text:
retten i hillerød
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 31. oktober 2012 i sag nr. bs 2-1184/2011:
a
mod
skatteministeriet
nicolai eigtveds gade 28
1402 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 18. juli 2011, vedrører om sagsøger er pligtig at
betale registreringsafgift af sin bil, idet bilen er anvendt på en sådan måde, at
registreringspligten er indtrådt.
sagsøger, a, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, skatteministeriet,
tilpligtes at anerkende, at sagsøger ikke er indregistreringspligtig af
ferrari enzo, stelnr. …
sagsøgte, skatteministeriet, har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
a købte i foråret 2004 en ny ferrari enzo, stelnr.
... gennem den danske ferrari-importør. bilen blev leveret
til sagsøgeren i efteråret 2004.
købesummen på lidt over kr. 4 mio. er betalt af a til den danske
ferrari-importør.
den 6. maj 2004 ansøgte han om at få ændret branchekoden for cvr.nr. …,
der indtil da havde haft branchekoden for vvs installatører, til branchekoden
autoreparationsværksteder.
a havde første gang den 6. maj 2004 ansøgt om at få udleveret
fast prøveskilte til bil med ejer angivet som a vvs med det
ovenfor anførte cvr.nr. efter ændringen af branchekoden for cvr.nr. ansøgte han
igen den 24. maj 2004 om fast prøveskilte med angivelse af reparatør og forhandler
som branche, hvilket han fik udleveret sammen med en vejledning i
følge den fremlagte blanket.
den omhandlede bil blev indregistreret i tyskland.
a kørte bilen den 11. maj 2005 til sturup raceway, malmø for
at udleje denne og 2 andre ferrarier til en event. bilen blev påmonteret de faste
prøveskilte. der er efterfølgende udstedt faktura for udlejningen.
                                                   - 2 -
side 2/16
i forbindelse med et radioprogram i danmarks radio kaldet " det man kører er
man selv", blev den omhandlede bil kørt ind til radiohuset og retur til x-by
påmonteret de faste prøveskilte den 22. og 24. juni 2005. der blev
som led i programmet givet en køretur i bilen rundt om radiohuset.
a blev tiltalt for og ved østre landsrets dom af 26. april 2010
dømt for blandt andet overtrædelses af registreringsafgiftslovens § 27, stk. 3, jf.
stk. 1, nr. 3, jf. § 1, stk. 1, 1. pkt., ved at have taget den i sagen omhandlede bil
i brug på færdselslovens område uden at betale afgift.
det er en del af tvisten om bilen kan indregistreres i danmark og i benægtende
fald, om registreringafgiftspligten i så fald kan indtræde.
det lægges som ubestridt til grund, at bilen er bygget som en racerbil med
montering af racerbur, h-seler og racersæder.
der er som bilag h fremlagt eec certificate of conformity for den i sagen omhandlede
bil, heraf fremgår blandet andet, at bilen er typegodkendt med et
maksimalt lydniveau i kørende tilstand på 74,5 db og i tomgang på 96,0 db.
bil har været fremstillet efter domfældelsen i straffesagen til syn den 27. september
2010, hvor bilen ikke kunne godkendes og skulle til omsyn blandt andet,
fordi støjniveauet var for højt, idet det blev målt til 122 db, samt at der
manglede sikkerhedsseler foran i begge sider, uagtet at den var monteret med
h-seler. bilen måtte i følge synssedlen kun benyttes til den kørsel, der er nødvendig
i forbindelse med køretøjets reparation.
spørgsmålet om det er muligt at montere den påbudte 3-punktsele har været forelagt
ferrari, som via importøren har meddelt, at dette ikke er muligt på grund
af bilens særlige konstruktion.
sagsøger har oplyst, at der i 2006 er anskaffet en trailer, der er stor nok til at
transportere bilen, når den skal udstilles eller udlejes.
på baggrund af sigtelsen for overtrædelse af registreringsafgiftslovens § 27,
stk. 1 opkrævede skat den 28. august 2006 registreringsafgift stor 6.389.887
kr.
den beløbsmæssige opgørelse af kravet er ikke bestridt.
opkrævningen blev indbragt for landsskatteretten, som den 4. maj 2011
stadfæstede skats afgørelse. landsskatteretten har haft forelagt oplysningerne
om, at bilen ikke kan godkendes ved syn og i praksis ikke kan indregistreres
lovligt i danmark på grund af, at bilen ikke kan forsynes med de lovpligtige
sikkerhedsseler.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af a.
a har supplerende til de i straffesagen refererede forklaringer
forklaret, at han i 2001 konstaterede, at der var interesse for at prøve at køre
                                               - 3 -
side 3/16
ferrarier i forbindelse med events. han besluttede at gøre sin interesse til sin
levevej og overdrog vvs forretningen til sin nevø. hans værksted blev etableret
i 2001 i den ene ende af den bygning, hvorfra de drev vvs firmaet.
derefter blev de 2 ferrarier han ejede og vvs firmaets biler repareret på
værkstedet. frem til 2004 enten lånte han sig frem til prøveskilte eller fik løse
prøveskilte til bilerne. forretningen udviklede sig gunstigt.
i 2004 havde han 4 ferrari-biler til udlejning og racerkørsel.
da det var forsikringsmæssigt bedst at have sine egne prøveskilte, søgte han
om at få disse.
da han den 6. maj 2004 første gang gik ned og søgt om prøveskilte anførte
han vvs firmaet. han fik derfor at vide, at han skulle ændre branchekode
på cvr.nr. for at kunne få udleveret prøveskiltene. han havde ikke tidligere
tænkt over, hvilken branchekode cvr.nr. var tilknyttet. den var blot ikke blevet
ændret efter oprettelsen af nyt cvr.nr. for vvs firmaet i 2001.
samme dag ansøgte han om ændring af branchekoden for cvr.nr. og angav
reparation og forhandler. efter ændringen kunne han hente de faste prøveskilte
den 24. maj 2004.
ferrari enzo blev leveret i efteråret 2004. den var første gang ude at køre i
2005.
det var en drengedrøm at eje en ferrari, og han købte sin første ferrari i
1999. den var indregistreret. han kørte selv i den og den blev lejet ud til
bryllupskørsel og lignende. den blev i 2005 kort før kørsel til dr radiohuset
udskiftet til en helt ny f 430. det var denne bil, der var udlovet en prøvetur
i, ikke enzo´en.
han var ikke bekendt med, at der skulle foreligge en typegodkendelse af
ferrari enzo´en. han bestilte den fra ny. han krydsede af på en bestillingliste,
hvordan den skulle være. han bestilte den med racersæder, bur, og hseler,
som der skal være i en racerbil. han var fuldt ud klar over, at bilen ikke
kunne indregistreres i danmark, hvilket heller ikke var meningen, da der
var tale om en racerbil. den skulle bruges til events og som blikfang for
hans forretning.
han har ikke foretaget konstruktive ændringer på bilen, siden den blev leveret.
den larmede derfor også 122 db ved leveringen. på grund af racersædet
er det ikke muligt at orientere sig bagud. ligesom h-selen begrænser bevægeligheden
og derved muligheden for at orientere sig til siden og bagud.
på grund af bilens lave frihøjde og dimensioner, havde han ikke trailer og
kunne ikke finde en færdigbygget trailer, som kunne transportere bilen. det
fandt han først ud af, da bilen var blevet leveret. han fik i 2006 leveret en
specialbygget trailer. herefter er bilen blevet transporteret til events og racerløb.
bilen har kun kørt de 3 omtalte gange på almindelig vej og alle gangene
med de faste prøveskilte monteret.
hans forklaring i forbindelse med straffesagen er blevet misforstået. det han
har forklaret er, at de i virksomheden har haft 10-15 events om året, ikke at
enzo´en har været ude at køre på vejen 10-15 gange. ved de events har enzo
´en kun været med et par gange. de maks. 500 km. som han har forklaret,
at bilen har kørt på vejen er ved de 3 omhandlede episoder, fordelt med ca.
                                                 - 4 -
side 4/16
250 km til og fra malmø, og de 2 gange til og fra radiohuset i juni 2005 i alt
ca. 200 km.
i forbindelse med, at han ansøgte om prøveskiltene, har han oplyst, hvad de
skulle bruges til, og han har fået oplyst, at kørsel til events må sidestilles
med kørsel til dyrskue eller lignende.
bilen er forsynet med en forbrændingsmotor.
den pris, der bliver taget for leje af bilerne inkludere den efterfølgende og
altid nødvendige service og reparationer. det faktureres ikke særskilt.
parternes synspunkter
a har under sagen i påstandsdokument af 6. juni 2012 anført
følgende:
"til støtte for den nedlagte påstand gøres det overordnet set gældende, at de
3 kørsler, der er foretaget med bilen, har været af en sådan karakter, at dette
ikke kan begrunde pligt til at foretage indregistrering af den omhandlede bil.
det gøres i den forbindelse gældende, at de 3 kørsler har været af erhvervsmæssig
karakter, og at ingen af kørslerne har været af privat karakter, hvilket
østre landsret ligeledes har lag til grund.
det gøres yderligere gældende, at den omhandlede kørsel – der har været af
erhvervsmæssig karakter – har været af en så bagatelagtig karakter, at kørslen
ikke bør medføre pligt til indregistrering af bilen.
endelig gøres det gældende, at den omhandlede bil ifølge dansk ret ikke kan
synes og forsynes med nummerplader og derfor heller ikke kan indregistreres.
sagsøger har således ikke mulighed for at få udleveret nummerplader til
den omhandlede bil, selv i tilfælde af, at registreringsafgiften betales.
**********
sagsøger er tidligere racerkører, og har i mange år beskæftiget sig med ferrari-
biler. sagsøger havde før købet af den omhandlede bil i forvejen 4 andre
ferarrier, hvoraf den ene siden 1999 har været indregistreret på hvide plader,
mens de øvrige har været anvendt til brug på lukkede baner og udlejning.
i 2001 ophørte driften af sagsøgers vvs-virksomhed, der var registreret under
cvr. … driften af vvs-virksomheden blev i stedet videreført
under cvr. …, og baggrunden herfor var, at virksomheden overgik fra
en enkeltmandsvirksomhed til et interessentskab.
herefter havde sagsøger et ”tomt” cvr. nr. … sagsøger valgte i 2001
at starte ny aktivitet under dette cvr. nr. i form af et autoværksted og udlejning
af racerbiler ved navn ”racercenter”. imidlertid fik sagsøger ikke rettet
registreringen af branchekoden, hvilket først er sket efterfølgende, således at
                                                - 5 -
side 5/16
virksomheden i dag er registreret med branchekode ” ”… autoreparationsværksteder
m.v.”.
det forhold, at sagsøger ikke fik ændret branchekoden har dog ingen betydning
for den aktivitet, der er foregået under det pågældende cvr.nr.
i forbindelse med etableringen af autoværkstedet, ansatte sagsøger mekaniker
og fik udleveret et sæt faste prøveskilte.
sagsøger har i dag fortsat faste prøveskilte under dette cvr. nr. og politiet og
skatteministeriet har efter grundige undersøgelser bekræftet, at det er med
rette, at sagsøger besidder de faste prøveskilte, jf. bilag 6.
det bemærkes, at faste prøveskilte ikke kan udleveres til en konkret bil, men
at faste prøveskilte udleveres til en virksomhed. de faste prøveskilte, sagsøger
har, er således ikke udleveret med henblik på brug på en bestemt bil,
men er derimod udleveret til selve virksomheden for at denne kan anvende
prøveskiltene til de biler, der er indleveret til reparation m.v.
efter etableringen af virksomheden ”racercenter” forestod sagsøger reparation
og udlejning af ferrari biler. allerede i første år i 2001 var der en omsætning
på 128.000 kr., og omsætningen er steget siden da.
sagsøger valgte at anskaffe den omhandlede bil for at skaffe opmærksomhed
på hans virksomhed og for at opnå større indtægter fra udlejningen af
biler.
efter anskaffelses af den omhandlede ferrari steg omsætningen til 769.000
kr. i 2005, 1,1 mio. kr. i 2006 og videre til 2 mio. kr. i 2007, hvilket ligeledes
illustrerer, at der har været en forretningsmæssig velbegrundet årsag til
at anskaffe den omhandlede bil.
**********
vedrørende de 3 kørsler, herunder omfang og formål, henvises til beskrivelsen
i stævningen. det bemærkes i denne forbindelse, at det på grund af bilens
størrelse og karakter ikke er fysisk muligt at transportere denne i lukket
kasse. således er frihøjden på bilen så lav, at den ikke kan køre op på en ladbil
eller anden form for transportkøretøj, ligesom bilen er for brev til at kunne
blive transporteret i langt de fleste transportkøretøjer.
det har således slet ikke været muligt at foretage transport af bilen i transportkøretøj,
således som det ellers normalt er tilfældet.
de 3 kørsler foregik med de faste prøveskilte, der var udleveret til cvr. nr.
76520313. anvendelsen af de faste prøveskilte ligger klart indenfor de rammer,
som daværende registreringsbekendtgørelse hjemlede, idet formålet
                                                - 6 -
side 6/16
med kørslerne var kørsel til udstilling/reklame og race.
de faste prøveskilte har således alene været anvendt i overensstemmelse
med registreringsbekendtgørelsen gav mulighed for.
endelig bemærkes, at sagsøger kunne have ansøgt om løse prøveplader til de
pågældende 3 kørsler, og sagsøger ville have fået løse prøveskilte udleveret
til disse 3 kørsler, netop som følge af, at de 3 kørsler ligger indenfor de formål,
der kan udleveres løse prøveskilte til.
**********
det gøres gældende, at den omhandlede kørsel har haft en så bagatelagtig
karakter, at der ikke er grundlag for at anse sagsøger for pligtig at foretage
indregistrering af bilen.
der er således tale om en helt undtagelsesvis kørsel, der ikke er fundet sted
med lystkørsel for øje, men med henblik på varetagelse af erhvervsmæssige
formål. den omhandlede kørsel ligger indenfor de formål, der kan anvendes
faste prøveskilte til, ligesom der kan udleveres løse prøveskilte til de omhandlede
kørsler.
der henvises i den forbindelse til vestre landsrets afgørelse i u 1977.179v,
hvor en enkeltstående kørsel af en bil til maler ikke bevirkede, at ejeren var
pligtig at lade bilen indregistrere.
der henvises yderligere til fob 1989.680m.
endelig henvises til, at betaling af kr. 6.389.887 i registreringsafgift er uproportional
med de 3 kørsler, der har fundet sted, og som alle har været af erhvervsmæssig
karakter.
vedrørende spørgsmålet om muligheden for at foretage indregistrering af
bilen
det gøres gældende, at der ikke kan foretages indregistrering af den omhandlede
bil – selv i tilfælde af, at sagsøger faktisk ønskede bilen indregistreret.
således lever den konkrete bil på grund af installationen af h-seler ikke op
til de krav, der gælder for at få en bil synet og godkendt og indregistreret.
der henvises i det hele til det i stævningen anførte.
sagsøger har i processkrift a refereret til drøftelser med trafikstyrelsen og
angivet, at
                                               - 7 -
side 7/16
”der kan gives dispensation i forhold til kravet om 3-punktssele efter ansøgning,
hvis bilen ikke uden væsentlige ændringer kan få installeret en sådan,
og at en sådan h-sele i den henseende er godkendt i forhold til andre biler……”
sagsøger har netop redegjort for, at bilen er leveret med h-seler, og at der
ikke kan installeres 3-punktsseler i den omhandlede bil uden at der laves så
grundlæggende konstruktionsmæssige ændringer i bilen, at dennes chassis
ikke længere lever op til gældende regler.
eftersom der ikke er mulighed for at få installeret en 3-punktssele, kan der
ikke opnås den dispensation, sagsøgte omtaler.
det bemærkes i den forbindelse, at sagsøger selv har rettet henvendelse til
trafikstyrelsen, der vedrørende dispensationsadgangen har udtalt, at der kan
opnås dispensation til at montere 4-punktsseler, men kun såfremt man lader
den almindelige 3-punktssele sidde i bilen. det er således ikke muligt at bruge
den monterede 4-punktssele på offentlig vej, men kun på lukkede områder
til hastighedsprøver, banekørsel m.v.
når sagsøger påstår at have fået oplyst, at h-seler er godkendt i andre biler,
er det korrekt forstået på den måde, at man alene kan få en sådan dispensation,
såfremt 1) bilen er oprindeligt monteret med 3-punkt sele og 2) 3-punkt
selen skal fortsat være monteret i bilen.
sagsøgtes referat af samtalen med trafikstyrelsen i processkrift a er således
ikke gengivet på en sådan måde, at det tegner det korrekte billede af
dispensationsmuligheden…
sagsøgtes formålsrettede gengivelse af de modtagne oplysninger er således
ikke anvendelige i nærværende sag, hvilket sagsøgte formentlig er klar over,
al den stund, at der i sagsøgers bil ikke er monteret den 3-punkts sele, der er
et krav for at kunne opnå den omhandlede dispensation.
dette er formentlig også baggrunden for, at sagsøgtes forbehold om at fremkomme
med yderligere herom ikke har afstedkommet yderligere…
**********
sagsøgte har i bilag h – og i påstandsdokumentet – anført, at bilen kan indregistreres,
idet denne er eu-typegodkendt.
dette er i ganske modstrid med den synsrapport, der er fremlagt som bilag 8,
og hvoraf fremgår, at bilen først kan indregistreres, når samtlige fejl er udbedret.
en af de angivne fejl er netop, at der mangler sikkerhedsseler /3-punkts
seler) både i højre og venstre side for.
                                               - 8 -
side 8/16
det bemærkes i øvrigt vedrørende bilag h, at den omhandlede bil, der er typegodkendt,
er ferrari enzo til gadebrug, i hvilken der er installeret almindelige
3-punktseler.
sagsøgers bil er ikke den version, som er typegodkendt. sagsøgers bil er
bygget og leveret til banekørsel, hvorfor den er bygget med h-sele.
den typegodkendelse, der er fremlagt som bilag h, har således intet at gøre
med den version, som sagsøger har fået leveret sin bil i, idet sagsøger har fået
bygget sin bil med h-sele – netop fordi bilen ikke skulle bruges på gaden
men alene på bane.
som bilag 14 fremlægges bestillingsseddel på den omhandlede bil, hvoraf
fremgår, at bilen er leveret med et racer-bur installeret og med h-sele.
sagsøgers bil er således ikke identisk med den bil, der er eu-typegodkendt.
dette ses endelig af, at den bil, der er beskrevet i bilag h, er en gadeversion,
der alene laver støj svarende til maksimalt 96 db. sagsøgers bil er ikke en
gadebil, og der er derfor ikke denne dæmpning på lyden, hvorfor sagsøgers
bil larmer med 122 db (over smertegrænse), jf. bilag 8.
**********
det gøres gældende, at der er en direkte og ganske naturlig sammenhæng
mellem at betale indregistreringsafgift og så få bilen indregistreret efter betalingen.
i nærværende sag kan det lægges til grund, at sagsøger ikke kan få udleveret
nummerplader til bilen – uanset om sagsøger indbetaler registreringsafgiften
for bilen.
betydningen af østre landsrets afgørelse af 26. april 2010
det gøres gældende, at denne afgørelse ikke har betydning for afgørelsen af
nærværende sag.
straffesagen mod sagsøger startede som en momssag af en størrelse, der
gjorde, at den del af sagen, der omhandlede registreringsafgiften, ikke blev
tillagt den store betydning.
spørgsmålet om pligt til indregistrering af bilen har ikke været realitetsbehandlet
af østre landsret. således har østre landsret – og anklagemyndigheden
– ved vurderingen af sagen ukritisk lagt skattemyndighedernes afgørelse
til grund og har ved afgørelsen af sagen lagt til grund, at bilen skulle
indregistreres.
der er således ikke sket en realitetsbehandling af spørgsmålet om pligten til
                                                  - 9 -
side 9/16
indregistrering i østre landsret, og landsretten har således udelukkende
vurderet, om a rent strafferetligt skulle have det fornødne
forsæt – under den forudsætning af bilen faktisk skulle indregistreres.
da landsretten ved forsætsvurderingen har lagt skattecenterets afgørelse til
grund, har landsretten ikke taget stilling til spørgsmålet om pligten til indregistrering
da østre landsret ikke har taget reel stilling til det spørgsmål, som retten i
hillerød skal afgøre i nærværende sag, er retten i hillerød allerede af denne
grund ikke bundet af landsrettens afgørelse.
**********
det fremgår af praksis fra landsretterne, at den forudgående strafferetlige
vurdering ikke kan tillægges vægt ved den efterfølgende vurdering af, hvorvidt
der civilretligt består et skatte- eller afgiftskrav.
der kan henvises til tfs 1988.39 vestre landsret, hvor vestre landsret i
den forudgående (utrykte) straffedom frifandt skatteyder for skattesvig. efterfølgende
forsøgte skatteyder at få lagt den samme stillingtagen til grund
vedrørende bedømmelsen af skattekravet, og der blev rejst en sag ved vestre
landsret omkring det materielle skattekrav.
kammeradvokatens procedure vedrørende retskraften er gengivet i dommen,
og det fremgår heraf, at kammeradvokaten har anført, at
”... dommen i straffesagen ikke har materiel retskraft i denne sag”
vestre landsret anerkendte dette synspunkt og tillagde ikke den forudgående
straffesag materiel retskraft i den efterfølgende skattesag. som jan pedersen
opsummerer i skatte- og afgiftsstrafferet, 2. udgave p. 41;
”landsretten tilkendegav direkte, at straffesagens bevisbedømmelse
ikke kunne overføres ved den rent skatteretlige bevisbedømmelse ...”
det gøres overordnet gældende, at den forudgående straffesags bevisbedømmelse
ikke kan overføres til nærværende sag, idet præmisserne for afgørelsen
i østre landsret har været markant anderledes, end de præmisser, som
nærværende sag skal afgørelse i forhold til.
dette støttes hovedsagligt af, at østre landsret som ovenfor nævnt alene har
foretaget en bevisbedømmelse i forhold til spørgsmålet om subjektiv tilregnelse
og ikke har foretaget en skatteretlig bedømmelse af, hvorvidt der overhovedet
skal betales registreringsafgift i sagen.
**********
                                               - 10 -
side 10/16
selv i tilfælde af, at landsretten faktisk havde taget stilling til spørgsmålet
om pligt til indregistrering, så ville en eventuel afgørelse om pligt til indregistrering
være truffet på et forkert og ufyldestgørende grundlag.
som nævnt har spørgsmålet ikke været genstand for reel behandling i
landsretten, og landsretten har derfor heller ikke modtaget de faktiske oplysninger,
der er kommet frem i afgiftssagen, herunder de oplysninger, der
dokumenterer, at den omhandlede bil slet ikke lader sig indregistrere.
landsretten statuerer således, at a har haft forsæt til at ville
undgå at betale indregistreringsafgift uden at være blevet oplyst om det faktum,
at bilen slet ikke kan indregistreres.
det synes oplagt, at når man slet ikke kan betale indregistreringsafgift på
bilen, så kan man heller ikke have forsæt til at undlade at betale indregistreringsafgiften.
man kan jo ikke straffes for at undlade at gøre noget, som slet
ikke lod sig gøre i første fald…
**********
afslutningsvist bemærkes, at landsrettens forsætsvurdering efter min opfattelse
ligeledes objektivt er forkert. således fremgår det af den afsagte dom,
at beviset for forsæt skulle bestå i det faktum, at a først har
haft aktivitet i hans virksomhed fra december 2005.
denne forudsætning er klart forkert, idet a har haft aktivitet i
virksomheden siden 2001, jf. sagens bilag 2. som tidligere nævnt, kan der
fremlægges kopi af samtlige fakturaer, som til sammen udgør den omsætning,
der er angivet i bilag 2.
landsrettens forudsætning vedrørende dette punkt er således også forkert,
hvilket støtter, at retten i hillerød ikke er bundet af østre landsrets afgørelse."
skatteministeriet har i påstandsdokument af 6. juni 2012 anført følgende:
"det gøres overordnet gældende, at den i sagen omhandlede bil er registreringspligtig
i danmark, og at sagsøgeren derfor skal betale registreringsafgift i overensstemmelse
med landsskatterettens afgørelse af 4. maj 2011 (bilag 1), som
stadfæstede skats afgørelse af 5. oktober 2006 (bilag a)
vedrørende indregistreringspligt
det følger af færdselslovens § 72, stk. 1, 1. pkt. (dagældende), at
"motorkøretøj, traktor og knallert skal, inden køretøjet tages i brug, registreres
her i landet og forsynes med nummerplader, jf. dog §§ 74-76."
                                               - 11 -
side 11/16
af dagældende registreringsafgiftslovs § 1, stk. 1, fremgik, at
"der svares afgift til statskassen af motorkøretøjer, som skal registreres
efter færdselsloven, og af påhængs- og sættervogne til sådanne motorkøretøjer.
afgiften svares i forbindelse med et køretøjs første registrering,
medmindre andet følger af bestemmelserne i denne lov."
af bestemmelsens ordlyd fremgår således, at afgiften skal betales i forbindelse
med førstegangsregistreringen af et køretøj, der indføres her til landet og som
er registreringspligtigt efter færdselsloven.
vedrørende faste prøveskilte
efter den dagældende § 86 i registreringsbekendtgørelsen kunne faste prøveskilte
udleveres til fabrikanter, importører, forhandlere eller reparatører til kørsel
med registreringspligtige køretøjer eller godkendelsespligtige traktorer, der
ikke er registrerede eller godkendte.
allerede fordi bilen var indregistreret i tyskland, har sagsøgeren været uberettiget
til at anvende faste prøveskilte ved kørsel i danmark.
efter den dagældende registreringsbekendtgørelses § 90 må faste prøveskilte
alene anvendes til følgende formål:
"1) afprøvning og indstilling af nye køretøjer eller kørselsprøve i anledning
af reparation af køretøjer, men derimod ikke tilkørsel af nye eller
istandsatte køretøjer.
2) demonstration af køretøjer for forhandlere og disses personale.
3) demonstration eller prøve af køretøjer i anledning af salg. demonstrations-
og prøvekørsel må kun finde sted efter forudgående anmodning
i hvert enkelt tilfælde fra den eventuelle køber af et køretøj af den pågældende
type, medmindre køretøjet er registreringsafgiftspligtigt, og der er
betalt registreringsafgift af køretøjet som for person eller varebil, og dokumentation
herfor medbringes under kørslen.
4) afhentning eller udbringning af køretøjer i anledning af reparation eller
salg.
5) kørsel der er nødvendig i forbindelse med registrering eller godkendelse
af køretøjet.
6) overførsel af køretøjer til anden forhandler, andet udsalgs eller udstillingssted
eller lager. overførsel til et demonstrationssted, der ikke benyttes
til almindelig færdsel, hvor køretøjet præsenteres for publikum,
f.eks. en væddeløbsbane eller dyrskueplads, sidestilles med overførsel til
et udstillingssted.
                                                - 12 -
side 12/16
7) kørsel her i landet med et køretøj, der indføres af en person, der har
bopæl her i landet. sådan kørsel må kun finde sted fra grænsen eller havnen
direkte til det sted, hvor køretøjet skal registreres, eller hvor den, der
indfører køretøjet, har bopæl, forretning eller værksted.
