text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 6. oktober 2010
sag 527/2007
(1. afdeling)
morten gøttler
(advokat johan løje)
mod
effect furniture international aps
(advokat erik turley)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 6. december 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, lene pagter kristensen, niels grubbe,
jens peter christensen og henrik waaben.
påstande
appellanten, morten gøttler, har som for sø- og handelsretten nedlagt følgende påstande:
påstand 1.
indstævnte, effect furniture international aps, skal anerkende hans ophævelse af parternes
royaltyaftale som gyldig.
påstand 2.
det forbydes effect furniture international aps at fremstille og markedsføre, sælge og eks-
portere, samt oplagre samtlige de af morten gøttler designede møbler benævnt bilbao salon-
og armstol, barcelona hvilestol, høj og lav, samt fodskammel, madrid spisebord og valencia
taburet, høj.
effect furniture international aps har heroverfor påstået stadfæstelse.
                                                - 2 -
effect furniture international har gentaget sin selvstændige påstand om, at morten gøttler
skal betale 20.000 kr. med tillæg af rente for uretmæssig anvendelse af re-
klame/billedmateriale.
effect furniture international har endvidere nedlagt selvstændig påstand om, at det forbydes
morten gøttler at anvende det af selskabet udarbejdede og producerede foto- og billedmateri-
ale eller at producere lignende materiale med anvendelse af de karakteristika i form af stole-
nes opstillingsmåde og vinkling, der bærer et eget udtryk, som selskabet har rettighederne til,
og at det pålægges morten gøttler at tilintetgøre allerede hos ham foreliggende re-
klame/billedmateriale, som det ovenfor beskrevne, og at fremsende berigtigende meddelelse
til tidligere modtagere af de af ham fremsendte eksemplarer af reklame/billedmateriale.
over for effect furniture internationals selvstændige påstande har morten gøttler påstået fri-
findelse.
anbringender
effect furniture international har supplerende anført, at parternes samarbejdsaftale var gæl-
dende fra januar 2001, men frem til februar 2005 så parterne bort fra aftalens punkt 10, som
derfor på det tidspunkt må anses for bortfaldet. hertil kommer, at der – bedømt ud fra parter-
nes konkrete forhold – under alle omstændigheder ikke foreligger hæveberettigende væsentlig
misligholdelse fra selskabets side. selskabet har herved nærmere henvist til bl.a., at de op-
lysninger, som morten gøttler modtog, indeholdt tilstrækkelig information til brug for kontrol
med afregningen, at der ikke var uregelmæssigheder i afregningsgrundlaget af nævneværdig
betydning, at der var sædvane eller kutyme for den faktisk anvendte afregningsform, at sel-
skabet måtte indrømmes en kortere yderligere frist til at tilrette informationsmåden i forhold
til, hvad der havde været gældende forud for februar 2005, og at en eventuel misligholdelse
ikke vedrører hovedydelsen, men en biforpligtelse.
effect furniture international har til støtte for sine selvstændige påstande yderligere henvist
til, at morten gøttlers anvendelse af billedmaterialet tillige er i strid med markedsføringslo-
ven, bl.a. lovens § 3 og § 18.
morten gøttler har heroverfor bestridt, at han har overtrådt markedsføringsloven.
                                             - 3 -
supplerende sagsfremstilling
parternes korrespondance forud for ophævelsen
som anført i sø- og handelsrettens dom fandt der i perioden fra den 16. februar 2005, hvor
morten gøttler første gang anmodede om en revisorattesteret opgørelse over royaltyudbeta-
lingerne i efi’s seneste regnskabsår, som efter parternes fælles opfattelse var 2003, og frem
til ophævelsen af samarbejdsaftalen den 20. april 2005, en omfattende korrespondance sted
mellem parterne. fra denne korrespondance fremhæves yderligere:
i en mail af 18. februar 2005 opfordrede morten gøttler poul wangensteen til at finde parter-
nes aftale frem, læse punkt 10 og følge retningslinjerne heri, ”hvis du er interesseret i at sam-
arbejdet skal fortsætte.”
i en senere mail af samme dag til poul wangensteen gengav morten gøttler hele ordlyden af
samarbejdsaftalens punkt 10.
poul wangensteen bekræftede i to mails samme dag og igen den 1. marts 2005, at han ville
sende opgørelsen.
den 2. marts 2005 opfordrede morten gøttler på ny poul wangensteen til at læse aftalens
punkt 10 og vejledte samtidig om, hvilke oplysninger han ønskede.
efter at poul wangensteen på ny havde bekræftet at ville sende opgørelsen, skrev morten
gøttler i en mail til poul wangensteen, fortsat den 2. marts 2005: ”for at gøre det lettere for
dig og din revisor at frembringe den ønskede dokumentation, sender jeg vedhæftet min op-
stilling over 2003/royalty afregninger. revisoren kan blot indføre dato’er i de tomme kolon-
ner. tallene er baseret på dine oplysninger til mig.”
i en mail af 14. marts 2005 rykkede morten gøttler på ny for opgørelsen og skrev bl.a.: ”jeg
vil gerne undgå at skulle sende dig anbefalede breve om dette og de følger dette kunne afsted-
komme.”
                                               - 4 -
i en mail af 15. marts 2005 bekræftede poul wangensteen at ville sende opgørelsen, og i en
mail af samme dag vejledte morten gøttler på ny poul wangensteen om dennes forpligtelser
efter aftalens punkt 10.
efter at poul wangensteen yderligere to gange – den 15. og den 21. marts 2005 – pr. mail
havde stillet et svar i udsigt, sendte morten gøttler påkravet den 1. april 2005.
yderligere oplysninger
morten gøttler og bernstorffsminde møbelfabrik a/s indgik den 8. marts 2001 en samar-
bejdsaftale, hvorved møbelfabrikken fik overdraget retten til at producere morten gøttlers
møbler i danmark med henblik på salg i tyskland, østrig, schweiz, frankrig, holland og
belgien.
for højesteret er fremlagt et udateret tillæg til samarbejdsaftalen af 8. marts 2001 mellem
bernstorffsminde møbelfabrik a/s og morten gøttler. det fremgår af tillægget, at bern-
storffsminde møbelfabrik pr. 20. maj 2005 yderligere fik salgsretten i danmark.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af morten gøttler, poul wan-
gensteen, ebbe gehl, aage voigt og leif sundberg.
morten gøttler har forklaret bl.a., at han startede samarbejdet med poul wangensteen om-
kring januar 1999. de havde da ikke nogen skriftlig kontrakt. når der blev solgt møbler, blev
der afregnet royalty til ham ved modregning i en personlig gæld, som han havde til poul wan-
gensteen. afregningen skete efter aftalte retningslinjer. i starten af samarbejdet forelå der in-
gen opgørelser vedrørende royalty, men efterhånden kom et samarbejde i stand, hvorefter han
begyndte at modtage nogle tal og nogle lister vedrørende afregningen. samarbejdet var på det
tidspunkt ikke lagt i faste rammer.
i 2000 lukkede wangensteens firma effect furniture. firmaet lukkede, uden at morten gøtt-
ler var opmærksom på det, men det blev han efterfølgende. poul wangensteen startede et nyt
firma, nemlig effect furniture international. i forbindelse med lukningen af firmaet effect
furniture blev der ikke foretaget slutafregning af royalty over for ham. han gjorde på davæ-
                                                 - 5 -
rende tidspunkt poul wangensteen opmærksom på, at han gerne ville have en slutafregning
vedrørende royalty, men han fik det svar, at det ikke var besværet værd at bede om en sådan
afregning. han er helt sikker på, at han i forbindelse med lukningen af firmaet effect furni-
ture havde et krav på royalty, som ikke blev afregnet over for ham. i forbindelse med luknin-
gen fremsatte han ikke et præcist angivet krav vedrørende afregning af royalty. det kunne han
ikke, fordi han ikke vidste, hvor meget royalty effect furniture skyldte ham. men han bad i
forbindelse med lukningen om en slutafregning vedrørende royalty. han gjorde det dog ikke
skriftligt, idet han fik at vide, at det var formålsløst. han og poul wangensteen har et par
gange efterfølgende drøftet forløbet omkring lukningen af firmaet effect furniture og afreg-
ning af royalty i den forbindelse, men han har hver gang, når han har bragt det på bane, fået
det samme svar, som poul wangensteen oprindelig gav ham.
