text:
                             højesterets dom
                          afsagt fredag den 16. februar 2018
sag 78/2017
(1. afdeling)
forenede danske motorejere som mandatar for jesper petersen
(advokat lennart fogh)
mod
bilhuset laursen a/s
(advokat jesper køppen mieritz)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i roskilde den 8. december 2015 og af østre
landsrets 8. afdeling den 19. december 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jon stokholm, vibeke rønne, hanne schmidt,
jens kruse mikkelsen og anne louise bormann.
påstande
appellanten, forenede danske motorejere som mandatar for jesper petersen, har nedlagt på-
stand om, at indstævnte, bilhuset laursen a/s, skal betale 26.354 kr. til jesper petersen med
procesrente fra den 21. juni 2013, og at bilhuset laursen til jesper petersen skal betale pro-
cesrente af 214.391 kr. fra den 21. juni 2013 til den 3. december 2014.
bilhuset laursen har påstået frifindelse, dog for så vidt angår rentepåstanden kun med hensyn
til renter efter den 13. maj 2014.
bilhuset laursen har endvidere påstået sig tillagt fulde sagsomkostninger for sagens behand-
ling i alle tre instanser.
landsrettens dom er opfyldt, således at bilhuset laursen har betalt 214.391 kr. med proces-
rente fra den 3. december 2014 til jesper petersen, som har tilbageleveret den købte bil.
                                              - 2 -
anbringender
forenede danske motorejere som mandatar for jesper petersen har anført navnlig, at finansie-
ringsomkostningerne må anses for en del af købesummen, jf. købelovens § 57, når der er tale
om et oprindeligt trepartsforhold. bilkøbet og den tilhørende finansiering har en sådan indbyr-
des sammenhæng, at forbrugerne i købssituationen betragter det som ét forhold, hvorfor det
også i ophævelsessituationen skal behandles således.
kreditaftalelovens § 33 forudsætter og er hjemmelsgrundlag for, at bilhuset laursen hæfter
for tilbagebetaling af hele kreditkøbsprisen inklusiv finansieringsomkostninger. dette er bl.a.
en konsekvens af den identifikation, som lovgiver har ønsket at etablere mellem sælgeren og
finansieringsselskabet i det oprindelige trepartsforhold, jf. kreditaftalelovens § 33.
det har gennem en længere årrække været forbrugerklagenævnets praksis, at køber kan
kræve købesum og finansieringsomkostninger tilbagebetalt fra sælger ved ophævelse af køb
etableret som oprindeligt trepartsforhold. landsrettens præmisser er derfor et brud med for-
brugerklagenævnets praksis.
subsidiært gøres det gældende, at jesper petersen har krav på betaling af finansierings-
omkostninger i henhold til dansk rets almindelige erstatningsbestemmelser og købelovens §
80, idet bilhuset laursen trods gentagne forgæves forsøg på afhjælpning af køberetlige mang-
ler måtte acceptere en ophævelse af købet.
der skal betales renter af købesummen fra 30 dage efter jesper petersens mail af 21. maj
2013, hvor han ophævede købet. det bestrides, at han har lagt hindringer i vejen for bilhuset
laursens betaling af den krævede købesum.
hvis landsrettens dom stadfæstes, skal omkostningsafgørelserne for byret og landsret ikke
ændres.
bilhuset laursen har anført navnlig, at jesper petersens omkostninger til etablering af lånet
hos santander consumer bank og de løbende renter ikke er betalt til bilhuset laursen, men til
banken. disse finansieringsomkostninger er ikke en del af købesummen, og bilhuset laursen
kan derfor ikke pålægges at betale dem til jesper petersen.
                                                - 3 -
kreditaftalelovens § 33 indebærer ikke en udvidelse af forbrugerkøberens mulighed for at
kræve erstatning af sælger for finansieringsomkostninger. formålet med § 33 er at sikre, at
køberens rettigheder over for sælgeren bevares, idet kreditgiveren så hæfter for eventuelle
uerholdelige krav imod sælgeren. dette indebærer hverken mere eller andet end, at kreditgive-
ren eller en anden senere kreditor subsidiært hæfter for køberens pengekrav over for sælgeren.
jesper petersens øvrige tab kan kun kræves erstattet, hvis bilhuset laursen har handlet an-
svarspådragende eller har ydet køberen en garanti, jf. købelovens § 80. da dette ikke er tilfæl-
det, må jesper petersen rette sit krav på tilbagebetaling af finansieringsomkostningerne mod
santander consumer bank.
der er ikke grundlag for at pålægge betaling af renter fra sagens anlæg, idet bilhuset laursen
den 13. maj 2014 udtrykkeligt tilkendegav at ville efterleve afgørelsen fra ankenævnet for bi-
ler om udbetaling af købesummen mod at få bilen tilbage. jesper petersen nægtede at retur-
nere bilen, og bilhuset laursen var derfor ikke forpligtet til at tilbagebetale købesummen. kø-
bers forhold hindrede derved betalingen, og der skal derfor ifølge rentelovens § 4 ikke betales
renter, så længe denne hindring bestod. jesper petersen er derfor alene berettiget til renter af
214.391 kr. fra den 21. juni 2013 til den 13. maj 2014.
da resultatet af landsrettens dom er identisk med ankenævnet for bilers afgørelse, har bil-
huset laursen tilbudt jesper petersen, hvad der tilkommer ham, og jesper petersen skal derfor
betale sagsomkostninger til bilhuset laursen for byret og landsret, jf. retsplejelovens § 312,
stk. 4.
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
jesper petersen købte den 18. december 2012 en brugt bil hos bilhuset laursen a/s. købet
blev delvist finansieret ved et lån hos santander consumer bank. lånet blev formidlet af bil-
huset laursen, og parterne er enige om, at der forelå et oprindeligt trepartsforhold, jf. kredit-
aftalelovens § 4, nr. 15, litra b. da det viste sig, at bilen led af en væsentlig mangel, der ikke
kunne afhjælpes, hævede jesper petersen købet den 21. maj 2013.
                                               - 4 -
for højesteret angår sagen navnlig, om bilhuset laursen skal betale de finansieringsomkost-
ninger på 26.354 kr., som jesper petersen har betalt til santander consumer bank.
finansieringsomkostningerne
det fremgår af købelovens § 78, stk. 4, at hvis sælger ikke opfylder krav eller tilbud om af-
hjælpning inden rimelig tid, kan køber kræve et passende afslag i købesummen, ophævelse af
købet, omlevering eller, for så vidt dette kan ske uden uforholdsmæssige omkostninger, lade
manglen afhjælpe for sælgers regning.
da bilhuset laursen ikke kunne afhjælpe manglen ved bilen, valgte jesper petersen at hæve
købet.
efter købelovens § 57 skal sælger, når købet hæves, tilbagelevere til køber, hvad sælger ”har
modtaget i betaling”.
efter kreditaftalelovens § 33, stk. 3, kan en forbruger over for den kreditor, der har finansieret
købet som led i et oprindeligt trepartsforhold, rejse samme pengekrav på grundlag af købet
som over for sælgeren. forbrugeren skal dog først sandsynliggøre, at sælgeren ikke opfylder
sine forpligtelser, og kravet kan ikke overstige det, som kreditor har modtaget som betaling
fra forbrugeren. § 33, stk. 3, indebærer således, at den kreditor, der har finansieret købet, har
en begrænset subsidiær hæftelse for krav mod sælger.
højesteret tiltræder, at de finansieringsomkostninger, som jesper petersen har betalt til san-
tander consumer bank, ikke kan anses for omfattet af det, som bilhuset laursen ”har mod-
taget i betaling”, og som bilhuset laursen derfor skulle tilbagegive efter købelovens § 57.
kreditaftalelovens § 33, stk. 3, regulerer ikke, hvilke krav en forbruger kan rejse over for sæl-
geren, og kan derfor ikke føre til en anden fortolkning af købelovens § 57.
det forhold, at bilhuset laursen ikke kunne afhjælpe manglen, medfører ikke, at bilhuset
laursen er erstatningsansvarlig over for jesper petersen, jf. købelovens § 80.
på den anførte baggrund tiltræder højesteret, at bilhuset laursen ikke skal betale jesper pe-
tersens finansieringsomkostninger.
                                                - 5 -
renter
parterne er for højesteret enige om, at jesper petersen har krav på procesrente fra den 21. juni
2013, jf. rentelovens § 3, stk. 2. bilhuset laursen har imidlertid anført, at der kun skal betales
rente frem til bilhuset laursens tilbud af 13. maj 2014 om at opfylde ankenævnet for bilers
afgørelse, idet det herefter var jesper petersens forhold, der hindrede tilbagelevering af bilen
og dermed betalingen, jf. rentelovens § 4.
højesteret finder, at bilhuset laursens forligstilbud af 13. maj 2014 ikke gik ud på fuldt ud at
betale det, som tilkom jesper petersen, da bilhuset laursen ikke tilbød at betale renter af kø-
besummen, og da ankenævnet for biler i sin afgørelse havde foretaget et større fradrag for
nytteværdi end det, der blev det endelige resultat. jesper petersen havde derfor ikke pligt til at
tilbagelevere bilen mod at modtage den betaling, der fulgte af bilhuset laursens tilbud af 13.
maj 2014, og han har derfor krav på renter af købesummen også efter denne dato. højesteret
tager derfor jesper petersens rentepåstand til følge.
sagsomkostninger
som anført indebar bilhuset laursens tilbud om at opfylde ankenævnet for bilers afgørelse
ikke, at jesper petersen fuldt ud fik tilbudt, hvad der tilkom ham, og bilhuset laursen fast-
holdt ikke tilbuddet, efter at sagen var anlagt. bilhuset laursen skal derfor ikke tilkendes
sagsomkostninger for byret og landsret, jf. retsplejelovens § 312, stk. 4.
ankenævnet for bilers afgørelse, som bilhuset laursen tilbød at opfylde, ligger meget tæt på
sagens endelige resultat, og det eneste reelle tvistepunkt mellem parterne på tidspunktet for
tilbuddet var kravet om betaling af finansieringsomkostninger, som jesper petersen ikke har
fået medhold i. som anført af landsretten beror det på begge parters forhold, at bilen ikke blev
tilbageleveret på et tidligere tidspunkt. for byret og landsret angik sagen ud over finansie-
ringsomkostningerne, om bilen kunne tilbageleveres i væsentlig samme stand, og for disse in-
stanser har hver af parterne for en del tabt og for en del vundet sagen. på denne baggrund fin-
der højesteret, at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for byret og landsret, jf. rets-
plejelovens § 313, stk. 1.
efter sagens udfald skal forenede danske motorejere som mandatar for jesper petersen be-
tale sagsomkostninger for højesteret til bilhuset laursen.
                                              - 6 -
konklusion
med de anførte ændringer vedrørende renter og sagsomkostninger stadfæster højesteret
landsrettens dom.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med de ændringer, at bilhuset laursen a/s til jesper petersen
skal betale procesrente af 214.391 kr. fra den 21. juni 2013 til den 3. december 2014, og at in-
gen part skal betale sagsomkostninger til den anden part for byretten.
i sagsomkostninger for højesteret skal forenede danske motorejere som mandatar for jesper
petersen betale 25.000 kr. til bilhuset laursen a/s.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet skal forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                           udskrift
                                               af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
den 1. november 2007 blev af retten i sagen
f‐50‐06
ledernes hovedorganisation
som mandatar for
f
(advokat niels nehrkorn)
mod
finanssektorens arbejdsgiverforening
som mandatar for
a
(advokat merete preisler)
afsagt sålydende
                                             d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt f var omfattet af beskyttelsen i lov om kommunernes
styrelse § 16 c, da a opsagde ham.
