text:
dom
afsagt den 21. februar 2013 i sag nr. bs 150-155/2012:
finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs
v/ kurator anne birgitte gammeljord
mod
dantil pantebrevsinvest aps
sagens baggrund og parternes påstande
sagen vedrører væsentligst spørgsmålet om iagttagelse af sikringsakt for ikke digitaliserede
tinglyste pantebreve, udlevering heraf og subsidiært betaling af købesummen for pantebre-
vene.
sagsøgeren, finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs, har nedlagt påstand om at
sagsøgte, dantil pantebrevsinvest aps, tilpligte at anerkende
1) at ejendomsretten til følgende syv pantebreve med pant i ejendommen mart. nr. 307 nørre-
vold kvarter, alle med andelsboligforeningen a/s turesensgade 6 som debitor, tilkommer
sagsøger:
- pantebrev nr. 1, stort 500.000 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 2, stort 500.000 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 3, stort 1.399.346 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 4, stort 1.444.603 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 5, stort 1.444.603 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 6, stort 1.357.346 kr., lyst d. 21.12.2005
- pantebrev nr. 7, stort 1.129.155 kr., lyst d. 21.12.2005, og
2) at sagsøger i konsekvens heraf skal udlevere de i påstand 1 nævnte pantebreve til sagsøger.
subsidiært har sagsøgeren nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at udlevere de nævnte
pantebreve til sagsøgeren.
mere subsidiært påstås, at sagsøgte tilpligtes at betale 583.129 kr. til sagsøger med proces-
rente fra den 24. januar 2012 til betaling sker.
sagsøgte, dantil pantebrevsinvest aps, har nedlagt følgende påstande:
påstand 1: frifindelse over for de af sagsøger nedlagte påstande
påstand 2: finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs tilpligtes at anerkende, at
ejendomsretten til følgende syv pantebreve med pant i ejendommen mart. nr. 307 nørrevold
kvarter, alle med andelsboligforeningen a/s turesensgade 6 som debitor, tilkommer dantil
pantebrevsinvest aps
- pantebrev nr. 1, oprindeligt stort 500.000 kr., lyst som 16. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 2, oprindeligt stort 500.000 kr., lyst som 15. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 3, oprindeligt stort 1.399.346 kr., lyst som 14. prioritet i ejendommen
                                              - 2 -
- pantebrev nr. 4, oprindeligt stort 1.444.603 kr., lyst som 13. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 5, oprindeligt stort 1.444.603 kr., lyst som 12. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 6, oprindeligt stort 1.357.346 kr., lyst som 11. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 7, oprindeligt stort 1.129.155 kr., lyst som 14. prioritet i ejendommen.
overfor sagsøgtes selvstændige påstand har sagsøgeren nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk. 2,
idet forklaring afgivet af advokat lars christian pedersen ikke er gengivet i dommen.
andelsboligforeningen a/b turesensgade 6 udstedte den 20. august 2005 og den 17. oktober
2005 pantebreve omhandlet af sagen til skanplan finans a/s, og pantebrevene blev tinglyst
den 21. december 2005.
efter det oplyste blev skanplan finans a/s herefter til estatum holding a/s. ved påtegning
af 1. juli 2008, underskrevet af christian betting for estatum holding a/s, blev pantebrevene
transporteret til cf ejendomme holding aps og senere, den 1. november 2008, igen med
christian bettings underskrift, til finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s.
af udskrift af revisionsprotokol for finansselskabet af 8. oktober 2008, underskrevet og fore-
vist 17. december 2009, fremgår af selskabet havde en negativ egenkapital på over 2½ mio.
kr. den 30. juni 2009, og der er betydelig usikkerhed omkring selskabets fortsatte drift.
ved købsaftale dateret den 1. juli 2010 købte dantil pantebrevsinvest aps af finansselskabet
af 8. oktober 2008 de 7 pantebreve. det fremgår, at købesummen er 583.129 kr., svarende til
kurs 7,5, og at beløbet skal erlægges af køber i to rater med 563.129 kr. senest den 10. juli
2010 og 20.000 kr. senest den 1. december 2010. for finansieringsselskabet af 8. oktober
2008 a/s underskrev christian betting, og for dantil pantebrevsinvest aps underskrev ole
christensen.
dantil pantebrevsinvest aps har fremlagt en uunderskrevet, udateret opgørelse med over-
skriften "salg til dantil pantebrevsinvest" og underoverskriften "finansselskabet af 8/10 2008
a/s". af oversigten fremgår, at finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s den 1. juli 2010 til
dantil pantebrevsinvest aps sælger gældsbrevet vedrørende k/s roseleigh, turesensgade
pantebreve og vedbæk pantebrev. beløbene, der er angivet herfor, udgør til sammen
                                               - 3 -
3.759.570 kr. beløbet for de af sagen opfattede pantebreve er anført som 563.609 kr. + 20.000
kr. og ikke, som i købsaftalen, der ellers nævnes, 583.129 kr.
ved brev dateret 5. juli 2010 fra dantil pantebrevsinvest aps til spar bank nord fremgår at
3.759.570,20 kr. skal overføres til finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s. det fremgår slut-
teligt:
        "beløbet vedrører køb af k/s roseleigh gældsbrev opr. kr. 4.783.929."