i 2001 bad han om, at der blev udarbejdet en kontrakt vedrørende afregning af royalty, fordi
han ikke ville risikere en situation, hvor han ikke havde noget på skrift, og hvor han derfor
ikke ville have mulighed for at få afregnet royalty, hvis effect furniture international luk-
kede. poul wangensteen var umiddelbart indforstået med hans krav. lidt efter lidt opstod der
dog problemer omkring udarbejdelsen af kontrakten. han anvendte den standardkontrakt, som
var udarbejdet i et samarbejde mellem dansk møbelindustri og danske designere. det er den
kontrakt, han normalt bruger, og som også anbefales af branchen. han forklarede poul wan-
gensteen, at det var nødvendigt at have retningslinjer for afregning af royalty. han sagde end-
videre, at det ikke burde give problemer at udarbejde kontrakten, når de nu var gode venner
og enige om, at der skulle være retningslinjer. under forhandlingerne om udarbejdelse af
kontrakten om royalty fik poul wangensteen bistand fra advokat per olesen fra dansk mø-
belindustri. dette fik han oplyst af poul wangensteen. poul wangensteen anførte, at der var
en del paragraffer i kontrakten, som han gerne ville have undersøgt nærmere.
fra han sendte kontrakten i underskrevet stand til poul wangensteen, tog det lidt over et år,
før kontrakten kom tilbage til ham i underskrevet stand den 3. april 2002. i den periode, der
gik, fra parterne begyndte at forhandle om indgåelse af royaltyaftale, og frem til denne blev
modtaget den 3. april 2002, blev der fortsat produceret møbler, og han modtog ligeledes fort-
sat afregning af royalty fra poul wangensteen. denne afregning var lidt tilfældig, og ind-
imellem foregik det på håndskrevne ark. han måtte flere gange rykke for afregning. i det hele
taget var han ved at blive ret sur over at have ventet så lang tid på at få den underskrevne
                                                - 6 -
kontrakt tilbage. han truede i den forbindelse med at ophæve kontrakten, og han gjorde det
også med den begrundelse, at kontrakten ikke var blevet underskrevet og derfor ikke var gyl-
dig. han rykkede i perioden frem til kontraktens modtagelse den 3. april 2002 flere gange
poul wangensteen mundtligt og i hvert fald én gang skriftligt. han og poul wangensteen sås
stadig sammen privat, selv om det var i reduceret omfang, og på den måde havde han et par
gange månedligt lejlighed til at rykke ham for at få kontrakten retur.
i 2003 modtog han ikke en afregning for 2002 i overensstemmelse med kontrakten, men han
valgte at se bort fra dette forhold, fordi kontrakten endnu ikke havde været gældende i et helt
regnskabsår. efter hvad der var oplyst for ham, var effect furniture internationals regn-
skabsår kalenderåret. ud fra den forståelse regnede han derfor med, at det første regnskabsår,
hvor kontrakten skulle være gældende, var regnskabsåret 2003.
i starten af 2005 gjorde han første gang opmærksom på, at han manglede den attestation for
afregning af royalty, som efter kontrakten skulle have foreligget den 1. juli 2004. poul wan-
gensteen svarede på daværende tidspunkt i en mail, at sådan læste han ikke aftalen, og han
tilkendegav ligeledes, at han havde overset kontraktens krav om attestation.
han lagde ikke mærke til, at wangensteens sygdom i starten af 2005 skulle have forhindret
ham i fortsat at arbejde. så vidt han ved, var der ingen ansatte i firmaet, men der var tilsyne-
ladende tilknyttet en bogholder.
for 1. kvartal af 2004 modtog han en håndskrevet afregning af royalty fra poul wangensteen.
det samme gjorde sig gældende for 4. kvartal 2004. der var i det hele taget en varierende
kvalitet i afregningerne, og det var ind imellem svært at læse de håndskrevne afregninger. der
var heller ikke altid oplysninger om, hvornår fakturaerne var udskrevet. han og poul wan-
gensteen havde på det tidspunkt en diskussion om, hvornår royaltyafregningen skulle finde
sted. han mente, at tidspunktet for royaltyafregningen var knyttet til det tidspunkt, hvor salget
af et møbel blev faktureret, mens poul wangensteen mente, at afregningen var knyttet til det
tidspunkt, hvor salget af et møbel blev betalt. der var på daværende tidspunkt fortsat nogle
telefonsamtaler mellem parterne, men de talte mindre og mindre sammen. han formodede og
konstaterede flere gange, at der var fejl i afregningerne af royalty. han kunne således de
gange, hvor han modtog en ”år til dato”-afregning, konstatere, at i forhold til de afregninger,
                                               - 7 -
han tidligere havde modtaget vedrørende det pågældende år, var der nogle af de tidligere an-
førte fakturaer, som manglede, ligesom der var kommet nogle nye til. for så vidt angik regn-
skabsåret 2003 kunne han konstatere, at der var 29 uoverensstemmelser imellem de afregnin-
ger, han havde fået, og de kontoudtog, han fik.
i forløbet, hvor han rykkede wangensteen for modtagelse af royaltyaftalen i underskreven
stand, truede han med at ophæve den, hvilket han rent faktisk også gjorde. i marts 2002 skrev
han, at hvis han ikke fik aftalen retur i underskrevet stand, ville han anse den for ugyldig og
ophæve den. det var nok på det tidspunkt, hvor han havde modtaget den i april måned, at han
ophævede den. men han er ikke helt sikker på dette forløb. han kan således ikke huske, om
han ophævede aftalen lige før eller lige efter, at han modtog den underskrevne royaltyaftale
retur fra poul wangensteen. som led i forløbet kontaktede han advokat tove christensen,
som hjalp ham med at rykke for aftalen hos poul wangensteen. advokat tove christensen
henvendte sig vist også til poul wangensteens advokat, advokat per olesen. advokat per
olesen gav på det tidspunkt det svar, at eftersom parterne rent faktisk havde fulgt aftalen i
praksis, så var den også gyldig. på baggrund af dette svar accepterede han, at aftalen ikke var
ophævet.
da han havde fået aftalen retur i april 2002, anså han den for gældende, herunder sådan at den
gjaldt for de efterfølgende 3 kvartaler i 2002. han kunne imidlertid ikke fuldt ud afstemme
royaltyafregningen fra disse kvartaler i henhold til kontrakten, idet kontrakten endnu ikke
havde fulgt et helt regnskabsår. han fik efter modtagelsen af aftalen afregninger fra hvert
kvartal 2002, men uden dokumentation og attestation for rigtigheden af disse afregninger.
hans første indsigelser vedrørende poul wangensteens manglende overholdelse af kontrakten
fremkom fra ham i starten af 2005, hvor han begyndte at rykke for den afstemning, han skulle
have modtaget i midten af 2004.
i hele forløbet har han løbende bedt om fakturamateriale og attestation i henhold til kontrak-
ten, også for de første kvartaler i 2004. han har formentlig bedt om og rykket helt fra starten
af 2001. det er i det hele taget hans generelle indtryk, at de løbende afregninger var behæftet
med mangler.
                                              - 8 -
i 2001 indgik han en kontrakt med bernstorffsminde møbelfabrik, hvilket poul wangensteen
var klar over, ligesom fabrikken også var klar over, at han havde en kontrakt med poul wan-
gensteen. i 2005 indgik han en aftale med bernstorffsminde møbelfabrik om salg af de om-
handlede møbler i danmark. den aftale indgik han efter at have ophævet kontrakten med poul
wangensteen. det er han helt sikker på. det var lang tid efter ophævelsen af kontrakten med
wangensteen, at han indgik kontrakten med bernstorffsminde møbelfabrik, formentlig i maj
måned i forbindelse med en møbelmesse i københavn.
poul wangensteen har forklaret bl.a., at morten gøttler havde lånt i alt 40.000 kr. af ham. i
starten skete afregningen af royalty ved modregning i det beløb, som gøttler skyldte ham.
morten gøttler foretog selv en opgørelse af dette beløb. resultatet blev, at morten gøttler til
ham personligt skulle efterbetale ca. 2.600 kr. morten gøttler var således helt bekendt med, at
der i forbindelse med lukningen af effect furniture blev lavet denne slutafregning af royalty.
en e-mail viser, at morten gøttler selv havde lavet den endelige udregning af dette mellem-
værende. den endelige afregning af royalty til morten gøttler kan formentlig ikke ses i effect
furnitures regnskab. dette skyldes, at morten gøttlers krav på royalty fra selskabet blev mod-
regnet i wangensteens personlige fordring. i forbindelse med lukningen af effect furniture og
overdragelsen af dette selskabs rettigheder til effect furniture international blev der ikke un-
derskrevet nogen aftale fra morten gøttlers side vedrørende overdragelse af rettigheder.
den tid, der forløb, fra han modtog udkastet til kontrakt i underskrevet stand fra morten
gøttler, til han returnerede det i underskrevet stand, gik med at afklare et forhold til bern-
storffsminde møbelfabrik. dette forhold gik nærmere bestemt ud på, at han og morten gøttler
i marts 2001 havde en voldsom samtale hos morten gøttler privat. samtalen drejede sig om,
at han var blevet klar over, at morten gøttler i starten af 2001 havde indgået en aftale med
bernstorffsminde møbelfabrik, som stred mod den aftale, som effect furniture havde med
møbelfabrikken, og som morten gøttler kendte til. aftalen mellem effect furniture og møbel-
fabrikken grundede i, at effect furniture havde investeret en del penge i møbelfabrikken med
henblik på indretning af produktionsapparat til produktion af de omhandlede møbler. derfor
havde effect furniture og møbelfabrikken en aftale om, at møbelfabrikken alene måtte pro-
ducere de omhandlede møbler i henhold til aftalen og med henblik på levering til effect fur-
niture. den aftale, de oprindeligt havde indgået herom, blev i forbindelse med lukningen af
selskabet effect furniture overført til effect furniture international, idet alle rettigheder fra
                                                - 9 -
det tidligere selskab blev solgt til det nye selskab. morten gøttler havde selv været med til at
indgå aftalen mellem effect furniture og møbelfabrikken. det var dette forhold til bern-
storffsminde møbelfabrik, der gjorde, at der gik et stykke tid, inden han kunne returnere kon-
trakten i underskrevet stand til morten gøttler.
der ligger flere referater af møder med bernstorffsminde møbelfabrik, hvor kontraktforholdet
mellem bernstorffsminde og effect furniture international samt kontraktforholdet mellem
bernstorffsminde og morten gøttler blev diskuteret. han ønskede i forbindelse med disse
forhandlinger ikke at presse møbelfabrikken for meget. på den anden side ønskede møbelfa-
brikken heller ikke at presse morten gøttler for meget. på et tidspunkt i starten af februar
2002 henvendte møbelfabrikken sig og prøvede at komme ud af kontraktforholdet til morten
gøttler. på et møde i marts 2002 blev det aftalt, at bernstorffsminde skulle ophøre med at
producere og sælge de møbler, som de havde indgået aftale med morten gøttler om. der var
tale om en stille afvikling. da han herefter underskrev aftalen vedrørende royalty med morten
gøttler i foråret 2002, var der således kommet en ordning i forholdet til bernstorffsminde
møbelfabrik.
i juni 2004 efter længere tids utilpashed fik han at vide, at han skulle gennemgå en operation.
han blev opereret den 5. august 2004 og igen den 26. november 2004. efter operationerne
forestod en rekreationsperiode på 3-5 måneder, så han var ikke fuldt ud på toppen i en del af
den periode, som sagen omhandler.
problemet i forholdet mellem effect furniture international, morten gøttler og bernstorffs-
minde møbelfabrik bestod i, at effect furniture international og bernstorffsminde møbelfa-
brik havde en aftale om, at møbelfabrikken alene måtte producere og sælge de omhandlede
møbler til effect furniture international. efter afklaring af forholdet til møbelfabrikken blev
der ikke ved hans underskrift af kontrakten ændret i det udkast, som han havde modtaget fra
morten gøttler i starten af 2001.
i februar 2005 bad morten gøttler om en opgørelse over royalty for 2003. han tænkte ved sig
selv, hvad det mon var, morten gøttler ville have. han tænkte, at firmaets regnskaber var
gennemgået af en revisor, og revisoren havde også gennemgået de bogførte fakturaer og roy-
altyafregningen til morten gøttler. han besluttede at bede bogholderen om at indhente det
                                               - 10 -
reviderede regnskabsmateriale fra revisoren med henblik på fremsendelse til morten gøttler.
han fremsendte således inden for den fastsatte frist på 14 dage regnskabsmaterialet fra revi-
sor. materialet er udarbejdet af en revisor, som for 2003 både var regnskabsfører og revisor.
bogholderen har på materialet i håndskrift anført, at det er bogført og revideret af revisor. i
forbindelse med indhentelse af dette materiale spurgte han morten gøttler, hvad det var,
denne ledte efter. han ville gerne vide, hvad det var, morten gøttler var utilfreds med, således
at han kunne bede revisor om særligt at belyse disse forhold.
morten gøttler har altid fået afregnet royalty efter fakturadatoen, dvs. når fakturaen blev regi-
streret. dette har bl.a. medført, at effect furniture international aldrig har modregnet ikke-
betalte fakturaer i royaltyafregningerne til morten gøttler.
effect furniture international havde i den omhandlede periode kontrakt med en anden desig-
ner vedrørende et enkelt møbel. morten gøttlers møbler udgjorde nok 90-95 % af virksom-
hedens produktion. der var ikke andre aktiviteter, som medførte store bogholderimæssige
omkostninger.
ebbe gehl har forklaret, at han er medlem af foreningen af danske designeres retsudvalg.
retsudvalgets funktion er at rådgive og vejlede danske designere om spørgsmål vedrørende
kontrakter og jura og forhold omkring indgåelse af aftaler om design. ud over sin erfaring fra
retsudvalget har han også erfaring med indgåelse af royaltyaftaler fra egen virksomhed. han
har været med til at udarbejde den omhandlede standardkontrakt, som er en rammeaftale. den
er blevet til i et udvalgssamarbejde mellem danske møbelfabrikanter – som senere har skiftet
navn til dansk møbelindustri – og danske designere. for ca. 7 år siden tog man således den
daværende aftale op til revision i udvalget. i dette udvalgsarbejde deltog bl.a. advokat per
olesen fra dansk møbelindustri. formålet med udvalgssamarbejdet var at modernisere ram-
meaftalen, navnlig da der skulle tages hensyn til nye muligheder skabt af udviklingen inden
for edb, ligesom også nye juridiske forhold gjorde det ønskeligt med en revision. resultatet
blev den foreliggende kontrakt. standardaftalen er tiltrådt af dansk møbelindustri, danske
arkitekters landsforening og danske designere. der er tale om en afbalanceret kontrakt som
følge af det afbalancerede forhold i udvalget, som nåede frem til den foreliggende rammeaf-
tale i enighed.
                                               - 11 -
for så vidt angår kontraktens punkt 10 er der efter hans opfattelse tale om en væsentlig be-
stemmelse. han har i sin virksomhed et par gange været nødsaget til at påberåbe sig denne be-
stemmelse i situationer, hvor man er nået til et punkt, hvor samarbejdet mellem designer og
producent skal afklares. bestemmelsens punkt 10.1 praktiseres sådan, at designer og produ-
cent med faste terminer afregner royalty på den måde, at producenten fremsender de oplys-
ninger, man behøver for at fastlægge royaltybetalingen. disse oplysninger er normalt faktura-
kopier, men nogle royaltyafregninger sker ved fremlæggelse af andet end fakturapapirer. po-
inten er, at der skal være et tilstrækkelig dokumenteret materiale med et sluttal. man har søgt
at gøre punkt 10 om opgørelser så entydig som muligt. det har i hvert fald ikke været menin-
gen, at det skulle fremstå, som om punkt 10 er ensidig i nogen parts favør. når man anmoder
om en attestation i henhold til punkt 10.3, er det udtryk for, at man er kommet i en vanskelig
situation, hvor der er væsentlige problemer i samarbejdet mellem producent og designer. det,
at man anmoder om en revisorattestation, er i sig selv en alvorlig beslutning.
for så vidt angår den nærmere forståelse af punkt 10.3, er det som udgangspunkt parterne
selv, der som led i deres samarbejde fastlægger, hvordan afregningen skal ske, og hvilken
dokumentation der skal være. hvis samarbejdet mellem designer og producent giver anled-
ning til problemer af en sådan karakter, at man må bringe bestemmelsen i anvendelse, vil man
anmode om en attestation, som det står anført i bestemmelsens ordlyd. for så vidt angår
formkravene til denne attestation kan han ikke forklare disse nærmere, end det der er angivet i
bestemmelsens ordlyd. der er ikke nogen formkrav knyttet til udtrykket ”attesteres” i punkt
10.3, og det er op til parterne at afgøre, om de finder det afleverede materiale tilstrækkeligt.
der er ikke er nogen autoriseret måde at attestere på. han forstår bestemmelsens ordlyd så-
dan, at den stiller krav om en seriøs og begrundet redegørelse for afregning af royalty. efter
hans erindring fra deltagelse i retsudvalgets arbejde omkring udarbejdelse af den pågældende
rammeaftale var der ingen tvivl om, at hvis punkt 10.3 skulle bringes i anvendelse, skulle der
foreligge en attest fra en revisor. han vil sidestille kravet om en revisorattest med krav om en
revisorerklæring. retsudvalget var meget involveret i udarbejdelsen af punkt 10.3, og han er
ikke i tvivl om, at retsudvalget, hvis det bliver spurgt, vil mene, at man i tilfælde af en formo-
det misligholdelse kan anmode om en revisorerklæring i henhold til punkt 10.3. han har
imidlertid ingen erindring om, at retsudvalget i nogen konkret sag har vedtaget en udtalelse
eller truffet en afgørelse om dette spørgsmål.
                                             - 12 -
aage voigt har forklaret bl.a., at han er møbelagent. han blev tilknyttet som sælger hos ef-
fect furniture international omkring 1. august 2004. han var sælger for firmaet indtil udgan-
gen af februar 2005. samarbejdet var sådan set fint nok, men provisionsopgørelserne fra fir-
maet fulgte ikke helt den standard, som han var vant til fra sit samarbejde med andre møbel-
producenter. det forhold var medvirkende til, at hans samarbejde med firmaet ophørte.
poul wangensteen var syg i starten af 2005. det medførte, at der var nogle dage, hvor telefo-
nen var stillet om til ham, men kommunikationen til effect furniture international blev hurtigt
genoprettet ved telefonforbindelse til poul wangensteen.
efter at han var ophørt som sælger for firmaet, kontaktede bernstorffsminde møbelfabrik ham
omkring marts måned 2005. han startede samarbejdet med møbelfabrikken i starten af april
2005. sø- og handelsrettens gengivelse af hans forklaring, hvorefter han med virkning fra 1.
april 2005 indgik en aftale med møbelfabrikken om, at han skulle sælge fabrikkens produkter,
herunder morten gøttlers møbler, stemmer ikke overens med hans erindring om sagen. da
han tiltrådte hos bernstorffsminde møbelfabrik i april 2005, producerede fabrikken ikke læn-
gere de omhandlede møbler, herunder bilbao og valencia.
han kan huske, at han var med til at tælle et varelager op på bernstorffsminde møbelfabrik i
september 2004 i anledning af, at poul wangensteen flyttede produktionen af møblerne fra
fabrikken til en anden fabrik. efter hans erindring solgte bernstorffsminde møbelfabrik ikke
de pågældende møbler, da han tiltrådte i april 2005. med henblik på afregning af provision fik
han hver torsdag en afregning fra møbelfabrikken vedrørende de møbler, der var blevet solgt,
så derfor kunne han følge med i, hvad der blev solgt fra fabrikken. han kendte udmærket de
pågældende møbler, da han startede hos bernstorffsminde møbelfabrik. så vidt han husker,
startede bernstorffsminde møbelfabrik med at producere de pågældende møbler igen i august
2005, men han er meget usikker på tidspunktet. der var ikke andre sælgere end ham selv, som
solgte fabrikkens produkter i danmark den 1. april 2005.
han har været part i en retssag mod effect furniture international, som er afgjort ved retten i
herning, hvor han havde rejst krav som følge af sin ansættelse hos firmaet. han fik ikke med-
hold i sagen.
                                              - 13 -
leif sundberg har forklaret bl.a., at han i perioden 2004 og første del af 2005 fortsat var med-
ejer af bernstorffsminde møbelfabrik. han har samarbejdet med poul wangensteen om pro-
duktionen af møbler siden 1999. dette samarbejde er foregået omkring produktion af de
møbler, som morten gøttler har designet. i starten af 2005 havde møbelfabrikken produktion
og salg af de pågældende møbler for så vidt angår markeder uden for danmark. der blev ikke
produceret til det danske marked på det tidspunkt.
i 1999 indgik poul wangensteen og bernstorffsminde møbelfabrik en aftale om produktion af
morten gøttlers møbler. i forbindelse med aftalen blev der investeret i produktionsmateriale.
der var tale om en investering på ca. 50.000 kr., som blev delt med halvdelen til effect fur-
niture og halvdelen til møbelfabrikken. i forbindelse med denne aftale fik møbelfabrikken
produktionsrettighederne til de pågældende møbler generelt. men de fik ikke salgsrettigheder
til danmark. til trods for denne aftale overdrog poul wangensteen i 2004 produktionsrettig-
hederne til en anden.
der er mange, der kender hinanden og taler sammen inden for branchen, så derfor blev mø-
belfabrikken bekendt med, at samarbejdet mellem morten gøttler og poul wangensteen var
ophørt på et eller andet tidspunkt. i juni 2005 kontaktede morten gøttler møbelfabrikken for
at spørge, om fabrikken ønskede at overtage salget på det danske marked. han svarede mor-
ten gøttler, at det ville han gerne, men ikke før, der var en helt klar afklaring i forhold til ef-
fect furniture international. da aage voigt tiltrådte på bernstorffsminde møbelfabrik i april
2005, havde fabrikken ikke salgsretten til de pågældende møbler på det danske marked, og
derfor var det ikke på tale, at aage voigt skulle sælge til det danske marked. men da man
senere fik salgsrettighederne til det danske marked, var det en helt naturlig ting at lade salget
af disse møbler følge de eksisterende salgskanaler i bernstorffsminde møbelfabrik.
det er ikke en rigtig gengivelse af hans forklaring, når der i sø- og handelsrettens dom står,
at ”aage vogt, som han har kendt siden 1988, var ledig på markedet i foråret 2005, og bern-
storffsminde møbelfabrik a/s indgik en agenturkontrakt med aage voigt pr. 1. april 2005.
de anvendte ca. 14 dage forinden på at fastlægge indholdet af aftalen, ifølge hvilken aage
voigt skulle sælge samtlige produkter fra bernstorffsminde møbelfabrik a/s, herunder mor-
ten gøttlers møbler, som de på det tidspunkt havde fået de verdensdækkende salgsrettigheder
til.” han husker ikke, om forklaringen blev oplæst for ham, og om han i den anledning ved-
                                              - 14 -
stod den. han fastholder, at bernstorffsminde møbelfabrik ikke havde salgsrettighederne til
det danske marked og derfor heller ikke anmodede aage voigt om at sælge til det danske
marked pr. 1. april 2005.
i aftalen fra marts 2001 mellem bernstorffsminde møbelfabrik a/s og morten gøttler var det
forudset, at hvis der på et senere tidspunkt blev ledigt for så vidt angik salgsrettighederne på
det danske marked, skulle bernstorffsminde møbelfabrik spørges, om de også ville overtage
disse. da møbelfabrikken indgik aftalen med morten gøttler i marts 2001, havde den ikke
indgået aftalen med effect furniture international eller effect furniture, som stred imod mø-
belfabrikkens aftale med morten gøttler. møbelfabrikken var således alene forpligtet over for
poul wangensteen for så vidt angik salgsrettighederne på det danske marked og produktions-
rettighederne til det danske marked.
højesterets begrundelse og resultat
i samarbejdsaftalen mellem morten gøttler og effect furniture international aps (efi) er det
i punkt 10.1 sammenholdt med punkt 10.3 bestemt, at producenten har pligt til inden 6 måne-
der efter hvert regnskabsårs udløb i overskuelig form at sende designeren en oversigt over og
dokumentation for rigtigheden af det til de udbetalte royalties anvendte beregningsgrundlag,
og at oversigten skal attesteres af en statsautoriseret eller registreret revisor. i aftalens punkt
10.2 er det bestemt, at hvis opgørelsen herefter ikke fremkommer 14 dage efter skriftligt på-
krav ved anbefalet brev, kan designeren uden varsel hæve aftalen.
samarbejdsaftalen blev underskrevet af morten gøttler i maj 2001 og af efi i april 2002. det
må herefter lægges til grund, at morten gøttler i hvert fald for året 2002 havde krav på at få
en opgørelse over royalty som foreskrevet i aftalens punkt 10. det forhold, at han ikke reage-
rede på, at han ikke fik den, afskar ham ikke fra senere at fremsætte krav efter punkt 10, såle-
des som det skete ved mail af 16. februar 2005. at bestemmelsen ikke hidtil var gjort gæl-
dende af morten gøttler, kan højst føre til, at der – ud over fristen på 14 dage efter aftalens
punkt 10.2 – om nødvendigt måtte indrømmes efi en vis yderligere frist til imødekommelse
af kravet. en sådan yderligere frist fik efi også, idet morten gøttler først den 1. april 2005 –
efter at have gentaget sin anmodning adskillige gange – fremsatte et formelt påkrav efter af-
talens punkt 10.2.
                                             - 15 -
efi´s notat af 22. februar 2005 og brevet af 11. april 2005, hvormed efi på ny sendte notatet
af 22. februar 2005 med en korrektion af det opgjorte salg samt yderligere materiale, opfyldte
ikke aftalens punkt 10, allerede fordi opgørelsen ikke var attesteret af en revisor, selv om
morten gøttler adskillige gange med henvisning til aftalens punkt 10 havde fremsat krav
herom.
på denne baggrund, og da det, der i øvrigt er anført af efi, ikke kan føre til et andet resultat,
finder højesteret, at morten gøttler med henvisning til samarbejdsaftalens punkt 10.2 var
berettiget til at ophæve samarbejdsaftalen, således som det skete ved brevet af 20. april 2005
fra hans advokat.
det bemærkes i denne forbindelse, at det efter indholdet af parternes korrespondance forud
for ophævelsen af samarbejdsaftalen, det for højesteret fremlagte tillæg til samarbejdsaftalen
mellem morten gøttler og bernstorffsminde møbelfabrik a/s samt de forklaringer, som for
højesteret er afgivet af aage voigt og leif sundberg, ikke er godtgjort, at morten gøttler
allerede forud for ophævelsen af samarbejdsaftalen med efi havde indgået aftale med bern-
storffsminde møbelfabrik i strid med efi´s rettigheder.
højesteret tager herefter morten gøttlers påstande 1 og 2 til følge.
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltræder højesteret, at de af morten
gøttler anvendte billeder ikke udgjorde en ophavsretskrænkelse. allerede fordi ophævelsen af
samarbejdsaftalen var berettiget, foreligger der heller ikke nogen overtrædelse af markedsfø-
ringsloven.
højesteret frifinder derfor morten gøttler for de selvstændige påstande, der er nedlagt af efi.
sagsomkostningerne for begge retter, i alt 118.682,22 kr., er fastsat til dækning af udgifter til
advokat med 100.000 kr., retsafgift med 9.225 kr. og udgifter til vidneførsel med 9.457,22 kr.
                                     thi kendes for ret:
                                             - 16 -
effect furniture international aps skal anerkende morten gøttlers ophævelse af parternes
royaltyaftale som gyldig.
det forbydes effect furniture international aps at fremstille og markedsføre, sælge og eks-
portere, samt oplagre samtlige de af morten gøttler designede møbler benævnt bilbao salon-
og armstol, barcelona hvilestol, høj og lav, samt fodskammel, madrid spisebord og valencia
taburet, høj.
morten gøttler frifindes for effect furniture international aps’ selvstændige påstande.
i sagsomkostninger for sø- og handelsretten og højesteret skal effect furniture international
aps betale 118.682,22 kr. til morten gøttler.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 evh
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 16. juli 2015
b-101-14
s aps under konkurs
(advokat boris k. frederiksen)
mod
x
(advokat henrik høpner e.o.)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 18. sep-
tember 2009 af p1 med en selskabskapital på 125.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs
100. x har ifølge samme rapport været registreret som direktør i selskabet siden den 1. januar
2013 og frem til den ... 2014, hvor selskabet blev erklæret konkurs efter begæring af en kredi-
                                                        -2-
tor. selskabets formål var at drive virksomhed indenfor import/eksport, og handel med ægte
håndlavede tæpper og møbler, samt dertil relateret virksomhed.
retten har den 25. november 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod x til følge.
fristdagen er 24. april 2013.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 9. december 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forgæves forsøgt forkyndt for x, som er registreret som ”udrejst 17. 09. 2013
til udlandet” i folkeregistret. retten beskikkede derfor den 18. december 2014 advokat hen-
rik høpner for x. retten indrykkede den 27. marts 2015 annonce i statstidende med forkyn-
delse for x af sagen og af beskikkelsen, idet x samtidigt blev opfordret til at tage kontakt til
den beskikkede advokat.
advokat henrik høpner har i et svarskrift modtaget den 4. maj 2015 nedlagt påstand om fri-
findelse. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ” … s aps blev stiftet den 18. september 2009 af p1, der ligeledes var registreret direktør i selskabet frem
       til den 3. januar 2012, hvor p2 indtrådte som direktør. den 1. januar 2013 indtrådte x som ny direktør,
       og han var direktør i selskabet frem til konkursens indtræden den ... 2014. jf. fuldstændig rapport fra er-
       hvervsstyrelsen …
                                                 -3-
x indrejste til danmark fra spanien den 10. december 2012 og blev registreret som udrejst igen den 17.
september 2013.
selskabet blev stiftet under navnet s1 aps, og selskabets registrerede formål ved stiftelsen var at drive
virksomhed inden for import/eksport og handel med håndlavede tæpper og møbler samt dertil relateret
virksomhed … den 1. juli 2010 skiftede selskabet navn til s2 aps, hvilket selskabet hed frem til den 3.
januar 2012, hvor selskabet skiftede navn til s aps.
den 1. juli 2010 skiftede selskabet branchekode fra at være registreret som ”uoplyst” til at være registre-
ret under branchekoden ”engroshandel med møbler, tæpper og belysningsartikler” og bi-branchekoden
”ikke-specialiseret engroshandel med føde-, drikke- og tobaksvarer”.
ligeledes den 1. juli 2010 blev selskabet registreret for moms, mens selskabet først den 1. oktober 2011
blev registreret for a-skat og arbejdsmarkedsbidrag. selskabet har ifølge kurators oplysninger i perioder
haft op til 6 ansatte.
1.1       konkursens indtræden
ifølge kurators oplysninger beskæftigede selskabet sig bl.a. med forhandling af drikkevarer, der var omfat-
tet af det danske returpantsystem. selskabet blev erklæret konkurs på baggrund af en konkursbegæring
indgivet af dansk retursystem a/s på grundlag af manglende afregning af pant.
dansk retursystem a/s har eneretten til at drive og administrere det danske pant- og retursystem, her-
under bl.a. ved at udstede påbud om pantmærkning af drikkevarer og førelse af kontrol med forhandleres
og salgssteders returnering af pantmærkede emballager. s aps var som led i selskabets virksomhed regi-
streret hos dansk retursystem a/s med i hvert fald et produkt omfattet af pant- og retursystemet. s aps
var som led i denne ordning forpligtet til løbende at oplyse antallet af markedsførte enheder, der var vide-
redistribueret til salgssteder i danmark, til dansk retursystem a/s og afregne pant af det oplyste antal.
dansk retursystem a/s rettede den 19. december 2012 henvendelse til selskabet, idet dansk retursystem
a/s i forbindelse med en løbende kontrol af selskabets salgsrapporteringer havde konstateret en for høj
”returprocent” på det pantmærkede produkt, som s aps forhandlede.
                                                  -4-
den konstaterede høje returprocent var et resultat af, at s aps angav et lavere antal markedsførte varer,
end der reelt var udbudt. på den måde kom s aps til at betale en lavere pantafgift til dansk retursystem
a/s end, hvad de var forpligtet til. oplysningerne fra s aps viste sig at være fejlagtige, idet dansk re-
tursystem a/s kunne konstatere, at der blev returneret et langt større antal pantmærkede emballager
stammende fra s aps end det oplyste antal markedsførte varer, der var udbudt til salg.
dansk retursystem a/s havde i november 2013 konstateret, at returprocenten på det produkt, som s
aps forhandlede, var på 113 %, mens den gennemsnitlige returprocent på landsplan lå på 89 %. der
skulle således have været returneret 13 % flere emballager, end der havde været udbudt til salg – også
selvom det blev lagt til grund, at 100 % af emballagerne var returneret.
da dansk retursystem a/s konstaterede dette misforhold, rettede dansk retursystem a/s som nævnt
henvendelse til s aps ved brev af den 19. december 2012 og fastsatte en frist til den 3. januar 2013 for
selskabet til at korrigere salgsrapporteringerne.
s aps oplyste til dansk retursystem a/s, at selskabet ville følge op på disse manglende/fejlagtige salgs-
rapporteringer, men dette skete ikke.
den 8. marts 2013 fremsendte dansk retursystem a/s, som følge af selskabets mangelfulde salgsrappor-
teringer, en skønnet opgørelse til selskabet, hvorefter selskabet skulle betale yderligere kr. 491.004,30 til
dansk retursystem a/s for manglende afregning af pant til dansk retursystem a/s for det pågældende
engangsemballagerede produkt.
dansk retursystem a/s havde beregnet den manglende pant som forskellen mellem den afregnede pant
ifølge s aps’ rapporteringer (kr. -28.655,43) og den pant, som var opgjort på baggrund af de emballager,
der var modtaget retur (kr. 421.458,87), hvorefter kravet kunne opgøres til kr. 392.803,44 ex. moms. be-
løbet udgjorde kr. 491.004,30 inkl. moms, jf. faktura af den 8. marts 2013 …
ved e-mail af den 15. marts 2013 gjorde s aps indsigelser over for dansk retursystem a/s’ opgørelse af
den 8. marts 2013, idet selskabet udelukkende havde haft et mindre salg af produktet i danmark og en
større eksport til polen.
dansk retursystem a/s fandt, trods selskabets indsigelser, ikke anledning til at ændre opgørelsen af den
8. marts 2013 blandt andet under henvisning til, at det markedsførte produkt i henhold til bekendtgørelse
                                                  -5-
nr. 104 om pant på og indsamling m.v. af emballager til visse drikkevarer af den 27. januar 2014 (pantbe-
kendtgørelsen) udelukkende var godkendt til markedsføring i danmark. dette medførte, at dette produkt
var udstyret med unikke stregkode, der kun blev tildelt lige netop den type produkt til salg i danmark.
selskabet havde i forbindelse med tilmeldingen af produktet til dansk retursystem a/s underskrevet en
tro og love-erklæring, der indeholdt et løfte om, at den påførte stregkode på produktet var unik for dan-
mark, og at selskabet derfor ikke ville anvende den på produkter, der blev solgt til andre lande.
dansk retursystem a/s havde ikke efterfølgende givet samtykke til, at pantmærket kunne anvendes på
andre emballager end dem, der blev solgt på det danske marked. eksporten til polen var derfor en over-
trædelse af pantbekendtgørelsens regler om mærkning, som ifølge pantbekendtgørelsens § 106 var strafbe-
lagte.
dansk retursystem a/s havde angiveligt igennem flere måneder konstateret, at selskabet alene havde
rapporteret et stærkt begrænset antal solgte emballager, hvorimod der var kommet betydeligt større antal
retur. der var således ikke tale om en enkelt fejlrapportering. det forhold, at et større antal flasker kom re-
tur, viser endvidere, at det ikke kan have været korrekt, at hovedparten af produkterne var eksporteret til
polen.
da selskabet ikke betalte restancen, anmodede dansk retursystem a/s ved konkursbegæring modtaget i
skifteretten den 24. april 2013 om, at selskabet blev taget under konkursbehandling. selskabet blev erklæ-
ret konkurs ved dekret afsagt den ... 2014.
undertegnede advokat boris frederiksen blev efter anmodning fra dansk retursystem a/s udpeget som
kurator i konkursboet …
baggrunden for det lange forløb mellem konkursbegæringens modtagelse i skifteretten og afsigelse af kon-
kursdekretet var, at det ikke lykkedes at foretage forkyndelse over for selskabet, hvorefter skifteretten be-
sluttede at lade forkyndelse ske via statstidende …
det har ikke været muligt for kurator at opnå kontakt til selskabets ledelse efter konkursens indtræden,
hvorfor kurator ikke er blevet sat i besiddelse af selskabets regnskab- og bogføringsmateriale eller oplys-
ninger om, hvorvidt selskabet fortsat rådede over de aktiver, som ifølge selskabets seneste årsrapport pr.
31. december 2012 befandt sig i selskabet, jf. nedenfor.
                                                  -6-
1.2       regnskabsforhold
det fremgår af selskabets seneste årsrapport for regnskabsåret 2012, at selskabet havde en balance på kr.
4.936.606,- ... aktiverne bestod hovedsageligt af tilgodehavender på ca. kr. 3,1 mio., hvortil kom en likvid
beholdning på ca. kr. 1,4 mio. samt anlægsaktiver, driftsmateriel og inventar på kr. 380.000. passiverne
bestod ifølge årsrapporten af egenkapitalen på ca. kr. 1,3 mio., skyldig selskabsskat på kr. 372.000,- anden
gæld på ca. kr. 1,8 mio. samt gæld til selskabsdeltagere og ledelse på kr. 1,5 mio.
årsrapporten blev godkendt på selskabets generalforsamling den 13. maj 2013, hvor det blev besluttet at
fravælge revision. årsrapporten er således ikke revideret af en revisor.
kurator har konstateret, at årsrapporten er fjernet fra erhvervsstyrelsens hjemmeside, men kurator ken-
der ikke årsagen hertil.
1.3       aktiver og passiver i konkursboet
konkursboet er ikke i besiddelse af aktiver fra selskabet, og det har ikke været muligt for kurator at opnå
kontakt med direktør x med henblik på at få oplyst, hvor de pr. den 31. december 2012 opgjorte aktiver
fortsat befandt sig på konkurstidspunktet, eller hvad der i givet fald var sket med aktiverne.
der er i konkursboet anmeldt krav fra 45 kreditorer for i alt kr. 11.846.638,15, hvoraf alene kr. 750,- er
anmeldt i medfør af konkurslovens § 93. langt hovedparten af kravene udgøres af simple krav anmeldt i
medfør af konkurslovens § 97. skat har anmeldt krav for manglende betaling af moms, afgifter, a-
skatter og arbejdsmarkedsbidrag for i alt kr. 9.787.555,- hvilket udgør ca. 83 % af den samlede kreditor-
masse i boet.
1.4       eventuelle strafbare forhold
kurator har endnu ikke afsluttet sine undersøgelser af, hvorvidt der kan være forhold, der kan give anled-
ning til at anmode om en politimæssig efterforskning, jf. konkurslovens § 110, stk. 4.
kurator har dog anledning til at tro, at der er sket overtrædelser af straffeloven samt strafbelagte bestem-
melser i bogføringsloven og pantbekendtgørelsen.
                                                  -7-
2. kurators undersøgelser
der er i forbindelse med konkursbehandlingen foretaget undersøgelse af, om ledelsen i selskabet har gjort
sig skyldig i groft uforsvarlig forretningsførelse, og hvorvidt der er grundlag for at indlede sag om kon-
kurskarantæne, jf. konkurslovens § 125, stk. 3, og § 157.
undersøgelserne har, i tilknytning til det ovenfor nævnte om de væsentligste årsager til konkursen, bl.a.
omfattet en gennemgang af selskabets økonomiske forhold, herunder seneste årsrapport, gennemgang af
bankkontoudskrifter og selskabets angivelse af moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
ledelsen i perioden fra et år før fristdagen, dvs. fra 24. april 2012 og frem til konkurstidspunktet ... 2014,
bestod af:
              direktør x (1. januar 2013 til ... 2014)
              direktør p2 (3. januar 2012 til 1. januar 2013)
det har ikke ud fra det foreliggende materiale været muligt at konstatere, om der er yderligere personer,
som har deltaget i den daglige ledelse.
1.5      baggrunden for at indlede sag om konkurskarantæne mod x
1.5.1      kendskab til konkursbegæring og konkursdekret
x var registreret som direktør i perioden 1. januar 2013 frem til konkursen den ...2014. en tidligere ansat
har herudover oplyst, at x har forestået den daglige ledelse i selskabet, ligesom x på vegne selskabet har
haft kontakten med dansk retursystem a/s.
trods gentagne henvendelser er det ikke lykkedes kurator at komme i kontakt med de tidligere direktører,
herunder x. det har ikke været muligt for kurator på trods af, at x må antages at have været bekendt med
konkursbegæringen mod selskabet.
der skete den 5. december 2013 forkyndelse af konkursbegæringen mod selskabet i statstidende. samme
dag, den 5. december 2013 kl. 15.04, sendte x en e-mail til konkursrekvirenten, dansk retursystem a/s,
hvoraf blandt andet fremgik: "jeg skal have bankkontonummer og kopierne hvis senest kl. 16 i dag hvis i
skal have pengene", …
                                                   -8-
dansk retursystem besvarede denne e-mail den 6. december 2013, jf. bilag 6, men på dette tidspunkt var
xs e-mailadresse ikke i stand til at modtage post, idet den angiveligt var blevet slettet, jf. fejlmeddelelse af
den 6. december 2013 …
det må således lægges til grund, dels at x var bekendt med, at der var indleveret konkursbegæring mod
selskabet, dels at der efterfølgende blev afsagt konkursdekret over selskabet, idet denne blev offentliggjort i
statstidende den 24. januar 2014 ...
det har ikke været muligt for kurator at komme i kontakt med de tidligere direktører, og derfor er kurator
ikke blevet sat i besiddelse af bogføringsmateriale af nogen art. det må på den baggrund antages, enten at
x ikke har iagttaget sin pligt til at tilse, at der blev foretaget løbende bogføring i overensstemmelse med
bogføringslovens regler herom, eller at bogføringsmaterialet forud for konkursen er blevet bortskaffet.
1.5.2       selskabets aktiver
på konkurstidspunktet var selskabet registreret som ejer af et køretøj fra 1995 af mærket volvo fs, som er
en lastbil på over 8 tons. køretøjet befandt sig på konkurstidspunktet ikke på selskabets registrerede adres-
se, hvorfor kurator den 21. januar 2014 anmodede politiet om at efterlyse køretøjet. det er fortsat ikke
lykkedes politiet at finde køretøjet.
det må på den baggrund lægges til grund, at der til skade for selskabets kreditorer er disponeret over kø-
retøjet forinden konkursen. x må som direktør have været bekendt med selskabets ejerskab af køretøjet, li-
gesom han i hvert fald den 5. december 2013 har været bekendt med konkursbegæringen, jf. ovenfor.
det må som følge heraf antages, at x enten forud for konkursen har disponeret over køretøjet til skade for
selskabets kreditorer eller har undladt at gribe ind over for en sådan disposition.
i relation hertil bemærkes, at ifølge selskabets seneste årsrapport, som er godkendt af x, havde selskabet
pr. den 31. december 2012 materielle anlægsaktiver i form af "andre anlæg, driftsmateriel og inventar"
til regnskabsført værdi på kr. 380.000,-. der er ikke i konkursboet konstateret aktiver af nogen art.
selskabet har desuden haft et abonnement hos s3 a/s med et antal tilknyttede betalingskort. grundet en
systemfejl havde s3 ikke spærret disse betalingskort i forbindelse med konkursens indtræden.
                                                       -9-
     der er med et eller flere af disse betalingskort den 9. februar 2014 foretaget syv betalinger af vejafgift i
     frankrig, som beløb sig til i alt kr. 1.096,61. herudover er der i perioden den 24. januar 2014 til den 10.
     februar 2014 foretaget 14 betalinger af vejafgift i spanien, som beløber sig til i alt kr. 1.440,37. der er så-
     ledes i perioden efter konkursen foretaget betalinger med de af s3 udstedte betalingskort på i alt kr.
     2.536,98.
     henset til, at x i hvert fald den 5. december 2013 må antages at have været bekendt med konkursbegæ-
     ringen, ligesom konkursdekretet blev offentliggjort i statstidende den 24. januar 2014, må x antages en-
     ten bevidst at have anvendt selskabets s3-kort efter dekretets afsigelse, eller at have undladt at gribe ind
     over for anvendelsen af kortene. det bemærkes, at s3 forgæves har forsøgt at komme i kontakt med x efter
     konkursdekretets afsigelse.
     1.5.3      manglende angivelse af moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag
     selskabet har i den periode, hvor x har været registreret som direktør, i flere tilfælde angivet moms, a-
     skat og arbejdsmarkedsbidrag for sent, og i en længere periode har selskabet undladt at foretage angivel-
     ser.
     skats har på baggrund af de manglende angivelser skønsmæssigt fastsat selskabets skyldige moms til kr.
     1.996.729,-, skyldig a-skat til kr. 3.913.739,- og arbejdsmarkedsbidrag til kr. 617.184,- i alt kr.
     6.527.652,-. agterskrivelse er fremsendt den 21. juli 2014, mens afgørelsen er fremsendt den 27. august
     2014, hvorefter skats afgørelse nu er endelig. ”
det hedder i advokat henrik høpners svarskrift blandt andet:
     ”… ved beskikkede af 18. december 2014 blev jeg af sø- og handelsretten beskikket som advokat for sag-
     søgte. da det ikke har været mulig for kurator at opnå kontakt med sagsøgte, har jeg foretaget diverse un-
     dersøgelser for at opnå kontakt med sagsøgte.
     undersøgelserne er nærmere beskrevet i vedhæftede bilag a. da det trods disse undersøgelser ikke er lyk-
     kedes at komme i kontakt med sagsøgte, er sagsøgte forsøg indkaldt via statstidende.
     sagsøgte har ikke reageret på dette.
     da det således ikke har været muligt at drøfte sagen med sagsøgte, er frifindelsespåstanden væsentligt
     nedlagt af formelle årsager …”
                                                      - 10 -
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
     ” … udover det i processkriftet af 9. december 2014 anførte som fastholdes, giver modpartens
     svarskrift af 4. maj 2015 anledning til følgende bemærkninger:
     det fastholdes at x skal pålægges konkurskarantæne i 3 år efter
     konkurslovens § 157.
     som svar på modpartens bemærkning om, at selskabets underbalance i væsentlig grad er
     opstået som følge af skats skønsmæssige fastsættelser, og at det ikke kan udelukkes, at en
     korrekt ligning og skattemæssig ansættelse ville medføre, at der ikke ville være grundlag for
     konkursbehandling og dermed sag om konkurskarantæne bemærkes følgende:
     som det fremgår af dekret og retsbog af ... 2014 (bilag 4) blev s aps taget under
     konkursbehandling på baggrund af en konkursbegæring fremsendt af dansk retursystem
     a/s, der som ifølge faktura af 8. marts 2013 havde et krav på 491.004,30 kr.
     konkursfordringen bestod således ikke af skats skønsmæssige fastsættelser, men af en
     anden fordring, der selvstændigt kunne danne grundlag for afsigelse af konkursdekret.
     derudover var der ligeledes indgivet konkursbegæring fra en lønmodtager, hvis krav ifølge
     en konkursbegæring som blev modtaget i skifteretten den 13. december 2013 var på i alt kr.
     359.487,25.
     selskabet ses således på dekrettidspunktet at have haft en betydelig gæld udover gælden til
     skat, som selskabet ikke har kunnet betale, og som i sig selv kunne danne grundlag for
     afsigelse af konkursdekret.
     derudover bemærkes, at de foreløbige og skønsmæssige fastsættelser fra skats beror på,
     at selskabet og herunder tidligere direktør x ikke løbende har foretaget
     behørige selvangivelser, hvorfor skat har været både berettiget og forpligtet til at
     fastsætte angivelser på moms, a-skat og am-bidrag foreløbigt/skønsmæssigt.
     skat fremsendte den 21. juli 2014 en agterskrivelse til selskabet vedrørende skats afgørelse
                                                        - 11 -
     herom, som henstår ubesvaret. skat traf herefter endelig afgørelse den 27. august 2014, som ikke er ble-
     vet bestridt eller påklaget i tide, hvorfor de skønsmæssige forhøjelser og foreløbige fastsættelser må betrag-
     tes som endelige.
     ændring af disse skønsmæssige og foreløbige fastsættelser kan således alene ske ved anmodning
     om genoptagelse til skat med angivelse af retlige og faktiske omstændigheder,
     der kan begrunde ændringen, hvilket følger af skatteforvaltningsloven. før skat har truffet
     ny afgørelse om endelig godkendelse af en sådan anmodning om genoptagelse, er de
     skønsmæssige og foreløbige fastsættelser gyldige og endelige, og kan danne grundlag for
     inddrivelse, herunder indgivelse af konkursbegæring.
     som nævnt ovenfor er konkursdekret dog afsagt på baggrund af en anden fordring, ligesom
     kendelsen om afsigelse af dekret er endelig, idet den ikke er blevet kæret.
     endeligt bemærkes at det forhold at x ikke har iagttaget sin pligt til
     at foretage behørige selvangivelser i sig selv taler for, at han bør pålægges konkurskarantæne …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
     ”… konkursboet gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingelserne for at på-
     lægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, er opfyldt.
     den tidsmæssige betingelse
     konkursboet gør i den forbindelse for det første gældende, at x har deltaget i ledelsen i s aps senere end
     et år før fristdagen den 24. april 2012, idet han var direktør i selskabet fra den 1. januar 2013 til den
     ...2014. den tidsmæssige betingelse er dermed opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 2. led.
     groft uforsvarlig forretningsforretningsførelse
     konkursboet gør for det andet gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til
     at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
     konkursboet gør i den forbindelse overordnet gældende,
                                                   - 12 -
at     konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, idet der ingen aktiver har kunnet konstateres
       i selskabet på konkurstidspunktet, og der er anmeldt krav i konkursboet for mere end kr. 11 mio.,
       og
at     konkursen bl.a. skyldes svig begået over for dansk retursystem a/s.
konkursen kan dermed ikke henføres til ydre omstændigheder, men skyldes alene den af s aps udviste
adfærd, herunder den begåede svig.
det må anses for groft uforsvarligt, at x har overtrådt strafbelagte regler i pantbekendtgørelsen, bogfø-
ringsloven og straffeloven.
x har som redegjort for ovenfor løbende afgivet fejlagtige salgsrapporter til dansk retursystem a/s med
henblik på at undgå betaling af pant og solgt pantmærkede emballager, der alene var godkendt til salg i
danmark, i polen. dette er dels en overtrædelse af pantbekendtgørelsen, dels af straffelovens bedrageribe-
stemmelse.
det gøres derudover gældende, at x ved betalinger af vejafgifter ved anvendelse af selskabets s3-
betalingskort efter konkursens indtræden ligeledes har overtrådt en eller flere af straffelovens bestemmel-
ser om skyldnersvig eller bedrageri. endvidere gøres det gældende, at x har begået skyldnersvig ved at di-
sponere over selskabets lastbil til skade for kreditorerne, idet lastbilen ikke var til stede på konkurstids-
punktet.
endvidere har x ikke iagttaget sin pligt til at tilse, at der blev foretaget løbende bogføring i overensstem-
melse med bogføringslovens regler herom, eller har undladt at gribe ind over for, at bogføringsmaterialet
forud for konkursen blev bortskaffet. det ses ikke at være afgørende for at kunne pålægge konkurskaran-
tæne, hvorvidt den manglende tilvejebringelse af bogføringsbilag skyldes manglende bogføring eller for-
svarlig opbevaring heraf, jf. sø- og handelsrettens dom i sag b-0019-14 afsagt den 8. oktober 2014.
endelig har x som direktør forsøgt sin forpligtelse til løbende at foretage indberetninger af moms, a-skat
og arbejdsmarkedsbidrag til skat, hvilket har medført et betydeligt tab for skat, der har lidt et tab på
mere end kr. 9,7 mio.
                                                  - 13 -
der henvises til sø- og handelsrettens dom i sagen b-0010-14 afsagt den 30. oktober 2014, hvor skifteret-
ten lagde til grund, at en direktør havde undladt at varetage sine forpligtelser i henhold til såvel selskabs-
som bogføringsloven og havde undladt at foretage korrekt indberetning af a-skat og moms, hvorved han
havde påført kreditorerne tab. skifteretten fandt, at direktøren derved havde gjort sig skyldig i uforsvarlig
forretningsførelse og pålagde direktøren konkurskarantæne.
endvidere kan henvises til sø- og handelsrettens dom i sagen b-0015-14 afsagt den 3. oktober 2014, hvor
skifteretten idømte en direktør konkurskarantæne i 3 år, idet direktøren havde undladt at standse transak-
tioner, der medførte tab for selskabet og dets kreditorer, herunder skat, der havde lidt et tab på kr. 1,1
mio. skifteretten lagde vægt på den beløbsmæssige størrelse af skats tab og sammenholdt det med, at di-
rektøren havde undladt at sikre dokumentation for selskabets virksomhed, ikke havde overholdt god bogfø-
ringsskik og havde undladt at angive og afregne a-skatter og moms og dermed havde undladt at vare sine
forpligtelser i selskabet.
det gøres på den baggrund gældende, at det vil være i overensstemmelse med praksis på konkurskaran-
tæneområdet at pålægge x konkurskarantæne, da de samme konkrete omstændigheder er til stede i nær-
værende sag. det må i den forbindelse tillægges særligt vægt, at skat har lidt et tab på mere end kr. 9,7
mio.
samtlige ovennævnte forhold taler således for at pålægge x konkurskarantæne, jf. lovforslag nr. 131 af
den 30. januar 2013 og de særlige bemærkninger til § 157, idet de anførte forhold er af en sådan karakter,
at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse må anses for uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed.
rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør med henvisning til ovenstående for det tredje gældende, at det under hensyn til x’s
handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 2.
det må ved vurderingen af, om det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, betragtes som en skær-
pende omstændighed, at x var bekendt med både konkursbegæringen og formentlig også med konkursde-
kretets afsigelse, men at kurator til trods herfor ikke er lykkedes med at komme i kontakt med x.
                                                         - 14 -
       karantæneperioden
       endeligt gør konkursboet gældende, at x skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurslovens § 158,
       stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x konkurskarantæne i en kortere periode end tre år.
       det bemærkes, at kurator allerede i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, af 19. maj
       2014, fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten om, at der efter kurators opfattelse burde ind-
       ledes konkurskarantænesag mod x. der ses således ikke at være grundlag for at nedsætte karantæneperio-
       den under henvisning til boets sagsbehandlingstid …”
kurator har til støtte for sin påstand blandt andet anført:
       ”… uanset at det ikke er lykkes at opnå kontakt med sagsøgte, særligt henset til at en væsentligt del af
       underbalancen i selskabet øjensynligt er opstået som følge af skats foreløbige ansættelser, kan det ikke
       afvises, at der ved en korrekt ligning og skattemæssig ansættelse ville være grundlag for konkursbehand-
       lingen og dermed grundlag for sagen om konkurskarantæne …”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger efter de foreliggende oplysninger som ubestridt til grund, at x har været regi-
stret som direktør i selskabet i hele den periode, som er omfattet af konkurslovens § 157, stk.
1, om konkurskarantæne. retten lægger videre efter de foreliggende oplysninger til grund, at
x har deltaget i selskabets ledelse i en periode, i hvilken en stor del af kreditorernes krav er
opstået, og at det forhold, at skats krav i vid udstrækning består i ansættelser, i denne for-
bindelse må anses for værende uden betydning, da skat afgørelse herom ikke har været be-
stridt. retten finder det desuden sandsynliggjort, at der under x’s ledelse er sket overtrædel-
se af pantbekendtgørelsen og straffeloven, og at der endvidere mangler bogføring og indbe-
retning af moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag. x findes derfor at have udvist en så
groft uforsvarlig forretningsførelse, at han må antages at være uegnet til at deltage i ledelsen
af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
                                                - 15 -
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 19.375 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark