text:
 -
                                    udskrift
                                        af
                       sø- og handelsrettens dombog
                                    ──────────
den 18. august 2000 blev af retten i sagen
v-0049-99
montres rolex s.a.
(advokat asger thylstrup)
mod
john fogtmann
(advokat preben kønig v/advokat preben meinecke-søes)
afsagt følgende
                                      d o m:
                                               - 2 -
sagsøgeren, montres rolex s.a., herefter rolex, har nedlagt påstand om at sagsøgte, john
fogtmann, tilpligtes at anerkende at være uberettiget til 1) at opretholde registreringen af e-
mail adressen "@rolex.dk" og internet-domænenavnet "www.rolex-dk" og 2) at anvende,
registrere eller opretholde registreringen af andre e-mail adresser og internet-domænenavne
hvori sagsøgerens varemærke "rolex" indgår.
john fogtmann har nedlagt påstand om frifindelse.
der er mellem parterne enighed om at john fogtmann omgående skal medvirke ved afmelding af
adresser på internettet i det omfang rolex får medhold i sine påstande.
sagen er anlagt den 8. september 1998 ved retten i esbjerg og henvist til sø- og handelsretten
ved beslutning af 23. april 1999.
sagen drejer sig om hvorvidt john fogtmann ved at benytte e- mail adressen "@rolex.dk" og
internet-domænenavnet "www.rolex.dk" og andre e-mail adresser og internet-domænenavne
hvori "rolex" indgår, krænker rolex' registrerede varemærke "rolex".
sagen er domsforhandlet den 23. juni 2000.
sagens omstændigheder
rolex er et schweizisk firma der fremstiller ure af mærket rolex. "rolex" er varemærkeregistreret
som figurmærke med navnet rolex under en femtakket krone den 31. oktober 1964, vr 03.375
1964, og foreløbig fornyet til den 31. oktober 2004 i klasse 14 (ure og andre kronometriske
instrumenter og apparater og dele deraf, armbånd til ure, smykker).
rolex har endvidere registreret mærkerne rolex daytona vr 07.246 1990 <figurmærke> i
dele af klasse 14, rolex vr 00264 1995 <et tredimensionalt mærke> i klasse 14 og the rolex
awards for entreprise vr 02.443 1996 <figurmærke> i dele af klasse 9, 16 41 og 42. under
madridarrangementet er registreret nr. 681 844, rolex med indramning under femtakket krone.
john fogtmann er faglærer på en teknisk skole. hans bibeskæftigelse er at sælge brugte ure af
                                              - 3 -
mærket rolex. han blev i 1995 eller 1996 registreret på internettet, og i 1996 blev hjemmesiden
under "www.rolex.dk" konstrueret og e-mail adressen "@rolex.dk" oprettet. john fogtmanns
hjemmeside havde oprindeligt blandt andet følgende indhold:
"brugte rolex
køb - salg - bytte ..."
"skriv til os om spørgsmål angående priser, lager, modeller mm...
klik her! prisliste over brugte rolex ure
opslagstavlen (andre brugte ure og ur-tilbehør)
læs al fakta og hele historien bag rolex
vi har altid danmarks største udvalg i prestige fyldte schweiziske kvalitetsure. john
fogtmann er danmarks største forhandler af brugte rolex ure. der er flere urmagere,
smykkehandlere, antikvitetshandlere m.m., der lejlighedsvis har rolex ure. men der er ikke andre
end john fogtmann der udelukkende handler med rolex ure. john er den eneste i skandinavien,
der kun handler med rolex. det betyder at han har et meget stort udvalg (altid over 50 rolex
ure), og at han kender disse ure særdeles godt. john har kontakt til lignende forretninger i
england, tyskland og italien. derfor kan han skaffe/afsætte et hvert rolex ur, gamle, nyere,
billige, dyrere, stål eller ædelmetal med og uden brillianter. john er åben for enhver rolex
handel. køb, salg og bytte. det er meget almindeligt at give sit ældre rolex i bytte for et nyt og
dyrere. men john køber og sælger selvfølgelig også meget gerne i ren handel. kontakten til
udlandet gør at selv ure som er meget vanskelige at afsætte/fremskaffe i danmark kan formidles.
john samarbejder også gerne med danske urmagere der har kunder til rolex ure. john sælger
rolex ure i hele danmark, men da esbjerg jo ligger lidt decentralt har han to hjælpere i kø-
benhavnsområdet og en i midtsjælland. kunder der ikke betjenes fra esbjerg eller sjælland klares
pr. telefon og med postvæsenet. folk sender gerne deres ur til john, så sender han en check eller
uret retur.
....
                            e-mail:john@rolex.dk
                                               - 4 -
denne side er senest opdateret tirsdag den 12. maj 1998".
rolex blev opmærksom på john fogtmanns brug af varemærket "rolex" i sin e-mail adresse og
som sit internet-domænenavn i 1998 hvor rolex påbegyndte en systematisk gennemgang af
domænenavnene. da rolex blev opmærksom på john fogtmanns brug af varemærket på
internettet, rettede man henvendelse til ham og sendte en erklæring, dateret den 31. juli 1998,
om afståelse ("delegation of ownership") af domænenavnet "rolex.dk" til rolex. john fogtmann
ønskede ikke at underskrive erklæringen.
john fogtmanns hjemmeside har ifølge udtræk fra internettet den 8. juli 1999 følgende ordlyd:
"rolex.dk
brugte rolex
køb - salg - bytte
...
køb og salg af brugte rolex-ure
...
velkommen til rolex.dk's helt ny-designede sider!
rolex-dk er skandinavien's største forhandler af brugte rolex-ure.
de bliver købt og solgt af rolex-specialisten john fogtmann, der er den eneste i skandinavien,
der kun forhandler brugte rolex-ure, og altid har ca. 100 rolex-ure på lager.
der er kontakter til lignende forretninger i england, italien og tyskland, og derfor kan rolex.dk
skaffe eller afsætte ethvert rolex ur, gamle som nye, billigere som dyrere. du kan både købe,
sælge og bytte med rolex.dk.
på grund af rolex.dk's enestående kontakter, kan ure, som normalt er svære at omsætte eller
skaffe i danmark, også formidles, og selv i kina, frankrig, bulgarien, usa og saudi-arabien har
rolex.dk kunder.
rolex.dk har hjælpere i esbjerg, københavn og midtsjælland, og i disse områder kan du blive be-
                                                - 5 -
tjent direkte. udenfor disse områder foregår betjening via telefon og postvæsenet.
velkommen til rolex.dk.
rolex.dk repræsenterer ikke og har ingen direkte forbindelse til montres rolex s.a. i
schweitz
..."
fra john fogtmanns hjemmeside kan der klikkes ind på forskellige emner, fx "rolex historie",
"prislisten", "e-mail rolex.dk" m.fl. på siden "rolex historie" fremkommer en beskrivelse af rolex
fra 1910 til nu. på siden "prislisten" fremkommer aktuelle rolex-tilbud med oplysning om bl.a.
model, lænke, skive, pris, nypris m.m.
john fogtmann har endvidere oprettet e-mail adresser og internet-domænenavne der i
forskellige kombinationer indeholder rolex' varemærke "rolex", fx "rolex4ever2.com", "rolex-
2nd- hand" m.v.
forklaringer
catherine niederer har forklaret at hun er ansvarlig for varemærker og internetrelationer hos
montres rolex s.a. i schweiz. hun har været ansat hos rolex i 12 år.
rolex' overordnede strategi på global basis er at beskytte deres varemærke, som er registreret i
mange lande over hele verden. produktet distribueres gennem datterselskaber i mange lande
over hele verden. i danmark har rolex ikke et datterselskab eller en filial, men man forhandler
produktet gennem urmager og guldsmed povl klarlund a/s i københavn. povl klarlund a/s
markedsfører sig ikke ved brug af varemærket "rolex", men i eget navn.
domænenavnet "rolex.com" opstod på internettet i 1995, hvor en person i usa som vidnet
bekendt ikke var forbundet med rolex eller produktet i øvrigt oprettede en hjemmeside med det-
te domænenavn. rolex kontaktede denne person som accepterede at overføre domænenavnet til
rolex. rolex har i andre tilfælde fået tiltransporteret domænenavne efter henvendelse til de
pågældende indehavere af domænenavne. man har ikke i noget tilfælde købt domænenavne af
                                                - 6 -
indehavere. de er alle blevet afstået uden betaling fra rolex' side.
rolex har på nuværende tidspunkt registreret ca. 40 domænenavne, herunder "rolex industrie
sa", "rolex watch usa, inc" m.fl.
john fogtmann har forklaret at han i 20 år har været ansat som lærer. hans hobby med handel
med rolex-ure startede i 1994. han blev momsregistreret i 1995. han handler kun med originale
rolex-ure og originale dele. han køber og sælger 50-100 ure om året, og han har en omsætning
på 1-2 mio. kr. årligt. han handler mest med aftagere fra danmark, men også lidt med aftagere i
udlandet, særligt når det drejer sig om meget værdifulde ure. han har ikke noget forretningslo-
kale, men handler fra sin private bolig.
han foretog registrering med internet-domænenavnet "rolex.dk" for ca. 4 år siden med det
formål at fortælle hvem han var og hvad han havde at sælge. han har aldrig ønsket at udgive sig
for at have relationer til rolex. han har i øvrigt ofte henvist rolex-ejere til en reparatør et andet
sted i verden, herunder også til schweiz.
internetsiden der fremgår af udtræk af 8. juli 1998 blev vistnok til i 1998, hvor der i øvrigt blev
indsat en passus om at han ikke havde relationer til rolex.
"rolex.dk" er ikke hans eneste domænenavn. han har 3 andre adresser, hvori "rolex" indgår.
disse 3 adresser er oprettet efter anlæggelsen af denne sag.
procedure
rolex har anført at john fogtmanns brug af e-mail adressen "@rolex.dk" og internet-
domænenavnet "www.rolex.dk" er en krænkelse af rolex' registrerede varemærke "rolex" og i
strid med varemærkelovens § 4 og markedsføringslovens § 5, jf. § 1. det anførte gælder hvad
enten john fogtmann anvender varemærket "rolex" som andet, tredje eller højere niveau i do-
mænenavnet.
der tilkommer "rolex" en høj grad af beskyttelse, da "rolex" er et vitterlig kendt mærke, jf.
varemærkelovens § 15, stk. 2, nr. 4. det i det følgende anførte gælder dog uanset om "rolex" er
vitterlig kendt.
                                             - 7 -
om de enkelte bestemmelser i varemærkeloven og markedsføringsloven har rolex overfor
sagsøgtes anbringender anført:
varemærkelovens § 5, nr. 2: rolex afviser at denne bestemmelse kan finde anvendelse. "rolex"
er ikke en angivelse af varens art.
varemærkelovens § 5, nr. 3: det drejer sig ikke om hvad john fogtmann skriver på sin
hjemmeside, men om adresseangivelsen. det er ikke nødvendigt for john fogtmann at have en
hjemmeside opført under et internet-domænenavn eller at have en e- mail-adresse hvori "rolex"
indgår. han kunne foretage markedsføring eksempelvis i eget navn. det er muligt at anvendelsen
af rolex' navn i adressen er kommercielt ønskelig eller hensigtsmæssig, men det legitimerer ikke
anvendelsen. john fogtmann lader "rolex" fungere som forretningskendetegn, og det er bekvemt
for ham. en aftager der skal have kontakt med en forhandler af rolex-ure, vil formentlig ende
hos john fogtmann via hjemmesiden og e-mail adressen. det er utilbør ligt at john fogtmann
således bruger rolex' velindarbejdede varemærke som forretningskendetegn, forretningsadresse
eller postkasse. anvendelsen giver omverdenen urigtigt indtryk af at john fogtmann har
forretningsmæssig forbindelse til rolex. det er i den henseende uden betydning at john
fogtmann i slutningen af sin hjemmeside har indsat en disclaimer vedrørende forbindelsen til
rolex.
varemærkelovens § 6: konsumptionsreglen kan ikke få betydning. rolex' navn benyttes ikke som
varebetegnelse, men som adresseangivelse, og det er ikke tilladt på samme måde som det ikke
er tilladt at anvende varemærket som kendetegn fx på en butiksfacade eller lignende. det er der
ikke noget nyt i. der henvises til dommene i ufr 1975.131 h, ufr 1961.364 h, ufr 1949.420 sh
og sht 1942.85 vedrørende telegramadresser.
