text:
mhn
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 4. juni 2015.
b-7-15
s a/s u/konkurs
(advokat niels e. valdal)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s a/s. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 2. januar
2012 af x med en selskabskapital på 500.000 kr., der blev indbetalt ved indskud af bestående
virksomhed til kurs 100. x har ifølge samme rapport siden den 2. januar 2012 og frem til den
17. februar 2014 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ejendoms-
service og dermed beslægtede opgaver efter ledelsens skøn. erhvervsstyrelsen traf den 3. fe-
                                                         -2-
bruar 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet. konkursbegæring fra en lønmodta-
ger mod selskabet var blevet modtaget i skifteretten den 22. januar 2014, og den … 2014 tog
skifteretten selskabet under konkursbehandling og udpegede samtidig advokat niels valdal
som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 5. januar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod x til følge.
fristdagen er den 22. januar 2014. den relevante periode for bedømmelse af sagen, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 1, er herefter den 22. januar 2013 til den … 2014.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 15. januar 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt med afleveringsattest for x den 26. januar 2015, hvor han samtidig
bekræftede at have modtaget rettens brev af 20. januar 2015 med bilag. brevet indeholdt en
svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har i et svarskrift modtaget den 23. februar 2015 ned-
lagt påstand om frifindelse, men ikke anmodet om mundtlig behandling, hvorfor sagen her-
efter er behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”… den nominelle indskudskapital var i alt kr. 500.000, der blev indbetalt ved apportindskud af x’s be-
       stående virksomhed. kapitaloplysninger fra erhvervsstyrelsen herunder vurderingsberetning og åb-
       ningsbalance af 2. januar 2012 fremlægges ...
       selskabets regnskabsår er 01.07 – 30.06 og den første regnskabsperiode er 02.01.2012 – 30.06.2013. der
       er ikke udfærdiget et regnskab for selskabets første regnskabsperiode. kurator har fra selskabets revisor
       carsten kvist jensen modtaget en saldobalance for selskabets første regnskabsperiode med tilhørende kon-
                                                    -3-
tospecifikationer. saldobalancen fremlægges som … endvidere har kurator modtaget 2 mapper med ho-
vedsageligt bogførte finansbilag samt en plastikpose med ”løse bilag” fra x.
af saldobalancen fremgår det, at selskabet har et tilgodehavende hos selskabsdeltagere og ledelse på kr.
113.096,91. tilgodehavendet er i saldobalancen posteret under ”passiver” som ”gæld til selskabsdeltagere
og ledelse”, men i debet. der foreligger ikke oplysninger fra den tidligere direktør angående hel eller delvis
tilbagebetaling.
der foreligger ikke bogføring for perioden fra den 01.07.2013 til afsigelsen af konkursdekretet den …
2014. x har oplyst, at selskabs virksomhed ophørte den 1. september 2013.
ved stiftelsen af selskabet blev der ikke oprettet en konto for selskabet, men kontoen tilhørende x’s person-
lige virksomhed blev videreført som konto også for selskabet. kontoudtog for perioden fra den 28.01.2013
til den 31.03.2014 fra kontoen i danske bank, kontonummer …. fremlægges … af posteringerne på kon-
toudtogene synes det at fremgå, at kontoen har været anvendt som både selskabets og x’s private konto og
at dette har betydet en ”sammenblanding” af selskabets økonomi og x’s private økonomi.
ved mødet i skifteretten oplyste x, at der var følgende aktiver i selskabet ...:
       tilgodehavende på kr. 25.000 i konkursbo
       2 sneryddere
       en ældre pc og 2 tablets
       hækkeklipper og håndværktøj
de anførte aktiver har foreløbig betydet en indtægt for konkursboet på kr. 15.250 inkl. moms. endvidere
er der betalt ristorno til konkursboet fra codan forsikring på kr. 1.657,00. det forventes ikke, at konkurs-
boet kan tilføres yderligere midler.
der er anmeldt krav i konkursboet for i alt kr. 321.571,72, heraf har skat anmeldt et samlet § 97 krav
på kr. 291.601. gældbogen fremlægges som … og skat´s anmeldelse fremlægges …
udskrift af selskabets skattekonto fremlægges som … skat har oplyst, at de 4 foreløbige fastsættelser af
moms den 10. oktober 2013 skyldes manglende indberetning af moms for 3 og 4 kvartal 2012 samt 1 og 2
kvartal 2013, da der ikke er indberettet moms for disse perioder. endvidere oplyser skat, at der er indbe-
rettet moms for 1 og 2 kvartal 2012. momsen for 1 kvartal 2012 blev, i følge skat, foreløbigt fastsat i
                                                        -4-
     maj 2012 og blev efterfølgende indberettet og betalt den 13. august 2012. momsen for 2 kvartal 2012 er,
     ifølge skat, indberettet den 1. august 2012 men ses ikke indbetalt.
     der foreligger ikke oplysninger om, selskabet har indberettet a-skat.
     på baggrund af ovenstående oplysninger fra skat sammenholdt med kontoudtoget fra skattekontoen, ses
     der ikke indbetalt hverken moms, a-skat efter den 10.04.2012. i henhold til saldobalancen fremlagt som
     … udgør den skyldige moms kr. 138.687 og den skyldige a-skat, de am-bidrag og skyldig atp i alt kr.
     109.035,00.
     i henhold til mail fra skat af den 26. februar 2014, der udgør et svar på, hvilke biler der har været regi-
     streret med selskabet som ejer og/eller bruger, har selskabet været registreret som ejer af en chevrolet
     astro ext og en ford, f 250 lariat 3. mailen fra skat fremlægges …
     i selskabets åbningsbalance … er der under aktiver anført 3 biler til en værdi på i alt kr. 400.000. der er
     tale om en chevrolet tahoe 4x4 årgang 2001, en chevrolet tahoe 4x4 årgang 2005 og en ford ranger
     pick up årgang 1999. disse biler ses ikke omregistreret, således at de i forbindelse med stiftelsen blev regi-
     streret som tilhørende selskabet. der foreligger ikke oplysninger om, hvorledes det forholder sig med bi-
     lerne, og x opfordres (1) til at redegøre herfor.
     chevrolet astro ext og ford, f 250 lariat 3 er, i følge x, overdraget til selskab1 som betaling for repa-
     ration af ford, f 250 lariat 3 i hvilken forbindelse selskab1 også overtog en gæld til firma1 på kr.
     122.761. bilen blev, ifølge firma1, købt for kr. 253.255 den 22. april 2013. kurator har ikke modtaget op-
     lysninger om bilernes stand og antal kørte kilometer m.v. på overdragelsestidspunktet…”
sagsøgte har i sit svarskrift blandt andet anført:
     ”… der en del punkter jeg nok må sige jeg er enig i, i sags opstillingen …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”… herefter gøres det, i henhold til den nedlagte påstand, gældende
                                                    -5-
at selskabet ikke har indgivet årsrapport for perioden 02.01.2012 – 30.06.2013 (selskabets første regn-
skabsår), hvilket selskabets ledelse er ansvarlig for i henhold til selskabsloven § 8. manglende indgivelse af
årsrapport kan i grove tilfælde være strafbart, jf. straffeloven § 302, stk. 1, nr. 1 og 2.
at der ikke foreligger bogføring for perioden fra den 30.06.2013 til afsigelse af konkursdekretet, og der sy-
nes at mangle mange bilag som dokumentation for posteringer i de kontospecifikationer, der ligger til
grund for den udleverede saldobalance. kurator er herefter af den opfattelse, at der foreligger overtrædelse
af bogføringsloven §§ 6-10 og § 14. dette kan i grove tilfælde være strafbart, jf. straffeloven § 302, stk. 1
nr.1 og nr. 2.,
at selskabet ikke af egen drift har indberettet a-skat og oparbejdet en a-skatterestance og restance angå-
ende am-bidrag, hvilke restancer, ifølge skat, i alt udgør kr. 61.103,
at x som direktør har ansvaret for indberetning og betaling af a-skat og am-bidrag. tilsidesættelse heraf
kan være strafbart, jf. straffeloven § 289, jf. opkrævningsloven § 17, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 2, jf. § 2, stk. 1,
at selskabet alene har indberettet moms for de to første kvartaler af 2012, og selskabet således ikke har ind-
berettet moms fra den 1. juli 2012 til afsigelsen af konkursdekretet,
at selskabet har opbygget en momsrestance i selskabets første regnskabsperiode, hvilken restance, i hen-
hold til den foreliggende saldobalance, udgør kr. 138.687. det bemærkes, at der i kontospecifikationerne er
anført ”u. bilag” ved mange posteringer. for perioden fra den 30.06.2013 og frem til afsigelse af konkurs-
dekret er momstilsvaret ikke opgjort,
at forholdene angående de manglende momsangivelser og opbyggelse af momsrestance kan være strafbare,
jf. straffelovens § 289, jf. momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1 og nr. 2, jf. § 57,
at der foreligger et ulovligt anpartshaverlån i strid med selskabsloven § 210. dette kan være strafbart, jf.
selskabsloven § 367,
at der ikke foreligger oplysninger om, at ledelsen har overholdt sine forpligtigelser i henhold til selskabslo-
ven § 119 vedrørende konstaterede kapitaltab. dette kan i grove tilfælde være strafbart, jf. straffeloven §
296, stk. 1, nr. 4 c.,
                                                          -6-
      at x ikke har overholdt sine forpligtigelser angående forsvarlig organisation af selskabets virksomhed her-
      under selskabets bogføring samt tilsidesat forpligtigelser angående formueforvaltning og sikring af kapi-
      talberedskab, jf. selskabsloven §§ 117 og 118.,
      at x har undladt at registrere alle aktiver anført i åbningsbalancen ved selskabets stiftelse som aktiver i
      selskabet. dette kan være strafbart, jf. straffeloven 283, stk. 1 nr. 3.,
      at x er ansvarlig for kreditorernes tab,
      at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse således, at x er uegnet til at deltage i ledelsen af er-
      hvervsvirksomhed…”
x har i sit svarskrift til støtte for sin frifindelsespåstand blandt andet gjort følgende gælden-
de:
      ”… jeg har som direktør gjort alt hvad jeg kunne for at få selskabet til at give overskud og dermed også
      kunne betale dets regninger. det var jeg ikke i stand til at gøre og derfor gik s a/s konkurs.
      siden dette selskab gik til lukning er jeg startet på ny. denne gang med noget helt andet og langt mere
      interessant.
      jeg er nu direktør i selskab2 der sælger klemsikring til døre til brug i børneinstitutioner. jeg har
      forhandlet mig til en franchis kontrakt med engelske firma2. selskab2 har danmark, sverige,
      norge, tyskland, østrig, schweitz, italien og belgien til at forhandle firma2 produkterne i. se mere på
      www.firma2.dk
      ydermere har selskab2 taget patent på produkt1. produkt1 er et nyt og banebrydende
      produkt til håndtags siden af døren. vi ser stor fremtid i dette produkt da der ikke findes andre produkter
      der gør som dette. se mere på www.produkt1.com
      vores erhvervs kunder i danmark pt er firma3, firma4 og firma5.
      en direktør karantæne vil betyde alt for selskab2, da jeg jo er direktør i selskabet og det er mig der har at
      gøre både med kontrakter til/med firma2 i england samt kunder i danmark, norge, italien, tyskland
      samt de andre involverede lande. jeg vil mene at jeg er kommet meget længere siden s a/s. det har bety-
      det at jeg gennem selskab2 har fået investorer, som har været med til at produkt1 er blevet en realitet.
                                                             -7-
       mine investorer har lagt mange penge i selskabet fordi de tror på mig som direktør og at jeg kan drive
       selskabet til fulde. jeg håber at i vil se positivt på dette når i skal bestemme om jeg skal tildeles direktør
       karantæne, da jeg mener at jeg grundet nuværende situation ikke opfylder det der skal til for at blive til
       delt sådan en karantæne…”
sø- og handelsretten skal udtale:
efter x’s svarskift lægger retten til grund, at han som direktør for selskabet som beskrevet af
kurator har tilsidesat såvel regnskabs- og som bogføringslovgivningen, at han har optaget et
ulovligt anpartshaver lån på ca. 113.000 kr., og at han har sammenblandet selskabets og sin
egen økonomi ved at anvende sin tidligere virksomheds bankkonto til selskabets forhold. en
del af disse forhold vedrører perioden fra den 22. januar 2013, herunder manglende regn-
skabs- og bogføring. selvom det ulovlige anpartshaverlån måtte være optaget før den 22. ja-
nuar 2013, findes det forhold, at lånet tilsyneladende ikke er tilbage betalt at medføre, at lå-
net er omfattet af den relevante periode.
retten lægger efter de foreliggende oplysninger videre til grund, at ud af det samlede an-
meldte skattekrav på ca. 285.000 kr. er de ca. 234.000 kr. oparbejdet i perioden fra den 22. ja-
nuar 2013. x findes derfor ved sin groft uforsvarlige adfærd i selskabet at have påført kredi-
torerne, ikke mindst skat, et ikke ubetydelige tab.
x har til støtte for sin frifindelsespåstand anført, at han er startet på ny i et andet selskabs re-
gi, at investorerne tror på ham, og at han forventer, at han kan drive selskabet ”til fulde”. af
betænkning nr. 1525/2011 om konkurskarantæne side 140 fremgår det blandt andet:
       ”… at pålæg af konkurskarantæne efter omstændighederne kan undlades, hvis det
       groft uforsvarlige forhold må anses for mindre alvorligt og det samtidigt vil have sær-
       ligt alvorlige konsekvenser for den pågældendes erhvervsmuligheder at blive pålagt
       konkurskarantæne…”
i forhold til x’s anbringender finder retten, henset til at den manglende regnskabs- og bogfø-
ring og forsatte oparbejdelse af gæld i selskabet stod på over en længere periode, og at x har
optaget et ulovligt anpartshaverlån i selskabet, ikke at kunne tillægge det forhold, at x me-
                                                -8-
ner at kunne drive et andet selskab ”til fulde” en sådan betydelig over for hans ellers groft
uforsvarlige forretningsførelse, at konkurskarantæne kan undlades. det bemærkedes i denne
forbindelse, at x heller ikke er fremkommet med dokumentation vedrørende driften af det
selskab, som han efter egne oplysninger nu er direktør for.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
h007901k - kts
                                  udskrift
                                       af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                 ____________
den 27. april 2006 blev af retten i sagen
h-79/03
finansieringsselskabet af 1.10.1996 aps
(advokat anders ditlev christiansen)
   mod
active consulting v/jimmi pedersen
(advokat eivind einersen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører opgørelse af et leasingforhold.
finansieringsselskabet af 1.10.1996 aps (finansieringsselskabet) har nedlagt
påstand om at active consulting v/jimmi pedersen skal betale 134.760,50 kr. til
finansieringsselskabet med tillæg af principalt 2% rente pr. påbegyndt måned,
subsidiært procesrente, fra sagens anlæg den 24. juli 2003.
active consulting v/jimmi pedersen (jimmi pedersen) har nedlagt påstand om
frifindelse.
                                         - 2 -
sagsfremstilling
sagen drejer sig om opgørelsen af det økonomiske mellemværende efter en lea-
singaftale hvorved finansieringsselskabet finansierede jimmi pedersens leasing
af en række computere og edb-udstyr til brug for hans start af en internetcafé i
sverige i efteråret 2002. computerne blev leveret af firmaet xitema.
robert onsberg, også kaldet bobby, var på daværende tidspunkt direktør i xite-
ma. af e-mail af 22. september 2002 fra robert onsberg til jimmi pedersen
fremgik at der var tale om levering af 9 computere med styresystemet windows
xp home edition samt yderligere diverse edb-udstyr, at prisen var aftalt til
78.457 kr., at der var aftalt en udbetaling på 22.500 kr. og at ”restgælden lea-
ses incl. renter (fradragsberettiget) i 36 måneder for kr. 2.023,20 pr. måned. alt
udstyret skal herefter købes for kr. 2.023,20.”
i en senere e-mail, ligeledes af den 22. september 2002, skrev robert onsberg
til jimmi pedersen at han kunne gå med til at udbetalingen blev ændret til
18.000 kr. ekskl. moms hvorefter den månedlige ydelse blev beregnet til
2.185,70 kr. ekskl. moms. endvidere skrev robert onsberg følgende:
”maskinerne er installeret med win 2000, installerer du selv xp (du få[r] en ræk-
ke serienumre og en kopi af vores select – cd (forhandler cd) – som du må love
ikke [at] give videre).”
i en e-mail af 6. oktober 2002 skrev robert onsberg til jimmi pedersen bl.a.
følgende: ”her er vores endelige regnestykke, jeg antager, at vi holder betalin-
gen vedrørende spillene helt uden for – vi taler om det når vi mødes.” robert
onsberg opgjorde herefter jimmi pedersens gæld for det bestilte edb-udstyr
samt yderligere bestilt edb-udstyr til 115.810 kr. inkl. moms. med fradrag af
udbetalingen på 22.500 kr. (18.000 kr. med tillæg af moms) opgjordes restgæl-
den til 93.310 kr., eller 3.479 kr. pr. måned i 36 måneder. første afdrag skulle
betales den 1. november 2002. endvidere anførte robert onsberg: ”vi sender
dig en regning og en leasingkontrakt med finansieringsselskabet.”
edb-udstyret blev leveret senere i oktober eller starten af november 2002. med
leveringen fulgte en faktura udstedt af it firmaet aps som robert onsberg lige-
ledes var direktør for. det fremgik af fakturaen at der var leveret ”netcafé kom-
plet iht. aftale - overført til fss”, pris 92.648,00 kr. med tillæg af moms, eller
115.810,00 kr. der er enighed mellem parterne om at fakturaen var en profor-
ma-faktura beregnet til eventuel forevisning for de svenske toldmyndigheder.
                                        - 3 -
det fremgår ikke klart af fakturaen om den er dateret 11. oktober 2002 eller 10.
november 2002.
af leasingaftale, dateret 4. november 2002, mellem finansieringsselskabet (ud-
lejer) og jimmi pedersen (bruger) fremgik bl.a. følgende:
”…
flytning:                  bruger forpligter sig til straks at underrette udlejer om
                           flytning af genstanden fra en adresse til en anden …
forsikring:                ved aftalens indgåelse tegner bruger en forsikring, der
                           dækker genstanden mod brand-, tyveri, vand- og ma-
                           skinskade.
aftaleperioden:            aftalen træder i kraft den 01-11-2002 og løber i 37
                           måneder.
ophør i utide:             aftalen kan opsiges med umiddelbar virkning[, s]å-
                           fremt en af parterne væsentligt misligholder sine for-
                           pligtelser ifølge aftalen.
vederlag og
erstatning:                ved aftalens ophør er udlejer berettiget til straks at
                           kræve genstanden udleveret i aftalemæssig stand.
                           bruger er forpligtet til at betale alle forfaldne, ikke-
                           erlagte månedlige ydelser med tillæg af rente, som
                           fastsætte til en månedlig rente på 2%, med tillæg af
                           eventuelle omkostninger i denne forbindelse.”
den 8. november 2002 bad jimmi pedersen sin svenske bankforbindelse om at
overføre 3.300 sek. som betalingsmodtager var anført finansieringsselskabet.
det var endvidere anført at betalingen vedrørte ”leasingaftale 4.11 2002. första
betalning enligt överenskommelse”.
den 9. november 2002 reklamerede jimmi pedersen over problemer med et
bundkort, en harddisk, et cd-rom-drev mv.
den 4. februar 2003 rykkede robert onsberg jimmi pedersen for betaling af lea-
singydelserne til finansieringsselskabet. han skrev bl.a. at han havde fået en
                                         - 4 -
kopi af et brev fra finansieringsselskabet hvori selskabet havde opsagt jimmi
pedersens engagement. endvidere bad han jimmi pedersen indbetale restancen
opgjort til 10.000 kr. til finansieringsselskabet inden 3 dage hvis han ville undgå
at sagen blev overgivet til fogedretten.
i en e-mail af 5. februar 2003 bad jimmi pedersen robert onsberg sende et nyt
kontonummer med henblik på betaling af leasingydelserne ”fordi det sidste gang
blev sendt på en forkert konto.”
i et brev af 7. februar 2003 til finansieringsselskabet skrev jimmi pedersen bl.a.
følgende:
”efter modtagelse af opgørelse dags dato, kan jeg ikke godtage denne opgørel-
se.
d. 01/11
- efter leasingaftalen (fik mail bekræftelse på dette d. 22 september, fra bobby
onsberg)
…
derfor vil jeg ikke betale mere før at der kommer en ny leasingaftale, med en
tilrettet pris som passer med den vare jeg har modtaget. – jeg har endnu ikke
haft det som står på leasingaftalen. og aldrig haft 9 pc’ere som har fungeret
som jeg burde have haft…”
brevet indeholdt derudover en nærmere beskrivelse af hvilke problemer der efter
jimmi pedersens opfattelse havde været med det leverede edb-udstyr i perioden
fra november 2002 til medio januar 2003.
den 25. februar 2003 mødte robert onsberg og en lars kolind op på jimmi pe-
dersens internetcafé. der er uenighed om hvad der passerede i den forbindelse.
dog er der enighed om at robert onsberg medtog 2.700 sek, og at jimmi pe-
dersen underskrev et dokument benævnt ”almindelige bestemmelser - lea-
singkontrakt” på hvilket der med håndskrift var tilføjet: ”betingelser til eksiste-
rende leasing kontrakt af 4/11/02 imellem active consulting v/jimmi pedersen…
og finansieringsselskabet af 1/10 1996 aps”
af dokumentet fremgik endvidere bl.a. følgende:
                                         - 5 -
”…
§ 5 morarenter
ejer er berettiget til at beregne morarente med 2 % pr. påbegyndt måned fra
forfaldsdatoen, ved for sen indbetaling af leasingafgiften eller ved for sen beta-
ling af øvrige beløb…
§ 17 misligholdelse
ejer er berettiget til uden varsel at ophæve leasingkontrakten, hvis bruger i væ-
sentlig grad misligholder sine forpligtelser i henhold til kontrakten, herunder:
     -   …
     -   uden ejers samtykke ... flytter det leasede uden forudgående skriftligt
         samtykke fra ejer…
§ 18 opgørelse
hvis leasingkontrakten ophæves i medfør af § 17 eller som følge af anden mis-
ligholdelse af denne kontrakt eller ved opsigelse af eller ophør i øvrigt af leasing-
forholdet, foretager ejer følgende opgørelse af, hvad der skal betales til ejer (op-
gørelsesbeløbet):
     a) forfaldne, ubetalte leasingafgifter og andre forfaldne, ubetalte beløb med
         tillæg af eventuelle morarenter og påkravsgebyrer m.v.,
     b) samtlige uforfaldne leasingafgifter med tillæg af eventuel forventet rest-
         værdi af leasinggenstanden ved leasingperiodens udløb tilbagediskonteret
         efter den finansieringsmarginal hos ejer, der anvendes på opgørelsestids-
         punktet og
     c) et frigørelsesgebyr på 10 % af summen af a) og b).
opgørelsesbeløbet med tillæg af moms og eventuelle andre afgifter skal betales
til ejer inden 7 dage efter brugers modtagelse af den nævnte opgørelse.
…
i forbindelse med ophør skal ejer søge de leasede genstande afhændet eller vur-
deret. såfremt bruger senest 7 dage efter at have modtaget ejers opgørelse har
betalt det opgjorte beløb, er bruger berettiget til at kræve det af ejer indhentede
købstilbud eller den indhentede vurdering forelagt til godkendelse og har, så-
fremt bruger ikke kan godkende købstilbuddet/vurderingen, 14 dage til selv at
fremskaffe købstilbud fra tredjemand eller forlange de leasede genstande solgt
ved offentlig auktion, idet bruger dog i sidstnævnte tilfælde skal stille sikkerhed
for og afholde omkostningerne herved. såfremt bruger ikke senest 7 dage fra
modtagelsen af opgørelsen har betalt opgørelsesbeløbet, er ejer berettiget til at
sælge de leasede genstand uden at forelægge købstilbuddet for bruger respekti-
ve berettiget til i de tilfælde, hvor vurderingen er indhentet, at disponere over de
leasede genstande på anden måde.
                                        - 6 -
beløb, der fremkommer ved salg af de leasede genstande, respektive de værdi-
er, de leasede genstande vurderes til, godtgøres bruger i det omfang, ejer fra
bruger har modtaget opgørelsesbeløbet.
i modsat fald beholder ejer beløbet/de leasede genstande og nedsætter sit krav
over for bruger tilsvarende.”
på hver side nederst af de almindelige betingelser anførte jimmi pedersen ”ac-
cepteret jimmi pedersen”.
jimmi pedersen anmeldte samme dag robert onsberg og lars kolind til svensk
politi.
den 2. marts 2003 skrev finansieringsselskabet følgende til jimmi pedersen:
”da de på trods af den pr. 25/2 d.å. indgåede aftale, ikke har betalt, eller doku-
menteret det krævede omkring flytning og forsikring, bortfalder denne aftale,
hvorved tidlige[re] pr. 15/2 fremsendt opsigelse af leasingaftalen af 4/11 2002,
imellem dem og os står ved magt.
vi vil snarest foranledige at udstyret bliver afhentet fra deres adresse, eller hvor
det måtte befinde sig i den nærmeste fremtid.
vi opgør vores krav og fremsender dette gennem advokat efter bortauktionering
af det afhentede udstyr.”
edb-udstyret blev afhentet af robert onsberg og lars kolind og endnu en person
den 21. marts 2003. jimmi pedersen anmeldte på ny robert onsberg og lars
kolind til svensk politi, og robert onsberg og lars kolind blev varetægtsfængslet
sigtet for bl.a. røveri og ulovlige trusler. sigtelserne blev senere frafaldet, og
robert onsberg blev tilkendt en erstatning på 15.000 sek.
i en telefax sendt 28. april 2003 skrev finansieringsselskabet til jimmi pedersen
at de havde modtaget et tilbud fra xitema på 25.000 kr. om køb af det tilbage-
tagne edb-udstyr. finansieringsselskabet bad jimmi pedersen oplyse om han
ønskede at gøre brug af sin forkøbsret i henhold til leasingaftalens § 18. finan-
sieringsselskabet opgjorde samtidig sit krav til i alt 134.760,50 kr., dvs. det på-
stævnte beløb.
den 3. september 2003 blev it firmaet aps begæret tvangsopløst. selskabet er
i dag under konkursbehandling.
                                        - 7 -
toldskat (nu skat) har i brev af 22. december 2003 oplyst at it firmaet aps
aldrig har været momsregistreret.
forklaringer
jimmi pedersen har forklaret at han ville starte og drive en internetcafé i sveri-
ge. han stiftede derefter firmaet active consulting sammen med tommy gane-
holdt. jimmi pedersen havde forgæves forsøgt at få edb-udstyr leveret af sven-
ske firmaer. han henvendte sig da til robert onsberg som han tidligere havde
haft forretningsforbindelse med.
jimmi pedersen vidste at han skulle lease udstyret. han var også klar over at der
måtte være nogle vilkår herfor, men han fik aldrig nogen aftale og kendte fx ikke
til bestemmelsen om meddelelse af flytning. han havde allerede flyttet udstyret
da aftalen blev præsenteret for ham den 25. februar 2003. foreholdt oplysnin-
gerne i robert onsbergs e-mail af 6. oktober 2002 forklarede jimmi pedersen at
han modtog en faktura, men ikke nogen leasingkontrakt.
jimmi pedersen vidste ikke at det var finansieringsselskabet der finansierede
udstyret. han har aldrig modtaget fakturaer fra finansieringsselskabet.
for så vidt angår betalingen af 3.300 sek den 8. november 2002, fik jimmi pe-
dersen oplysning om beløbets størrelse og modtagerens kontonummer fra ro-
bert onsberg. robert onsberg sagde imidlertid senere at pengene ikke var
kommet frem. da banken gik tilbage for at spore pengene, kom det frem at kon-
tonummeret var en privat konto og ikke en firmakonto.
jimmi pedersen har aldrig betalt udbetalingen for det var aftalt at den først skul-
le betales når der var foretaget fuld levering hvilket ”ligesom aldrig var sket”.
edb-udstyret blev leveret den 3. november 2002. jimmi pedersen skrev ikke
under på noget i den forbindelse. leveringen skete på hans privatadresse i sve-
rige. han satte pc’erne op for at teste dem og for at se om de kunne leve op til
kravene. han så at maskinerne var præinstalleret med en forkert windows-
udgave, og at windows-licensen ikke var leveret med. jimmi pedersen har ar-
bejdet med it i ca. 10 år. der var en brændt windows-cd med som ”simpelthen
ikke var lovlig”.
udstyret virkede ikke. de 9 pc’er kom aldrig til at virke samtidig. der var hele
tiden problemer med en, to eller tre maskiner. det virkede som om udstyret ikke
var nyt.
                                        - 8 -
han bestilte spil til anvendelse på pc’erne hos et dansk selskab. han gav penge-
ne for spillene til robert onsberg for at denne skulle sende dem med til sverige
sammen med leveringen af pc’erne. han modtog spillene, men blev senere kon-
taktet af sælgeren om at denne aldrig havde modtaget betaling.
sammenlagt har mindst fire hele pc’er været sendt til reparation i danmark. det
var dyrt i fragt. han klagede til robert onsberg og til finansieringsselskabet.
jimmi pedersen modtog proformafakturaen omkring 11. november 2002. hans
svenske advokat sagde imidlertid at han ikke måtte betale leasingydelserne fordi
it firmaet ikke var momsregistreret. det ville være en overtrædelse af skatte-
reglerne hvis han gjorde det. skattemyndighederne sagde det samme. han bad
derefter robert onsberg om en ny faktura, men den kom aldrig.
robert onsberg dukkede op i internetcaféen 25. februar 2003 sammen med lars
kolind. det var om aftenen. de ville have penge. lars kolind holdt ham fast, og
de tog 2.700 sek fra hans tegnebog. de tvang ham endvidere til at skrive under
på leasingkontraktens almindelige bestemmelser idet de truede med at hans mor
ellers ville komme meget galt af sted. det var første gang han hørte om finan-
sieringsselskabet, og første gang han så leasingkontrakten som han også skrev
under. han fik ikke udleveret nogen kopi og fik ikke lov til at drøfte aftalen med
advokat.
det leasede udstyr har været forsikret, og jimmi pedersen har også givet skrift-
lig meddelelse om flytningen.
jimmi pedersen betalte herefter fortsat ikke leasingydelserne idet han fulgte sin
advokats råd. den 21. marts 2003 mødte robert onsberg, lars kolind og endnu
en person op på internetcaféen. de startede med at vippe folk ud af caféen. de
sagde at de ville have penge, men jimmi pedersen havde ingen penge og bad
om at få en ny faktura. lars kolind slog ham i maven og i hovedet. det lykkedes
ham at undslippe, mens de pillede udstyret ned. han kontaktede politiet hvilket
andre også havde gjort. robert onsberg og lars kolind blev derefter varetægts-
fængslet i sverige. jimmi pedersen gik til lægen, han havde fået skrammer som
følge af den behandling der var overgået ham.
robert onsberg har forklaret at han i efteråret 2002 var direktør i såvel xitema
som i it firmaet. det var to selvstændige firmaer. it firmaet var ikke momsre-
gistreret, men det var xitema. det var xitema der solgte edb-udstyret til jimmi
pedersen. robert onsberg har og havde intet med finansieringsselskabet at gø-
                                        - 9 -
re, hverken som ejer, ansat eller andet. der var ingen sammenhæng mellem
firmaerne selv om de havde samme adresse. det var finansieringsselskabet der
ejede ejendommen hvoraf en del var udlejet til xitema og it firmaet.
det var fra starten meningen at handlen skulle finansieres. jimmi pedersen ville
gerne købe udstyret, men havde ingen penge. robert onsberg stod for kontak-
ten til finansieringsselskabet. xitemas sædvanlig samarbejdspartnere, dan fi-
nans og ge capital, havde begge afslået at finansiere handlen.
det er ikke rigtigt at jimmi pedersen først fik leasingkontrakten den 25. februar
2003. den 7. eller 8. oktober 2002 blev den endelige leasingkontrakt sendt til
jimmi pedersen. den 11. oktober 2002 blev vognmanden sendt op til sverige
med den tilrettede kontrakt og edb-udstyret. robert onsberg bad om at få kon-
trakten tilbage i underskrevet stand, men det skete ikke. jimmi pedersen bestilte
senere en række spil som også skulle leveres i sverige, og denne gang fik
vognmanden kontrakten med retur i underskrevet stand. det var i slutningen af
oktober eller starten af november.
robert onsberg har kendskab til jimmi pedersens hardware-problemer. bortset
fra problemer med et cd-drev og nogle grafikkort skyldtes problemerne ikke det
leverede edb-udstyr, men at jimmi pedersen ikke havde været særlig kompetent
til at installere spillene. jimmi pedersen havde en masse forskellige spil fra for-
skellige leverandører installeret samtidig. det er ikke altid lige let at tilpasse ma-
skinerne når man samtidig har firewall og virusbeskyttelse installeret. dette kan
blokere for at maskinerne kommer ud på nettet. robert onsberg har gjort jimmi
pedersen opmærksom herpå.
robert onsberg og xitema har solgt flere tusinde af de pågældende maskiner, så
selvfølgelig virker de. han modtog da heller ikke flere maskiner til reparation
efter årsskiftet 2002/2003. der er leveret det der skulle leveres.
proformafakturaen havde vognmanden med som tolddokumentation. xitema har
modtaget fuld afregning fra finanseringsselskabet.
det er noget pjat at der ikke er leveret lovlig windows-licens. xitema har en af-
tale med microsoft om at licenskoden dækker både windows 2000 og xp. li-
censnumrene køber xitema af microsoft. det er fuldkommen lovlige licenser der
er leveret med maskinerne.
                                       - 10 -
robert onsberg har ikke bedt jimmi pedersen indbetale leasingydelser til sin
private konto.
da jimmi pedersen ikke betalte udbetalingen eller leasingydelserne, bad finan-
sieringsselskabet robert onsberg om at hente udstyret. finansieringsselskabet
havde allerede ophævet kontrakten med jimmi pedersen. robert onsberg følte
sig på en måde ansvarlig over for finansieringsselskabet og indvilligede i at hen-
te udstyret.
da han og xitemas salgschef, lars kolind, kom derop den 25. februar 2003, op-
dagede de at jimmi pedersen var flyttet. de spurgte naboerne og fandt ud af at
han holdt til i en tilstødende by. jimmi pedersen var godt klar over hvorfor de
var kommet. han begyndte at blive ked af det. det var jo hans levebrød. han
lovede at betale og gav robert onsberg de kontanter han havde. det kom sam-
tidig frem at jimmi pedersen ikke vidste at han havde pligt til at melde flytning
og til at holde tingene forsikret. robert onsberg bad da jimmi pedersen skrive
under på de almindelige betingelser, sådan at han var helt sikker på at jimmi
pedersen havde læst dem. jimmi pedersen lovede at sende dokumentation for at
udstyret var forsikret, men det kom aldrig.
robert onsberg optrådte ikke på nogen måde truende over for jimmi pedersen.
det var en ubehagelig situation men den endte positivt. han fik en pc med hjem
til kontrol.
den 21. marts 2003 var der fortsat ikke modtaget penge fra jimmi pedersen, og
robert onsberg og lars kolind og en tekniker kørte op til sverige for at hente
udstyret. de optrådte meget professionelt, hentede udstyret og bar det ned i
bilen. han gav jimmi pedersen en liste over hvad der var taget med. jimmi pe-
dersen var ikke glad for at udstyret blev tilbagetaget, men han modsatte sig det
ikke. robert onsberg og lars kolind blev anholdt kort efter. jimmi pedersen på-
stod over for politiet at der var tale om væbnet røveri. de blev kørt til kalmar
politistation og blev varetægtsfængslet. de svenske myndigheder droppede sa-
gen senere og udbetalte erstatning. lars kolind fik også erstatning.
robert onsberg har ikke kendskab til at han skulle have fået penge af jimmi
pedersen til indkøb af spil. xitema indkøbte spillene med henblik på videresalg til
jimmi pedersen. jimmi pedersen har imidlertid ikke betalt herfor. spillene er
også taget tilbage.
                                      - 11 -
robert onsberg har ikke drevet inkassovirksomhed og er ikke autoriseret efter
inkassoloven.
tommy ganeholdt har forklaret at han sad i internetcaféen den 21. marts 2003
sammen med jimmi pedersen og et par kunder. der kom tre personer ind. jimmi
pedersen og han selv blev tilbage, men de andre forlod caféen. de to store dan-
ske fyre slæbte jimmi pedersen ind i en korridor bagved. den store høje begynd-
te at slå jimmi pedersen. tommy ganeholdt så mindst to slag. robert onsberg,
den mindre af de to, truede tommy ganeholdt på livet. han ringede bagefter til
politiet.
anton kraft har forklaret at han i 2002 var vognmand for bl.a. xitema og kørte
edb-udstyr til jimmi pedersen i sverige. det var midt i oktober 2002. han havde
også papirer med, dels en proformafaktura til toldmyndighederne, dels leasing-
kontrakt og almindelige betingelser. dokumenterne fyldte ret meget.
han glemte at få leasingkontrakten underskrevet af jimmi pedersen. for dette
inkasserede han en mindre skideballe. jimmi pedersen skulle senere have leve-
ret nogle spil og nogle plakater. han kørte derfor op til sverige igen. jimmi pe-
dersen underskrev da kontrakten, og anton kraft tog den med tilbage og afleve-
rede den til xitema.
han kan ikke huske om finansieringsselskabet havde skrevet kontrakten under,
inden jimmi pedersen skrev den under.
procedure
finansieringsselskabet har anført at det må lægges til grund at jimmi pedersen
underskrev leasingkontrakten i november måned 2002. allerede i september
2002 blev det aftalt at restgælden skulle finansieres ved leasing. i brevet af 7.
februar 2003 henviser jimmi pedersen mindst tre gange til leasingaftalen, intet-
steds nævner han at han skulle have tiltrådt den under tvang. indsigelsen herom
er først fremkommet 1½ år efter at sagen er anlagt. almindelig sund fornuft til-
siger at en sådan indsigelse ville komme frem som noget af det første. anton
kraft har under vidneansvar forklaret at jimmi pedersen skrev leasingkontrakten
under i hans overværelse, og at der ikke blev udøvet tvang i den forbindelse.
endvidere er der tale om en helt sædvanlig standardaftale. jimmi pedersen har
ikke kunnet godtgøre hvad der skulle være særligt byrdefuldt i aftalen.
                                       - 12 -
det følger af leasingkontrakten at leasinggiver, dvs. finansieringsselskabet, skal
stilles som om kontrakten var blevet gennemført. dette er helt sædvanligt og
gælder som udgangspunkt i alle leasingforhold.
jimmi pedersen har på nær tre punkter ikke fremsat indsigelser imod hoved-
punkterne i finansieringsselskabets opgørelse eller rentesatsen på 2% pr. må-
ned.
den første indsigelse vedrører opgørelsen af omkostningerne ved tilbagetagel-
sen. for at finansieringsselskabet bliver stillet som om kontrakten var blevet
gennemført skulle jimmi pedersen have betalt mere end 138.000,00 kr. der er
alene nedlagt påstand om betaling af 134.760,50 kr. allerede af den grund er
det ufornødent at beskæftige sig med tilbagetagelsesomkostningerne.
dernæst har jimmi pedersen fremsat indsigelser imod momsposten. indsigelsen
er ganske ny, den er først fremkommet få dage inden domsforhandlingen. i er-
hvervsforhold skal man reklamere straks ellers fortabes indsigelsen. momsindsi-
gelsen er derfor prækluderet. endvidere har jimmi pedersen ikke købt edb-
udstyret. han har leaset dem. momsen er derfor et mellemværende mellem fi-
nansieringsselskabet og xitema som leverandør. begge selskaber har domicil i
danmark. derfor skal der naturligvis betales moms af købesummen.
for det tredje er der rejst indsigelser med hensyn til salgsprisen for det tilbage-
tagne udstyr, 25.000 kr. finansieringsselskabet har imidlertid nøje fuldt kontrak-
tens bestemmelser i forbindelse med ophævelsen. finansieringsselskabet sendte
således købstilbuddet til jimmi pedersen. jimmi pedersen kunne have købt ud-
styret for 25.000 kr., men foretog sig intet. der var derefter ingen anledning til
at indhente en uvildig vurdering. prisen må antages at være realistisk. edb-
udstyr falder voldsomt i værdi når først det er pakket ud, og der er ikke grundlag
for at identificere finansieringsselskabet og xitema. endelig er indsigelsen først
fremkommet under nærværende sag og må anses for fortabt.
for så vidt angår mangler, har jimmi pedersen gjort gældende at der foreligger
faktiske mangler og retlige mangler. det jimmi pedersen gør gældende, må vel
være at der er tale om hævebegrundende mangler. det bestrides at der var
mangler, endsige hævebegrundende mangler. robert onsberg forklarede at ma-
skinerne ikke fungerede, fordi forskellige programmer ikke var sat ordentlig op
og ikke fungerede sammen. der var ikke mangler ved hardwaren. ud fra jimmi
pedersens detaljerede brev af 7. februar 2003 må der modsætningsvist kunne
sluttes at der ikke var nogen pc der ikke fungerede efter årsskiftet 2002/2003.
                                        - 13 -
det må derfor tilsidesættes som udokumenteret at der har foreligget faktiske
mangler.
for så vidt angår spørgsmålet om retlige mangler, er der leveret licens til xp-
systemer. robert onsberg har også forklaret hvordan systemet fungerede. der
foreligger således ikke retlige mangler ved den leverede software.
spørgsmålet om der har været udøvet vold og trusler i forbindelse med tilbage-
tagelsesforretningen, er irrelevant. sigtelserne mod robert onsberg og lars ko-
lind blev frafaldet, og der blev udbetalt erstatning. herefter må dette postulat
afvises som udokumenteret. det er ubestrideligt at jimmi pedersen har mislig-
holdt leasingkontrakten. jimmi pedersen har ikke betalt udbetalingen eller lea-
singydelserne, han har ikke holdt edb-udstyret forsikret og har ikke givet med-
delelse om flytning. jimmi pedersen har ikke dokumenteret andet. jimmi peder-
sen var således forpligtet til at tilbagelevere udstyret på tidspunktet hvor robert
onsberg og lars kolind kom for at hente det.
jimmi pedersen har anført at det leverede var mangelfuldt. jimmi pedersen re-
klamerede ved flere lejligheder, såvel over de faktiske som de retlige mangler.
han har tilbagesendt flere computere. da parterne nu er uenige herom, ville det
normale være at der blev afholdt syn og skøn.
da finansieringsselskabet har hindret jimmi pedersen i at afholde syn og skøn
ved afhentningen af edb-udstyret, må bevisbyrden for om der var mangler, på-
hvile finansieringsselskabet.
det som jimmi pedersen refererer til som leasingaftalen i brev af 7. februar 2003
er ikke den fremlagte leasingaftale, men derimod e-mailen af 22. september
2002.
hvis de almindelige betingelser var accepteret af jimmi pedersen tidligere, var
der ikke nogen grund til at jimmi pedersen skulle acceptere dem igen. robert
onsbergs forklaring om at jimmi pedersen skrev under frivilligt hænger ikke
sammen med at jimmi pedersen bagefter anmeldte robert onsberg til politiet.
hans forklaring herom må derfor lægges til grund. dette medfører at cut-off kla-
sulen i aftalen ikke kan gøres gældende over for ham, og han kan gøre indsigel-
ser gældende mod finansieringsselskabet.
finansieringsselskabet har bevisbyrden for at tilbagetagelsen er foregået korrekt.
det må lægges til grund at tilbagetagelsen ikke er sket frivilligt idet jimmi pe-
                                       - 14 -
dersen indgav politianmeldelse. finansieringsselskabet burde have gået frem via
fogedretten.
tilbagetagelsen af udstyret var en ulovlig selvtægtshandling og skete ved ud-
øvelse af vold. der er endvidere tale om en overtrædelse af inkassoloven. finan-
sieringsselskabet kan som følge heraf ikke påberåbe sig at det leverede ikke var
mangelfuldt. beslutning om at frafalde sigtelsen mod robert onsberg kan ikke
tillægges betydning, da bevisbyrden er anderledes i straffesager. finansierings-
selskabet må hæfte for robert onsbergs handlinger fordi finansieringsselskabet
rekvirerede ham til at hente udstyret.
jimmi pedersen bestrider salgsprisen for edb-udstyret på 25.000 kr. prisen er
baseret på tilbud fra xitema. en værdinedgang fra november 2002 til marts
2003 fra 115.000 kr. til 25.000 kr. er en helt urealistisk stor nedgang. endvidere
skal der ske identifikation mellem finansieringsselskabet og xitema.
jimmi pedersen bestrider endvidere at der skal opkræves moms. finansierings-
selskabet har betalt moms til xitema, men har fået momsen refunderet, idet en
dansk momsregistreret virksomhed kan trække momsen fra. en svensk registre-
ret virksomhed kan ikke trække momsen fra, og derfor er der ikke momspligt
ved leverancer fra et land til et andet, når begge parter er momsregistrerede.
jimmi pedersen var momsregistreret på tidspunkt for leveringen, men er det
ikke længere.
rettens begrundelse og resultat
efter vidnet anton krafts forklaring og det i øvrigt under sagen fremkomne finder
retten at leasingkontrakten er gyldigt indgået i begyndelsen af november måned
2002. det kan ikke lægges til grund at der skulle være udøvet tvang i forbindel-
se med indgåelsen.
jimmi pedersen har ikke godtgjort at det leverede efter årsskiftet 2002/2003 var
behæftet med faktiske eller retlige mangler af betydning som beror på leveran-
dørens forhold. der er ikke grundlag for at antage at omstændigheder omkring
tilbagetagelsen medfører at finansieringsselskabet bærer bevisbyrden for at ud-
styret ikke var behæftet med mangler.
den 28. april 2003 tilbød finansieringsselskabet jimmi pedersen at købe edb-
udstyret for 25.000 kr. jimmi pedersen reagerede imidlertid ikke herpå. tidligst
ved duplik af 7. oktober 2004 ses der at være fremsat bemærkning om at der
ikke foreligger dokumentation for værdien af udstyret. idet der først ca. 1½ år
                                          - 15 -
efter tilbuddets fremsættelse er fremkommet spørgsmål til værdiansættelsen,
findes jimmi pedersen at have fortabt sin ret til at gøre indsigelsen gældende.
indsigelsen imod at der er beregnet moms af leasingydelserne, er først frem-
kommet to dage inden domsforhandlingen. som følge af den sene fremsættelse
af indsigelsen finder retten at jimmi pedersen har fortabt sin ret til at gøre indsi-
gelsen gældende.
retten tager herefter finansieringsselskabets principale påstand til følge.
i sagsomkostninger skal jimmi pedersen betale 28.700 kr. til finansieringssel-
skabet. heraf udgør retsafgift 3.700 kr.
                                 thi kendes for ret:
active consulting v/jimmi pedersen skal betale 134.760,50 kr. til finansierings-
selskabet af 1.10.1996 aps med tillæg af 2 % rente pr. påbegyndt måned fra
sagens anlæg den 24. juli 2003.
i sagsomkostninger skal active consulting v/jimmi pedersen betale 28.700 kr. til
finansieringsselskabet af 1.10.1996 aps.
  aksel gybel                       jens feilberg                 søren rathmann
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 7. februar 2018
sag 203/2017
(2. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat jørn brandenhoff schmidt, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i kolding den 10. november 2016 og af vestre
landsrets 6. afdeling den 21. august 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul dahl jensen, henrik
waaben, jan schans christensen og kurt rasmussen.
påstande
dommen er anket af t med påstand om frifindelse, subsidiært formildelse, navnlig således at
straffen nedsættes til fængsel i 20 dage og gøres betinget med vilkår om samfundstjeneste.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse af straffen.
anbringender
t har anført navnlig, at han skal frifindes, idet han alene kom med en hypotetisk bemærkning,
da han udtalte: ”hvis det var lovligt at skyde folk f, så var du blevet skudt”. han vidste natur-
ligvis, at det ikke er lovligt at skyde folk, og derfor er hans udtalelse ikke en trussel om vold
omfattet af straffelovens § 119, stk. 1.
straffen på ubetinget fængsel i 30 dage er i alle tilfælde for streng. der var forudgående
uoverensstemmelser mellem ham og forurettede, og de to havde et modsætningsforhold. der
                                                 - 2 -
er tale om en enkeltstående udtalelse, som blev fremsat spontant og uovervejet under en tele-
fonsamtale, som forurettede tog initiativ til. den fremsatte udtalelse var endvidere uspecifik,
og efter landsrettens præmisser er det alene de konkrete omstændigheder i forbindelse med
udtalelsen, der efter en samlet vurdering indebærer, at der i udtalelsen ligger en trussel om
vold. hvis udtalelsen overhovedet er strafbar, er der tale om en trussel, der ligger i den nedre
ende af straffelovens § 119, stk. 1.
ved strafudmålingen skal der tages hensyn til, at han ikke tidligere er straffet af betydning for
sagen. han har særdeles gode personlige forhold, og han er egnet til at modtage en betinget
dom med vilkår om samfundstjeneste. der må endvidere tages hensyn til, at han var 66 år på
gerningstidspunktet, at han nu er 68 år, og at han har helbredsproblemer. på grund af hans
høje alder er anvendelse af sædvanlig straf unødvendig og skadelig, jf. straffelovens § 82, nr.