8) optagelse af fotografier eller film af køretøjet. sådan kørsel må kun
foretages af fabrikanter eller importører af køretøjer fremstillet i udlandet
og alene for at fremstille reklamemateriale for køretøjet.
9) kortvarig kørsel i optog i forbindelse med åbning af salg af lodsedler
til velgørende eller almennyttige formål eller i forbindelse med en lokal
børnehjælpsdag, dyrskue og lignende arrangementer. sådan kørsel må
kun foretages efter tilladelse fra politiet i hvert enkelt tilfælde."
det bemærkes, at faste prøveskilte netop kun kan udleveres til fabrikanter, importører,
forhandlere eller reparatører, jf. registreringsbekendtgørelsens § 86,
og det er en brug, der ligger i naturlig forlængelse af deres virksomhed, der kan
tillades. uanset at sagsøgeren ikke havde ret til at anvende de faste prøveskilte
på bilen, da den var indregistreret i tyskland, lå anvendelsen af de faste prøveskilte
tillige uden for formål, som faste prøveskilte kan anvendes til.
det gøres herudover gældende, at sagsøgeren har fået udleveret de faste prøveskilte
ved at afgive urigtige oplysninger til motorkontoret, idet sagsøgeren hverken
var forhandler eller reparatør, da han ansøgte om de faste prøveskilte.
det fremgår af bilag 5, s. 4, at rigspolitiet fastholder, at de faste prøveplader
ikke kan anvendes til overførsel af racerbiler, jf. tillige bilag 6. det forhold, at
politiet efter omstændighederne ikke fratog sagsøgeren de faste prøveplader
skyldes ikke, at politiet fandt, at sagsøgeren kunne anvende dem til overførsel
af racerbiler ift. shows m.v., men at politiet havde fundet, at sagsøgeren på dette
tidspunkt faktisk drev autoværksted, formentlig dette samme værksted, som
sagsøgeren forklarede om i landsretten, hvor den første faktura blev udskrevet i
december 2005.
vedrørende benyttelsen af løse prøveskilte i videre omfang end tilladt efter
reglerne i registreringsbekendtgørelsens § 116 kan henvises til skm 2011.371
ø. sagen vedrørte en person, som var bosiddende i danmark, og som - ligesom
sagsøgeren i nærværende sag - havde fået indregistreret en ferrari igennem
auto motor club flensborg gmbh. sagsøgeren havde i en række tilfælde fået
udleveret løse prøveskilte af det lokale motorkontor, hvilket der ikke var
hjemmel til henset til bilens indregistrering i tyskland. byretten havde fundet,
at der forelå registreringspligt, men landsrettens flertal havde med følgende
begrundelse en anden opfattelse:
"færdselslovgivningen indeholder ikke nærmere regler om registrering i
tilfælde af, at en person benytter et i udlandet registreret køretøj til
kørsel i danmark i videre omfang end tilladt efter den dagældende
registreringsbekendtgørelses § 116. det må antages, at sådan videre
                                             - 13 -
side 13/16
kørsel som udgangspunkt vil indebære, at der skal ske registrering af
køretøjet i danmark i overensstemmelse med hovedreglen i den
dagældende registreringsbekendtgørelsens § 114. afgørelsen heraf er
imidlertid undergivet almindelige forvaltningsretlige regler, herunder
proportionalitetsprincippet.
motorkontoret udstedte fejlagtigt løse prøveskilte til a med henblik på
kørsel med ferrarien til bl.a. demonstration og reparation. efter
bevisførelsen for landsretten må det lægges til grund, at a var i god tro
med hensyn til berettigelsen af at køre med ferrarien i danmark i
overensstemmelse med de udstedte løse prøveskilte, og at kørslen faktisk
skete i overensstemmelse hermed. at myndighederne efterfølgende
konstaterede, at a ikke burde have haft udleveret løse prøveskilte til
kørslen med ferrarien, indebærer under disse omstændigheder ikke, at a
har benyttet ferrarien på en sådan måde, at den skal registreres her i
landet. ferrarien skal således ikke registreres efter færdselsloven, jf.
registreringsafgiftslovens § 1, og der skal derfor ikke svares
registreringsafgift af den."
landsretten fastslår således, at en anvendelse af et udenlandsk indregistreret
motorkøretøj i videre omfang end tilladt efter registreringsbekendtgørelsens §
116 som udgangspunkt indebærer, at der skal ske registrering af bilen i
danmark. herefter fastslår landsretten, at det forhold, at myndighederne
efterfølgende konstaterede, at sagsøgeren ikke burde have haft udleveret løse
prøveskilte til kørslen med ferrarien, ikke under disse omstændigheder
indebar, at sagsøgeren har benyttet ferrarien på en sådan måde, at den skal
registreres her i landet. der blev herved også lagt vægt på, at sagsøgeren havde
været i god tro og afgivet alle oplysninger til motorkontoret, som herefter
fejlagtigt havde udstedt løse prøveskilte.
vedrørende omfanget af brugen af bilen
nærværende sag drejer sig ikke kun om de tre kørsler, der var omfattet af
anklagen i straffesagen. tværtimod har sagsøgeren selv forklaret (bilag c, s. 8-
10), at han har anvendt bilen til 10-15 arrangementer om året, og at sagsøgeren
i den forbindelse har kørt i bilen. sagsøgeren har endvidere forklaret, at bilen
har kørt ca. 500 km på almindelig vej, jf. bilag 11, s. 3.
sagsøgerens indsigelser
det bestrides, at det skulle have nogen betydning for pligten til at lade bilen
indregistrere, at sagsøgeren skulle udleje bilen i forbindelse med kørslen den
17. maj 2005, eller at sagsøgeren skulle gøre reklame for sit firma ved kørslerne.
vedrørende sagsøgerens synspunkter om, at bilen ikke kan indregistreres, henvises
til det fremlagte bilag h, som er et bevis på, at bilen er ef-typegodkendt.
der henvises endvidere til den dagældende bekendtgørelse nr. 9830 af 9. marts
2004 om detailforskrifter for køretøjers indretning og udstyr 2004, hvoraf under
optionel harmonisering fremgår:
                                               - 14 -
side 14/16
"et køretøj og udstyr til køretøjer kan ikke nægtes godkendt under henvisning
til, at det ikke opfylder danske bestemmelser om køretøjers indretning
og udstyr, såfremt køretøjet henholdsvis udstyret er godkendt i
henhold til et ef-direktiv med modsvarende bestemmelser."
det er således ikke korrekt, at den i sagen omhandlede bil ikke kunne indregistreres
i danmark.
i øvrigt bemærkes, at registreringspligten er uafhængig af, om bilen sikkerhedsmæssigt
m.v. lever op til lovgivningens krav.
sagsøgerens betragtninger om, at registreringsafgiftsspørgsmålet "druknede" i
straffesagen i øvrigt har naturligvis intet for sig. det fremgår af østre landsrets
dom af 26. april 2011, at østre landsret har foretaget en grundig vurdering af
dette forhold, hvilket da også giver god mening i lyset af, at landsretten ændrer
byrettens flertals afgørelse på dette punkt, som tillige må antages at have været
baggrunden for anklagemyndighedens anke af byrettens dom.
østre landsret har statueret, at sagsøgeren alene på baggrund af de tre nævnte
kørsler var registreringspligtig af den i sagen omhandlede bil, og denne afgørelse
har naturligvis betydning i forhold til nærværende sag.
sagsøgte er i øvrigt helt enig med sagsøgeren i, at en frifindende straffedom har
begrænset betydning ved vurderingen af det skatteretlige forhold på grund af de
særligt strenge beviskrav, der gælder inden for strafferetten. derimod vil en
domfældelse have overordentlig stor betydning for den civile sag. i denne sag
har østre landsret fundet, at sagsøgeren (tiltalte) ud over enhver rimelig tvivl
havde forsæt til at unddrage afgift ved at anvende en registreringspligtig bil,
uden at denne var indregistreret i danmark. østre landsret har således vurderet,
at anklagemyndigheden havde løftet bevisbyrden for samtlige elementer i
lovovertrædelsen - herunder at der var pligt til at betale registreringsafgift.
det bestrides, at sagsøgeren har dokumenteret, at der foreligger en praksis for,
at der alene blev givet en bøde for ulovlig anvendelse af prøveplader, hvis kørslen
havde et meget begrænset omfang, jf. den juridiske vejledning 2011-2,
a.a.7.1.3. det bemærkes, at selv hvis sagsøgeren kunne dokumentere en sådan
praksis, ligger omfanget af og det systematiske i den indrømmede anvendelse
langt udover en sådan beskeden kørsel."
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
efter den foreliggende synsseddel og oplysningerne fra bilproducenten og
importøren må det lægges til grund uagtet den fremlagte typegodkendelse, at
den omhandlede bil ikke kan bringes i en tilstand, hvor den kan indregistreres
i danmark på grund af, at den ikke kan udstyres med de lovpligtige 3-
punktsseler.
                                               - 15 -
der indtræder registreringsafgiftspligt i medfør af registreringsafgiftslovens
§ 1, når en bil skal registreres efter den dagældende færdselslovs § 72, stk. 1
(nu lov om registrering af køretøjer § 2).
efter færdselslovens § 72 skal køretøjer inden de tages i brug på færdselslovens
område registreres her i landet og forsynes med nummerplader.
det afgørende i sagen er herefter om, bilen er taget i brug på færdselslovens
område, således at registreringspligten er indtrådt og dermed pligten til at
betale registreringsafgift. det er ikke afgørende om, bilen kan indregistreres,
hvis det må konstateres, at den de facto er taget i brug på færdselslovens
område.
det lægges til grund, at bilen er indregistreret i tyskland, hvorfor den ikke
må påsættes faste prøveskilte, som sket, eller løse prøveskilte.
ligesom sagsøger, som bosiddende i danmark, ikke som udgangspunkt må
benytte et i udlandet registreret køretøj til kørsel her i landet jf. dagældende
bekendtgørelse om benyttelse af udenlandske køretøjer i danmark § 17,
samt den dagældende færdselslovs § 76.
det lægges til grund, at bilen har kørt de anførte 3 gange på offentlig vej, og
at alle kørsler har været i erhvervsmæssigt øjemed.
det findes ikke af sagsøger sandsynliggjort, at denne i forbindelse med udleveringen
af de faste prøveskilte er blevet informeret om, at han kunne anvende
prøveskiltene som sket.
retten finder efter karakteren af de foretagne kørsler, at bilen er taget i brug
på færdelseslovens område, hvorfor pligten til at betale registreringsafgift er
indtrådt.
det forvaltningsretlige propotionalitetshensyn kan ikke føre til et andet resultat,
hvorfor sagsøgte frifindes.
vedrørende sagens omkostninger skal sagsøger godtgøre sagsøgte dennes
udgift til advokatbistand, herunder udgift til materialesamling, med 200.000
kr. der er herved lagt vægt de involverede værdier og sagens omfang.
thi kendes for ret:
sagsøgte, skatteministeriet, frifindes.
sagsøger, a, skal inden 14 dage til sagsøgte, skatteministeriet,
betale sagens omkostninger med 200.000 kr.


text:
kfb
                                       udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                       kendelse
afsagt den 12. november 2015.
b-4-15
s aps under konkurs
(advokat pernille bigaard)
mod
x
(advokat kim rosenthal hansen, beskikket)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
aps. erhvervsstyrelsen traf den 30. juni 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet.
selskabet blev taget under konkursbehandling den 11. august 2014 og advokat pernille bi-
gaard blev samtidig udpeget som kurator i konkursboet.
                                                -2-
kurator har den 8. december 2014 anmodet sø- og handelsretten om at indlede konkurska-
rantæne sag mod x. sø- og handelsretten har den 17. december 2014 taget kurators indstil-
ling til følge.
fristdagen er den 30. juni 2014.
påstande
kurator har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år, subsidiært i en
kortere periode.
x har påstået frifindelse.
oplysninger i sagen
s aps er ifølge rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 18. oktober 2012 af selskaberne sel-
skab 1 og selskab 2. ifølge registreringen drev selskabet handelsvirksomhed, herunder re-
staurationsvirksomhed. siden stiftelsen har selskabet været registreret på adresserne … (ind-
til den 7. februar 2013) og senest ….
om selskabets ledelsesmæssige forhold fremgår det af samme rapport, at x fra stiftelsen den
18. oktober 2012 og frem til den 24. marts 2014 var registreret som direktør. selskabet blev
stiftet med en selskabskapital på 80.000 kr., der er indbetalt kontant til kurs 100.
selskabet forpagtede y kro & hotel på … i … by, hvorfra selskabet tillige drev virksomhed.
af en udateret forpagtningsaftale fremgår, at x overtog forpagtningen den 1. november 2012.
om selskabets økonomiske forhold fremgår det af udskrift for selskabets bankkonto, at sel-
skab 2 den 24. oktober 2012 indbetalte 100.000 kr. den 29. oktober 2012 overførte selskabet
95.000 kr. som delvis betaling af depositum for leje af y kro & hotel.
                                                    -3-
det fremgår endvidere af en udskrift for selskabets bankkonto, at der den 4. marts 2014 er af-
regnet a-skat for februar 2014 på 5.804 kr. derudover er der i maj, september og november
2013 betalt moms på 24.724 kr. af samme udskrift fremgår det, at der i samme periode er be-
talt 578.630,92 kr. til metro cash & carry danmark aps, samt lønninger på i alt 824.288,55
kr.
af udskrifter for selskabets skattekonto fremgår det, at selskabet har afregnet a-skat og am-
bidrag på 21.749 kr. i perioden fra januar 2013 til februar 2013.
i perioden fra den 17. maj 2013 til den 14. februar 2014 rykkede skat selskabet månedligt
for manglende betaling af henholdsvis a-skat, am bidrag og moms.
den 28. februar 2014 skrev x til erhvervsstyrelsen og oplyste, at han med omgående virk-
ning fratrådte som direktør for selskabet. det fremgår blandt andet:
"denne udtrædelse ligger til grund for, at selskabet ikke har økonomiske midler til at have
fremadrettet drift. selskabet har kun haft forpagtning af x kro & hotel i yby som indtægts-
kilde, og driften har desværre udvist negativ økonomi, og som har medført, at der i dag ikk e
forefindes nogen kapital i selskabet herunder ej heller nogen former for aktiver. forpagtni n-
gen er endvidere ophørt primo år 2014."
xs udtræden som direktør blev registreret i erhvervsstyrelsen den 24. marts 2014. da der ik-
ke efterfølgende blev registreret en ny direktør, traf erhvervsstyrelsen den 30. juni 2014 be-
slutning om tvangsopløsning af selskabet.
x udleverede efter afsigelse af konkursdekretet mapper til kurator med bogføringsmateriale
for selskabet. det fremgår af kurators processkrift:
”kurator har herefter modtaget i alt ni mapper indeholdende materiale vedrørende selskabet, hvoraf alene én
mappe indeholder systematisk nummeret bogføringsmateriale for perioden den 27. december 2012 til den 20.
                                                        -4-
marts 2013. det resterende materiale består af fakturaer fra kreditorer, debitor-, løn- samt kasseoptællingsmate-
riale.”
x foranstaltede, at kurator fik adgang til e-conomic, hvor selskabets elektroniske bogfø-
ringsmateriale lå. kurator har efterfølgende gennemgået det udleverede materiale. det
fremgår i den forbindelse af kurators processkrift:
”i henhold til selskabets saldobalance med status pr. 31. december 2013 er der konstateret følgende uoverens-
stemmelser mellem selskabets bogføring og de faktiske konstaterede forhold:
                                    saldobalance pr. 31.12.2013 (dkk)             konstaterede forhold (dkk)
 skyldig a-skat og am-                                          122.553,00                            358.490,49
 bidrag
 betalt skat                                                     14.962,00                             16.144,00
 betalt moms                                                       8.563,00                            24.724,00
 metro cash & carry dan-                                        155.444,92                            578.630,92
 mark aps
 lønninger                                                      479.577,77                            824.288,55
i forhold til posten "skyldig a-skat og am-bidrag" bemærkes det, at det anmeldte beløb på kr. 358.490,49 tillige
vedrører 1. halvdel af 2014. af posten "lønninger" på kr. 824.288,55 er kr. 29.269 udbetalt i 1. kvartal 2014.”
skat har i konkursboet anmeldt krav vedrørende a-skat på 263.435,62 kr., am-bidrag på
95.054,87 kr. og moms på 50.543 kr., samt renter og gebyrer på 10.751,46 kr. af en specifikati-
on til skats anmeldelse fremgår, at af skats samlede krav, beror 353.984,95 kr. på selska-
bets angivelser til skat. kurator har oplyst, at 268.127,65 kr. af det samlede krav er opstået i
perioden fra den 30. juni 2013 og indtil fristdagen den 30. juni 2014. kurator har samlet disse
oplysninger i en grafisk oversigt:
                                               -5-
kurator har endvidere oplyst, at der samlet i konkursboet er anmeldt § 97-krav på 989.348,96
kr., hvoraf 419.784,95 kr. er gæld til skat. den øvrige kreditormasse udgør primært varede-
bitorer, forsyning m.v. derudover er anmeldt krav på 14.437,50 kr. efter konkurslovens § 95.
forklaringer
der er afgivet partsforklaring af x, som har forklaret, at han er uddannet som datafagtekni-
ker fra teknisk skole. han har arbejdet med it i 17-18 år, men har altid interesseret sig for at
skabe underholdning og lave oplevelser for andre mennesker, blandt andet som frivillig ved
forskellige arrangementer i …kommune. han har senere arbejdet et år som førstemand på z-
kroen, hvor han fik erfaring med store arrangementer.
han ville gerne have sit eget da lejligheden bød sig og han via en bekendt fandt ud af, at y
kro og hotel stod ledig. i sommeren 2012 tale de med forpagteren og fik diverse talmateria-
le. y kro og hotel havde på det tidspunkt været lukket i et års tid, men han fik indtrykket af,
at stedet havde et godt ry. hotellet var blevet brugt som håndværkerhotel i hverdagene og
han mente, at der stadig ville være et behov herfor, da der var større byggearbejder i gang i
området. de kunne se i materialet fra de tidligere forpagtere, at det var gået godt, og at der
                                                  -6-
havde været overskud. p1, som var sammen med ham om projektet i starten, stoppede alle-
rede efter en måned eller to, da kemien imellem dem ikke var så god.
inden han startede op, lagde han et driftsbudget. han fik hjælp af en ven, p2, til dette. det er
ikke blevet tilrettet undervejs, så det er udtryk for de forventninger han havde til driften.
budgettet er udarbejdet på baggrund af de tidligere forpagteres regnskab, samt hvad de selv,
havde regnet på, inden de startede op. han har haft eget firma tidligere, men har fungeret
som medarbejder og har ikke haft erfaring med at udarbejde budgetter.
faste omkostninger er i budgettet fordelt således, at indkøb og lønninger til den almindelige
restaurantdrift er under posten ”køkken/restaurant”. posten ”hotel” omfattede vask af sen-
gelinned og duge, samt aflønning som en fast omkostning. posten ”salen” var indkøb og løn
i forbindelse med særarrangementer. han kan ikke huske, om der er indregnet a-skat, am-
bidrag eller moms. han tror måske det er indregnet i lønningerne, så der her er tale om en
bruttolønudgift.
i forhold til finansieringen af selskabet, så fik selskabet en kassekredit i nykredit, som han
selv hæftede for. kassekreditten var på 50.000 kr. og blevet hævet til 75.000 kr. den var der
fra selskabet blev stiftet. efter selskabet blev stiftet betalte de depositum på 95.000 kr. til bort-
forpagterne. kroen var ikke klar til at gå i drift med det samme. han opdagede, at der var
problemer, allerede da han overtog stedet. grunden til de ikke betalte det fulde beløb ifølge
kontrakten var, at bortforpagter skulle udbedre diverse skader. når disse var udbedret, ville
de betale det resterende beløb.
de åbnede dørene for kunder den 7. november 2012. det gik over al forventning. de måtte
afvise gæster, fordi der var så mange besøgende og de lokale var glade for at stedet genåb-
nede. driften af kroen gik faktisk i starten bedre, end de havde regnet med. november/de-
cember 2012 gik godt og januar og februar 2013 bedre end forventet. i marts 2013 havde de
en lille nedgang. der kom ikke så mange gæster i restauranten, men til gengæld var der
fremgang for hotellet, hvor der stadig kom mange håndværkere og boede med halvpension.
                                                -7-
de brugte penge på maling og istandsættelse af nogle værelser, men det betød også at 2-3
værelser var lukket i nogle uger.
i april/maj måned var der fuld belægning på hotellet, men så opstod der bygningsmæssige
problemer. for eksempel kunne strømmen ikke følge med, når hotellet var fuld belagt og
han brugte mange ressourcer på at finde ud af, hvorfor strømmen røg. det kom der styr på i
løbet af foråret, men en del restaurantgæster havde oplevet at strømmen gik, så der ikke
kunne serveres mad, og det rygtedes hurtigt i lokalområdet. der skete også det, at nogle af
værelserne lugtede, fordi der var problemer med kloakkerne. fyret, der sørgede for varmt
vand, gik også. det betød, at nogle af håndværkerne fandt et andet sted at sove. efter kame-
raundersøgelse af kloakkerne måtte en vinge af hotellet med seks af de mest populære væ-
relser lukkes i en periode, fordi kloaknettet skulle udskiftes. han brugte med andre ord res-
sourcer på at ordne de ting som var galt, i stedet for at få kunder i biksen. han fik ingen
hjælp fra bortforpagterne, der ikke ville bruge penge på renovering, så han måtte lave mid-
lertidige løsninger.
i sommeren 2013 blev …vej, hvor y kro og hotel lå, gravet op, fordi der skulle laves grund-
vandssikring og desværre trak anlægsarbejderne ud længere end planlagt. dette anlægsar-
bejde betød, at deres kunder, som på grund af ys geografiske placering altid kom i bil, havde
svært ved at komme ind til dem. det var næsten umuligt at parkere ved restauranten, da
parkeringspladsen var inddraget i forbindelse med arbejdet.
der begyndte fra marts 2013 at mangle penge til driften. cashflowet var ikke altid jævnt; for
eksempel betalte virksomhederne ikke løbende for håndværkere der boede på hotellet. han
prøvede at betale udgifterne, så godt som han kunne. metro cash og carry trak selv pengene
på selskabets konto og det kørte derfor pr. automatik. grunden til han fortsat betalte til me-
tro cash og carry var, at han i modsat fald ikke ville få varer. det var således for at holde liv
i stedet og få det til at gå godt igen. han havde også i en periode en kødleverandør, han be-
talte.
                                                 -8-
han troede dog fortsat på projektet og satsede på at indtjeningen fra julefrokosterne i no-
vember og december 2013 kunne rette op på økonomien. han lavede en masse markedsfø-
ring i den forbindelse – annoncering i lokalaviser, uddeling af flyers og markedsføring på
nettet – og gjorde i det hele taget en indsats for at få meldt ud, at de tidligere problemer med
blandt andet strømmen nu var løst. de fik en del bookinger til november og december 2013,
men ikke så mange som de havde regnet med. der var nogle meget store fællesjulefrokostar-
rangementer i københavn det år og det medførte aflysninger af bookede arrangementer an-
dre steder i byen. det skete også for eksempel på z-kroen. det var på det tidspunkt, han be-
gyndte at kunne se, at det ikke blev, som han havde forventet, men han valgte at gennemføre
de julearrangementer som fortsat var booket, også af hensyn til de pågældende kunder. der
var ferielukket hen over jul og nytår. i starten af 2014 begyndte strømproblemerne igen, og
så besluttede han sig for at stoppe. i januar 2014 opsagde han personalet. han frameldte sig
som direktør i selskabet i februar.
han var opmærksom på, at der skulle ske bogføring. han havde allieret sig med p3. derud-
over hjalp p2 ham de første måneder. han købte også med det samme adgang til at bruge
onlinebogholderisystemet e-conomic. i starten prøvede han selv at være meget på i forhold
til bogføring. det var i perioden fra december 2012 til marts 2013. p3 skulle foretage bogfø-
ringen og fik bilag fra ham i princippet hver 14. dag, men i hvert fald en gang om måneden.
han satte bilagene i mapper, så det var relativt let, og i starten har han også selv nummereret
bilagene og ført dem ind i en oversigt, fordi han gerne ville have et overblik selv også. men
alle de ydre problemer i forbindelse med driften gjorde, at han hen ad vejen ikke fik bilagene
nummereret og p3 sagde også, at det ikke var nødvendigt for hendes arbejde med bogførin-
gen. materialet blev stående hos p3. han kunne se i e-conomic, at der blev foretaget bogfø-
ring og fulgte løbende med heri. sådan foregik det frem til sommeren 2013; derefter var der
ikke længere penge til at betale p3 for bogføring. det var i første omgang kun meningen at
det skulle være en pause, en udgift han skar fra. han bogførte ikke selv i e-conomic. indtæg-
ter fra salg på hotellet og arrangementerne blev bogført, fordi det kørte i websystemet tech-
hotel, der automatisk hver nat overførte data til e-conomic. det var kun indtægter, der blev
bogført, ikke udgifterne. vareleverandører blev derfor ikke bogført og udgifter fra restauran-
ten samt lønninger blev heller ikke bogført. det er dette forhold som er årsagen til uoverens-
                                                 -9-
stemmelserne mellem den udtrukne saldobalance og de andre tal kurator har henvist til. han
samlede fortsat alle bilag i mapper, og det er disse mapper han i første omgang afleverede til
kurator.
på det tidspunkt fik han muligvis ikke oplyst at der også var mapper med bilag hos p3. han
havde til hensigt at give kurator, det materiale han havde. da han modtog et brev fra kura-
tor, gik han i gang med at undersøge, hvilke materialer han havde, og han talte med p3. den
28. august 2014 sendte han en e-mail til kurator vedrørende det pågældende bogføringsma-
teriale og oplyste, at det lå i e-conomic. han forsøgte at finde login oplysninger. e-conomic
vil ikke give ham adgang, da selskabet ikke havde betalt deres fakturaer. den 7. september
2014 sendte han oplysningerne vedrørende e-conomic til kurator. han kontaktede e-
conomic og fandt ud af, at han ikke kunne få adgang, men at kurator godt kunne. han troe-
de, at kurator så havde fået de oplysninger, kurator skulle bruge. det var først da konkurs-
karantænesagen startede op at han fandt ud af at kurator ikke havde fået alt materiale.
lønninger udbetalte de selv over skats lønsystem, letløn. de første måneder hjalp p2
ham. derefter gjorde han det selv. han kan se på kontoudskriften for selskabet, at der den
29. november 2012 er udbetalt løn til en opvasker ved navn p4 og en kok ved navn p5.
grunden til at der ikke er indberettet til skat for de måneder, men i stedet foreløbige fast-
sættelser for november/december 2012, er, som han husker det, at de pågældende, fordi de
ikke var i fast arbejde da de startede, fik lønnen udbetalt aconto i november/december og at
det senere blev indberettet på januarlønnen. han kan ikke huske, hvor meget de gennemsnit-
lige lønninger var. hans medarbejdere var timelønnede, så han tog dem ind efter behov. han
kunne derved holde udgifterne nede, da han kunne gøre meget af arbejdet selv og han ar-
bejdede nærmest i døgndrift.
han vidste selvfølgelig godt at selskabet skulle betale skat og moms. han har indberettet a-
skat og mener, at det er indberettet i skats eget system, men det er rigtigt, at selskabet ikke
har betalt skatterne. han foretog frem til sommeren 2013 indberetning af moms baggrund af
p3s bogføring. efter p3 stoppede foretog han selv indberetningerne ud fra de regneark, hvor
han holdt styr på indtægter og udgifter. disse regneark sad forrest i de mapper, som han har
                                                        - 10 -
givet kurator. i marts 2013 konstaterede han, at pengene ikke kom ind, og at cash-flowet ikke
kørte, som de håbede på. han ringede til skat en enkelt gang og sagde, at selskabet ville
gøre noget ved de manglende betalinger hurtigst muligt. fra maj 2013 til februar 2014 rykke-
de skat for restancerne. når brevene kom, var det hans hensigt at prøve at betale dem. han
håbede hele tiden på at de forskellige problemer ville løse sig og at han derefter kunne betale
de skyldige beløb. han vidste godt, at det var et problem, at han ikke afregnede a-skat og
moms løbende og i de sidste måneder af 2013 gik det op for ham, at det ikke ville gå. efter
han fratrådte som direktør, har han ikke foretaget indberetninger til skat.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 1. ok-
tober 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
”det gøres overordnet gældende, at samtlige betingelser i konkurslovens § 157, jf. § 158, stk. 1, for at pålægge
sagsøgte konkurskarantæne er opfyldt.
den tidsmæssige betingelse og personkredsen
det gøres gældende, at den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk. 1, er opfyldt, og at sagsøgte er om-
fattet af bestemmelsens personkreds. sagsøgte har deltaget i ledelsen af s aps ("selskabet") senere end et år før
fristdagen den 30. juni 2014, idet sagsøgte var registreret som direktør fra selskabets stiftelse den 18. oktober
2012, indtil han udtrådte af direktionen den 28. februar 2014.
sagsøgte har under sagens forberedelse tilkendegivet, at betingelsen i konkurslovens § 157, stk. 1, vedrørende
den tidsmæssige udstrækning og personkredsen er opfyldt.
den materielle betingelse - groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres gældende, at den materielle betingelse for at pålægge sagsøgte konkurskarantæne i henhold til konkurs-
lovens § 157, stk. 1, er opfyldt, da sagsøgte har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse ved at udlade at afreg-
                                                          - 11 -
ne a-skat og am-bidrag samt moms, ved at have påført kreditorerne i konkursboet betydelige tab samt ved ikke
at have overholdt bogføringsloven. sagsøgte er på den baggrund uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
virksomhed.
manglende afregning af a-skat m.v.
det gøres gældende, at sagsøgte i sin egenskab af direktør for selskabet har driftet selskabet i perioden primo no-
vember 2012 til og med 1. kvartal 2014.
i denne driftsperiode akkumulerede selskabet betydelige restancer til skat som følge af manglende afregning af
a-skat, am-bidrag og moms. det er uomtvistet, at selskabet alene afregnede kr. 27.553 i a-skat og am-bidrag
samt kr. 24.724 i moms i selskabets levetid.
selskabet afregnede i driftsperioden betydelige beløb til dets øvrige kreditorer, herunder bl.a. kr. 578.630,92 til
metro cash & carry danmark aps og kr. 824.288,55 i lønninger.
det gøres gældende, at skat på den baggrund er efterladt med et tab, som er opgjort til kr. 419.784,95, hvoraf
kr. 65.800 udgør foreløbige fastsættelser som følge af selskabets manglende indberetninger til skat, jf. bilag 14
og bilag 20. af kravet på kr. 419.784,95 vedrører kr. 268.127,65 senere end et år før fristdagen.
det gøres gældende, at sagsøgte i sin egenskab af direktør for selskabet i væsentligt omfang har tilsidesat sine
forpligtelser med hensyn til afregning af a-skat og am-bidrag samt moms, hvilket i henhold til forarbejderne til
konkurskarantænereglerne og praksis udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kbet 2011 1525 og
sh2015.b-41-15.
moms forfalder til betaling den 1. i den måned, hvor angivelsen skal indgives, og skal indbetales senest samtidig
med angivelsesfristens udløb, jf. opkrævningslovens § 2, stk. 4. indeholdt a-skat og am-bidrag forfalder som
udgangspunkt til betaling den 1. i den første måned efter udløbet af kalendermåneden og skal indbetales senest
den 10. efter udløbet af kalendermåneden, jf. opkrævningslovens § 2, stk. 5.
det gøres gældende, at sagsøgte har overtrådt opkrævningslovens § 2, stk. 4 og 5, idet sagsøgte som direktør for
selskabet i driftsperioden ikke har sørget for rettidig betaling af moms samt indeholdt a-skat og am-bidrag.
                                                           - 12 -
videre gøres det gældende, at det anses for en skærpende omstændighed, at skat hver måned i perioden maj
2013 til februar 2014 rykkede selskabet for betaling af de løbende restancer for indeholdt a-skat og am-bidrag.
det gøres gældende, at det forhold, at sagsøgte fortsatte driften af selskabet samt betalingen af udvalgte kredito-
rer, selvom sagsøgte måtte have indset, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab for navnlig
skat, tillige udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kbet 2011 1525 og sh2015.b-17-15.
det følger af selskabslovens § 118, stk. 2, 1. led, at sagsøgte var forpligtet til at sikre, at der var tilstrækkelig li-
kviditet til at opfylde selskabets forpligtelser, efterhånden som de forfaldt. såfremt sagsøgte var af den opfattelse,
at selskabet ikke havde likviditet til at betale skat, og at fortsat drift ikke var mulig uden yderligere tab, var
sagsøgte forpligtet til at indstille driften. forholdet kan begrunde et ledelsesansvar i henhold til selskabslovens §
361, stk. 1.
det gøres gældende, at sagsøgte ikke har påset og udvist en utilstrækkelig grad af økonomistyring, og at mang-
lende økonomistyring i henhold til forarbejderne til konkurskarantænereglerne anses som groft uforsvarlig for-
retningsførelse, uanset om der er tale om manglende vilje eller evne hos ledelsen til at drive virksomheden øko-
nomisk forsvarligt, jf. kbet 2011 1525.
sagsøgte ses end ikke i det udarbejdede driftsbudget for selskabet for perioden den 1. november 2012 til den 31.
oktober 2013 at have budgetteret med afregning af a-skat og am-bidrag samt moms.
tab som følge af konkursen
det gøres gældende, at selskabets kreditorer, herunder navnlig skat, har lidt betydelige tab som følge af kon-
kursen. der er anmeldt krav for i alt kr. 989.348,96, hvoraf kr. 419.784,95 hidrører fra skat, i konkursboet ef-
ter selskabet, jf. bilag 13. det bemærkes, at konkursboet blev afsluttet uden dividende til anmeldte krav i medfør
af konkurslovens § 143 den 14. september 2015.
det gøres gældende, at det forhold, at konkursen har ført til betydelige tab for selskabets kreditorer er udtryk for,
at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kbet 2011 1525. konkurskarantænereglerne er indført
med henblik på at supplere straffelovens regler om rettighedsfrakendelse i de tilfælde, hvor den pågældende gen-
nem groft uforsvarlig forretningsførelse har påført andre tab, jf. kbet 2011 1525.
                                                         - 13 -
det gøres gældende, at sagsøgte har forbrudt sig mod konkurslovens ligedelingsprincip ved gennem betalinger til
selskabets øvrige kreditorer at have forrykket kreditormassen, uanset at dette forhold isoleret set ikke kan omstø-
des efter konkurslovens regler.
videre gøres det gældende, at særligt det forhold, at skat er efterladt med et betydeligt tab, er udtryk for groft
uforsvarlig forretningsførelse. i henhold til retspraksis indgår særligt det forhold, at der er disponeret til skade
for skat, i vurderingen af, hvorvidt der er udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. bl.a. sh2015.b-107-
15.
overtrædelse af bogføringsloven
det gøres gældende, dels at der ikke er foretaget nøjagtige registreringer af alle transaktioner i selskabet, dels at
der ikke er foretaget en løbende afstemning af selskabets beholdninger, jf. bogføringslovens § 7, stk. 1 og 3. for-
holdet er dokumenteret ved bilag 15 sammenholdt med bilag 17, hvoraf det fremgår, at der er uoverensstemmelse
mellem bogførte transaktioner, herunder bl.a. leverandørbetalinger samt lønninger, og de faktisk foretagne udbe-
talinger fra selskabets bankkonto.
videre gøres det gældende, at der foreligger en overtrædelse af bogføringslovens § 9 vedrørende dokumentations-
kravet, idet de registreringer, der udgør posterne i selskabets saldobalance, ikke er dokumenteret ved bilag, der
indeholder tilstrækkelige oplysninger til identifikation af kontrolsporet.
det gøres herefter gældende, at sagsøgte i sin egenskab af direktør for selskabet ikke har sikret, at selskabets bog-
føring er sket under iagttagelse af bogføringsloven, jf. selskabslovens § 118, stk. 1, 1. led. dette forhold udgør
groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kbet 2011 1525 og sh2015.b-107-15.
den for x beskikkede advokat har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument af 30. september 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
det tiltrædes at sagsøgte er omfattet af personkredsen anført i konkurslovens § 157 ligesom det tiltrædes at den
tidsmæssige betingelse for bestemmelsens anvendelse er opfyldt.
sagsøgtes hovedanbringender:
                                                          - 14 -
1.   det bestrides, at de materielle betingelser for at pålægge sagsøgte konkurskarantæne i henhold til konkurslo-
     vens § 157 er opfyldt, idet det overordnet bestrides, at sagsøgtes forretningsførelse har været groft uforsvar-
     lig.
overtrædelse af bogføringsloven:
2.   det gøres gældende, at sagsøgte som selskabets ledelse har truffet de fornødne og relevante foranstaltninger
     for at sikre korrekt bogføring i selskabet.
3.   det gøres gældende, at bogføringslovens bestemmelser er overholdt i hovedparten af selskabets driftsperiode.
     det bestrides i den forbindelse, at det forhold at bogføringslovens bestemmelser ikke er overholdt i perioden
     op til selskabets sammenbrud udgør groft uforsvarlig forretningsførelse.
manglende afregning af a-skat mv:
sagsøger har gjort gældende, at sagsøgte forsætligt eller groft uagtsomt har unddraget statskassen et ikke ubety-
deligt tab.
4.   det gøres herved gældende, at det forhold, at statskassen lider tab i forbindelse med en konkurs, ikke i sig
     selv giver anledning til pålæg af konkurskarantæne.
5.   det gøres gældende at sagsøgte har foretaget korrekt indberetning af a-skat og moms til skat i hele den
     periode, hvor han var ansvarlig for selskabets drift.
6.   det bestrides, at selskabets manglende afregning af skatter og afgifter i sig selv er tilstrækkeligt til at anse
     sagsøgtes forretningsførelse som groft uforsvarligt.
7.   det gøres sammenfattende gældende, at selskabets sammenbrud skyldes manglende driftsmæssige resultater
     kombineret med sagsøgtes uerfarenhed, og ikke sagsøgtes dispositioner som selskabets ledelse.
den for x beskikkede advokat gjorde under proceduren supplerende gældende:
at      konkursen skyldes ydre omstændigheder, idet der opstod uforudsete bygningsmæssi-
        ge problemer og idet vejadgangen til y kro & hotel blev begrænset betragteligt på
        grund af anlægsarbejder,
at      x er iværksætter og derfor har været optimistisk i forhold til den fortsatte drift, idet x
        ikke tidligere har drevet virksomhed. det fremhæves endvidere at x ikke tidligere er
        gået konkurs med en virksomhed.
                                                    - 15 -
sø- og handelsrettens afgørelse
det tiltrædes, at den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk. 1 er opfyldt, og at
sagsøgte er omfattet af bestemmelsens personkreds. det afgørende for sagen er således, om
sagsøgtes forretningsførelse kan karakteriseres som groft uforsvarlig. det hedder herom i
lovforslagsbemærkningerne til § 157, stk. 1:
      ”…
      konkurskarantæne bør kun anvendes i tilfælde, der både i objektiv og subjektiv henseende kan
      betegnes som grove.
      der bør ved vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, inddrages
      hensynet til iværksættere. iværksættere driver ofte flere virksomheder sideløbende og kan have
      op til flere konkurser bag sig. der er således eksempler på, at personer også uden formel ud-
      dannelse via virksomhedsdrift – og derigennem risiko for konkurs – har lært sig drift og forret-
      ningsførelse af virksomheder. det er således i nogle tilfælde først efter flere forsøg med forskel-
      lige virksomheder, at de opnår succes og skaber vækstvirksomheder. der bør således i vurde-
      ringen tages højde for, at seriøse genstartere ikke bliver begrænset af reglerne om konkurska-
      rantæne.
      i vurderingen vil navnlig indgå, om konkursen har ført til betydelige tab for fordringshaverne,
      og om konkursen må antages at skyldes, at ledelsen f.eks. har løbet uacceptable risici, eller om
      konkursen i væsentlig omfang kan henføres til ydre omstændigheder, eksempelvis den almin-
      delige konjunkturudvikling eller pludselige, væsentlige ændringer i virksomhedens indtje-
      ningsevne som følge af ny lovgivning, væsentligt ændret konkurrencesituation (f.eks. en ny
      konkurrent), væsentligt forøgede omkostninger (f.eks. stærkt stigende oliepris) eller væsentligt
      ændret afsætningssituation (f.eks. tab af en storkunde). også interne forhold hos virksomheden
      kan have medvirket til konkursen, uden at ledelsen nødvendigvis har handlet groft uforsvar-
      ligt. som eksempel kan nævnes, at virksomheden mister en eller flere centrale medarbejdere
      (f.eks. til en konkurrent eller som følge af sygdom eller død).
      som et typisk eksempel på groft uforsvarlig forretningsførelse kan i forhold til virksomhedens
      kapitalgrundlag nævnes betydelige køb på kredit eller forudbetalinger fra kunder kombineret
      med manglende bogføring i en længere periode og/eller helt utilstrækkelig økonomistyring.
      som et andet eksempel kan nævnes fortsættelse af virksomhedens drift, selv om den pågæl-
      dende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab. som et tredje ek-
      sempel kan nævnes salg af virksomhedens aktiver til underpris, eller uden at der sker en reel
      betaling af købesummen, på et tidspunkt hvor den pågældende måtte indse, at virksomheden
      var eller ved salget blev insolvent.
                                                     - 16 -
       som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har været tale om
       groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væsentligt omfang af forplig-
       telser med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse, momsangivelse og momsafregning og
       indeholdelse og afregning af a-skat. vurderingen af, om en tilsidesættelse af de nævnte pligter
       er væsentlig nok til at tale for, at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, vil bero på
       en konkret vurdering af den enkelte sags omstændigheder. det vil i den forbindelse tale for, at
       der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, hvis virksomhedens bogføring eller bogfø-
       ringsmateriale er bortkommet, og skyldneren ikke kan give en troværdig forklaring på, hvorfor
       virksomhedens regnskabsmateriale ikke umiddelbart er tilgængeligt for kurator.
       groft uforsvarlig forretningsførelse vil som udgangspunkt ikke foreligge i tilfælde, der snarere
       må anses for forretningsmæssig udygtighed. som eksempel kan nævnes, at en virksomhed lider
       et stort tab på grund af fejlkalkulering af et tilbud. reglerne om konkurskarantæne er således
       ikke møntet på den blot udygtige erhvervsdrivende, heller ikke når en person flere gange efter
       hinanden går konkurs med en virksomhed på grund af, hvad der må betegnes som forret-
       ningsmæssig udygtighed. det er således ikke hensigten, at konkurskarantæne skal anvendes,
       hvis der først og fremmest har været tale om manglende evner til at drive selvstændig er-
       hvervsvirksomhed.
       vurderingen af, om den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse ”er uegnet
       til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed”, vil navnlig bero på karakteren af den groft
       uforsvarlige forretningsførelse. der skal således være tale om, at den pågældende har udvist en
       vis grovhed i forbindelse med den uforsvarlige forretningsførelse i lighed med misbrugssituati-
       oner. endvidere kan forholdene vedrørende eventuelle tidligere konkurser indgå i vurderingen
       af, om den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i
       ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
       …”
selskabet må anses for at have haft et utilstrækkeligt kapitalgrundlag fra virksomhedens
start, og driften af y kro og hotel har ifølge det foreliggende løbende givet underskud i hele
eller i hvert fald hovedparten af driftsperioden. x har endvidere som ansvarlig ledelse i me-
get væsentligt omfang tilsidesat selskabets forpligtelse til afregning af moms og a-skat,
hvorved der er opstået en stor gæld til skat. endelig har x fortsat selskabets underskudsgi-
vende drift i strid med selskabslovens forpligtelse til at indstille driften, når det står klart at
selskabets forpligtelser ikke kan honoreres.
på den anden side har x som udgangspunkt taget skridt til en systematisk bogføring, og bi-
lags- og bogføringsmaterialet er - hen ad vejen - overgivet til kurator, om end materialet ved-
                                                - 17 -
rørende en del af selskabets driftsudgifter ikke er bogført. ifølge xs forklaring er en del bog-
føring sket via et automatiseret system mens andre dele af bogføringen ikke blev foretaget i
det sidste halve år af hotellets driftsperiode, hvilket er baggrunden for de uoverensstemmel-
ser kurator har konstateret mellem bogføring og faktisk konstaterede forhold, herunder an-
meldte krav. ved afgørelsen må xs forklaring om de indtjeningsmæssige problemer der op-
stod i forbindelse med de uforudsete bygningsmæssige problemer og anlægsarbejdet på
…vej, også tillægges betydning.
xs adfærd må samlet set karakteriseres som forretningsmæssig udygtighed, men der er ikke
bevis for forhold af misbrugslignende karakter. på denne baggrund og ud fra en samlet ri-
melighedsbedømmelse, jf. konkurslovens § 157, stk. 2, frifindes x.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                        derfor bestemmes:
x frifindes.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                           mette bøcher
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                     sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark