbrintevirksomheden
                                           - 66 -
3.2.1. gældende ret
selskaber m.v., som driver virksomhed med kulbrinteindvinding i danmark, beskattes
efter kapitel 2 (selskabsskat) og kapitel 3 eller 3 a (kulbrinteskat) i kulbrinteskatteloven
af de indtægter, som er særskilt opregnet i lovens § 4. det drejer sig om indtægter ved
(førstegangs)salg af indvundne kulbrinter, salg af rettigheder til efterforskning og indvin-
ding af kulbrinter og fortjeneste ved salg af afskrivningsberettigede aktiver, der har været
anvendt i forbindelse med kulbrintevirksomheden. ved opgørelsen af den skattepligtige
indkomst kan kun fratrækkes udgifter, i det omfang de vedrører de særskilt opregnede
indtægter.
baggrunden for den særskilte opregning af indtægter er, at kulbrintebeskatningen efter
lovens kapitel 2, 3 og 3 a skal omfatte indkomst, der er direkte afhængig af prisudviklin-
gen på olie og gas. derimod skal anden indkomst, der har tilknytning til indvindingsakti-
viteterne (forsyningstjeneste m.v.), ikke pålægges den høje kulbrinteskat.
forarbejderne til kulbrinteskatteloven fra 1982 behandlede ikke spørgsmålet om beskat-
ning af renteindtægter og kursgevinster. ved indførelsen af loven var fokus naturligt på
renteudgifter - herunder om der var behov for begrænsninger af rentefradragsretten.
i en redegørelse fra 1992 fra en tværministeriel arbejdsgruppe og i betænkning nr.
1408/2001 fra kulbrinteskatteudvalget anføres bl.a., at renteindtægter ikke skal medreg-
nes til kulbrinteindkomsten. begrundelsen har været, at disse indtægter ikke er nævnt i
kulbrinteskattelovens § 4.
uanset disse udsagn har man imidlertid siden kulbrinteskattelovens indførelse i praksis
medregnet kursgevinster til kulbrinteindkomsten. det fremgår eksempelvis af skattemini-
sterens svar på spørgsmål 1 af 3. juni 1991 (gengivet i tfs 1991, 208skm), hvor skatte-
ministeren redegjorde for provenuet af kulbrinteskatten. det anførtes her, at den særlige
kulbrinteskat siden lovens ikrafttræden i 1982 havde indbragt et provenu på i alt ca. 560
mio. kr. - heraf 475 mio. kr. i 1985 med baggrund i store valutakursgevinster.
tilsvarende fremgår af højesterets dom af 18. december 1992 (tfs 1993, 7 h), der ved-
rørte behandlingen af nogle lån ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten i en filial af et
amerikansk selskab. højesteret hjemviste her - i overensstemmelse med selskabets subsi-
diære påstand - ansættelsen til fornyet behandling på det grundlag, at filialen havde fra-
dragsret for renter og valutakurstab og pligt til at indtægtsføre valutakursgevinst vedrø-
rende lånet.
endvidere er det forudsat ved beregningen af den overskudsandel, som partnerne i ene-
retsbevillingen i henhold til nordsøaftalen fra 2003 skal betale, at positive finansierings-
indtægter medregnes ved indkomstopgørelsen efter kulbrinteskatteloven. i aftalen er såle-
des anført følgende: ”fra 1. januar 2004 og frem til og med 8. juli 2012 betaler bevil-
lingshaverne og deres partnere årligt et beløb til staten svarende til 20 pct. af positiv
skattepligtig indkomst opgjort i henhold til kulbrinteskattelovens kapitel 2 med tillæg af
nettorenteudgifter (kan være både positive og negative).”
3.2.2. den foreslåede ordning
                                                 - 67 -
     formålet med forslaget er at tydeliggøre, i hvilket omfang finansielle indtægter - herunder
     kursgevinster - skal medregnes ved indkomstopgørelsen.
     det foreslås på den baggrund, at det udtrykkeligt kommer til at fremgå af kulbrinteskat-
     telovens § 4, at finansielle indtægter med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden
     medregnes til kulbrinteindkomsten. det indebærer, at i det omfang udgifter vedrørende
     finansielle aktiver eller forpligtelser kan fradrages ved opgørelsen af kulbrinteindkom-
     sten, skal skattepligtige indtægter vedrørende sådanne aktiver og forpligtelser tilsvarende
     medregnes til kulbrinteindkomsten.
     forslaget indebærer ikke, at finansielle indtægter, som eksempelvis en bank kan have ved
     udlån til et kulbrinteskattepligtigt selskab, bliver undergivet kulbrinteskat. skattepligtige,
     der ikke i øvrigt har aktiviteter, der kulbrintebeskattes, omfattes ikke af bestemmelsen, og
     forslaget indebærer således ikke, at flere skattepligtige omfattes af kulbrinteskatteloven.
     forslaget ændrer heller ikke på, at afkast af den indtjening, som kulbrintevirksomheden
     giver selskabet, ikke skal medregnes til kulbrinteindkomsten, medmindre afkastet
     (gen)investeres/forbliver i kulbrintevirksomheden…”
af bemærkningerne til lovforslagets enkelte bestemmelser fremgår følgende blandt an-
det:
     ”…til § 1
     til nr. 1 og 2
     selskaber m.v., som driver virksomhed med kulbrinteindvinding i danmark, beskattes
     efter kapitel 2 (selskabsskat) og kapitel 3 eller 3 a (kulbrinteskat) i kulbrinteskatteloven
     af de indtægter, som er særskilt opregnet i lovens § 4.
     det drejer sig om indtægter ved (førstegangs)salg af indvundne kulbrinter, salg af rettig-
     heder til efterforskning og indvinding af kulbrinter og fortjeneste ved salg af afskriv-
     ningsberettigede aktiver, der har været anvendt i forbindelse med kulbrintevirksomheden.
     ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan kun fratrækkes udgifter, i det omfang
     de vedrører de særskilt opregnede indtægter.
     baggrunden for den særskilte opregning af indtægter er, at kulbrintebeskatningen efter
     lovens kapitel 2, 3 og 3 a skal omfatte indkomst, der er direkte afhængig af prisudviklin-
     gen på olie og gas. derimod skal anden indkomst, der har tilknytning til indvindingsakti-
     viteterne (forsyningstjeneste m.v.), ikke pålægges den høje kulbrinteskat.
     det foreslås, at det udtrykkeligt kommer til at fremgå af kulbrinteskattelovens § 4, at fi-
     nansielle indtægter med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden medregnes til kul-
     brinteindkomsten. det modsvarer, at finansielle udgifter med tilknytning til kulbrintevirk-
     somheden kan fradrages ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten, jf. kulbrinteskattelovens
     § 4, stk. 4. det præciseres herved, at der er tale om en nettoopgørelse af finansielle ind-
     tægter og udgifter. et selskab, der er skattepligtigt efter kulbrinteskatteloven, kan således
     ikke ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten efter § 4 fradrage bruttorenteudgifter og
                                                    - 68 -
        bruttokurstab, mens renteindtægter og valutakursgevinster »kun« beskattes som anden
        indkomst.
        hvis kulbrintevirksomheden i et indkomstår har nettofinansieringsindtægter - eksempel-
        vis fordi der er kursgevinster på gæld, som beskattes efter lagerprincippet - medregnes
        disse indtægter til kulbrinteindkomsten efter § 4. det bemærkes, at det vil føre til vilkår-
        lige resultater, hvis finansielle indtægter kun medregnes til kulbrinteindkomsten i ind-
        komstår, hvor der er finansieringsudgifter at modregne i.
        forslaget ændrer ikke på, at afkast af den indtjening, som kulbrintevirksomheden giver
        selskabet, ikke skal medregnes til kulbrinteindkomsten, medmindre afkastet
        (gen)investeres/forbliver i kulbrintevirksomheden.
        hvis et selskab således tager sit beskattede overskud ud af kulbrintevirksomheden og ek-
        sempelvis investerer det i obligationer el. lign., vil renteindtægter og kursgevinster på ob-
        ligationerne blive beskattet som almindelig indkomst. tilsvarende vil et eventuelt kurstab
        kun kunne modregnes i almindelig indkomst. dette gælder i princippet, uanset om over-
        skuddet forlader den juridiske enhed, som driver kulbrintevirksomheden. forbliver over-
        skuddet i den juridiske enhed, vil det dog alt andet lige være vanskeligere for selskabet at
        godtgøre, at overskuddet ikke er geninvesteret i kulbrintevirksomheden.
        tab på aktier i datterselskaber vil ikke kunne fradrages ved opgørelsen af den skatteplig-
        tige indkomst og afkast af disse aktier vil heller ikke være en finansiel indtægt omfattet af
        forslaget. tilsvarende vil finansielle indtægter i et datterselskab, som cfc-beskattes hos
        et kulbrinteskattepligtigt moderselskab, heller ikke skulle medregnes til kulbrinteindkom-
        sten…”
i maj 1992 afgav en arbejdsgruppe nedsat i skatteministeriet en redegørelse vedrørende
kulbrintebeskatning. heraf fremgår følgende blandt andet:
”…i. indledning.
den 30. august 1991 afgav folketingets skatteudvalg beretning over lovforslag om ændring
af kulbrinteskattelovens (l 29) fremsat af sf. beretningen bestod af mindretalsudtalelser,
hvoraf de fleste opfordrede skatteministeren til at fremkomme med en redegørelse vedrørende
kulbrintebeskatningen.
på denne baggrund blev der i efteråret 1991 nedsat en arbejdsgruppe i skatteministeriet, der
fik til opgave at udarbejde en redegørelse om, hvorledes kulbrinteskatten hidtil har virker, og
en analyse af kulbrinteskatten på baggrund af ændrede samfundsøkonomiske forhold. ar-
bejdsgruppen skulle endvidere foretage en sammenligning af de danske kulbrinteskatteregler
                                             - 69 -
med reglerne i norge og england. i redegørelsen skulle der indgå overvejelser om mulige
forenklinger af loven.”
arbejdsgruppen var sammensat af repræsentanter fra skatteministeriet, told- og skattestyrel-
sen, energiministeriet og energistyrelsen.
…
ii. gruppens overvejelser, konklusion og forslag
…
1.5. finansieringsforhold.
selskaber, som er omfattet af kulbrinteskatteloven, kan ved at opretholde en høj grad af låne-
finansiering i kulbrintevirksomheden undgå den særlige kulbrinteskat. det blev derfor bebu-
det i lovforslaget fra 1982 om kulbrinteskatteloven, at udviklingen i selskabernes anvendelse
af lånefinansiering nøje skulle følges.
de seneste tal viser, at egenkapitalandelen inkl. hensættelser for duc-selskaberne under ét er
ca. 37 pct., hvilket skal ses i sammenhæng med, at egenkapitalandelen incl. hensættelser for
andre større selskaber ifølge danmarks statistiks opgørelser for 1988 er ca. 42 pct.
i lyset af, at kulbrinteindvinding er meget kapitalkrævende, og at der fortsat foretages meget
store investeringer, finder gruppen ikke, at der aktuelt er problemer med såkaldt tynd kapitali-
sering, dvs. særligt høj lånefinansiering.
…
2. administrative overvejelser.
kulbrinteskatteloven og den dertil knyttede lov om ansættelse og opkrævning m.v. af skat ved
kulbrinteindvinding (lov nr. 176 af 28. april 1982) fungerer i det store og hele hensigtsmæs-
sigt i administrativ henseende. på enkelte punkter har der dog i praksis vist sig et behov for
præcisering af lovteksten eller for en ændret formulering, således at de skattemæssige konse-
kvenser af påtænkte eller allerede foretagne dispositioner kan forudses.
2.1. indtægter omfattet af ring-fence.
                                               - 70 -
med hensyn til afgrænsningen af den indkomst, der er omfattet af ring-fence, har den snævre
formulering i kulbrinteskattelovens § 4 bevirket, at mens der er fradragsret for alle udgifter
vedrørende kulbrinteaktiviteten, så er der ikke hjemmel til at beskatte indtægter som har di-
rekte tilknytning til de afholdte udgifter eller salgsindtægter i det omfang, indtægterne ikke er
nævnt i § 4. det gælder f.eks. renteindtægter og kursgevinster af kapital i kulbrintevirksom-
heden samt driftstilskud.
gruppen foreslår, at § 4 udvides, således at indtægter med direkte tilknytning til de afholdte
udgifter eller salgsindtægter omfattes af bestemmelsen.
…
4. gruppens forslag og deres provenumæssige virkninger.
den samlede provenuvirkning af forslagene (markeret med * i det følgende) er meget vanske-
lig at bedømme, bl.a. fordi det er forbundet med overordentlig stor usikkerhed at forudse de få
skattepligtiges dispositioner i de kommende år, hvortil kommer usikkerhedsfaktor som pro-
duktionens størrelse, oliepris og omkostningsudvikling m.v.
* udvidelse af ring-fence bestemmelsen i § 4, således at indtægter, der har direkte tilknytning
til de afholdte udgifter eller salgsindtægter, omfattes af bestemmelsen.
forslaget er i overensstemmelse med den praksis, som følges af de fleste koncessionshavere.
der er ingen umiddelbar provenuvirkning, da koncessionshavere i efterforskningsfasen har
underskud. i det omfang renteindtægter, der har sammenhæng med kulbrinteaktiviteten, er
indtægtsført uden for ring-fence, indebærer forslaget en reduktion af underskud til fremførsel
i kulbrinteindkomst. hvis selskabet kommer i kulbrinteskatteposition, vil der fremkomme et
merprovenu som følge af den højere samlede skatteprocent indenfor ring-fence.
…
5. samlet vurdering.
kulbrinteskatteloven er efter gruppen opfattelse afbalanceret, således at den på den ene side
sigter på at inddrage en betydelig del af ekstraordinært store gevinster med indvinding af olie
                                              - 71 -
og gas til samfundet, og på den anden side tilskynder selskaberne til at investere i yderligere
efterforskning.
kulbrintefradraget er et hensigtsmæssigt element, fordi det virker som et incitament for olie-
selskaberne til fortsat at efterforske og investere samtidig med, at progressionen i skattesy-
stemet bibeholdes. herved opnås, at gennemsnitsskatten stiger, når overskuddet stiger.
det er gruppens opfattelse, at kulbrinteskatteloven i administrativ henseende i det store og
hele fungerer hensigtsmæssigt. bestemmelsen om dispensation, når grænsen for automatisk
kulbrintefradrag er nået, har dog i praksis vist sig vanskelig at administrere.
det er ikke muligt på det foreliggende grundlag at opstille mere præcise retningslinjer for an-
vendelse af lovens dispensationsbestemmelse for kulbrintefradrag.
gruppen finder ud fra en samlet vurdering ikke anledning til at foreslå ændringer i struktur og
parametre i kulbrinteskatteloven, herunder i kulbrintefradraget.
gruppen foreslår dog på visse punkter ændringer i loven med baggrund i, at der i praksis har
vist sig et behov for præcisering af lovteksten eller en ændret formulering, således at de skat-
temæssige konsekvenser af påtænkte eller allerede foretagne dispositioner kan forudses.
der foreslås en udvidelse af de indtægter, der omfattes af ring-fence-bestemmelsen i overens-
stemmelse med den praksis, som følges af de fleste koncessionshavere, ændret ”pay-back”-
beregning, adgang til virksomhedsomdannelse med skattemæssig succession og ændring i
underskudsreglerne.
…
iii. forholdene i danmark
…
3. kulbrintesystemets virkemåde.
som nævnt blev indførelsen af de særlige beskatningsregler især begrundet i et ønsker fra
staten om at opnå en større andel af fortjenesterne ved kulbrinteindvinding. det er imidlertid
vigtigt, at en sådan skærpelse af beskatningen sammenholdt med de øvrige økonomiske vilkår
                                              - 72 -
ikke hæmmer efterforskningsindsatsen og udnyttelsen af såkaldte marginale felter, dvs. olie-
og gasforekomster, hvor de indvindelige mængder er begrænsede i forhold til de nødvendige
investeringer.
disse modsatrettede mål søges i kulbrinteskatteloven tilgodeset ved at anvende et beskat-
ningssystem, der dels i hovedsagen bygger på den almindelige selskabsbeskatning, dog med
forbedrede fradragsmuligheder for efterforskningsudgifter, dels indfører en tillægsskat (kul-
brinteskatten), der dog først får fiskal betydning, hvis indtjeningen fra en given forekomst
bliver ekstraordinært høj.
…
ved udformningen af reglerne i kulbrinteskatteloven blev følgende principper søgt tilgodeset:
    •   gennemsnitsskatten skal stige i takt med et øget afkast af investeringerne.
        …
    •   statens andel af de samlede indtægter skal øges ved realprisstigninger på olie, og real-
        prisfald på olie skal bevirke en lempelig beskatning.
        hertil anvendes følgende instrumenter:
        -   særskilt opgørelse af indkomst ved kulbrintevirksomhed (ring-fence).
        -   underskud fra anden indkomst kan ikke fratrækkes i ”ring-fence” indkomsten.
 …
iv. provenu fra olie- og gasindvinding siden 1982.
…
2. analyse af provenuet af selskabsskat af kulbrinteskat for 1982-1991.
produktionen af olie og gas er siden kulbrinteskattelovens vedtagelse i 1982 steget fra ca. 2
mill. m³ olieækvivalenter til ca. 12 mill. m³ i 1991…
sammenholdes udviklingen i produceret olie og gas med provenuet fra de forskellige skatter
og afgifter, er der ingen entydig sammenhæng, idet den jævnt voksende produktion ikke har
medført et jævnt voksende provenu.
                                                - 73 -
en af årsagerne til de store udsving i provenuet fra olie- og gasindvinding har været de store
svingninger i olieprisen. olie blev således i tiden før den første oliekrise i 1973 handlet til
knap 3 dollars pr. tønde olie (en tønde olie svarer til ca. 159 liter). i 1980 var olieprisen steget
til knap 37 dollars for olie af den kvalitet, som produceres fra oliefelterne i nordsøen, hvilket
er det højeste niveau, olieprisen målt i dollars har været som et gennemsnit over et år.
…
olieprisen var vigende frem til og med 1985, hvor den udgjorde ca. 28 dollars pr. tønde. i
1986 dykkede den drastisk til 15 dollars. i 1990 steg den gennemsnitlige oliepris til knap 24
dollars som følge af periodevise meget høje priser i forbindelse med golfkrisen. i 1991 har
prisen været i størrelsesordenen 20 dollars pr. tønde.
gasprisen fastsættes efter aftale mellem duc og dansk naturgas a/s og afspejler bl.a. ud-
viklingen i oliepris og valutakurser. prisen offentliggøres ikke, men prisen på gas følger pri-
sen på olie, dog med ca. 1 års forsinkelse.
da indvindingsselskabernes skatte- og afgiftsbetaling afhænger af olieprisen i danske kroner,
er det nødvendigt at inddrage udviklingen i dollarkursen. da selskabernes lån i vidt omfang er
dollarlån, påvirker udviklingen i dollarkursen endvidere rentebetalingerne, og frem for alt
indebærer ændringer i dollarkursen skattepligtige kursgevinster og -tab som følge af ændrin-
gerne i gældens størrelse, målt i danske kroner.
ved indgangen til firserne kostede en tønde olie ca. 210 kr. olieprisen i danske kroner top-
pede i 1984 og 1985 på et niveau omkring 300 kr. pr. tønde olie. den stigende oliepris i dan-
mark i årene 1982-1984 skyldes alene stigende dollarkurs, men kurstabene på selskabernes
dollarlån bevirkede, at der ikke fremkom noget kulbrinteskatteprovenu i disse år.
hertil kommer, at duc i disse år gennemførte investeringer på over 10 mia. kr., hvilket gav
store afskrivninger og renteudgifter, og afholdt efterforskningsudgifter på omkring 3,5 mia.
kr., hvortil kommer tilhørende finansieringsomkostninger. da efterforskningsudgifter sammen
med selskabsskat kan fratrækkes i den samlede kulbrinteindkomst, gav kulbrinteskatten kun et
provenu på i alt 85 mill. kr. 1982-84.
                                               - 74 -
dollarkursen faldt gennem 1985, således at duc-selskaberne sammen med store olieindtæg-
ter genvandt nogle af de foregående års valutakurstab, hvilket kan forklare, at kulbrinteskatte-
provenuet netop fremkom i indkomståret 1985. dette understreges af, at 1985 er det eneste år,
hvor alle felter bortset fra tyra-feltet har positiv feltindkomst.
det fortsatte fald i dollarkursen indebar sammen med olieprisudviklingen, at prisen i danske
kroner faldt til under 120 kr. i 1986, men som følge af den faldende dollarkurs fik selskaberne
yderligere store valutakursgevinster i 1986 og 1987. det betød, at der for disse år fremkom et
selskabsskatteprovenu, men det markante olieprisfald i danske kroner resulterede i, at der ikke
fremkom provenu fra kulbrinteskatten.
olieprisen har siden 1986 ligget på et niveau omkring 120-150 kr. pr. tønde. hertil kommer,
at store investeringer fra første halvdel af firserne indebærer, at der gives store kulbrintefra-
drag ved opgørelsen af feltindkomsterne. kun skjold-feltet har positiv feltindkomst i 1990.
da den samlede selskabsskat og efterforskningsudgifter samtidig er fradragsberettiget ved
opgørelsen af kulbrinteskattegrundlaget, medfører dette, at den særlige kulbrinteskat ikke har
givet noget provenu.
der er i analysen ikke taget hensyn til, at prisudviklingen i den samme periode har mindsket
den reale pris på olien. olieprisen er i faste 1980-priser faldet til omkring 70 kr. pr. tønde i
1991, hvilket cirka svarer til niveauet omkring midten af halvfjerdserne. de reale omkostnin-
ger ved indvindingen er derimod ikke samtidig fulgt med ned, hvilket er yderligere medvir-
kende til, at kulbrinteskatten ikke har givet et provenu siden 1985.
…
vi. administration af kulbrinteskatteloven.
1. indledning.
der har i praksis ikke været væsentlige problemer med administrationen af kulbrinteskattelo-
ven. loven har heller ikke givet anledning til uoverensstemmelser mellem koncessionsha-
verne og skattemyndighederne, som har resulteret i retssager.
                                              - 75 -
der verserer en retssag vedrørende en kulbrinteskattepligtig om filialernes indkomstopgø-
relse, herunder specielt i hvilket omfang renteudgifter m.v. kan henføres til filialen. spørgs-
målet vedrører ikke kulbrinteskatteloven.
det er dog gruppens opfattelse, at loven på visse punkter kan udformes mere hensigtsmæssigt,
og der er for nogle bestemmelsers vedkommende behov for en præcisering.
2. afgrænsning af indkomst ved kulbrintevirksomhed (§ 4).
med kulbrinteskatteloven er der indført højere beskatning på virksomhed ved indvinding af
kulbrinter end på anden erhvervsvirksomhed. der skal derfor foretages en særskilt opgørelse
af kulbrintevirksomhed (ring-fence). hvis en virksomhed, der har koncession til efterforsk-
ning og indvinding af kulbrinter, også driver anden form for virksomhed, skal der foretages en
opgørelse af kulbrintevirksomheden for sig og anden virksomhed for sig.
2.1. hvilke indtægter er omfattet af ”ring-fence”?
ring-fence indkomst er defineret i kulbrinteskattelovens § 4 og omfatter indtægt ved første-
gangssalg af indvundne kulbrinter samt fortjeneste eller tab ved afståelse af rettigheder og
aktiver vedrørende kulbrintevirksomheden. endvidere er indtægt, der er fastsat som en andel
af de indvundne kulbrinter, omfattet.
kulbrinteskattelovens § 4 er udtømmende. det bevirker, at indtægter, som opstår med grund-
lag i kulbrintevirksomhed, f.eks. fordi de har en nær tilknytning til de afholdte efterforsk-
ningsmuligheder, ikke kan beskattes inden for ringen uden at være opregnet i kulbrinteskat-
teloven § 4. det gælder f.eks. renteindtægter og kursgevinster i kulbrintevirksomheden samt
driftstilskud til delvis dækning af afholdte efterforskningsudgifter.
det generelle skattemæssige princip om sammenhæng mellem indtægter og udgifter, der ved-
rører indkomsterhvervelsen, fraviges på denne måde. indtægten beskattes uden for ring-fence,
og udgifterne fradrages inden for ring-fence i selskabsindkomsten og kulbrinteindkomsten.
                                               - 76 -
anden virksomhed er alt, hvad der ikke direkte er defineret som kulbrintevirksomhed i kul-
brinteskattelovens § 4.
fortjeneste ved operatørvirksomhed, som en koncessionshaver udøver på vegne af alle kon-
cessionshavere i en gruppe, er f.eks. ikke omfattet af den høje beskatning inden for kulbrinte-
området, men beskattes uden for ring-fence som al anden erhvervsvirksomhed. i almindelig-
hed er der dog hverken fortjeneste eller tab ved operatørvirksomhed, der som oftest ifølge
aftale drives non-profit.
2.2. renteindtægter.
hjemmel til at beskatte renteindtægter inden for ring-fence er uklar, samtidig med at der er
fradrag for renteudgifter vedrørende virksomhed omfattet af koncession.
for koncessionshavere i produktionsfasen har behandlingen af renteindtægter ikke i praksis
voldt problemer, idet renteindtægter er modregnet i renteudgifter, således at det er nettorente-
udgifter, der er fratrukket i kulbrintevirksomheden.
efterforskningsfasen er karakteriseret ved, at hovedparten af de afholdte udgifter er efter-
forskningsudgifter, som ofte aktiveres skattemæssigt. der udgiftsføres således kun udgifter,
som ikke kan aktiveres.
også i efterforskningsfasen kan der være renteindtægter og kursgevinster, som har sammen-
hæng med kulbrinteaktiviteten. der gælder f.eks. afkast af beløb, som koncessionshaveren
betaler til operatøren til senere viderebetaling for udført efterforskningsarbejde.
det gælder også i det omfang, en koncessionshaver finansierer efterforskningsaktiviteten med
lån. hvis hele låneprovenuet ikke straks anvendes til betaling for efterforskningsaktiviteter,
vil der være renteafkast af det resterende låneprovenu.
såfremt et selskab har en væsentligt større egenkapital, end den aktuelle efterforskningsakti-
vitet kræver, falder afkastet af den overskydende kapital naturligt uden for ring-fence, idet der
ikke er fratrukket udgifter vedrørende denne kapital i ring-fence indkomsten.
                                               - 77 -
den manglende hjemmel i § 4 giver anledning til usikkerhed om, hvorvidt renteindtægter og
kursavancer vedrørende den kapital, der er anvendt til kulbrinteaktiviteten skal indtægtsføres
inden for ring-fence, således at der er sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
nogle koncessionshavere indtægtsfører renteindtægterne uden for ring-fence. på grund af
uklarheden om hjemmelen hertil er der ikke hidtil søgt gennemført ansættelsesændringer på
dette grundlag.
andre koncessionshavere indtægtsfører renteindtægter og kursgevinster inden for ring-fence.
hvis der er nettofinansieringsindtægter, vil indkomstårets udgifter og eventuelle underskud
fra tidligere år som oftest udligne disse, således at der ikke bliver positivt ring-fence ind-
komst.
i praksis er det godkendt, at evt. ”overskydende” nettorenteindtægter er modregnet i efter-
forskningsudgifter, for at undgå, at der sker beskatning af ring-fence indkomst på et tidspunkt,
hvor der kun er udgifter og inden indtægter ud over renter.
…
2.4. forslag til lovændring.
det foreslås, at § 4 udvides, således at indtægter, herunder renteindtægter, der har direkte til-
knytning til de afholdte udgifter eller salgsindtægter vedrørende kulbrinteindvindingen, om-
fattes af bestemmelsen.
da forslaget kan indebære en stramning, foreslås det iværksat med fremtidig virkning.
…”
i oktober 2001 fremkom kulbrintebeskatningsudvalget med en rapport (betænkning nr. 1408)
om grundlaget for at indføre et nyt kulbrintebeskatningssystem. heraf fremgår følgende
blandt andet:
”1. indledning og sammenfatning
                                                - 78 -
1.1 indledning
1.1.1 udvalgets nedsættelse og kommissorium
skatteministeriet nedsatte i begyndelsen af 2001 et udvalg med henblik på at skabe grundlaget
for at indføre et nyt kulbrintebeskatningssystem.
udvalget fik følgende kommissorium:
…
der nedsættes derfor et udvalg med henblik på at skabe grundlaget for at indfører et nyt kul-
brintebeskatningssystem. udvalget skal især vurdere om et neutralt beskatningssystem er eg-
net og hensigtsmæssigt som instrument til opkrævning af vederlag for retten til at indvinde
kulbrinter her i landet. udvalget skal i givet fald nærmere udforme grundlaget for en ny lov. i
den forbindelse skal spørgsmål som overgangsproblemer/indgangsværdier og dobbeltbeskat-
ningsproblemer (skattecredit) behandles i udvalget.
formålet er at sikre, for det første, at olie- og gasindvindingen foregår på en samfundsøkono-
misk hensigtsmæssig måde, hvor den overnormale forretning beskattes effektivt. herved sik-
res samtidig bedre overensstemmelse mellem samfundsøkonomisk og privatøkonomisk afkast
af efterforsknings- og indvindingsaktiviteterne.
for det andet, at staten - f.eks. i situationer med en høj oliepris - får en større andel af over-
skuddet fra nordsø-aktiviteterne. dette kan opnås gennem såvel beskatning som statslig del-
tagelse ved kommende koncessioner…”
udvalget var sammensat af blandt andre embedsmænd fra skatteministeriet, finansministe-
riet, økonomiministeriet, erhvervsministeriet og energistyrelsen.
”1.2 sammenfatning
…
1.2.2 den eksisterende beskatning mv.
…
kulbrinteindvindingsvirksomhed beskattes i dag ud over selskabsskat med en særskat på sær-
ligt grundlag med en sats på 70 pct. der ydes - udover fradrag for almindelige afskrivninger -
                                              - 79 -
et fradrag for investeringer på 25 pct. om året i ti år - eller i alt 250 pct. omregnet til nutids-
værdi svarer skatteværdien af fradraget (ved en rente på 6 pct.) til 136,5 pct. af investerings-
værdien. skatteværdien af fradraget for de almindelige afskrivninger udgør tilsvarende 70,3
pct. af investeringsbeløbet, hvis virksomheder er i kulbrinteskatteposition. kulbrinteskatte-
fradraget har hidtil været rummeligt nok til, at der - bortset fra 560 mill. kr. i perioden 1982-
85 (heraf 475 mill. kr. i 1985) - ikke har været noget provenu fra den særlige kulbrinteskat.
…
2.2 den historiske udvikling i kulbrintebeskatningen i danmark
beskatningen af kulbrinter blev gennemført ved lov nr. 175 af 28. april 1982 om beskatning
af indkomst i forbindelse med kulbrinteindvinding i danmark (kulbrinteskatteloven). samti-
dig gennemførtes en kulbrinteopkrævningslov, der indeholder særlige regler for forskudsan-
sættelse, ligning, opkrævning, kontrol og klageadgang mv., som finder anvendelse for de
skattepligtige efter kulbrinteskatteloven.
baggrunden for at indføre særlige regler for beskatning af indkomster ved kulbrinteindvin-
ding var en forventning om ekstraordinære store afkast ved olie- og gasindvinding på grund af
de forudgående års kraftige prisstigninger.
kulbrintebeskatningen skulle sikre den danske stat en betydelig andel af det forventede afkast
ved kulbrinteproduktionen på det danske område. samtidig skulle kulbrintebeskatningen sikre
en optimal udnyttelse af energiressourcerne i danmarks undergrund.
kulbrinteskatteloven er - bortset fra mindre justeringer og konsekvensændringer - stort set
forblevet uændret, siden den blev indført i 1982.
en arbejdsgruppe med deltagelse af skatteministeriet og energiministeriet gennemgik i 1991-
92 kulbrinteskatteloven.
hovedkonklusionen i denne arbejdsgruppes rapport var, at kulbrinteskattelovens er afbalance-
ret. på den ene side sigter kulbrinteskatten mod at inddrage en betydelig del af ekstraordinære
store gevinster ved kulbrinteindvinding, og på den anden side tilskynder kulbrinteskatten sel-
skaberne til yderligere efterforskning og udbygning. arbejdsgruppen fandt ikke anledning til
                                               - 80 -
at foreslå grundlæggende ændringer, men foreslog alene mindre tekniske justeringer, der al-
drig er blevet gennemført.
…
2.3 den gældende danske kulbrintebeskatning
kulbrinteskattesystemet er stærkt progressivt. gennemsnitsskatten stiger i takt med et øget
afkast af de foretagne investeringer samtidig med, at mindre fund, hvor investeringerne er
relativt store i forhold til de forventede indtægter, beskattes lempeligt eller slet ikke belastes
af den særlige kulbrinteskat.
beskatningen af virksomheder omfattet af kulbrinteskatteloven sker dels via en ”almindelig”
selskabsskat dels via en særskilt kulbrinteskat. der foretages en særskilt opgørelse af indkom-
sten ved kulbrinteindvinding (ring-fence).
…
6. særlige problemstillinger
…
6.1.3 særlige forhold for kulbrintebeskatningen
den gældende kulbrinteskattelov omfatter alene nærmere afgrænsede indtægter i forbindelse
med efterforskning og indvinding af kulbrinter. som følge heraf kan kun udgifter, der vedrø-
rer disse indtægter, fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige kulbrinteindkomst (”ring
fence”). anden indkomst beskattes efter de almindelige regler i skattelovgivningen. der skal
derfor indgives en særskilt selvangivelse vedrørende de indtægter, der er undergivet kulbrin-
tebeskatningen.
…
egenkapitalen i kulbrintevirksomheden kan imidlertid - i stedet for at nedbringe gæld - øges
ved i videst muligt omfang at henføre aktiver til kulbrintevirksomheden. denne mulighed er
især relevant i relation til likvide midler, hvor det ikke umiddelbart kan afgøres, hvor stor en
del der kan henføres til kulbrintevirksomheden henholdsvis anden virksomhed. incitamentet
til at placere likvide midler i kulbrintevirksomheden forstærkes af, at hjemlen til at pålægge
kulbrinteskat på renteindtægter er uklar. det vil sige, at der eksempelvis ved en rente på 4 pct.
kan opnås en skattebesparelse på 1,96 kr. hver gang, der henføres 100 kr. af selskabets likvide
midler til kulbrintevirksomheden i stedet for anden virksomhed.
                                             - 81 -
…
6.1.5 hvilke aktiver og passiver bør indgå i egenkapitalen?
6.1.5.1 aktiver
hvad angår aktiverne, vurderer udvalget ud fra det ovenfor anførte, at en regnskabsmæssig
opgørelse ikke er hensigtsmæssig. det er eksempelvis utvivlsomt, at der regnskabsmæssigt
må henføres en likvid beholdning til kulbrintevirksomheden. hvis disse likvide midler med-
regnes til egenkapitalen beregnes en forretning, der kan fratrækkes med høj skatteværdi, selv
om et eventuelt renteafkast af de likvide midler, beskattes med den almindelige lavere skatte-
procent. dertil kommer, at medregning af likvide midler til egenkapitalopgørelsen i sig selv
giver gode muligheder for at ”oppruste” egenkapitalen, bl.a. fordi det er vanskeligt at afgøre
hvor stor en likvid beholdning, der skal henføres til kulbrintevirksomheden, jf. også overve-
jelserne i norge.
det kunne i en vis udstrækning løses ved at sikre, at renteindtægter indgår i kulbrinteindkom-
sten. problemet vil imidlertid også opstå vedrørende andre aktiviteter end kontantbeholdnin-
gen. eksempelvis medregnes kursgevinster på værdipapir heller ikke til kulbrinteindkomsten.
…
derimod medregnes ikke finansielle anlægsaktiver (typisk kapitalandele i tilknyttede virk-
somheder), varedebitorer (tilgodehavende, som ikke medregnes ved indkomstopgørelsen ved
indfrielse), værdipapirer (aktieavancer, kursgevinster mv. medregnes ikke i kulbrinteindkom-
sten) og likvide beholdninger (renteindtægter heraf medregnes ikke i kulbrinteindkomsten).
…
7. udvalgtes forslag til lovændringer
                                            forslag til
             lov om ændring af kulbrinteskatteloven og kulbrinteopkrævningsloven
                            (neutralbeskatning af kulbrinteindkomst)
…
§ 20 b. den skattepligtige ansættes særskilt til kulbrinteskat af de indtægter, som er nævnt i §
4, stk. 1 og 2. den særskilte ansættelse foretages første gang for det indkomstår, hvori forun-
dersøgelsen og efterforskningen påbegyndes.
                                              - 82 -
stk. 2. den skattepligtige kulbrinteindkomst opgøres efter reglerne i §§ 4-10 a med de æn-
dringer, der følger af §§ 20 c-20 f.
…
bemærkninger til lovforslaget
…
5. lovforslaget
…
når en regnskabsmæssig opgørelse ikke er hensigtsmæssig, skal det bl.a. ses i lyset af, at kul-
brintebeskatningen kun omfatter nogle særskilt opregnede indtægter. eksempelvis indgår
renteindtægter ikke i kulbrinteindkomsten, som den er afgrænset i dag. det er utvivlsomt, at
der regnskabsmæssigt må henføres en likvid beholdning til kulbrintevirksomheden. hvis disse
likvide midler medregnes til egenkapitalen, beregnes en forretning, der kan fratrækkes med
høj skatteværdi, selv om et eventuelt renteafkast af de likvide midler beskattes med den al-
mindelige lavere skatteprocent. dertil kommer, at medregning af likvide midler til egenkapi-
talopgørelsen i sig selv giver gode muligheder for at ”oppuste” egenkapitalen, bl.a. fordi det
er vanskeligt at afgøre, hvor stor en likvid beholdning, der skal henføres til kulbrintevirksom-
heden.
det kunne i en vis udtrækning løses ved at udvide afgrænsningen af de indtægter, som indgår
i kulbrinteindkomsten. problemet vil imidlertid også opstå vedrørende andre aktiver end kon-
tantbeholdninger. anvendelsen af de regnskabsmæssige aktiver ved opgørelsen af egenkapi-
talen kræver derfor en betydelig udvidelse af kulbrinteskattegrundlaget, således at afkastet af
alle aktiver, der medregnes ved opgørelsen af egenkapitalen, medregnes til kulbrinteindkom-
sten.
en sådan udvidelse vil alt andet lige betyde, at man må gå bort fra den udtømmende op-
regning af kulbrinteskattepligtige indtægter, som anvendes i dag. det vil medføre nye
afgrænsnings- og fordelingsproblemer - især i relation til fordelingen mellem anden
indkomst og kulbrinteindkomst. en sådan generel udvidelse af de kulbrinteskattepligtige
indtægter foreslås derfor ikke. i stedet foreslås, at kun afskrivningsberettigede aktiver
medregnes ved opgørelsen af egenkapitalen…”
procedure
                                             - 83 -
sagsøgeren har i sammenfattende processkrift af 28. januar 2013 anført følgende:
”…
5 argumentation til støtte for den principale påstand
shell olie og gas gør gældende, at der i 2002 – 2006 ikke var hjemmel til at medtage rente-
indtægter og valutakursgevinster ved opgørelsen af kulbrinteindkomst, der beskattes med 70
% / 52 %. det dissentierende retsmedlem i landsskatteretten har tilsluttet sig dette anbrin-
gende.
dette anbringende støttes på, at kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2 må anses for at inde-
holde en udtømmende opregning af de indtægter, der skal beskattes som kulbrinte-indkomst.
renteindtægter og valutakursgevinster er ikke omfattet af denne udtømmende opregning og
kan derfor ikke underkastes kulbrinteskat.
at kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2 er udtømmende har støtte i:
1. kulbrinteskattelovens ordlyd, formål og forarbejder,
2. to embedsmandsrapporter om kulbrinteskatteloven
3. told- og skattestyrelses afgørelse om terminskontrakter, og
4. ændringen af § 4, stk. 1 i 2009.
5.1 lovens ordlyd, formål og forarbejder
det følger af kulbrinteskattelovens §§ 12 og 20 b, at der skal betales kulbrinteskat af ”ind-
tægter, som nævnt i § 4, stk. 1 og 2.” dette må efter en naturlig sproglig forståelse opfattes
således, at der alene kan opkræves kulbrinteskat af en indtægt, såfremt den er positivt nævnt i
§ 4, stk. 1 eller 2.
lovens § 4, stk. 1 og 2 indeholder en positiv og specifik opregning af de indtægter, der be-
skattes som kulbrinteindkomst. ordlyden af § 4, stk. 1 og 2 nævner for 2002 - 2006 hverken
renteindtægter eller valutakursgevinster (hvilket ministeriet heller ikke bestrider).
                                                   - 84 -
den naturlige sproglige forståelse af §§ 12, 20 b og 4, stk. 1 og 2 indebærer, at der ikke kan
opkræves kulbrinteskat af renteindtægter og valutakursgevinster.
den naturlige sproglige forståelse har støtte i forarbejderne. af lovbemærkningerne fremgår,
at kulbrinteskatten er rettet specifikt mod overnormale ”fortjenester, som kan opnås ved ind-
vinding af kulbrinter” …
indtægter omfattet af lovens § 4, stk. 1 og 2 er derfor bevidst afgrænset snævert. mens lovens
§ 1, stk. 1 omfatter ”enhver form for indkomst i forbindelse med forundersøgelse, efterforsk-
ning og indvinding af kulbrinter og dertil knyttet virksomhed”, omfatter § 4, stk. 1 og 2 kun
de indtægter, der er direkte afhængige af prisudviklingen på olie og gas, jf. de specielle be-
mærkninger til § 4 …
       ”lovforslaget deler indtægter i forbindelse med efterforskning og indvinding af kulbrinter
       op i to indkomstkategorier. på den ene side indkomst, der er direkte afhængig af prisud-
       viklingen på olie og gas, (stk. 1, nr. 1-5 og stk. 2) og på den anden side andre indkomster,
       f.eks. indtægt ved efterforskning, forsyningstjeneste og anden servicebetonet virksomhed.
       alene den førstnævnte kategori af indtægter er omfattet af de særlige regler i lovforsla-
       gets kapitel 2 (og 3).” …
prisudviklingen på olie og gas har principielt set ingen betydning for, om der skabes rente-
indtægter eller valutakursgevinster, og sådanne finansielle indtægter er derfor anden indkomst
(benævnt ”andre indkomster” i citatet ovenfor).
lovforarbejderne viser samtidig også, at ”andre indkomster” (anden indkomst) ikke omfattes
af kulbrinteskatten. det er således kun den delmængde af indtægterne i lovens § 1, stk. 1, som
er direkte afhængig af prisudviklingen på olie og gas, der skal underkastes kulbrinteskat …
heri ligger også, at indkomster, som ikke er direkte afhængige af prisudviklingen på olie og
gas, ikke omfattes af kulbrinteskatten, selvom indkomsten har tilknytning til kulbrinteaktivi-
teten og omfattes af § 1, stk. 1.
sammenfattende giver forarbejderne ikke grundlag for en udvidende fortolkning af bestem-
melserne i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2 og §§ 12 og 20 b, men støtter derimod den
naturlige sproglige forståelse af bestemmelserne, hvorefter der alene er hjemmel til at kul-
                                                - 85 -
brintebeskatte indtægter, som specifikt nævnes i § 4, stk. 1 og 2. som anført er hverken ren-
teindtægter eller valutakursgevinster nævnt i § 4, stk. 1 eller 2.
5.2 embedsmændenes rapporter fra 1992 og 2001
to udvalg besat med embedsmænd fra ministeriet bekræfter ligeledes, at oplistningen af ind-
komstarter i § 4, stk. 1 og 2 er udtømmende, og at der derfor ikke er hjemmel til kulbrintebe-
skatning af renteindtægter og kursgevinster.
i 1992 afgav en arbejdsgruppe nedsat af ministeriet en længere redegørelse (herefter ”1992-
betænkningen”). i pkt. 2.1, side 15, udtales … :
      ”2.1 indtægter omfattet af ring-fence
      med hensyn til afgrænsningen af den indkomst, der er omfattet af ring-fence, har den
      snævre formulering i kulbrintebeskatningslovens § 4 bevirket, at mens der er fradragsret
      for alle udgifter vedrørende kulbrinteaktiviteten, så er der ikke hjemmel til at beskatte
      indtægter, som har direkte tilknytning til de afholdte udgifter eller salgsindtægter i det
      omfang, indtægterne ikke er nævnt i § 4. det gælder f.eks. renteindtægter og kursgevin-
      ster af kapital i kulbrintevirksomheden samt driftstilskud.
      gruppen foreslår, at § 4 udvides, således at indtægter med direkte tilknytning til de af-
      holdte udgifter eller salgsindtægter omfattes af bestemmelsen.” …
og videre i afsnit vi, pkt. 2, side 70, udtales … :
      ”kulbrintebeskatningslovens § 4 er udtømmende. det bevirker, at indtægter, som
      opstår med grundlag i kulbrintevirksomhed, f.eks. fordi de har en nær tilknytning
      til de afholdte efterforskningsudgifter, ikke kan beskattes inden for ringen uden at
      være opregnet i kulbrintebeskatningslovens § 4. det gælder f.eks. renteindtægter
      og kursgevinster i kulbrintevirksomheden samt driftstilskud til delvis dækning af
      afholdte efterforskningsudgifter.
      det generelle skattemæssige princip om sammenhæng mellem indtægter og ud-
      gifter, hvorefter der i en indkomst fradrages de udgifter, der vedrører indkomster-
      hvervelsen, fraviges på denne måde. indtægten beskattes uden for ring-fence, og
                                                - 86 -
      udgifterne fradrages inden for ring-fence i selskabsindkomsten og kulbrinteind-
      komsten.
      anden virksomhed er alt, hvad der ikke direkte er defineret som kulbrintevirk-
      somhed i kulbrintebeskatningslovens § 4.” …
der blev i 1992-betænkningen, side 73 … stillet forslag om at udvide kulbrinteskattelovens §
4 således, at ”indtægter, herunder renteindtægter, der har direkte tilknytning til de afholdte
udgifter eller salgsindtægter vedrørende kulbrinte-indvinding, omfattes af bestemmelsen.” det
er udtrykkeligt anført, at forslaget kunne indebære en stramning, hvorfor man anbefalede, at
forslaget kun skulle iværksættes med fremadrettet virkning. skatteministeriet søgte imidlertid
ikke at få loven ændret.
også udvalget bag betænkning nr. 1408/2001 (herefter ”2001-betænkningen”) var opmærk-
somt på den manglende hjemmel til beskatning af renteindtægter, side 165 … :
      ”når en regnskabsmæssig opgørelse ikke er hensigtsmæssig, skal det bl.a. ses i lyset af, at
      kulbrintebeskatningen kun omfatter nogle særskilte opregnede indtægter. eksempelvis
      indgår renteindtægter ikke i kulbrinteindkomsten, som den er afgrænset i dag.” …
udvalget overvejede at udvide afgrænsningen, hvilket ville kræve, at man måtte gå bort fra
den udtømmende opregning af de kulbrinteskattepligtige indtægter. dette ville imidlertid give
nye afgrænsningsvanskeligheder, hvorfor udvalget afstod fra at foreslå en udvidelse af af-
grænsningen af de kulbrinteskattepligtige indtægter efter § 4, stk. 1 og 2.
5.3 skats afgørelse fra 1999 om terminskontrakter
i en afgørelse om, hvorvidt et kulbrinteskattepligtigt selskab kunne anse gevinster på termins-
kontrakter ved salg af kulbrinter for omfattet af kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2, udtalte
told- og skattestyrelsen følgende …:
      ”kulbrinteskatteloven opremser udtømmende de indkomster, som er omfattet af kulbrin-
      teskatteloven, og da indtægter fra terminskontrakter ikke er positivt nævnt i lovens § 4, er
      der således ikke hjemmel til at beskatte kontrakterne som en del af kulbrinteskatteloven.
                                               - 87 -
       handel på termin kan efter told- og skattestyrelsens opfattelse ikke anses som en del af
       førstegangssalget af kulbrinter.” …
5.4 ændringen af kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 i 2009
som nævnt i afsnit 4 om lovgrundlaget blev der med virkning fra 2010, som en tilføjelse til
den udtømmende oplistning af indtægterne i § 4, stk. 1, indsat et nr. 6 om finansielle indtæg-
ter…
det forhold, at lovgiver hermed har udvidet ordlyden af kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1, til
også at omfatte finansielle indtægter med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden, un-
derstreger, at der ikke før indkomståret 2010 var hjemmel til at beskatte finansielle indtægter
som renteindtægter og valutakursgevinster, hvad enten disse havde en direkte tilknytning til
kulbrinteaktiviteten eller ej.
af forarbejderne fremgår, at det uanset 1992- og 2001-betænkningerne var skatteministerens
opfattelse, at det nye punkt 6 primært var en præcision. disse ”spin-agtige” udtalelser synes at
være gennemskuet af to partier i skatteudvalget, som opfatter forslaget som ”hullukning” …
5.5 sammenfatning
sammenfattende gøres det gældende, at kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2, jf. §§ 12 og 20
b, ud fra en sproglig naturlig fortolkning må forstås således, at bestemmelserne udtømmende
oplister de indkomster, der omfattes af kulbrinteskatten.
forarbejderne fører ikke til nogen anden forståelse – tværtimod bekræfter forarbejderne, at §
4, stk. 1 og 2 er udtømmende.
denne forståelse bekræftes også af 1992- og 2001-betænkningerne samt af skats afgørelse
fra 1999 om terminskontrakter.
det følger således af lovens ordlyd, formål, forarbejder og senere udtalelser fra ministerielle
embedsmænd, at der ikke er hjemmel til at kræve kulbrinteskat af renteindtægter og valuta-
kursgevinster.
6 bemærkning til skatteministeriets argumentation
                                              - 88 -
ministeriet synes navnlig at gøre tre synspunkter gældende.
for det første mener ministeriet, at hjemlen til at beskatte renteindtægter og valutakurs-gevin-
ster som kulbrinteindkomst følger af generelle netto- og symmetri-principper, som ifølge mi-
nisteriet indeholdes i skattelovgivningens almindelige regler, hvortil der henvises i kulbrinte-
skattelovens § 4, stk. 4 og § 1, stk. 2.
dernæst mener ministeriet, at forarbejdernes henvisning til ”anden virksomhed” og ”ring-
fence” fører til, at al indtægt med tilknytning til kulbrinteaktivitet – uanset afgrænsningen i §
4 – skal beskattes som kulbrinteindkomst.
endelig støtter ministeriet sig på misbrugsbetragtninger.
6.1 nettoindkomst og symmetri
shell olie og gas er enig med ministeriet i, at indkomstbeskatningen efter skattelovgivnin-
gens almindelige regler (statsskattelovens §§ 4 – 6) sker af skatteyderens nettoindkomst. prin-
cipper om nettoindkomst og symmetri kan imidlertid ikke føre til det resultat, som ministeriet
argumenterer for:
nettoindkomst er ikke et begreb, der anvendes i statsskatteloven, men dækker over, at den
skattepligtige indkomst består af de skattepligtige bruttoindtægter efter statsskattelovens § 4,
fratrukket de fradragsberettigede bruttoudgifter efter statsskattelovens § 6. herved opnås
symmetri i den forstand, at både skattepligtige bruttoindtægter og fradragsberettigede brutto-
udgifter indgår i opgørelsen af, hvad vi i dag kalder den skattepligtige indkomst, altså netto-
indkomsten.
principper om nettoindkomst og symmetri kan imidlertid ikke, som påstået af ministeriet, op-
højes til en regel, som giver hjemmel til at fravige skattelovgivningens almindelige regler om
separat opgørelse af bruttoindtægter og bruttoudgifter. skat kan derfor ikke opgøre de fra-
dragsberettigede renteudgifter som nettorenterne eller beskatte renteindtægter eller kursgevin-
ster med henvisning til, at renteudgifter og kurstab er fradragsberettigede.
opgørelsen efter skattelovgivningens almindelige regler af indtægter på den ene side og ud-
gifter på den anden side sker efter et bruttoprincip, hvilket følger af statsskatteloven. stats-
                                               - 89 -
skattelovens § 6, litra e, hjemler således fradrag for bruttorenter af gæld, hvad enten lånepro-
venuet er investeret i aktiver, som genererer et skattepligtigt afkast, eller ej. statsskattelovens
§ 6, litra e, giver ikke hjemmel til at reducere rentefradraget med indtægter fra de aktiver, der
er investeret i, herunder reducere rentefradraget med renteindtægter fra sådanne aktiver. dette
har højesteret bekræftet i lærer larsen-dommen, tfs 1992, 328 h, hvor højesteret fastslog,
at der i medfør af fast skatteretlig praksis er fradragsret for bruttorenteudgifter i medfør af
statsskattelovens § 6, litra e (dvs. ikke for nettorenteudgifter). …
bruttoprincippet er også klart forudsat af lovgiver i forbindelse med en række lovgivnings-
mæssige indgreb, som netop er gennemført, fordi der ikke var hjemmel til at begrænse fra-
dragsretten eller til at beskatte indtægter med henvisning til principper om nettoopgørelse el-
ler symmetri. der henvises til forarbejderne til ligningslovens §§ 33 f og 5 f, selskabsskatte-
lovens §§ 11, 11 b, 11 c og 32, stk. 5. …
shell olie og gas er derfor enig med ministeriet i, at der findes mange eksempler på, at lovgi-
ver ved lovændringer har skabt en symmetri, hvor en sådan ikke fandtes. dette er imidlertid –
modsat hvad ministeriet hævder – netop udtryk for, at principper om symmetri ikke i sig selv
og uden klar lovhjemmel giver skat adgang til at beskatte renteindtægter og valutakursge-
vinster med henvisning til, at renteudgifter og valutakurstab er fradragsberettigede.
heller ikke kulbrinteskattelovens § 4 indeholder nogen regel om, at renteudgifter eller valuta-
kurstab skal opgøres som nettobeløb. ej heller indeholder kulbrinteskattelovens § 4 noget
krav om, at renteindtægter eller valutakursgevinster skal beskattes ud fra et princip om sym-
metri, jf. også citatet oven for under 5.2 fra 1992-betænkningens side 70. kulbrinteskattelo-
vens § 4, stk. 4, som omhandler de fradragsberettigede udgifter, må tværtimod – i lighed med
den parallelle bestemmelse i statsskattelovens § 6 – fortolkes således, at de fradragsberetti-
gede udgifter efter bestemmelsen i § 4, stk. 4 opgøres brutto.
6.2 ring-fence og anden virksomhed
for et fuldt skattepligtigt selskab, som shell olie og gas, har kulbrinteskattelovens § 1 ingen
selvstændig betydning. formålet med § 1, stk. 1 er alene at udvide skattepligten for selskaber,
som ikke efter de almindelige regler allerede er omfattet af fuld eller begrænset skattepligt til
danmark. …
                                               - 90 -
udtrykket ”ring-fence” bruges i forarbejderne til kulbrinteskatteloven til at udtrykke dels at
ring-fence-indkomsten (kulbrinteindkomsten) skal opgøres separat, jf. § 4, dels at underskud
fra anden indkomst ikke kan modregnes heri, jf. § 11. …
de indtægter, der skal medtages inden for ringen afgøres alene af kulbrinteskattelovens § 4.
det er efter kulbrinteskattelovens § 4 ikke afgørende, om indtægter er knyttet til en aktivitet,
som udgør en ”anden virksomhed”; afgørende er alene, om indtægterne efter deres art er
nævnt i § 4, stk. 1 eller 2, hvilket også fremgår af citatet oven for under 5.2 fra 1992-betænk-
ningens side 70.
6.3 misbrugsbetragtninger
ministeriets betragtninger om misbrug må ligeledes afvises. som nævnt i sagsfremstillingen
oven for var låneomlægningen ultimo 2003 foranlediget af, at skatteministeriet nægtede shell
olie og gas adgang til at fradrage renteudgifter på 625-lånet. allerede af denne grund, må
ministeriets synspunkt om misbrug afvises.
7              argumentation til de subsidiære påstande
7.1            argumentation til den subsidiære påstand
landsskatterettens flertal fandt, at henvisningen til ”skattelovgivningens almindelige regler” i
kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 1. punktum, fører til, ”at kulbrinteindkomsten skal opgøres
efter et nettoprincip således, at renteudgifter skal reduceres med renteindtægter, og valuta-
kurstab skal reduceres med valutakursgevinster.”
hvis landsretten måtte være enig i landsskatterettens flertals argumentation, gør shell olie
og gas til støtte for den subsidiære påstand gældende, at renteindtægter og valutakursgevin-
ster alene kan reducere renteudgifter og valutakurstab til 0. derimod kan positive nettorenter
og nettokursgevinster ikke beskattes med hjemmel i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4.
7.2 argumentation til den mere subsidiære påstand
                                              - 91 -
såfremt østre landsret måtte nå frem til, at der på trods af ordlyden af kulbrinteskatte-lovens
§ 4, stk. 1 og 2 også for tidligere indkomstår var hjemmel til at beskatte ”finansielle indtægter
med direkte tilknytning til kulbrintevirksomheden”, gør shell olie og gas følgende gældende
til støtte for den mere subsidiære påstand:
     •   der foreligger ikke en sådan direkte tilknytning mellem renteindtægter og
         kulbrintevirksomheden, at renteindtægterne kan omfattes af kulbrinteskattelovens § 4.
     •   der foreligger endvidere ikke en sådan direkte tilknytning mellem valutakurs-gevin-
         ster på udlodning og kulbrintevirksomheden, at disse valutakursgevinster kan omfattes
         af kulbrinteskattelovens § 4.
…”
sagsøgte har i påstandsdokument af 28. januar 2013 anført følgende:
”… 5. anbringender
det er indlysende, at den høje særskilte kulbrinteskat på henholdsvis 70/52 % over for den
almindelige selskabsskat på 30/25 % indebærer en skattemæssig tilskyndelse til kunstigt at
nedbringe den særskilte kulbrinteindkomst.
det gøres gældende, at det sagsøgende selskabs valgte opgørelsesmetode, hvorefter rente-
indtægter og kursgevinster i modsætning til renteudgifter og kurstab i sin helhed eller del-vist
ikke skal medregnes, er udtryk for en ulovlig vilkårlig påvirkning af beregningsgrund-laget af
den skattepligtige særskilte kulbrinteindkomst.
kulbrinteskattelovens § 4 nævner hverken ved opregningen af indtægterne i nr. 1-5 eller i stk.
4, hvorledes renteindtægter og udgifter samt kursgevinster/tab skal påvirke den særskilte kul-
brinteindkomstopgørelse.
§ 4, stk. 4, 1. punktum, fastslår, at indkomsten opgøres efter skattelovgivningens almindelige
regler.
ministeriet bestrider ikke, at renteudgifter og valutakurstab kan fradrages ved indkomstopgø-
relsen i det omfang, de vedrører indvindingsvirksomheden.
                                               - 92 -
ministeriet gør gældende, at der ved fortolkningen af kulbrinteskatteloven skal anlægges et
nettoindkomstprincip ved opgørelsen af finansielle indtægter i overensstemmelse med grund-
princippet i statsskattelovens §§ 4-6 og kursgevinstloven.
særligt for så vidt angår renter bemærkes, at det i motiverne til 1982-loven udtrykkeligt anfø-
res, at kun renter af lån, der er medgået til finansiering af indvindingsvirksomheden, kan fra-
trækkes.
heraf følger, at i det omfang, selskabet i løbet af året oparbejder overskydende likviditet, som
placeres på rentebærende konti, må gælden være medgået til finansieringen heraf.
når sagsøger ikke løbende nedbringer den koncerninterne gæld i overensstemmelse med sæd-
vanlig forretningsmæssig adfærd, men vælger at placere midler på rentebærende konti, skaber
sagsøger et betydeligt rentefradrag, der diskretionært reducerer de skattepligtige kulbrinte-
indtægter, fordi renteindtægterne på indskuddene ikke samtidig medregnes til den særskilte
kulbrinteindkomst.
en fortolkning, af hvad der er medgået til finansiering af indvindingsvirksomheden, må derfor
nødvendigvis indebære, at nettorenter/-udgifter medtages ved den særskilte kulbrinteind-
komstopgørelse.
praksis er i overensstemmelse hermed, jf. bemærkningerne til lovændringen til 2009-loven ...
for så vidt angår valutakursgevinst/tab bemærkes, at efter kursgevinstloven er såvel valuta-
kurstab på fordringer som gevinst på gæld som udgangspunkt skattepligtig, jf. lovens §§ 3 og
6. efter loven gennemføres der en samlet opgørelse af gevinst/tab, dvs. efter et nettoprincip.
det er endvidere et bærende princip i kursgevinstloven og den tidligere ligningslovs § 8 d,
som var gældende på tidspunktet for kulbrinteskattelovens indførelse i 1982, at der er tale om
en symmetrisk beskatning af gevinst og tab på samme fordring.
                                              - 93 -
det sagsøgende selskab fratrækker ved indkomstopgørelsen valutakurstabene på alle fordrin-
ger, men undlader samtidig at indtægtsføre de valutagevinster, der opnås på gæld, der vedrø-
rer samme indvindingsvirksomhed.
hvis kursen f.eks. på usd falder, indebærer dette, at en valutakursgevinst på det koncernin-
terne lån holdes ude af kulbrinteindkomstopgørelsen, og selvom et valutakurstab på valuta-
fordringerne i samme valuta fradrages. stiger kursen på usd derimod, vil den omvendte situ-
ation foreligge. sagsøgeren vil efter det af selskabet valgte opgørelsesprincip konstatere et
valutakurstab på den koncerninterne gæld, som sagsøgeren fradrager, og en valutakursgevinst
på andre fordringer, som sagsøgeren holder ude af kulbrinteindkomstopgørelsen. den første
situation forelå i 2006, og den anden situation forelå i 2005.
herved opnår det sagsøgende selskab en dobbelt fordel i form af et maksimalt fradrag for
kurstab og en maksimal valutakursgevinst, der holdes ude fra den særlige kulbrinteindkomst.
når det sagsøgende selskab vælger alene at fradrage valutakurstab på fordringer og gæld uden
hensyn til kursgevinstlovens bærende princip om symmetri, indebærer en sådan fortolkning
én i såvel det enkelte år som set over flere år vilkårlig opgørelse af de fradragsberettigede ud-
gifter i strid med kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, og uden støtte i motiverne eller praksis.
det følger heraf, at der ligesom med renteindtægter/-udgifter må anlægges et nettoprincip ved
opgørelse af valutakurstab/gevinst.
at finansieringsindtægter i praksis har været medregnet til den særlige kulbrinteindkomst ef-
ter et nettoprincip, fremgår af bemærkningerne til 2009-loven. det anføres her, at den sær-
skilte kulbrinteskat siden lovens ikrafttræden i 1982 har indbragt et provenu på i alt ca. kr.
560 mio., hvoraf kr. 475 mio. i 1985 med baggrund i store valutakursgevinster. der henvises
videre til højesterets dom af 18. december 1992 (tfs 1993, nr. 7 h), der vedrørte behandling
af nogle lån ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten i en filial af et amerikansk selskab. høje-
steret hjemviste her i overensstemmelse med selskabets subsidiære påstande ansættelsen til
fornyet behandling på det grundlag, at filialen havde fradragsret for renter og valutakurstab og
pligt til at indtægtsføre valutakursgevinst vedrørende lånet. endelig peges der på, at det er
forudsat ved beregning af den overskudsandel, som parterne i eneretsbevillingen i henhold til
                                               - 94 -
nordsø-aftalen fra 2003 skal betale, at positive finansieringsindtægter medregnes ved ind-
komstopgørelsen efter kulbrinteskatteloven.
det af sagsøgeren anførte om, at likviderne er ”opsparet” med henblik på betaling af skatter
og afgifter, kan ikke føre til et andet resultat.
for så vidt angår det af sagsøgeren fremhævede om beskrivelsen af retstilstanden i redegørel-
sen fra 1992 og i rapporten fra 2001 bemærkes, at udvalgenes beskrivelse af retstilstanden er
præget af væsentlige forbehold og ikke specifikt tager stilling til sagsøgers situation.
…”
landsrettens begrundelse og resultat
med vedtagelsen af kulbrinteskatteloven i 1982 indførtes et særligt system for beskatning af
indtægterne ved kulbrinteindvinding, idet der skal foretages en særskilt opgørelse af indtæg-
terne, og hvor alene udgifter forbundet hermed kan fradrages, jf. herved lovens § 4, stk. 1 og 4
– det såkaldte ”ring-fence”. indtægter, der ikke er omfattet af § 4, stk. 1, beskattes med per-
sonlig indkomstskat, dødsboskat eller selskabsskat, jf. herved § 1, jf. § 2. af § 12, stk. 1, og §
20 b, stk. 1, fremgår, at den skattepligtige ansættes særskilt til kulbrinteskat af indtægter som
nævnt i § 4, stk. 1 og 2. renteindtægter og kursgevinster er ikke nævnt i kulbrinteskattelovens
§ 4, stk. 1 og 2, således som denne var affattet for indkomstårene 2002-2006.
i bemærkningerne til kulbrinteskattelovens § 4 (lovforslag nr. 38 af 20. januar 1982) er anført,
at i bestemmelsen ”…afgrænses den indtægt, der omfattes af de særlige regler om indkomst-
opgørelsen i kapitel 2…”, og endvidere, at ”…indtægten skal efter de almindeligt gældende
principper medregnes ved indkomstopgørelsen med den opnåede salgspris…”. i samme lov-
forslags bemærkninger til § 12 fremgår, at beregningsgrundlaget for kulbrinteskatten udgør
summen af de positive indkomster for det enkelte felt efter fradrag af betalte selskabsskatter
og afholdte efterforskningsudgifter. af bemærkningerne til lov nr. 1216 af 27. december 2003
(lovforslag nr. 62 af 5. november 2003) om ændring af kulbrinteskatteloven fremgår af be-
mærkningerne til den nye § 20 b, at ”det foreslås, at de skattepligtige indtægter afgrænses på
samme måde, som det er tilfældet ved beregning af selskabsskat og kulbrinteskat efter de
gældende regler…”
                                                - 95 -
der er herefter ikke holdepunkter for på baggrund af lovens forarbejder at anse renteindtægter
og kursgevinster for omfattet af den dagældende lovs § 4, stk. 1 og 2.
i kraft af etableringen af denne særlige beskatningsordning for beskatning af indtægter ved
kulbrinteindvinding og på baggrund af, at beskatning af renteindtægter og kursgevinster efter
§§ 12, stk. 1, og 20 b, stk. 1, jf. § 4, ikke har støtte i lovens ordlyd eller forarbejder, må der
kræves klare holdepunkter for at det almindelige skatteretlige grundprincip om symmetri gæl-
der på dette område, således at renteindtægter og kursgevinster er omfattet af ”ring-fence”
indkomsten i lovens dagældende § 4, stk. 1.
det var opfattelsen i arbejdsgruppen vedrørende kulbrintebeskatning i 1992, at kulbrintebe-
skatningsloven i det store og hele fungerede hensigtsmæssigt i administrativ henseende. det
blev dog samtidig af arbejdsgruppen, der i det væsentligste var sammensat af embedsmænd
fra skatteministeriet, tilkendegivet, at der var behov for præcisering af lovteksten. arbejds-
gruppen fremhævede i den forbindelse, at den snævre formulering af kulbrinteskattelovens §
4 havde bevirket, at der på den ene side var fradragsret for alle udgifter vedrørende kulbrinte-
aktiviteten, mens der på den anden side efter gruppens opfattelse ikke var hjemmel til at be-
skatte eksempelvis renteindtægter og kursgevinster, idet lovens § 4 var udtømmende. ar-
bejdsgruppen fandt, at det generelle skattemæssige princip om sammenhæng mellem indtæg-
ter og udgifter var fraveget, idet indtægten beskattedes uden for ”ring-fence”, og udgifterne
blev fradraget inden for ”ring-fence”. arbejdsgruppen anbefalede på den baggrund en udvi-
delse af kulbrinteskattelovens § 4. en sådan lovændring fandt ikke sted før i 2009.
arbejdsgruppens synspunkt om manglende hjemmel blev gentaget i skatteministeriets be-
tænkning fra 2001, hvor kulbrintebeskatningsudvalget, der ligeledes i det væsentligste var
sammensat af embedsmænd fra skatteministeriet, imidlertid af andre årsager ikke anbefalede
en lovændring med henblik på udvidelse af indtægter omfattet af kulbrinteskattelovens da-
gældende § 4, stk. 1.
som følge heraf har skatteministeriet ikke godtgjort, at det almindelige skatteretlige grund-
princip om symmetri finder anvendelse uanset henvisningen i kulbrinteskattelovens § 4, stk.
                                              - 96 -
4, og § 1, stk. 2, til skattelovgivningens almindelige regler ved den særlige beskatning af kul-
brinteindtægter efter kulbrinteskattelovens dagældende § 4, stk. 1.
herefter og da det af skatteministeriet i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet resultat,
tages shells principale påstand til følge.
skatteministeriet skal betale sagsomkostninger for landsretten til shell med i alt 2.000.000 kr.
beløbet omfatter 4.000 kr. til retsafgift og herudover udgifter til advokatbistand. ved fast-
sættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der taget hensyn til sagens
værdi, principielle karakter og omfang.
                                     thi kendes for ret:
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med hen-
holdsvis 488.667.050 kr. i 2002 og 634.533.047 kr. i 2003, og at shell olie- og gasudvinding
danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med oven-
nævnte beløb.
skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at shell olie- og gasudvinding danmark b.v.’s kul-
brinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 a nedsættes med henholdsvis
306.441.845 kr. i 2004, 464.519.484 kr. i 2005 og 643.425.497 kr. i 2006, og at shell olie- og
gasudvinding danmark b.v.’s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes
med ovennævnte beløb.
i sagsomkostninger for landsretten skal skatteministeriet betale 2.000.000 kr. til shell olie-
og gasudvinding b.v.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.