2.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at det fremgår af landsrettens bevisbedømmelse, at
de konkrete omstændigheder i forbindelse med ts udtalelse indebærer, at der i udtalelsen lig-
ger en trussel om vold omfattet af straffelovens § 119, stk. 1. det forhold, at t udtalte sig hy-
potetisk med ordene: ”hvis det var lovligt at skyde folk f, så var du blevet skudt”, ændrer ikke
på, at der er tale om en trussel, der har været egnet til at fremkalde frygt. der er derfor ikke
grundlag for at frifinde t.
ved strafudmålingen er udgangspunktet ved overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, at der
skal idømmes en ubetinget fængselsstraf. der foreligger ikke sådanne særlige omstændighe-
der, at der er grundlag for undtagelsesvis at gøre straffen betinget med vilkår om samfunds-
tjeneste. det skyldes navnlig grovheden og karakteren af den fremsatte trussel. der forelå ikke
sådanne uoverensstemmelser mellem t og forurettede, at ts handling på nogen måde kan
anses for undskyldelig. det kan ikke anses for en formildende omstændighed, at forurettede
tidligere havde været i kontakt med t i tjenstlig anledning i sager om godskørsel.
t er ikke tidligere straffet for overtrædelse af straffelovens § 119, men det bør indgå ved straf-
fastsættelsen, at han tidligere er straffet for overtrædelser af straffeloven, bl.a. med betinget
dom med vilkår om samfundstjeneste, ligesom han flere gange er dømt for strafbare forhold i
                                                - 3 -
tyskland. uanset ts alder er anvendelse af sædvanlig straf ikke unødvendig eller skadelig, jf.
straffelovens § 82, nr. 2.
supplerende sagsfremstilling
i byrettens dom er det anført, at t er straffet ved tysk dom af 13. december 2011 med dagbø-
der for afpresning. i en dansk oversættelse af dommen, der er fremlagt for højesteret, hedder
det bl.a.:
       ”efter at vidnet widder havde meddelt tiltalte, at en efterfølgende ændring af konditio-
       nerne ikke kunne accepteres, foranledigede tiltalte, at chaufføren undlod at foretage af-
       læsning af fragtgodset for at transportere det til et firma acrese-kech logistic gmbh
       ikke bekendt speditionsforma.
       han fremsendte den 26.10.2011 en fax til firma acrese-kech logistic gmbh, som var
       vedhæftet to fakturaer: en faktura med nr. 11115, i hvilken beløbet for den aftalte fragt
       630 eur var opført, og fakturaen med nr. 11116, i hvilken der for 5 ventetimer var de-
       biteret 325 eur samt yderligere aflæsnings- og leveringsomkostninger på 350 eur.
       tiltalte meddelte, at varen først ville blive leveret til modtager, når der var sket overfør-
       sel af begge fakturabeløb. han vidste, at han som følge af, at fakturaerne ikke var for-
       faldne til betaling, ikke havde krav på omgående betaling af fragtomkostningerne, og at
       han på grund af manglende kontraktligt indgået aftale ikke havde krav på afregning af
       ventepenge hhv. aflæsningsomkostninger på 675 eur.
       da firma acrese-kech logistic gmbh’s kunder havde brug for varerne omgående,
       overførte acrese-kech logistic gmbh de uberettiget opkrævede beløb til den af tiltalte
       opgivne konto for derigennem at opnå levering af varen.
       der rejses derfor tiltale mod dem
       for ved fremsættelse af trusler om alvorlige repressalier ulovligt at have tvunget et men-
       neske til en handling og derved at have påført den person, mod hvem truslerne er rettet,
       et økonomisk tab for at skaffe dem selv eller andre uberettiget vinding,
       forholdet er strafbart som
       afpresning, som omhandlet i § 253, stk. 1 og stk. 2 i den tyske straffelov.
       …
       de idømmes en bøde på 120 dagsbøder. dagsbøderne fastsættes til et beløb på 35,00
       eur. bøden beløber sig således i alt til 4.200,00 eur.”
i en personundersøgelse af 22. november 2017 hedder det i kriminalforsorgens konklusion og
begrundelse bl.a.:
       ”kriminalforsorgens konklusion:
                                                 - 4 -
      det er kriminalforsorgens vurdering, at t er egnet til at modtage en hel eller delvis be-
      tinget dom med vilkår om samfundstjeneste, såfremt t i retten erklærer sig indforstået
      hermed. det skal anbefales, at der til en sådan afgørelse fastsættes vilkår om tilsyn af
      kriminalforsorgen i prøvetiden.
      finder retten, at sagen kan afgøres med en betinget dom uden vilkår om samfundstjene-
      ste, skal det anbefales, at der alene fastsættes prøvetid.
      kriminalforsorgens begrundelse:
      det er kriminalforsorgens vurdering, at t har gode og stabile forhold samt er i beskæf-
      tigelse. ydermere har kriminalforsorgen lagt vægt på, at t grundet tidligere dom har
      udført samfundstjeneste uden videre bemærkninger, og derfor vurderes t egnet til at
      kunne udføre samfundstjeneste.”
retsgrundlag
ved lov nr. 152 af 18. februar 2015 om ændring af straffeloven og lov om fuldbyrdelse af
straf mv. (samfundstjeneste mv.) blev reglerne om samfundstjeneste ændret. under folketin-
gets behandling af lovforslaget (lovforslag nr. l 50 af 5. november 2014) besvarede justitsmi-
nisteren den 11. december 2014 spørgsmål nr. 17 fra folketingets retsudvalg. det hedder i
besvarelsen bl.a.:
      ”der lægges med lovforslaget op til, at samfundstjeneste kan anvendes over for et bredt
      felt af kriminalitetsformer, og at kriminalitetens art således tillægges mindre betydning
      ved den samlede vurdering af, om samfundstjeneste bør anvendes i den konkrete sag.
      en udvidet brug af samfundstjeneste på straffelovens område bør navnlig komme på ta-
      le ved førstegangsovertrædelser, der ikke har karakter af organiseret eller banderelateret
      kriminalitet. som anført i pkt. 1 i lovforslagets almindelige bemærkninger vil den udvi-
      dede brug af samfundstjeneste bl.a. omfatte visse sager vedrørende simpel vold.
      …
      der er derimod ikke med lovforslaget lagt op til en udvidet anvendelse af samfundstje-
      neste i forhold til i dag i sager, der er omfattet af straffelovens § 119 om vold eller trus-
      ler mod personer i offentlig tjeneste eller hverv. det samme gælder i øvrigt sager, der er
      omfattet af straffelovens § 247, stk. 2, om vold mod personer, der efter karakteren af de-
      res arbejde er særligt udsat for vold.”
højesterets begrundelse og resultat
t er fundet skyldig i overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, ved at have truet tjenestegø-
rende polititjenestemand f under en telefonsamtale, idet t er dømt for at have sagt: ”hvis det
var lovligt at skyde folk f, så var du blevet skudt” eller lignende. af byrettens præmisser
fremgår bl.a., at t havde forklaret, at han ikke havde noget godt forhold til f, og at han følte
sig forfulgt af denne. på baggrund af specialanklager …s forklaring om ts tonefald under
telefonsamtalen og fs forklaring om, at måden, det blev sagt på, var ubehagelig, fandt
                                               - 5 -
byretten, at de konkrete omstændigheder i forbindelse med udtalelsen gjorde, at der var tale
om en trussel, der er omfattet af straffelovens § 119, stk. 1. landsretten har tiltrådt, at de
konkrete omstændigheder i forbindelse med udtalelsen efter en samlet vurdering indebærer, at
der i ts udtalelse ligger en trussel om vold, der er omfattet af straffelovens § 119, stk. 1.
højesteret finder, at landsretten ikke har anvendt loven urigtigt ved under de nævnte omstæn-
digheder at henføre forholdet under straffelovens § 119, stk. 1, som en trussel om vold.
ved strafudmålingen har byretten og landsretten lagt vægt på bl.a., at t tidligere er straffet for
afpresning efter en tysk dom. den tyske dom angik et tilfælde, hvor t havde truet med, at han
ikke ville aflevere nogle varer uden først at få betaling, som han ikke havde krav på. på denne
baggrund finder højesteret, at den tyske dom ikke kan føre til en strafskærpelse i den forelig-
gende sag, og nedsætter derfor straffen til fængsel i 20 dage.
spørgsmålet er herefter, om fængselsstraffen skal være ubetinget eller gøres betinget med
vilkår om samfundstjeneste.
vold eller trussel om vold mod personer i offentlig tjeneste eller hverv i anledning af udførel-
sen af tjenesten eller hvervet (straffelovens § 119, stk. 1) straffes som udgangspunkt med ube-
tinget fængsel, jf. bl.a. højesterets dom af 29. november 2002 (ufr 2003.412).
det anførte udgangspunkt om ubetinget fængselsstraf er ikke fraveget ved lov nr. 152 af 18.
februar 2015 om ændring af reglerne om samfundstjeneste mv., jf. justitsministerens besvarel-
se af 11. december 2014 på spørgsmål nr. 17 fra folketingets retsudvalg.
det må derfor bero på en konkret vurdering af omstændighederne i den enkelte sag, om der
foreligger sådanne særlige grunde, at straffen undtagelsesvis skal gøres betinget med vilkår
om samfundstjeneste.
højesteret finder, at hverken omstændighederne ved trusselsforholdet eller det, som er oplyst
om ts personlige forhold, giver grundlag for at fravige udgangspunktet om ubetinget fængsel.
højesteret ændrer herefter landsrettens dom som bestemt nedenfor.
                                            - 6 -
                                   thi kendes for ret:
t straffes med fængsel i 20 dage.
t skal betale sagens omkostninger for byretten, mens statskassen skal betale sagens omkost-
ninger for landsret og højesteret.


text:
v0165001 - ols
                                      udskrift
                                           af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 22. juli 2004 blev af retten i sagen
v-165-02
puma ag rudolf dassler sport
(advokat mikkel lyager olsen)
  mod
føtex a/s
(advokat vagn søndergaard)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er om sagsøgte, føtex a/s, har krænket sagsøgerens, puma ag
rudolf dassler sport, varemærkerettigheder og har overtrådt markedsføringsloven
ved i foråret 2002 at have udbudt og solgt et parti af hver af de to på henholdsvis
bilag 2 og bilag 3 i nederste højre hjørne viste skomodeller. bilagene er vedhæftet
dommen.
puma har nedlagt følgende påstande:
                                          - 2 -
1. føtex tilpligtes at anerkende at salget af de i bilag 2 afbildede retrosko af mærket
   cross, udgjorde henholdsvis en krænkelse af pumas eneret i henhold til varemær-
   kelovens § 4 og en overtrædelse af bestemmelserne i markedsføringslovens §§ 1,
   2 og 5.
2. føtex tilpligtes at anerkende at salget af de på bilag 3 i nederste højre hjørne afbil-
   dede sorte fritidssko med hvid sideapplikation udgjorde henholdsvis en krænkelse
   af pumas eneret i henhold til varemærkelovens § 4 og en overtrædelse af bestem-
   melserne i markedsføringslovens §§ 1, 2 og 5.
3. føtex tilpligtes at betale puma vederlag og erstatning for de i påstand 1 og 2 nævn-
   te krænkelser, skønsmæssigt ansat til 500.000 kr., subsidiært et mindre beløb efter
   rettens skøn, med procesrente fra sagens anlæg den 17. december 2002.
føtex har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb.
sagens omstændigheder
puma har siden 1948 fremstillet og forhandlet tøj og sko til sports- og fritidsbrug.
siden 1958 har puma gjort brug af den såkaldte formstrip som har været benyttet og
fortsat benyttes på langt hovedparten af puma-skoene. den første varemærkeregistre-
ring af formstrippen fandt sted i tyskland i henhold til en ansøgning indgivet den 7.
februar 1958.
i danmark registreredes formstrippen som figurmærke for klasse 25 (sko, herunder
sports- og fritidssko) i henholdsvis 1977 og 1984. de registrerede figurmærker ser
således ud:
 - 3 -                                          - 4 -
der er, som det fremgår, ikke tale om to identiske formstrips, idet formstrippen er
mere vandret på det smalle sted på figurmærket fra 1984 end tilfældet er for figur-
mærket fra 1977. generelt gælder for pumas formstrips at de er brede forneden,
hvorefter de går opad og kurver bagud mod bagenden af skoen samtidig med, at de
bliver smallere. formstrippen ender på visse modeller nær ankelen på foden, mens
den ved andre modeller ender nærmere hælen eller går om på hælen.
der er forelagt retten et betydeligt antal eksempler på pumas anvendelse af form-
strippen. der er også demonstreret eksempler på andre skofabrikanters anvendelse af
varemærkeapplikationer, fx nikes ”swoosh”.
puma har fremlagt en række anonymiserede forlig man har indgået med udbydere af
sko i forskellige lande hvor udbyderen efter pumas opfattelse har været for tæt på
pumas rettigheder.
i foråret 2002 solgte føtex et parti af den på bilag 2 viste cross-sko i sine butikker.
puma gør gældende at denne sko er en kopi af pumas model temo som er vist på
bilag 1. som bilag 4 er vist annoncen fra føtex´ katalog for perioden 27. maj – 1.
juni 2002. i annoncen kaldes skoen en retrosko, og det anføres at farven er som på
billedet, samt at prisen er 149 kr. det anføres ikke at modellen er af mærket cross,
ligesom navnet cross, der står 3 steder på skoen, ikke kan ses på billedet; dog kan
man et enkelt sted se bogstaverne ”ro”.
i føtex´ tilbudsavis for perioden 22. april – 27. april 2002 udbød man den på bilag 3 i
nederste højre hjørne afbillede sko til 149 kr. pr. par (bilag 3-skoen).
retten har fået forevist et eksemplar af henholdsvis temo-skoen og cross-skoen.
der er ikke forevist et eksemplar af den på bilag 3 viste sko der var udsolgt da puma
ville købe den.
forklaringer
jochen lederhilger har forklaret at han er leder af pumas afdeling for intellectual
property. puma har en årlig omsætning på ca. 1,7 – 1,8 mia. euro, hvoraf 50-60 %
vedrører sko, mens resten vedrører tekstiler. pumas omsætning er stigende.
                                          - 5 -
puma har i de senere år bevæget sig fra overvejende at producere sportssko til at pro-
ducere såvel sportssko som modesko (life style-sko). puma er trendsætter, og trenden
synes at følges af de store konkurrenter adidas og nike. pumas målsætning er at
blive førende på verdensmarkedet inden for sport/lifestyle-produkter.
pumas produkter sælges i såvel sportsbutikker som i modeforretninger, men ikke alle
produkterne sælges i alle butikker. temo er et eksempel på en puma-model der kun
sælges i modeforretninger. udsalgsprisen for temo er ca. 130 euro. den produceres i
et begrænset antal eksemplarer.
puma har benyttet formstrippen siden 50’erne. den er registreret i næsten alle lande.
den anvendes med forskellige, men mindre og for varemærkets fremtræden ubetyde-
lige variationer der alle godkendes af pumas designafdeling og af vidnets afdeling.
formstrippen er det dominerende varemærke. dyrefiguren (pumaen) er væsentlig
mindre fremtrædende.
en vigtig del af pumas markedsovervågning foretages af pumas repræsentanter og
lokale forhandlere. disse kontakter vidnets afdeling når de finder at der er tale om en
mulig krænkelse, hvorefter vidnet tager stilling det videre forløb. puma har på ver-
densplan ca. 1.000 krænkelsessager om året, heraf ca. 150 alene i tyskland.
cross-skoen er af relativ dårlig kvalitet. den er formentlig produceret i fjernøsten
eller østeuropa. cross-skoen har næppe i større udstrækning påvirket pumas salg af
temo, for temo er dyr og henvender sig til et andet publikum. markedsføringen af
den billige imitation er imidlertid stærkt generende for temo-skoens omdømme som
en eksklusiv sko.
puma giver i visse tilfælde licens. der betales i så fald en licensafgift på 7-12 % af
nettosalget.
jesper skovgaard har forklaret at han er indkøbsassistent i puma danmark a/s der
er et datterselskab af det tyske puma. puma omsætter for 115 mio. kr. om året i dan-
mark. i 2001 var omsætningen 85 mio. kr., og der solgtes 91.000 par sko. i 2003
solgtes 125.000 par sko. 40% af omsætningen i danmark vedrører sko. puma er
                                          - 6 -
sammen med adidas og nike førende inden for sportsprægede modesko (life style
sko).
temo blev introduceret på markedet i efteråret 2001 til 999 kr. pr. par. den var på
det tidspunkt en af pumas dyreste modeller. puma har i dag ca. 70 modeller inden for
både mode og sport, og de sælges til priser fra 399 kr. og opefter til over 1.000 kr.
temo blev solgt i modebutikker og i magasin og tilsvarende steder, men ikke i føtex
og andre supermarkeder. den solgtes i 8-9 farvekombinationer, og der blev solgt i alt
2.000 par i 2001. den sælges ikke længere. det var en af de mindst solgte puma-sko.
de første år efter at cross-skoen kom på markedet, solgte puma kun 500 par temo-
sko om året.
vidnet indkøbte cross-skoen hos føtex i århus, da han syntes at den lignede temo
for meget. han tog billeder af den som han sendte til jochen lederhilger. der stod
ca. 40 kasser cross-sko i den pågældende føtex.
puma lider varemærkeretlig skade når føtex sælger en efterligning af en sko som
temo til 149 kr. man har fået klager fra kunder der har købt temo til 999 kr.
jesper bork har forklaret at han er produktchef inden for sko i føtex. føtex køber
sko ind hver uge. han har indkøbt cross-skoen i fjernøsten. han vil ikke oplyse pro-
ducentens navn. skoen blev valgt ud fra en kollektion i et showroom.
han var bekendt med pumas model temo da han indkøbte cross-skoen. han syntes
ikke at der var lighed mellem de to, for i så fald ville han ikke have indkøbt den. fø-
tex har en klar politik med ikke at komme for tæt på andres varemærker eller produk-
ter. han har også indkøbt bilag 3-skoen som han heller ikke synes har lighed med
pumas sko.
føtex har flere gange solgt restpartier af puma-sko.
føtex har den politik ikke at fremkomme med oplysninger om indkøb, salg, fortjene-
ste mv., men han kan dog oplyse at fortjenesten ved salg af de to modeller er langt
fra de 500.000 kr. som puma kræver i erstatning og vederlag. for så vidt angår bilag
                                          - 7 -
3-modellen var fortjenesten højst i størrelsesordenen 15-20.000 kr. det var ikke et
stort antal man solgte af de modeller sagen vedrører.
der er 70 føtex-butikker i danmark. i foråret 2002 var der godt 60 butikker. cross-
skoen blev solgt i samtlige butikker på nær 4. føtex´ tilbudsavis omdeles ikke over
hele landet, kun i de områder hvor der er en føtex-butik.
parternes procedure
puma har til støtte for sine påstande gjort gældende at man har brugt formstrippen
siden 1950´erne, og der skete registrering heraf i danmark første gang i 1977. pumas
formstrip er meget karakteristisk og er stærkt indarbejdet. puma laver mange forskel-
lige typer sko, og der bruges formstrip på dem alle. puma har en stærk position på
verdensmarkedet med en årlig omsætning på ca. 1,7 mia. euro. den stærke position
bestyrkes af det store antal plagiatsager.
puma benytter og har i mange år benyttet varemærket i overensstemmelse med regi-
streringen. selv om der på visse modeller kan være mindre forskelle på udformnin-
gen af formstrippen i forhold til det registrerede, er helhedsindtrykket altid det sam-
me. det er ikke en sløring eller svækkelse af varemærkets identitet at formstrippen
ikke er helt ens på alle modeller.
da puma er så kendt et mærke som tilfældet er, skal det tillægges en udvidet beskyt-
telse.
hertil kommer at der foreligger varelighed. mærket skal derfor i overensstemmelse
med canon-princippet (ef-domstolens dom af 29. september 1998, sag 39/97) til-
lægges en udvidet beskyttelsessfære.
formstrippen på cross-skoen er nærmest identisk med det af puma registrerede fi-
gurmærke. der er tale om samme princip med en stribe der er bred forneden og bøjer
bagud samtidig med at den bliver smallere. selv om formstrippen ender ved ankelen
på cross-skoen, er der ud fra en helhedsvurdering nærmest mærkeidentitet eller i
hvert fald en mærke-lighed der medfører risiko for forveksling. risikoen er særlig
                                          - 8 -
stor i det foreliggende tilfælde, for man genkender sportssko på figurmærket der er
anbragt på skoen.
 ligheden mellem cross-skoen og temo-modellen er så stor at der utvivlsomt er tale
om produktefterligning. det er uden betydning at der er minimale forskelle i detaljer.
det er uden betydning at der står cross bag på cross-skoen. dette navn fremgår ikke
af markedsføringsmaterialet, heller ikke af føtex´ tilbudsavis,
puma gør ikke gældende at man har eneret på bestemte farver, på syninger, på striber
eller applikationer som sådan, men ligheden mellem temo og cross-modellen er så
stor at det er hævet over enhver tvivl, også for føtex, at cross-skoen er en efterlig-
ning af temo.
for så vidt angår bilag 3-skoen, fremkommer der identitet mellem mærket på denne
sko og formstrippen, når mærket på bilag 3-skoen dækkes af buksebenene der skjuler
afvigelsen (forgreningen opad). helhedsindtrykket er at bilag 3-skoen er en puma-
sko, og dermed er der risiko for forveksling. at denne sko ikke har et navn, øger risi-
koen for forveksling hos forbrugeren.
der er væsentlig forskel på den foreliggende sag og adidas-sagen (sø- og handels-
rettens dom af 2. juli 2001 i sagen v 150/99 mellem fdb og adidas). i adidas-
dommen lagde man vægt på at adidas brugte dynamiske striber, hvor placering og
udformning af striberne varierede i betydeligt omfang. pumas formstrip har i hen-
seende til udformning og placering været i det væsentlige uændret i snart 50 år.
føtex gør gældende at det er tidens trend med striber og applikationer på sko. dette
berettiger imidlertid ikke til at man bruger et mærke der er identisk med eller i høj
grad er forveksleligt med pumas.
ved at have udbudt og solgt de to skomodeller har føtex overtrådt varemærkelovens
§ 4 og markedsføringslovens §§ 1, 2 og 5. føtex må have været i ond tro og skal der-
for betale erstatning og rimeligt vederlag efter varemærkelovens § 43 og markedsfø-
ringslovens § 13. føtex var som forklaret af jesper bork bekendt med temo-model-
len. føtex vil ikke give oplysninger om sit salg. der er ingen tvivl om at føtex har en
                                           - 9 -
stærk markedsposition i danmark med nu 70 butikker spredt over hele landet. det
må kunne lægges til grund at der er solgt mindst 100 par af hver af de to modeller i
hver forretning, hvilket giver et samlet salg på ca. 13.000 par sko. puma ville ganske
vist ikke have solgt 13.000 flere par sko hvis føtex ikke havde udbudt sine sko, men
man ville have solgt flere end tilfældet blev. hertil kommer at det er markedsforstyr-
rende at der er forbrugere der har givet 1.000 kr. for en sko, mens der går folk rundt i
en sko til 150 kr. der forveksles med den dyre sko. det skader pumas renommé. når
krænkeren ikke ønsker at komme med oplysninger om salg og fortjeneste, må det
overlades til rettens skøn, og et beløb på 500.000 kr. må anses som rimeligt og i
overensstemmelse med retspraksis.
føtex har til støtte for sin påstand gjort gældende at striberne på cross-skoen ikke er
forvekslelige med pumas formstrips. på pumas modeller er striben retlinet efter
svinget, mens dette ikke er tilfældet med cross-skoen hvor striben mere har form
som et s. cross-skoens striber er dobbelt så store i den ene ende i forhold til i den
anden, mens forholdet for så vidt angår pumas modeller er 1:5 eller 1:6.
der står ”cross” ikke mindre end 3 steder på skoen. det viser med sikkerhed at man
ikke har søgt at snylte på pumas renommé.
skoen på bilag 3 er heller ikke forvekslelig med en puma-sko. det er også en helt
anden sko end en sportssko, det er snarere en travesko.
der er stor forskel i kvaliteten på skoene, og der er ingen tvivl om at føtex´ sko ikke
er puma-sko til 1.000 kr. parret. ingen vil forveksle den elegante puma-sko med de
lidt skrabede føtex-modeller.
puma har udvidet råderummet i forhold til sine registrerede varemærker ved at lave
sko med striber der varierer i henseende til udformning og placering. herved løber
puma en risiko for at mærket svækkes eller udvandes. jo flere varianter der er, jo
større er risikoen for at andres sko kommer til at ligne pumas. gennemslagskraften
sløres ganske enkelt på den måde.
                                         - 10 -
det er tidens trend med striber. adidas-dommen har mange ligheder med den fore-
liggende sag. i adidas-dommen blev fdb frifundet da der ikke fandtes at foreligge
forvekslelighed fordi varemærkets identitet var blevet sløret.
føtex ønsker af principielle grunde ikke at oplyse om interne forretningsmæssige
forhold, men det fremsatte krav ligger helt uden for rimelighedens grænser. det
fremgår af jesper borks forklaring.
rettens afgørelse
pumas formstrip er velkendt som mærke for sportssko og sportsprægede modesko.
efter bevisførelsen lægger retten til grund at mærket anvendes på næsten alle puma-
sko med visse variationer, men mærkets integritet er ikke berørt af variationerne.
cross-skoens mærke (sideapplikation) er som det fremgår af sagens bilag 2 sammen-
holdt med bilag 1, forveksleligt med pumas formstrip. benyttelsen af cross-skoens
mærke er derfor i strid med varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2.
på grundlag af rettens besigtigelse af de fremlagte temo-sko og cross-sko kan det
fastslås at cross-skoen, også bortset fra sideapplikationen, i alt væsentligt fremtræder
med en sådan produktmæssig lighed med temo-skoen at cross-skoen må være frem-
stillet med temo-skoen for øje og som efterligning af denne. det gælder skoenes
samlede designmæssige fremtræden og enkeltheder såsom placeringen af syninger og
sålernes udformning samt sålernes forlængelser på tå, hæl og side. det gør ingen
forskel i denne vurdering at der er enkelte detaljeforskelle i syningerne såsom at
cross-skoen har enkeltsyninger et par steder hvor temo-skoen har dobbelte syninger.
markedsføringen af cross-skoen er således i strid med markedsføringslovens § 1.
retten tager derfor pumas påstand 1 til følge i det anførte omfang.
bilag 3-skoens mærke er således som det fremtræder i butikker, uforveksleligt med
pumas formstrip. det kan ikke føre til at statuere risiko for forveksling at mærket i
kraft af delvis tildækning under brug kan forveksles med formstrippen.
                                         - 11 -
der er ikke materiale i sagen der giver grund til at antage at bilag 3-skoen er en efter-
ligning af eller forveksleligt med en puma-sko.
retten tager derfor føtex´ frifindelsespåstand til følge for så vidt angår påstand 2.
retten finder det efter oplysningerne om produkterne og deres salgskanaler tilstræk-
kelig sandsynliggjort at markedsføringen af cross-skoen har medført en vis forstyr-
relse af pumas marked for temo-sko. ved fastsættelse af vederlag og erstatning for
markedsforstyrrelse må det komme føtex til skade at selskabet ikke er fremkommet
med kontrollerbare oplysninger om salgstal mv. selv om dette har været muligt. efter
antallet af føtex-butikker, rettens kendskab til forholdene ved import af beklæd-
ningsprodukter fra fjernøsten og med støtte i jesper skovborgs forklaring tager ret-
ten pumas påstand 3 til følge for så vidt angår et skønsmæssigt fastsat beløb på
300.000 kr., jf. varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 13.
                                  thi kendes for ret:
føtex a/s skal anerkende at salget af den på bilag 2 afbildede retrosko af mærket
cross udgjorde en krænkelse af varemærkelovens § 4 og markedsføringslovens § 1.
føtex a/s frifindes for den af puma ag rudolf dassler sport nedlagte påstand 2.
føtex a/s betaler inden 14 dage til puma ag rudolf dassler sport 300.000 kr. med
tillæg af procesrente fra den 17. december 2002.
inden 14 dage efter denne doms afsigelse skal føtex a/s betale 35.000 kr. i sagsom-
kostninger til puma ag rudolf dassler sport.
      allan suhrke                    jens feilberg                   uffe thustrup
 - 12 -
       bilag 1
 - 13 - - 14 -
       bilag 2
 - 15 - - 16 - - 17 -
       bilag 3
 - 18 -
       bilag 4
              - 19 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den