john fogtmann må således ikke bruge "rolex" som "butiksfacade" på internettet. han må gerne
oplyse at han handler med rolex-ure, men han må ikke på nogen måde bruge "rolex" som
forretningskendetegn.
benyttelsen af "rolex" er ikke blot i strid med varemærkelovens § 4, men også i strid med
markedsføringslovens § 5, jf. § 1: brug af anden mands navn eller varemærke som forret-
ningskendetegn er ikke tilladt hvad enten brugen finder sted ved butiksskiltning, som e-mail
adresse eller domænenavn, og det er særlig graverende når brugeren ved at varemærket er
velrenommeret. john fogtmann har været i ond tro - i hvert fald fra rolex' henvendelse til john
                                               - 8 -
fogtmann første gang. alligevel fortsatte han med brugen af varemærket. han er endda gået vi-
dere med registrering af andre domænenavne indeholdende varemærket "rolex".
rolex har reageret rettidigt på krænkelsen af varemærket. man reagerede hurtigt da man blev
opmærksom på john fogtmanns retsstridige anvendelse heraf.
john fogtmann har anført at ordlyden af varemærkelovens § 4 er upræcis og ofte giver
anledning til konflikter. det må anses for uafklaret om varemærkeloven finder anvendelse ved
løsning af domænenavnskonflikter på internettet. varemærkeloven gælder for varer og
tjenesteydelser, men ikke uden videre for adresseangivelser eller domænenavne. det er klart at
regelsættene må være forskellige. det følger bl.a. af varemærkelovens klassesystem. et
varemærke kan registreres for forskellige varer i forskellige klasser. der er ikke mulighed for at
registrere et navn eller anden betegnelse som domænenavn eller adresse for flere. hvis et
varemærke i klasse x registreres som fx domænenavn før det identiske varemærke i klasse y
udelukkes det andet mærke fra benyttelse som domænenavn. for berettigelsen af at benytte et
navn på nettet er det afgørende at være først i tid. dette indebærer at afgørelser om navne på
nettet træffes efter regler der er særegne for dette.
i relation til de enkelte bestemmelser i varemærkeloven og markedsføringsloven har john
fogtmann blandt andet anført:
varemærkelovens §§ 5 og 6: john fogtmann er berettiget til at henvise til et produkt efter
bestemmelsen i varemærkelovens § 5, nr. 2. på samme måde må han være berettiget til at
henvise til den brugte vare.      endvidere er hans benyttelse af rolex- navnet berettiget efter
bestemmelsen i varemærkelovens § 5, nr. 3 der ikke kun gælder reservedele, men alle tilfælde
hvor det er nødvendigt for at angive anvendelsen af en vare eller tjenesteydelse.
ifølge ef-domstolens dom af 23. februar 1999 (bmw-dommen, sag c 63/97, saml i, s. 925) må
john    fogtmann    under   nærmere     angivne  omstændigheder    uden    rolex'  samtykke  gøre
offentligheden bekendt med at han udfører reparation og vedligeholdelse af varer der er forsynet
med rolex-mærket, eller at han er specialiseret eller specialist i rolex, medmindre mærket
anvendes på en måde som kan give indtryk af at der består en erhvervsmæssig forbindelse
mellem fogtmanns virksomhed og rolex. der må kunne sluttes fra denne regel til at fogtmann er
berettiget   til  at   anvende     "rolex"  som    en del    af  en    elektronisk  adresse   eller
hjemmesidebetegnelse. til støtte for sagsøgtes standpunkt henvises endvidere til dior-dommen,
                                               - 9 -
sag c 337/95, dom af 4. november 1997, saml. i, s. 6013. disse afgørelserk betegner en
væsentlig udvidelse af adgangen til at henvise til andres forretningskendetegn og har derved
ændret dansk ret på dette punkt. afgørelsen i ufr 1983.923 h er ikke længere holdbar. det må
også kunne anvendes til støtte for fogtmann at der med markedsføringen af rolex' ure er sket
konsumption, jf. varemærkelovens § 6.
markedsføringsloven:      john   fogtmann      skal  handle  i   overensstemmelse   med      god
markedsføringsskik. det fastslås i § 5, som supplerer varemærkelovens regler, at det ikke er
tilladt at anvende andres kendetegn. bestemmelsen vedrører kun den illoyale anvendelse. john
fogtmanns markedsføring fremtræder som loyal og med angivelse af den generiske betegnelse
som angiver arten af varer. han krænker ikke derved rolex' rettigheder.
john fogtmann har ikke foretaget registrering i ond tro, og det har ikke været hans hensigt at
snylte på rolex' varemærke. han har netop udtrykkeligt på sin hjemmeside indsat en passus om
at han ikke har nogen forbindelse med rolex i schweiz. han har derfor handlet meget loyalt. ind-
holdsmæssigt      er der   ikke noget    i john   fogtmanns  oplysninger  der er  i strid   med
markedsføringsloven. john fogtmann har ikke på noget tidspunkt haft til hensigt at opnå en
forveksling. det fremgår klart af hjemmesiden at han sælger et originalt produkt som af
producenten allerede har været bragt i omsætning, og at han ikke har nogen forbindelse med
producenten. der er ingen der vil forveksle john fogtmann med rolex. det kan i denne
forbindelse bemærkes at der ved en søgning på internettet på "rolex" fremkommer ca. 300 hits,
og det er kun en mindre del af disse der hidrører fra rolex.
rettens begrundelse og resultat
rolex' figurmærke indeholder betegnelsen "rolex" som er en dominerende bestanddel af
figurmærket. rolex-navnet må betragtes som et vel indarbejdet varemærke der er beskyttet ef-
ter de retningslinier der gælder for de rene ordmærker.
john fogtmanns brug af e-mail adresse og internet-domænenavn hvori "rolex" indgår, er udtryk
for at han uden rolex' samtykke erhvervsmæssigt gør brug af varemærket som indehaves af
rolex, for omsætningen af varer af samme art som dem der er omfattet af varemærkeretten.
denne benyttelse må i overensstemmelse med den helt overvejende opfattelse anses for at være
en krænkelse af rolex' varemærkerettigheder og dermed en overtrædelse af varemærkelovens §
4, stk. 1, nr. 1.
                                               - 10 -
john fogtmanns brug af varemærket og forretningskendetegnet rolex som forretningsbetegnel-
se, "butiksfacade" og adresse på internettet er egnet til at skabe urigtige forestillinger om john
fogtmanns relationer til rolex' virksomhed og kan medføre at hans virksomhed forveksles med
en del af rolex' virksomhed eller sættes i en forbindelse med rolex på en klart urigtig måde. det
må videre antages at hans benyttelse af "rolex" skyldes et ønske om at udnytte det renommé
der er knyttet til navnet. john fogtmanns benyttelse af "rolex" er således vildledende og i strid
med god markedsføringsskik og dermed en overtrædelse af markedsføringslovens § 5 og § 1.
john fogtmanns brug af varemærket "rolex" kan ikke som hævdet af sagsøgte legitimeres ved
bestemmelserne i varemærkelovens § 5, nr. 2 eller nr. 3 eller § 6. john fogtmann anvender ikke
rolex-navnet blot for at oplyse at han forhandler brugte rolex-ure hvilket han ville være
berettiget til, jf. således dior-dommen, sag c 335/97, dom af 4. november 1997, saml. i, s.
6013. han bruger tillige varemærket som forretningsbetegnelse eller firma. den omstændighed
at john fogtmann på sin hjemmeside oplyser at han ikke har nogen forbindelse med rolex, er
ikke afgørende, idet john fogtmann allerede ved brug af varemærket som indgangsnøgle og
"butiksfacade" på internettet skaber en erhvervsmæssig interesse om produktet, hvilket som
anført udgør en overtrædelse af varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1, og markedsføringslovens § 1
og § 5.
da rolex ikke har udvist passivitet ved håndhævelsen af sine varemærkerettigheder, tages begge
rolex' påstande derfor til følge.
                                t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, john fogtmann, skal anerkende at være uberettiget til at opretholde registreringen af
e-mail adressen "@rolex.dk" og internet-domænenavnet "www.rolex.dk", ligesom han skal
anerkende at være uberettiget til at anvende, registrere eller opretholde registreringen af andre
e-mail adresser og internet-domænenavne, hvori sagsøgerens varemærke "rolex" indgår.
sagsøgte, john fogtmann, betaler inden 14 dage 36.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgeren,
montres rolex s.a.
                  jens feilberg
                                - 11 -
willy goldby       torben svanberg
                           (sign.)
              udskriftens rigtighed bekræftes
             p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                                           udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 6. juli 2007 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident michael
b. elmer, og de to sagkyndige medlemmer, direktør aksel gybel og adm. direktør kjeld birch.
h 80/04                              1) anjamarie kønig og rennie knudsen
                                     2) zina heide knudsen
                                     3) ballings body-care v/ birgit balling
                                     (advokat jacob thrane)
                                     mod
                                     dan-sun europe aps
                                     (advokat michael clemmensen)
                                     procestilvarslet:
                                     1) gaia care as
                                     2) v.i.p. s.r.l.
indledning og påstande
anjamarie kønig og rennie knudsen, zina heide knudsen og ballings body-care v/ birgit
balling (i det følgende under ét: sagsøgerne) fik i efteråret og vinteren 2003-2004 fra dan-sun
europe aps (i det følgende: dan-sun) til brug i skønhedsklinikker leveret hårfjerningsappa-
rater af mærket gaia epil flash, der ifølge salgsmaterialet kunne fjerne uønsket hårvækst ef-
ter fem-otte behandlinger med ca. fire ugers mellemrum.
                                                2
sagsøgerne gør under sagen gældende, at apparaterne ikke er i stand til at fjerne uønsket
hårvækst som lovet, at købene af apparaterne derfor kan hæves på grund af mangler, og at
dan-sun skal betale dem erstatning.
      anjamarie kønig og rennie knudsen har nedlagt påstand om, at dan-sun skal betale
366.844,00 kr. med tillæg af procesrente fra den 19. juni 2004.
      zina heide knudsen har nedlagt påstand om, at dan-sun skal betale 365.970,56 kr. med
tillæg af procesrente fra den 19. juni 2004. hun er indforstået med i givet fald at tilbagelevere
det apparat til dan-sun, som dan-sun har leveret til hende.
      ballings body-care v/ birgit balling har nedlagt påstand om, at dan-sun skal betale
328.160,00 kr. med tillæg af procesrente fra den 25. juni 2004.
      dan-sun har påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af mindre beløb og for så vidt
angår zina heide knudsen tillige mod tilbagelevering af det leverede gaia epil flash appa-
rat.
oplysningerne i sagen
ved ordreseddel af 19. september 2003 købte anjamarie kønig og rennie knudsen et hår-
fjerningsapparat af mærket gaia epil flash hos dan-sun for 115.000 kr. ekskl. moms. anja-
marie kønig og rennie knudsen indgik samtidig leasingaftale om leasing af apparatet med
krone kapital a/s, således at der skulle betales 36 månedlige ydelser á 3.040,00 kr. inkl. for-
sikring med 96,00 kr., og således at krone kapital a/s transporterede sine rettigheder som
køber i forhold til dan-sun til anjamarie kønig og rennie knudsen. hårfjerningsapparatet
skulle leveres til skønhedsklinikken bodyguide i svendborg, hvortil anjamarie kønig og
rennie knudsen havde udlejet apparatet. apparatet blev leveret i oktober 2003.
      zina heide knudsen købte sit gaia epil flash apparat forud for sin underskrivelse af
leasingaftale herom med sparbank vest den 2. januar 2001. købesummen var 99.900,00 kr.
ekskl. moms, og ifølge leasingaftalen skulle der betales 36 månedlige ydelser á 2.911,96 kr.
ekskl. moms, ligesom leasinggiverens krav som køber overfor dan-sun blev transporteret til
zina heide knudsen. apparatet blev leveret til zina heide knudsens skønhedsklinik, clini-
que casa, i hellerup den 8. januar 2004.
                                                  3
      ballings body-care v/birgit balling købte gaia epil flash apparatet ved ordreseddel af
12. august 2003 for 100.000,00 kr. ekskl. moms og indgik en leasingaftale om leasing af appa-
ratet med krone kapital a/s mod betaling af 36 månedlige ydelser á 2.560,00 kr., og krone
kapital a/s transporterede samtidig efter kontrakten sine rettigheder som køber over for
dan-sun til balling body-care v/birgit balling. apparatet blev leveret til skønhedsklinikken
ballings body-care i glostrup den 1. september 2003.
      ordresedlerne henviser ikke til dan-suns almindelige salgs- og leveringsbetingelser,
der heller ikke er aftrykt på bagsiden af ordresedlerne.
      gaia epil flash produceres af v.i.p. s.r.l. i italien og importeres af det norske firma
gaia care as, af hvis hjemmeside det blandt andet fremgår, at apparatet kan fjerne uønsket
hår hurtigt og smertefrit med kraftigt, pulserende lys, og at resultatet bliver permanent, når
behandlingen gentages flere gange. en behandling for uønsket hårvækst på ben kan ifølge
hjemmesiden foretages på 20-30 minutter. endvidere fremgår det af hjemmesiden, at der skal
foretages fem-otte behandlinger på det samme område med ca. fire ugers mellemrum for at
opnå et effektivt resultat, men at det er umuligt at destruere håret i det behandlede område,
idet håret er et vitalt organ, der kan forandre sig.
      i månederne efter ibrugtagning af apparaterne på de tre skønhedsklinikker fandt kos-
metologerne ud af, at gaia epil flash apparaterne ikke havde nogen virksom effekt. der er
mellem parterne uenighed om, hvorvidt og i givet fald hvornår sagsøgerne reklamerede
mundtligt over for dan-sun. sagsøgerne er af den opfattelse, at de har reklameret mundtligt
i januar/februar 2004, mens søren møllerhøj fra dan-sun mener, at henvendelsen fra rennie
knudsen først kom senere, og at man ikke har talt med zina heide knudsen og birgit bal-
ling.
      zina heide knudsen reklamerede skriftligt overfor søren møllerhøj ved e-mail af 25.
februar 2004, hvori hun anmodede dan-sun om at tage apparatet retur, idet apparatet ikke
levede op til de angivne specifikationer, og at der ikke kom nok energi ud af apparatet til at
kunne fjerne hår.
      søren møllerhøj sendte en e-mail til gaia care as på baggrund af henvendelserne fra
de danske kunder. den norske importør svarede ved e-mail af 5. marts 2004, at de havde
fundet ud af, at det tager længere tid at fjerne hår end først antaget, fordi det nordiske hår
ikke indeholder tilstrækkeligt melanin, og at det i nogle tilfælde havde vist sig, at gaia epil
                                                  4
flash apparatet ikke havde tilstrækkelig effekt til at kunne fjerne hår. som kompensation for
de problemer, som kunderne havde med apparatet, tilbød importøren og den italienske leve-
randør køberne en gratis tur til italien og installering af et andet behandlingstilbud i gaia
epil flash apparaterne kaldet skinrejuvenation til brug for fjernelse af rynker, acne og coupe-
rose, ligesom effekten i apparaterne ville blive øget. i rejsen til italien i marts 2004 deltog en
medarbejder fra bodyguide i svendborg på vegne anjamarie kønig og rennie knudsen, zi-
na heide knudsen samt en medarbejder fra skønhedsklinikken body & soul i hørsholm.
       den 2. april 2004 meddelte sagsøgerne imidlertid, at gaia epil flash apparaterne alene
var blevet opgraderet ved installering af et nyt program, men ikke ved opgradering af antal
joule, det vil sige af apparaternes effekt, og sagsøgerne anmodede derfor om at få deres pen-
ge tilbage mod tilbagelevering af apparaterne.
       ved e-mail af 7. april 2004 rykkede anjamarie kønig og rennie knudsen gaia care as
med kopi til søren møllerhøj for svar på brevet af 2. april 2004.
       anjamarie kønig og rennie knudsen, zina heide knudsen og balling body-care
v/birgit balling tog herefter kontakt til en advokat, der ved brev af 19. maj 2004 til dan-sun
ophævede alle tre handler med øjeblikkelig virkning, således at dan-sun skulle tilbagebetale
købesummen mod at få udleveret de tre gaia epil flash apparater. samtidig krævede advo-
katen erstatning for prisdifferencen mellem prisen på gaia epil flash apparaterne og et ap-
parat, der fungerede. advokaten bemærkede, at sagsøgerne på grund af en cut-off klausul i
leasingaftalerne så sig nødsagede til at fortsætte med at betale i henhold til kontrakterne og
derfor tog forbehold for erstatning herfor. ved brevet blev erstatningskravet opgjort for hen-
holdsvis anjamarie kønig og rennie knudsen og for zina heide knudsen, mens ballings
body-care v/birgit ballings erstatningskrav blev opgjort ved advokatens brev af 25. maj 2004
til dan-sun. for så vidt angår anjamarie kønig og rennie knudsen er der under sagen frem-
sat en yderligere erstatningspåstand på 8.887,50 kr., der er opstået som et krav mod dem fra
skønhedsklinikken bodyguide i svendborg.
       ved brev af 21. juni 2004 afviste dan-suns daværende advokat, at der var mangler ved
apparaterne, ligesom det blev bestridt, at handlerne lovligt kunne ophæves, og at køberne
havde noget erstatningskrav mod dan-sun.
                                                 5
       anjamarie kønig og rennie knudsen og ballings body-care v/birgit balling har leveret
de gaia epil flash apparater, som dan-sun har leveret til dem, tilbage til dan-sun den 19.
december 2006.
forklaringer
rennie knudsen har forklaret, at han er nu er færdiguddannet som socialrådgiver og før købet
ikke havde haft med hårfjerningsapparater at gøre. hans søster, zina heide knudsen, præ-
senterede ham for gaia epil flash apparatet. han købte sammen med sin hustru, anjamarie
kønig, et apparat som investering for at finansiere sine studier. de udlejede apparatet til en
kosmetolog, der drev skønhedsklinikken bodyguide i svendborg. de havde en aftale om, at
han og anjamarie kønig skulle modtage 60 % af omsætningen ved behandlinger med appa-
ratet, mens de resterende 40 % gik til bodyguide. fra leveringen i oktober 2003 til udgangen
af 2003 var der en omsætning på 50.000-60.000 kr., som de modtog 60 % af. fra 2004 turde de
ikke længere behandle kunderne med apparatet, hvorfor der i hele anvendelsesperioden kun
var en samlet omsætning på maksimalt 70.000 kr., som de har modtaget 60 % af.
       han deltog i et møde i august 2003 i hørsholm sammen med de øvrige danske købere
af apparatet, dog var birgit balling ikke til stede. søren møllerhøj fra dan-sun deltog også i
mødet. rennie knudsen havde ikke undersøgt markedet for hårfjerningsapparater inden
mødet, og han kendte intet til effekt, joule og lignende forud for mødet. der blev drøftet tek-
niske detaljer på mødet, særligt fra zina heide knudsens side, idet hun anvendte ellipse ap-
paratet som reference. han kendte ikke ellipse apparatet. på mødet fik de at vide, at gaia
epil flash apparatet fjernede hår ligesom ellipse apparatet.
       efter mødet ringede søren møllerhøj til ham et par gange, hvorefter han besluttede sig
for at købe et apparat. han skulle dog først skaffe finansiering. i samråd med søren møller-
høj besluttede han at lease apparatet. sidste leasingydelse blev betalt i julen 2006, hvorefter
apparatet blev leveret tilbage til dan-sun. han fik ikke udleveret salgs- og leveringsbetingel-
serne, men kun en ordreseddel. han modtog først betingelserne efter en telefonsamtale med
dan-sun.
                                                 6
       der var en ekstra pære med til gaia epil flash apparatet, ligesom de fik tilsendt en
yderligere pære. man kan selv udskifte pæren på gaia epil flash apparatet i modsætning til
på ellipse apparatet.
       gaia epil flash apparatet blev leveret i oktober 2003. op til jul 2003 blev han ringet op
af indehaveren af bodyguide klinikken, idet deres kunder brokkede sig over, at resultaterne
efter behandling med gaia epil flash apparatet udeblev. han ringede derfor til søren møl-
lerhøj i januar 2004 og havde løbende kontakt med ham frem til og med marts 2004, hvor han
reklamerede skriftligt den 5. marts 2004. han reklamerede også skriftligt tidligere end den 5.
marts 2004, men hans daværende computer gik i stykker, hvorfor han ikke længere har den-
ne e-mail. han mener, at det var i slutningen af februar 2004, at han reklamerede skriftligt
første gang. søren møllerhøj gav ham telefonnummeret til sverre solberg hos gaia care as,
der bekræftede, at der var problemer med apparaterne. han bad dem om at tage apparaterne
tilbage, men søren møllerhøj sagde nej hertil. derimod ville gaia care as sende dem til ita-
lien med henblik på opgradering af apparaterne.
       han var ikke selv med i italien, men en medarbejder fra bodyguide deltog på hans
vegne. opgraderingen forbedrede imidlertid ikke apparatet. opgraderingen i italien bestod i
tilføjelse af et yderligere program, skinrejuvenation, hvorefter apparatet tillige kunne anven-
des til at fjerne døde hudceller.
       han købte i april 2004 et ellipse light apparat, der kan fjerne hår og døde hudceller.
der tilbydes skinrejuvenation på klinikken i svendborg, men der er kun få kunder til denne
behandling, så apparatet anvendes primært til hårfjerning. ellipse light apparatet har to
håndtag til henholdsvis hårfjerning og skinrejuvenation. han ved ikke, hvilke andre appara-
ter bodyguide klinikken råder over, men klinikken lejer ikke længere ellipse apparatet af
dem.
       ellipse light apparatet, som han købte i april 2004, blev udbudt til 465.000 kr. ekskl.
moms, men han betalte kun 250.000 kr. ekskl. moms for det, idet han skulle stille sig til rå-
dighed i forbindelse med ellipses markedsføring af apparatet. han er momsregistreret, hvor-
for han har haft en nettoudgift på 250.000 kr. til dækningskøb. den reelle pris på ellipse
light apparatet er først oplyst nu, idet ellipse ikke ville have frem, at de havde solgt appara-
tet for kun 250.000 kr. ekskl. moms. de står stadig til rådighed for fremvisning og markeds-
føring af ellipse apparatet.
                                                  7
       omsætningen med ellipse apparatet var i gennemsnit ca. 12.000-15.000 kr. om måne-
den, hvoraf han og anjamarie kønig modtog 60 %.
       han har betalt et erstatningskrav på 8.887,50 kr., som bodyguide har rejst som følge af
kompensationsbehandlinger til kunder, der havde betalt for mangelfulde behandlinger med
gaia epil flash apparatet, og for udgifter i forbindelse med italiens-rejsen.
       han har haft udgifter til at etablere lån til de løbende betalinger på både gaia epil
flash og ellipse light apparatet, idet han på grund af cut-off klausulen betalte leasingydel-
serne fuldt ud. samlet set har det været en dårlig forretning.
zina heide knudsen har forklaret, at hun er kosmetolog og driver skønhedsklinikken clinique
casa i hellerup.
       hun deltog i mødet i hørsholm i august 2003 efter at have modtaget et brev fra søren
møllerhøj med et godt tilbud på et hårfjerningsapparat. på mødet drøftede hun med søren
møllerhøj forskellen mellem gaia epil flash apparatet og ellipse apparatet, der var noget
dyrere. søren møllerhøj sagde, at apparaterne kunne sammenlignes, og at gaia epil flash
apparatet kunne fjerne hår som ellipse apparatet. da hun købte gaia epil flash apparatet,
havde hun indtryk af, at gaia epil flash apparatet kunne det samme som ellipse apparatet i
relation til hårfjerning. det var primært virkningen af gaia epil flash apparatet, der blev
drøftet under mødet. søren møllerhøj måtte ringe fire-fem gange til norge for at få svar på
nogle af de spørgsmål, hun stillede.
       hun modtog ikke salgs- og leveringsbetingelserne ved købet, ligesom hun ikke havde
modtaget dem tidligere.
       der var en ekstra pære med til gaia epil flash apparatet, som man selv kunne skifte.
pæren i ellipse apparatet kan man ikke selv skifte, hvorfor man skulle sørge for at have et
ekstra håndsæt liggende, hvis pæren gik i stykker under en behandling.
       hun opdagede i slutningen af januar 2004, at behandlingerne med gaia epil flash ikke
havde nogen effekt. der kom ikke varme ud af håndtaget. hun havde selv fået fjernet hår
med et ellipse apparat og vidste derfor, at apparatet skulle afgive varme. hun ringede derfor
til søren møllerhøj i slutningen af januar 2004. de talte sammen mange gange. hun under-
søgte i den forbindelse på internettet specifikationer for andre apparater, herunder hvor
mange joule der skulle til for, at et hårfjerningsapparat ved hjælp af lys virkede, ligesom hun
                                                  8
ringede til andre skønhedsklinikker for at spørge til deres erfaringer. hun anvendte kun ga-
ia epil flash apparatet i januar og februar 2004, i hvilken periode hun havde en omsætning
på ca. 50.000 kr. ved hårfjerningsbehandlinger.
       hun deltog i turen til italien. hun drøftede kun turen med søren møllerhøj. hendes
apparat skulle opgraderes til 16-20 joule, ligesom det skulle opgraderes med et andet pro-
gram som en slags plaster på såret. italienerne sagde, at de havde opgraderet apparatet med
joule, men det var ikke sket. brevet af 2. april 2004 er primært skrevet af hende.
       hun har efterfølgende købt et ellipse light apparat med to behandlingsapplikatorer
for 250.000 kr. ekskl. moms. ellipse apparatet var egentlig dyrere, men hun lavede en aftale
med sælgeren om, at hendes klinik skulle anvendes som showroom og til oplæring. hun op-
nåede en tilsvarende aftale om køb af et ellipse apparat for sin bror, rennie knudsen.
       hun anvender kun ellipse apparatet til at fjerne hår, men apparatet kan også behandle
solskadet hud. hun har et samarbejde med en sygeplejerske, der med et laserapparat fjerner
karsprængninger og behandler solskadet hud og lignende.
       hun har haft et driftstab i forhold til de kunder, der havde fået uvirksomme behand-
linger med gaia epil flash apparatet, idet disse kunder efterfølgende fik tilbudt behandlin-
ger med ellipse apparatet til 50 % af prisen. hun har anvendt 65 timer på sådanne kompen-
sationsbehandlinger.
       det har ikke været nogen god forretning, idet hun både betalte leasingydelser på gaia
epil flash og på ellipse light apparatet. hun har derfor måttet flytte sin klinik hjem til sin
bopæl og har i den forbindelse mistet kunder, således at hun nu kun har 25 % af sine kunder
tilbage. hun har dog sparet udgifterne til husleje på klinikken. hun overvejede ikke at nægte
at modtage gaia epil flash apparatet, da hun fik det leveret i januar 2004, idet hun endnu
ikke på det tidspunkt havde hørt fra sin bror, rennie knudsen, at hans apparat ikke virkede.
birgit balling har forklaret, at hun driver skønhedsklinikken ballings body-care i glostrup.
       hun var til et salgsmøde i hørsholm, formentlig i august/september 2003, angående
gaia epil flash apparatet, men hun ved ikke, om det var det samme møde, som de andre
deltog i. hun kendte ikke da til hårfjerningsapparater, men hun ville gerne have et nyt pro-
dukt at tilbyde sine kunder. hun vidste ikke, hvad der krævedes af joule til hårfjerning ved
hjælp af lys.
                                                  9
       hun deltog i et oplæringskursus hos producenten i oktober 2003. hun begyndte først
at tilbyde behandlinger med apparatet ca. to en halv måned efter leveringen.
       hun modtog ikke salgs- og leveringsbetingelser fra dan-sun.
       hun opdagede, at gaia epil flash ikke virkede, da de kunder, der også havde prøvet
hårfjerning andre steder, kom tilbage og sagde, at resultatet udeblev. fra februar/marts 2004
blev hun usikker på virkningen af behandlingen, men hun anvendte apparatet frem til
marts/april 2004.
       hun ringede selv til søren møllerhøj omkring slutningen af februar/begyndelsen af
marts 2004. hun modtog herefter en anden lampe, idet søren møllerhøj sagde til hende, at
det måske bare var lampen, der ikke virkede. hun kan ikke huske præcist, hvornår dette ske-
te.
       hun var ikke med på rejsen til italien i marts 2004.
       rennie knudsen ringede til hende i slutningen af marts/begyndelsen af april 2004 for
at høre, hvilke resultater hun havde opnået med gaia epil flash apparatet. hun kendte ikke
rennie knudsen eller zina heide knudsen forud for dette. hun havde ikke selv gjort andet
end at ringe til søren møllerhøj, da hun blot troede, at hun ikke anvendte apparatet korrekt,
hvorfor hun fortsatte med at prøve sig frem. hun tog apparatet ud af driften, da hun havde
talt med rennie knudsen.
       hun lejede herefter et ellipse apparat af rennie knudsen og købte efterfølgende et elos
apparat for 300.000 kr. ekskl. moms. det kan fjerne hår, og hvis man køber andre program-
mer til apparatet, kan det også udføre andre behandlinger.
       hun har haft tab, idet hun var bundet af leasingkontrakten vedrørende gaia epil flash
i 36 måneder, har investeret i et andet apparat og givet sine kunder ombehandlinger. hun
husker ikke omsætningen med gaia epil flash.
søren møllerhøj har forklaret, at han var salgschef hos dan-sun, da aftalerne blev indgået.
dan-sun er en handels- og servicevirksomhed, der i midten af 1980’erne tog udgangspunkt i
salg og service af solarier og klinikudstyr udelukkende til erhvervsdrivende. klinikudstyret
blev udviklet af v.i.p. i italien og importeret af gaiacare i norge. v.i.p. har solgt mindst 400
gaia epil flash apparater på verdensplan. han blev præsenteret for gaia epil flash appara-
tet af v.i.p.
                                                 10
       dan-sun havde en kunde, der drev skønhedsklinik i hørsholm, og som købte det før-
ste apparat i danmark. klinikken blev derfor benyttet til fremvisning af og oplæring i brug
af apparatet. i relation til gaia epil flash apparaterne havde han første gang kontakt med de
tre sagsøgere i april 2003, hvor der var en ca. fire timers præsentation af gaia epil flash ap-
paratet for seks-syv af dan-suns kunder på klinikken i hørsholm. rennie knudsen, zina
heide knudsen og birgit balling deltog alle i mødet. i mødet deltog også sverre solberg fra
den norske importør, gaia care as. der var stor interesse for apparaterne på mødet, men det
var ikke hans opfattelse, at kunderne var klar til at købe et apparat straks efter mødet. han
erindrer ikke, om der blev talt om joule på mødet, men der var megen tale om prisen på gaia
epil flash i forhold til prisen på ellipse apparatet, der var tre gange så dyrt. han havde ind-
tryk af, at zina heide knudsen havde researchet på området for hårfjerningsapparater, her-
under i forhold til ellipse apparatet. de billeder, han præsenterede sine kunder for, stamme-
de fra v.i.p. gaia epil flash har en effekt og kan fjerne hår i en vis udstrækning, men det kan
ikke sammenlignes med ellipse apparatet.
       han sagde ikke til sine kunder, at gaia epil flash apparatet ikke kan fjerne hår lige så
godt som andre apparater, ligesom han ikke gjorde sine kunder opmærksomme på, hvad de
ikke fik ved køb af et gaia epil flash apparat, men det var efter hans opfattelse oplagt, at de
ville få mere, hvis de købte et tre gange så dyrt apparat. han tror stadig, at gaia epil flash
apparatet kan fjerne hår, selvom det ikke har det angivne antal joule.
       det attraktive ved gaia epil flash apparatet var prisbilligheden, idet det kun kostede
ca. en tredjedel af de andre apparater på markedet og dem, som skønsmanden har fremhæ-
vet i sin rapport. gaia epil flash apparatet kunne ikke anvendes til andet end at fjerne hår.
de alternative apparater, som kunderne også kendte, havde også programmer til andre be-
handlinger, herunder behandling af beskadiget hud og acne. v.i.p. har derimod valgt at pro-
ducere forskellige apparater til brug for forskellige behandlinger.
han havde tidligere handlet med zina heide knudsen, idet hun havde købt et apparat til
slankebehandlinger. zina heide knudsen var således bekendt med dan-sun salgs- og leve-
ringsbetingelser forud for købet af gaia epil flash apparatet, ligesom betingelserne findes på
dan-suns hjemmeside. han kan ikke huske, om han gav zina heide knudsen betingelserne i
hånden. kunderne kender normalt salgs- og leveringsbetingelserne.
                                                11
      reklamationerne fra de danske kunder sendte han videre til den norske leverandør.
han hørte udelukkende fra rennie knudsen telefonisk og gav denne information videre til
norge. han fik således den første reklamation ved, at rennie knudsen ringede til ham ca. fi-
re måneder efter leveringen. det var få uger, før han modtog rennie knudsens e-mail, som
han videresendte til sverre solberg. han fik at vide, at der var problemer med effekten af
hårfjerningen i forhold til antallet af behandlinger. han blev ked af det, hvorfor han samme
dag kontaktede den norske importør. han talte ikke med zina heide knudsen, før han mod-
tog hendes e-mail af 25. februar 2004 med reklamation over apparatet. som han husker det,
gik den mundtlige kommunikation gennem zina heide knudsens bror, rennie knudsen.
han modtog ingen reklamationer fra ballings body-care v/birgit balling forud for advoka-
tens brev af 19. maj 2004. nogen tid efter leveringen af apparatet til ballings body-care hav-
de en af birgit ballings medarbejdere ringet til ham for at bestille en ny lampe uden i den
forbindelse at reklamere over apparatet. han kommunikerede primært med rennie knud-
sen, der fungerede som talsmand for de utilfredse kunder.
      han har indhentet referencer fra andre apparater, der uden problemer kan købes i
danmark. der sælges seks-otte forskellige apparater i danmark med en styrke på op til 20-30
joule/cm2. apparaterne er vandafkølede, hvilket har betydning for overførsel af lys til huden.
      en ekstra pære til gaia epil flash apparatet koster 1.995 kr., og man kan selv skifte den
ved brug af en handske. man kan ikke selv skifte pæren i et ellipse apparat, og et nyt hånd-
tag koster ca. 30.000 kr.
      der er solgt fem gaia epil flash apparater i danmark, og alle fem købere har reklame-
ret på nuværende tidspunkt. der verserer således en anden sag ved sø- og handelsretten an-
lagt af de to øvrige kunder.
      tilbuddet fra gaia care as om installering af et nyt program stod helt for nordmæn-
denes egen regning. dan-sun havde ikke noget med dette at gøre og var heller ikke interes-
serede heri. han ved, at turen til italien blev gennemført, og han mener, at zina heide
knudsen, birgit balling og en medarbejder fra skønhedsklinikken i svendborg deltog i rej-
sen. han er dog i tvivl om birgit ballings deltagelse. skønhedsklinikken i hørsholm var re-
præsenteret under en anden rejse til italien. sverre solberg ordnede det praktiske vedrøren-
de turen, idet han alene sendte relevante informationer modtaget fra sverre solberg videre til
sine kunder.
                                                  12
syn og skøn
der er under sagen foretaget syn og skøn ved professor, overlæge dr.med., speciallæge i
dermato-venerologi, peter bjerring.
      det fremgår af syns- og skønsmandens erklæring af 6. marts 2006, at gaia epil flash
apparaterne ikke har opfyldt de angivne specifikationer, og at apparaterne med de målte
specifikationer ikke er i stand til at foretage effektiv optisk hårfjerning, idet apparaterne ikke
afgiver tilstrækkelig energi hertil.
      af en supplerende skønserklæring ligeledes af 6. marts 2006 fremgår, at prisen for be-
handlingsapparater, der efter syns- og skønsmandens opfattelse giver et effektivt behand-
lingsresultat, ligger på 469.000,00 kr. ekskl. moms for et palomar medilux apparat inkl. en
ekstra behandlingsapplikator til 84.000,00 kr. ekskl. moms, mens et ellipse superlight appa-
rat inkl. to behandlingsapplikatorer koster 325.000,00 kr. ekskl. moms. ellipse superlight
yder maksimalt 20 joule/cm2 og palomar medilux maksimalt 45 joule/cm2 mod gaia epil
flash’s målte effekt på mellem 1,13 og 1,35 joule/cm2.
parternes synspunkter
sagsøgernes advokat har anført, at sagsøgerne har leaset apparaterne, hvilket dan-sun har væ-
ret bekendt med, herunder indholdet af cut-off-klausulerne, hvorfor leasingydelserne fortsat
blev betalt. sagsøgerne indtrådte i leasingselskabernes rettigheder i forhold til dan-sun. som
følge af leasingaftalerne kunne der ikke gøres mangelsbeføjelser gældende over for leasing-
selskaberne.
      sagsøgerne har købt apparater, der ifølge importørens hjemmeside kunne fjerne uøn-
sket hårvækst permanent. på tidspunktet for købet af apparaterne var spørgsmålet om antal
joule uvedkommende for sagsøgerne. gaia epil flash apparaterne kunne ifølge søren møl-
lerhøj grundlæggende det samme som ellipse apparatet, men dette viste sig ikke at være
                                                 13
korrekt. sagsøgerne kunne ikke vide noget om, at gaia epil flash apparatet var dårligere
end ellipse apparatet.
       købene må antages at være omfattet af de almindelige bestemmelser i købeloven, idet
andet ikke er anført. der er en væsentlig mangel ved gaia epil flash apparaterne, idet disse
ifølge syns- og skønserklæringen ikke har tilstrækkelig effekt til at fjerne hår ved hjælp af
pulserende lys. det er ikke lykkedes at afhjælpe manglen, og der er ikke tilbudt yderligere
afhjælpningsforsøg, idet dan-sun har bestridt, at der var mangler ved apparaterne efter af-
hjælpningsforsøget. driftstabene skal erstattes som følge af almindelige erstatningsretlige
køberegler, idet der ikke er taget forbehold for dette. dan-sun har ikke fremlagt sine almin-
delige salgs- og leveringsbetingelser for sagsøgerne, hvorfor betingelserne ikke er en del af
aftalegrundlaget.
       sagsøgerne har alle reklameret rettidigt. nok har man i erhvervskøb efter købelovens §
52 pligt til at reklamere hurtigt, men det kan dog ikke ske, førend en mangel har vist sig.
ifølge brugsanvisningen til gaia epil flash og oplysningerne på den norske importørs
hjemmeside skal man gentage behandlingen fem-otte gange med ca. en måneds mellemrum.
hvis denne anvisning var blevet fulgt, kunne man end ikke have reklameret nær så hurtigt,
som det er sket. alle tre har således reklameret på et langt tidligere tidspunkt, end man kun-
ne forvente. der må lægges vægt på de mundtlige reklamationer. sagsøgerne har meget kla-
re erindringer om de mundtlige reklamationer, mens søren møllerhøj ikke husker dem klart,
hvilket er forventeligt, når man som sælger indgår mange handler. derudover må det læg-
ges til grund, at de skriftlige reklamationer er rettidige.
       købene er således hævet med rette, jf. købelovens § 43, stk. 1.
       zina heide knudsen havde ikke kendskab til rennie knudsens problemer, da hun fik
leveret sit apparat, og hun har ligeledes hævet sit køb med rette.
       for så vidt angår opgørelsen af kravet, er sagsøgerne som følge af ophævelsen beretti-
get til at få tilbagebetalt de købesummer, de har betalt. anjamarie kønig og rennie knudsen,
henholdsvis ballings body-care v/birgit balling har leveret de gaia epil flash apparater,
som de fik leveret, tilbage til dan-sun, og zina heide knudsen er indforstået med at tilbage-
levere det apparat, hun har fået leveret, mod tilbagebetaling af hendes købesum. derudover
er sagsøgerne berettigede til erstatning i form af positiv opfyldelsesinteresse i medfør af kø-
belovens § 43, stk. 3, således at de stilles, som om de havde fået en kontraktmæssig ydelse,
                                                 14
altså et apparat, der kunne fjerne hår. i den forbindelse påstår sagsøgerne, at dan-sun skal
dække deres omkostninger i forbindelse med de leasingaftaler, som de indgik i forbindelse
med anskaffelsen af apparaterne. indtægterne fra behandlingerne med gaia epil flash appa-
ratet skal ikke fradrages. endvidere skal dan-sun betale erstatning i form af differencen mel-
lem de senere indkøbte apparater, der fungerer, og gaia epil flash apparaterne. man har ved
købet af de nye apparater ikke fået en vare, der kan mere, end man oprindeligt forudsatte
ved gaia epil flash apparaterne. for så vidt angår anjamarie kønig og rennie knudsen må
der således tages udgangspunkt i syns- og skønsmandens oplysninger om, at et fungerende
apparat koster 325.000 kr. og ikke den pris, de faktisk har betalt, idet der fulgte forpligtelser
med for disse sagsøgere for, at de kunne opnå den billigere pris på 250.000 kr. det driftstab,
som anjamarie kønig og rennie knudsen har erstattet overfor bodyguide i svendborg, skal
endvidere dækkes af dan-sun.
       den samme problemstilling gør sig gældende i forhold til zina heide knudsen og bal-
lings body-care v/birgit balling, dog således at ballings body-care v/birgit balling har betalt
300.000 kr. for et fungerende apparat.
dan-suns advokat har anført, at dan-sun er mellemhandler i forhold til køberne og henholds-
vis den italienske producent og den norske importør. det er den italienske producents opfat-
telse, at gaia epil flash apparatet virker, i hvert fald på italienere. der har imidlertid vist sig
at være et problem i forhold til de nordiske hudtyper. det bestrides således, at apparaterne
skulle være virkningsløse og ude af stand til at fjerne hår. det er afgørende for behandlin-
gernes effektivitet, at brugsanvisningen følges nøje, og at der anvendes særlige cremer og ta-
ges hensyn til, hvilken hårtype den pågældende kunde har. det bestrides, at der er en hæve-
begrundende mangel ved de købte apparater.
       ifølge købelovens § 52 skal der i handelskøb reklameres straks. det afhænger af mang-
lens karakter, hvornår der således skal reklameres. ifølge bevisførelsen kunne man indenfor
ganske kort tid finde ud af, at virkningen ved behandlingerne udeblev. zina heide knudsen
burde have ladet være med at modtage sit apparat, idet hendes bror, rennie knudsen, alle-
rede havde konstateret problemer. der må derfor sondres mellem de tre kunder. anjamarie
kønig og rennie knudsen reklamerede i februar, marts og april 2004, hvilket næppe kunne
være sket meget tidligere. zina heide knudsen har derimod ikke reklameret rettidigt, idet
                                                  15
hun vidste allerede fra starten af, at der var problemer med gaia epil flash apparaterne.
hun modtog og anvendte imidlertid apparatet, hvorved hun opnåede betydelige indtægter,
og reklamerede først efter to en halv måned. birgit balling havde apparatet i otte en halv
måned, førend hun reklamerede, og hun anvendte apparatet frem til april 2004, ligesom hun
købte en reservedel til 2.000 kr. uden at reklamere, hvorved hun efterlod dan-sun i den tro,
at der ikke var noget i vejen med hendes apparat. hun har forholdt sig passivt og dermed
ikke reklameret rettidigt.
       sagsøgerne kan ikke kræve erstatning i anledning af mangler, idet det fremgår af dan-
suns almindelige leveringsbetingelser, der er kendt for køberne, at der ikke ydes erstatning
for fejl og mangler, herunder driftstab, tabt fortjeneste og andet direkte eller indirekte tab.
       skulle retten imidlertid nå til det resultat, at der er en hævebegrundende mangel, og at
der er reklameret rettidigt, opstår der spørgsmål omkring dækningskøb. som udgangspunkt
er en køber berettiget til at foretage dækningskøb, men dette udgangspunkt fraviges, såfremt
dækningskøbet udgøres af en væsentlig dyrere vare end den oprindelige vare. ved dæk-
ningskøb kan man købe varer af samme art og godhed, men ikke dyrere og bedre varer. den
pris, som i syns- og skønserklæringen angives til 325.000 kr., kan derfor ikke lægges til
grund. dan-sun har først under domsforhandlingen fået oplyst prisen for dækningskøbene,
og sagsøgerne har derfor ikke fulgt spillereglerne og kan ikke henholde sig til bevisformod-
ningsreglen i købelovens § 25. den pris, som syns- og skønsmanden er kommet frem til, kan
ikke lægges til grund, når sagsøgerne faktisk har fået leveret et billigere apparat af samme
godhed. hvis prisen for et dækningskøb sattes til 325.000 kr., ville sagsøgerne opnå en ube-
rettiget berigelse. sagsøgerne skal endvidere fralægge sig indtægterne ved anvendelsen af
gaia epil flash apparaterne, således at såfremt anjamarie kønig og rennie knudsen kan
ophæve deres handel, skal de alene have erstatning og renter fratrukket indtægterne ved be-
handlingerne med gaia epil flash apparaterne og mod tilbagelevering af apparatet.
       at sagsøgerne har valgt at finansiere apparaterne ved at lease dem, er dan-sun uved-
kommende, og det skal således ikke komme dan-sun til skade, at aftaleparterne har penge-
mangel. sagsøgerne skal ikke have renter af både erstatningsbeløbet og af de betalte leasing-
ydelser.
       for så vidt angår zina heide knudsen anvendes samme princip, såfremt retten måtte
komme frem til, at hun har reklameret rettidigt.
                                                 16
      ballings body-care v/birgit balling skal derimod ikke have erstatning, idet købet af
elos apparatet ikke kan sidestilles med et dækningskøb.
sø- og handelsrettens afgørelse
dan-sun har solgt hårfjerningsapparaterne til de tre sagsøgere og har under et møde i hørs-
holm lovet, at apparaterne kunne fjerne hår på samme måde som ellipse apparatet.
      efter syns- og skønsmandens erklæring må det imidlertid lægges til grund, at de på-
gældende apparater dels havde ringere kapacitet end angivet i specifikationerne, dels var
ude af stand til at fjerne hår, således som lovet.
      der foreligger derfor en væsentlig mangel.
      manglen ved apparaterne viste sig først, efterhånden som behandlingerne viste sig
uvirksomme efter et vist antal behandlinger. der er tale om en skjult mangel, som ikke er let
at opdage uden først at foretage en række behandlinger. uanset at der først efter nogle må-
neder er givet skriftlig reklamation, lægges det efter de afgivne forklaringer til grund, at sag-
søgerne har drøftet den mangelfulde ydelse med søren møllerhøj, hvilket også var baggrun-
den for, at dan-sun og dennes leverandør tilbød afhjælpningsforanstaltninger.
      sagsøgerne har herefter været berettigede til at hæve købet, jf. købelovens § 43, stk. 1,
og dan-sun er endvidere som sælger efter købelovens § 43, stk. 3, erstatningsansvarlig for
sagsøgernes tab.
      dan-sun har ikke har bevist, at køberne har vedtaget den ansvarsbegrænsning, som
indeholdes i dan-suns almindelige salgs- og leveringsbetingelser.
      erstatning må i overensstemmelse med købelovens § 43, stk. 3, opgøres som det beløb,
som køberne, hvis de leverede apparater havde været mangelfrie, ville have tjent ved at købe
apparatet hos dan-sun frem for at købe et tilsvarende mangelfrit hårfjerningsapparat. det
lægges i overensstemmelse med rennie knudsen og zina heide knudsens forklaringer til
grund, at disse har kunnet anskaffe et tilsvarende apparat som anbefalet af syns- og skøns-
manden, nemlig et hårfjerningsapparat af mærket ellipse, for 250.000 kr. ekskl. moms. retten
må se bort fra oplysninger, som dan-sun først under domsforhandlingen har fremlagt om
priser for andre hårfjerningsapparater, idet disse oplysninger burde have været forelagt
syns- og skønsmanden.
                                                17
      anjamarie kønig og rennie knudsen har købt gaia epil flash apparatet for 115.000 kr.
ekskl. moms, og dette beløb skal de have tilbagebetalt af dan-sun som følge af ophævelsen,
idet de allerede har tilbageleveret apparatet. den merpris, de har betalt for deres ellipse ap-
parat er 135.000 kr., skal de ligeledes have erstattet. hertil lægges driftstab i form af erstat-
ning, som de har måttet betale til body-guide med 8.887,50 kr. allerede fordi dan-sun hav-
de solgt apparatet direkte til anjamarie kønig og rennie knudsen, findes disses finansie-
ringsudgifter ikke at burde erstattes, da de ville have haft disse udgifter under alle omstæn-
digheder, og da deres manglende økonomiske betalingsevne ikke skal komme dan-sun til
skade. den samlede erstatning, som dan-sun skal betale til anjamarie kønig og rennie
knudsen er således 258.887,50 kr., der skal forrentes med procesrente fra den 19. juni 2004.
      zina heide knudsen har efter det oplyste købt sit gaia epil flash apparat for 99.900 kr.
ekskl. moms, som skal tilbagebetales mod tilbagelevering af det pågældende apparat. diffe-
rencen i forhold til købsprisen for ellipse apparatet udgør således 150.100 kr., som dan-sun
skal betale i erstatning. der er ikke dokumenteret noget driftstab, og zina heide knudsens
finansieringsudgifter findes af samme grunde som nævnt ovenfor ikke at skulle erstattes. be-
løbet på 250.000 kr. forrentes med procesrente fra den 19. juni 2004.
      ballings body-care v/birgit balling kan kun få erstatning ud fra en pris ved dæk-
ningskøb på 250.000 kr., hvorfra trækkes anskaffelsesprisen for gaia epil flash apparatet på
100.000 kr., som dog skal tilbagebetales, idet det pågældende apparat er tilbageleveret. belø-
bet på 250.000 kr. forrentes med procesrente fra den 25. juni 2004.
      i sagsomkostninger skal dan-sun europe til anjamarie kønig og rennie knudsen, zi-
na heide knudsen og ballings body-care v/birgit balling betale i alt 175.000,00 kr., hvoraf
10.960,00 kr. dækker retsafgifter i forhold til det idømte, 90.044,44 kr. dækker udgifter for-
bundet med syns- og skønsforretningen, mens det resterende beløb dækker advokatudgifter.
                                   thi kendes for ret
dan-sun europe aps skal inden 14 dage betale til:
      -   anjamarie kønig og rennie knudsen 258.887,50 kr. med procesrente fra den 19. ju-
          ni 2004
                                                18
     -   zina heide knudsen 250.000 kr. med procesrente fra den 19. juni 2004 mod hendes
         tilbagelevering af det til hende leverede gaia epil flash apparat til dan-sun europe
         aps
     -   ballings body-care v/birgit balling 250.000 kr. med procesrente fra den 25. juni
         2004.
dan-sun europe aps skal inden samme frist betale sagsøgerne i alt 175.000 kr. i sagsom-
kostninger.
aksel gybel                               michael b. elmer                         kjeld birch
                                            (retsformand)
                                             (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt mandag den 31. august 2015
sag 75/2014
(1. afdeling)
a
(advokat hanne markussen, beskikket)
mod
alm. brand forsikring a/s
(advokat michael steen wiisbye)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i helsingør den 5. oktober 2012 og af østre
landsrets 7. afdeling den 26. november 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, marianne højgaard pedersen,
hanne schmidt, oliver talevski og jan schans christensen.
påstande
appellanten, a, har nedlagt påstand om, at indstævnte, alm. brand forsikring a/s, skal fri-
holde ham for ethvert beløb inklusive renter og omkostninger, som han er dømt til at betale e
ved østre landsrets dom af 26. november 2013.
alm. brand forsikring a/s har påstået stadfæstelse.
anbringender
a har supplerende anført bl.a., at procesbevillingsnævnets anketilladelse til højesteret ikke
afskærer højesteret fra at prøve den kvalifikation af ansvarsgrundlaget i form af forsæt, som
landsretten har foretaget. skaden er ikke forvoldt ved forsæt, idet dette kræver en viden og
indsigt, som han ikke besidder. alm. brand forsikrings nægtelse af dækning af hans krav i
medfør af forsikringsaftalelovens § 18, stk. 1, forudsætter, at selskabet beviser, at hans forsæt
                                                - 2 -
både omfatter hans handling og den skade, som e blev påført. skaden må tilregnes ham som
uagtsom, og alm. brand forsikring er derfor forpligtet til at yde dækning. hvis højesteret
finder, at der foreligger forsæt, har han alligevel krav på at få dækning efter forsikringsafta-
lelovens § 19, stk. 1.
alm. brand forsikring har supplerende anført bl.a., at højesteret skal lægge den kvalifikation
af ansvarsgrundlaget, som landsretten har foretaget, til grund for sin afgørelse. a, der ved en
bevidst handling trak stolen væk under e, har påført hende en forsætlig skade. da forholdet
således er omfattet af forsikringsaftalelovens § 18, stk. 1, har a bevisbyrden for, at der allige-
vel er forsikringsmæssig dækning efter lovens § 19, stk. 1. denne bevisbyrde har han ikke
løftet. det bestrides, at adhd generelt kan henføres under § 19.
supplerende sagsfremstilling
i alm. brand forsikrings familieforsikring, afsnit 5. ansvarsforsikring, hedder det bl.a.:
       ”5.3. hvilket ansvar dækkes
       forsikringen dækker det erstatningsansvar, de sikrede som privatpersoner pådrager sig i
       forsikringstiden for skade på personer…
       5.4. særlige regler
       …
       5.4.5. forsæt
       ansvar for forsætlig skade er kun dækket, hvis skadevolderen er under 14 år eller på
       grund af sin sindstilstand har manglet evnen til at handle fornuftsmæssigt.”
højesterets begrundelse og resultat
ifølge procesbevillingsnævnets afgørelse af 14. april 2014 omfatter anketilladelsen til høje-
steret sagen mellem a og alm. brand forsikring a/s uden nogen begrænsning. sagen for
højesteret angår således, om as erstatningsansvar er dækket af den ansvarsforsikring, der er
tegnet hos alm. brand forsikring, herunder om bestemmelserne i forsikringsaftalelovens §
18, stk. 1, og § 19, stk. 1, finder anvendelse.
i sagen mellem a og e er han ved endelig dom fundet erstatningsansvarlig for de skader, hun
pådrog sig som følge af sit fald, da han fjernede den stol, hun var ved at sætte sig på. parterne
er enige om at lægge dette til grund under den nu foreliggende sag. bemærkningerne i dom-
                                                 - 3 -
men om, hvorvidt den ansvarspådragende handling kan tilregnes a som uagtsom eller forsæt-
lig, er ikke bindende for afgørelsen af sagen mellem a og alm. brand forsikring.
a var fyldt 14 år på handlingstidspunktet og manglede ikke evnen til at handle fornuftsmæs-
sigt. forsikringsaftalelovens § 19, stk. 1, er derfor ikke anvendelig.
ifølge forsikringsaftalelovens § 18, stk. 1, har den sikrede ikke noget krav mod forsikringssel-
skabet, hvis han forsætligt har fremkaldt forsikringsbegivenheden. ordet ”forsætligt” må for-
stås i overensstemmelse med det almindelige forsætsbegreb, der også anvendes i strafferetten.
efter bestemmelsens ordlyd skal forsættet omfatte ”forsikringsbegivenheden”, det vil sige
skaden.
forsikringsselskabet har bevisbyrden for, at sikrede har fremkaldt forsikringsbegivenheden
(skaden) forsætligt. beviskravene til forsæt i forsikringsretten er mere lempelige end i straffe-
retten. dette giver sig bl.a. udslag i, at der i forsikringsretten ikke stilles samme strenge krav
som i strafferetten til beviset for, at sikrede havde forsæt til alle følger af en forsætlig skade-
fremkaldende handling.
højesteret finder, at a fjernede stolen i kådhed, og at han havde forsæt til, at e skulle ”falde
på halen”. han var på handlingstidspunktet 14 år, led af adhd og var ikke alderssvarende,
herunder begavelsesmæssigt. herefter og efter de øvrige oplysninger og forklaringer finder
højesteret, at alm. brand forsikring ikke har godtgjort, at a havde til hensigt at forvolde e
en egentlig skade, eller at han indså det som overvejende sandsynligt, at hun ville pådrage sig
en sådan skade. højesteret finder, at forsikringsselskabet heller ikke har godtgjort, at han
indså det som muligt, at e ville pådrage sig en egentlig skade, og at han accepterede, at dette i
givet fald blev følgen af hans handling.
da forsikringsaftalelovens § 18, stk. 1, herefter ikke er anvendelig, tager højesteret as på-
stand til følge.
efter sagens udfald skal alm. brand forsikring betale sagsomkostninger for alle tre instanser.
sagsomkostningerne for byret fastsættes til i alt 71.520 kr., hvoraf 60.000 kr. er til dækning af
advokatudgifter, og 11.520 kr. er til dækning af retsafgift af det vundne beløb. sagsomkost-
                                              - 4 -
ningerne for landsret og højesteret fastsættes til i alt 127.260 kr., hvoraf 110.000 kr. er til
dækning af advokatudgifter, og 17.260 kr. er til dækning af retsafgift for højesteret, jf. rets-
plejelovens § 332, stk. 1. sagsomkostningerne for landsret og højesteret skal indbetales til
højesteret, der efter dækning af udgifterne til fri proces afregner med retshjælpsforsikringen.
retsafgiften tilfalder statskassen.
                                      thi kendes for ret:
alm. brand forsikring a/s skal friholde a for ethvert beløb inklusive renter og omkostnin-
ger, som a er dømt til at betale til e ved østre landsrets dom af 26. november 2013.
i sagsomkostninger for byret skal alm. brand forsikring a/s til a betale 71.520 kr.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal alm. brand forsikring a/s betale 127.260
kr., som indbetales til højesteret.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 5. februar 2013
sag 50/2011
(2. afdeling)
finn franzen,
jesper hyldenbrandt,
kaj mortensen,
carsten honoré
og
bo lemming
(advokat bjarne aarup for alle)
mod
vejle kommune
(advokat jens flensborg)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 10. afdeling den 10. januar 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, poul dahl jensen, jens peter
christensen, henrik waaben og lars hjortnæs.
påstande
appellanterne, finn franzen, jesper hyldenbrandt, kaj mortensen, carsten honoré og bo
lemming, har gentaget deres påstand om, at indstævnte, vejle kommunes, påbud af 13. ja-
nuar 2010 er ugyldigt.
vejle kommune har påstået stadfæstelse.
anbringender
                                                - 2 -
finn franzen, jesper hyldenbrandt, kaj mortensen, carsten honoré og bo lemming har som
for landsretten anført, at planlovens § 15, stk. 2, nr. 11, ikke omfatter fællesanlæg, der ud over
modtagelse og distribution af tv- og radiosignaler tillige leverer internetforbindelser og ip-
telefoni. det er uden betydning for hjemmelsspørgsmålet, om den internetforbindelse og ip-
telefoni, som bredballe antennelaug leverer, ikke medfører økonomiske byrder for appellan-
terne. under alle omstændigheder er det imidlertid med skønserklæringen, der er indhentet til
brug for højesteret, dokumenteret, at internetforbindelsen og ip-telefoni medfører større ud-
gifter til drift og vedligeholdelse af antenneanlægget.
i øvrigt har appellanterne gentaget deres anbringender om, at de har efterlevet de pågældende
deklarationer ved at melde sig ind i dansk digital antenneforening, og at vejle kommune
ved udstedelsen af påbudet har varetaget usaglige hensyn.
vejle kommune har supplerende anført, at skønserklæringen, der alene indeholder helt gene-
relle besvarelser uden at forholde sig til det konkrete anlæg, ikke giver grundlag for at tilside-
sætte bredballe antennelaugs redegørelse af 22. februar 2012, der er indhentet til brug for
højesteret. heraf fremgår, at den etablerede mulighed for, at antennelaugets medlemmer også
kan aftage internetydelser og ip-telefoni, ikke har medført øgede udgifter for medlemmerne.
tværtimod har leverandørens lejebetaling givet antennelauget en indtægt, der har medført, at
grundkontingentet har været lavere, end det ellers ville have været.
supplerende sagsfremstilling
i et brev af 22. februar 2012 fra bredballe antennelaug til appellanternes advokat hedder det
bl.a.:
       ”vedr.: retssag mellem vejle kommune og fem tidligere medlemmer – udlevering af
       regnskabsoplysninger – ref.: 12-013
       efter, at vi har haft deres brev af 10. februar 2012 oppe på vort bestyrelsesmøde onsdag
       den 22. februar 2012, er vi nået frem til følgende:
       i henhold til tidligere korrespondance – både skriftlig samt telefonisk – har vort punkt i
       regnskabet (nyanlæg/vedligeholdelse) altid kun drejet sig om laugets radio/tv-forsy-
       ning.
       dette er desuden blevet fremhævet på adskillige generalforsamlinger ved besvarelse af
       spørgsmål primært fra finn franzen og kaj mortensen, som alligevel herefter fortsætter
       med at stille spørgsmål til laugets udgifter primært til nyanlæg / vedligeholdelse. det
                                         - 3 -
er åbenbart stadig blevet overhørt, at antenneforeningen i stedet igennem de forløbne år
har haft indtægter til medlemmerne.
i henhold til vore vedtægter – primært § 2.:
                                           formål
2.1     foreningens primære formål er at eje og drive fællesantenneanlæg for modtag-
       ning og distribution af radio-og tv-programmer.
2.2     sekundært kan foreningen tilbyde særlige tjenester, som til enhver tid kan udby-
       des via et kabelanlæg, dog betinget af at gældende offentlige forskrifter og lovgiv-
       ning er overholdt.
2.3     foreningen kan i videst mulig omfang tilbyde udlejning af maste- og kabel-
       kapacitet.
2.4     udbud af særlige tjenester kan foretages af foreningen selv eller ved tidsbegræn-
       set overdragelse af transmissionskapacitet i nettet til tredjepart.
ovenstående § 2.3 samt § 2.4 benyttede bredballe antennelaug sig af i 1998 vedr. ma-
steleje og siden i 2004 med indgåelse af en kontrakt med stofa, der herefter har stået for
udgiften til oprettelsen samt driften af internettet – og siden af udgiften til ip – telefoni
– på vort anlæg mod en betalt leje af kabelkapacitet, som hvert år er blevet tilbagebetalt
til bredballe antennelaug. dette har generelt betydet, at bredballe antennelaug igen-
nem årene har kunnet holde så lavt grundkontingent (igennem 10 år – kr. 340 ex.
moms).
posten ”nyanlæg/vedligeholdelse” har derfor gennem årene kun været rettet mod frem-
tidens radio/tv samt udgift til diverse ændringer i vor hovedstation samt udgift til fil-
terskift, lukninger/genåbninger.
at bredballe antennelaug i første omgang valgte 606mhz, skyldtes primært, at en da-
værende udbygning til 862mhz ville koste medlemmerne for meget – og dermed måske
ikke blive gennemført, men vi valgte dog at installere 862 mhz forstærkere.
årsagen til at bredballe antennelaug ikke direkte valgte 862mhz var, at der skulle ind-
skydes en del ekstra forstærkere, ligesom der ville blive en del ekstra gravearbejde –
altså dermed en del ekstraomkostninger.
beslutningen viste sig dog siden at være korrekt, idet bredballe antennelaug – via ned-
gravning af fiber i forbindelse med andre gravninger i samarbejde med andre selskaber i
området – dermed kunne opdele anlægget i mindre områder, som kunne tilgodese den
enkelte forbruger. denne nedgravning af fiber blev foretaget i samarbejde med andre
udbydere i området, og dermed en væsentlig mindre udgift for bredballe antennelaug.
bredballe antennelaug har siden investeret i 6 fiber-nodes – dvs. området er blevet op-
delt i ”øer” – for at imødekomme de digitale kommende tv-signaler, hvilket også har
vist sig at være nødvendig, såfremt man med en kabel antenneforsyning skal kunne
modtage optimale analoge samt digitale tv-signaler.
                                              - 4 -
      vedrørende ønsket om udlevering af bilag tilbage til 2000 må bredballe antennelaug
      påpege, at antenneforeningen er en momsregistreret forening, og dermed kun skal
      gemme bilag i 5 år, hvilket betyder, at vi nu kun har de fysiske bilag tilbage til år 2007.
      som det fremgår af ovenstående, har bredballe antennelaug på intet tidspunkt haft no-
      gen økonomisk udgift med hverken internet eller ip-telefoni – tværtimod – medlem-
      merne har gennem årene faktisk tjent på de indgåede kontrakter. (pr. år kr. 86 + moms).
      altså har hvert enkelt medlem sparet kr. 107,50 inkl. moms hvert år i 10 år, fordi besty-
      relsen indgik de oprindelige kontrakter, som tydeligt på indtægtssiden har fremgået af
      laugets regnskaber.”
der er for højesteret fremlagt oplysninger om bredballe antennelaugs udgifter til nyanlæg,
vedligeholdelse og renovering i perioden 2002-2012. der er endvidere fremlagt uddrag af
antennelaugets bestyrelsesberetninger.
i syn- og skønsrapport af 6. december 2012 har skønsmanden, civilingeniør steen carlsen,
besvaret en række spørgsmål. i rapporten hedder det bl.a.:
      ”5. skønsmanden bedes oplyse størrelsen på udgifter, der medgår til ændringerne
      beskrevet under besvarelsen af spørgsmål 1-4, og som skønnes at medgå til ændringen
      af et anlæg, der forsyner ca. 2.100 ejendomme i et parcelhuskvarter.
      som det fremgår af besvarelserne af spørgsmålene 1-3 vil en besvarelse af spørgsmål 5
      forudsætte et detaljeret kendskab til:
      1.     de materialer (kabeltyper m.v.) der er indgået i det oprindelige antenneanlæg.
      2.     den geografiske fordeling af forbrugerne i forhold til hvor de respektive signaler
             til antenneanlægget geografisk kommer ind i anlægget.
      3.     topologien (er det en træ-struktur eller er det afgreninger).
      tilvejebringelsen af et sådant kendskab vil dels kræve, at der foretages et fysisk syn- og
      skøn af det nuværende antenneanlæg for – om muligt – at finde frem til hvorledes det
      oprindelige anlæg har været konfigureret.
      derefter vil der – ud fra den oprindelige konfiguration - skulle projekteres en opgrade-
      ring af det oprindelige anlæg til det nuværende anlæg. dette vil være et omfattende og
      bekosteligt arbejde, der ikke vil kunne nås inden for den tidsramme, der foreligger med
      det berammede møde i højesteret i januar 2013.
      jeg har forsøgt at hente hjælp indenfor tdcs organisation, hvor der afgjort vil være
      mennesker, der ville kunne være behjælpelig med at besvare spørgsmålet. efter ca. 4
      timers rundringning til omstillinger og afdelinger i tdc er det desværre ikke lykkedes
      at finde folk der kunne og ville være behjælpelig.
      på denne baggrund beklager jeg ikke at kunne besvare spørgsmål 5.
                                           - 5 -
…
7. skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt det har betydning for vedligeholdelsesudgifterne
til et antenneanlæg, om der alene er tale om levering af analoge tv-signaler, om der er
tale om levering af digitale tv-signaler, eller om der - udover levering af tv-signaler
(analoge eller digitale) også skal ske levering af signaler til ip telefoni og in-
ternetforbindelser.
som nævnt i besvarelsen af spørgsmål 6, vil en levering af signaler til ip telefoni og in-
ternetforbindelser medføre en stigning i signal effekten. men denne stigning vil, målt i
kilowatttimer afgivet fra forstærkerne, økonomisk set være forsvindende. desuden be-
tyder den forøgede virkningsgrad af nyere forstærkere at deres strømforbrug i praksis er
ca. det samme som tidligere tiders envejs forstærkere.
men alt teknik går før eller siden i stykker. det gælder, uanset om det drejer sig om
cykler, atomkraftværker eller antenneanlæg! den statistiske middelværdi af den tid, der
går, mellem at der opstår fejl i en elektronikenhed eller elektronikkomponent, betegnes
med begrebet mtbf.
mtbf står for ”mean time between failure”. for eksempel vil mtbf for et integreret
kredsløb, der indeholder en milliard transistorer, i reglen være mindre end mtbf for et
integreret kredsløb der indeholder 5 transistorer (samme driftsbetingelser).
temperaturen er afgørende for mtbf. for en enhed, der arbejder ved en temperatur,
der er 10 grader højere end arbejdstemperaturen for en tilsvarende enhed, vil mtbf
være ca. 2,3 gange kortere for den kolde enhed i forhold til mtbf for den varme af de
to enheder.
fejlhyppigheden for et antenneanlæg, bestående af hardware og software, der ud over at
levere analoge tv-signaler, også leverer digitale tv-signaler, vil således være højere
end for et antenneanlæg, der blot består af hardware til at levere analoge tv-signaler –
under forudsætning af at de enheder og de kredsløb, der levere de analoge tv-signaler
er identiske og drives under de samme betingelser.
kort sagt – statistisk set - alt andet lige - jo mere udstyr, jo hyppigere opstår der fejl.
i praksis er de tre hyppigste årsager til fejl i elektronik: lodninger, stik og afbrydere og
omskiftere. indenfor lodde- og produktionsteknik er der sket store omvæltninger gen-
nem de sidst årtier, således at nyere antenneanlæg i dag – til trods for deres forøgede
indhold af hardware - ser ud til at vise nogenlunde de samme fejlhyppigheder som tidli-
gere tiders antenneanlæg der bestod af væsentlig mindre hardware.
tilsvarende bliver besvarelsen af anden del af spørgsmål 7, at mtbf for et antenneanlæg,
om der – udover levering af tv-signaler (analoge eller digitale) – også skal levere signa-
ler til internetforbindelser og ip telefoni – at denne fejlhyppighed – forudsat at alle andre
forhold er uændret – vil være højere end for et tilsvarende anlæg, der udelukkende skal
levere analoge- og digitale tv-signaler. ved højere fejlhyppighed følger også højere ved-
ligeholdelsesudgifter.
                                          - 6 -
8.     såfremt et antenneanlæg er ændret på den måde, at det kan levere både digitale
       tv-signaler, ip-telefoni og internetforbindelser, bedes skønsmanden oplyse
       hvorvidt vedligeholdelsesudgifterne er afhængige af, at der ud over digitale tv-
       signaler kan leveres ip-telefoni og internetforbindelser.
besvarelsen af spørgsmål 8 skulle meget gerne være fremgået af besvarelsen af spørgs-
mål 7. derfor gives besvarelsen her uden uddybende forklaring. svaret er: ja, såfremt et
antenneanlæg er ændret på den måde, at det kan leverer både digitale tv-signaler*, ip-
telefoni og internetforbindelser (uden at det oprindelige udstyr til analog tv-signaler,
vil fejlhyppigheden og dermed vedligeholdelsesudgifterne statistisk set blive højere, i
det tilfælde, at der ud over de analoge tv-signaler* også kan leveres digitale tv-sig-
naler*, ip-telefoni og internetforbindelser.
9.     såfremt vedligeholdelsesudgifterne er afhængige af signalerne til ip-telefoni og
       internetforbindelser, bedes skønsmanden vurdere, hvorledes
       vedligeholdelsesudgifterne skal fordeles på henholdsvis signaler til digitalt tv og
       signaler til ip-telefoni og internetforbindelser.
på det foreliggende grundlag er det ikke muligt at foretage et underbygget skøn. udar-
bejdelsen af en professionel og rationel vurdering af en fordeling af vedligeholdelsesud-
gifterne vil kræve adgang til det pågældende anlægs fejlrapporter ført over en årrække
på skønsmæssig 20-40 år (og ført med en detaljeringsgrad, der er betydelig højere, end
den detaljeringsgrad, der er normal).
da det næppe vil være muligt at få vedligeholdelsesteknikkerne på det aktuelle antenne-
anlæg til i detaljer at huske, hvilke fejl de gennem årene måtte have rettet, vil man være
henvist til at udarbejde skøn for mtbf for de respektive dele af anlægget.
mtbf værdien stiger (i henhold til svante arrhenius’ lov) med en faktor 2,2 – 2,3 for
hver ti grader anlæggets omgivelsestemperatur stiger. de beregnede mtbf værdier –
og dermed fordelingsnøglen for vedligeholdelsesudgifterne er således behæftet med en
betydelig usikkerhed.
jeg tvivler på, at det er muligt at finde en person, der vil være i stand til at fordele vedli-
geholdelsesudgifterne på et grundlag, der kunne underbygges rationelt.
10.    såfremt det forudsættes, at et oprindeligt coax-anlæg med
       ”envejskommunikation” ikke er opgraderet til internetforbindelser og
       ”tovejskommunikation”, og at der er foretage løbende vedligeholdelse af det
       oprindelige anlæg, vil dette anlæg så forsat kunne levere tv-signaler anno 2010?
svaret på spørgsmål 10 er så evident et ”ja”, at det formodes, at der ligger et andet
spørgsmål bag.
hvis der løbende er foretaget vedligeholdelse af det oprindelige anlæg (- hvilket formo-
des at indebære, at anlægget er blevet repareret hver gang, det måtte være gået i stykker)
- frem til 2010, så vil anlægget selvsagt også fungere og kunne levere tv-signaler i
2010.
                                               - 7 -
      i fald der med spørgsmål 10 menes, om en forbruger med et traditionelt tv, der kun
      kan modtage analoge tv-signaler* - efter tv sendernes nedlukning af de analoge tv-
      signaler* og overgang til tv-signaler* i mpeg2 format i november 2009 - ville kunne
      modtage (og se) tv-signaler, der udsendes over et antenneanlæg, der ikke er opgrade-
      rede til internetforbindelse og tovejskommunikation er svaret: det vil ofte være er mu-
      ligt. (mpeg står for: ”motion picture expert group”.)
      forudsætningen for, at en forbruger efter november 2009 på et analogt tv vil kunne
      modtage og se tv-signalerne overført via et antenneanlæg - der ikke er opgraderet for
      internet og tovejskommunikation - er, at antenneanlægget er blevet udstyret med en
      konverter, der konvertere det digitale tv-signal* til et analogt tv-signal*. jeg er ikke
      bekendt med antenneanlæg, hvor man ikke har konverteret de gængse kanaler til ana-
      loge signaler*.
      de analoge tv-signaler* vil kunne udsendes over et traditionelt en-vejs antenneanlæg,
      og i mange tilfælde (se besvarelsen af spørgsmål 1) vil også de digitale tv-signaler
      kunne udsendes over et ikke opgraderet antenneanlæg. dog ville man som forbruger
      med et traditionelt analogt tv kun kunne modtage hdtv high-definition tv-signa-
      ler* i en kvalitet svarende til et almindeligt analogt tv-signal*.
      ved overgangen fra transmission af analoge tv-signaler* til at transmission i det digi-
      tale mpeg2 format var det således:
      a. de modtagere, der havde deres egne antenner - og
      b. de antenneanlæg, der ønskede at konvertere de digitale tv-signaler* til analoge
          signaler inden sidstnævnte blev udsendt til deres kunder –
      der var henvist til at anskaffe en konverter i form af en digital tv-modtagerboks.
      tilsvarende har gjort sig gældende den 11. januar 2012 ved danmarks overgang fra
      transmission i mpeg2 format til transmission i mpeg4 format. ”
retsgrundlag
planlovens § 43 og § 15, stk. 2, nr. 11, lyder således:
      ”§ 43. kommunalbestyrelsen kan ved påbud eller forbud sikre overholdelse af
      servitutbestemmelser om forhold, hvorom der kan optages bestemmelser i en lokalplan.
      § 15…
      stk. 2. i en lokalplan kan der optages bestemmelser om:
      …
      11) tilvejebringelse af eller tilslutning til fællesanlæg i eller uden for det af planen
            omfattede område som betingelse for ibrugtagen af ny bebyggelse,”
planlovens § 15, stk. 10, der trådte i kraft den 1. september 2011, lyder således:
                                                 - 8 -
       ”stk.10. fællesanlæg som nævnt i stk. 2, nr. 11 og 13, omfatter ikke fællesantenneanlæg
       til modtagelse og distribution af tv- og radiosignaler.”
planlovens § 15, stk. 2, nr. 11, er en videreførelse af den tidligere gældende kommuneplan-
lovs § 18, stk. 1, nr. 11. i forarbejderne til denne bestemmelse (folketingstidende 1974-75, 2.
saml., till. a, sp. 2755) hedder det bl.a.:
       ”forslagets nr. 11 muliggør dernæst, at en lokalplan kan omhandle fællesanlæg såsom
       en fælles varmecentral, et fælles antennneanlæg for tv-modtagelse, et fælles garage-
       anlæg og eventuelle særlige bygninger til fælles formål, f.eks. fælles vaskeri, selskabs-
       lokaler, hobbyrum og børneinstitutioner som vuggestue eller børnehave. også dette er –
       bortset fra bestemmelser om fælles antenneanlæg – i overenstemmelse med gældende
       praksis på grundlag af byplanloven. de nævnte forhold er endvidere typiske emner for
       behandling i private byggeservitutter.”
i forarbejderne til planlovens § 15, stk. 10, hedder det bl.a. (folketingstidende 2010-11, l
128, side 8 ff.):
       ”2.8. ophævelse af mulighed for medlemspligt i fællesantenneforeninger
       …
       2.8.2. forslagets indhold
       i den mediepolitiske aftale af 26. maj 2010 mellem regeringen, dansk folkeparti og li-
       beral alliance fremgår det bl.a., at man ønsker at fremme det frie valg af leverandører af
       tv-programmer ved, at det fremover ikke skal være muligt at fastsætte tilslutningspligt
       til fællesantenneanlæg og medlemspligt af en fællesantenneforening i en lokalplan.
       hertil kommer, at det som udgangspunkt også skal gøres muligt for den enkelte hus-
       stand at frigøre sig fra de gældende krav om tilslutningspligt, idet det dog gennem
       etablering af overgangsordninger mv. skal sikres, at de eksisterende fællesantenneanlæg
       ikke kommer i økonomisk klemme som følge heraf.
       med forslaget til ny § 15, stk. 10, imødekommes aftalen for så vidt, at det ikke af kom-
       munerne fremover i lokalplaner kan pålægges tilslutningspligt til samt medlemspligt af
       fællesantenneanlæg. lovforslaget tager ikke stilling til spørgsmålet om frigørelse fra
       eksisterende bestemmelser i lokalplaner om tilslutningspligt til og medlemspligt af fæl-
       lesantenneanlæg. dette spørgsmål vil blive vurderet senere i sammenhæng med den øv-
       rige regulering på området.
       …
       til nr. 10 (§ 15, stk. 10)
       i nye lokalplaner vil det herefter ikke være muligt for kommunalbestyrelserne at på-
       lægge tilslutningspligt til lokale fællesanlæg mv. til modtagelse og distribution af tv-
       og radiosignaler, og hermed vil der heller ikke i lokalplaner kunne pålægges medlem-
       skab af en antenne- eller grundejerforening, for så vidt angår beslutninger i forhold til
       disse fællesantenneanlæg mv. det vil fortsat ikke være muligt at pålægge tilslutnings-
                                                - 9 -
       pligt til fællesanlæg, der anvendes til levering af andre elektroniske kommunikationstje-
       nester som defineret i teleloven.
       ikke-lovbestemte frivillige aftaler om etablering og drift af fællesantenneanlæg mv.,
       herunder om aftalemæssigt medlemskab af tilhørende foreningsdannelse, vil ikke være
       omfattet af bestemmelsen.
       den nye regel medfører heller ikke ændringer i allerede trufne bestemmelser i vedtagne
       og gældende lokalplaner om tilslutningspligt til fællesantenneanlæg til modtagelse og
       distribution af tv- og radiosignaler, herunder heller ikke de eventuelle bestemmelser
       om tilhørende pligtmæssigt foreningsmedlemskab mv.”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, og da det, der er fremkommet for højesteret, ikke
kan føre til et andet resultat, stadfæster højesteret dommen.
ved fastsættelsen af sagsomkostninger for højesteret er der taget hensyn til sagens karakter
og arbejdets omfang.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal finn franzen, jesper hyldenbrandt, kaj mortensen,
carsten honoré og bo lemming solidarisk betale 50.000 kr. til vejle kommune. beløbet skal
betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens
§ 8 a.


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt fredag den 11. september 2015
sag 100/2015
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat kåre pihlmann)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 15. januar 2015 og kendelse af
østre landsrets 3. afdeling den 12. marts 2015.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jens peter christensen, hanne schmidt og oliver
talevski.
påstande
t har nedlagt påstand om, at københavns byrets dom af 15. januar 2015 ophæves, og at sa-
gen hjemvises til fornyet behandling ved københavns byret.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
t blev ved københavns byrets dom af 15. januar 2015 fundet skyldig i overtrædelse af straf-
felovens § 119, stk. 1, jf. § 81, nr. 7, idet han ved skub havde overfaldet medlem af borgerre-
præsentationen b i anledning af dennes offentlige ytringer i forbindelse med en demonstration
mod statens salg af dong-aktier (sagens forhold 1). dommen blev afsagt med dommer-
stemmerne 2-1, idet en dommer stemte for frifindelse i dette forhold. b havde anmeldt det
pådømte forhold og afgav vidneforklaring i byretten.
                                                - 2 -
t ankede dommen med påstand om frifindelse i forhold 1. senere gjorde t opmærksom på, at
domsmand a, der havde medvirket ved pådømmelsen af sagen i københavns byret, på det
sociale medie facebook var registreret som ”ven” med b. t nedlagde herefter påstand om
ophævelse af byrettens dom og hjemvisning af sagen til fornyet behandling, da det var hans
opfattelse, at a var inhabil.
højesterets begrundelse og resultat
a var som et borgerligt ombud domsmand i københavns byret ved behandlingen af straffesa-
gen mod t, der blev dømt i sagens forhold 1 for overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, jf.
§ 81, nr. 7, for ved skub at have overfaldet medlem af borgerrepræsentationen b, der havde
anmeldt forholdet, og som afgav vidneforklaring for byretten.
t har efter sagens behandling i byretten rejst spørgsmål om domsmand as habilitet som følge
af, at a på facebook er registreret som ”ven” med b.
det følger af retsplejelovens § 66, at de forskrifter, der gælder for dommere, også finder
anvendelse på bl.a. domsmænd. i den foreliggende sag skal spørgsmålet om as inhabilitet
afgøres efter retsplejelovens § 61, jf. § 66, hvorefter ingen må handle som domsmand, hvis
der i øvrigt – dvs. uden for de tilfælde, der er nævnt i § 60 – foreligger omstændigheder, som
er egnet til at rejse tvivl om domsmandens fuldstændige upartiskhed.
det følger af højesterets praksis, at bestemmelsen i § 61 har et dobbelt formål, nemlig dels at
undgå en reel risiko for, at afgørelsen i den konkrete sag påvirkes af uvedkommende hensyn,
dels at undgå, at der hos parterne eller omverdenen opstår mistillid til upartiskheden hos bl.a.
de domsmænd, der skal medvirke i sagen. det sidstnævnte indebærer, at en domsmand er in-
habil, hvis der på grund af domsmandens tilknytning til sagen eller sagens parter kan rejses
tvivl om domsmandens fuldstændige upartiskhed. for at føre til inhabilitet skal tvivlen være
rimeligt begrundet i objektive omstændigheder. § 61 skal i øvrigt fortolkes i lyset af artikel 6,
stk. 1, i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvorefter enhver har ret til retter-
gang for en uafhængig og upartisk domstol, og den hertil relaterede praksis fra menneskeret-
tighedsdomstolen.
                                                 - 3 -
det må lægges til grund, at der ikke har været anden kontakt mellem a og b end de i lands-
rettens kendelse refererede tilkendegivelser fra a på facebook samt i to tilfælde et kort svar
herpå fra b. disse tilkendegivelser mv. vedrører ikke straffesagen mod t.
den omstændighed, at domsmand a på facebook er registreret som ”ven” med b, og den in-
teraktion, der har været på facebook mellem domsmand a og b, er efter højesterets opfat-
telse ikke egnet til at rejse berettiget tvivl om as fuldstændige upartiskhed i straffesagen, jf.
retsplejelovens § 61 og § 66 som fortolket i lyset af artikel 6, stk. 1, i den europæiske
menneskerettighedskonvention.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse.
under hensyn til karakteren af det spørgsmål, som højesteret har skullet tage stilling til, skal
statskassen betale sagens omkostninger for højesteret.
                                          thi bestemmes:
østre landsrets kendelse af 12. marts 2015 stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for højesteret.


text:
retsmøde den 3. juni 2014 i
sag 76/2014
hk danmark som mandatar for a
(advokat peter breum)
mod
bibliotheca a/s
(advokat bjarne aarup)
der fremlagdes ankestævning af 28. april 2014 og brev af 6. maj 2014 fra advokat peter
breum og brev af 15. maj 2014 fra advokat bjarne aarup.
det fremgår heraf, at hk danmark som mandatar for a har anket sø- og handelsrettens dom
af 4. april 2014 til højesteret med henvisning til bl.a., at sagen rejser et principielt spørgsmål
om adgangen til at indgå individuelle aftaler om fravigelse af ferielovens regler om
ferievarsel, og at bibliotheca a/s er enig heri.
den indankede sag angår, om a har ret til feriegodtgørelse i forbindelse med, at hun blev
opsagt fra en stilling som indkøbsassistent i bibliotheca a/s. et centralt spørgsmål i sagen er,
om parterne i medfør af ferielovens § 21, stk. 2, allerede ved ansættelsesforholdets indgåelse
gyldigt har kunnet aftale en fravigelse af ferielovens § 16, stk. 1, om afholdelse af ferie i en
opsigelsesperiode.
efter votering besluttede dommerne poul søgaard, lene pagter kristensen, jon stokholm,
poul dahl jensen og jens peter christensen at meddele tilladelse til anke af dommen til høje-
steret i medfør af retsplejelovens § 368, stk. 6, 1. pkt., jf. stk. 4, 2. pkt., da sagen vedrører et
principielt spørgsmål om fortolkning af ferielovens § 21, stk. 2, og da sagens udfald må an-
tages at kunne få generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen på det danske ar-
bejdsmarked.
ankesvarskrift skal indleveres til højesteret inden 4 uger fra meddelelsen af denne tilladelse.
sagen udsat på ankesvarskrift fra indstævnte.