                                                         2
ledernes hovedorganisation som mandatar for f har principalt nedlagt påstand om, at a tilpligtes
til f at betale 602.643,24 kr. , subsidiært et efter rettens skøn fastsat mindre beløb, med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 4. oktober 2006.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for a har principalt påstået frifindelse, sub‐
sidiært frifindelse mod betaling af et af retten fastsat mindre beløb.
sagen er anlagt ved retten i s den 4. oktober 2006 og henvist til sø‐ & handelsretten i medfør af
retsplejelovens § 226, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1.
sagsfremstilling
ansættelsen af f
f blev med tiltrædelse den 1. december 2004 ansat som systemkonstruktør i a, it‐sikkerhed. f
havde med sin ansøgning til a blandt andet sendt en kopi af forsiden af sit eksamensbevis som
cand. merc. dat., hvoraf alene fremgik, at f havde bestået eksamen. af det vedlagte cv til ansøg‐
ningen fremgik oplysninger om erhvervserfaring tilbage til 1998 samt fritidsinteresser. ansøgnin‐
gen var endvidere vedlagt udtalelser fra arbejdsgivere tilbage fra 1993. f oplyste ikke noget om sit
politiske engagement for x parti som næstformand i lokalforeningen og heller ikke, at han var
kandidat for x parti til det forestående folketingsvalg i februar 2005.
       f modtog sammen med sit ansættelsesbrev en tavshedserklæring indeholdende sikkerheds‐
regler, hvorefter han skulle erklære sig ” indforstået med at overholde de sikkerheds‐ og datasikkerheds‐
regler, som står i as forretningsgange, og de regler, som jeg bliver gjort bekendt med i forbindelse med mit
arbejde”.
as værdier og medarbejderhåndbog
den 1. december 2004 blev f vist rundt af sin chef b, og han blev i den forbindelse præsenteret for
koncernens værdier og medarbejderhåndbog.
a‐koncernens værdier er bl.a. beskrevet på as hjemmeside:
       ”det ligger fast, at a er en selvstændig … med hjemsted i s, og at a er moderselskab i koncernen.
                                                         3
    værdierne er det mest uforanderlige i a. de binder medarbejderne sammen og styrer dem i det, de gør
    over for hinanden og over for andre.
    det er det, der gør a til noget særligt i kundernes og medarbejdernes øjne.
    værdierne er:
    *sund fornuft
    *åben og hæderlig
    *anderledes og uhøjtidelig
    *ægte interesse og ligeværd
    *handlekraftig og vedholdende
    …
    åben og hæderlig
    vi er åbne og hæderlige i ord og handlinger
    det betyder, at vi
    • informerer hinanden, når det er relevant og ikke misbruger intern information
    • kun begrænser vores åbenhed af forretningsmæssige hensyn eller af hensyn til vores interessenter
    • respekterer indgåede aftaler og ikke misbruger den tillid, vi viser hinanden
    • tilstræber, at væsentlige beslutninger vedrørende den enkelte medarbejder træffes på baggrund af
         en konstruktiv dialog
    • er åbne om de fejl og problemer vi støder på
    • anerkender, at der kan ske fejl, som vi korrigerer, hvorefter vi primært fokuserer på at lære af forlø‐
         bet
    • lytter åbent til nye ideer og konstruktiv kritik”
af medarbejderhåndbogen under omkostningsbevidsthed fremgår følgende:
    ”daglig anvendelse
    du kan selv disponere over as ressourcer i alle tilfælde, hvor det naturligt ligger indenfor dit arbejds‐
    område, og hvor du vurderer, det skaber merværdi for a.
    …
    principiel, væsentlig eller diskutabel
    hvis disponeringen er principiel, væsentlig eller diskutabel, indstiller du til din medarbejderleder, der
    har bevillingsretten. i visse tilfælde (f.eks. ved en mba‐uddannelse) er det områdedirektøren, der be‐
    vilger.
    privat anvendelse
    a har også tillid til, at du udviser omkostningsbevidsthed i særlige situationer, hvor det ikke er muligt
    for dig at ordne dine private forhold uden anvendelse af as ressourcer, f.eks. ved telefonering og foto‐
    kopiering.”
af medarbejderhåndbogens afsnit om organisation og ledelse fremgår bl.a.:
    ”information og kommunikation
    ...
    og husk at opdatere outlook‐kalenderen.
                                                          4
    ...”
under medarbejderhåndbogens afsnit om brug af internet fremgår følgende:
    ”brug af internettet må ske i forretningsmæssige sammenhænge indenfor din arbejdstid, medens brug
    af internettet til private formål er tilladt udenfor arbejdstiden. hvis du undtagelsesvis har behov for at
    hente private oplysninger på internettet i din arbejdstid, bør du begrænse dette mest muligt, jf. afsnit
    om omkostningsbevidsthed.
    hvis du henter sider ned fra internettet og gemmer dem, bør du sikre dig, at de ikke fylder for meget.
    samtidig bør du være opmærksom på kun at surfe på sider, som tåler alles øjne.
    ...
    betingelser for at overvåge brugen af internettet
    som beskrevet i afsnittet om holdning til overvågning ønsker a på ingen måde at overvåge medarbej‐
    derne systematisk. dette gælder også for medarbejderes brug af internettet.
    i særlige situationer kan det alligevel være nødvendigt at skaffe tilladelse til at sammenholde registre‐
    ringerne af henholdsvis en arbejdsplads brug af internetadresser og en medarbejders brug af en ar‐
    bejdsplads. dette kan enten forekomme som led i den daglige drift over overvågning af edb‐systemerne,
    f.eks. ved fejlfinding og driftsforstyrrelser, eller hvis der er begrundet mistanke om en medarbejders
    misbrug af adgangen til internettet.
    registrering af internetbrug
    der er mulighed for at registrere de internetadresser, der bliver kaldt fra de enkelte arbejdspladser.
    samtidig registreres det, hvilke medarbejdere, der bruger arbejdspladsen.
    ...
    overvågning af internetbrug
    overvågning af brugen af internettet må kun foretages af it‐sikkerhed samt intern revision.
    ...”
af medarbejderhåndbogens afsnit om offentlige hverv fremgår følgende:
    ”positiv grundholdning
    principielt er a positivt indstillet over for din deltagelse i samfundsopgaver i form af, at du påtager dig
    offentlige hverv. a anser det dog for rimeligt, at borgerligt ombud som f.eks. byrådsarbejde, begrænses
    til to perioder (8 år).
    kundehensyn
    ud over de generelle overvejelser ifm. et job uden for a, bør det indgå i dine overvejelser, om hvervet er
    foreneligt med kundehensyn. tænk her specielt på hverv, hvor besiddelse af viden om kundeforhold –
    uanset at denne viden aldrig må benyttes – eller mulighed for konflikter med kunder kan medføre for‐
    retningsmæssig belastning. dette vil særligt være en risiko ved valg til skatteankenævn, boligretter og
    huslejenævn, men kan også gælde andre organer med økonomisk virkeområde.
    ...
                                                          5
      borgerligt ombud
      eksempler på borgerligt ombud er, foruden indkaldelse som vidne, nævning eller domsmand, medlem‐
      skab af sociale ankenævn, valgtilforordnet samt medlemskab af amtsråd, kommunalbestyrelser og sko‐
      lebestyrelser.
      løntræk ved frihed til udførelse af et borgerligt ombud vil afhænge af omfanget. i nogle tilfælde kan a
      anmode om lønrefusion.
      …”
forløbet af ansættelsesforholdet
den 7. februar 2005 havde en kollega til f forstørret en annonce i en lokalavis, …, indeholdende en
form for valgplakat, hvoraf det fremgik, at f opstillede som folketingskandidat for x parti. plaka‐
ten var hængt op i afdelingens kopirum. det var på denne måde, at b og fs kollegaer blev bekendt
med hans interesse for politik, herunder hans kandidatur som folketingsmedlem.
      den 8. februar 2005 afholdtes folketingsvalg. f blev ikke valgt.
      den 24. februar 2005 holdt b og f prøvetidssamtale. forinden samtalens afholdelse var f
blevet anmodet om at udfylde et skema udarbejdet specielt til prøvetidssamtaler. under spørgs‐
mål til ansættelsen har f bl.a. svaret:
      ”…
      atmosfæren i a har til fulde levet op til mine forventninger. der er gode arbejdsbetingelser, en god
      atmosfære og gode arbejdskollegaer.
      …”
under spørgsmål til modtagelsen har f bl.a. svaret:
      ”…
      der var planlagt to introduktionskurser for mig. det ene var desværre ikke relevant, med min it‐
      viden, og det andet er ikke før april.
      det er (stort set) ikke muligt i et videns tungt job, at få så meget information, at det er muligt godt og
      hurtigt at komme i gang med at løse de nye arbejdsopgaver. det tager længere tid, hvorfor det ikke er
      muligt at svare ja.
      i forlængelse af ovenstående svar, kan jeg heller ikke svare ja til, at jeg kender min chefs og mine kolle‐
      gaers forventninger (til mig). forventningerne bliver med stor sandsynlighed klare, når der er gået
      nogen tid.
      …”
hertil har b bl.a. knyttet følgende bemærkninger:
      ”…
                                                          6
      det har ikke været tilfredsstillende med den måde du er blevet introduceret i afdelingen på, hvilket na‐
      turligvis er mit ansvar, men jeg håber at vi nu får vendt bøtten, så du kan komme i gang med nogle af
      de opgaver vi har talt om.”
omkring spørgsmål til arbejdet har f bl.a. svaret:
      ”….
      arbejdet lever i bund og grund op til mine forventninger, selvom alle arbejdsopgaverne endnu ikke er
      kendte. de opgaver som jeg har løst, og må løse, peger dog i retning af at forventningerne til jobbet,
      nok skal blive indfriet.
      …
      hvis jeg skal være bedre til at udføre mit arbejde, eller det skal ske på en mere hensigtsmæssigt måde,
      skal der bruges mere tid på introduktion af de enkelte medarbejderes arbejdsopgaver i relation til mit
      job – og ikke mindst mere tid på oplæring/introduktion til as mange it‐systemer.”
hertil har b knyttet følgende bemærkninger:
      ”det er naturligvis ikke tilfredsstillende, at du endnu ikke er blevet ordentligt introduceret til de ar‐
      bejdsopgaver der ligger forude, men som tidligere nævnt så forventer jeg at kunne have en mere klar
      arbejdsopdeling på plads snarest – når bemandingen er endelig på plads. de to ”mentorer” som jeg
      havde sat min lid til har desværre været mere end almindeligt travlt beskæftiget til anden side, hvilket
      jeg ikke har været tilstrækkelige opmærksom på.
      med hensyn til as mange systemer, så er der ikke nogen forventning om at man kan overskue dem alle
      i løbet af tre måneder – vi har jo ansvaret for sikkerheden i hele systemkomplekset.
      de nødvendige daglige værktøjer mener jeg at du har fået introduktion til – ellers skal det ske straks.”
til spørgsmål omkring værdier og holdninger har f svaret:
      ” i det store og hele har jeg ikke oplevet nogen ændring i min dagligdag, efter at være startet i en virk‐
      somhed med ”værdibaseret ledelse og adfærd”…
      der er dog ingen tvivl om, at jeg foretrækker ”frihed under ansvar” frem for andre ledelsesformer.
      det undre mig dog en smugle, at a (der praktiserer værdibaseret ledelse) ikke tillader brugen af mes‐
      senger. messenger findes i en secure udgave, så det er ikke et spørgsmål om sikkerhed.”
bs bemærkede følgende hertil:
      ”med hensyn til anvendelse af messenger, så er det en klar politik fra as side, at vi ikke tillader nogen
      form for programmer/systemer installeret på vores maskiner, hvis de ikke er godkendt og proddet ud
      via de autoriserede kanaler. der er åbenbart ikke noget forretningsmæssigt behov, som har initieret
      implementeringen af et chat system, bortset fra det der anvendes i a … .
