text:
 pej
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 30. januar 2015.
b-47-14
s under konkurs
(advokat lars skanvig)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s.
der er ikke tilvejebragt nærmere oplysninger i form af en fuldstændig udskrift fra erhvervs-
styrelsen omkring selskabets forhold. det fremgår derimod af en række af sagens øvrige bi-
lag, at erhvervsstyrelsen den 5. februar 2014 traf bestemmelse om tvangsopløsning af s, da
styrelsen ikke havde modtaget selskabets årsrapport for perioden 1. juli 2012 til 30. juni 2013
                                               -2-
(2. regnskabsår). den 25. marts 2014 tog sø- og handelsretten selskabet under behandling og
udnævnte advokat lars skanvig som likvidator. ved et brev af 16. april 2014 (modtaget i sø-
og handelsretten den 22. april 2014) anmodede likvidator om, at selskabet blev taget under
konkursbehandling. den 25. april 2014 afsagde skifteretten konkursdekret og udpegede sam-
tidig advokat lars skanvig som kurator.
kurator har oplyst, at x har været direktør i selskabet siden stiftelsen den 11. marts 2011 og
frem til erhvervsstyrelsen traf bestemmelse om tvangsopløsning af selskabet. disse oplys-
ninger fremgår tillige under selskabsoplysninger i forbindelse med selskabets årsrapport for
perioden 11. marts 2011 til 30. juni 2012, der var selskabets første regnskabsår. det fremgår
tillige af denne årsrapport, at ”selskabets formål er at drive virksomhed med cateringvirk-
somhed samt beslægtet virksomhed”, at selskabet benyttede danske bank a/s som pengein-
stitut, og at selskabet havde adresse på … 4 i københavn. kurator har i konkursbegæringen
angivet adressen: … i københavn. ifølge en række bankudskrifter fra danske bank a/s
fremgår, at banken i perioden fra den 28. september 2012 til 29. marts 2013 har skrevet til sel-
skabet på adressen: … 4 i københavn, og i perioden fra den 28. juni 2013 til den 6. marts 2014
har skrevet til adressen: … 51 i københavn.
skifteretten har den 27. august 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tæne mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 10. september 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet samt rettens brev af 13. november 2014 med bilag er forkyndt den 27. novem-
ber 2014. rettens brev indeholdt bl.a. en svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har ikke
svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt en påstand eller anmodet om
mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
                                                     -3-
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift bl.a.:
      ”… selskabets virksomhed bestod oprindeligt i catering, men selskabet har ligeledes dre-
      vet takeaway-restauranten s på adressen … 51, 2200 københavn n.
      oprindeligt havde selskabet adresse i …, men flyttede derfra til ..., da huslejen i … var for
      høj. x har over for kurator oplyst, at selskabets bogføringsmateriale formentlig stadig be-
      finder sig i ....
      x har oplyst, at han i sommeren 2013 afstod lejemålet i kapelvej til den af ham personligt
      ejede virksomhed s2 v/x. s var herefter uden drift, hvilket var årsagen til konkursen.
      manglende bogføring og bogføringsbilag
      kurator har fra selskabets tidligere revisor modtaget råbalance og finansudskrift fra peri-
      oden fra selskabets stiftelse til den 30. juni 2012 … revisor har oplyst mig, at han ikke er
      i besiddelse af yderligere materiale, og at bogføringen blev foretaget af selskabet selv.
      selskabet har udarbejdet én årsrapport, der vedrører perioden fra stiftelsen den 11. marts
      2011 til 30. juni 2012 … det vides ikke, men må antages, at der frem til den 30. juni
      2012 har foreligget bogføringsbilag, idet revisor i modsat fald næppe har kunnet bistå
      med opstillingen af regnskabet. det fremgår imidlertid af den uafhængige revisors erklæ-
      ring, at selskabet ikke havde overholdt bogføringslovgivningens krav om, at bogføringen
      skal tilrettelægges og udføres i overensstemmelse med god bogføringsskik under hensyn
      til virksomhedens art og drift.
      kurator har flere gange bedt x fremsende selskabets bogføringsmateriale, herunder bogfø-
      ringsbilag. x, som ikke har reageret på kurators henvendelser efter konkursen, har forelø-
      big alene oplyst, at materialet formentlig befinder sig i …. …”
af den af kurator nævnte årsrapport, der vedrører selskabets første regnskabsår, fremgår
det, at denne er fremlagt og godkendt på selskabets ordinære generalforsamling den 9. janu-
ar 2013. rapporten er ikke forsynet med underskrift, men er dateret den 9. januar 2013. som
dirigent og direktør er anført: x. i forbindelse med dette regnskab har registreret revisor poul
mikkelsen holberg fra in-revison godkendt revisionsaktieselskab under ”den uafhængige
revisors erklæringer” bl. a. anført:
      ”… forbehold
      grundlag for konklusion med forbehold
                                                      -4-
      vi tager forbehold for selskabets forsatte drift, som følge af at selskabet har tabt mere end
      50 % af selskabskapitalen og udviklingen i selskabets drift og finansielle stilling.
      konklusion med forbehold
      det er vores opfattelse at årsrapporten, bortset fra virkningerne af det i forbeholdet anfør-
      te, giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30.
      juni 2012 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 11. marts 2011 -
      30. juni 2012 i overensstemmelse med den danske årsregnskabslov.
      …
      supplerende oplysninger vedrørende andre forhold
      vi gør opmærksom på at selskabet har tabt mere end 50 % af selskabskapitalen og selska-
      bet har i strid med selskabsloven ikke har reageret på 6 månedersfristen for kapitaltab,
      hvorved ledelsen kan ifalde ansvar.
      selskabet har i strid med selskabsloven § 210, stk. 1, ydet lån til selskabets kapitalejer,
      hvorved direktionen kan ifalde ansvar.
      selskabet ikke har overholdt bogføringslovgivningens krav om, at bogføringen skal tilret-
      telægges og udføres i overensstemmelse med god bogføringsskik under hensyn til virk-
      somhedens art og omfang.
      der er konstateret uregelmæssigheder omkring afregning af moms, a-skat m.v., hvorved
      ledelsen kan ifalde ansvar. …”
det fremgår tillige af årsrapporten, at årets resultat er negativt med 475.964 kr., at der er ak-
tiver opgjort til 221.006 kr., som bestod i tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser med
201.006 kr. og andre tilgodehavende med 20.000 kr., samt at selskabets egenkapital var nega-
tiv med 395.964 kr. i noter til årsrapporten hedder det bl.a.:
      usikkerhed om fortsat drift (going concern)
      det er en forudsætning for selskabets evne til at fortsætte driften, at den fremtidige drift
      tilvejebringer den nødvendige likviditet til fortsat drift. ledelsen vil såfremt den nødven-
      dige likviditet ikke tilvejebringes indstille til likvidation af selskabet på den førstkommen-
      de generalforsamling.
      tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse
      selskabet har i strid med selskabsloven ydet lån til selskabets kapitalejere, hvorved ledel-
      sen kan ifalde ansvar. …”
kurator har i sit processkrift i tilknytning til årsrapporten videre anført:
                                                       -5-
       ”… ulovligt anpartshaverlån
       det fremgår af den uafhængige revisors erklæring … at selskabet i strid med selskabslo-
       vens § 210, stk. 1, har ydet lån til selskabets kapitalejer, hvorved direktionen kan ifalde
       ansvar.
       kurator har i forbindelse med konkursbehandlingen indhentet kontoudtog vedrørende sel-
       skabets konto i danske bank … for perioden efter seneste regnskabsaflæggelse. i den for-
       bindelse konstaterede kurator en række udbetalinger, der ikke fremstod virksomhedsrelate-
       rede, og kurator rejste ved e-mail af 16. juli 2014 … et krav over for x om tilbagebetaling
       af i alt 748.020 kr. heraf er 699.306 kr. udbetalt til en konto, som x har dispositionsret
       til. …”
der er fremlagt kontoudskrifter fra danske bank a/s vedrørende kontonummer … (udskrift
nr. 7 – 13) for perioden 10. juli 2012 til den 6. marts 2014. det hedder endvidere i den i pro-
cesskriftet nævnte e-mail af 16. juli 2014 fra kurator til x bl.a.:
     ”… som et led i min gennemgang af selskabets forhold, har jeg gennemgået udskrifter fra
     selskabets konto. i den forbindelse har jeg identificeret en række udbetalinger, der ikke
     umiddelbart fremstår virksomhedsrelaterede.
     udbetalingerne kan opgøres således:
            - kontooverførsler foretaget i perioden fra den 13. juli 2012 til den 21. oktober 2013
               til en konto, du har dispositionsret til: i alt 699.306 kr.
            - “lønudbetalinger”: i alt 42.814 kr.
            - andre udbetalinger: 5.900 kr.
     du har ikke reageret på mine henvendelser i forbindelse med konkursbehandlingen, ligesom
     du ikke har sendt kopi af selskabets regnskabsmateriale. da jeg ikke har modtaget det efter-
     spurgte materiale eller anden form for dokumentation for, at udgifterne er virksomhedsrela-
     terede, må jeg lægge til grund, at dette ikke er tilfældet. for så vidt angår lønudbetalinger-
     ne har jeg heller ikke set dokumentation for, at der er indeholdt a-skat mv. beløbet skal
     derfor tilbagebetales til selskabet.
     på dette grundlag beder jeg dig venligst indbetale ovenstående beløb, i alt 748.020 kr., in-
     den for 10 dage til konkursboets klientkonto i … der tages forbehold for at rejse yderligere
     krav fra konkursboets side.
     hvis du mener, at de afholdte udgifter er virksomhedsrelaterede, beder jeg dig sende mig
     dokumentation herfor, herunder selskabets bogføring og dokumentation for afholdt a-skat
     mv. …”
det hedder i forsættelse heraf i kurators processkrift:
                                                   -6-
      ”… x har foreløbig ikke reageret på kurators e-mail af 16. juli 2014, og det er således fort-
      sat kurators opfattelse, at ovenstående udbetalinger er udtryk for ulovlige anpartshaver-
      lån.
      manglende indberetning af moms og a-skat
      selskabet har været registreret for moms og a-skat siden stiftelsen den 11. marts 2011 og
      har i hele perioden været registreret med pligt til månedsvis indberetning. skat har
      imidlertid oplyst, at selskabet siden maj måned 2013 ikke har foretaget de pligtige indbe-
      retninger af moms og a-skat. …
      kurator har den 16. juli 2014 … anmodet x om dokumentation for, at der er indeholdt
      a-skat mv. af selskabets lønudbetalinger. kurator har foreløbigt ikke modtaget dokumen-
      tation herfor. …”
det fremgår af et kontoudtog fra skat, at der i perioden fra den 15. januar 2013 og frem til
den 23. april 2014 løbende er oparbejdet restancer bl.a. i form af moms, a-skat og am-
bidrag, der samlet er opgjort til 139.039,66 kr. der er tale om foreløbige ansættelser.
det hedder endelig i kurator processkrift:
      ”… fortsat drift af virksomheden trods insolvens
      det fremgår af den uafhængige revisors erklæring i selskabets årsregnskab for 2011/2012
      … at revisoren alene har godkendt årsregnskabet med forbehold.
      …
      til trods for, at der allerede ved regnskabsaflæggelsen for 2012 således blev udtrykt usik-
      kerhed om selskabets videre drift, er der kurator bekendt ikke iværksat bestræbelser på at
      sikre, at selskabets kapitalgrundlag var forsvarligt. …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
      ”… x har i perioden fra selskabets stiftelse den 11. marts 2011 til 25. april 2014 tilsidesat
      sine forpligtelser efter bogføringslovens § 10 til at opbevare regnskabsmaterialet for sel-
      skabet på betryggende vis. x har endvidere i hele perioden tilsidesat selskabets forpligtel-
      ser til registrering og dokumentation, jf. bogføringslovens § 6-9. overtrædelsen af de
      nævnte forpligtelser kan være strafbar efter bogføringslovens § 16.
      x har i perioden 30. juni 2012 til 6. marts 2014 udbetalt et beløb fra selskabs konto, der
      ikke fremstår virksomhedsrelateret. beløbet, der efter kurators opfattelse udgør 748.020
                                                      -7-
       kr., har karakter af et ulovligt anpartshaverlån, jf. selskabslovens § 210. overtrædelse af
       denne forpligtelse kan være strafbar efter selskabslovens § 367.
       der er efter skat’s oplysninger ikke indberettet moms og a-skat i perioden siden maj
       måned 2013.
       manglende indberetning af moms i henhold til momslovens § 57 kan straffes efter moms-
       lovens § 81, stk. 1, nr. 2, såfremt den manglende indberetning er forsætlig eller groft
       uagtsomt.
       selskabets regnskabsår er 1. juli i et år til den 30. juni i det følgende år. selskabet skulle
       således have selvangivet for perioden 1. juli 2012 — 30. juli 2013 senest ved udgangen af
       december 2013, jf. skattekontrollovens § 4, stk. 2. da x ikke har foretaget indberetning til
       skat siden maj måned 2013 har han herved tilsidesat selskabets forpligtelser til rettidig
       indberetning. forsætlig overtrædelse af skattekontrollovens § 4, stk. 2, kan straffes efter
       skattekontrollovens § 15.
       det gøres på dette grundlag gældende, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførel-
       se, og han er derfor uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurs-
       lovens § 157. x bør derfor pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurslovens § 158,
       stk. 1, 1. pkt., idet der ikke er særlige grunde, der taler for, at konkurskarantænen skal på-
       lægges for en kortere periode end 3 år, jf. bestemmelsens 2. pkt. …”
sø- og handelsretten skal udtale:
uanset den manglende fuldstændige årsrapport fra erhvervsstyrelsen finder skifteretten i
det foreliggende tilfælde, at det ubetænkeligt at lægge til grund, at s er stiftet den 11. marts
2011, og at x siden da var registreret som direktør, og at dette fortsat var tilfældet senere end
et år før fristdagen regnet fra beslutningen om tvangsopløsningen af selskabet, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 1.
da x hverken har svaret på kurators henvendelser eller indsendt nærmere oplysninger til
brug for denne sag, finder retten – navnlig på baggrund af oplysningerne i selskabets års-
rapport og kontoudskrifterne fra danske bank a/s – at det endvidere er ubetænkeligt at
lægge til grund, at x har oppebåret ulovligt anpartshaverlån på ca. 748.000 kr.
i mangel af modstående oplysninger, finder retten det endvidere på baggrund af skats op-
lysninger ubetænkeligt at lægge til grund, at der siden den 15. januar 2013 er oparbejdet re-
stancer i form af bl.a. moms, a-skat og am-bidrag, og at det samlede krav til skat foreløbig
er opgjort til 139.039,66 kr.
                                                  -8-
retten finder, at x ved at oppebære et ulovligt anpartshaverlån herved har overtrådt sel-
skabslovens § 210, at han ved at undlade at indberette moms i hvert fald siden maj 2013 her-
ved har overtrådt momslovens § 57, stk. 1, ligesom han ved at undlade at indlevere selvan-
givelse for selskabet i 2013, herved har overtrådt skattekontrollovens § 4, stk. 2.
henset hertil finder sø- og handelsretten, at x herved har gjort sig skyldig i groft uforsvarlig
forretningsførelse, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksom-
hed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                       torben kuld hansen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                   udskriftens rigtighed bekræftes
                              sø- og handelsretten, den 30. januar 2015


text:
- jen
                                    udskrift
                                         af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                        dom
afsagt den 25. marts 2011
s-9-08
                               1. oldendorff express lines, n.v.
                               2. the steamship mutual underwriting association
                                  (bermuda) limited
                               (advokat michael villadsen)
                               mod
                               1. scan-shipping a/s
                               (advokat ulla fabricius)
                               2. f. l. smidth a/s
                               (advokat lars rosenberg overby)
                               procestilvarslet af sagsøgte 2: abb a/s
                               (advokat helle lund)
                                                  -2-
indledning og sagens parter
sagen drejer sig om, hvem der under en international søtransport er ansvarlig for, at en mo-
tor, der var lastet på dæk under en søtransport fra rotterdam til bejaia, algeriet, forsvandt
ud over skibssiden, og at en anden tilsvarende motor blev beskadiget.
påstande
oldendorff express lines, n.v. (herefter oldendorff) og the steamship mutual underwriting
association (bermuda) limited (herefter steamship) (samlet sagsøgerne) har nedlagt på-
stand om, at scan-shipping a/s og f. l. smidth a/s (samlet de sagsøgte) in solidum, alterna-
tivt hver for sig, i alt skal betale 202.156 eur, 12.627 gbp og 44.894,55 usd med tillæg af
procesrente fra 1. marts 2007.
scan-shipping har overfor sagsøgerne nedlagt påstand om principalt frifindelse, subsidiært fri-
findelse mod betaling af et af retten fastsat mindre beløb end det påstævnte.
scan-shipping har overfor f. l. smidth nedlagt påstand om, at f. l. smidth skal friholde
scan-shipping for ethvert krav, herunder omkostninger, som scan-shipping måtte blive til-
pligtet at betale til sagsøgerne.
f. l. smidth har overfor sagsøgerne principalt påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb end det påstævnte fastsat efter rettens skøn.
f. l. smidths påstand mod scan-shipping blev afskåret under hovedforhandlingen, da den
var nedlagt for sent.
det påstævnte beløb 202.156 eur svarer til det beløb, som oldendorff forligsmæssigt har be-
talt til modtagernes algeriske vareassurandører for de to motorers fakturaværdi. de 12.627,42
gbp er udgifterne til en bankgaranti stillet af steamship efter krav fra de algierske vareassu-
randører i forbindelse med losningen i algier, og de 44.894 usd er omkostninger ved devia-
tion til nødhavn samt for tab af containere. parterne er enige om størrelsen af de opgjorte be-
løb.
                                               -3-
oplysningerne i sagen
f.l. smidth havde solgt en cementfabrik til acc algerian cement company i algier. i den
forbindelse havde f.l. smidth bestilt to motorer hos abb a/s. disse motorer skulle leveres
fra sydafrika. motorerne blev sendt i to transportkasser med søtransport fra sydafrika til
rotterdam. for den videre søtransport fra rotterdam til algier rettede f.l. smidth henven-
delse til scan-shipping, der bookede transporten hos cec lines. transportaftalen, der også
omfattede transport af gods fra vigo til algier, blev indgået med cec lines ltd., bahamas,
nu oldendorff, som driver linjefart mellem europa og afrika. af booking noten af 10. no-
vember 2004 fremgår, at de to kasser hver vejede 31.200 kg og havde målene 5,17m x 3,27m x
4,15m.
      oldendorffs førstkommende skib fra rotterdam var fuldt ud booket under dæk. da
der var tale om en hasteforsendelse, aftaltes det, at kasserne skulle lastes på dæk. i det af ol-
dendorff udstedte konnossement er f.l. smidth anført som afsender, og konnossementet er
påført følgende forbehold ”carried on deck at shipper/receivers’ risk, vessel/carrier not re-
sponsible for loss or damage howsoever caused.”. godset blev lastet om bord på m.s. cec
pacific den 15. december 2004.
      den 17. december 2004 omkring kl. 07.40 blev m.s. cec pacific, der sejlede i biscay-
en med kurs mod vigo ramt af tre bølger, der fik skibet til at rulle mellem 28 og 35 grader.
den ene kasse og to tomme containere, der var placeret på dækkets bagbordsside mellem
kassen og skibssiden, forsvandt ud over rælingen. den anden kasse på dæk blev slået i styk-
ker, men indholdet, en motor, røg ikke overbord, men stod tilbage på dækket, jf. nedenstå-
ende foto:
 efter tabet af godset sejlede skibet til nødhavn i saint-nazaire med ankomst den 18. decem-
ber 2004. den tilbageværende motor blev omstuvet.
       skibets kaptajn efren a. palomo afgav ved ankomsten til saint-nazaire søprotest,
hvoraf fremgår blandt andet:
       ”as master of the vessel efren a. palomo hereby on behalf of the owners, protest against lost
       of cargo on deck during bad weather condition in north bay of biscay on her voyage from ro-
       terdam to vigo, spain.
       on the 14th of december 2004 at 1940 hrs. vessel was completed loading her cargo, and ships
       crew start lashed/secured/chocking dunnage in between the gap of the cargo, then cover up
       with tarpaulin, on 2230 hrs. all cargo well secured and lashed according to the supervision and
       satisfaction of the master.
       ..
       on the 17th of december 2004 at 0740 hrs. vessel position latitude= 47-40 n long=007- 06 w
       weather condition wind wsw'ly force 8-9 and swell 6-7 meters high. present course 210 de-
       grees and present speed 8.5 kts.keeping the vessel from the swell on her starboard bow but,
       suddenly 3 succesive heavy and confused high swell hit the starboard side of the vessel that
       caused the vessel to roll 28 to 35 degrees to port side and immidiatly the light was illuminated
       on deck and we saw that the cargo start shifting out from the hatch cover where they are se-
       cured and the lashing of the 2 high containers which supported the cargo was cut off and
       parted and start slipt off down to the sea, another second big high and heavy waves hit in the
       starboard and 1 unit of heavy lift 32 tons protect cargo loaded in rotterdam for bejaia, algeria
       followed to dropped down into the sea, and all the wooden casing for the mention cargo was
       totally broken due to the big amount of sea water hit the on deck cargoes and the starboard side
       deck railings was heavily dammage and deform that was hit by the lost cargo before dropping
       down to the sea.
       ..
       on december 17th 2004 at 1120 hrs. it was decided as master of the vessel to call saint naizaire
       france, to avoid any further dammage to the vessel and her cargo in order to re-stow and relash
       deck cargoes and to protect owners/charterers/shippers interest.dist. 190 miles to saint nazaire
       on the 18th december 2004 at 0600 hrs. vessel arrived at saint nazaire roads, 0836 hrs.pilot on
       board. 1024 hrs. first line 1042 hrs. same date vessel alongside to the quay saint nazaire. for this
       matter the vessel nor the the owners, charterers are not responsible for the dammage or any
       claims that may arise in the future for the above mention lost cargo into the sea.”
ved en e-mail af den 5. januar 2005 har kaptajn efren a. palomo suppleret med følgende:
       ”on the 14th of december 2004 at 1830 hrs. in port of rotterdam commenced loading of 2 cases
       on deck bay no. 7 at 1940 hrs. loading was completed.
       2 cases loaded in between of 2 high containers port and starboard position. and also protected 3
       rows of 2 high containers forward of the cases the ships crew start lashing/chocking dunnage in
       between the gap from containers, and 12 pcs of new lashing chain was used of each cases with
       dia 13.4 mm 6 meters length safe working load of each chain 80 kilo-newton and breaking load
       200 kilo-newton with certificate supplied in antwerp by international lashing systems nv last
       dec. 09, 2004. containers supported the cases was lashed with 4 lashing chain in both end, and
       the twist locks was inspected and closed.
                                                   -5-
      tight scoring of dunnage in between the cargo and container support was done by the crew and
      finally fully covered with tarpaulin.
      at 2230 hrs. securing of 2 cases deck cargo was completed, well secured and lashed according
      to supervision and satisfaction of master.
      at 2306 hrs. vessel sailed rotterdam for her voyage to vigo spain.”
      på begæring af oldendorff og steamship blev der den 17. december 2004 foretaget sur-
vey med deltagelse af repræsentanter for oldendorff og steamship samt kaptajnen. af sur-
veyor thierry houels rapport fremgår blandt andet:
surveyrapporten er vedhæftet nedenfor viste stuveplan (styrbord nederst), som parterne er
enige om ikke er fuldt ud korrekt.
 surveyrapporten er endvidere vedlagt en række billeder, herunder de nedenfor viste:
emballeringen af de to motorer er beskrevet i en rapport fra selskabet crate logic, der forbe-
redte transporten af motorerne fra sydafrika. af denne fremgår, at motorerne var placeret på
svejsede stålbjælker, hvorover der var anbragt en palle. gennem bunden af denne var boret
huller, således at motorerne kunne fastgøres med bolte til stålbjælkerne. plastik er herefter
                                                   -7-
lagt over pallen, og motoren er placeret herpå og fastkilet. alle skarpe dele er dækket, og lø-
se dele er fastspændt. herefter er motoren og delene pakket ind i plastik, og fibertape er lagt
ud over for at sikre mod, at plastikken kunne skubbe sig. den ydre kasse blev herefter påsat
og sikret med vinkeljern.
survey inden sagens anlæg
inden sagen blev anlagt den 19. marts 2008, blev der på begæring af steamship udarbejdet en
rapport fra den hollandske surveyor, bmt de beer b.v., der angiver, at årsagerne til, at lasten
faldt overbord, kan skyldes både ekstreme vejrforhold, dårligt fastgørelse af godset inden i
kasserne og dårlig surring på dæk. i to efterfølgende breve udtales på grundlag af yderligere
tilgængelig information, at fastgørelsen på dæk har været foretaget på sædvanlig vis, og at
fastgørelsen af motoren har været udført ukorrekt og dermed sandsynligvis forårsaget, at
motorerne har skubbet til containerne.
       poul petersen, esbjerg survey association, har efter begæring af f.l. smidth afgivet en
erklæring af 19. februar 2007, hvori der i konklusionen er anført:
       ”the motors inside the cases had been properly secured against sliding and tipping forces even
       if it was 18 mm bolts and not 20 mm bolts that had been used.
       the cases had been properly secured against tipping upon departure from rotterdam.
       the cases had not been properly secured against transverse and longitudinal sliding forces
       upon departure from rotterdam and this is in our opinion the cause of damage.
       during the restowing operations of the remaining case at saint-nazaire the case was secured
       against transverse and longitudinal sliding by eight sea stoppers welded to the hatch covers, -
       each stopper 166mm length, 16mm width, 4mm thickness, …this kind of securing should have
       been carried out prior to departure from rotterdam.”
der har under sagen været drøftet, hvilke boltstørrelser der blev brugt til at sikre motorerne i
kasserne. det er optaget et billede, der viser en diameter på 18 mm på en bolt og et yderlige-
re billede, der ved en skydelære viser en diameter på 20 mm. det fremgår af en brochure fra
en boltfabrikant, at der tilsyneladende ikke kan købes bolte på 18 mm.
syn og skøn
i sagen er der foretaget syn og skøn. af skønserklæringerne af henholdsvis 28. april 2009, 1.
februar 2010, 5. juni 2010 og 12. oktober 2010, afgivet af skønsmanden j.j. christensen, besig-
tigelseskontoret a/s, fremgår:
 -8- -9- - 10 - - 11 - - 12 - - 13 - - 14 -       - 15 -
..…..
                                                 - 16 -
forklaringer
efren a. palomo har forklaret, at han bestod skibsførereksamen i 1993. på tidspunktet for
hændelsen havde han sejlet 11 år på den type skib. han har været kaptajn på cec pacific si-
den 2002, og han arbejder stadig med projektlast for oldendorff.
       skibet blev lastet med projektlast i antwerpen, hvorefter de fik de to motorer på i rot-
terdam, som de ankom til den 14. december om morgenen. de tomme containere var kom-
met ombord i antwerpen og skulle bruges til at sikre de to motorer. de placerede containere
på tre sider med fire kæder i hver ende. kæderne var placeret i den nedre del af de øvre con-
tainere. containerne foran blev også sat fast på samme måde. lasten var ikke ankommet, da
de kom til rotterdam. de to trækasser med motorerne kom med skib fra sydafrika. de blev
løftet over og placeret på bagbord, respektive styrbord. de placerede motorerne i stævnen,
da de skulle have flere containere ombord på dæk i vigo. de kunne ikke laste mere under
dæk, da der var fuldt.
       de fæstnede kasserne med 24 kæder i hver container i form af et x fra hver side i ski-
bets sejlretning. de satte to af kæderne fast i ét lashing eye og resten i bunden. kæderne gik
                                                 - 17 -
fra toppen af kasserne til bunden. de satte yderligere tre kæder fra hvert hjørne af hver kasse
i bunden. han kan ikke huske helt præcist, hvordan hullerne var i underdelen af det, som
kasserne stod på, men der var surringsringe, som de kunne sætte kæderne fast i. kæderne
var 8, respektive 6 meter. de satte kæderne fast i d-ringe, og hver kæde blev sat i hver sin d-
ring. ingen af kæderne hvilede på kasserne. der var enkelte d-ringe i bunden, der havde to
kæder i. kæderne blev leveret i antwerpen og var helt nye. det var de samme kæder, som
de brugte til at fæstne containerne med. vinklen på kæderne var afhængig af afstanden fra
mellem de to fastgørelsespunkter. vinklen på kæderne varierede fra 60 til 85 grader. for at
beskytte godset byggede de dunnage af tømmer på ca. 4 x 4 inches. han bad sine folk om at
komme mere dunnage ind mellem kasserne, hvor afstanden var 30-50 cm, og mellem lasten
og bunden. dunnagen blev sømmet fast. på billedet af dækket kan man se, at der er en del af
dunnagematerialet, der blev skyllet overbord.
       selve skibets dæk er 11,8 meter bredt, men måles skibets bredde, er den næsten 15 m.
efter hans opfattelse passer dimensionerne på tegningerne lavet af poul petersen (sagen bi-
lag h 2) ikke imellem lasten og containere. de fik lavet 14 pad-eyes i antwerpen. de var in-
takte efter ulykken. grunden til, at man ikke kan se pad-eyes på billederne, er, at der lå gods
henover.
       den 17. december 2004 var han på broen fra ca. kl. 3, da det var meget hårdt vejr. plud-
seligt kom der 3 store bølger på 6-7 meter. den første bølge ramte lasten på bagbord, og den
anden bølge tog den med. alt deres fæstning var også røget. den anden containers beklæd-
ning var også ødelagt, men efter at han lagde skibet op i vinden, blev den anden motor ikke
skyllet overbord.
       på billede nr. 10, der er taget i saint-nazaire, kan man i højre side af billedet se noget af
det materiale, der var omkring motorerne. det ser også ud, som om der ligger noget tilbage
fra den palle, som motoren stod på. man kan se et pad-eye som en sort klat til venstre i bille-
det. på den motor, der var tilbage, kan han ikke se kæder. da de i forbindelse med omlast-
ningen, tog plastikken af, der dækkede motoren, viste der sig at være flere gode fæstnings-
punkter, men dette kunne de ikke se, da de modtog godset.
skønsmand jens jacob christensen har forklaret, at han er uddannet skibsfører, og at han har
været surveyor i 26-27 år og har inspiceret mange surringsarrangementer.
                                                - 18 -
       han har som det fremgår af hans beskrivelse af forudsætningerne ikke udformet nogen
teori om, hvordan surringerne var placeret, men alene gået ud fra, at godset var surret. i for-
hold til tegningen i bilag h2 fastholder han som anført i svarene til spørgsmål 12-13, at det
vil være gætteri, hvis han skal svare i forhold til den konkrete sag. der kunne også være den
mulighed, at man kunne surre til toppen af containerne, der er bygget til at kunne tåle last.
denne surring skulle kombineres med surringen tegnet i h2 ved at fæstne en kæde fra løf-
teøjerne på containerne over til toppen. det ville kunne have haft en god virkning mod side-
vejs bevægelser og ville efter hans vurdering være tilstrækkeligt til at stabilisere selv dette
tunge gods. det er ikke noget, som han har beregnet, men det bygger på hans faglige skøn og
erfaring.
       en vinkel på 70 grader er den maksimale til beskyttelse mod sidevejs bevægelser. sæt-
ter man kæderne i containere horisontalt, mister man næsten ikke noget kraft. han ville nok
placere nogle af kæderne som fastgørelse i den øverste container. han forudsætter, at der er
fyldt helt op med dunnage og bygger på kaptajnens oplysninger i rapporten, som han ikke
har grund til at betvivle. da transportkassen er 5,17 meter, vil han skønne, at man må have
forlænget 6 meter kæderne, hvis man har surret med dem. som det fremgår af besvarelsen af
spørgsmål 6 er hans vurdering, at kassen ikke ville kunne holde til et sådant pres, da det
kræver, at al kraft optages i kæderne, hvis det træ, der ligger mellem kasserne, ikke er til-
strækkeligt. i så fald vil de sidevejs bevægelser skulle optages af kæderne, og bliver de ikke
de, vil kassen ikke kunne holde. det er hans vurdering, at motoren har revet sig løs og ban-
ket imod kassen. han fastholder svaret på spørgsmål 20, hvorefter motoren rev sig løs, før
kassen brød sammen. kædernes primære formål er at hindre tipning og ikke så meget side-
værts bevægelser. det er ret usandsynligt, at godset er tippet i forbindelse med skibets rul-
ning. når kassen bryder sammen, bliver kæderne slappe, hvorefter hele opsætningen kan
vride sig mellem godset og containerne.
       han kan ikke se på billede 3 og 10, at der er påsvejset pad-eyes, men en del af området
er dækket af godset, træ mv. hvis man skulle have svejset nogle på, skulle de placeres ud for
hver ende af containerne. efter hans vurdering kan kaptajnens surring ikke lade sig gøre.
kæderne vil komme til at gå rundt og vil, når der kommer sideværts kraft, slå kassen i styk-
ker. kaptajnens løsning vil kræve yderligere fæstningssteder. efter hans vurdering vil der
kunne sættes 3-4 kæder i hvert øje, alt afhængig af øjes styrke. man kan godt sætte yderligere
                                                 - 19 -
kæder i ved at trække den rundt om. det vil være svært at få yderligere kæder ned i hjørner-
ne af containerne, når der er to i forvejen.
       han kan ikke se nogen grund til at sømme dunnage fast. man vil normalt bruge det
dunnage, man har. det kan være 2-3 cm brædder eller 4 x 4 cm stave. det vil ikke være nød-
vendigt at gå ind for at placere det. når man fylder dunnage i, kaster man det oftest ind. det
vil tage ½-1 time.
parternes synspunkter
oldendorff og the steamship har gjort gældende, at årsagen til, at den ene motor forsvandt,
og at den anden blev beskadiget, var, at de ikke var tilstrækkeligt fastgjort i deres transport-
kasser. det fremgik af kaptajn palomos forklaring, at der er brugt 10 containere, 24 kæder
per kasse, hvoraf adskillige kæder var over 6 meter. kæderne var fastsat i de beslag, som var
blevet påsvejset i antwerpen ud fra oplysningerne om godset dimensioner. kasserne var
lukkede, og kaptajnen måtte tro, at kassernes løfteøjer kunne bruges til surring. kaptajnen
redegjorde for placeringen af dunnage, der foregik ved, at de sømmede rammer blev placeret
mellem kasserne af en person, der stod derinde. skønsmanden har vurderet, at den anvendte
dunnage var hensigtsmæssig og tilstrækkeligt til at tage de sideværts bevægelser, som netop
dunnagen primært skulle tage højde for. kaptajnen havde 11 års erfaring med projektlast.
han har opført sig sømandsmæssigt forsvarligt, og det eneste, som han kunne have gjort, var
at afvise godset, men det gav f. l. smidths forsendelseskrav ham ikke mulighed for. det
fremgår af skønserklæringen, at pakningen af godset fundamentalt var kritisabelt på to for-
hold. for det første er der meget lille friktion, når man kombinerer plastik med stål. det an-
det forhold er, at man tilsyneladende anvendte en træsort, der ikke er hård. motorerne var
fastgjort med fire bolte, men det er ikke dokumenteret, om de var placeret eller spændt kor-
rekt. der er ikke sikre oplysninger for, om boltene var 20 mm, men det fremgår af sagen, at
boltehullerne var 40 mm, og at der var rigelig plads til, at boltene stod og ”arbejdede”. i rap-
porten fra saint-nazaire var konklusionen, at de fire bolte var helt utilstrækkelige til at fast-
holde motoren, hvilket skønsmanden har bekræftet i svaret på spørgsmål 1, og fastholdt i
svarene til spørgsmål 2 og 3. også i det supplerende tema iii angiver skønsmanden, at bolte-
ne, der fastholdt motorerne, ville briste under de kraftpåvirkninger, som skibet kom ud for
under rejsen. skønsmanden har dermed fastholdt gennem hele sagen, at hverken boltene el-
ler kasserne var egnede til den givne transport. dette er overensstemmende med den oprin-
                                                 - 20 -
delige surveyrapport. der er dermed to af hinanden uafhængige eksperter i sagen, der begge
bekræfter denne konklusion. de sagsøgte har ikke belyst, hvordan kasserne har været påvir-
ket under transporten frem til rotterdam, og tilbage står indtrykket, at kasserne og boltene
har været matte og møre, da de nåede til rotterdam. uanset de nye oplysninger er konklusi-
onen derfor fortsat, at kasserne har været uegnede til transport af de tunge motorer. sagsø-
gerne har således løftet bevisbyrden for, at skaden ikke skyldes forhold, som de er ansvarlige
for. desuden er der taget dækslastforbehold.
       såfremt retten måtte finde, at der foreligger samvirkende skadesårsager, skal der ske
en fordeling.
       sagsøgerne finder, at udgiften til garantistillelsen ikke kan gøres gældende mod dem,
da det er sket til afværgelse af arrest i algier.
f. l. smidth har gjort gældende, at det er sagsøgerne, der har bevisbyrden for, at afskiber har
begået fejl ved pakningen af motorerne. abb er en seriøs og professionel afskiber, der har
produceret og emballeret maskinerne til f. l. smidth. det er dermed en formodning for, at
emballering mv. er foregået efter den kutymemæssige fremgangsmåde. spørgsmålet er her-
efter, hvordan rederiet havde sikret kasserne. indtil sagens forberedelse har parterne alene
haft kaptajn palomos rapport fra 2005. under hovedforhandlingen forklarede han som noget
nyt, at der var brugt 24 surringskæder per kasse og ikke 12 som tidligere udtalt. disse kæder
skulle blandt andet være fastgjort i pad-eyes, der efter kaptajnens forklaring skulle være
påsvejset i antwerpen. derudover fremgik det af kaptajnens forklaring, at der skulle være
brugt sømmet dunnage. der er imidlertid ikke fremlagt dokumentation herfor f.eks. fra svej-
sefirmaet i antwerpen til støtte for denne nye forklaring. det svækker den bevisværdi, der
kan tillægges forklaringen i retten, at den kommer så sent og klart afviger fra det tidligere
forklarede. det gøres derfor gældende, at der må ses bort fra det nu fremkomne, også af den
grund, at f. l. smidth ikke har haft mulighed for at forholde sig til oplysningerne og anmo-
de om yderligere dokumentation. hertil kommer, at oplysninger ikke forekommer sandsyn-
lige i forhold til det faktiske forløb. man kan ikke inden for det oplyste tidsrum på 3 timer nå
at fastgøre 2 x 24 kæder og surre lasten som beskrevet og indlægge dunnage som påstået. de
påståede pad-eyes fremgår ikke af billederne optaget i saint-nazaire, og de er ikke nævnt i
surveyrapporten, hvilket ellers ville være forventeligt. der fremgår heller ikke på billederne
taget efter omstuvningen, at der er påsvejset pad-eyes. der er derfor ikke det fornødne bevis
                                                  - 21 -
for, at man har gjort de forberedelser, som man nu har oplyst. heller ikke skønsmanden har
haft mulighed for at vurdere de nye oplysninger, og risikoen for, at disse oplysninger ikke er
kommet frem tidligere, ligger hos sagsøgerne. retten må derfor basere sin afgørelse på
skønserklæringerne, hvorefter sagsøgerne ikke har løftet deres bevisbyrde for, at ansvaret el-
ler noget af ansvaret for den skete skade påhviler f. l. smidth. såfremt der kun har været d-
ringe, må kæderne have gået rundt om kasserne og har ødelagt disse.
       omkostninger til garantien i algier var ikke påregnelig.
scan-shipping har henholdt sig til f. l. smidths argumentation og derudover gjort gælden-
de, at scan-shipping ikke har været involveret i nogen af de forhold, som kan have ført til, at
godset er dels gået tabt, dels beskadiget. besvarelsen af spørgsmål 1 skal sammenholdes med
det fremlagte billede af skibets dæk, der kan give det indtryk, at det er containerne, der først
falder over bord, hvorefter kasserne med motorerne står tilbage uden beskyttelse. oplysnin-
gen om det forøgede antal pad-eyes er først kommet frem under hovedforhandlingen. det er
ikke tilstrækkeligt til, at retten nu skal se bort fra skønsmandens hidtidige konklusioner og
lægge afgørende vægt på disse nye oplysningers indflydelse på hændelsesforløbet. såfremt
der ingen pad-eyes var, ville kæderne efter skønsmandens opfattelse gå rundt om kasserne
og ødelægge disse. skulle retten finde det bevist, at der var dette forøgede antal pad-eyes,
bør det få omkostningsmæssige konsekvenser for sagsøgerne, at oplysningerne ikke er frem-
kommet tidligere og dermed kunne indgå i parternes vurdering af sagen noget før.
sø- og handelsrettens afgørelse
i surveyrapporten fra st. nazaire er konklusionen, at lastkasserne rev sig løs primært, fordi
de tunge maskiner under hensyn til vejrforholdene i biscayen var utilstrækkeligt fastgjort i
lastkassernes bund. af skønsmandens erklæring fremgår det, at der mangler oplysninger for
at kunne drage mere entydige konklusioner på visse dele af skadeforløbet. skønsmanden
peger på flere mulige forklaringer på, at godset rev sig løs. for det første anfører skønsman-
den ligesom i surveyrapporten, at de tunge maskiner under hensyn til de konstaterbare vejr-
forhold i biscayen var utilstrækkeligt fastgjort i bunden af lastkasserne. skønsmanden frem-
fører endvidere, at sagsøgernes surring og fastgørelse af surringskæderne kan have medført,
at lastkasserne bristede under påvirkningen fra kæderne, hvorefter surringen blev løs og ik-
ke længere holdt tilstrækkeligt på godset.
                                               - 22 -
      kaptajn efren a. palomos forklaring om, at transportøren i antwerpen inden lastnin-
gen fik påsvejset pad-eyes til brug for den omfattende fastgørelse af lasten fra f.l. smidth,
samt at der blev brugt 24 kæder til surring og fastgørelse af hver lastkasse, stemmer ikke
overens med de oplysninger, som kaptajnen tidligere har afgivet i sagen. da oplysningerne i
øvrigt ikke er understøttet af yderligere dokumentation f.eks. om udgifterne til svejsning,
materiale mv., eller fremgår af besigtigelsen i st. nazaire, må rettens bevisbedømmelse tage
udgangspunkt i de oplysninger om antallet af kæder og mulige fastgørelsesmåder, der frem-
går af den fremlagte skriftlige dokumentation i sagen.
      efter en samlet bevisvurdering, herunder skønsmandens svar på spørgsmål 1, 6, 11, 15
og 17, kan det ikke udelukkes, at sagsøgerne har fastgjort surringskæderne på en sådan må-
de, at trækasserne ikke har kunnet holde mod presset og trækket fra surringen. sagsøgerne
har således ikke løftet bevisbyrden for, at skaden ikke skyldes sagsøgernes forhold. retten
finder samtidig godtgjort ved surveyrapporten og skønserklæringen, at afsenders fastgøring
af de tunge maskiner på lastkassernes bund ikke har været tilstrækkelig til transport på dæk
gennem biscayen. på denne baggrund findes scan-shipping a/s og f.l. smidth må bære en
del af tabet, hvilket retten skønsmæssigt har fastsat til halvdelen af de påstævnte beløb.
da udgifterne til den stillede garanti er en sædvanlig udgift i forbindelse med en opstået
skade, findes disse ligeledes at burde betales af parterne med halvdelen hver.
den utilstrækkelige fastgørelse af motoren i kassen skyldes udelukkende f.l. smidths for-
hold, hvorfor f.l. smidth skal friholde scan-shipping for ethvert beløb, som scan-shipping
måtte betale til sagsøgerne.
under hensyn til sagens resultat skal hver part i forholdet mellem sagsøgerne og de sagsøgte
bære egne omkostninger, bortset fra omkostninger til syn og skøn 176.207,04 kr., der deles li-
geligt mellem parterne. f.l. smidth skal friholde scan-shipping for omkostninger og betale
scan-shipping et beløb til dækning af udgift til advokat, hvilket ud fra sagens omfang og
karakter fastsættes til 50.000 kr.
                                               - 23 -
                                      thi kendes for ret:
scan-shipping a/s og f. l. smidth a/s skal in solidum inden 14 dage til sagsøgerne, olden-
dorff express lines n.v. og the steamship mutual underwriting association (bermuda) li-
mited, betale eur 101.078, gbp 6.313,71 kr. og usd 22.447,28 med tillæg af procesrente fra 1.
marts 2007.
i forholdet mellem sagsøgerne og de sagsøgte betaler hver part egne omkostninger.
omkostninger til syn og skøn 176.207,04 kr. betales af sagsøgerne og de sagsøgte med halv-
delen hver.
f. l. smidth a/s skal friholde scan-shipping a/s for ethvert beløb, som scan-shipping a/s
måtte betale til sagsøgerne og til dækning af omkostningerne ved syn og skøn samt inden 14
dage betale scan-shipping a/s 50.000 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet for-
rentes i medfør af renteloven § 8a.
bent rasmussen                         mette christensen                           jens boye
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                               p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                      afsagt torsdag den 17. november 2016
sag 29/2016
(2. afdeling)
a
(advokat marianne fruensgaard, beskikket)
mod
topdanmark forsikring a/s
(advokat nicolai mailund clan)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i hjørring den 14. oktober 2013 og af vestre
landsrets 1. afdeling den 29. oktober 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, vibeke rønne,
henrik waaben, jan schans christensen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande om, at indstævnte, topdanmark forsikring a/s,
skal betale 1.030.628,33 kr., subsidiært 534.243,73 kr. og mere subsidiært 267.229,23 kr., alle
beløb med procesrente fra den 22. august 2013.
topdanmark forsikring a/s har ligeledes gentaget sine påstande om stadfæstelse, subsidiært
betaling af et mindre beløb.
as principale og subsidiære påstande er beregnet ud fra en fast timeløn på henholdsvis 219,89
kr. og 165 kr. plus søgnehelligdagsbetaling, feriepenge og arbejdsgivers pensionsbidrag under
hele den 3½-årige uddannelse som bygningskonstruktør, mens den mere subsidiære påstand
                                               - 2 -
er beregnet ud fra en fast timeløn på 219,89 kr. plus de anførte tillæg under den 2-årige ud-
dannelse som bygningstekniker.
anbringender
a har anført navnlig, at afgørelsen om revalidering er truffet af den sagligt og fagligt kom-
petente myndighed, hjørring kommune, under hensyntagen til de i lovgivningen opstillede
krav.
der er ikke det fornødne sikre grundlag for at tilsidesætte hjørring kommunes forvaltnings-
retlige afgørelse om tilkendelse af revalidering til bygningskonstruktør. således giver hverken
arbejdsskadestyrelsens vurderinger af 12. februar 2013 eller skønsmandens besvarelser det
fornødne sikre grundlag for at tilsidesætte hjørring kommunes afgørelse om, at revalidering
til bygningskonstruktør var den relevante uddannelse med henblik på at bringe ham tilbage til
arbejdsmarkedet på så kort tid som muligt.
topdanmark har ikke godtgjort, at han har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt. han har delta-
get i relevant udredning af helbredsmæssige og revalideringsmæssige muligheder, herunder
udarbejdelse af ressourceprofil. han har endvidere gennemført den forrevalidering og revali-
dering, som jobcentret iværksatte. den periode, hvor han er berettiget til tabt arbejdsfortjene-
ste, skal ikke fastsættes ud fra en objektiv og retrospektiv vurdering.
hans tabte arbejdsfortjeneste i revalideringsperioden skal opgøres ud fra en timeløn på 219,89
kr. plus sædvanlige tillæg, subsidiært en timeløn på 165 kr. plus sædvanlige tillæg. en timeløn
på 219,89 kr. er i overensstemmelse med lønstatistikken fra dansk arbejdsgiverforening.
derudover har hans tidligere arbejdsgiver tilkendegivet, at lønniveauet var 165 kr., men med
mulighed for akkordaflønning svarende til en timeløn på mellem 175 kr. og 200 kr. plus til-
læg.
topdanmark har anført navnlig, at a alene er berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortje-
neste i perioden frem til det tidspunkt, hvor han kunne have færdiggjort en uddannelse til byg-
ningstekniker. retten til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ophører således på det tidspunkt,
hvor han objektivt kunne og burde have genoptaget arbejdet til i det væsentlige samme løn
som før færdselsuheldet.
                                               - 3 -
a har tabsbegrænsningspligt og skal begrænse kravets størrelse og tidsmæssige udstrækning.
han er derfor forpligtet til at påtage sig andet relevant tilsvarende arbejde.
skønsmanden har erklæret, at a kunne have gennemført uddannelsen til bygningstekniker og
have haft samme muligheder for at opnå beskæftigelse som ved uddannelsen til bygningskon-
struktør. hans skånehensyn kunne i lige så høj grad varetages i en stilling som bygningstekni-
ker. det skøn, som skønsmanden og arbejdsskadestyrelsen har udøvet, kan i det hele lægges
til grund således, at a i erstatningsansvarslovens § 2’s forstand kunne have begyndt at arbejde
igen allerede ved færdiggørelsen af uddannelsen til bygningstekniker. kommunens afgørelse
om revalidering har ikke betydning og er i øvrigt forkert.
a har fortsat ikke dokumenteret, at han kunne have opnået en højere timeløn end 165 kr. plus
tillæg, subsidiært en højere løn, men mindre end den krævede.
supplerende sagsfremstilling
skønsmand, cand.psych. aut. bente øhrstrøm, har den 5. oktober 2016 afgivet en supplerende
syns- og skønserklæring. heraf fremgår bl.a.:
       ”spørgsmål 25
       under henvisning til besvarelse af spørgsmål 2 bedes skønsmanden oplyse, om skøns-
       manden i forbindelse med besvarelsen har foretaget en vurdering af sagsøgers hel-
       bredsmæssige skånehensyn i forhold til muligheden for at påbegynde byggeteknikerud-
       dannelsen.
       i min oprindelige gennemlæsning af sagens akter, har jeg noteret mig læge poul chri-
       stensens anbefaling om at undgå tungt og monotont arbejde (…, samlejournalen). her-
       udover har jeg bemærket speciallæge hans peter larsens udtalelse (…), og speciallæge
       ole fedders erklæring (…). min forståelse er, at a har varige mén i form af smerter i
       brystryggen (mellem skulderbladene), specielt ved rygbelastende arbejde, men også ved
       stillesiddende arbejde. jeg har forstået konklusionen således, at a har behov for skif-
       tende arbejdsstillinger og arbejde, der ikke belaster ryggen i form af f.eks. tunge løft og
       akavede arbejdsstillinger. samtidig har jeg noteret mig, at a kan gå og løbe uden
       problemer.
       disse forhold har jeg inddraget i min vurdering af as muligheder for at påbegynde byg-
       getekniker uddannelsen, idet jeg har vurderet, at der i stor udstrækning er tale om en
       uddannelse, der giver mulighed for varierende arbejdsstillinger og ikke indebærer ryg-
       belastende arbejde. denne vurdering er baseret på, at de studerende gennem uddannel-
       sen er beskæftiget med analyse, planlægning, projektering og tilrettelæggelse af bygge-
       ri.
                                         - 4 -
spørgsmål 25a
under henvisning til spørgsmål 25 anmodes syns- og skønsmanden på tilsvarende vis
om at redegøre for, om syns- og skønsmanden har foretaget en vurdering af sagsøgers
helbredsmæssige skånehensyn i forhold til muligheden for at påbegynde bygningskon-
struktøruddannelsen. videre anmodes syns- og skønsmanden og at oplyse, om der i
kommunens sagsakter er dokumentation for, at kommunen i forbindelse med tilkendelse
af revalidering foretog en sådan vurdering af sagsøgers skånehensyn i forhold til valg
af henholdsvis byggetekniker- og bygningskonstruktørsuddannelsen og hvilket materi-
ale/hvilke oplysninger kommunen i givet fald baserede denne vurdering på.
som nævnt i spørgsmål 25 har jeg noteret mig speciallægernes beskrivelse af as mén.
da de opgaver de bygningskonstruktørstuderende arbejder med på de sidste 3 semestre
også omhandler analyse, planlægning, projektering og tilrettelæggelse af byggeri, men
nu mere komplicerede byggerier, er der ingen væsentlig forskel i den fysiske belastning
de studerende bliver udsat for på de to uddannelser.
spørgsmål 26
under henvisning til besvarelse af spørgsmål 8 og 9 bedes skønsmanden oplyse, om det
statistiske grundlag på gennemsnitlig 33 færdiguddannede byggeteknikere holdt op mod
gennemsnitlig 894 uddannede bygningskonstruktører er et ”spinkelt” grundlag for at
vurdere byggeteknikeruddannelsen på overfor uddannelse til bygningskonstruktør.
i spørgsmålet tages udgangspunkt i de to gruppers forskellige størrelse og der foretages,
sådan som jeg forstår spørgsmålet en umiddelbar sammenligning. det er korrekt, at da-
tamaterialet er mindre for byggeteknikere sammenlignet med bygningskonstruktører,
men i forhold til at vurdere om det statistiske grundlag er spinkelt, vil det imidlertid ef-
ter min opfattelse også være interessant at se på svarprocenten indenfor de to grupper,
idet denne efter min opfattelse har stor betydning for, hvilken vægt man kan tillægge
svarerne og dermed afgøre, om materialet er spinkelt. af dimittend undersøgelserne ses,
at svarprocenten for bygningskonstruktører i 2005 undersøgelsen har været 67%, mens
den i samme år var 63% for byggeteknikerne. i 2007 undersøgelsen var de tilsvarende
tal henholdsvis 50% og 29%. normalt antages, at en svarprocent på over 60% giver et
retvisende billede. på den baggrund kan sluttes, at resultaterne fra 2005 undersøgelsen
må anses for holdbare, mens 2007 undersøgelsen ikke giver et fyldest gørende billede
for nogen af grupperne.
spørgsmål 27
under henvisning til besvarelse af spørgsmål 8 og 9 bedes skønsmanden oplyse, om det
statistiske grundlag på gennemsnitlig 3,3 færdiguddannede byggeteknikere holdt op
mod gennemsnitlig 90 uddannede bygningskonstruktører som gennemsnit for nordjyl-
land er et ”spinkelt” grundlag for at vurdere byggeteknikeruddannelsen på overfor ud-
dannelse til bygningskonstruktør.
som nævnt i min besvarelse af spørgsmål 26 finder jeg, at en vurdering af, om materia-
let er spinkelt, i højere grad må knyttes til svarprocent end til det faktuelle tal.
spørgsmål 27a
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 26 og 27 og der spørges, om det forhold, at
der blev uddannet færre byggeteknikere i perioden har nogen betydning for syns- og
                                         - 5 -
skønsmanden vurdering af om, appellanten a, kunne gennemføre og senere opnå
ansættelse som byggetekniker.
som nævnt i mit svar på spørgsmål 1, var der ikke noget til hinder for, at a kunne have
gennemført byggeteknikeruddannelsen i stedet for bygningskonstruktøruddannelsen, da
byggeteknikeruddannelsen er en afstigningsmulighed på bygningskonstruktøruddannel-
sen.
i min besvarelse af spørgsmål 11 har jeg ligeledes redegjort for arbejdsløshedsprocenten
for henholdsvis korttidsuddannede (herunder byggeteknikere) og personer med mellem-
lange uddannelser (herunder bygningskonstruktør). min konklusion er på dette grundlag
at ”for begge grupper må ledigheden betegnes som lav. af tallene ses, at der er en ten-
dens til, at de kortuddannede har en arbejdsløshedsprocent, der er en smule højere end
de med en mellemlang uddannelse.”
på baggrund af disse tal må det antages, at a ville have kunnet opnå ansættelse som
byggetekniker. hertil kan føjes, at netop as baggrund som tømrer i kombination med en
videregående uddannelse, hvad enten det er som byggetekniker eller som bygningskon-
struktør, bliver betragtet som meget attraktiv.
at der blev uddannet færre byggeteknikere kan også betragtes som en fordel i denne
sammenhæng, da muligheden for beskæftigelse i en vis udstrækning afhænger af udbud
og efterspørgsel, naturligvis taget i betragtning, at uddannelsen er kendt. i den aktuelle
sag er der tale om en uddannelse som er og var godt kendt i nordjylland.
videre anmodes syns- og skønsmanden om at oplyse, hvad baggrunden var for, at der i
den periode blev uddannet færre byggeteknikere.
hvad baggrunden er for, at der er blevet uddannet færre byggeteknikere i de sidste 15
år, kan ikke forklares entydigt. der har imidlertid i de sidste 15 år været en tendens til at
se de lange videregående uddannelser som mere værdifulde end de korte, en opfattelse
som jeg har fået bekræftet gennem kontakt til erhvervsvejleder i gentofte kommune,
der begrunder opfattelsen med beskæftigelsesmulighederne på langt sigt, uden at hun
dog har dokumentation for det. her udover har en stadig større andel af de studerende,
som optages på uddannelserne, en gymnasial uddannelse, hvor de studerende tidligere
blev optaget på en erhvervsfaglig uddannelse. endelig er uddannelsesinstitutionernes
økonomi i stigende omfang blevet afhængig af taxametre, hvilket øger deres interesse i
at fastholde de studerende længst muligt i uddannelsessystemet.
spørgsmål 28
under henvisning til besvarelse af spørgsmål 8 og 10 bedes skønsmanden oplyse, om
besvarelsen skal forstås således, at 20 procent af de byggeteknikere, der i 2007 dimitte-
rede fra aalborg blev ansat i en stilling, der utvivlsomt medfører fysisk belastende ar-
bejde (murer) samt at der ikke er oplysning om ansættelsesforhold efter 2007.
det er korrekt, at det ikke har været muligt for mig at fremskaffe dimittendundersøgel-
ser, der beskriver beskæftigelsesområderne efter 2007.
det er også korrekt, at det af besvarelserne kan ses, at en byggetekniker er beskæftiget
som murer, hvilket med stor sandsynlighed indebærer fysisk belastende arbejde. det er
imidlertid ikke nærmere beskrevet, hvad arbejdet omfatter og hvad bevæggrunden er for
valget af beskæftigelse. blandt håndværkere, der ønsker at blive selvstændige, er det
ikke ualmindeligt at tage en byggetekniker uddannelse, idet denne stiller dem bedre, når
de skal granske tegninger, afgive tilbud og arbejde sammen med ingeniører/bygnings-
konstruktører.
…
                                                - 6 -
       spørgsmål 31
       under henvisning til skønsmandens forklaring i landsretten, der protokolleres således:
       ”på jobindex har hun konstateret, at byggeteknikere søges til arbejde med planlægning,
       kundesalg og kundepleje i f.eks. entreprenørbranchen”
       bedes skønsmanden oplyse, om angivelse i jobopslag efter skønsmandens opfattelse er
       tilstrækkelig vurderingsgrundlag i forhold til det konkrete indhold af et ansættelsesfor-
       hold.
       i et jobopslag beskrives arbejdsopgaverne som regel, ligesom der angives en ønsket ud-
       dannelsesmæssig baggrund. ved at se såvel på beskrivelser som på uddannelseskravene
       kan man få et indtryk af ansættelsesforholdene og opgaverne. den ovennævnte gen-
       nemgang af jobopslag omfattede såvel søgning på uddannelse som en gennemlæsning
       og vurdering af jobbenes opgaveindhold.”
retsgrundlaget
i den dagældende erstatningsansvarslov, jf. lovbekendtgørelse nr. 750 af 4. september 2002,
var anført følgende i § 2 om tabt arbejdsfortjeneste og § 5 om erhvervsevnetab:
       ”§ 2. erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ydes, indtil skadelidte kan begynde at arbejde
       igen. må det antages, at skadelidte vil lide et varigt erhvervsevnetab, ydes erstatning
       indtil det tidspunkt, hvor det er muligt midlertidigt eller endeligt at skønne over skade-
       lidtes fremtidige erhvervsevne, jf. §§ 5-8 og § 10 samt § 31 i lov om sikring mod følger
       af arbejdsskade.
       stk. 2. i erstatningen fradrages løn under sygdom, dagpenge fra arbejdsgiver eller kom-
       munalbestyrelsen og forsikringsydelser, der har karakter af en virkelig skadeserstatning,
       samt lignende ydelser til den skadelidte.
       …
       § 5. har en personskade medført varig nedsættelse af skadelidtes evne til at skaffe sig
       indtægt ved arbejde, tilkommer der skadelidte erstatning for tab af erhvervsevne.
       stk. 2. ved bedømmelsen af erhvervsevnetabet tages hensyn til skadelidtes muligheder
       for at skaffe sig indtægt ved sådant arbejde, som med rimelighed kan forlanges af den
       pågældende efter dennes evner, uddannelse, alder og muligheder for erhvervsmæssig
       omskoling og genoptræning eller lignende.
       stk. 3. skadelidtes erhvervsevnetab beregnes i procent (erhvervsevnetabsprocenten).
       der ydes ikke erstatning, såfremt erhvervsevnetabet er mindre end 15 pct.”
loven blev ændret ved lov nr. 463 af 7. juni 2001 i forbindelse med revision af bl.a. erstat-
ningsansvarslovens regler om personskade. af bemærkningerne til dette lovforslag fremgår
bl.a. (folketingstidende 2000-01, 1. samling, tillæg a, lovforslag nr. l 143, s. 3512 f. og 3526
f.):
       ”almindelige bemærkninger
                                          - 7 -
…
4.1. erstatningsansvarslovens regler om erstatning for personskade mv.
4.1.1. afgrænsningen af, hvor længe der kan ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste
erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ydes efter lovens § 2, stk. 1, for tiden fra skadens
indtræden, indtil skadelidte kan begynde at arbejde igen, eller indtil skadelidtes hel-
bredstilstand er blevet stationær.
med lovens udtryk »kan begynde at arbejde igen« sigtes der til, at skadelidte skal kunne
begynde at arbejde i væsentligt samme omfang som tidligere. det antages, at der skal
være tale om skadelidtes sædvanlige arbejde eller i hvert fald arbejde inden for samme
fagområde. kan skadelidte i en periode kun genoptage arbejdet i delvis samme omfang,
ophører retten til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ikke.
…
ud over, at det i nogle tilfælde kan volde problemer at fastsætte stationærtidspunktet,
har der navnlig været rejst kritik af anvendelsen af stationærtidspunktet som skillelinie
mellem de midlertidige og de varige ydelser efter erstatningsansvarsloven. udgangs-
punktet er, at erstatning for tabt arbejdsfortjeneste fra stationærtidspunktet afløses af er-
statning for tab af erhvervsevne, hvis der er lidt et varigt erhvervsevnetab, men det har
vist sig, at der i praksis kan opstå »huller« i dækningen, hvor skadelidte kan lide et be-
tydeligt indtægtstab, som ikke erstattes på grund af reglen om, at erstatning for tabt ar-
bejdsfortjeneste kun ydes frem til stationærtidspunktet.
det drejer sig bl.a. om tilfælde, hvor skadelidte afslutter en vellykket revalidering eller
omskoling efter stationærtidspunktet. ofte vil den skadelidte have et indtægtstab under
revalideringen, indtil skadelidte bliver ansat i et andet job. da indtægtstab efter statio-
nærtidspunktet ikke kan erstattes som tabt arbejdsfortjeneste, hvis skaden har medført
en varig nedsættelse af erhvervsevnen, og da indtægtstabet efter praksis heller ikke er-
stattes som »andet tab« efter § 1, stk. 1, kan dette indtægtstab ikke kræves dækket. har
den skadelidte efter revalideringen et erhvervsevnetab på under 15 procent, kan der
endda slet ikke kræves nogen erstatning for erhvervsevnetab, jf. lovens § 5, stk. 3.
som eksempel kan nævnes, at en håndværker ved en ulykke mister »arbejdsarmen«.
her vil helbredstilstanden ofte være stationær umiddelbart efter skaden, og der kan der-
for ikke ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste under revalidering. tilsvarende pro-
blemer opstår ved de såkaldte piskesmældskader, hvor helbredstilstanden ligeledes ofte
er stationær meget tidligt.
arbejdsgruppen foreslår på den anførte baggrund, at stationærbegrebet helt udgår som
afgrænsning af, hvor længe der kan ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste. § 2 fore-
slås ændret således, at der ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, indtil det er muligt
midlertidigt eller varigt at skønne over skadelidtes fremtidige erhvervsevne. det foreslås
i sammenhæng hermed at ændre lovens § 5, således at endelig fastlæggelse af erhvervs-
evnetabet må afvente eventuel revalidering og omskoling. …
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
                                                 - 8 -
      til § 1
      …
      til nr. 2
      …
      skadelidte har efter almindelige erstatningsretlige regler pligt til at begrænse sit tab. det
      fremgår i overensstemmelse hermed af § 2, stk. 1, at skadelidte alene kan kræve erstat-
      ning, indtil han kan begynde at arbejde igen, eller det er muligt at skønne over erhvervs-
      evnen.
      tabsbegrænsningspligten skal ses i sammenhæng med den foreslåede ændring af lovens
      § 5, jf. lovforslagets § 1, nr. 4. denne bestemmelse foreslås ændret således, at der ved
      fastsættelsen af den skadelidtes erhvervsevnetab skal tages hensyn til »muligheder for
      erhvervsmæssig omskoling og genoptræning eller lignende«. det vil således kunne
      komme den skadelidte til skade, hvis han uden rimelig grund undlader at begrænse er-
      hvervsevnetabet gennem deltagelse i de revaliderings- og aktiveringsmuligheder, som
      tilbydes efter den til enhver tid gældende social- og arbejdsmarkedspolitiske lovgivning.
      det forudsættes, at denne ændring vil få afsmittende virkning på fastlæggelsen af den
      tabsbegrænsningspligt, der efter almindelige regler også gælder vedrørende erstatning
      for tabt arbejdsfortjeneste efter § 2.
      hvis den skadelidte således uden rimelig grund nægter at deltage i de aktiveringstilbud,
      som findes, eller hvis sagen på grund af forhold på den skadelidtes side trækker ud, så-
      ledes at f.eks. en aktivering forsinkes, vil dette efter omstændighederne kunne medføre,
      at retten til tabt arbejdsfortjeneste fortabes, uanset at der endnu ikke er mulighed for –
      heller ikke midlertidigt – at vurdere erhvervsevnetabet. den skadelidte har således pligt
      til aktivt at medvirke til afklaring af sin fremtidige erhvervsevne. dette er i overens-
      stemmelse med det almindelige princip i de senere års social- og arbejdsmarkedslovgiv-
      ning, hvorefter aktivering er en betingelse for at opnå ret til fuld kontanthjælp efter lov
      om aktiv socialpolitik eller dagpenge efter arbejdsløshedsforsikringsloven.”
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
a kom den 20. december 2004 til skade ved et færdselsuheld og måtte efterfølgende opgive at
arbejde som tømrer på grund af ryggener. i marts 2007 bevilgede hjørring kommune ham
revalidering til en 3½-årig uddannelse som bygningskonstruktør, og han afsluttede denne
uddannelse i januar 2011.
sagen angår, om han er berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste frem til denne ud-
dannelses afslutning, eller om han alene har krav på en sådan erstatning frem til det tidspunkt,
hvor han kunne have afsluttet en 2-årig uddannelse til bygningstekniker i maj 2009. der er
                                                - 9 -
endvidere spørgsmål om, hvilken timeløn som tømrer der skal lægges til grund ved beregnin-
gen af hans tabte arbejdsfortjeneste.
perioden for tabt arbejdsfortjeneste
efter erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, 1. pkt., ydes der erstatning for tabt arbejdsfortjene-
ste, indtil skadelidte kan begynde at arbejde igen. efter forarbejderne til bestemmelsen sigtes
der hermed til, at skadelidte skal kunne begynde at arbejde i væsentligt samme omfang som
tidligere. det er endvidere forudsat, at skadelidte efter almindelige erstatningsretlige regler
har pligt til at begrænse sit tab.
a blev i overensstemmelse med kommunens revalideringsplan uddannet som bygningskon-
struktør i januar 2011, men kunne have afsluttet en uddannelse som bygningstekniker i maj
2009, hvis han havde valgt denne uddannelse.
det er as synspunkt, at han har krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, når han følger
kommunens revalideringsplan.
højesteret finder, at en kommunes afgørelse om revalidering, der i øvrigt træffes efter kriteri-
erne i lov om aktiv socialpolitik, ikke er bindende for skadevolder eller dennes forsikringssel-
skab ved vurderingen efter erstatningsansvarslovens § 2 af, hvornår skadelidte kan begynde at
arbejde igen. afgørelsen kan dog indgå som et element i denne vurdering.
vurderingen efter § 2 af, hvor hurtigt a kunne begynde at arbejde igen, må foretages efter
forholdene på det tidspunkt, hvor han valgte den længere uddannelse som bygningskon-
struktør frem for uddannelsen som bygningstekniker.
højesteret tiltræder, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at a også som uddannet
bygningstekniker kunne have fået et fuldtidsarbejde, som han havde kunnet bestride på trods
af sine ryggener, at lønnen som nyuddannet bygningstekniker i hvert fald var på niveau med
den løn, som han kunne have fået som tømrer, og at han således efter endt uddannelse som
bygningstekniker ville have kunnet begynde at arbejde igen i væsentligt samme omfang som
forud for trafikulykken. højesteret lægger endvidere til grund, at de nødvendige oplysninger
også har været tilgængelige på det tidspunkt, hvor han valgte uddannelse. det forhold, at
                                              - 10 -
kommunen bevilgede ham revalidering til den 3½-årige uddannelse som bygningskonstruktør,
kan under de anførte omstændigheder ikke føre til et andet resultat.
a har herefter kun krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste frem til det tidspunkt, hvor
han kunne have afsluttet uddannelsen som bygningstekniker i maj 2009.
timeløn
højesteret tiltræder, at der ikke er grundlag for at beregne as krav på tabt arbejdsfortjeneste
ud fra en højere timeløn end 165 kr. plus søgnehelligdagsbetaling, feriepenge og arbejdsgivers
pensionsbidrag.
konklusion
højesteret stadfæster dommen.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift med 100.000 kr. og af omkost-
ninger ved syn og skøn med 23.100 kr., i alt 123.100 kr.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen betale 123.100 kr. til topdanmark forsik-
ring a/s. beløbet skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og forren-
tes efter rentelovens § 8 a.