dantil pantebrevsinvest overførte den 8. juli 2010 3.759.570,20 kr. til finansselskabet af 8.
oktober 2008. teksten på overførslen var "finanssels. af 8. okt. 2008", henholdsvis "dantil
pantebrevsinvest aps".
finansieringsselskabet af 8. oktober 2008 a/s ved christian betting bekræftede ved brev da-
teret 12. juli 2010 modtagelse af 563.129 kr. den 8. juli 2010 som første rate af dantil pan-
tebrevsinvest aps' betaling for pantebreve efter købsaftale af 1. juli 2010.
den 7. november 2010 denuncierede finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s ved christian
betting over for advokat finn träff og gjorde opmærksom på, at finansselskabet af 8. oktober
2008 a/s havde overtaget de nævnte pantebreve. han fremsendte kopi af pantebrevene med
allonger for overdragelse. det fremgår endvidere:
        "slutteligt kan det nævnes, at selskabet er i besiddelse af samtlige originaldokumenter.
        de kan herudover forhandle med undertegnede i forbindelse med en eventuel rekon-
        struktion af andelsboligforeningen, ..."
dantil pantebrevsinvest overførte den 24. november 2010 20.000 kr. med teksten "overførsel
2. rate" til finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s.
finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s ved christian betting bekræftede ved brev dateret 26.
november 2010 modtagelse af 20.000 kr. den 24. november 2010 som anden rate af betaling
for pantebreve efter købsaftale af 1. juli 2010.
                                               - 4 -
dantil pantebrevsinvest aps denuncierede den 6. december 2010 over for advokat finn träff
og anførte, at man havde overtaget pantebrevene.
af aftale dateret 2. oktober 2011 mellem a/b turesensgade 6 og finansselskabet af 8. okto-
ber 2008 a/s under konkurs fremgår, at a/b kan købe pantebrevene for 200.000 kr. af kurator
af tingbogsattest af 10. januar 2012 fremgår, at pantebrevene er tinglyst med meddelelse til
henholdsvis estatum holding a/s og cf ejendom holding aps.
finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s blev ved dekret af 12. juli 2011 taget under konkurs-
behandling.
der er under sagen fremlagt posteringsoversigt fra spar nord vedrørende finansselskabet af
8. oktober 2008 a/s i perioden fra 13. juli 2009 til 1. juli 2011.
med ikrafttræden den 8. september 2009 ændredes sikringsakten for tinglyste pantebreve sig
fra at være ihændehavelse til at være tinglysning.
ændringen skete ved, at gældsbrevslovens § 11, stk. 3, blev formuleret således, at reglerne i
gældsbrevslovens kapitel 2 ikke finder anvendelse på tinglyste digitale gældsbreve. samtidig
blev tinglysningsloven ændret, således at den hidtidige regulering i tinglysningslovens § 2
om, at når et pantebrev er tinglyst, behøver overdragelse eller anden overførelse af pantebre-
vet ingen tinglysning, udgik.
overgangen mellem de to sikringsakter blev forud for ændringen overvejet. af betænkning
nr. 1471, 2006 om digital tinglysning fremgår side 189- 190 bl.a.:
       "...
       udvalget har ved udformningen af udkastet til overgangsbestemmelser på den ene side
       lagt vægt på, at tinglysningsregistrene bør give et retvisende billede af forholdene om-
       kring et pantebrev. på den anden side har udvalget også lagt vægt på, at der bør tages
       behørigt hensyn til, at personer, der har sikret sig efter de gældende regler, ikke på
       urimelig vis fratages denne beskyttelse.
                                                - 5 -
      på den baggrund foreslår udvalget, at rettigheder, der forud for lovens ikrafttræden har
      opnået beskyttelse mod aftaler og mod retsforfølgning efter reglerne i gældsbrevslo-
      ven,bevarer denne beskyttelse efter lovens ikrafttræden.
      fra lovens ikrafttræden vil sikringsakten ved ændring af forholdene vedrørende et eksi-
      sterende pantebrev, herunder særligt ved overdragelsen af pantebreve, imidlertid være
      tinglysning, jf. lovudkastets § 1, nr. 2 og 3 (forslag til tinglysningslovens §§ 1 a og 2).
      med henblik på at denne tinglysning kan finde sted digitalt foreslås det, at papirbase-
      rede pantebreve skal konverteres til digitale pantebreve ved tinglysning af nye rettighe-
      der over eller ændringer i et forud for lovens ikrafttræden tinglyst pantebrev. endvidere
      foreslås det, at papirbaserede pantebreve i øvrigt til enhver tid skal kunne konverteres
      til digitale pantebreve.
      de foreslåede bestemmelser indebærer, at i det omfang der ikke foretages ændringer
      mv. i et eksisterende papirbaseret pantebrev, og pantebrevets ihændehaver i øvrigt ikke
      vælger at konvertere pantebrevet, vil ihændehaveren af pantebrevet bevare sin beskyt-
      telse i hele lånets løbetid.
      ..."
ændringerne blev gennemført ved lov nr. 539 af 8. juni 2006. i overgangsbestemmelsen i §
15 var reguleringen formuleret bl.a. således:
      "§ 15
      rettigheder over et tinglyst pantebrev, der forud for lovens ikrafttræden har opnået be-
      skyttelse mod aftaler og mod retsforfølgning efter reglerne i gældsbrevsloven, bevarer
      denne beskyttelse efter lovens ikrafttræden, jf. dog stk. 7.
      stk.2. rettigheder som nævnt i stk. 1 kan tinglyses. ved tinglysningen skal de i stk. 1
      nævnte pantebreve konverteres til digitale pantebreve.
      stk.3. ved tinglysning af nye rettigheder over eller ændringer i et forud for lovens
      ikrafttræden tinglyst pantebrev skal pantebrevet konverteres til et digitalt pantebrev.
      stk.4. ved anmeldelse til konvertering efter stk. 2 og 3 skal anmelderen indsende det
      originale pantebrev til tinglysningsretten. er pantebrevet bortkommet, skal anmelde-
                                                - 6 -
       ren, før konvertering kan finde sted, anlægge mortifikationssag efter reglerne i lov om
       mortifikation af værdipapirer.
       stk.5. reglerne i stk. 1-3 finder tilsvarende anvendelse på rettigheder, som forud for lo-
       vens ikrafttræden har opnået beskyttelse mod aftaler og retsforfølgning, og som er
       knyttet til papirbaserede dokumenter, der er tinglyst som hæftelse. ved anmeldelse til
       konvertering efter stk. 2 og 3 skal anmelderen indsende det originale dokument til
       tinglysningsretten eller på anden betryggende måde dokumentere sin ret.
       ...
       stk.7. rettigheder i tinglyste ejerpantebreve, som inden denne lovs ikrafttræden har op-
       nået beskyttelse mod aftaler og mod retsforfølgning efter reglerne i gældsbrevsloven,
       skal senest 5 år efter lovens ikrafttræden tinglyses efter reglerne i tinglysningsloven for
       at bevare denne beskyttelse. det er tilstrækkeligt for overholdelse af fristen, at rettighe-
       den er anmeldt til tinglysning, og at der er indsendt fornøden dokumentation efter stk. 9
       inden fristens udløb. ved tinglysning af rettigheder i et ejerpantebrev som nævnt i 1.
       pkt., skal ejerpantebrevet samtidig konverteres til et digitalt ejerpantebrev.
       ..."
i lovforslaget hertil, lovforslag nr. 199 af 31. marts 2006, gentages i bemærkninger i afsnit
4.5.3. betænkningens overvejelser.
ved lov nr. 504 af 12. juni 2009 blev bl.a. ændringslovens overgangsbestemmelse i § 15, stk.
3, ændret, således at den fik følgende affattelse:
       »stk. 3. nye rettigheder over eller ændringer i et forud for lovens ikrafttræden tinglyst
       pantebrev skal tinglyses for at opnå beskyttelse mod aftaler om pantebrevet og mod
       retsforfølgning. dette gælder også overdragelse eller anden overførsel af pantebrevet.
       ved tinglysningen skal pantebrevet konverteres til et digitalt pantebrev. den aftale eller
       retsforfølgning, der skal kunne fortrænge en utinglyst ret over pantebrevet, skal selv
       være tinglyst og erhververen ifølge aftalen være i god tro.«
det fremgår af lovforslaget bag ændringsloven, lovforslag nr. 160 af 26. februar 2009, punkt
3.4, at formålet med ændringen var at undgå ”tvivl om, hvorvidt ophævelsen af den gældende
                                                 - 7 -
tinglysningslovs § 2 medfører, at der skal ske tinglysning af overdragelser eller anden over-
førsel af tinglyste pantebreve for at opnå omsætningsbeskyttelse.” det slås herefter fast:
      ”som det imidlertid fremgår under pkt. 2.3 ovenfor, vil sikringsakten ved overdragelse
      eller anden overførsel af tinglyste pantebreve efter loven om digital tinglysnings ikraft-
      træden være tinglysning. dette gælder også i forhold til overdragelser mv., af forud for
      lovens ikrafttræden tinglyste pantebreve (dvs. papirbaserede pantebreve). i forhold til
      sådanne papirbaserede pantebreve følger det således af § 15, stk. 3 - og for ejerpante-
      breves vedkommende § 15, stk. 8 - at pantebrevet skal konverteres til et digitalt pante-
      brev ved tinglysning af nye rettigheder over eller ændringer i et sådant pantebrev.
      i bemærkningerne til § 15, stk. 3, i loven om digital tinglysning er det anført, at kravet
      om konvertering af et papirbaseret pantebrev til et digitalt pantebrev f.eks. gælder i
      tilfælde, hvor et pantebrev, der giver pant i fast ejendom, overdrages.
      det kan dog ikke afvises, at en erhverver af en rettighed ifølge et tinglyst papirbaseret
      pantebrev også efter ikrafttræden af loven om digital tinglysning ville kunne få den op-
      fattelse, at iagttagelse af sikringsakten efter gældsbrevslovens regler er tilstrækkelig, og
      som følge heraf risikere at lide et retstab.
      for at undgå tvivl om, hvad der er rette sikringsakt i forbindelse med stiftelse af nye
      rettigheder over (ikke konverterede) pantebreve, der er tinglyst forud for lovens ikraft-
      træden, foreslås en præcisering af bestemmelserne i § 15, stk. 3 og 8. præciseringen
      har til formål at fastslå, at der efter loven om digital tinglysnings ikrafttræden også skal
      ske tinglysning af overdragelse mv. af papirbaserede pantebreve, for at der opnås om-
      sætningsbeskyttelse, og at det papirbaserede pantebrev ved tinglysningen skal konverte-
      res til et digitalt pantebrev.”
af de specielle bemærkninger fremgår videre bl.a.
      ”… der er tale om en præcisering af bestemmelsen for at undgå tvivl om, hvad den kor-
      rekte sikringsakt i forbindelse med overdragelse af tinglyste papirbaserede pantebreve
      efter lovens ikrafttræden vil være. selv om reglerne i gældsbrevslovens kapitel 2 i for-
      hold til sådanne pantebreve fortsat er gældende, vil det afgørende i forhold til, om en
      erhverver opnår omsætningsbeskyttelse være, om rettigheden er blevet tinglyst. pante-
      brevet vil i den forbindelse skulle konverteres til et digitalt pantebrev.”
                                               - 8 -
parternes synspunkter
konkursboet har anført, at sikringsakten ikke er iagttaget ved købet, og at pantebrevene der-
for skal tilbageleveres til konkursboet. hvis dantil pantebrevsinvest aps mener, at det giver
krav mod boet, må man anmelde kravene, hvorefter de kan blive prøvet og muligt få divi-
dende.
ved overgang til digital tinglysning kom nye regler for sikringsakt og en overgangsbestem-
melse i ændringslovens § 15, stk. 3. da den gav anledning til skriverier, blev den præciseret
ved en ny ændringslov i 2009. man ønskede tinglysning som eneste sikringsakt. det afgø-
rende er, om retten er blevet tinglyst. efter ikrafttrædelsesdagen vil fremtidig overdragelser
skulle iagttage den nye sikringsakt, og det er ikke sket. i det sekund, dantil pantebrevsinvest
aps har tinglyst sin ret, har konkursboet ekstingveret.
retten, der ekstingverer, skal selv være tinglyst. der er nogle teknikaliteter i forbindelse med
konkurs. på pantebrevene står det nu konkursramte selskab som kreditor, og overdragelsen er
ikke tinglyst. dantil pantebrevsinvest aps vil ikke kunne tinglyse pantebrevene uden at få
dom over konkursboet eller kurators underskrift, for overdragelsen skal underskrives af den,
der var adkomsthaver dengang.
hvis ikke konkursen kan anses for tinglyst, vil konkursboet dog skulle have udleveret pante-
brevene, da kun konkursboet kan få dem digitaliserede.
subsidiært er der en masse mystik i aftalen. der er ikke nogen rigtig aftale, men en profor-
maaftale.
bilaget, der skal dokumentere hvad overførslerne dækker, er internt, uunderskrevet og udate-
ret. ingen ved, hvor det kommer fra, og angivelserne passer ikke med, hvad man tidligere har
skrevet, nemlig at beløbet kun dækkede for gældsbrevet fra k/s roseleigh. professionelt set
er det fuldstændigt håbløst at have forudbetalt for pantebrevene til et nødlidende selskab.
hertil kommer, at man efter overførslen af pengene i juli måned i november måned denuncie-
rer fra det nu konkursramte selskabs side og skriver, at man har pantebrevene i besiddelse og
vil forhandle om dem. fra kontoen er der overført ikke ubetydelige summer før og efter til
bl.a. et selskab i dubai. der er nogle ting, der tilsyneladende er struktureret efterfølgende.
                                                - 9 -
boet har opfordret dantil pantebrevsinvest aps, som var aftalepart, til at fremlægge alt, men
det er ikke gjort, og det må have processuel skadevirkning
der er derfor ikke ført bevis for, at der er betalt for pantebrevene. hvis man måtte antage dels
at dantil pantebrevsinvest aps har opnået ret og dels, at der er en bindende aftale, så kan man
i hvert fald ikke komme over den tredje problemstilling om, at der ikke er foretaget betaling.
det er ikke rigtigt, at dantil pantebrevsinvest aps kun skal betale 200.000 kr. for pantebre-
vet, for i denne situation gælder aftalen, og så er det de 583.129 kr. der skal betales. det er
ligegyldigt, om boet er villigt til at sælge pantebrevene til en anden pris eller ej.
dantil pantebrevsinvest aps har anført, at konkursboet ikke har ekstingveret dantil pan-
tebrevsinvest aps' ret. der er dokumentation for aftalen og for købesummens overførelse i to
rater. der er videre dokumentation for sammensætningen af købesummen i den første over-
førsel. endvidere har dantil pantebrevsinvest aps pantebrevene i hænde.
ekstinktion kræver, at man selv har tinglyst, og det har konkursboet ikke. pantebrevene er
ikke digitaliserede. hvis de var digitaliserede, så havde dantil pantebrevsinvest aps haft ret-
ten til den.
konkursboet har ikke tidligere gjort gældende, at aftalen er ugyldig, og dette kan ikke gøres
gældende i dag. at aftalen er atypisk, gør den ikke nødvendigvis er ugyldig.
konkursboet skal løfte bevisbyrden for, at der ikke er sket betaling. konkursboet kunne have
indkaldt vidner, men har ikke gjort det. så må sagen afgøres ud fra dokumenterne. lars pe-
dersen kunne ikke fremlægge anden dokumentation vedrørende købet af gældsbrevet fra k/s
roseleigh. konkursboet var opfordret hertil, og det skal tillægges processuel skadevirkning.
dantil pantebrevsinvest aps kan ikke fremlægge dokumenter, der vedrører konkursboet.
hvis konkursboet vinder i dag, får konkursboet 200.000 kr. af andelsboligforeningen for
pantebrevene. da konkursboet ikke tjener mere end det, kan konkursboet heller ikke kræve
mere af dantil pantebrevsinvest aps.
                                              - 10 -
rettens begrundelse og afgørelse
overdragelsen mellem finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s og dantil pantebrevsinvest
aps fandt sted den 1. december 2010, og dermed efter ikrafttrædelsen af lov nr. 539 af 8. juni
2006, som senest ændret ved lov nr. 504 af 12. juni 2009. ved lovændringen overgik sik-
ringsakten for digitaliserede pantebreve fra at være ihændehavelse efter gældsbrevsloven til at
være tinglysning efter tinglysningsloven.
af ændringslovens § 15, stk. 3, som blev præciseret ved lov nr. 504 af 12. juni 2009, fremgår
at nye rettigheder eller ændringer i et forud for lovens
ikrafttrædelse tinglyst pantebrev, herunder overdragelser, skal tinglyses for at opnå beskyt-
telse mod aftaler og retsforfølgning. ved tinglysningen skal pantebrevet konverteres til et di-
gitalt pantebrev. den aftale eller retsforfølgning, der skal kunne fortrænge en utinglyst ret
over pantebrevet, skal selv være tinglyst, og erhververen ifølge aftalen være i god tro.
det fremgår af gældsbrevslovens § 11, stk. 3, som blev ændret i samme forbindelse, at reg-
lerne i gældsbrevsloven ikke finder anvendelse på "tinglyste digitaliserede gældsbreve".
det kan heraf udledes, at gældsbrevsloven finder anvendelse på ikke digitaliserede, tinglyste
pantebreve.
dantil pantebrevsinvest aps ikke har fået tinglyst sin overdragelse, og overdragelsen eks-
tingveres efter ændringslovens § 15, stk. 3, af konkursboet, hvis konkursboet har eller får
tinglyst sin ret.
selv om det er intentionen, kan overgangsbestemmelsen i ændringslovens § 15, stk. 3, efter
rettens opfattelse af praktiske grunde ikke medføre, at sikringsakten for et papirbaseret ting-
lyst pantebrev, som endnu ikke er digitaliseret, er tinglysning, hvorfor sikringsakten, i over-
ensstemmelse med gældsbrevslovens regulering, fortsat er ihændehavelse.
selv om det måtte antages, at dantil pantebrevsinvest aps ikke kunne digitalisere pantebre-
vene, idet meddelelse er tinglyst til estatum holding a/s og cf ejendomme holding aps,
                                              - 11 -
finder retten ikke, at konkursboet efter reguleringen i tinglysningsloven, ændringsloven og
gældsbrevsloven har ekstingveret dantil pantebrevsinvest aps' ret til pantebrevene.
retten finder ikke efter udformningen af konkursboets påstandsdokument, at retten skal tage
stilling til et anbringende om, at dantil pantebrevsinvest aps ikke har nogen rettighed over
pantebrevene.
retten finder endvidere ikke, at konkursboet på andet grundlag har krav på pantebrevenes
udlevering.
dantil pantebrevsinvest aps frifindes derfor for konkursboets principale og subsidiære på-
stand.
af samme grunde tages dantil pantebrevsinvest aps' overdragelsespåstand til følge.
dantil pantebrevsinvest aps har bevisbyrden for, at købesummen er betalt. den 7. november
2010 skrev christian betting på vegne af finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s, at pantebre-
vene var i dette selskabs besiddelse, og at der kunne forhandles med dette selskab.
dette strider mod, at der den 1. juli 2010 var indgået aftale om pantebrevenes salg til dantil
pantebrevsinvest, hvor endvidere den væsentligste del af købesummen var overført til finans-
selskabet af 8. oktober 2008 a/s, som må betragtes som nødlidende på det tidspunkt.
det fremgår videre af den afgivne betalingsanmodning til spar bank nord, at betalingen af
3.759.570,20 kr. vedrørte køb af k/s roseleigh gældsbrev opr. kr. 4.783.929.
under disse omstændigheder har dantil pantebrevsinvest aps ikke bevist betaling af købe-
summen for de omhandlede pantebreve, hvorfor købesummen skal betales.
det forhold, at konkursboet, såfremt konkursboet have fået medhold i sin principale påstand,
muligt kun ville have fået en økonomisk gevinst ud af pantebrevene på 200.000 kr., kan ikke
tillægges nogen betydning, idet dantil pantebrevsinvest aps nu fastholdes på den anførte
aftale om betaling af i alt 581.129 kr. for pantebrevene.
                                              - 12 -
ingen af parterne findes efter sagens resultat, hvor parterne hver for sig har vundet og tabt
sagens større spørgsmål, at skulle betale omkostninger til den anden part.
thi kendes for ret:
sagsøgte, dantil pantebrevsinvest aps, frifindes for sagsøgerens, finansselskabet af 8. okto-
ber 2008 a/s under konkurs', principale og subsidiære påstand.
sagsøgte, dantil pantebrevsinvest aps, tilpligtes at betale 583.129 kr. med tillæg af proces-
rente fra den 24. januar 2012 til sagsøgeren, finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under
konkurs.
sagsøgeren, finansselskabet af 8. oktober 2008 a/s under konkurs, tilpligtes at anerkende, at
ejendomsretten til følgende syv pantebreve med pant i ejendommen mart. nr. 307 nørrevold
kvarter, alle med andelsboligforeningen a/s turesensgade 6 som debitor, tilkommer sag-
søgte, dantil pantebrevsinvest aps
- pantebrev nr. 1, oprindeligt stort 500.000 kr., lyst som 16. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 2, oprindeligt stort 500.000 kr., lyst som 15. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 3, oprindeligt stort 1.399.346 kr., lyst som 14. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 4, oprindeligt stort 1.444.603 kr., lyst som 13. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 5, oprindeligt stort 1.444.603 kr., lyst som 12. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 6, oprindeligt stort 1.357.346 kr., lyst som 11. prioritet i ejendommen
- pantebrev nr. 7, oprindeligt stort 1.129.155 kr., lyst som 14. prioritet i ejendommen.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                      afsagt mandag den 19. november 2012
sag 157/2010
(1. afdeling)
a
(advokat martin haug)
mod
stanley nordic aps
(advokat anne mette seest)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 15. afdeling den 16. april 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jon stokholm, poul dahl jensen, michael
rekling, hanne schmidt og oliver talevski.
påstande
appellanten, a, har nedlagt påstand om, at indstævnte, stanley nordic aps, skal betale
1.451.000 kr. med procesrente af 1.291.000 kr. fra den 21. december 2000 og af 160.000 kr.
fra den 9. oktober 2003.
stanley nordic aps har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
arbejdsskadestyrelsen har i udtalelse af 5. juli 2012 vedrørende as personskade fastsat mén-
graden til 18 % og erhvervsevnetabet til 35 %.
parterne er enige om, at as erstatningskrav kan opgøres således:
                                               - 2 -
varigt mén                                                                 kr.          59.850
erhvervsevnetab                                                            kr.       1.221.150
godtgørelse for svie og smerte                                             kr.          10.000
tabt arbejdsfortjeneste                                                    kr.         160.000
i alt                                                                      kr.       1.451.000
parterne er endvidere enige om, at det brudstykke, som betegnes ”den afdelte spids”, stammer
fra den dyknagle, som a anvendte i den arbejdsproces, hvor han kom til skade.
anbringender
a har supplerende anført, at dyknaglen tillige led af en markedsføringsdefekt, og at stanley
nordic kan drages til ansvar herfor.
dyknaglen skulle have været solgt med en brugsanvisning. en dyknagle kan splintres under
brug, hvilket er udtryk for en fare, der burde have været advaret imod, fordi han som slutbru-
ger ikke har været klar over denne fare.
det må i den forbindelse lægges til grund, at stanley nordic har været bekendt med faren for,
at spidsen på en dyknagle kan springe af. der må herved lægges vægt på, at dyknagler har
været i omsætning i hvert fald siden 1960’erne, at anvendelsen af dyknagler ofte sker til man-
ge forskellige formål, og at dyknaglen dermed har karakter af et universalredskab, at dyk-
nagler er produceret af hærdet stål, hvorfor der ved overbelastning normalt opstår revner eller
brud, og at der ved relativt lette slag mod hårde emner sker en sådan overbelastning af dyk-
naglen, at dyknaglens spids kan brække af.
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at stanley nordics dyknagler på skadestidspunk-
tet eller umiddelbart før blev solgt i både løs vægt uden brugsanvisning og i blisterpakninger,
og at dyknaglerne i en overgangsperiode fra 2000 til 2004 overgik fra salg i løs vægt til bli-
sterpakninger.
                                               - 3 -
det er uafklaret, om den pågældende dyknagle blev købt i løs vægt eller i en blisterpakning.
det må herefter være stanley nordics bevisbyrde som producent at dokumentere, at der fulgte
en brugsanvisning med dyknaglen, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
selv om det måtte blive lagt til grund, at dyknaglen blev solgt i en blisterpakning med en
brugsanvisning, er brugsanvisningen ikke fyldestgørende. den er affattet på engelsk, fransk
og spansk, men skulle have været affattet på dansk for at opfylde kravene til en forsvarlig bru-
gerinformation. hertil kommer, at han ikke kan forstå engelsk, fransk eller spansk. formålet
med brugsanvisningen er endvidere at advare mod de farer, som brugen af produktet kan in-
debære, og dette formål lever brugsanvisningen ikke op til.
det bestrides, at der foreligger egen skyld. af skønserklæringen fremgår, at det ikke er usæd-
vanligt, at tømrere og snedkere benytter en forhåndenværende dyknagle til den pågældende
arbejdsproces. det er endvidere ikke godtgjort, at dyknaglen var bøjet. der var derfor intet
kritisabelt ved hans handlemåde.
stanley nordic har supplerende anført, at det bestrides, at dyknaglen var defekt som følge af
manglende eller mangelfuld brugsanvisning.
det var ikke et krav i 1999, at producenten skulle markedsføre dyknagler ledsaget af en
skriftlig brugsanvisning, og der var heller ikke krav om, at en eventuel brugsanvisning skulle
være på dansk.
dyknaglen blev bragt i omsætning i en blisterpakning, hvor der på bagsiden var påført en
brugsanvisning på engelsk, fransk og spansk. ifølge brugsanvisningen måtte dyknaglen ikke
anvendes til at slå på hårde genstande, og det anføres samtidig, at der skulle anvendes be-
skyttelsesbriller under arbejdet for at undgå ulykker. foruden teksten var brugsanvisningen
forsynet med en tegning om anvendelse af beskyttelsesbriller. sproget har derfor ikke nogen
betydning.
brugsanvisningen har herefter givet alle de nødvendige oplysninger om, hvorledes dyknaglen
skulle anvendes, herunder også om, hvordan den ikke skulle anvendes. as forkerte brug var
                                               - 4 -
omfattet af det, der var advaret mod. der kan ikke stilles krav om, at ”hårde genstande”
specificeres yderligere i brugsanvisningen.
der kan heller ikke stilles krav om, at stanley nordic skal advare mod en usædvanlig brug af
produktet. det bestrides i den forbindelse, at dyknaglen kan anvendes som universalredskab.
skulle højesteret nå til, at dyknaglen har været defekt på grund af markedsføringen, gøres det
gældende, at der ikke er årsagssammenhæng mellem defekten og skaden.
a er faglært tømrer og har arbejdet som sådan siden 1979. a har forklaret, at han brugte
dyknagler til alt, og at han har købt adskillige dyknagler gennem tiden, herunder også i
blisterpakninger. han har imidlertid aldrig hæftet sig ved, hvad der står på brugsanvisningen
på blisterpakningerne. det må derfor lægges til grund, at han alligevel ville have benyttet
dyknaglen som sket. dertil kommer, at skaden ikke ville være sket, hvis han havde fulgt
sikkerhedsanvisningen og brugt sikkerhedsbriller. dyknaglens anvendelsesområde og be-
grænsninger fremgår også af lærebog om værktøjslære for træfagene.
ulykken skete, fordi a anvendte dyknaglen til en opgave, hvortil den ikke var egnet. dyk-
naglen var alene beregnet til neddykning af stifter og dykker og måtte ikke anvendes til at slå
på hårde genstande. dyknaglen var ikke beregnet til at uddrive bolte og andre hårde objekter,
herunder maskinskruer. dyknaglen blev ved den anvendte arbejdsgang udsat for en overbe-
lastning, som var den direkte årsag til skaden. det må endvidere lægges til grund, at en
medvirkende årsag til ulykken var, at a anvendte en dyknagle, som allerede før ulykken var
beskadiget. det forhold, at tømrere i vidt omfang anvender dyknaglen til andre opgaver, bør
ikke tillægges afgørende betydning.
af de nævnte grunde er betingelserne for at pålægge produktansvar ikke opfyldt. subsidiært
bør erstatningen bortfalde, alternativt nedsættes, som følge af as egen skyld.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af a og forklaring af rené
bødker jensen.
                                               - 5 -
a har forklaret, at han for en kunde skulle udskifte et greb i en port, fordi grebet var gammelt.
han udførte selv opgaven, som han regnede med ville tage et par timer. hans lærling rené
bødker jensen kørte ham ud til kunden, hvorefter lærlingen returnerede til værkstedet for at
hente noget værktøj, som skulle anvendes ved en anden opgave.
på et tidspunkt fik han noget i øjet, og han ringede derfor til rené bødker jensen, som kom
og hentede ham og kørte ham på sygehuset. det gjorde vanvittigt ondt i øjet, og det blødte.
rené bødker jensen tog efterfølgende tilbage til kunden og lavede opgaven færdig. det er
ikke normalt at bruge beskyttelsesbriller til en sådan opgave. han brugte en bænkhammer, da
han slog på dyknaglen. han brugte en bænkhammer til alle mindre opgaver. mens han arbej-
dede på garageporten, stod garageporten åben i vandret stilling. porten med beslaget var lidt
over ansigtshøjde, og han slog på dyknaglen nede fra og op ad. han var placeret således, at
han kiggede ind i garagen.
han instruerede rené bødker jensen om at tage tilbage og løse opgaven for kunden. han så
ikke dyknaglen efter ulykken. den fandt rené bødker jensen efterfølgende. han ved derfor
ikke, hvordan den så ud. han ved ikke, hvorledes rené bødker jensen konkret løste opgaven,
eftersom han lå på sygehuset en uge efter ulykken. han hørte bare, at opgaven var løst.
rené bødker jensen har forklaret, at han var ansat hos a som tømrerlærling, da ulykken
skete. han var tre år henne i sit uddannelsesforløb.
de tog ud for at skifte dørgreb i to garageporte hos en kunde. han var til stede hele tiden, idet
de skulle arbejde på hver deres port. dørgrebene i garageportene var gamle og rustne, og de
skulle derfor udskiftes.
den port, som a stod ved, stod åben. han så, at a sprøjtede w40-olie på grebet, og at han tog
sin bænkhammer og dyknagle frem. herefter gik han over til sin egen port, men han nåede
ikke selv at gå i gang med arbejdet, før han hørte a skrige. han så således ikke selve ulykken,
fordi han da stod henne ved den anden port ca. tre meter væk. han kørte herefter a på
sygehuset.
                                               - 6 -
først et par dage efter lavede han opgaven med garageportene færdig. han fandt da dyknag-
len, som han gav til a. den var helt intakt, hvis man ser bort fra, at der manglede 3-4 mm af
spidsen. den var ikke bøjet; det var en ren flig, der var slået af.
da han lavede opgaven færdig, brugte han beskyttelsesbriller. han brugte en bænkhammer til
at slå på dyknaglen med. han vil mene, at det er det rette værktøj at anvende i situationen.
han slog på splitten eller skruen uden stor kraft, idet han primært fokuserede på at ramme
præcist. idet han slog på sin dyknagle, skete det samme for ham, som var sket for a, idet der
fløj en flig af hans dyknagle. han husker ikke, om hans egen dyknagle var ny, men han brugte
ikke dyknagle ret meget dengang. han bemærkede, at hans egen dyknagle, efter at fligen var
slået af, stadig var intakt, forstået på den måde at den ikke var bøjet. det var et rent brud.
han er sikker på, at stanley nordic havde produceret hans dyknagle, idet han havde taget den
fra sin lærlingeværktøjskasse, hvor alt værktøjet var fra stanley nordic. han har aldrig før el-
ler siden oplevet, at spidsen er røget af en dyknagle, og han syntes, at det var utroligt, at det
skulle ske to gange lige efter hinanden.
han stoppede hos a i 2001.
højesterets begrundelse og resultat
a pådrog sig en personskade som følge af en ulykke den 21. december 2000, hvor han som
tømrer udførte arbejde for en kunde. han forsøgte at udskifte et rustent greb på en garageport,
der stod i vandret position. grebet var fastspændt på garageporten med maskinskruer og
møtrikker. han fjernede møtrikkerne og hamrede maskinskruerne i niveau med garageporten.
han placerede derefter dyknaglen på den ene maskinskrue, hvorefter han slog vertikalt med
hammeren over sit hoved på dyknaglen. ved slaget sprang dyknaglens spids af og ramte hans
venstre øje.
den dyknagle, der blev anvendt under arbejdsprocessen, hidrørte fra stanley nordic aps.
sagen angår, om stanley nordic er ansvarlig efter reglerne om produktansvar for den person-
skade, som a pådrog sig.
                                               - 7 -
efter produktansvarslovens § 5, stk. 1, lider et produkt af en defekt, når det ikke frembyder
den sikkerhed, som med rette kan forventes. ved bedømmelsen heraf skal der tages hensyn til
alle omstændigheder, navnlig til produktets markedsføring, den anvendelse af produktet, som
med rimelighed kan forventes, og tidspunktet, da produktet blev bragt i omsætning.
det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at der ved vurderingen af, om produktet frem-
byder den sikkerhed, som brugeren kan gøre krav på, skal ”ses bort fra fejlagtig anvendelse af
produktet, der under de angivne omstændigheder må anses for ufornuftig” (lovforslag l 54,
folketingstidende 1988-89, tillæg a, sp. 1625).
det fremgår af skønsmand henning barbrés svar på spørgsmål 2-4 og 6, at en intakt dyknagle
ikke skal kunne holde til belastningen ved en arbejdsproces svarende til den, a udførte, og at
der vil være risiko for, at dyknaglens spids vil kunne brække af eller splintres. af svaret på
spørgsmål 10 fremgår, at der vil være en vis risiko for, at dyknaglespidsen bliver overbelastet,
hvis dyknaglespidsen og dykkerhovedet ikke passer sammen, og at risikoen for
overbelastning forøges med belastningens størrelse (hammerslagets styrke) og særligt ved
skæv belastning. det fremgår videre af svaret, at de tekniske undersøgelser viser, at en skæv
belastning med moderate til hårde slag med en lægtehammer, hvor spidsen af dyknaglen slås
imod en hård kant, medfører brud allerede efter 6 slag.
i skønsmand poul-erik pedersens svar på spørgsmål 1, delspørgsmål d, er det anført bl.a., at
der burde have været anvendt ”allerbedst en gennemslagsnagle, som er lidt tyndere end ma-
skinskruerne i beslaget”.
højesteret lægger ligesom landsretten til grund, at en dyknagle alene er beregnet til neddyk-
ning af stifter og dykker, og at den således ikke er fremstillet til brug for en arbejdsproces som
den, a udførte.
højesteret tiltræder af de grunde, landsretten har anført, at det ikke er godtgjort, at den dyk-
nagle, som a anvendte, afveg fra den øvrige produktion af dyknagler. der er således ikke
grundlag for at fastslå, at dyknaglen led af en fabrikationsfejl.
                                               - 8 -
højesteret finder, at den fejlagtige anvendelse af dyknaglen under de omstændigheder, der er
angivet ovenfor, må anses for ufornuftig, og at a ikke med rette kunne forvente, at han kunne
bruge dyknaglen på denne måde uden fare for, at spidsen sprang af med den deraf følgende
risiko for personskade, jf. produktansvarslovens § 5.
stanley nordic er herefter ikke ansvarlig for skaden efter reglerne om produktansvar, og hø-
jesteret stadfæster derfor dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 75.000 kr. til stanley nordic aps.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.