      …”
til spørgsmål omkring, hvad glæder ham mest ved jobskiftet, har f svaret:
                                                         7
     ”…
     den største glæde er naturligvis jobbet i sig selv, idet jeg betragter det som værende et drømmejob (i en
     drømme virksomhed). dernæst glæder jeg mig meget over medarbejderbanken, hvor jeg har fået en rig‐
     tig god service og rådgivning.
     ved v fik alle i it‐sikkerhedsfunktionen stillet en firmabetalt adsl‐forbindelse til rådighed. det un‐
     dre mig en smugle, at a ikke udnytter denne fordel, og tilbyder det samme til medarbejderen i it‐
     sikkerhedsfunktionen, da det både er en gevindst for a, men også for de ansatte.
     fra mit tidligere ansættelsesforhold, fik vi gratis aviserne metro express og jp århus. normalt holder
     vi ikke avis, så jeg savner meget at kunne tage disse aviser med hjem.”
hertil bemærkede b følgende:
     ”a tilbyder en adsl løsning til favørpris og har derfor vurderet, at det ikke er nødvendigt at stille
     gratis adsl til rådighed for alle medarbejdere. det har tidligere været diskuteret med gratis adsl til
     sikkerheds vagterne, men der er mange der vil kunne argumentere for behov på lige fod med vores afde‐
     ling.
     aviserne kan vi desværre ikke klare, men de ligger da til udlevering bl.a på banegården.”
i skemaet, hvor lederen skal udfylde spørgsmålet til forventninger skrev b følgende:
     ”som du selv skriver, så er det ikke de store udfordringer du er blevet sat på, men det som jeg har nået
     at se har været tilfredsstillende. et godt råd med hensyn til ”integration” i afdelingen kunne være at
     droppe hovedtelefonerne. det kan virke på nogen som om du ønsker at isolere sig fra afdelingen, hvilket
     måske ikke er det bedste signal at sende som ny medarbejder.
     vi har tidligere talt om dit politiske engagement, og måden jeg blev bekendt med det på, så det behøver
     vi ikke at træde rundt i, men det er en klar forventning fra min side, at der ikke dukker flere overraskel‐
     ser op af denne art – vi tager det med den åbne og hæderlige kommunikation alvorligt.”
skemaet er underskrevet den 24. februar 2005 af både f og b.
      kort tid efter samtalen blev f udpeget som projektleder på et stort projekt – tim, der pågik i
a.
      den 12. april 2005 modtog a en fuldstændig kopi af fs eksamensbevis, hvorefter han havde
bestået cand. merc. dat. eksamen med et samlet gennemsnit på karakteren 6,1.
      den 12. april 2005 om aftenen holdt x parti lokalforeningsmøde med henblik på at finde
kandidater til det forestående kommunalbestyrelsesvalg den 15. november 2005. f opstillede som
kandidat.
      der er uenighed om, hvorvidt der den 28. april 2005 fandt en samtale sted mellem b og f,
hvor f meddelte, at han opstillede til det forestående kommunalvalg i efteråret 2005.
                                                            8
      den 4. maj 2005 afholdtes et møde vedrørende projektet tim med deltagelse af fra a‐it‐
sikkerhed b, c og f, fra jn data bl.a. d og fra it intergroup j. af mødereferatet fremgår bl.a.:
      ”da tim implementeringen af it‐sikkerhed (projekt p167193) sker i forlængelse af projekt p113113
      (ract omstrukturering), var dette møde det første, med deltagelse af repræsentanter for it in‐
      tergroup, it‐sikkerhed og jn data.
      mødet, der var indkaldt af it‐sikkerhed, havde til formål at få defineret/planlagt det videre forløb i im‐
      plementeringen af tivoli identity management (tim). da d var usikker på, hvad målet med hele pro‐
      jektet var, samt hvilke forventninger a havde til tim, var der enighed om, at mødet skulle resultere i
      en ”form for køreplan”, samt en fastlæggelse af, hvem gør hvad, og hvornår.
      …
      b bad endvidere j undersøge, om it intergroup ville overtage projektledelsen af p367193. j mente ikke,
      at det ville blive et problem, og at det i givet fald ville blive p, der ville blive sat på opgaven.
      …”
      den 18. maj 2005 bragte [lokalavisen] en artikel, hvoraf det fremgik, at x parti var klar med
en spidskandidat til borgmesterposten i den nye r kommune, og at kandidaten var f
      den 2. juni 2005 havde f en samtale med kollegaen e om sin trivsel i a.
      i løbet af den 5. juni 2005 indkaldte b f til en samtale næste dag om eftermiddagen. under
mødet den 6. juni 2005, hvori deltog f, b og hr‐medarbejder l, blev f afskediget med 3 måneders
varsel til fratrædelse den 30. september 2005. f blev samtidig fritstillet. årsagen til afskedigelsen
blev meddelt mundtligt til f. parterne er uenige om, hvad der blev givet som årsag til afskedigel‐
sen. den skriftlige opsigelse indeholder ingen begrundelse.
kommunalvalget 2005 og indsigelsen mod afskedigelsen
den 13. oktober 2005 kl. 15.00 indleverede x parti lokalforening i r kommune sin kandidatliste til
valgbestyrelsen. f var opstillet som kandidat nr. 1.
      den 15. november 2005 afholdtes kommunalvalg, og f blev valgt til kommunalbestyrelsen i
r kommune.
      den 25. november 2005 rettede ledernes hovedorganisation henvendelse til a og gjorde
gældende, at afskedigelsen af f var sket i strid med den kommunale styrelseslov. finanssektorens
arbejdsgiverforening afviste ved brev af 30. november 2005, at afskedigelsen havde noget at gøre
med fs politiske engagement.
      på forespørgsel fra f har indenrigs‐ og sundhedsministeriet i brev af 23. februar 2006 oplyst
følgende:
                                                           9
      ”ved brev af 17. december 2005 har de rettet henvendelse til indenrigs‐ og sundhedsministeriet med
      et spørgsmål vedr. § 16 c i lov om kommunernes styrelse. de ønsker i den forbindelse oplyst fra hvilket
      tidspunkt i opstillingsforløbet en kandidatliste foreligger, så den i den kommunale styrelseslov § 16 c
      indeholdte beskyttelse mod afskedigelse som følge af optagelse på en sådan liste, indtræder.
      indenrigs‐ og sundhedsministeriet skal i den anledning oplyse følgende:
      den kommunale styrelseslov (lovbekendtgørelse nr. 968 af 2. december 2003) § 16 c har følgende ord‐
      lyd:
      ”en arbejdsgiver må ikke afskedige en lønmodtager, fordi denne er opført på en kandidatliste til et
      kommunalvalg eller er valgt til en kommunalbestyrelse.”
      det fremgår ikke af § 16 c, hvornår en kandidatliste foreligger og den særlige beskyttelse indtræder.
      de nærmere regler om kandidatlister til kommunale valg findes i lov om kommunale valg (lovbekendt‐
      gørelse nr. 348 af 18. maj 2005) kapitel 4.
      efter lovens § 19 skal de, der opstilles til valg, opføres på kandidatlister, som skal være underskrevet af
      mindst 25 vælgere i kommunen som stillere.
      efter lovens § 23 skal kandidatlister være indleveret til formanden for valgbestyrelsen senest kl. 12
      tirsdagen 4 uger før valgdagen. en kandidatliste kan ikke indleveres tidligere end tirsdagen 6 uger før
      valgdagen. kandidatlister skal indleveres på en formular, der er godkendt af indenrigs‐ og sundheds‐
      ministeren.
      lovens § 24 indeholder bl.a. regler om, hvilke oplysninger om kandidaterne kandidatlisterne skal inde‐
      holde, herunder hver enkelt kandidats fulde navn, personnummer, statsborgerskab, stilling og bopæl
      en kandidatliste foreligger således, når den er indleveret til formanden for valgbestyrelsen efter regler‐
      ne i den kommunale valglovs § 23. såfremt de opstillede kandidater er opført på kandidatlisten efter
      reglerne i den kommunale valglovs § 24 og indsamling af stillerunderskrifter er påbegyndt efter reg‐
      lerne i den kommunale valglovs § 19, er det endvidere ministeriets opfattelse, at den særlige beskyttelse
      i § 16 c i lov om kommuners styrelse er indtrådt.
      spørgsmålet om, hvorvidt en arbejdsgiver har afskediget en lønmodtager i strid med § 16 c i lov om
      kommuners styrelse, herunder hvornår beskyttelsen i § 16 c tidligst kan indtræde, beror på den konkre‐
      te sag og henhører under domstolene.
      ...”
i brev af 8. september 2006 har lokalforeningsformand for x parti g meddelt følgende:
      ”vedrørende f og indenrigsministeriets brev af 23. februar 2006.
      i forbindelse med fs fyring fra a, har christian vigh på indenrigsministeriets vegne givet udtryk for,
      at man fra indenrigsministeriets side anser f som omfattet af reglerne i den særlige beskyttelse i ”§ 16
                                                       10
      c i lov om kommunernes styrelse” fra det øjeblik, hvor kandidaterne er opført på kandidatlisten og ind‐
      samlingen af stillerunderskrifter er påbegyndt efter regler i den kommunale valglov § 19.
      ……..
      som lokalforeningsformand kan jeg bevidne, at de opstillede kandidater er opført på kandidatlisten efter
      reglerne i den kommunale valglovs § 24 og indsamlingen af stillerunderskrifter er påbegyndt efter reg‐
      lerne i den kommunale valglov § 19 (om aftenen) den 12. april 2005. f kan anses således, i henhold
      til christian vighs (indenrigsministeriet) skrivelse, som værende omfattet af den særlige beskyttelse i
      ”§ 16 c i lov om kommunernes styrelse”
fs brug af internettet og mødetidspunkter
som dokumentation for fs brug af internettet har a udarbejdet en analyse af cookies på fs bruger‐
identitet i perioden fra den 22. december 2004 til 6. juni 2005. af analysen fremgår bl.a., at der i
arbejdstiden fra kl. 8.00 til kl. 16.00 er generet 2978 cookies og udenfor arbejdstiden 387 cookies. af
disse var 325 cookies direkte henførbare til noget arbejdsrelateret.
fordelingen på kategorier af de generede cookies fremgår af nedenfor viste diagram:
       som det kan ses af diagrammet, udgør auktionsrelaterede cookies en meget stor del af de
fundne cookies. til auktionsrelaterede cookies hører f.eks. cookies fra qxl og e‐bay samt de coo‐
kies, der anvendes til autologon på auktionssites.
                                                         11
        a har endvidere udarbejdet en oversigt over entries foretaget af f i perioden fra den 1. de‐
cember 2004 til den 6. juni 2005, hvoraf det bl.a. fremgår:
”hosttype                                                     antal entries i kategori
afstemning                                                    365
anden auktion (el. e‐handel, el butik)                        17516
andre banker                                                  2609
e‐bay auktion                                                 45842
fagforening                                                   138
hosting                                                       16537
asystem                                                       2788
politik                                                       227
presse/netradio                                               54745
rejser                                                        277
reklamer (ad)                                                 37999
søgemaskiner                                                  6171
statistik                                                     17664
udenfor kategori                                              32128
webmail                                                       1945
ikke resolverede                                              26643
totalt antal                                                  263594
resolverede                                                   236951
ikke resolverede                                              26643
ikke resolverede i %                                          10”
        af et lagkagediagram fremgår, at entries på e‐bay udgør 17 %, på anden auktion 7 %, rekla‐
mer 14 %, presse/netradio 22 %, udenfor kategori 12 %, webmail 1 %, andre banker 1 % og a sy‐
stem 1 %.
        a har fremlagt en udskrift af en aktivitetslog, hvoraf fremgår bl.a. mødetider. denne viser, at
f i mere end 40 tilfælde er mødt senere end det aftalte tidspunkt.
indhentede udtalelser efter ansættelsesforholdets ophør
den 12. oktober 2006 afgav d fra jn data a/s efter anmodning fra b følgende udtalelse om f:
        ”…
        på opfordring hermed en kort udtalelse vedr. f
        i forbindelse med tim implementeringsprojekt har vi i en periode oplevet f som projektleder.
        jn data oplevede f om en dårlig projektleder. han var dårlig til at lede de møder vi deltog i og vi ople‐
        vede at han var dårlig til at koordinere mellem jn og a. så set fra jn data virkede det overordnet set
                                                      12
      som om han ikke magtede opgaven – om det skyldtes manglende evne eller vilje var for os svært at
      vurdere. vi gjorde ved flere lejligheder a opmærksom på ovenstående!
      …”
       i breve af henholdsvis 19. januar og 22. januar 2007 har den afgåede formand h (1990 ‐ 2001)
og den fungerende formand k (siden 2001) for a‐personale kreds begge oplyst, at ingen af dem
har været involveret i eller hørt om sager, hvor medarbejders offentlige hverv har været et pro‐
blem.
forklaringer
f har forklaret, at der under ansættelsessamtalen, hvori deltog b, l og en anden hr‐konsulent,
ikke blev talt om hans fritidsinteresser. han har været politisk aktiv i mange år og er medlem af x
parti. han opstillede til kommunalvalget i 2001 og 2004. i 2004 var der opstillingsmøde til folke‐
tingsvalget i februar 2005. partiet manglede kandidater, og han lod sig opstille igen. når han i sit
cv til ansøgningen ikke gav oplysninger om sit politiske engagement, var det for at holde politik
og job adskilt samt frygten for at blive sorteret fra som interessant ansøger. han havde kun en be‐
styrelsespost som næstformand i lokalforeningen for x parti og var i øvrigt ikke aktiv. jobbet i a
var et drømmejob. hvis han var blevet valgt til folketinget, ville han have trukket sig af hensyn til
sin familie. han har en hjemmeside på internettet, hvor oplysninger om hans politiske engagement
fremgår, så det har aldrig været hemmeligt. årsagen til, at alene forsiden af hans eksamensbevis
var vedlagt, var, at han ikke har så gode karakterer i andre fag end it‐relaterede fag, hvorfor han
var bange for at blive sorteret fra. han synes ikke, at eksamensbeviset giver et retvisende billede af
hans egenskaber, hvorfor han aldrig har vedlagt det i forbindelse med jobansøgninger. a bad om
en kopi af eksamensbeviset, hvorefter han fremsendte en kopi af et foreløbigt eksamensbevis, og
først omkring april 2005 fremsendte han en kopi af det endelige eksamensbevis.
       han opstillede ikke til folketingsvalget i februar 2005 for at blive valgt. han ønskede blot at
trække stemmer til partiet. øvrige kandidater i kredsen var … og …, der begge havde langt større
valgbudgetter end hans. han oplyste intet til a og sine kolleger om sin opstilling, fordi han ikke
regnede med at blive valgt ind. den 7. februar 2005, dagen før folketingsvalget havde en kollega
set en lille valgannonce for x parti i en lokalavis. valgannoncen blev forstørret og hængt op i kopi‐
rummet. hans kollegaer viste stor interesse. han tror, at b blev lidt overrasket over at se den for‐
størrede valgannonce, men der var ingen negativ reaktion. medio februar 2005 oplyste en af hans
                                                      13
kollegaer, at b ”var ude af sit gode skind”, fordi b mente, at man ikke kunne stille op til folketin‐
get uden at informere sin arbejdsgiver herom. han gik derfor ind til b for at drøfte situationen. b
sagde, at han gerne ville have været informeret herom inden valget.
       den 24. februar 2005 blev der afholdt 3‐månederssamtale mellem ham og b. de tog ud‐
gangspunkt i et specielt skema, som han havde udfyldt forinden samtalen. de talte meget om for‐
ventninger til fremtiden. han havde savnet en overordnet plan for sin introduktion, hvilket han
bemærkede. han synes, at hele opstartsfasen havde været meget ustruktureret. b beklagede over
for ham, at han ikke havde fået et tilfredsstillende introduktionsforløb. han fik heller ingen intro‐
duktion til selve arbejdsopgaverne. på den 2. arbejdsdag fik han dog en introduktion vedrørende
computerne, men han synes, at den var irrelevant for ham. under samtalen talte de endvidere om
værdier og holdninger. uanset b var vred over ikke at have fået oplysning om opstillingen til fol‐
ketinget, forstod han, at hans arbejdsindsats var tilfredsstillende, og at a var glad for ham. den
eneste kritik, han fik, var, at han skulle tage hovedtelefonerne af. han hørte tit p1 på arbejdet for at
stresse lidt af. det var der mange kollegaer, der gjorde. han fik også kritik af, at hans høretelefoner
var store, så han udskiftede dem.
       den 12. april 2005 holdt lokalforeningen i x parti et opstillingsmøde. det var ”startskuddet”
på det kommende kommunalvalg i november 2005. der deltog omkring 15‐20 medlemmer fra ny
r kommunes lokalforening. g udfyldte forsiden, og listen gik rundt. efterfølgende trak en kandi‐
dat sig fra listen, og partiet måtte lave en ny liste, fordi der ikke må rettes i listerne. han husker
ikke, hvornår den endelige kandidatliste med 25 stillere forelå. han overvejede at trække sig som
kandidat til byrådet, hvilket kunne ske indtil den 15. juni 2005. de efterfølgende dage sagde han
ikke noget til b, da han var i tvivl om, hvad han skulle satse på, men den 28. april 2005 gik han ind
til b. datoen fremgår af hans dagbog. inden mødet med b havde han besluttet, at hvis a var imod
hans opstilling, ville han trække sig. under samtalen med b var stemningen afslappet. han blev
spurgt, om han kunne garantere, at hans arbejdsfravær kun ville have et begrænset omfang, hvis
han blev valgt. i dag bruger han ca. 10 timer ugentlig på lokalpolitik. efter samtalen med b følte
han sig meget lettet og fortalte sin kollega c om samtalen med b.
       hans arbejdsopgaver gav ham ikke mange udfordringer. han skulle redigere og opdatere
dokumenterne i as intranet – under ”vis” samt revidere as beredskabsplaner sammen med ….
han kontaktede hende mange gange. hun havde meget travlt, og han kunne ikke komme i gang
uden hende, hvorfor det aldrig blev til noget. endvidere pågik projektet ”tim”, der vedrørte bru‐
                                                      14
geradministration. det skulle han deltage i. dette forudsatte, at han havde et rigtig godt kendskab
til a, og henset til, at han lige var blevet ansat, var det svært for ham. han foreslog, at han for at
udvide sit kendskab til a skulle arbejde en time dagligt i brugeradministrationen, men det afslog
b. i slutningen af februar eller begyndelsen af marts 2005 blev han udnævnt til projektleder for
tim – del ii, der vedrørte implementeringsdelen. den 29. april 2005 fik han at vide, at projektet
tim havde ændret karakter, og at han ikke længere skulle være projektleder, da projektet skulle
outsources. han var i gang med opgaven, men manglede support. b gav ikke udtryk for, at han
var sur på ham, men han har svært ved at se det anderledes, end at det havde en sammenhæng
med samtalen dagen før. hans tidsforbrug på tim‐projektet fyldte en stor del af hans arbejdstid,
da han skulle sætte sig ind i hele projektets fase del i. på mødet den 4. maj 2005 i projektgruppen
meddelte a, at projektet skulle outsources. a havde ikke de fornødne ressourcer til selv at få pro‐
jektet tilendebragt. jn data havde heller ikke de nødvendige ressourcer til at overtage projektet.
han kender intet til, at d skulle have udtalt sig om ham som projektleder. d udtalte ingen kritik på
mødet den 4. maj 2005.
       efter han havde fået frataget projektlederrollen for tim, var hans arbejdsmængde meget lille,
og han fik ingen nye arbejdsopgaver. det eneste, han lavede var revideringen af dokumenterne i
”vis”. e gav ham lidt arbejdsopgaver. revideringen af beredskabsplanen kom han ingen vegne
med, da han afventede, at … skulle vende tilbage. han fortalte c, at han følte sig holdt uden for,
og bad om at få nogle af dennes arbejdsopgaver. han fortalte intet af dette til b. han havde fået
tilsagn om at komme på et it‐sikkerheds‐kursus, men den 2. juni 2005 meddelte b ham, at det var
blevet besluttet, at han alligevel ikke skulle med. han tog det blot til efterretning.
       han havde en samtale med kollegaen e om sin situation. han følte, at hun havde godt men‐
neskekendskab, og han havde brug for et par råd. han havde det ikke godt i a. han efterlyste nog‐
le arbejdsopgaver. e sagde, at hun fornemmede, at der var noget galt, og anbefalede ham at tale
med en medarbejderrepræsentant.
       den følgende mandag indkaldte b ham til et møde om tirsdagen sidst på eftermiddagen. på
mødet meddelte b, at a måtte opsige samarbejdet, da hans politiske arbejde i x parti ikke var for‐
eneligt med as holdninger og værdier. endvidere henviste de til, at han ikke virkede ærlig og hæ‐
derlig, og at han virkede ukoncentreret. han sagde, at han var ked af det og chokeret over opsigel‐
sen og bad om at få en chance mere. han tænkte på omplacering. han så hele sit eksistensgrund‐
lag skride, da han har hus og familie med 4 børn at tænke på. det er hans opfattelse, at han blev
                                                     15
afskediget på grund af brudt tillid, og fordi hans politiske arbejde i x parti var uforeneligt med as
grundholdninger. da han blev opsagt, efterlod han 2 ufærdige opgaver ‐ beredskabsplanen og
redigeringen af vis.
       det er først efter hans fratræden, at hans mødetider er blevet gjort til et problem. i forbindel‐
se med ansættelsen indgik han en aftale med b om, at han kunne møde senere, når han afleverede
børn, hvilket han gjorde hver anden dag. betingelsen var, at c var informeret herom. der var al‐
drig aftalt bestemte mødetidspunkter. man kan derfor ikke sige, at han kom for sent. når han skul‐
le hente børn, meddelte han det til b og skrev det i outlook. han afleverede normalt børn mellem
8.30‐8.45, hvorefter han havde 30 minutters transport til arbejdet. derfor kunne han godt møde lidt
senere end kl. 9.00. nogle dage mødte han mellem 9.00‐9.30. der var også dage, hvor han mødte
efter kl. 10.00. hvis det havde været et problem, havde han forventet at få det påtalt. hvis man
mødte en kollega i ind‐ eller udgangsdøren, skete det også, at flere kollegaer gik ind/ud samtidig.
dette var i strid med reglerne, men de blev aldrig indskærpet over for de ansatte. han synes ikke
aktivitetsloggen er troværdig. han har udført distancearbejde 6 dage, hvilket han altid havde ind‐
ført i out‐look. han bestrider, at han efter at have afholdt hjemmearbejdsdage skulle have slettet
oplysningerne om det i sin kalender.
       han havde ikke råd til at deltage i frokostordningen, der kostede 280 kr. månedlig. han køb‐
te indimellem en pølse og spiste den ved sit skrivebord. han vil ikke bestride at have optalt kon‐
tanter fra sin hustrus virksomhed i frokostpausen. han kan ikke udelukke, at han har foretaget
betalinger over netbank. han talte ikke nævneværdigt meget i mobiltelefon.
       opgørelsen over entries på i alt 263.594 i forbindelse med hans anvendelse af internettet i
perioden fra den. 1. december 2004 til 6. juni 2005, mener han ikke, er retvisende. han lukkede
ikke internettet ned, når han var færdig med at anvende det. det må være forklaringen på, at alle
disse entries er registreret. han var en flittig bruger af internettet, men de registrerede entries på
auktionssiden e‐bay giver ikke et retvisende billedet af, hvor lang tid han har været opkoblet, men
det fortæller blot, hvor mange entries der er registreret. lytning på netradio generer ligeledes en‐
tries, og han lyttede rigtig meget. han ved godt, at anvendelsen af webmail er farlig i relation til
vira, men han mener, at a har misforstået noget, for han har kun brugt hotmail. kun den første
dag brugte han webmail. det fik han en påtale for. han brugte ca. 20‐30 minutter i alt pr. dag på
internettet til private gøremål. andre kollegaer lavede andre ting i arbejdstiden, han foretog net‐
surfing. han holdt ca. 5 minutters strække‐ben pause i timen, hvilket var formaliseret. hans an‐
                                                      16
vendelse af internettet blev ikke påtalt i forbindelse med afskedigelsen. han har aldrig modtaget
nogen påtale eller advarsel herom. regelsættet for privat anvendelse af internettet blev han henvist
til at læse i medarbejderhåndbogen, da han tiltrådte. generelt var det i orden at bruge nettet til
private ting. uanset han havde ansvaret for it‐sikkerhed, har han aldrig fået nogen form for intro‐
duktion hertil.
        han blev ansat pr. 1. marts 2006 i sin tidligere stilling hos v.
b har forklaret, at han er afdelingsdirektør for it‐ og sikkerhedsfunktionen i a med 18 ansatte.
han har været ansat i a i 25 år, heraf de sidste 8 år i it‐afdelingen.
        i efteråret 2004 besluttede a at ville ansætte en it‐sikkerhedskonsulent, der havde både en
teoretisk og praktisk baggrund. de indkaldte 3 ansøgere til samtale. f havde den teoretiske bag‐
grund som cand.merc. dat. kombineret med efterfølgende praktisk erfaring. f fik tilbudt jobbet,
fordi en anden ansøger sprang fra. han bad f om at fremsende sit eksamensbevis, men f sagde, at
han ”lå i flytterod”. de vedlagte udtalelser gav ikke anledning til betænkeligheder.
        den første arbejdsdag viste han f rundt og fortalte, at a, især i it‐afdelingen, lægger vægt på
åbenhed, hæderlighed og ærlighed, fordi afdelingen ofte har kendskab til fortrolige oplysninger.
det er ikke irrelevant, at en person i fs stilling får en sådan indføring i forbindelse med jobstart.
der gives normalt en tilstrækkelig og dækkende information. oplysning om regler om brug af e‐
mail, internet og webmail mv. fik f på sin 2. arbejdsdag. han deltog ikke selv heri, men det plejer
altid at blive gennemgået særligt, når henses til vigtigheden af disse regler. han kan ikke forstå,
hvis det ikke skulle være sket.
        f fik på et tidspunkt til opgave at udarbejde en beredskabsplan. f afleverede 1 a4‐side retur,
hvilket han blev meget overrasket over. han var af den opfattelse, at en medarbejder i fs stilling
selv burde kunne gribe en sådan opgave an. f fik også til opgave at revidere as intranet, punktet
”vis”. f begyndte på revideringen, men nåede aldrig at blive færdig. endvidere skulle f revidere
en brugerdatabase i et særligt system.
        i februar 2005 holdt han 3 måneders prøvetidssamtale med f. der havde bl.a. været lidt
”grynteri” fra kollegaerne om, at f ikke passede i afdelingen, men det var hans pligt som leder at
give f en chance for fremadrettet at yde noget og dermed modbevise sine forudanelser. f gik bl.a.
med høretelefoner, hvilket kollegaerne opfattede som et signal på manglende interesse for at inte‐
grere sig. efter det var blevet påtalt, gik der ikke ret længe, før f på ny gik med høretelefoner, dog
                                                      17
noget mindre. fs mobiltelefon ringede rigtig meget, og det generede kollegaerne. mobiltelefoner er
kun tilladt, hvis de er arbejdsrelateret. han fik også fortalt, at f talte kontanter op i arbejdstiden. i
forbindelse med ansættelsen havde han accepteret, at f kunne møde senere de dage, hvor han af‐
leverede børn. normal mødetid er mellem 08.00‐08.15. f mødte ofte senere. når han gik forbi fs
tomme plads og spurgte kollegaerne, vidste de ikke, hvor f var eller, om han kom den pågælden‐
de dag. distancearbejde kan tillades, hvis man har et stykke arbejde, der kan laves hjemme, men
det er ikke ”en kassekredit”, man bare får. han vil gerne se, om den ansatte fungerer, og hvad der
kan præsteres, før han tillader det. det er et krav, at det klart skal fremgå af kalenderen med tele‐
fonnummer, at man arbejder hjemme. han har fået fortalt, at f var fraværende, når han selv var
det, og at f efterfølgende slettede den oplysning fra sin kalender.
       i forlængelse af prøvetidssamtalen blev f udnævnt som projektleder på sikkerhedsdelen på
”komplet administrationssystem”. det var og er et stort og kompleks projekt, der fungerer i dag.
han troede på, at f ville kunne præstere noget, hvis han fik chancen. den 4. maj 2005 blev der
holdt møde med leverandørerne af systemet og jn data. det kræver dyb teknisk indsigt omkring
platform mv., hvorfor det var naturligt, at den eksterne leverandør blev ekstern projektleder. f
forblev projektleder for a indtil sin fratræden. a havde ikke de nødvendige kompetencer og res‐
sourcer, hvorfor de outsourcede opgaven.
       han har ingen erindring om et møde med f den 28. april 2005. f har forespurgt til holdnin‐
gen til opstilling til byrådet. han henviste ham til reglerne i ”vis” og gik samtidig ud fra, at f ville
fortælle, hvis han opstillede, særligt når henses til den samtale, de havde haft om ærlighed i for‐
bindelse med fs kandidatur til folketingsvalget i februar 2005.
       han fandt ud af, at f var opstillet til folketingsvalget i februar 2005 ved, at en kollega hængte
en forstørret kopi af en valgannonce op i kopirummet. tilliden var blevet brudt. han var uforstå‐
ende over for, at f ikke havde fortalt herom. f kendte as behov for en medarbejder og henset til, at
det var folketinget, denne opstillede til, burde det efter hans opfattelse være oplyst. as generelle
holdning til offentlige hverv er liberal, og det er ikke usædvanligt, at ansatte er politisk engageret.
       hen på foråret 2005 begyndte de at undre sig over fs evner, som de absolut ikke synes leve‐
de op til deres forventninger. de havde stadig ikke modtaget eksamensbeviset efter at have rykket
flere gange. da de endelig modtog eksamensbeviset, satte det pludselig tingene i relief. han er i
tvivl om, hvorvidt han ville have ansat f med det gennemsnit.
                                                       18
        kort tid efter blev han kontaktet af d fra jn data, der sagde, at f savnede engagement i pro‐
jektet og ofte sad og kiggede ud gennem vinduet. han blev lidt urolig, da han selv på det seneste
havde hæftet sig ved fs manglende engagement på afdelingens ugentlige møder. da afdelingen på
et tidspunkt fysisk skulle flyttes, hæftede han sig ved, at f alene var fysisk til stede. i forbindelse
med flytningen fik f gennemtrumfet over for e, at hun måtte tage plads ud mod gangarealet, så
han selv kunne sidde inderst. en kollega bemærkede, at så kunne ingen jo se fs skærm. f brugte
overordentligt meget tid på nettet, og det tog til i omfang. han kontaktede hr‐afdelingen medio
maj 2005 efter at have samlet forskellige oplysninger.
        han drøftede afskedigelsessagen med afdelingsdirektør n og c, der begge tilkendegav, at si‐
tuationen var helt uholdbar, hvorefter det efter nøje overvejelse besluttedes at afskedige f. han
indkaldte f til et møde den 6. juni 2005, hvori l deltog. f skulle afskediges og fritstilles, hvilket er
praksis for ansatte i it‐sikkerhedsfunktionen. forinden var drøftet en omplacering, men fs adfærd
var efterhånden begyndt at være belastende i forhold til as værdigrundlag, som de ansatte gene‐
relt agerer efter og tager alvorligt. da f ikke var medlem af finansforbundet, deltog der ikke en
tillidsmand i mødet. alle kritikpunkterne blev gennemgået med f, der ikke tilbageviste dem, men
spurgte om at få en chance til.
        han følte ansvar for at have ansat en medarbejder og ville gerne hjælpe f, men denne havde
en ”krævementalitet”. mange af de ting, som f spurgte om, burde han allerede som it‐sikkerheds‐
medarbejder kende svaret på. han følte, at f brød as tillid og udnyttede de friheder, a gav. a til‐
lader ikke 5 minutters pause hver time til medarbejderne. han ved, at c på et tidspunkt forsøgte at
overdrage opgaven med et as400‐operativsystem til f, men f tilkendegav, at han ikke var i stand
til at påtage sig opgaven.
        analysen over cookies viser 3.365 perioden fra den 22. december 2004 til den 6. juni 2005.
dette tal kan være højere, men ikke lavere. man kan ikke se, hvor længe den pågældende har væ‐
ret på hjemmesiden. a har endvidere registreret samtlige entries foretaget af f. oplysninger om
brug af internettet blev foreholdt f i forbindelse med afskedigelsen. han tilbageviste intet. de un‐
der denne sag fremlagte analyser og registreringer over både cookies og entries er først blevet lavet
efterfølgende, idet a var så sikre med hensyn til fs misbrug af internettet, at de ikke fandt fornø‐
dent at få lavet disse statistikker på et tidligere tidspunkt. det er strengt forbudt at anvende web‐
mail, da dette kan forårsage særlige risici i relation til as it‐systemer. en enkelt overtrædelse af
dette forbud er afskedigelsesgrund. allerede første dag blev f gennem en påtale meget klart gjort
                                                     19
bekendt med, at det var forbudt at anvende webmails, da a havde konstateret, at han havde an‐
vendt webmail. a var noget forundret over nødvendigheden af at skulle fortælle en it‐uddannet
person om risikoen ved webmails.
e har forklaret, at hun har været ansat i a siden 1968 og er driftsplanlægger i afdelingen for i it‐
sikkerhed.
        hun havde en samtale med f, før han blev afskediget. han gav udtryk for, at han havde det
dårligt og ikke følte sig godt tilpas i a. han manglede arbejdsopgaver. hun kan ikke huske, om de
drøftede noget om et kursus. f spurgte om et godt råd. hun henviste ham til annette skjødt i per‐
sonaleafdelingen. hun fornemmede ikke, at der var problemer mellem f og b, men hun husker det
ikke med sikkerhed. hendes klare fornemmelse var, at f ikke havde det godt i a. hun er af den
opfattelse, at f ikke passede ind i as virksomhedskultur. det var særligt hans mødetider, der var
meget anderledes end de øvrige ansattes. der var snak om, at f købte noget på internettet. hun
fornemmede, at kollegaerne var utilfredse med ham. som udgangspunkt var arbejdstiden fra 8.00‐
16.00. hvis man ikke mødte mellem kl. 8.00‐8.30, var det normen, at man gav besked. hun var ikke
bekendt med fs opstilling for x parti til folketinget, før der blev hængt en valgplakat op. hun var
heller ikke bekendt med, at han opstillede til byrådet.
g har forklaret, at hun er formand for x parti lokalforening for r, q og s kommuner. f blev med‐
lem af partiet […] .
        partiet offentliggør normalt navnene på kandidaterne i forbindelse med et valg, hvortil alle
medlemmer fra regionen er indkaldt. på dette valgmøde stemmes der om rækkefølgen af kandida‐
terne. når listen er endelig, offentliggøres den ved en pressemeddelelse, og der laves avisannon‐
cer. i forbindelse med kommunalvalget 2005 vidste partiet længe forinden, at f var interesseret i at
opstille. når man opstiller for partiet, er det bindende. f var seriøs og absolut en god kandidat.
han var meget aktiv og var medlem af bestyrelserne i både lokalt og amtsligt regi. hun ved ikke,
hvor meget tid man som bestyrelsesmedlem i lokalforeningen bruger på det arbejde, men i hvert
fald en aften hver 6. uge.
        opstillingsmøde til kommunalvalget i efteråret 2005 blev holdt den 12. april 2005, og der var
indkaldt ca. 50‐60 medlemmer. kandidaterne står ikke ligefrem i kø, men 5 personer, herunder f,
var villige til at opstille. efter afstemningen blev f nr. 1 på listen. hun udarbejdede kandidatlisten
                                                     20
den samme aften den for at få de fornødne 25 stillere. der blev endvidere sendt pressemeddelelse
ud. når lokalforeningerne har fundet kandidaterne, sendes oplysningerne til x partis ledelse på
christiansborg til godkendelse af de enkelte kandidater. listerne er ikke offentligt tilgængelige.
det er hendes fornemmelse, at ingen stiller op for sjov. listen med stillernes underskrifter blev
afleveret hos kommunen af f. hun har ikke udfyldt den liste, der blev afleveret til kommunen, da
en af de kandidater, der opstillede den 12. april, senere trak sig.
d har forklaret, at han er kapacitetsplanlægger hos jn data a/s, der var underleverandør på tim‐
projektet. han har deltaget i hvert fald i 2 møder i projektgruppen, hvor f deltog. to kollegaer har
omtalt f som uengageret og tilbageholdende, hvilket de var uforstående over for, da det var as
projekt. i slutningen af april 2005 skrev han til b om f, da han var lidt bekymret over den mang‐
lende styring af projektet. f skrev referat af mødet en 4. maj, som først blev udsendt pr. mail efter
ca. 20 dage. der skete intet med projektet, før jn data a/s´ projektleder tog initiativet.
l har forklaret, at hun er ansat som hr‐ konsulent i a.
       hun deltog sammen med b i ansættelsessamtalen med f. samtalen vedrørte både det faglige
og det personlige for at få et indtryk af f, der blev informeret om a og dens grundlæggende vær‐
dier og holdninger. f gjorde et pænt indtryk og havde den fornødne teoretiske baggrund. under
samtalen bad de om en kopi af hans eksamensbevis, da det ikke var vedlagt ansøgningen. gene‐
relt vil de gerne have det liggende i personalemappen. f fortalte, at eksamensbeviset var blevet
væk under en flytning. de afventede ikke at få tilsendt eksamensbeviset, da de manglede en med‐
arbejder og troede på, at f var den rigtige.
       f afleverede ikke eksamensbeviset som anmodet, og hun bad flere gange om det. da hun
foreslog, at a kunne indhente en kopi fra handelshøjskolen, kom det endeligt. hun var overrasket
over at se fs karakterer. hun og b havde efterhånden fået en mistanke om årsagen til den mang‐
lende fremsendelse, og den fik de så bekræftet. hun ved ikke, hvordan a havde forholdt sig, hvis
de havde haft eksamensbeviset inden ansættelsen.
       hun var ikke involveret i prøvetidssamtalen. på et tidspunkt informerede b hende om, at der
var konstateret problemer med f. hun fik ingen andre henvendelser. på mødet den 6. juni 2005,
hvor f blev afskediget, var det b, der førte ordet. b begrundede afskedigelsen med, at fs manglede
kompetencer til generelt at udføre jobbet tilfredsstillende, herunder opgaven som projektleder. f
                                                    21
blev også gjort bekendt med, at han i arbejdstiden talte meget i telefon i private anliggender og
anvendte internettet alt for meget til privat brug. endvidere blev f gjort bekendt med, at det vir‐
kede, som om han havde isoleret sig og var uengageret. a regnede ikke med, at en advarsel ville
kunne løse problemet, og i øvrigt er det ikke praksis at give advarsler til folk i it‐sikkerhed. f vir‐
kede chokeret og ked af det og bad om at få en chance, men han tilbageviste ingen af de forhold,
der var blevet påpeget. f sagde, at han havde været gennem en svær periode, da hans far havde
været syg. hun vidste ikke på det pågældende tidspunkt, at f var opstillet til byrådet, men at han
var politisk engageret for x parti.
       a giver ikke ved afskedigelser en skriftlig begrundelse. den gives mundtligt under afskedi‐
gelsessamtalen. efter anmodning udarbejdes gerne en skriftlig begrundelse for afskedigelsen. hun
kender ikke baggrunden for denne fremgangsmåde.
m har forklaret, at han har været ansat i 29 år i a og er funktionsleder i it‐sikkerhed.
       han havde ikke mange arbejdsrelationer til f. denne virkede ikke specielt interesseret i at
blive integreret og sad altid med høretelefoner på. det virkede, som om arbejdet var sekundært for
f. kollegaerne og han undrede sig også over fs mødetidspunkter, der ikke var særlig faste. han
gav en enkelt opgave videre til f, men den blev aldrig lavet. rent fysisk sad han forholdsvis tæt på
f, der sad med ryggen til ham, så han havde frit udsyn til fs skærm. f var ofte på nettet, og mange
af de besøgte sider virkede ikke umiddelbart arbejdsrelateret. f talte meget i sin mobiltelefon, der
ringede rigtig meget. f var en del af vagtteamet, og der skal altid være nogle til at servicere organi‐
sationen mellem 08.00‐16.00, men f mødte ofte meget sent og gik ligeledes meget tidligt.
       kort før folketingsvalget i februar 2005 så han i en avis en lille valgannonce for f. som en
joke forstørrede han annoncen og hængte den op i afdelingens kopirum. han undrede sig over, at
ingen vidste besked om opstillingen. først efter f var blevet opsagt, blev han bekendt med opstil‐
lingen til kommunalvalget i efteråret 2005.
c forklarede, at han er ansat som funktionsleder i it‐ sikkerhed i a. f og han arbejdede i samme
team, men de havde ikke umiddelbart fælles opgaver. de var begge tilknyttet et tim‐projektet, der
var påbegyndt, før f blev ansat.
       han blev først bekendt med, at f var opstillet til folketinget, efter at en kollega havde hængt
en form for valgplakat op. det var først, efter at f var blevet afskediget, at han blev bekendt med,
                                                    22
at denne var opstillet til kommunalvalget. han husker ikke at have haft en samtale med f om op‐
stillingen til byrådet og samtalen med b.
         på kontoret sad han og f over for hinanden. da kontoret flyttede til andre lokaler, var der
mulighed for e og f at vælge mellem to pladser. den ene plads havde en skærm med frit udsyn,
mens skærmen på den anden ikke kunne ses af andre. f fik trumfet igennem at få den plads, hvor
man ikke kunne se skærmen. fs mobiltelefon ringede meget, og det var generende. han gav f ”et
vink med en vognstank” og bandt derfor en svamp til mobiltelefonen, men det hjalp ikke. hjem‐
mesiden e‐bay var ofte åben på fs skærm. f talte også penge op i arbejdstiden. på et tidspunkt
forsøgte han at overdrage en opgave til f, men denne sagde, at han ikke kunne løse opgaven. f
kom og gik meget uregelmæssigt og glemte ofte at give besked om, hvor han var. det stod heller
ikke altid i kalenderen, hvor han var, hvis han ikke var på kontoret. han mener, at f mødte om‐
kring kl. 9.00, når børnene skulle afleveres. det er ikke ham bekendt, at man kan holde 5‐10 minut‐
ters pause hver time.
        f var tæt på en afskedigelse efter 3 måneders ansættelse, men han synes, at f skulle have en
chance. f udviste en ”kræve‐mentalitet”. han var overrasket over, hvor svært det var for f at til‐
passe sig, og ud fra denne betragtning synes han, at det var i orden at afskedige ham.
n har forklaret, at han er afdelingsdirektør i medarbejderafdelingen i a. han er altid involveret i
afskedigelsessager, før afskedigelse finder sted. på et tidspunkt orienterede b ham om de mange
problemstillinger, der var med f. fs evner og viden var utilstrækkelig, han manglede engagement
og indsats, hans mødetidspunkter var ekstremt afvigende i forhold til det aftalte, hans forsinkelser
af en varighed, der var helt uacceptabel, hans private mobiltelefonsnak havde et stort omfang, han
foretog optælling af kontanter fra hustruens virksomhed i arbejdstiden, og han misbrugte internet‐
tet.
        i følge medarbejderinstruksen skal hver enkelt medarbejder indlæse sit id‐kort i kortlæseren
ved ankomst om morgenen, hvilket er det første tidspunkt man registreres. man skal ikke anvende
sit id‐kort, når man forlader a. ved indgang i bygningen skal de passerende identificeret, da a af
sikkerhedsmæssige grunde vil have registreret, hvem der kommer ind. to personer har meget
svært ved at gå ind gennem døren samtidig, da døren ikke er særlig stor og klapper hårdt og hur‐
tigt i. øvrige registreringer på en dag er sket, når f har bevæget sig mellem kundeområder og as
interne områder. ud fra aktivitetsloggen har han konstateret, at f har mødt senere end aftalt cirka
                                                      23
halvdelen af arbejdsdagene. det fremlagte materiale vedrørende fs anvendelse af internettet og
udskrift af aktivitetsloggen er først udarbejdet efter afskedigelsen. da han traf beslutningen om
afskedigelsen af f fandt han ikke et behov for dokumentation af denne art, da han havde fået det
fortalt fra flere sider. as holdning til distancearbejde er, at det kan være nyttigt og hensigtsmæs‐
sigt, men det kræver, at den pågældende medarbejder er selvkørende og har selvdisciplin. det er
også vigtigt, at alle er informeret om, at en person arbejder hjemme, og hvordan denne altid kan
træffes. f fik ikke altid informeret tilstrækkeligt herom. dagen efter at f havde arbejdet hjemme,
slettede han det i sin kalender. det var en mistænkelig adfærd.
