text:
retten i odense - 10.afdeling
udskrift af dombogen
                                    dom
afsagt den 22. februar 2016 i sag nr. bs 10-1797/2014:
a
…
5500 middelfart
mod
ankestyrelsen
teglholmsgade 3
2450 københavn sv
sagens omstændigheder
sagen, der er anlagt den 27. oktober 2014, drejer sig om, hvorvidt sagsøge-
ren, a, har pådraget sig et erhvervsevnetab på 15 % eller herover som følge
af, at han under sit arbejde pådrog sig toksisk eksem, der forhindrer ham i at
arbejde inden for sit fag som smed.
parternes påstande
sagsøgeren, a, har principalt påstået ankestyrelsen tilpligtet til at
anerkende, at han har pådraget sig et erhvervsevnetab på 50 % som følge af
den anerkendte erhvervssygdom, toksisk eksem.
subsidiært har sagsøgeren påstået ankestyrelsen tilpligtet at anerkende, at
han har pådraget sig et erhvervsevnetab på mindre end 50 %, men større end
15 % som følge af den anerkendte erhvervssygdom toksisk eksem.
sagsøgte, ankestyrelsen, har principalt påstået frifindelse.
subsidiært har sagsøgte påstået sagen hjemvist.
sagens oplysninger
sagsøgeren blev den 1. januar 2008 ansat firmaet x a/s, hvor han
arbejdede med svejsning, boring og skæring i jern.
i løbet af januar 2008 opstod der kløe og rødme på sagsøgerens hænder, og
han måtte sygemelde sig den 22. januar 2008 som følge af toksisk eksem.
sygdommen opstod på grund af kontakt med olieprodukter og køle- og smø-
ringsmidler på arbejdspladsen. som følge af sygdommen måtte sagsøgeren
ophøre med at arbejde hos x a/s.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 2
arbejdsskadestyrelsen anerkendte ved afgørelse af 9. marts 2009 skaden
som en erhvervssygdom, idet arbejdsskadestyrelsen vurderede, at der var en
sandsynlig sammenhæng mellem arbejdet, hvor sagsøgeren var i kontakt
med metal, køle- og smøremidler, og den toksiske håndeksem.
ankestyrelsen ændrede arbejdsskadestyrelsens afgørelse den 30. juli 2009,
idet ankestyrelsen ikke fandt, at skaden kunne anerkendes som en er-
hvervssygdom.
ankestyrelsen genoptog efterfølgende sagen og anerkendte ved afgørelse af
18. november 2010 skaden som en erhvervssygdom. sagen blev herefter
hjemvist til arbejdsskadestyrelsen til fornyet behandling med henblik på
fastsættelse af erstatning.
arbejdsskadestyrelsen traf den 25. marts 2011 afgørelse om, at der ikke var
et varigt mén efter skaden. afgørelsen blev ikke påklaget af sagsøgeren.
arbejdsskadestyrelsen traf den 14. april 2011 afgørelse om, at skaden ikke
har medført erhvervsevnetab for sagsøgeren. der blev lagt vægt på, at ekse-
men alene begrænser sagsøgeren i forhold til en mindre række erhverv og
brancher, såvel faglærte som ufaglærte. der blev endvidere lagt vægt på, at
sagsøgeren i 2006 fik en stafylokokinfektion, og at denne infektion, der har
påført sagsøgeren et erhvervsevnetab på 25 %.
sagsøgeren klagede over afgørelsen til ankestyrelsen, der traf afgørelse den
20. januar 2012, hvorefter sagsøgerens krav om erstatning for tab af er-
hvervsevne blev afvist, idet ankestyrelsen fandt, at sagsøgeren kunne passe
et job, hvor der ikke er kontakt med olie, køle- og smøremidler.
efter sagsøgerens anmodning genoptog ankestyrelsen sagen og traf afgørel-
se den 15. marts 2013, hvorefter sagsøgeren fortsat ikke har ret til erstatning
for tab af erhvervsevne.
under den verserende sag har ankestyrelsen på ny genoptaget sagen, og an-
kestyrelsen traf afgørelse den 10. september 2015, hvoraf fremgår:
"afgørelse i as sag om en arbejdsskade jeres j.nr.
301-120785
ankestyrelsen har i møde truffet afgørelse vedrørende spørgsmålet om
genoptagelse og ophævelse af vores tidligere afgørelse om afslag på
erstatning for tab af erhvervsevne som følge af den anerkendte
erhvervssygdom, toksisk eksem i håndfladerne. vi har herefter truffet ny
afgørelse om erstatning for tab af erhvervsevne.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 3
 resultatet er
      -    vi har genoptaget og ophævet vores afgørelse af 15. marts 2013
           på ulovbestemt grundlag
 vores afgørelse gælder derfor ikke længere og erstattes af følgende nye
 afgørelse
      -    du har ikke ret til erstatning for tab af erhvervsevne
 vi har vurderet hele din sag på ny, men vi finder fortsat, at du ikke har
 ret til erstatning for tab af erhvervsevne.
 der var enighed på mødet.
 på de næste sider kan du læse om begrundelse, regler med videre.
 vi er således kommet til samme resultat som arbejdsskadestyrelsen ved
 deres afgørelse af 14. april 2011, dog med en anden begrundelse. "
 ...
"begrundelsen for at genoptage vores afgørelse af 15. marts 2013 på ulovbestemt
grundlag og for afgørelsen om at ophæve den
vi vurderer, at vi ved afgørelsen af 15. marts 2013 lavede en væsentlig fejl, idet vi ved
vurderingen af indtjeningsevnen forud for udviklingen af arbejdsskaden (eksemlidelsen) lagde
vægt på oplysningerne fra skat fra 2003-07, hvor din indtægt bl.a. bestod af
dagpengegodtgørelse, til trods for at du på skadestidspunktet havde været ansat i en stilling
som smed i ca. 20 dage og vi samtidig vurderede, at dit arbejdsophør inden for smedebranchen
var forårsaget af dit anerkendte eksem.
vi finder derfor, at vurderingen af indtjeningsevnen på skadestidspunktet skal ske med
udgangspunkt i den faktiske indtægt som smed. ligeledes skal vurderingen af udviklingen af
indtjeningsevnen, såfremt arbejdsskaden ikke var sket, ske med udgangspunkt i et skøn over
hvad udviklingen af din løn som smed ville have været.
om reglerne
vi genoptager på ulovbestemt grundlag, hvis
     -    der kommer nye oplysninger af så væsentlig betydning, at der er en vis sandsynlighed
                                                            std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 4
        for, at sagen ville have fået et andet resultat, hvis myndigheden havde haft
        oplysningerne i forbindelse med den oprindelige afgørelse, eller
    -   der sker en væsentlig ændring med tilbagevirkende kraft af de retlige forhold, som
        den oprindelige afgørelse blev afgjort efter, eller
    -   myndigheden i forbindelse med en tidligere afgørelse har begået væsentlige
        sagsbehandlingsfejl
begrundelsen for afgørelsen om afslag på erstatning for tab af erhvervsevne
vi vurderer, at du ikke har dokumenteret et tab af erhvervsevne svarende til 15 % eller mere.
vi har lagt vægt på, at du den 7. januar 2008 blev ansat hos x som svejseoperatør.
inden udgangen af januar 2008 havde du udviklet arbejdsbetinget eksem, sygdommen er
anerkendt som en erhvervssygdom ved vores afgørelse af 18. november 2010.
vi har ligeledes lagt vægt på, at du efter arbejdsskaden, og forud for at du har udviklet en
hørenedsættelse i 2013, arbejdede som pædagogmedhjælper.
vi skønner, at din indtjeningsevne som pædagogmedhjælper var højere end hvad din indtægt
skønsmæssigt ville have været, hvis du var forblevet ansat hos x.
vurdering af værdien af indtjeningsevnen, såfremt arbejdsskaden ikke var sket:
vi vurderer, at din ansættelse hos x er retvisende for din indtjeningsevne på
skadestidspunktet. således vurderer vi, at dine erhvervsmæssige forhold og tidligere
indtjening forud for ansættelsen hos x ikke er retvisende for din erhvervsevne på
skadestidspunktet.
vi vurderer, at vi ikke kan løfte bevisbyrden for, at arbejdet som smed ville være blevet varigt
påvirket af dine forudbestående lidelser i form af følgevirkninger af en alvorlig
stafylokokinfektion uafhængigt af arbejdsskadens indtræden.
vi har lagt vægt på, at der ikke er oplysninger om, at du hos x var ansat med særlige
skånehensyn.
vi vurderer derfor, at din indtjeningsevne på skadestidspunktet skal fastsættes efter et skøn på
baggrund af dine ansættelsesvilkår på skadestidspunktet hos x.
vi har modtaget forskellige oplysninger om
    1) din faktiske løn i ansættelsesforholdet på skadestidspunktet og
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 5
     2) hvordan lønnen ville have udviklet sig, hvis arbejdsskaden ikke var sket.
det fremgår således af ansættelsesaftalen, at du havde en timeløn på 145,00 kr. inklusiv alle
tillæg, men eksklusiv feriepenge, sh-betaling, fritvalgskonto og arbejdsgivers pension-og atp-
bidrag (omregnet til 37 timer er dette 5.365 kr.). under punkt 6 ”løn og andre løndele”
fremgår det, at søgnehelligdagsbetaling betales efter reglerne herom i industriens
overenskomst. herudover modtog du pension, jf. aftalens generelle regler 2.7.
det fremgår af spørgeskemaet, udfyldt af din arbejdsgiver og modtaget i arbejdsskadestyrelsen
den 9. december 2008, at din ugeløn var 5.365 kr. + feriepenge. atp udgjorde pr. 14 dage
85,80 kr. firmaandel og 42,90 kr. lønmodtagerandel. virksomheden betalte 7,2 % i pension og
lønmodtageren 3,6 %. arbejdsgiver har i spørgeskemaet ikke oplyst, hvad du ville have kunnet
tjene, hvis arbejdsskaden ikke var sket.
det fremgår af din advokats besvarelse af spørgeskema af 22. december 2008, at du havde en
timeløn på 145 kr. ”+ ferie, søn-og helligdag og pension 8 %, heraf 2/3 betales af
arbejdsgiver”.
det fremgår af industriens overenskomst 2007-10:
”§ 41 søgnehelligdagsbetaling stk. 1 1. med det formål at yde medarbejderne betaling for
søgnehelligdage henlægger arbejdsgiveren for hver medarbejder et beløb svarende til 4 pct. af
den ferieberettigede løn. i det nævnte beløb er indeholdt feriegodtgørelse af
søgnehelligdagsbetalingen.”
det fremgår også af § 34, stk. 3, at pensionsbidragene mindst udgør:
arbejdsgiver                              arbejdstager samlet
1. juli 2006 7,2 pct.                     3,6 pct. 10,8 pct.
1. juli 2008 7,4 pct.                     3,7 pct. 11,1 pct.
1. juli 2009 8,0 pct.                     4,0 pct. 12,0 pct.
arbejdsgiveren tilbageholder lønmodtagerens andel og foretager en samlet indbetaling til
industriens pension.
vi har sammenlignet indtjeningsevnen på skadestidspunktet med dine ansættelsesvilkår i 2011/
12 fordi det af den kommunale journaloversigt fremgår, at du i august 2013 blev sygemeldt
grundet tinnitus. det er noteret den 16. september 2014, under afsnittet ”hændelsesdato”, at
du på tidspunktet for sygemeldingen arbejdede som pædagogmedhjælper på en
specialinstitution for børn, da et af børnene på 7 år skreg dig ind i øret, da barnet blev løftet op
af et bad. det er noteret, at dette skulle have medført, at trommehinden sprang og det blødte.
efter udviklingen af tinnitus har du været i virksomhedspraktik.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 6
vi vurderer, at denne virksomhedspraktik med overvejende sandsynlighed ikke er en følge af
den erhvervsmæssige udvikling af eksem. vi har i denne vurdering lagt vægt på, at du efter
arbejdsskaden har været i for skellige ansættelser herunder som pædagog, hvor arbejdsskaden
ikke har begrænset dine muligheder for indtjening.
der er således sket ændringer i dine erhvervsmæssige forhold efter ansættelsen som
pædagogmedhjælper i 2011/12, som med overvejende sandsynlighed ikke er begrundet i
arbejdsskadens følger. vi har ikke undersøgt, om disse ændringer har medført forringelse af din
indtjeningsevne.
vi har derfor alene vurderet, at arbejdsskaden ikke havde medført nedsat indtjeningsevne i
2011/12 og vi finder det ikke dokumenteret, at evnen herefter ville være blevet påvirket af
arbejdsskaden.
vi har ved brev af 6. juli 2015 bedt x uddybe oplysningerne om din faktiske indtjening på
skadestidspunktet og om at oplyse, hvad du ville have tjent i 2011 og 2012, hvis
arbejdsskaden ikke var sket.
x har ved mail af 7. juli 2015 og ved uddybende samtale af samme dato oplyst, at i forhold til
spørgsmålet om trappestigning, var der aftalt stigning af grundlønnen og herudover diverse
tillæg på 0,3 kr./timen tildelt efter en vurdering foretaget af den enkelte arbejdsleder. i 2011,
henholdsvis 2012, ville din løn have været sammensat således:
2011:
grundløn, 122,18 kr., resultatløn 6,00 kr., kvalifikationstillæg 16,32 kr., personligt tillæg 5,75
kr. herudover var der en pulje, der indebar, at der blev fordelt op til 0,3 kr./timen til nogle
medarbejdere. arbejdslederen vurderede, hvem der skulle have dette tillæg, og det var derfor
ikke sikkert, at du ville have fået dette.
totalt 150,25-150,55 kr./timen = 5.559,25 – 5.570,35 kr./ugen
2012:
grundløn 125,93 kr. resultatløn 6,00 kr., kvalifikationstillæg 16,32 kr., personligt tillæg 5,75 kr.
og hvis du tidligere havde fået de 0,3 kr. ville du have beholdt dem, men der blev ikke tildelt
yderligere tillæg i 2012.
totalt: 154,00-154,30 kr./timen = 5.698 – 5.709,10 kr./ugen
herudover ville du i 2012 have modtaget:
8 % i pension af a-skattepligtig lønindkomst, jf. overenskomstens § 34, 1% i fritvalgskonto af
ferieberettiget løn, jf. overenskomstens § 25 stk. 1, 12,5 % i feriepenge af ferieberettiget løn og
atp (beløbet uoplyst)
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 7
din arbejdsgiver har oplyst, at årsnormen er 1760 timer.
vi kontaktede herefter co-industri for en uddybende forklaring på, hvordan industriens
overenskomst 2007-2010 om pension, sh-betaling og fritvalgskonto havde betydning for din
lønsammensætning som den ville have været i 2012, hvis arbejdsskaden ikke var sket:
co-industri forklarede den 8. juli 2015, at hvis man lagde en timeløn på 154 kr. til grund, ville
du have haft en løn opgjort således: lønnen 154 kr. gange en årsnorm på 1760 timer
(ferieberettiget løn). herudover ville du have fået feriepenge på 12,5 % af dette beløb. du ville
have fået 1 % via fritvalgskontoen ligeledes af ferieberettiget løn, jf. overenskomsten § 25, stk.
1 du ville også have fået sh-betaling af ferieberettiget løn på 4 %, jf. overenskomsten § 25,
stk. 3. du ville have fået pension på 8 % betalt af arbejdsgiver af ferieberettiget løn,
feriepengene på 12,5 %, fritvalgskontoen på 1 % og sh-betalingen på 4 % hertil skal lægges
atp.
din løn ville derfor have været:
ferieberettiget løn 154 kr. *1760 timer = 271.040 kr. feriepenge 12,5 % af 271.040 =
33.880 kr. fritvalgskonto 1 % af 271.040 = 2.710,40 kr. sh-betaling 4 % af 271.040 =
10.841,60 kr. pension 8 % af (271.040+33.880+2.710,40+10.841,60) = 25.477,76 kr. atp
94,80 kr. 26 = 2.464,80 kr.
totalt: 346.414,56 kr.
hvis timelønnen var 154,30 kr. ville lønnen have været
ferieberettiget løn 154,30 kr. *1760 timer = 271.568 kr. feriepenge 12,5 % af 271.568 =
33.946 kr. fritvalgskonto 1 % af 271.568 = 2.715,68 kr. sh-betaling 4 % af 271.568 =
10.862,72 kr. pension 8 % af (271.568+33.946+.2.715,68+10.86,72) = 25.527,29 kr. atp
94,80 kr. 26 = 2.464,80 kr.
total 347.084,59 kr.
forskellen på oplysningerne fra co-industri og oplysningerne fra x er, at co- industri
oplyser, at du også i 2011/12 ville modtage 4 % i sh-betaling.
vi er opmærksomme på, at din advokat har oplyst, at der var aftalt trappestigning af lønnen og
at dette ville blive søgt dokumenteret ved fremlæggelse af ansættelsesaftalen. vi har ved brev
af 6. juli 2015 bedt din advokat om at fremsende yderligere dokumentation, da det ikke
fremgår af ansættelsesaftalen.
din advokat har ved brev af 23. juli 2015 oplyst, at du ikke kan genkende de lønoplysninger,
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 8
der er angivet i mailen og telefonnotatet fra din arbejdsgiver af 7. juli 2015. i finder det
besynderligt, at der kun skulle være tale om en lønstigning på 4 kr. i timen. din advokat har
oplyst, at du fastholder, at det var aftalt, at du efter 3 måneders ansættelse skulle stige til 155
kr. i timen + ferie og pension. dette var begrundet i, at du blev ansat i en specialafdeling, der
alene beskæftigede 8 ansatte. gennemsnitslønnen i den pågældende afdeling var, jf. din
advokats brev, 165 kr. i timen. din advokat har oplyst, at du ikke kan dokumentere
oplysningerne om den forventede lønstigning skriftligt.
vi finder det ikke er dokumenteret, at der skulle være aftalt en særlig lønudvikling/
trappelønstigning.
vi har lagt vægt på, at x har oplyst, at du ville have været omfattet af den generelle lønudvikling,
og at din advokat ikke har kunnet dokumentere dette yderligere.
vi vurderer herefter, at din indtjeningsevne på skadestidspunktet skønsmæssigt kan fastsættes
til:
løn 5.365 kr. ugentligt, som oplyst i ansættelsesaftalen og af x i spørgeskemaet modtaget 9.
december 2008, svarende til 145 kr./timen som oplyst af din advokat i spørgeskema af 22.
december 2008. vi har lagt co-industris oplysninger om feriepengene, sh- betalingen og
pensionen til grund. pensionsprocenten er ligeledes oplyst af x i spørgeskemaet fra december
2008. beregningen, foretaget på baggrund af disse skønselementer, bliver derfor:
løn 5365 kr./37 timer =145 kr./timen*1760 timer = 255.200 kr. feriepenge: 12,5 % =
31.900 kr. sh-betaling 4 % = 10.208 kr. fritvalgskonto ca. 1 % = 2.552 kr. pension.
arbejdsgiverbidrag 7,2 % af (255.200+31.900+10.208+2.552) = 21.589,92 kr.
atp arbejdsgivers 26*85,80 =2.230,80 kr.
total 323.680 kr.
vi har ikke inddraget dine lønsedler for perioden fra den 7. januar 2008 til udviklingen af eksem
under en måned efter. vi har lagt vægt på, at din arbejdsgiver i spørgeskemaet modtaget 9.
december 2008 har oplyst, at du frem til sygemeldingen 20. februar 2008 i alt kun arbejdede
175,68 timer.
hvis man lægger din advokats oplysninger i brevet af 23. juli 2015 til grund, om at du efter 3
måneders ansættelse ville have oplevet en lønstigning til ”155 kr. i timen + ferie og pension” og
sammenholder dem med co-industris oplysninger om at du også ville have modtaget sh-
betaling og fritvalgskonto, ville din årlige indtjening skønsmæssigt have været:
                                                           std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 9
løn 155 kr./timen*1760 timer = 272.800 kr. feriepenge: 12,5 % = 34.100 kr. sh-betaling 4 %
= 10.912 kr. fritvalgskonto ca. 1 % = 2.728 kr. pension, arbejdsgiverbidrag 7,2 % af
(272.800+34.100+10.912+2.728) = 23.078,88 kr. atp arbejdsgivers 26*85,80 = 2.230,80 kr.
total 345.847,68 kr.
vi vurderer, at din indtjeningsevne ved en fortsatansættelse hos x,hvis arbejdsskaden ikke var
sket, kan fastsættes på flere forskellige måder:
din advokat har fremsendt en del lønstatistikker, herunder lønstatistik for metal ... i henholdsvis
2009 og 2014. heraf fremgår det specifikt vedrørende x, at der i 2009 var 34 ansatte og den
gennemsnitlige timeløn var 157,95 kr., mens der i 2014 var 30 ansatte med en gennemsnitlig
timeløn på 166,74 kr.
hvis det lægges til grund, at dette er udtryk for en generel lønstigning hos x betyder det, at der i
perioden 2009-2014 har været tale om en positiv lønstigning hos x på ((166,74-
157,95)/166,74)100 % = 5,27 %.
hvis man lægger til grund, at din faktiske løn på skadestidspunktet var 323.680,72 kr., ville en
lønstigning på 5,27 % have indebåret, at din løn i 2014 ville have udviklet sig til 340.738,69
kr.
hvis man lægger din advokats oplysninger til grund om, at du ville have oplevet en lønstigning
til 155 kr. + ferie og pension efter allerede 3 måneders ansættelse og sammenholder dette med
co-industris oplysninger om sh-betaling og fritvalgskonto, som vi ovenfor beregnede til
345.847,68 kr., ville din løn i 2014 have været (1,0527*345.847,68) 364.073,85 kr.
hvis man lægger oplysningerne fra x om lønudviklingen frem til 2012 modtaget ved samtalen
den 7. juli 2015 og oplysningerne fra co-industri om, at du også ville have modtaget sh-
betaling, til grund, ville din løn i 2012 have udviklet sig (jf. ovenstående regnestykke) til
mellem 346.414,56 kr. (hvis timelønnen var 154 kr.) og 347.084,59 kr. (hvis timelønnen var
154,30 kr.).
hvis indtjeningen på skadestidspunktet opreguleres til 2012 på baggrund af
arbejdsskadestyrelsens sædvanlige opreguleringsmetode ville din indtjeningsevne, såfremt
arbejdsskaden ikke var sket, hos x være: (maksimumsårslønnen for 2012, 474.000 kr./
maksimumsårslønnen for 2008, 419.000 kr.) * 323.680,72 kr.= 366.168,64 kr.
hvis din advokats oplysninger om en lønstigning til 155 kr. + ferie og pension allerede efter 3
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 10
måneders ansættelse og co-industris oplysninger om sh-betaling og fritvalgskonto lægges til
grund, ville en opregulering efter arbejdsskadestyrelsens sædvanlige opreguleringsmetode
betyde, at din løn i 2012 ville have været: ((maksimumsårslønnen for 2012, 474.000 kr./
maksimumsårslønnen for 2008, 419.000 kr.) *345.847,68 kr.= 391.245,34 kr.
som anført finder vi det ikke dokumenteret, at du ville have oplevet en lønstigning til 155 kr.
efter tre måneder.
afhængigt af hvilke oplysninger der lægges til grund, ville din indtjening derfor i 2012, såfremt
arbejdsskaden ikke var sket, have udviklet sig således:
efter din advokats oplysninger om den statistiske faktiske udvikling hos x på 5,27 %: 340.738,69
kr.
efter oplysningerne fra x og co-industri fra juli 2015 om lønsammensætningen:
347.084,59 kr.
hvis arbejdsskadestyrelsens matematiske metode for opregulering anvendes: 366.168,64 kr.
efter din advokats oplysninger om lønstigning til 155 kr. efter tre måneder, opreguleret efter
arbejdsskadestyrelsens matematiske metode for opregulering: 391.245,34 kr.
vurdering af værdien af indtjeningsevnen efter arbejdsskaden:
vi vurderer, at du efter arbejdsskaden, under din ansættelse som pædagogisk hjælper, havde
en indtjeningsevne på mindst 371.800 kr.
vi vurderer, at arbejdsskaden alene har medført yderst begrænsede skånehensyn, idet du ikke
kan arbejde med olie-, køle-og smøremidler. det fremgår også, at du efter arbejdsophør hos x
blev ansat i vikarbureauer på fuldtid alene med skånebehov for arbejde med smøreolie mv. i
marts 2011 blev du tilkaldevikar som omsorgsmedhjælper i y under region syddanmark og fra
1. november 2011-31. juli 2012 blev du ansat i en tidsbegrænset stilling i samme børnehus.
vi har lagt vægt på, at du efter arbejdsskaden har arbejdet i forskellige ansættelser som bl.a.
pædagogisk hjælper. således arbejdede du fra marts 2011 som omsorgsmedhjælper i region
syddanmark. din advokat har bl.a. fremlagt lønsedler for perioden 1. juli 2011 til 30. juni 2012.
der er også fremlagt en del andre lønsedler, men vi har lagt vægt på lønsedlerne for perioden
1. juli 2011 -30. juni 2012, da vi vurderer, at de er repræsentative for din indtjeningsevne efter
arbejdsskaden og dækker 12 måneder.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 11
af disse lønsedler fremgår, at din samlede løn i perioderne udgør:
1.juli 2011 -31. december 2011
løn 146.790,16 kr. atp 540 kr.
1.januar 2012 – 30. juni 2012
løn 181.159,22 kr. atp 540 kr.
totalt 329.029,38 kr.
det fremgår ikke af lønsedlerne, hvordan du er aflønnet i forbindelse med ferieafholdelse. i
processkrift 1 oplyser din advokat, at månedslønnen udgør ”16.566,31 kr. + feriepenge 1,5
%”. dette kunne altså udlægges som om, at du fik fuld løn under ferie og særlig
feriegodtgørelse på 1,5 % og ikke feriegodtgørelse på 12,5 %.
imidlertid fremgår det umiddelbart af lønsedlerne under ”akkumuleret år til dato” under
”feriegodtgørelse”, at dette udgør 12,5 % af ”lønindkomst” og særlig feriegodtgørelse.
vi vurderer derfor, at dine lønsedler er udtryk for din faktiske lønindkomst i omtalte periode og
at der hertil skal beregnes et yderligere beløb til feriehonorering.
det fremgår ligeledes af dine lønsedler, at du fra og med 1. april 2012 var omfattet af en
pensionsordning og modtog 13 % i pension. efter denne dato vil din årlige indtjening derfor
skønsmæssigt kunne fastsættes til 329.029,38*1,13 = 371.803,19 + honorering for ferie.
vi er ikke enige med din advokat i, at din månedsløn som pædagogmedhjælper udgør
16.566,31 kr. vi har lagt vægt på, at det af ansættelsesbrevet af 11. november 2011 fremgår,
at du var ansat til 30 timers arbejde pr. uge og lønnen udgjorde 16.566,31 kr. imidlertid
fremgår det af de omtalte lønsedler, at du har modtaget tillæg for ekstra timer, ekstra vagter
og weekend, aften, og nat. din månedsløn i den pågældende periode har således aldrig udgjort
under 21.800 kr. og ofte væsentlig mere.
vurderingen af lønudviklingen hvis arbejdsskaden ikke var sket sammenlignet med den faktiske
indtjening efter skaden:
vi vurderer, at din indtjening efter arbejdsskaden var højere end den ville have været, såfremt
arbejdsskaden ikke var sket og du var forblevet ansat som smed hos x.
vi henviser til ovenstående beregninger om at du, såfremt arbejdsskaden ikke var sket, og du
var forblevet ansat hos x, ville have kunnet tjene skønsmæssigt 340.738,69 kr. – 366.168,64
kr.
vi har lagt vægt på ovenstående skønsmæssige beregning, der bygger på indtjeningen og
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 12
udviklingen af denne ved ansættelsen hos x.
vi har ligeledes lagt vægt på, at din indtjeningsevne i 2012, som den kom til udtryk i din
ansættelse som pædagogisk medhjælper, skønsmæssigt var mindst 371.800 kr.
vi bemærker, at hvis din advokats oplysninger om en lønstigning efter tre måneder til 155
kr. lægges til grund og denne indtjening opreguleres efter arbejdsskadestyrelsens
matematiske beregning, ville du have haft en indtjening i 2012 på 391.245,34 kr. ved
ansættelse hos x. din ansættelse som pædagogmedhjælper med en indtjening på mindst
371.800 kr. ville derfor have været 4,97 % lavere end indtjeningen hos x.
vi vurderer på denne baggrund, at du ikke har dokumenteret en lønnedgang og derfor har du
heller ikke dokumenteret et tab af erhvervsevne på mindst 15 %.
om reglerne
erstatning for tab af erhvervsevne kompenserer for, at arbejdsskaden har forringet
tilskadekomnes evne til at tjene penge ved arbejde. tilskadekomne har bevisbyrden for, at
evnen er forringet med mindst 15 pro-cent. hvis der ikke er en lønnedgang på 15 procent eller
derover, så har tilskadekomne ikke ret til erstatning for tab af erhvervsevne uanset omfanget af
arbejdsskadens følger.
når tilskadekomne har genoptaget arbejdet eller har fået nyt arbejde efter arbejdsskaden,
tager vi udgangspunkt i en sammenligning af lønnen før og efter arbejdsskaden.
bemærkninger til klagen
din advokat har under retssagen bl.a. gjort gældende, at der ikke er grundlag for at inddrage
dine indtægtsforhold forud for arbejdsskaden ved vurderingen af indtjeningsevnen på
skadestidspunktet. hun har henvist til, at de sygdomme du har haft forud for ansættelsen hos x
ikke ville medføre forringelse af din erhvervsevne i dette ansættelsesforhold.
vi er enige i disse synspunkter.
din advokat har herefter gjort gældende, at din indtjeningsevne, svarende til 2015, skulle
fastsættes til 437.972 kr., såfremt arbejdsskaden ikke var sket. herefter har advokaten anført,
at du i ansættelsen i vikarbureauet hartmanns i 2010 tjente svarende til 263.660 kr. i 2015-
niveau og at ansættelsen i region syddanmark i 2011 omregnet til 2015-niveau ville udgøre
218.928,04 kr.
din advokat har henvist til, at arbejdsskadestyrelsen beregnede din årsløn til 371.000 kr.
ved afgørelsen af 9. marts 2009.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 13
derfor finder din advokat, at det er dokumenteret, at du på grund af arbejdsskaden ikke kan
vende tilbage til tidligere faglært ansættelse som smed og at du har været nødsaget til at
påtage dig lavere lønnet ansættelsesforhold. hun finder, at der ikke er forudbestående eller
konkurrerende skadesårsager, der skal trække fra i fastsættelsen af erhvervsevnetabet, da du
på skadestidspunktet var fuldt arbejdsdygtig. endelig finder hun, at efterfølgende sygemelding
på grund af høreskade ikke har indflydelse på vurderingen af den afgørelse, der ligger til
pådømmelse, da dit erhvervsevnetab uanset høreskaden fortsat ville være nedsat som følge af
den oprindelige arbejdsskade.
vi er ikke enige i vurderingen af, hvad din lønudvikling måtte skønnes at have været hos x.
vi henviser til, at det er vores skønsmæssige vurdering, at du i 2012 ville have tjent mellem
340.738,69 kr. og 366.168,64 kr.
vi er heller ikke enige i din advokats opgørelse over din faktiske indtjeningsevne i 2012. vi
finder således, at den skønsmæssigt skal fastsættes til mindst 371.800 kr.
vi er enige i, at der ved vurderingen af, om der har været tale om et tab af erhvervsevne som
følge af arbejdsskaden kan ske en sammenligning med dine faktiske ansættelsesforhold forud
for at du pådrog dig en høreskade i 2013. da vi vurderer, at du ikke har dokumenteret, at din
indtjeningsevne blev forringet af arbejdsskaden frem til 2012, har vi ikke undersøgt, om din
erhvervsevne er påvirket selvstændigt af høreskaden.
vi henviser i øvrigt til ovenstående begrundelse.
oplysningerne i sagen
vi har afgjort sagen på grundlag af
-      de oplysninger, som forelå, da arbejdsskadestyrelsen traf afgørelse i sagen den 14. april
       2011
-      arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 14. april 2011. ved denne afgørelse fik du afslag på
       erstatning for tab af erhvervsevne
-      klagen til ankestyrelsen
-      arbejdsskadestyrelsens brev om genvurdering
-      vores afgørelse af 20. januar 2012, ophævet ved afgørelse af 15. marts 2013
-      vores afgørelse af 15. marts 2013, ophævet ved denne afgørelse
-      stævning med bilag 1-25 modtaget 28. oktober 2014
                                                        std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 14
-     replik af 3. februar 2015 med bilag 26 – 28 og efterfølgende frem sendte bilag 30-31
-      processkrift 1 med bilag 32-34
-      vores breve til din advokat og til x af 6. juli 2015
-      mail fra x af 7. juli 2017 og samtalenotat af samme dato
-      samtalenotat med co-industri af 8. juli 2015
-       mail fra din advokat af 23. juli 2015
-      uddrag af industriens overenskomster fra 2007-10: §§ 25 om fritvalgskonto, 34 om
       pension og 41 om sh-bidrag og fra 2012-14: §§ 25 om fritvalgskonto og sh-bidrag og 34
       om pension
afgørelsen er truffet af to beskikkede medlemmer og en repræsentant fra ankestyrelsen.
på vores hjemmeside kan du læse mere om, hvordan vi træffer afgørelser.
regler
vi har truffet afgørelse efter lov om arbejdsskadesikring.
det er lov nr. 422 af 10. juni 2003, som er bekendtgjort ved lovbekendtgørelse nr. 278 af 14.
marts 2013.
vi henviser til
-   § 17, stk. 1 og 2, om erstatning for tab af erhvervsevne.
 vi vedlægger uddrag af loven. "
 forklaringer
 sagsøgeren a har forklaret, at han er tillært smed. han har ingen egentlig
 uddannelse. han har lang erfaring og har taget kurser og svejsercertifikater,
 blandt andet i "pulverfyldt tråd", der anvendes ved svejsning på
 oliepumper på boreplatforme. han begyndte at arbejde i 1993. i 1999 blev
 han ansat i virksomheden ... a/s, der beskæftiger sig med ro-
                                                            std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 15
botteknologi. her stod han for det tekniske med hensyn til robotter. han var
ansat i virksomheden indtil 2003. i 2004 og 2005 var han ansat ved virk-
somheden… a/s i ålborg, der er en stor smedevirksomhed. han var ansat
som smed. i 2006 overgik hans ansættelse til ... a/s, men han arbejdede
stadig på … a/s. ... a/s blev omdannet til … i … i sidste halvdel af 2006.
han udførte her varierende smedeopgaver, og arbejdede med forskellige
rustfri opgaver, specielt opgaver med hensyn til svejsning. hans
ansættelse ophørte, fordi virksomheden gik konkurs i maj eller juni 2008.
han blev herefter ansat hos x a/s den 7. januar 2008, idet de manglede en
smed til specialopgaver. han forlangte at få 150 kr. i timen. det blev aftalt,
at han fik 145 kr. i timen, men at han efter 3 måneder skulle stige til 155
kr. i timen. der var andre i afdelingen som fik 155 kr. eller mere i timen.
der var derudover aftalt en mulig trappestigning af lønnen indtil 155 kr. i
timen efter 1 år, hvis han kunne klare jobbet, idet der var tale om specielle
opgaver.
han begyndte herefter at arbejde hos x. der var meget travlt, og han blev
pålagt overarbejde i januar 2008. der var udsigt til, at han fortsat skulle have
overarbejde. i den følgende periode fik han fri, fordi han skulle flytte. da
han kom tilbage på arbejde, begyndte det at klø på hans hænder. han tro-
ede, at det var handskerne, han ikke kunne tåle, og at det ville gå væk. da
han tog handskerne af, var hans hænder helt fyldte med blærer og blister.
det viste sig, at han havde toksisk eksem, der kom som følge af berøring
med olie, smøremidler og sæbevand. alt jern er coated med en oliebehand-
ling, som han ikke kan tåle. han kan således slet ikke tåle at røre ved olie og
jern. da han på et tidspunkt skulle fylde olie på en bil, kom generne tilbage.
bare han skal åbne kølerhjelmen på en bil, skal han have handsker på.
foreholdt bilag 19, der er et foto af hans hænder, har sagsøgeren forklaret, at
billedet er taget langt henne i forløbet. det havde været meget værre. det var
lægerne, der sagde, at han skulle tage billeder af sine hænder. efter at han
havde fået eksem, måtte han beskytte sine hænder med handsker. han var
sygemeldt i så lang tid, at han mistede retten til arbejdsløshedsdagpenge og
kom på kontanthjælp.
han blev herefter ansat ved …. han skulle blandt andet tømme containere.
det var et meget hårdt arbejde. han fik her 130 kr. i timen. senere blev
han ansat ved … og kom til …, hvor der var tale om træarbejde. han fik
her 120 kr. i timen. der var her lidt overarbejde på grund af nogle
deadlines.
på et tidspunkt kom han i kontakt med y i marts 2011. y er en
døgninstitution for fysisk og psykisk handicappede børn. han kom til at
arbejde på en afdeling med udadreagerende børn i alderen 13-17 år. han
blev fast vikar på 30 timer om ugen som støtteperson for 4 drenge. dog var
der en dreng ved navn b, som han blev særligt tilknyttet. b var meget
voldsom. han erstattede en uddannet pædagog, der
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 16
var sygemeldt på grund af, at b havde været voldelig over for hende. han
var kun ansat på 30 timer om ugen, men han arbejdede i mange flere timer.
der blev bevilliget et særligt program for b i et hus væk fra de andre. han
var den eneste, der kunne styre b, så han blev tilkaldt meget ofte. han
havde stor succes med b. det medførte imidlertid så meget arbejde, at han
i løbet af ét år havde 700 overarbejdstimer. han blev kaldt ind på arbejde
både om dagen, aftenen og om natten, og han var også på arbejde i julen.
han havde overhovedet ikke ferie i et helt år. det kostede ham forholdet til
hans kæreste.
i begyndelsen havde han ingen sygedage, men han fik det efterhånden dår-
ligt på grund af arbejdet med b, og han måtte melde sig syg. han kom dog
tilbage.
da b blev 18 år, lavede odense kommune et projekt for ham med en
særligt tilrettelagt uddannelse, og sagsøgeren blev ansat til at arbejde 28 ti-
mer med b. senere blev det til 30 timer om ugen. sideløbende havde han
vikartimer i y, idet han var god til at styre børnene. da han kom tilbage
til y, fik han igen stresssymptomer.
i august 2013 fik han en høreskade, fordi et barn på 7 år råbte ham lige ind i
øret. han fik herved nedsat hørelse på begge ører og tinitus. det medførte, at
han gik helt psykisk ned. han er aktuelt i behandling hos en psykiater.
sagsøgeren har ikke været i arbejde siden august 2013. han er for øjeblikket
i et ressourceforløb for at vurdere, hvad han kan klare, og han modtager kon-
tanthjælp. forløbet kan strække sig i op til 5 år. han får ca. 16.500 kr. i sy-
gedagpenge. han går meget til træning i et fitnesscenter. her er plastik- og
gummigreb og træningshandsker. han træner 2-3 gange om ugen. han bor
alene, idet han har det svært med social kontakt. han har en datter på 5½ år,
som han tager sig meget af.
vidnet c har forklaret, at han var leder af y, hvor sagsøgeren var ansat. det
er en institution for børn mellem 3 og 18 år, der særlig har psykiske
handicaps. vidnet er uddannet omsorgsassistent og senere socialpædagog.
han gik på efterløn i 2012.
han ansatte sagsøgeren som vikar. senere blev han ansat i faste vikariater.
institutionen ansatte kun personale på 30 timer om ugen, idet det så var mu-
ligt, at man kunne tage vikartimer derudover. budgettet på institutionen var
opdelt i permanente ansatte og løst ansatte.
sagsøgeren blev ofte indkaldt som vikar, idet det er vigtigt, at børnene har
kontakt til så få voksne som muligt. der var nogle drenge, der var meget ud-
adreagerende, som andre ansatte var bange for. drengene havde respekt for
sagsøgeren, og han blev derfor brugt meget. sagsøgeren var god til børnene.
han var stille og rolig, og børnene havde respekt for ham. børnene med psy-
                                                          std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 17
kiske handicaps er sværere at styre, når de bliver ældre. der var særligt en
dreng ved navn b, som andre ansatte var bange for. der var ansatte, der
måtte holde op med at arbejde på institutionen på grund af ham.
parternes anbringender
sagsøgeren har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet, hvoraf fremgår:
der er enighed om, at sagsøger er uddannet svejser og blev ansat som fag-
lært svejser/smed på x forud for arbejdsskaden.
der er endvidere enighed om, at sagsøgers erhvervsevnetab skal bedømmes
på baggrund af indtjeningsevne på skadetidspunktet med udgangspunkt i
sagsøgers indtjening som fastansat smed, og at der ikke er hjemmel til fra-
drag i erhvervsevnen for forudbestående lidelser.
det gøres herefter gældende, at sagsøger har pådraget sig et erhvervsevnetab
som følge af den anerkendte arbejdsskade. til støtte for dette hovedanbrin-
gende gøres det gældende:
at sagsøger på skadetidspunktet var fastansat med en årsløn som mini-
       mum udgjorde kr. 368.495,27 i 2008-niveau, idet sagsøgers lønsedler
       fra x (bilag 20) må lægges til grund for beregningen. på daværende
       tidspunkt havde sagsøger været på arbejdspladsen ca. 4 uger, da han
       bad om flexfri i forbindelse med flytning. han holdt derfor fri onsdag,
       torsdag og fredag i en uge og mandag, tirsdag, onsdag og torsdag i
       ugen efter for at flytte. der er udvalgt en lønseddel fra sagsøgers
       ansættelse på skadetidspunktet midt i ansættelsesperioden, og hvor
       der ikke er flexfri dage (bilag 20, s. 4). det bemærkes, at den
       ferieberettigede indkomst for disse uger udgør kr. 12.967,36. beløbet
       skal tillægges feriepenge 12,5 % samt den arbejdsgiverbetalte pension
       for perioden på kr. 1.092,37, i alt (kr. 15.680,65 x 47 uger : 2) kr.
       368.495,27.
at en årsløn på kr. 368.495,27 i 2008 med normal opregulering efter ar-
       bejdsskadestyrelsens vejledning svarer til kr. 437.972,00 i 2015,
at arbejdsskadestyrelsen ved afgørelse af 9. marts 2009 beregnede års-
       lønnen til kr. 371.000,00 i 2009 (svarende til opreguleret årsløn i 2015
       til kr. 425.709,00),
at sagsøger i de efterfølgende ansættelser som ufaglært vikar, ufaglært la-
       germedarbejder og ufaglært pædagogmedhjælper ikke på den lange
       bane ville kunne tjene det samme som en faglært smed, idet
       sagsøger ved sine efterfølgende ansættelser har påvist en væsentlig
       lavere indtjeningsevne. indtjeningsevne ved ansættelse i vikarbure-
       auet … i 2010 udgjorde kr. 122 i timen + feriepenge, ingen
                                                           std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 18
      søn- og helligdagsgodtgørelse eller arbejdsgiverbetalt pension, hvilket
      svarer til en årsløn i 2010 på kr. 238.677 (opreguleret til 2015-niveau
      kr. 263.550). ved ansættelse i region syddanmark i 2011 udgjorde
      månedslønnen kr. 16.566,31 + feriepenge, 1,5 % svarende til en årsløn
      på kr. 201.777 i 2011 (opreguleret til 2015-niveau kr. 218.928,04),
at sagsøger havde en mundtlig aftale med arbejdsgiveren x om, at han efter
      3 måneders ansættelse skulle stige til kr. 155,00 i timen med tillæg af
      feriepenge og pension, da sagsøger var ansat i en specialafdeling, hvor
      der alene var otte personer ansat. gennemsnitslønnen i den
      pågældende afdeling var kr. 165,00 i timen, netop fordi der var tale
      om en specialfunktion,
at sagsøger er uddannet svejser og blev ansat som faglært svejser/smed i
      virksomheden. det fremgår af bilag 31, at gennemsnitsaflønningen på
      x i 2009 var kr. 157,95 i timen. der har naturligvis været ansatte med
      en væsentlig lavere timeløn som ufaglærte, og det må derfor lægges
      til grund, at sagsøger kunne have ligget som minimum på
      gennemsnitsaflønningen og formentlig også højere, såfremt han
      kunne have fastholdt sin ansættelse i virksomheden. arbejdsgivers
      besvarelse til arbejdsskadestyrelsen kan ikke lægges til grund. den
      hænger ikke sammen med de faktuelle oplysninger, herunder vedrø-
      rende lønstigning i perioden, og må ses som et udtryk for, at virksom-
      heden kun havde haft sagsøger ansat i ganske kort tid, da han var nødt
      til at stoppe ansættelsesforholdet på grund af arbejdsskaden. arbejds-
      giver har da også tidligere påpeget, at man fandt det uretfærdigt, at
      skaden skulle henføres til arbejdspladsen, netop på grund af den korte
      ansættelse. arbejdsgivers besvarelse må derfor tages med et vist for-
      behold,
at sagsøgers indtjening i den lønperiode, som ankestyrelsen foretager
      sammenligning med, 1. juli 2011 til 30. juni 2012, er ekstraordinært
      høj på grund af mange overarbejdstimer. sagsøger arbejdede i perioder
      i døgndrift mange dage i træk, hvilket ikke kan lade sig gøre i læng-
      den,
at   sagsøgte ved sammenligning af indtjeningsevne er forpligtet til at se
      på en almindelig arbejdsindsats på det danske arbejdsmarked og ikke
      det ganske væsentlige overarbejde, som sagsøger præsterede præcis i
      den periode, som sagsøgte har lagt til grund for sammenligning med
      indtjening som faglært smed,
at sagsøgte i den pågældende periode havde 701 overarbejdstimer ud
      over den almindelige ansættelse på 30 timer som følger:
      i juli 2011: 50 ekstratimer
      i august 2011: 50 ekstratimer
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 19
      i september 2011: 79,5 ekstratimer
      i oktober 2011: 16,5 ekstratimer
      i november 2011: 31 ekstratimer
      i december 2011: 51,5 ekstratimer
      i januar 2012: 80 ekstratimer
      i februar 2012: 47 ekstratimer
      i marts 2012: 54 ekstratimer
      i april 2012: 67,5 ekstratimer
      i maj 2012: 52,5 ekstratimer
      i juni 2012: 121,5 ekstratimer
dertil kommer aflønning for aften- og natarbejde,
at det er muligt i en kort periode at brænde sit lys i begge ender som u-
      faglært pædagogmedhjælper og derved opnå en indtjening, der nærmer
      sig indtjeningen som faglært smed, men at dette ikke på sigt kan lade
      sig gøre, og at sammenligningsgrundlaget må være en ordinær arbejds-
      uge,
at efterfølgende sygemelding på baggrund af høreskade ikke har indfly-
      delse på vurderingen af den afgørelse, der ligger til pådømmelse, idet
      sagsøgers erhvervsevnetab uanset høreskaden fortsat ville være nedsat
      som følge af den oprindelige arbejdsskade,
at der dermed er et klart og sikkert grundlag for at tilsidesætte ankesty-
      relsens afgørelse af 10. september 2015.
sagsøgte har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokumentet, hvoraf fremgår
det gøres overordnet gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte
ankestyrelsens afgørelse af 10. september 2015 (bilag 44).
ankestyrelsen har ophævet den tidligere afgørelse (bilag 17), og det er
herefter alene afgørelsen af 10. september 2015 (bilag 44), der kan prøves
ved retten.
ved den afgørelse har ankestyrelsen med rette vurderet, at sagsøgeren ikke
er berettiget til erstatning for tab af erhvervsevne som følge af den aner-
kendte erhvervssygdom, toksisk eksem, da hans erhvervsevne ikke er nedsat
med mere end 15 %.
det påhviler sagsøgeren at godtgøre, at der er grundlag for at tilsidesætte
ankestyrelsens afgørelse. det tilkommer herunder sagsøgeren at godtgøre,
at hans erhvervsevnetab udgør mere end 15 %. denne bevisbyrde har sagsø-
geren ikke løftet.
det forhold, at sagsøgeren på nuværende tidspunkt reelt tjener mindre, er ik-
                                                        std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 20
ke i sig selv tilstrækkeligt til at dokumentere en nedsat indtjeningsevne.
ved fastsættelsen af erhvervsevnetabet skal der ske en sammenligning af,
hvad sagsøgeren kunne have tjent, hvis ikke han var blevet påført en ar-
bejdsskade, og hvad han kan tjene med arbejdsskaden. der er tale om en
skønsmæssig vurdering, hvor der tages hensyn til tilskadekomnes mulighe-
der for at skaffe sig indtægt ved et arbejde, som med rimelighed kan forlan-
ges af ham efter hans evner, uddannelse, alder og muligheder for erhvervs-
mæssig omskoling og optræning, jf. arbejdsskadesikringslovens § 17, stk. 2.
i tilfælde, hvor den tilskadekomne efter arbejdsskaden kommer tilbage i ar-
bejde, må der henses til, hvilken indtjening den tilskadekomne har med ar-
bejdsskadens følger.
ankestyrelsen har med rette lagt vægt på sagsøgerens indtjeningsevne forud
for arbejdsskaden, sagsøgerens indtjeningsevne efter arbejdsskaden - herun-
der de konkrete skånebehov, som arbejdsskaden har medført for sagsøgeren.
som følge af at der i 2013 skete ændringer i sagsøgerens erhvervsmæssige
forhold, har ankestyrelsen ligeledes med rette ved vurderingen af sagsøge-
rens skønsmæssige indtjeningsevne efter arbejdsskaden lagt vægt på, hvad
sagsøgeren faktiske tjente som pædagogmedhjælper i 2011/12.
det er ikke bestridt af sagsøgeren, at sagsøgeren i 2013 blev påført en skade,
som påvirkede hans daværende indtjeningsevne, samt at sagsøgerens indtje-
ning i 2013 og årene herefter dermed ikke er retvisende for sagsøgerens ind-
tjeningsevne med arbejdsskadens følger.
ad indtjeningsevnen uden arbejdsskaden:
sagsøgerens indtjening ved ansættelse som smed ved x giver et ret-
visende billede af hans indtjeningsevne på skadestidspunktet.
der er mellem parterne enighed om, at arbejdet som smed ikke ville være
blevet påvirket af sagsøgerens forudbestående lidelse i form af følger af en
alvorlig stafylokokinfektion.
som nærmere begrundet på side 9-10 i afgørelsen (bilag 44) udgjorde sagsø-
gerens indtjeningsevne i 2012 mellem kr. 346.414,56 til kr. 366.168,64, så-
fremt han ikke havde pådraget sig toksisk eksem.
det bestrides som udokumenteret, at der er grundlag for at fastsætte sagsø-
gerens indtjeningsevne højere end fastsat af ankestyrelsen. navnlig bestri-
des det, at sagsøgerens løn skulle være steget til kr. 155,- i timen efter 3 må-
neder.
ad indtjeningsevnen med arbejdsskaden:
ankestyrelsen har med rette vurderet, at sagsøgeren med arbejdsskaden hav-
                                                            std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 21
de en indtjeningsevne på mindst kr. 371.800,- i 2012, som nærmere begrun-
det på side 11-12 i afgørelsen (bilag 44).
sagsøgerens eksem har kun medført et meget begrænset skånebehov, og
sagsøgeren vil kunne passe ethvert andet arbejde, hvor han ikke kommer i
kontakt med olie og smøre- og kølemidler.
der er mellem parterne enighed om, at månedslønnen formelt udgjorde kr.
16.566,31. der er dog ikke enighed om, hvorvidt ekstratimer, ekstra vagter
og tillæg for weekend- og nattearbejde, som sagsøgeren fik betaling for, skal
medregnes ved vurderingen af indtjeningsevnen.
det er ankestyrelsens standpunkt, at disse tillæg skal inddrages ved vurde-
ringen af sagsøgerens indtjeningsevne, idet sagsøgerens faktiske indtjening
er mere retvisende for sagsøgerens indtjeningsevne, end sagsøgerens formel-
le månedsløn.
det bestrides, at ankestyrelsen ved vurderingen af indtjeningsevnen har fo-
retaget en opregulering i forhold til timeantallet, som anført af sagsøgeren.
ankestyrelsen har blot ved vurderingen af indtjeningsevnen lagt vægt på den
faktiske indtjening.
ankestyrelsen har endvidere ikke ved vurderingen af sagsøgerens indtje-
ningsevne indregnet feriegodtgørelse, men blot anført, at der skal beregnes
et yderligere beløb til feriehonorering. i den sammenhæng skal det tilføjes,
at det forhold, at sagsøgeren ikke har afholdt ferie i perioden fra den 1. juli
2011 til den 30. juni 2012, ikke er ensbetydende med, at han ikke er beretti-
get til feriepenge oven i den indtjening, han i øvrigt har haft i perioden.
indtjeningsevnen uden arbejdsskaden smh. med indtjeningsevnen med ar-
bejdsskaden:
på den baggrund, og som nærmere begrundet i afgørelsen side 12-13, har
ankestyrelsen vurderet, at sagsøgerens indtjeningsevne i 2012 ikke var ned-
sat i forhold til indtjeningsevnen uden arbejdsskaden.
selv hvis sagsøgerens udokumenterede oplysninger om den aftalte lønstig-
ning lægges til grund, er der ikke grundlag for, at sagsøgerens indtjeningsev-
ne efter arbejdsskaden var nedsat med 15 % eller mere. sagsøgeren har he-
refter ikke dokumenteret, at han ved arbejdsskaden er påført et erhvervsev-
netab på mere end 15 %.
ad hjemvisningspåstanden
såfremt retten måtte finde, at sagsøgerens erhvervsevnetab udgør mere end
15 %, bør sagen hjemvises med henblik på udmåling af erstatning for tab af
erhvervsevne, herunder stillingtagen til fra hvilket tidspunkt, der skal tilken-
des erstatning for tab af erhvervsevne.
                                                            std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 22
rettens begrundelse og afgørelse
ankestyrelsen har anerkendt sagsøgerens lidelse, toksisk håndeksem, som
en erhvervssygdom, og ankestyrelsen har i afgørelse af 10. september 2015
vurderet, at sagsøgeren ikke har ret til erstatning for tab af erhvervsevne,
idet ankestyrelsen har vurderet, at sagsøgeren ikke har dokumenteret et tab
af erhvervsevne svarende til 15% eller mere.
ankestyrelsen har vurderet, at sagsøgeren, såfremt han var forblevet ansat
hos x a/s, ville have haft en skønnet årsindkomst på 340.738,69 kr. i 2008,
svarende til 366.168,64 kr. i 2012. ankestyrelsen har herved taget
udgangspunkt i en timeløn på 145 kr.
ankestyrelsen har endvidere vurderet, at sagsøgerens indtægt som pædagog-
medhjælper i 2012 skønsmæssigt var mindst 371.800 kr. ankestyrelsen har
herved taget udgangspunkt i sagsøgerens lønsedler for perioden 1. juli 2011
til 30. juni 2012, hvoraf fremgår, at sagsøgerens lønindkomst var 329.029,38
kr., hvortil kommer feriegodtgørelse 12,5% og 13% i pension.
efter sagens oplysninger lægges det til grund, at sagsøgeren i ovennævnte
periode havde 700 overarbejdstimer, og at han ikke afholdt ferie.
retten lægger efter sagsøgerens forklaring til grund, at han efter 3 måneders
ansættelse hos x a/s ville have fået en lønstigning til 155 kr. i ti- men,
hvortil kommer feriegodtgørelse og pension. retten har herved henvist til
oplysningerne fra co-industri og til det oplyste om en gennemsnitsløn fra x
på 157,95 kr. i 2009. herved ville sagsøgeren have opnået en årsindkomst
på 345.847,68 kr. i 2008, svarende til 391.245,34 kr. i 2012.
for så vidt angår sagsøgerens indkomst efter arbejdsskaden, finder retten ik-
ke, at der kan tages udgangspunkt i sagsøgerens indkomst i perioden 1. juli
2011 til 30. juni 2012, idet sagsøgeren i denne periode havde et stort antal
overarbejdstimer, og han holdt ikke ferie.
retten finder, at der skal tages udgangspunkt i en aftalt grundløn på
16.875,52 kr. for en 30-timers uge, med tillæg af ferie, pension og atp, der
omregnet til fuldtidsbeskæftigelse udgør en årlig indkomst på 289.123,58 kr.
retten finder ikke, at der ved beregningen af sagsøgerens erhvervsevnetab
skal tages hensyn til eventuelt overarbejde.
efter det således anførte er der sikkert grundlag for at tilsidesætte ankesty-
relsens skøn, og retten finder, at der ud fra en indkomst på 391.245 kr. før
erhvervsskaden og 289,123 kr. efter skaden, skal fastsættes et erhvervsevne-
tab på 26%.
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52
                                                                                side 23
sagsomkostninger
parterne er enige om, at sagens værdi ud fra et erhvervsevnetab på 50%
og forudsat en årsløn på ca. 400.000 kr., udgør ca. 2.850.000 kr.
da sagsøgeren har fået medhold i, at han lidt et erhvervsevnetab på 26% ud-
gør sagsværdien for den vundne del af sagen ca. 1.480.000 kr.
da det har været nødvendigt for sagsøgeren at anlægge sag mod sagsøgte for
at få godkendt et erhvervsevnetab på 15% og derover, skal sagsøgte betale
sagsomkostninger til sagsøgeren da sagsøgeren har fri proces, skal beløbet
betales til statskassen.
sagsøgte skal betale 129.183,48 kr. i sagsomkostninger, der er fastsat under
hensyn til sagens karakter, omfang og udfald og udgør retsafgift på 4.000 kr,
183,48 kr. til vidnegodtgørelse og transport og 125.000 kr. inklusiv moms til
advokatbistand.
                              thi kendes for ret:
sagsøgte, ankestyrelsen, tilpligtes at anerkende, at sagsøgeren, a, har
pådraget sig et erhvervsevnetab på 26% som følge af den anerkendte
erhvervssygdom toksisk eksem.
inden 14 dage skal sagsøgte betale 129.183,48 kr. i sagsomkostninger til
statskassen.
ingrid therkelsen
dommer
                                                         std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d52


source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
s002900f - kj
                                       udskrift
                                            af
                        sø- og handelsrettens dombog
                                      _________
den 29. oktober 2001 blev af retten i sagen
s-29-00
easy line a/s
(advokat steen klein)
  mod
hh-ferries a/s
(advokat peter ringsted)
afsagt sålydende
                                         dom:
sagsøger, easy line a/s, har drevet færgefart mellem gedser og rostock og havde i
denne forbindelse chartret m/f ”gitte iii” af dens ejer, k/s storebælt af 1998.
sejladsen med ”gitte iii” blev indstillet, og lejemålet ophørte pr. 1. oktober 1999;
herefter blev færgen oplagt i rostock havn.
sagsøgte, hh-ferries a/s, driver færgefart mellem helsingør og helsingborg og
chartrede i denne forbindelse to gange, i januar og i februar 2000, ”gitte iii” af k/s
storebælt af 1998 til at befare denne rute.
denne sag er opstået efter uenighed om berettigelse/omfang af krav rejst af easy line
mod hh-ferries for klargøring og andre ydelser i tilslutning til sidstnævnte lejemål.
sagsøgerens påstand:
sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale kr. 360.399,04 med tillæg af rente 2% pr.
påbegyndt måned af kr. 210.713,26 fra den 20. marts 2000 og af kr. 149.685,78 fra
den 20. maj 2000.
sagsøgtes påstand:
frifindelse – subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb samt særskilt
frifindelse for den nedlagte rentepåstand.
de nærmere omstændigheder:
den forudgående lejeaftale mellem k/s storebælt af 1998 og easy line
                                           - 2 -
aftalen blev indgået mellem k/s storebælt af 1998 (herefter k/s storebælt) og easy
line ved bareboat charter dateret 7. februar 1999 gennem ”shipbroker” kongstad
shipping v/jörgen kongstad, malmø. charterperioden var aftalt til 5 år, kommissio-
nen til kongstad shipping 2%.
som særlige vilkår/oplysninger var bl.a. tilføjet:
             ”…
             36. notwithstanding the other stipulations and clauses in this bareboat-
             charter, it is mutually agreed between the owners and the charterers, that
             the charterers have the option of cancelling this bareboat-charter for
             termination 30th september 1999, by giving at least two months prior
             notice of such cancellation to the owners. if the charterers exercise this
             option, vessel may be delivered to the owners in a safe port nominated by
             the owners, within a range of up to six hours steaming from gedser.
             37. the vessel is inspected and approved on 28th january 1999 by the
             charterers, with following remarks:
              1. reservation for one leaking thruster.
             …”
aftalen var underskrevet af advokat jørgen søtofte for k/s storebælt og af direktør
tom bringsværd for easy line.
ved brev af 1. september 1999 opsagde kongstad shipping v/jörgen kongstad
(herefter jörgen kongstad) aftalen med 30 dages varsel.
den første charteraftale mellem k/s storebælt og hh-ferries
aftalen blev indgået, idet en af hh-ferries – tilsvarende – færger skulle i dok. ”gitte
iii” skulle så fungere som nødskib.
aftalen blev formidlet af jörgen kongstad ved bareboat charter dateret den 10. janu-
ar 2000. prisen for en periode på 16 dage (15. – 30. januar) var 300.000 dkr., og
kommissionen var 2 %. pkt. 2 i aftalens standardvilkår er sålydende:
             ”…
             2. delivery (not applicable to newbuildings vessels)
             the vessel shall be delivered and taken over by the charterers at the port
             or place indicated in box 13, in such ready berth as the charterers may
             direct. the owners shall before and at the time of delivery exercise due
             diligence to make the vessel seaworthy and in every respect ready in
             hull, machinery and equipment for service under this charter. the vessel
             shall be properly documented at time of delivery.
             the delivery to the charterers of the vessel and the taking over of the
             vessel by the charterers shall constitute a full performance by the
             owners of all the owners’ obligations under clause 2, and thereafter the
             charterers shall not be entitled to make or assert any claim against the
             owners on account of any conditions, representations or warranties
             expressed or implied with respect to the vessel.
             …”
og af pkt. 13(e) fremgår:
                                           - 3 -
              “…
              (e) the charterers to remain responsible for and to effect repairs and
              settlement of costs and expenses incurred thereby in respect of all other
              repairs not covered by the insurances and/or not exceeding any possible
              franchise(s) or deductibles provided for in the insurances.
              …”
aftalen var underskrevet af advokat jørgen søtofte og for hh-ferries af direktør
lars meijer.
efter lejeaftalens ophør opstod uoverensstemmelse mellem easy line og hh-ferries
om omfang og nødvendighed af bistand, som easy line angiveligt skulle have ydet til
skibets klargøring i rostock og sejlads til helsingør. problemerne søgtes afklaret på
et møde den 3. februar, hvorefter fulgte en omfattende korrespondance, uden at det
førte til en løsning.
herefter fulgte easy lines faktura af 16. februar 2000 (bilag 1) med følgende indhold:
              ”betalingsbeting..: lb.mdr. + 20 dage betaling inden 20.03.00
              betegnelse                    a-pris      antal              beløb
                                            m/f gitte 3, barecon 89’ c/p,
                                             dateret den 10. januar 2000
              klargøring af skib
              elektriker ejvind hansen          189,0         46,0         8.694,00
              elektriker peter andersen         189,0         48,0         9.072,00
              maskinchef gunnar skovhaug        284,0         78,0        22.152,00
              maskinchef frede jensen           284,0         72,0        20.148,00
              maskinmand rene brendel           128,0         26,0         3.328,00
              kaptajn h m rasmussen             310,0         17,0         5.270,00
              forhaling af skib
              elektriker peter andersen         189,0         24,0         4.536,00
              maskinchef gunnar skovhaug        284,0         72,0        20.448,00
              kaptajn h m rasmusssen            310,0         20,0         6.200,00
              forsejling helsingborg/rostock
              kaptajn h m rasmussen             310,0         30,0         9.300,00
              maskinchef gunnar skovhaug 284,0                30,0         8.520,00
              elektriker peter andersen         189,0         30,0         5.670,00
              tilbage til vinteroplæg
              maskinchef gunnar skouhaug        284,0       100,0         28.400,00
              olie
              mdo 20 cbm                      1.710,0         20,0        34.200,00
              280 1 gearoil                      12,2       280,0          3.430,00
              30 1 hydr. oil                     10,2         30,0           307,50
              lob. oil                            6,6       300,0          1.950,00
                                             - 4 -
               overført:                                                   191.925,50
               forsikringer
               forsikringer                   18.787,            1,0         18.787,76
               efter forfald beregnes 2% i rente pr påbegyndt måned
               netto-beløb                                         total-beløb
               210.713,26                                    dkk            210713,26”
til uddybning af posten ”tilbage til vinteroplæg” havde jörgen kongstad forinden
sendt en håndskrevet redegørelse af 3. februar 2000 fra skibsfører gunnar höi, easy
line, til driftschefen hos hh-ferries (bilag 7), hvori der henvises til mødet samme
dag. i redegørelsen var anført:
               ” arbejder, der skal tjekkes og udføres i forb. m. vinteroplægning.
           1.  akkumulatorer efterfyldes med vand og oplades.
           2.  alle rør tømmes for fersk vand og blæses ud.
           3.  alle rør tømmes for saltvand.
           4.  gennemgang af alle containers for lækage.
           5.  dieselmotorer frostsikres med frostvæske.
           6.  olie og vand i bundkare renses op.
           7.  diverse sikringer fjernes i forb. m. landtilslutning.
           8.  gennemgang af varmelegemer i generatorer, frekvensomformere og el.
               motorer.
           9. samtlige navigationsinstrumenter og cleanpower afbrydes.
           10. varmestyring til hele skibet omlægges.
           11. etablering af varmluftcirkulering.
           12. døre, lemme til rum åbnes og bindes fast.
           13. etablering af landstrøm.
           14. frostvæske i toiletter.
           15. skraldespande tømmes
           16. alle kabyshjælpemidler rikkes af.
          ’16. ferskvand fra opvaskemaskine tømmes og filtre tømmes for vand.
           17. opklaring overalt.
           18. der etableres lys udenbords efter havnens anvisning.”
den anden charteraftale
på grund af et uheld med en af hh-ferries egne færger opstod påny behov for et
ekstra skib, og ”gitte iii” blev derfor igen chartret for en periode af 16 dage (27.
februar-14. marts 2000) ved bareboat charter dateret 26. februar 2000. vilkårene var
som første gang, men derudover var anført under punkt 30 – defects:
            ”…one of the vessel’s four thrusters is defective and it is agreed, that this
            thruster has to be repaired by the charterers at their cost and time, before
            vessel is put into operation.…”
herefter opstod der en strid mellem k/s storebælt og hh-ferries, om ”gitte iii” var
kontraktmæssigt tilbageleveret til ejeren ved den aftalte periodes udløb. det skyldtes
bl.a. uenighed, dels om aftalens pkt. 30 var blevet opfyldt, dels om færgen ved
lejemålets begyndelse havde været funktionsdygtig pga. problemer med en rampe,
                                          - 5 -
som hh-ferries havde måttet udbedre. dette har bevirket, at k/s storebælt fortsat
betragter lejemålet som løbende. hh-ferries har oplyst, at k/s storebælt senest har
opgjort det deraf følgende samlede krav til omkring kr. 7 mio.
endvidere sendte easy line følgende faktura dateret den 30. april 2000 (bilag 2):
             ”betalingsbeting..: lb.mdr. + 20 dage betaling inden 20.05.00
             betegnelse                    a-pris       antal       %       beløb
             m/f gitte udlån
             forhaling af skib
             maskinchef gunnar skovhaug 284,0               96,0           27.264,00
             elektriker peder andersen        228,0         50,0           11.400,00
             transport peder andersen 1.787,6                 1,0           1.787,68
             tilbage til vinteroplæg
             maskinchef gunnar skovhaug 284,0               48,0           13.632,00
             elektriker peder andersen        228,0         50,0           11.400,00
             transport peder andersen         777,9           1,0             777,96
             havneudgifter rostock         1.495,4            1,0           1.495,42
             olie
             mdo 20 cbm                    1.710,0          16,0           27.360,00
             gearolie                          12,2       250,0             3.062,50
             hydr. olie                        10,2       170,0             1.742,50
             lub olie                            6,5      300,0             1.950,00
             forsikringer
             bureau veritas               27.768,             1,0          27.768,04
             sev dahl                     20.045,             1,0          20.045,68
             efter forfald beregnes 2% i rente pr påbegyndt måned
             netto-beløb                                        total-beløb
             149.685,78                                 dkk              149.685,78”
hh-ferries har rejst modkrav over for easy line som en følge af udgifter, som hh-
ferries har måttet afholde for at kunne gøre brug af skibet. kravet er opgjort til i alt
207.183,37 dkr. og vedrører ledelys, prøvebelastning af livbåde, kranvogns
assistance i forbindelse med thrusterreparation, reparation af thruster, midlertidig
installation af hh-ferries reserve thruster og kranbil i forbindelse hermed, reparation
af rampe, reparation af branddør, indbygning af afbryder, reparation af radar og gyro
og reparation af ankerspil.
i duplikken har hh-ferries bl.a. anført:
             ”…
             som tidligere anført har de krav, der er rejst i henhold til sagens bilag 1
             og 2 deres udspring i certepartierne (bilag 3 og 4). derfor er sagsøger
             afskåret fra i nærværende tvist at handle udenom den kontraktmæssige
             baserede partsrelation mellem sagsøgte som lejer og k/s storebælt af
                                             - 6 -
              1998 som udlejer. dette indebærer, at der for sagsøgeren består et
              ”nødvendigt procesfællesskab” mellem denne og k/s storebælt af 1998 i
              det omfang de rejste krav med føje skal kunne gøres gældende imod
              sagsøgte.
              …"
i processkrift 1 har easy line i denne forbindelse anført:
              ”…
              i betragtning af at de af sagsøger præsterede ydelser er rekvireret af
              sagsøgte i forbindelse med klargøring og bemanding samt dertil knyttede
              ydelser i tilslutning til sagsøgtes chartring af ”m/f gitte 3” i henhold til
              bareboat charteraftale mellem sagsøgte og k/s storebælt af 1998, i
              hvilke aftaler sagsøger ikke er part, har sagsøger fremdeles vanskeligt
              ved at indse, på hvilket grundlag det af sagsøgte angivne ”nødvendige
              procesfællesskab” mellem sagsøgte og k/s storebælt af 1998 skulle
              bestå, og i det omfang sagsøgte måtte fastholde sit anbringende i så
              henseende, opfordres sagsøgte til at medinddrage k/s storebælt af 1998
              i nærværende sag ved adcitation eller procestilvarsling efter sagsøgtes
              eget valg, idet sagsøgtes mellemværende med k/s storebælt af 1998 ses
              at være sagsøger uvedkommende.”
under domsforhandlingen har hh-ferries fastholdt kravet om modregning, men
delvist anerkendt kravene i de to fakturaer fra easy line som følger:
faktura af 16. februar 2000:
”forsejling”, ”olie” og ”forsikringer” anerkendes med de anførte beløb, i alt kr.
82.164,76.
faktura af 30. april 2000:
”olie” og ”sev dahl” anerkendes med de anførte beløb, i alt kr. 54.160,68.
forklaringer:
tom bringsværd har bl.a. forklaret, at han er direktør for easy line. da man dér så
virkningerne af det toldfri salgs ophør, blev det besluttet at opsige lejeaftalen med
k/s storebælt og indstille ruten til rostock.
skibet blev liggende i rostock havn, hvor det blev sikret for vinteren. da easy line
muligvis ønskede at gøre brug af skibet senere, blev der indgået aftale med k/s
storebælt om, at easy line skulle betale omkostningerne herved mod at have førsteret
til at chartre eller købe skibet.
easy line gjorde ikke brug af denne ret. det skyldtes bl.a., at henrik johansens navn
var knyttet til skibet, og det gav en del negativ presse..
vidnet havde møde med lars meijer, mik stoustrup og damgaard fra hh-ferries
den 10. januar 2000 om det første certeparti. han fortalte, at han var i forhandling
med k/s’et om overtagelse af ”gitte iii”, som han sandsynligvis ville have
overtaget, når skibet skulle leveres tilbage. vidnet gav på den måde udseende af at
                                          - 7 -
være den fremtidige ejer af ”gitte iii”, men mener ikke, at lars meijer kan have
været i tvivl om de faktiske ejerforhold.
lars meijer var ligeledes klar over, at skibet lå i vinteroplæg. han ringede til vidnet
og beklagede sig over det, og de blev enige om, at easy line skulle være behjælpelig
med at sætte skibet i drift. det blev også aftalt, at nogle af easy lines ansatte skulle
sejle med fra rostock.
gunnar höi, easy line, studsede lidt over de ansattes timeforbrug ved klargøringen af
”gitte iii”. men da han fik acceptable forklaringer herpå fra maskinchefen og
elektrikeren, blev regningen sendt på baggrund af opgørelsen.
posten ”forhaling” vedrører forhaling i rostock. skibet skal lægges forskellige steder
i havnen, hvor man kan få ramperne ned. en del af posten vedrører også sejlads til
helsingborg.
aftalen om det andet certeparti blev indgået, fordi hh-ferries havde haft en kollision
med en af deres færger og derfor havde brug for ”gitte iii” igen. vidnet blev
kontaktet herom af lars meijer telefonisk. vidnet sagde til ham, at han ikke kunne
sige noget om standen. thrusteren skulle repareres, og efter certepartiet skulle skibet
igen vintersikres, og det skulle hh-ferries betale.
hvis der tidligere havde været usikkerhed om ejerforholdet til ”gitte iii”, kunne lars
meijer i hvert fald ikke efter denne telefonsamtale være i tvivl, for vidnet fortalte
ham, at han ikke ville have skibet med en ødelagt thruster. ingen vidste, hvad der var
galt med thrusteren, men det det forhold, at der kommer vand i olien, er et gængs
problem. reparationen kunne koste op til en million.
bestemmelsen i certepartiets pkt. 30 blev indsat på lars meijers foranledning. vidnet
har ikke hørt, at der kom indsigelser vedrørende den anden faktura.
man kan ikke se af certepartierne, at gitte iii var vinteroplagt, men hh-ferries
havde folk til stede i rostock, som kunne have gjort indsigelser.
lars meijer har bl.a. forklaret, at han er direktør for hh-ferries, som sejler mellem
helsingør og helsingborg.
den 5. januar 2000 mødtes vidnet, torkild damgaard og mik stoustrup med tom
bringsværd. vidnet mente, at det var vigtigt, at der var flere repræsentanter for hh-
ferries, så der ikke kunne opstå misforståelser om det aftalte. de enedes om
lejemål/pris samt, at de skulle have en vis hjælp fra easy line til at få skibet gjort klar.
under mødet sagde tom bringsværd, at skibet lå ”stand by”, hvilket efter vidnets
opfattelse betød, at de kunne sejle i løbet af få timer. det blev ikke oplyst, at skibet
var lagt op for vinteren.
endvidere fortalte tom bringsværd enten på mødet den 5. eller 10. januar, at han
ville være ejer af skibet ved udløbet af lejeperioden. det opfattede vidnet, som at
aftalen skulle indgåes med tom bringsværd.
vidnet fik nogle oplysninger om timetakster for det personale, som skulle med på
turen bl.a. en elektriker og en maskinchef. han vidste derfor, at de skulle betale
noget ud over certepartiet.
                                            - 8 -
vidnet var også klar over, at skibet efter at have sejlet mellem gedser og rostock
havde ligget stille i 4-5 måneder. han har ikke teknisk indsigt, men vidste godt, at
der skulle foretages noget, inden det kunne sættes i drift igen.
da vidnet modtog certepartiet, bemærkede han, at det heri var anført, at k/s
storebælt var ejer, og at kongstad skulle have 2%. vidnet regnede med, at k/s
storebælt var det selskab, som tom bringsværd stod bag. han kontaktede derfor
tom bringsværd, da han ville være sikker på, at honoraret til kongstad ville blive
betalt af ejeren. ved den lejlighed fik vidnet oplyst, at tom bringsværd havde
overtaget alle anparterne i k/s’et. senere blev certepartiet dog underskrevet af
advokat søtofte.
det blev overvejet, om de skulle vælge at reparere thrusteren for omkring 40.000 kr.
eller at få en aftale med easy line om udgifterne ved at skifte den. vidnet drøftede
spørgsmålet med tom bringsværd, som kun ønskede reparation.
thrusteren blev derfor repareret, men da den gik i stykker igen, satte de en af hh-
ferries egne thrustere i. inden de leverede færgen tilbage, blev den oprindelige
thruster sat tilbage i ”gitte iii”.
først da hh-ferries fik regningen, stod omfanget af klargøringsarbejdet klart. senere
fik de efter anmodning en håndskreven specifikation af noget af arbejdet. vidnet
betvivler ikke, at arbejdet er udført, men bestrider at skulle betale herfor.
mik stoustrup har forklaret, at han er driftschef i hh-ferries og oprindeligt
uddannet som maskinarbejder og senere ingeniør.
vidnet deltog i et møde på imperial hotel i københavn med tom bringsværd,
torkild damgaard og lars meijer, da hh-ferries ønskede at chartre ”gitte iii”.
under mødet fik de oplyst, at skibet lå ”stand by” for easy lines egen trafik. efter
beskrivelsen troede vidnet, at man blot kunne ”dreje nøglen” og sætte skibet i drift.
det blev oplyst, at tom bringsværd og easy line var ved at overtage skibet, og at
betalingen for charteraftalen ville hjælpe med til gennemførelsen af handlen.
herefter var der et møde i gedser, hvor nogle praktiske detaljer blev drøftet. det blev
f.eks. drøftet, at der skulle monteres nogle flaps på skibet, så det passede til øverste
rampe i deres færgeleje. men vinteroplægget blev ikke nævnt. hh-ferries
besigtigede ikke skibet inden charteraftalen. easy line og hh-ferries søgte som to
mindre rederier at stå sammen mod scanlines og havde bl.a. også billetsamarbejde.
de blev enige med driftschefen gunnar höi om, at en navigatør og maskinchef fra
easy line skulle sejle med til helsingborg. gunnar höi nævnte heller ikke, at skibet
var i vinteroplæg. hh-ferries skulle også sende nogle folk til rostock, som kunne
sejle skibet. vidnet var ikke selv med ved overleveringen.
thrusteren lækkede, så der var vand i olien. det er tegn på, at den er ved at være
udtjent. det vidste easy lines folk også.
skibet blev taget i drift på ruten. på et tidspunkt blev vidnet ringet op og fik at vide,
at der var alvorlige problemer med thrusteren. vidnet ringede til gunnar höi. de
drøftede, om thrusteren skulle tages ud og overhales. i givet fald skulle udgifterne
                                           - 9 -
hertil fordeles. ellers kunne der blot foretages en mindre reparation af leje og
akselkoblinger, som var i stykker. gunnar höi meldte tilbage, at man blot ønskede
den mindre reparation.
der var også nogle problemer med ramperne, da akslen i hovedhængslet faldt ud.
ved tilbagesejlingen var der også folk fra easy line med.
hh-ferries syntes, at regningen fra easy line var meget stor. kongstad kunne heller
ikke redegøre for tallene. derfor fik de en specifikation.
da en af hh-ferries færger ramte ydermolen i helsingborg, fik de igen brug for at
chartre gitte iii, og lars meijer ringede derfor og talte med tom bringsværd.
i den anden charterperiode bad de om at se charterbøgerne for skibet og opdagede
derved, at problemet med vand i thrusteren havde været kendt af easy lines folk. der
var også et overleveringscheck, hvor det havde været fremme, at hovedhængslet til
rampen var løst. de defekter, som skibet havde, var easy line altså bekendt med.
procedure
easy lines anbringender
hh-ferries er forpligtet til at betale de to fakturaer, som vedrører de to charteraftaler.
efter forklaringerne var taksterne for easy lines arbejde i forbindelse med klargøring
af skibet allerede aftalt på forhånd, og hh-ferries var derfor klar over, at der skulle
betales et beløb ud over det angivne i certepartiet. aftalerne om klargøring mv. er
indgået mellem easy line og hh-ferries i tilslutning til – men ikke direkte i henhold
til – charteraftalerne. aftalerne er indgået mellem forskellige juridiske enheder. men
ydelserne er rekvireret af hh-ferries repræsentanter, og aftalerne er bindende i
enhver henseende.
easy line har præsteret det antal timer, som fremgår af fakturaerne. posten ”forhaling
af skib” vedrører også forsejling af skibet til helsingborg.
lars meijer fra hh-ferries vidste, at skibet havde ligget stille i 3-4 mdr. som
fagmand måtte han være klar over, at skibet lå i vinteroplæg, og at der skulle
foretages en del arbejder.
på grund af specifikationen af arbejderne, som var vedlagt skrivelsen af 4. februar
2000, var hh-ferries ved den anden charteraftale helt sikkert klar over, at skibet var
i vinteroplæg, og at hh-ferries skulle betale for klargøring.
hh-ferries modkrav støtter sig på charteraftalerne, som easy line ikke er part i. det
forhold, at forhandlingerne blev ført af tom bringsværd, og at der på et tidspunkt
foregik forhandlinger om, at et selskab, som tom bringsværd var direktør for, skulle
købe anparterne i k/s storebælt, kan ikke føre til fravigelse af kravet om
gensidighed for at kunne modregne. da det fremgår af charteraftalerne, at k/s
storebælt var ejer af ”gitte iii”, og da disse aftaler blev underskrevet af advokat
søtofte, vidste eller burde hh-ferries have vidst, at k/s storebælt var ejer af skibet.
de af hh-ferries fremhævede protokoller, som var ombord på skibet, viste også
                                          - 10 -
ejerforholdet. ligeledes fremgår ejerforholdet af skibsregisteret, og hh-ferries kan
ikke komme med indsigelser om manglende kendskab til sådanne oplysninger.
easy line har opfordret hh-ferries til at medinddrage k/s storebælt, hvilket man har
undladt at gøre, hvad der processuelt må komme hh-ferries til skade.
der er ikke grundlag for at statuere ansvarsgennembrud til easy line; dette kræver, at
der foreligger retsstridigt forhold, hvilket ikke er tilfældet i denne sag.
til støtte for rentepåstanden gøres det gældende, at forrentning med 2% pr.
påbegyndt måned er i overensstemmelse med parternes sædvanlige
forretningsforhold og i øvrigt i overensstemmelse med gældende branchekutymer,
som er parterne bekendt. subsidiært kræves forretning med procesrente fra sagens
anlæg.
hh-ferries anbringender
easy line har ikke noget retsgrundlag for at kræve hh-ferries betaling i henhold til
de to fakturaer, idet de rejste krav udspringer af certepartier, som easy line ikke er
part i.
hvis retten finder, at easy line kan rejse krav mod hh-ferries, gøres det gældende, at
hh-ferries har modkrav, som overstiger easy lines krav imod hh-ferries.
på denne baggrund kan hh-ferries i faktura af 16. februar 2000 anerkende posterne
”forsejling”, ”olie” og ”forsikringer” med kr. 82.164,76 og i faktura af 30. april 2000
anerkende posterne ”olie” og ”sev dahl” med kr. 54.160,68.
på grund af tom bringsværds oplysninger om at være ved at overtage skibet er det
klart, at hh-ferries kunne få den opfattelse, at det var easy lines moderselskab, som
ejede skibet og underskrev charteraftalerne. det ville ikke have hjulpet hh-ferries at
kontrollere skibsregisteret, da det blev oplyst, at der foregik forhandlinger om at
ændre ejerforholdene. da der alene var tale om leje af skibet i en kort periode, var
det ikke aktuelt for hh-ferries at kontrollere protokollerne på skibet vedrørende
ejerforholdene.
easy line har ikke givet hh-ferries rimelige oplysninger, men har derimod mere
eller mindre bevidst sløret de reelle ejerforhold. derfor må modregning i den
anerkendte del af fakturaerne tillades, idet risikoen for, at betingelsen om
gensidighed er opfyldt, må påhvile easy line under disse omstændigheder.
det ville ikke have tjent noget formål for hh-ferries at procestilvarsle k/s
storebælt. easy line, som har haft med dette selskab at gøre, må i givet fald bære
risikoen for, at det ikke er medinddraget i sagen.
da easy line og k/s storebælt på skift og efter forgodtbefindende har givet
omverdenen indtryk af at være ejere af skibet, er easy line og k/s storebælt
endvidere solidarisk ansvarlige overfor hh-ferries.
endvidere vedrørte de reparationsarbejder, som hh-ferries foranledigede foretaget,
sikkerheden på skibet. da gitte iii blev chartret til at gå mellem helsingør og
helsingborg, må det ansvar, der påhviler for den, som stiller skibet til rådighed,
                                          - 11 -
skærpes. easy line bærer derfor et medansvar for disse mangler, og under disse
omstændigheder skal easy line tåle, at hh-ferries foretager modregning.
easy lines fremsendelse af to fakturaer med krav om en forrentning på 2% pr. måned
dokumenterer hverken løbende forretningsforhold eller branchekutyme, hvorfor easy
line ikke har krav på andet end procesrente fra sagens anlæg.
rettens afgørelse:
det fremgår utvetydigt af de to certepartier, at charteraftalerne er indgået mellem k/s
storebælt som skibets ejer og hh-ferries som dets lejer. hh-ferries har ikke
godtgjort, at der er identitet imellem ejer og udlejer af ”gitte iii” og easy line, eller at
oplysninger om de korrekte ejerforhold har været forholdt hh-ferries på en sådan
måde, at der er grundlag for at give hh-ferries adgang til at gøre krav mod skibets
ejer, k/s storebælt, gældende overfor easy line.
hh-ferries har anerkendt, at easy line har krav på 82.164,76 kr. i henhold til faktura
af 16. februar 2000 og 54.160,68 kr. i henhold til faktura af 30. april 2000, hvilket
herefter tages til følge.
når tredjemand, easy line, rejser krav som de foreliggende, der har nær forbindelse
til lejemålets faktiske etablering, gennemførelse og afvikling, må risikoen for
aftalernes manglende klarhed og omfang som udgangspunkt bæres af pågældende
trediemand, dvs. easy line. dette gælder særligt i en situation som her, hvor der
under forhandlingerne har været tale om personsammenfald hos easy line og k/s
storebælt.
efter bevisførelsen kan det herefter lægges til grund, at parterne har indgået aftale
om, at skibet skulle klargøres af easy line for hh-ferries regning. easy line har dog
ikke dokumenteret, at det blev gjort klart for hh-ferries, at skibet var i vinteroplæg.
retten vil derfor tilkende easy line et beløb til klargøring, som svarer til den
situation, at skibet havde ligget ”stand by” og kunne have været indsat på hh-ferries
rute mellem helsingør og helsingborg med ganske kort varsel uden omfattende
foranstaltninger som de foreliggende. beløbet fastsættes skønsmæssigt til 25.000 kr.
en aftale om betaling af de yderligere anførte omkostninger ses ikke godtgjort.
det er ikke dokumenteret, at der er indgået aftale om forrentning med 2% pr. måned,
eller at der foreligger en branchekutyme for denne forrentning, jf. rentelovens § 1,
stk. 2. herefter har easy line alene har krav på forrentning med procesrente fra
sagens anlæg, jf. rentelovens § 5 og § 3, stk. 4, idet forfaldstidspunktet ikke kan
anses for fastsat i forvejen i denne situation, hvor forfaldsdagen ensidigt er bestemt
af easy line ved fremsendelse af faktura, og hh-ferries har fremsat indsigelser her
imod, og disse i væsentlig omfang tages til følge.
                                thi kendes for ret :
senest om 14 dage betaler sagsøgte, hh-ferries a/s, til sagsøger, easy line a/s, kr.
161.325,44 med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 22. november 2000 samt
sagens omkostninger med kr. 20.000.
                                     - 12 -
                                finn kittelmann
                                      kst.
jørn hansen                                             jens fehrn-christensen
                                   (sign.)
                              ___ ___ ___
          udskriftens rigtighed bekræftes. sø- og handelsretten, den
                                     p.j.v.