        analysen af cookies fra 22. december 2004 ‐ 6. juni 2005 viser, at en stor del af disse vedrører
ikke arbejdsrelaterede hjemmesider. auktions‐cookies er den største og ret omfattende del. den
omfattende mængde af cookies må karakteriseres som misbrug. der kan være flere cookies end,
der er registreret, men ikke færre.
        da han så antallet af registrerede entries, blev han chokeret, men det bekræftede kun, hvad
andre medarbejdere havde observeret. hans opmærksomhed faldt på fs anvendelse af webmail.
en enkeltstående anvendelse af webmail i a berettiger som udgangspunkt til en bortvisning. f
burde i allerhøjeste grad være klar over, at det ikke var tilladt, og han burde være bekendt med de
risici, der er forbundet dermed. som nyansat i a får man altid at vide på introduktion den 2. dag,
at det er forbudt. det fik f også. antallet af entries er helt ekstremt, og hovedforbruget har intet
med a at gøre. den store aktivitet på e‐bay stemmer overens med forklaringerne fra kollegaer.
        han drøftede en omplacering af f med b, men det blev udelukket grundet fs løse forhold til
arbejdstider og hans manglende evner. det er fast praksis ud fra en sikkerhedsmæssig betragtning,
at der ikke gives advarsler til ansatte i it‐sikkerhed.
        f orienterede ikke a om sit kandidatur til folketinget. det måtte a selv finde ud af det. han
fandt det besynderlig, at f ikke orienterede sin arbejdsplads om sit politiske engagement. han sy‐
nes også, at situationen med eksamensbeviset gav anledning til forundring. først ca. ½ år efter
afskedigelsen af f blev han bekendt med, at fs opstilling til kommunalvalget. det var i forbindelse
med, at han blev kontaktet af en journalist, som gerne ville vide noget om sagen. a har en positiv
holdning til ansattes deltagelse i offentlige hverv, og en del medarbejdere er involveret i lokalpoli‐
tik. enkelte offentlige hverv kan dog give problemer f.eks. skattenævn, men så kan man prøve af
finde en anden stilling til den pågældende. det var intet problem, at f var medlem af x parti.
                                                    24
       i forbindelse med afskedigelser giver a altid en mundtlig begrundelse. en skriftlig begrun‐
delse gives kun på anfordring. det er hans indtryk, at en afskediget person som udgangspunkt
ikke ønsker en skriftlig begrundelse.
parternes argumenter
ledernes hovedorganisation som mandatar for f har anført, at fs afskedigelse er i strid med § 16 c
i lov om kommuners styrelse. beskyttelsen efter bestemmelsen § 16 c indtræder, når man er opført
på kandidatlisten, jf. ordet ”opført”. f blev opført på kandidatlisten den 12. april 2005 om aftenen,
og beskyttelsen må anses som værende indtrådt på dette tidspunkt. dette gælder uanset senere
ændringer som følge af, at en kandidat trak sig, da det er et lovkrav, at der ikke må rettes i listen.
afskedigelsen af f fandt sted, efter at han var opført på en kandidatliste, og beskyttelsen i § 16 c er
derfor indtrådt.
       a har bevisbyrden for, at afskedigelsen ikke var helt eller delvist begrundet i dette forhold,
jf. samme lovs § 16 d. a må bevise, at det er andre årsager til afskedigelsen end fs opstilling. den‐
ne bevisbyrde er ikke løftet. efter bevisførelsen må det lægges til grund, at f den 28. april oriente‐
rede b om sin opstilling til kommunalvalget. a bad ikke om at se fs eksamensbevis, før man ansat‐
te ham. det kan derfor ikke komme f til skade, at hans karakterer ikke var toppræstationer. det
var et bevidst valg fra fs side ikke at oplyse om sit politiske engagement i sit cv eller at nævne det
i forbindelse med ansættelsessamtalen. han ønskede ikke at blande politik og arbejde sammen og
var desuden bange for at ville blive fravalgt af denne grund. f har forklaret, at han ikke fik gen‐
nemgået as regler om anvendelse af internettet den 2. december 2004, hvorfor han ikke havde det
fornødne kendskab hertil. f har ikke under sin ansættelse modtaget nogen påtale. derimod vidne‐
de prøvesamtalen om, at de eventuelle problemer, der havde været med arbejdets udførelse, ude‐
lukkende kunne bebrejdes a, hvilket b ligeledes har taget ansvaret for. mødetiderne er f efterføl‐
gende blevet kritiseret for, men han havde en særskilt aftale med b om at kunne komme senere,
når han afleverede børn. efter samtalen den 28. april 2005 begyndte ansættelsesforholdet at gå
skævt. f fik frataget projektlederrollen blandt andet på baggrund af ds andenhånds oplysninger
om fs evner. f fik ikke nye arbejdsopgaver, uanset han stillede sig aktivt til rådighed overfor kol‐
legaerne. ydermere fik han meget tilfældigt besked på, at han alligevel ikke kunne komme på et
kursus som han havde fået tilsagn om.
                                                     25
       f fik ingen skriftlig begrundelse for opsigelsen. under samtalen den 6. juni 2005 med b og l
fik f som begrundelse for afskedigelsen at vide, at han ikke var ærlig og hæderlig og, at han var
ukoncentreret. dette kan undre, når f kunne blive genansat hos v. generelt vedrørende mødeti‐
der, registreringer mv. forekommer det ikke vanskeligt, at en nyansat medarbejder kan have van‐
skeligheder med dette. for sådanne forseelser må ledelsen i første omgang korrigere medarbejde‐
ren. som nyansat er man i forhold til løsning af mange opgaver afhængig af information og bi‐
stand fra andre afdelinger, herunder ikke mindst fra ens chef. det er derfor naturligt, at der kan
være opgaver, som man uanset faglige kvalifikationer er længere tid om at lave end andre ansatte
ville være. det forhold, at f bad om at få en chance, kan ikke tages til indtægt for en erkendelse.
den fremlagte aktivitetslog over mødetider kan ikke lægges til grund som retvisende, idet f ofte
gik ind samen med en anden. endvidere har han aldrig fået disse regler indskærpet. for så vidt fs
anvendelse af internettet i arbejdstiden og særligt i relation til dennes anvendelse af webmails, har
f forklaret, at han kun anvendte webmails den første arbejdsdag. n har ikke nærmere kunnet re‐
degøre for, hvordan opgørelsen over fs entries er lavet. det kan ikke udelukkes, at f har foretaget
private betalinger over netbank, men det må lægges til grund, at det er sket i overensstemmelse
med reglerne. b har henvist til, at f skulle have talt penge op i arbejdstiden, men han har aldrig set
det. a har derfor ikke bevist, at der forelå omstændigheder, der kunne begrunde en afskedigelse af
f. det må derfor formodes, at opstillingen til r byråd var helt eller delvist årsag til afskedigelsen.
       endvidere gøres det gældende, at beskyttelsen indtræder, selvom a ikke på tidspunktet for
afskedigelsen kan anses for at være informeret om fs opstilling. beskyttelsen efter § 16 c indtræder
blot det objektivt kan konstateres, at medarbejderen er opført på en kandidatliste.
       a har anerkendt at være blevet forespurgt om, hvordan a ville stille sig, hvis f opstillede op
til kommunalvalget. det gøres derfor gældende, at a i hvert fald havde kendskab til, at f overve‐
jede at stille op til byrådet, og at han dermed kunne være beskyttet mod afskedigelse i henhold til
§ 16 c.
       det bestrides, at f har fortabt sine rettigheder grundet passivitet ved først efter 5 måneder at
gøre kravet gældende, og a kunne ikke med føje tro, at f har frafaldet sit krav, der alene er under‐
givet 5‐årig forældelse.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for a har anført, at f ikke er afskediget i
strid med lov om kommunernes styrelse § 16 c. bestemmelsen tilsigter at udelukke, at afskedigelse
                                                    26
alene sker som følge af, at en person er opført på kandidatlisten, men udelukker ikke afskedigelse
af andre årsager, men bevisbyrden herfor påhviler arbejdsgiveren.
       bestemmelserne § 16 b ‐ § 16 d blev indsat i loven i 1995. i medfør af § 16 c er man beskyttet
mod afskedigelse, når man er opført på en kandidatliste. spørgsmålet er derfor, hvornår man be‐
tragtes som ”opført”. af forarbejderne til loven fremgår alene, at formålet med de foreslåede æn‐
dringer er at sikre kommunalpolitikere bedre vilkår under udøvelsen af deres hverv, herunder
beskyttelse mod afskedigelse som følge af varetagelsen af deres hverv. af betænkning nr. 1271/94
om kommunalpolitikernes arbejdsvilkår s. 93‐94 fremgår, at udvalget var delt i to grupper med
hensyn til at indføre beskyttelse mod afskedigelse, hvilket skal tillægges vægt i forbindelse med
fortolkningen af § 16 c. af bemærkningerne til lovforslaget fremgår alene, at beskyttelsen mod
afskedigelse indtræder, når en kandidat er opført på en kandidatliste, hvorfor disse bemærkninger
ikke bidrager til yderligere fortolkning. det er derfor relevant at se på reglerne i lov om kommuna‐
le og regionale valg (valgloven). efter denne lovs §§ 19‐24 foreligger der først en gyldig kandidatli‐
ste ved indleveringen til formanden for valgbestyrelsen, idet stillere kan trække sig, indtil listen er
indleveret. bestemmelsen § 16 c i den kommunale styrelseslov foreskriver ikke, at der skal forelig‐
ge en gyldig kandidatliste, men dette må indfortolkes i bestemmelsen.
       beskyttelsen i § 16 c kan derfor først antages at indtræde 1) 6 uger før kommunalvalget, idet
kandidatlisten tidligst kan indleveres fra dette tidspunkt, jf. § 23, stk. 1, eller 2) 4 uger før kommu‐
nalvalget, da dette er seneste frist for indlevering af kandidatlisten til formanden for valgbestyrel‐
sen eller 3) på det tidspunkt, hvor kandidatlisten indleveres til formanden for valgbestyrelsen, jf.
lov om kommunale valg § 23, hvilket i denne sag er den 13. oktober 2005. uanset hvilken af de 3
fortolkninger, der lægges til grund, har f på afskedigelsestidspunktet ikke været omfattet af be‐
skyttelsen i § 16 c. der er ikke hjemmel i loven til den fortolkning af § 23, som indenrigs‐ og sund‐
hedsministeriet giver udtryk for. såfremt den udvidede fortolkning af § 23 lægges til grund, anfø‐
res det, at det ikke er godtgjort, at ”indsamling af stillerunderskrifter var påbegyndt den 12. april
2005 om aftenen, idet gs erklæring af 8. september 2006 ikke udgør tilstrækkelig dokumentation
herfor. såfremt beskyttelsen skulle indtræde allerede ved påbegyndelse af indsamlingen af stille‐
runderskrifterne, vil det betyde, at beskyttelsen reelt kan indtræde flere år forud før et valg, og der
vil være risiko for omgåelse. endelig vil beskyttelsen i § 16 c bero på den pågældende kandidats
subjektive forhold. dette må antages at stride mod lovens intentioner. efter forklaringerne må det
lægges til grund, at en helt ny liste blev udarbejdet, og at nye stillerunderskrifter måtte indhentes.
                                                     27
bevisbyrden for, at indsamling af stillerunderskrifter var påbegyndt den 12. april 2005, er derfor
ikke løftet, hvorfor a må frifindes.
       såfremt f måtte være omfattet af beskyttelsen i § 16 c, gøres det gældende, at han ikke er
afskediget i strid med bestemmelsen. a var på tidspunktet for afskedigelsen den 6. juni 2005 uvi‐
dende om, at f opstillede til kommunalvalget, idet det bestrides, at b skulle være blevet orienteret.
afskedigelsen kan derfor ikke være begrundet heri. f havde misligholdt sine pligter som medar‐
bejder i a. han havde ikke levet op til det ansvar, som en medarbejder er pålagt, og han havde
brudt den tillid, der er nødvendig for et ansættelsesforhold. a havde god grund til at betvivle fs
hæderlighed og ærlighed. dels fordi han tilbageholdt sit eksamensbevis, hvilket han har erkendt,
dels fordi han ved sin ansættelse intet fortalte om, at han var opstillet til folketingsvalget. hertil
kommer forklaringerne om, at f efter at have holdt hjemmearbejdsdage slettede dette fra sin ka‐
lender. ligeledes var fs administration af sin arbejdstid, herunder mødetidspunkter, brug af in‐
ternettet, brug webmails, samt andre private gøremål stærkt kritisable. det er uden betydning, at
oversigten over entries pr. dag og cookies er udarbejdet efter ansættelsesforholdets ophør. fs for‐
klaring om, at han ikke kendte reglerne, kan ikke tillægges vægt, når henses til hans uddannelse
og stilling. f har ikke tilbagevist disse påstande tidligere, og hans forklaring om, at 2 personer
samtidig går gennem indgangsdøren må tilsidesættes, idet det er fysisk umuligt. for så vidt fs
evner konstaterede a, at f ikke var færdig med revideringen af ”vis” ved afskedigelsen. projektet
tim magtede han ikke. projektet blev overgivet til eksternt firma, men f fortsatte dog som as pro‐
jektleder indtil sin afskedigelse. fs egen forklaring er heller ikke sammenhængende, idet han har
forklaret, at han havde en samtale med b den 28. april 2005, hvorefter han den 29. april 2005 fik
frataget projektlederrollen, men det stemmer ikke med mødereferat af mødet den 4. maj 2005.
yderligere ville f ikke ville overtage en opgave, som c forsøgte at overdrage til ham. f gik heller
ikke til sin chef for at efterlyse arbejdsopgaver. endelig var fs arbejdsmoral passe ind, idet han har
forklaret, at det efter hans opfattelse var berettiget til 5‐10 minutter pause for hver arbejdstime.
       aer af den opfattelse, at en medarbejder i it‐sikkerhed ikke er berettiget til en advarsel, da
det kan indebære en sikkerhedsrisiko.. i denne sag har b dog påtalt flere forhold over for f, særligt
fortielsen af opstillingen som folketingskandidat og anvendelsen af hovedtelefoner og mobiltele‐
fon. det er således en række forhold, der hver for sig og i særdeleshed samlet, kan begrunde en
afskedigelse.
                                                       28
       det gøres endvidere gældende, at f som følge af passivitet har fortabt retten til at gøre sit
krav gældende. f har forholdt sig passiv i perioden fra afskedigelsesdatoen den 6. juni 2005 til 25.
november 2005, hvor a første gang blev bekendt med, at han ikke kunne anerkende afskedigelses‐
grundene. f har derfor ikke protesteret mod afskedigelsen langt tidligere af hensyn til arbejdsgive‐
rens mulighed for at dokumentere berettigelsen af afskedigelsen. dernæst har f ikke redegjort for
årsagen til, at der ikke reagerer inden rimelig tid.
       såfremt retten finder, at f er berettiget til en godtgørelse, må fs anciennitet samt sagens kon‐
krete omstændigheder tillægges betydelig vægt, hvorfor der alene bør tilkendes for en særdeles
beskeden godtgørelse, jf. § 16 d i lov om kommuners selvstyre.
rettens begrundelse og resultat
af lov om kommunernes styrelse § 16 c fremgår, at en arbejdsgiver ikke må afskedige en lønmod‐
tager, fordi denne er opført på en kandidatliste til et kommunalvalg eller er valgt til en kommu‐
nalbestyrelse.
       bestemmelsen blev indsat ved l 1995 380 på baggrund af betænkning nr. 1271/1994 om
kommunalpolitikeres arbejdsvilkår. af lovforslaget generelle bemærkninger under afsnittet ”be‐
skyttelse mod afskedigelse” fremgår, at ”formålet med forslaget om at beskytte lønmodtagere
mod afskedigelse som følge af varetagelse af hvervet som kommunalbestyrelsesmedlem er at sik‐
re, at retten til fravær så vidt muligt gives et reelt indhold. i tilknytning hertil foreslås det, at en
arbejdsgiver ikke må afskedige en lønmodtager med den begrundelse, at vedkommende er valgt
til en kommunalbestyrelse eller er opført på en kandidatliste til et kommunalvalg.” af bemærk‐
ningerne til lovforslagets § 16 c fremgår, at ”efter denne bestemmelse kan en arbejdsgiver ikke lov‐
ligt afskedige en lønmodtager, fordi denne er opført på en kandidatliste eller er valgt til en kom‐
munalbestyrelse.” af bemærkningerne fremgår endvidere, at ”ud over den periode, hvor lønmod‐
tageren er medlem af kommunalbestyrelsen, gælder beskyttelsen mod afskedigelse også i den tid
forud for et kommunalvalg, hvor den pågældende er opført på en kandidatliste.” forarbejderne
indeholder ingen bemærkninger om, hvornår en kandidat er at anse som opført på kandidatlisten.
       af § 19 i lovbekendtgørelse nr. 1293 om kommunale og regionale valg fremgår, at de, der op‐
stilles til valg, opføres på kandidatlister. af § 19, stk. 2 fremgår blandt andet, at en kandidatliste til
kommunalbestyrelsesvalg skal være underskrevet af mindst 25 vælgere i kommunen som stillere.
                                                     29
af samme lovs § 23 fremgår, at senest kl. 12 tirsdagen 4 uger før valgdagen skal kandidatlister væ‐
re indleveret til formanden for valgbestyrelsen. en kandidatliste kan tidligst indleveres tirsdagen 6
uger før valgdagen. kandidatlister skal indleveres på en formular, der er godkendt af indenrigs‐
og sundhedsministeren. af samme lovs § 25 fremgår, at kandidatlisten skal være underskrevet af
det fornødne antal vælgere som stillere, jf. § 19, stk. 2 og 3. stillerne skal underskrive enten på sel‐
ve kandidatlisten eller på genparter af denne. genparterne skal i givet fald sammenhæftes med
originalen, inden kandidatlisten indleveres.
to dommere (jørgen gawinetski og mette christensen):
       på baggrund af ovenstående finder retten, at således som loven om kommuners styrelse § 16
c er formuleret, sammenholdt med bestemmelserne i lov om valg til kommuner og regioner § 19
og § 23 kan en kandidat først antages at være opført på en kandidatliste på tidspunktet, hvor kan‐
didatlisten indleveres til formanden for valgbestyrelsen. i den forbindelse forsynes kandidatlisten
ligeledes med dato og tidspunkt for modtagelsen. efter rettens opfattelse vil anden fortolkning af
bestemmelsen i § 16 c medføre en for subjektiv beskyttelse af den enkelte kandidat med risiko for
omgåelse af bestemmelsen. retten lægger ligeledes vægt på, at en kandidatliste kan ændres, indtil
den er indleveret til formanden for valgbestyrelsen, og at der ved en ændring af kandidaterne skal
indhentes fornyede stillerunderskrifter. uanset at en person på opstillingsmødet bliver opført som
kandidat på kandidatlisten, kan denne efterfølgende ændres, herunder kan kandidaterne trække
sig helt indtil indleveringen af listen til valgbestyrelsen.
       efter det ovenfor anførte finder retten derfor, at beskyttelsen i § 16 c således først indtræder
på det tidspunkt, hvor kandidatlisten indleveres til valgbestyrelsen. beskyttelsen i relation til be‐
stemmelsen i § 16 c for f er derfor først indtrådt den 13. oktober 2005 fra tidspunktet, hvor listen er
indleveret til valgbestyrelsen, hvilket tidspunkt fremgår af modtagelsesstemplet på kandidatlisten.
f var således ikke beskyttet på tidspunktet, hvor afskedigelsen den 6. juni 2005 fandt sted.
       a frifindes derfor for det af f rejste krav.
en dommer (hanne christensen):
ud fra en formålsbetragtning af loven om kommuners styrelse § 16 c samt forholdets natur i øvrigt
er det uhensigtsmæssigt at fortolke bestemmelsen om beskyttelse i ovennævnte lov så restriktivt,
at den først indtræder 6 til 4 uger før valget.
                                                    30
       beskyttelsen kan være indtrådt, når der foreligger behørigt udfyldt opstillingsliste med
mindst 25 stillere.
       hvis sagens omstændigheder sandsynliggør, at man er opsagt, fordi man har ladet sig opstil‐
le som kandidat til kommunalbestyrelse eller regionsråd, må man være omfattet af beskyttelsen i
lov om kommuners styrelse § 16 c, idet denne lovbestemmelse har til formål at beskytte kandidater
set i relation til de demokratiske rettigheder, man har til at lade sig opstille til ovennævnte organer.
       efter bevisførelsen findes det lidet sandsynligt, at opstillingslisten allerede den 12. april var
påtegnet af mindst 25 stillere. det må efter bevisførelsen lægges til grund, at a på opsigelsestids‐
punktet ikke var bekendt med fs kandidatur. herefter findes opsigelsen ikke at have været be‐
grundet i hans opstilling, hvorfor a frifindes.
alle dommere:
       retten bemærker, at det efter bevisførelsen må anses for godtgjort, at afskedigelsen alene var
begrundet i de af a anførte forhold omkring fs misbrug af internettet til private formål, herunder
webmail, hans forhold omkring mødetidspunkter samt hans manglende evner til at udføre de ar‐
bejdsopgaver, der blev overdraget ham. retten finder, at a har løftet bevisbyrden for, at disse for‐
hold forelå ved afskedigelsen, samt at a ikke havde kendskab til hans opstilling.
ledernes hovedorganisation som mandatar for f, skal til a i salær betale 50.000 kr. inkl. moms
samt 4.769 kr. til dækning af omkostninger. beløbet er fastsat under hensyntagen til sagens størrel‐
se.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
a frifindes.
ledernes hovedorganisation som mandatar for f skal inden 14 dage betale 54.769 kr. i sagsom‐
kostninger til a. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
jørgen gawinetski                         mette christensen                          hanne christensen
                 31
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark