text:
- alj
                                          udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                           dom
afsagt den 11. november 2015
v-57-13
                                    skagen cementstøberi a/s
                                    (advokat anders skov)
                                    mod
                                    rc betonvarer a/s
                                    (advokat jesper frank laursen)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, som er anlagt den 20. august 2013, handler om, hvorvidt rc betonvarer a/s har
krænket skagen cementstøberi a/s’ brugsmodel til en byggeblok, herunder om brugsmodel-
len er gyldig.
skagen cementstøberi a/s (herefter skagen cementstøberi) har nedlagt følgende påstande:
      1. sagsøgte skal anerkende, at sagsøgers danske brugsmodelregistrering nr. br 2011
         00144 y6 er gyldigt registreret.
                                            -2-
2. sagsøgte forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sælge,
   købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere, frembringelsen i br
   2011 00144 y6 i danmark.
3. sagsøgte skal til sagsøger betale 150.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens an-
   læg som erstatning og vederlag for brugsmodelindgreb tillige med sagens omkost-
   ninger.
4. sagsøgte skal for egen regning offentliggøre dommens konklusion på forsiden af sin
   hjemmeside på domænet www.rc-beton.dk i 30 dage fra udløbet af fuldbyrdelses-
   fristen i dom eller retsforlig eller på anden passende vis efter rettens skøn.
5. sagsøgte skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af lav mammutblok (bi-
   lag 1) i danmark udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder i medfør af br 2011
   00144 y6.
6. sagsøgte forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sælge,
   købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere de i bilag 1 (lav
   mammutblok) afbildede og markerede produkter i danmark.
7. sagsøgte skal tilintetgøre et eventuelt restlager af lav mammutblok (bilag 1).
8. sagsøgte skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af mammut super-blok
   (bilag 19) i danmark udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder i medfør af br
   2011 00144 y6.
9. sagsøgte forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sælge,
   købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere de i bilag 19 (mammut
   super-blok) afbildede og markerede produkter i danmark.
                                                -3-
     10. sagsøgte skal tilintetgøre et eventuelt restlager af mammut super-blok (bilag 19).
     11. sagsøgte skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af skåret mammutblok
         (bilag 22) i danmark udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder i medfør af br
         2011 00144 y6.
     12. sagsøgte forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sælge,
         købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere de i bilag 22 (skåret
         mammutblok) afbildede og markerede produkter i danmark.
     13. sagsøgte skal tilintetgøre et eventuelt restlager af skåret mammutblok (bilag 22).
rc betonvarer a/s (herefter rc beton) har over for skagen cementstøberis påstande nedlagt
påstand om frifindelse og har nedlagt selvstændig påstand om, at brugsmodel br 2011 00144
y6 kendes ugyldig.
skagen cementstøberis betalingspåstand (påstand 3) er sammensat af et krav på 75.000 kr.
på betaling af rimeligt vederlag i henhold til brugsmodellovens § 55, stk. 1, nr. 1, og et krav
på 75.000 kr. på betaling af erstatning i henhold til brugsmodellovens § 55, stk. 1, nr. 2.
oplysningerne i sagen
sagens parter
skagen cementstøberi og rc beton er konkurrerende virksomheder, som begge i en årrække
har beskæftiget sig med produktion og levering af betonprodukter til den danske byggein-
dustri, herunder forskellige byggeblokke til brug for opbygning af fundamenter.
stridsbrugsmodellen
                                                 -4-
den 26. september 2011 ansøgte skagen cementstøberi om brugsmodel af en byggeblok. den
25. januar 2013 blev brugsmodellen, br 2011 00144 u3, registreret uden prøvning. efter at
rc beton over for skagen cementstøberi havde anfægtet brugsmodellens gyldighed, foretog
patent- og varemærkestyrelsen på foranledning af skagen cementstøberi en prøvning af
brugsmodellen, som resulterede i, at denne blev opretholdt, dog i ændret form. den ændre-
de brugsmodel blev registreret den 12. juli 2013 som br 2011 00144 y6 (herefter stridsbrugs-
modellen).
stridsbrugsmodellens krav 1 har følgende ordlyd:
         ”en byggeblok (2) omfattende en første blok (4) med en plan bundflade (5) og en i
         forhold til bundfladen (5) parallelt forløbende plan topflade (3), en anden blok (8)
         med en plan bundflade (5’) og en i forhold til bundfladen (5’) parallelt forløbende
         plan topflade (3’) og en imellem den første blok (4) og den anden blok (8) anbragt iso-
         leringsblok (6), hvor den første blok (4) er højere end den anden blok (8), hvor af-
         standen mellem bundflade (5, 5’) og topflade (3, 3’) angiver højden af blokken (4, 8),
         kendetegnet ved, at isoleringsblokken (6) stort set har samme højde (h1) som den
         første blok (4).”
brugsmodelskriftet indeholder bl.a. følgende figurer til illustration af byggeblokken:
                             (fig. 1 – byggeblokken set i perspektiv)
                                                    -5-
                                (fig. 3 – byggeblokken set fra siden)
             (fig. 8 – tværsnit af et gulv og fundament dannet af byggeblokken)
af brugsmodelskriftet fremgår følgende nærmere beskrivelse af illustrationen i figur 8:
        ”fig. 8 illustrerer et tværsnit af et gulv 10, der er støbt under anvendelse af en bygge-
        blok 2 ifølge frembringelsen. byggeblokken 2 omfatter en første blok 4, en anden blok
        8 og en derimellem anbragt isoleringsblok 6. gulvet 10 er støbt, således at gulvet 10
        er i kontakt med den anden blok 8 og den frie del af isoleringsblokken 8, som vender
                                                 -6-
           ind mod den anden blok 8. herved er gulvet 10 isoleret fra den første blok 4, det er
           fundament for en facademur, f.eks. opmuret i mursten.”
i skagen cementstøberis markedsføringsmateriale og på virksomhedens hjemmeside beskri-
ves fordelene ved byggeblokken bl.a. på følgende måde:
           ”blokkens unikke ”l”-form betyder at gulvbeton støbes helt op imod flamingoen, på
           den måde undgås kuldebroer og den ekstra arbejdsgang med kantisolering er sparet
           væk.”
den nævnte ”l-form” omtales også af parterne på den måde, at blokken er udstyret med en
”lav bagvange/indervange”.
skagen cementstøberi markedsfører og sælger blokken med den lave bagvange under va-
remærket ”skawblock”. skawblock-serien omfatter en række forskellige blokke; skawblock-
en med den lave bagvange omtales af skagen cementstøberi som skawblock ”lige blok”.
denne blok vil i det følgende blot blive benævnt ”skawblock”.
de påståede krænkende produkter
rc beton producerer tre byggeblokke, som skagen cementstøberi under denne sag gør gæl-
dende krænker brugsmodelrettighederne til skawblock. rc betons blokke omtales af parter-
ne som henholdsvis ”lav mammutblok”, ”skåret mammutblok” og ”mammut super-blok”,
og vil i det følgende blive benævnt på samme måde.
lav mammutblok
skagen cementstøberi har som bilag 1 fremlagt en udskrift (printet den 1. juli 2013) fra
hjemmesiden www.klimablok.dk, som ejes af rc beton. af udskriften ses følgende billede
og beskrivelse af rc betons lav mammutblok (lav mammutblok er afbilledet og markeret
til højre på billedet):
                                               -7-
det fremgår heraf, at lav mammutblok er udstyret med en lav bagvange.
den 7. august 2013 fik skagen cementstøberi ved retten i viborg nedlagt forbud mod rc be-
tons salg, markedsføring m.v. af lav mammutblok. denne hovedsag er en udløber af for-
budssagen. rc beton har under sagens forløb fastholdt, at stridsbrugsmodellen ikke er gyl-
dig, men der er mellem parterne enighed om, at lav mammutblok, som vist i bilag 1, udgør
en krænkelse af stridsbrugsmodellen, hvis retten måtte komme frem til, at stridsbrugsmodel-
len er gyldig.
rc beton har i sin duplik af 14. februar 2014 oplyst at have solgt 110 stk. lav mammutblok.
skåret mammutblok
skagen cementstøberi har som bilag 22 fremlagt følgende billede af skåret mammutblok:
                                                -8-
det fremgår heraf, at skåret mammutblok bliver leveret med en bagvange, som er delvist
perforeret på langs. dette gør det muligt for kunden at brække den øverste del af bagvangen
af, hvorefter blokken fremstår med en lav bagvange.
retten i viborg har ved kendelse af 4. oktober 2013 også nedlagt forbud mod rc betons salg,
markedsføring m.v. af skåret mammutblok. nærværende sag bygger også på denne for-
budssag. der er mellem parterne enighed om, at skåret mammutblok, som vist i bilag 22,
udgør en krænkelse af stridsbrugsmodellen, hvis retten måtte komme frem til, at strids-
brugsmodellen er gyldig.
rc beton har i sin duplik af 14. februar 2014 oplyst at have solgt 147 stk. skåret mammut-
blok.
mammut super-blok
skagen cementstøberi har som bilag 19 fremlagt en udskrift (printet den 19. august 2013) fra
www.klimablok.dk, hvoraf ses følgende billede af rc betons mammut super-blok:
af den nævnte hjemmeside fremgår bl.a. følgende beskrivelse af mammut super-blokken:
          ”den nye mammutblok har en fortandet bagvange. fortandingen i blokken virker
          som bæring af rionet, hvorved revnedannelse afhjælpes, dermed sikres en god og tæt
          samling mod undergrunden. …
                                                   -9-
         når terrændækket støbes ud over soklen, er der en reel risiko for revner langs soklen.
         det der mange gange sker er, at opklodsningerne der anvendes trykkes ned i isole-
         ringen og soklen. resultatet er at armeringen kommer for langt ned i betonpladen.
         med den fortandet blok mammut super-blok, minimeres denne risiko, da fortandin-
         gen på blokken holder armeringen i en højde, så en optimal omstøbning opnås.”
den 3. marts 2014 fik rc beton meddelt patent på mammut super-blok på baggrund af en
ansøgning indleveret den 7. juli 2013 (herefter patentet).
af patentkravene fremgår bl.a.:
         ”1. byggeblok (2) bestående af en første blok (4) med en plan, rektangulær bundflade
         (6), og en i forhold til bundfladen (6) parallelt forløbende plan topflade (8), en anden
         blok (10) med en plan bundflade (12) og en i forhold til bundfladen parallelt forlø-
         bende topflade (14) samt en mellem den første blok (4) og den anden blok (10) an-
         bragt isoleringsblok (16), der overvejende har samme højde som den første blok (4),
         som har større højde end den nævnte anden blok (10), kendetegnet ved, at nævnte
         topflade (14) af nævnte anden blok (10) består af et antal indbyrdes adskilte øvre top-
         flader (13) med større højde og et antal derimellem indbyrdes adskilte nedre topfla-
         der (20) med mindre højde – set i forhold til bundfladen (12) af nævnte anden blok
         (10).
         …
         4. byggeblok (2) ifølge krav 1, kendetegnet ved, at nævnte øvre topflader (18) af
         nævnte anden blok (10) er indrettet til at udgøre understøtninger for armeringsnet
         (24), der eventuelt samtidigt kan fikseres til nævnte øvre topflader (18).”
patentskriftet indeholder bl.a. følgende figurer til illustration af den fortandede bagvange på
mammut super-blokken:
                   (fig. 1 – perspektivisk afbildning af mammut super-blok)
                                                - 10 -
                          (fig. 3 – plan afbildning; set fra en langside)
i midten af august 2013 blev skagen cementstøberi opmærksom på rc betons salg og mar-
kedsføring af mammut super-blok. på anmodning fra skagen cementstøberi nedlagde retten
i viborg den 4. oktober 2013 (ved samme kendelse, hvor retten nedlagde forbud mod skåret
mammutblok) forbud mod rc betons salg, markedsføring m.v. af mammut super-blok.
rc beton har i sin duplik af 14. februar 2014 oplyst at have solgt 77 stk. mammut super-blok.
der foreligger mellem parterne tvist om, hvorvidt mammut super-blok falder inden for be-
skyttelsesomfanget af stridsbrugsmodellen, og dermed om denne blok i givet fald udgør en
krænkelse af stridsbrugsmodellen.
projektet i ølandsparken
rc beton gør som nævnt gældende, at stridsbrugsmodellen er ugyldig, og har i den forbin-
delse navnlig henvist til, at der inden ansøgningsdatoen for stridsbrugsmodellen har fundet
nyhedsskadelige handlinger sted som led i et projekt i ølandsparken 7, øster hornum.
skagen cementstøberi bestrider ikke, at projektet i ølandsparken har fundet sted inden an-
søgningsdatoen, men bestrider, at frembringelsen i stridsbrugsmodellen (skawblocken) blev
udnyttet i forbindelse med projektet. hvis skawblocken blev udnyttet i projektet, har skagen
cementstøberi i anden række gjort gældende, at udnyttelsen ikke var nyhedsskadelig.
                                               - 11 -
der er mellem parterne enighed om, at ølandsparken 7 er en privat grund. rc beton har
fremlagt et satellitbillede af ølandsparken fra www.krak.dk, som er taget på et tidspunkt ef-
ter, at projektet var færdiggjort (ølandsparken 7 er fremhævet ved den røde markør):
rc beton har endvidere fremlagt en række billeder fra byggepladsen, herunder bl.a.:
                                           (bilag g)
                                            - 12 -
                                         (bilag b)
rc beton har desuden (som bilag a) fremlagt en udskrift fra skagen cementstøberis hjem-
meside, hvor billedet fremlagt som bilag b fremgår under overskriften: ”sokkel udført med
skawblock®”.
der er under hovedforhandlingen afgivet nærmere forklaring om ølandsparken-projektet af
christian olsen og niels westergaard fra skagen cementstøberi og af peter jensen fra entre-
prenørfirmaet p.h. jensen, som samarbejdede med skagen cementstøberi om projektet.
syn og skøn
der har under sagen været gennemført syn- og skøn ved skønsmand claus elmeros. skøns-
manden har som led i udarbejdelse af sin skønsrapport foretaget en besigtigelse af adressen
ølandsparken 7, øster hornum.
af skønsrapport af 20. oktober 2014 fremgår bl.a.:
                                             - 13 -
”sagsøgers spørgsmål:
…
spørgsmål a
skønsmanden bedes oplyse, om det ud fra sagens bilag og en besigtigelse fremgår
klart og uomtvisteligt, at tredjemand, der ikke har opholdt sig på matriklen 8dh, ø.
hornum (ølandsparken 7, ø. hornum), idet tredjemand f.eks. udelukkende har op-
holdt sig på offentligt tilgængeligt område omkring matriklen, vil kunne have opnået
information om den strukturelle opbygning af byggeblokken, som er benyttet på ma-
triklen, og som er vist i bilag b og bilag g, herunder om tredjemand ville kunne have
opnået information om byggeblokkens beskaffenhed med hensyn til det isolerende
materiale.
svar a:
ved besigtigelsen er det konstateret, at der fra offentligt tilgængeligt område, dvs. vejen foran
matriklen 8dh, og indtil huset er ca. 5 meter og at terrænet er fladt og der derfor er et uhindret
indblik til huset. tredjemand kan derfor have set fundamentet og de byggeblokke, som er an-
vendt til fundamentet til huset under dettes opførsel.
hvorvidt tredjemand ville kunne opnå information om den strukturelle opbygning af bygge-
blokkene vil dog afhænge af, om byggeblokkene var opbevaret på byggepladsen og hvordan
byggeblokkene var emballeret. dette fremgår ikke af sagens bilag. byggeblokkenes beskaffenhed
med hensyn til det isolerende materiale vil jeg formode, ville kræve en identifikation af, hvil-
ke(t) materiale(r) som byggeblokken er opbygget af. dette vil jeg antage ikke kan foretages
klart og uomtvisteligt ud fra en visuel inspektion fra afstand.
spørgsmål b
skønsmanden bedes bekræfte og begrunde, hvorvidt hvert af følgende udsagn a) – k)
er sande:
a)         mammut super-blok er en byggeblok.
b)         mammut super-blok omfatter en første blok med en plan bundflade og en i
           forhold til bundfladen parallelt forløbende plan topflade.
c)         mammut super-blok omfatter en anden blok.
d)         mammut super-blok omfatter en imellem den første blok og den anden blok
           anbragt isoleringsblok.
e)         mammut super-blokkens isoleringsblok har stort set samme højde som
           mammut super-blokkens første blok.
f)         mammut super-blokkens anden blok omfatter en plan bundflade.
g)         mammut super-blokkens anden blok omfatter en topflade.
h)         mammut super-blokkens anden bloks topflade omfatter fem partielle, rela-
           tivt høje topflader og fem partielle, relativt lave topflader.
i)         hver enkelt af mammut super-blokkens anden bloks relativt høje eller rela-
           tivt lave topflader er plane.
j)         hver enkelt af mammut super-blokkens anden bloks relativt høje eller rela-
           tivt lave topflader er parallel med mammut super-blokkens anden bloks
           plane bundflade.
                                                - 14 -
k)          mammut super-blokkens første blok er højere end mammut super-blokkens
           anden blok.
svar b:
det er indledningsvist noteret, at spørgsmålets underspørgsmål a-k er relateret til de enkelte
tekniske træk, som optræder i krav 1 i stridsbrugsmodellen (bilag 2) samt udformningen af
”mammut super-blokken”, som er omtalt i bilagene 19, 20 og 21. af bilag 19 fremgår det, at
mammut super-blokken indgår i rc mammutblok-serien, som er omtalt i bilag 1.
ud fra disse observationer besvares underspørgsmålene a-k som følger:
ad a): det kan bekræftes, at mammutblokken er en byggeblok. dette fremgår bl.a. af beskrivel-
sen af mammutblokken i bilag a.
ad b): det kan bekræftes, at da blokken er afbildet som generelt kasseformet i sin udformning,
omfatter mammut super-blokken en første blok med en plan bundflade og en i forhold til
bundfladen parallelt forløbende plan topflade.
ad c): det kan bekræftes, at mammut super-blokken også omfatter en anden blok.
ad d): det kan bekræftes, at mammut super-blokken også omfatter en imellem den første blok
og den anden blok anbragt isoleringsblok.
ad e): det kan bekræftes, at mammut super-blokkens isoleringsblok har stort set samme højde
som mammut super-blokkens første blok, jf. afbildningerne i bilag 19 og 20.
ad f): det kan bekræftes, at mammut super-blokkens anden blok omfatter en plan bundflade
da blokken er afbildet som generelt kasseformet i sin udformning.
ad g): det kan bekræftes, at mammut super-blokkens anden blok omfatter en topflade. for-
tandingen af den anden blok (bagvangen, som den er benævnt i bilag 19) har mere end én top-
flade.
ad h): det kan bekræftes, at mammut super-blokkens anden bloks topflade omfatter fem parti-
elle, relativt høje topflader og fem partielle, relativt lave topflader, jf. afbildningerne i bilag 19
og 20.
ad i): det kan endvidere bekræftes, at hver enkelt af mammut super-blokkens anden bloks re-
lativt høje eller relativt lave topflader er plane, jf. afbildningerne i bilag 19 og 20.
ad j): det kan desuden bekræftes, at hver enkelt af mammut super-blokkens anden bloks rela-
tivt høje eller relativt lave topflader må formodes at være parallelle med mammut super-
blokkens anden bloks plane bundflade ud fra afbildningerne i bilag 19 og 20.
ad k): det kan endelig også bekræftes, at mammut super-blokkens første blok er højere end
mammut super-blokkens anden blok, jf. afbildningerne i bilag 19 og 20.
spørgsmål c
skønsmanden bedes oplyse og begrunde, hvorvidt mammut super-bloks anden blok
ifølge skønsmandens vurdering kan karakteriseres som en blok med en plan bund-
flade og flere i forhold til bundfladen parallelt forløbende plane partielle topflader.
                                              - 15 -
svar c:
mammut super-blokken har i det væsentlige kasseformet udseende, jf. afbildningerne i bilag
19 og 20, med en lavere og fortandet anden blok (bagvange). i afbildningen står mammut su-
per-blokken på sin bundflade, der derfor ikke er direkte synlig på afbildningerne. henset til
funktionen af mammutblokken vil det dog være forventeligt, at top- og bundfladerne er paral-
lelle, således at bygningsfundamentet, som opbygges af blokkene, får en vandret flade, hvorpå
bygningen kan opføres, herunder f.eks. terrændækket kan støbes, som omtalt i bilag 19.
spørgsmål d
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt mammut super-bloks anden
blok kan karakteriseres som en blok med en plan bundflade og en i forhold til bund-
fladen parallelt forløbende plan partiel topflade.
svar d:
der henvises til forklaringen i svar c samt svarene til spørgsmålene b g) og h). det er således
skønsmandens vurdering, at mammut super-bloks anden blok kan karakteriseres som en blok
med en plan bundflade og en i forhold til bundfladen parallelt forløbende plan partiel topflade.
spørgsmål e
skønsmanden bedes oplyse og begrunde, hvorvidt beskyttelsesomfanget i [strids-
brugsmodellen] kan omfatte en byggeblok i henhold til i krav 1 i [stridsbrugsmodel-
len] med det yderligere tekniske træk, at byggeblokkens anden blok omfatter en plan
bundflade og flere partielle, plane topflader, hvor hver partiel topflade er parallel
med den anden bloks bundflade, og hvor to eller flere af de partielle, plane topflader
har indbyrdes forskellig højde.
svar e:
spørgsmålet kan besvares bekræftende. det er i krav 1 i stridsbrugsmodellen med ordvalget
”en topflade” ikke udelukket, at der også kan forekomme flere topflader.
…
spørgsmål i
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt man inden for det byggetekni-
ske område ifølge skønsmandens vurdering kan anse to flader for at være parallelle,
hvis begge disse to flader ikke er plane flader.
svar i:
to flader kan i geometrisk forstand godt være parallelle, uden at fladerne er plane flader. in-
den for det byggetekniske område vil der imidlertid i praksis være tale om plane flader.
spørgsmål j
på baggrund af sit svar på … spørgsmål i, bedes skønsmanden vurdere og begrunde,
hvorvidt byggeblok 2 i fig. 3 i [patentet] omfatter en anden blok med en plan, rektan-
gulær bundflade og en i forhold dertil parallelt forløbende, plan topflade.
svar j:
spørgsmålet kan besvares bekræftende. i ”byggeblok 2” i fig. 3 i [patentet] er der et flertal af
parallelt med en plan, rektangulær bundflade forløbende topflader. heraf følger, at der således
også er en topflade med dette parallelle forløb.
                                            - 16 -
spørgsmål k
skønmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt beskyttelsesomfanget i krav 1 i
[patentet] udgør en ægte delmængde af beskyttelsesomfanget i krav 1 i [stridsbrugs-
modellen].
svar k:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, da det er skønsmanden opfattelse, at krav 1 i [patentet]
udgør en ægte delmængde af beskyttelsesomfanget i krav 1 i stridsbrugsmodellen …
spørgsmål l
skønsmanden bedes oplyse og begrunde, om mammut super-blok indeholder en
kombination af tekniske træk, som falder inden for beskyttelsesomfanget af krav 1 i
[stridsbrugsmodellen].
svar l:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, jf. besvarelserne af spørgsmål b a)-k) …
…
spørgsmål n
med henvisning til beskrivelsen af frembringelsen i [stridsbrugsmodellen], specielt
beskrivelsens omtale af fig. 8 på side 11 i [stridsbrugsmodellen], bedes skønsmanden
angive, hvilken teknisk virkning, man ifølge [stridsbrugsmodellen] opnår med frem-
bringelsen beskrevet i denne.
svar n:
den tekniske virkning der opnås ved en byggeblok ifølge frembringelsen i stridsbrugsmodellen
… er, at der ved et fundament opbygget af en sådan byggeblok opnås en termisk isolering mel-
lem det støbte gulv og den første blok, som udgør den ydre del af fundamentet, og at der der-
ved undgås en kuldebro mellem gulvet og den ydre del af fundamentet, og dermed bygningens
ydre facade.
spørgsmål o
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt man ved anvendelsen af mam-
mut super-blok, forventeligt kan opnå en kvalitativ tilsvarende teknisk virkning, som
den der opnås med frembringelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen], idet der med
udtrykket ”kvalitativ” menes ”samme type af virkning, men ikke nødvendigvis i
samme størrelsesorden”.
svar o:
spørgsmålet kan besvares bekræftende. det vurderes, at den tekniske virkning som opnås (og
som er omtalt ved svaret på spørgsmål n ovenfor) kan opnås både ved brug af en byggeblok
ifølge frembringelsen ifølge stridsbrugsmodellen og ved brug af mammut super-blokken til
opbygning af et bygningsfundament.
spørgsmål p
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt man ved anvendelse af mam-
mut super-blok kan opnå i det væsentlige den samme tekniske virkning, som opnås
med frembringelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen].
svar p:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, jf. svaret ovenfor på spørgsmål o.
                                           - 17 -
spørgsmål q
såfremt skønsmanden i sit svar på spørgsmål p vurderer, at man kan opnå i det væ-
sentlige den samme tekniske virkning med mammut super-blok som med frembrin-
gelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen], bedes skønsmanden vurdere og begrunde,
hvorvidt denne samme tekniske virkning opnås med mammut super-blok på i det
væsentlige den samme måde som virkningen opnås med frembringelsen beskrevet i
[stridsbrugsmodellen].
svar q:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, jf. svaret ovenfor på spørgsmål o og p. den tekniske
virkning og måden den opnås på vurderes at være den samme ved mammut super-blokken og
frembringelsen ifølge stridsbrugsmodellen.
spørgsmål r
såfremt skønsmanden i sit svar på spørgsmål q vurderer, at man med mammut su-
per-blok kan opnå i det væsentlige den samme tekniske virkning, som opnås med
frembringelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen], bedes skønsmanden vurdere og
begrunde, hvorvidt denne samme tekniske virkning med mammut super-blok opnås
med i det væsentlige samme midler som virkningen opnås med frembringelsen be-
skrevet i [stridsbrugsmodellen].
svar r:
spørgsmålet kan besvares bekræftende. i forlængelse af svaret på spørgsmål q, er det ligeledes
vurderingen, at det også er i det væsentlige de samme midler ved mammut super-blokken og
frembringelsen ifølge stridsbrugsmodellen, der anvendes til at opnå den tekniske virkning.
spørgsmål s
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt mammut super-blok kan udgø-
re en erstatning for frembringelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen] i forbindelse
med opbygningen af et fundament til et parcelhus.
svar s:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, jf. besvarelserne af spørgsmålene o-r ovenfor.
spørgsmål t
skønsmanden bedes vurdere og begrunde, hvorvidt mammut super-blok kan anses
som en teknisk erstatning for frembringelsen beskrevet i [stridsbrugsmodellen].
svar t:
spørgsmålet kan besvares bekræftende, da mammut super-blokken udviser de samme tekniske
træk som frembringelsen ifølge stridsbrugsmodellen …
…
sagsøgtes spørgsmål:
…
spørgsmål 1
skønsmanden bedes beskrive den almindelige opbygning og støbning af et funda-
ment på tidspunktet for indleveringen af [stridsbrugsmodellen].
                                              - 18 -
svar 1:
et fundament er det nederste, bærende element af en bygningskonstruktion. fundamentet er
bygningens forbindelsesled til det underliggende terræn. der skelnes mellem direkte funde-
ring og indirekte fundering. direkte fundering er, når fundamentet hviler direkte på terrænet,
som det ses ved randfundamenter. indirekte fundering er, når fundamentet bæres af funde-
ringspæle. ved udformning af fundamentet skal der tages højde for husets vægt og grundens
bæredygtighed. anvendelse af byggeblokke, som er relevant i forhold til nærværende sag, vil
anvendes ved en randfundering, altså en direkte fundering.
tidspunktet for indleveringen af stridsbrugsmodellen er 26/09/2011. som beskrevet på side 1 i
stridsbrugsmodellen … under afsnittet ”baggrund for frembringelsen” var det kendt på ind-
leveringstidspunktet at opbygge et fundament (også kaldet en sokkel) til en bygning ved hjælp
af byggeblokke. der opføres typisk en ydermur og en indermur, hvorimellem der anbringes et
isoleringsmateriale, såsom en skumisolering, f.eks. af polystyren. på indleveringstidspunktet
var det kendt at anvende præfabrikerede byggeblokke med en ydre og en indre blok i beton,
cement eller lignende med et isoleringsmateriale, såsom en skumisolering, f.eks. af polystyren,
derimellem. dette er f.eks. omtalt i første afsnit på side 2 i [stridsbrugsmodellen]. det var også
kendt, at den ydre og den indre mur mures op af et flertal af byggeblokke.
spørgsmål 2
skønsmanden bedes beskrive, hvorvidt man ved frembringelse af en byggeblok i
henhold til [stridsbrugsmodellen] afviger fra almindelig kendt byggeteknik.
såfremt spørgsmålet besvares bekræftende, bedes skønsmanden beskrive, hvor frem-
bringelsen i henhold til [stridsbrugsmodellen] afviger fra almindelig kendt byggetek-
nik.
svar 2:
en byggeblok ifølge frembringelsen i stridsbrugsmodellen … kan anvendes til fremgangsmå-
den til opførsel af et fundament på almindelig kendt vis. stridsbrugsmodellen angår imidlertid
en byggeblok og ikke en fremgangsmåde. byggeblokken adskiller sig fra kendt teknik ved at
den anden blok (dvs. den indre blok eller vange i fundamentet) er lavere end den første, ydre
blok (vange) og den mellem blokkende anbragte isoleringsblok. fordelen der herved opnås er
en tidsbesparelse ved opførslen, som angivet på side 2, linjerne 16-19 i stridsbrugsmodellen …
spørgsmål 3
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt en sagkyndig ville have mulighed for at forstå
og udøve opfindelsen [i stridsbrugsmodellen] ved en fremlæggelse af frembringelsen
gengivet i bilag g. skønsmanden bedes besvare spørgsmålet med den forudsætning,
at den sagkyndige kunne se denne fysisk.
svar 3:
bilag g viser et foto fra en byggeplads, hvor der er nogle (hele) byggeblokke samt afskårne dele
af byggeblokke. byggeblokkene er dog ikke anbragt i et fundament, men står/ligger på et sand-
område på byggepladsen. de to ”hele” byggeblokke består af en første grå blok og en anden grå
blok, hvor der imellem er anbragt en hvid blok. den hvide blok er af samme højde som den hø-
jeste af de to grå blokke. de to grå blokke synes at være opbygget af flere blokke. selvom det ik-
ke fremgår entydigt af fotoet, vil det formodes, at de grå blokke er af et beton-lignende materia-
le og at den hvide blok er et polystyren eller lignende isoleringsmateriale, da sådanne materia-
le er vidt udbredt anvendte materiale til fundamenter. de afskårne dele synes dog at kunne
give det indtryk, at byggeblokkene er under forberedelse, f.eks. ved tilskæring, til at blive sat i
                                                         - 19 -
          fundamentet, og således ikke nødvendigvis er leveret som de to blokke der optræder bagerst i
          fotoet i bilag g. det er dog skønsmandens vurdering, at en sagkyndig indenfor byggeri ville
          have mulighed for at få kendskab til blokkene og dermed kunne udøve frembringelsen ifølge
          stridsbrugsmodellen …
          det skal hertil bemærkes, at fotoet i bilag g er udateret og at skønsmanden ved besvarelsen
          dette spørgsmål ikke har taget stilling til, hvorvidt fotoet viser kendt teknik.
          spørgsmål 4
          skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt det måtte have betydning for skønsmandens
          vurdering ved besvarelsen af spørgsmål 2 og 3, såfremt vangerne i byggeblokken i bi-
          lag g er sammensat af flere mindre blokke.
          svar 4:
          det vil ikke have betydning for besvarelsen af spørgsmålene 2 og 3.
          spørgsmål 5
          skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt [mammut super-blok] i højere grad end ved
          [frembringelsen i stridsbrugsmodellen] sikrer en indstøbning af rionettet, sikrer mod
          at rionettet bliver trådt ned i siderne tæt på betonelementerne og/eller sikrer, at var-
          meslanger til gulvvarme ikke synker ned ved nedtrædning i siderne.
          svar 5:
          spørgsmålet kan besvares bekræftende. denne tekniske effekt er forklaret i [patentet], f.eks. på
          side 2, linjerne 10-18 samt side 6, sidste afsnit.
          spørgsmål 6
          skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt krav nr. 1 til [stridsbrugsmodellen], hvori det
          er anført, at indervangen ”har en i forhold til bundfladen parallelt forløbende plan
          topflade” tillige omfatter [mammut super-blok], hvor byggeblokken har en fortandet
          bagvange.
          svar 6:
          spørgsmålet besvares bekræftende. der henvises i øvrigt til besvarelsen af spørgsmålene [e og
          i-j].”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af per warming, christian olsen, niels westergaard,
peter jensen og skønsmand claus elmeros.
per warming har bl.a. forklaret, at han er administrerende direktør i rc beton. rc beton er
en gammel familieejet virksomhed, der beskæftiger sig med produktion af betonprodukter,
herunder forskellige blokke til fundamenter i byggerier.
                                              - 20 -
før i tiden bestod blokke til fundamenter af flere lag, som skulle mørtles sammen. først efter
at mørtlen var hærdet, kunne man støbe gulvet. dette førte til, at opbygningen af fundamen-
tet ikke kunne færdiggøres på én dag. processen er i dag blevet effektiviseret, idet man i ste-
det typisk anvender én stor blok, der ikke først skal mørtles sammen af flere mindre blokke,
hvorved man kan nøjes med én arbejdsgang. de store blokke kan kun løftes ved hjælp af ma-
skine, men da de fleste elementer af en vis størrelse ifølge arbejdstilsynet i dag skal løftes
ved hjælp af maskine, er det ikke noget problem. rc betons mammutblokke og skagen ce-
mentstøberis skawblock er eksempler på sådanne store, samlede blokke.
rc betons lav mammutblok er karakteriseret ved, at blokken er udstyret med en lav ”bag-
vange”, dvs. den inderste vange er lavere end både den yderste vange og den midterste iso-
leringsblok. dette giver mulighed for, at gulvbetonen kan støbes ind over bagvangen, hvilket
nogle entreprenører foretrækker. skawblocken er tilsvarende udstyret med en lav bagvange.
da skawblocken kom på markedet, fandtes der dog allerede andre blokke med lav bagvan-
ge; disse var blot opbygget af flere mindre blokke, som tilsammen gav et format svarende til
skawblocken. efterspørgslen efter ”lavvangede” blokke har været stigende de seneste år.
rc betons mammut super-blok har på samme måde som lav mammutblok og skawblocken
en lav bagvange, men adskiller sig ved, at den lave bagvange er ”fortandet”. ved lav mam-
mutblok og skawblock hviler rionettet kun på afstandsholdere eller anden form for opklods-
ning, som er placeret på den flamingo, der er lagt på gulvfladen under rionettet; flamingoen
og afstandsholderne rækker dog typisk ikke ud over den lave bagvange, hvor rionettet der-
for kan blive trådt ned, når man går rundt i forbindelse med arbejdet. ved mammut super-
blok hviler rionettet også på en opklodsning og flamingo på gulvfladen, men den fortandede
bagvange sikrer, at der ikke sker nedtrædning af rionettet i kanten. en yderligere fordel ved
den fortandede bagvange er, at gulv- og varmeslangerne, som er bundet op på rionettet, hel-
ler ikke bliver trådt ned i forbindelse med arbejdet, idet rionettet ligger højere, når det hviler
på fortandingen. den fortandede bagvange medfører desuden en større styrke i gulvet, da
forskydningskræfterne i jorden bliver optaget i fortandingen, hvilket mindsker risikoen for
revnedannelser rundt i kanterne. der opnås ikke nogen nævneværdig isoleringsmæssig for-
del ved at bruge mammut super-blok i stedet for lav mammutblok. mammut super-blok og
                                                - 21 -
lav mammutblok kan godt erstatte hinanden i en konstruktion; det er op til den enkelte ud-
førende entreprenør, om man vil bruge den ene eller den anden blok.
rc beton har ikke solgt flere af de omstridte blokke, siden de oplyste tal pr. 14. februar 2014.
christian olsen har bl.a. forklaret, at han er sælger hos skagen cementstøberi, hvor han har
arbejdet i 10 år. skagen cementstøberi er en gammel familieejet virksomhed, som producerer
alt i ”blød” beton, bl.a. blokke til byggerier. det er ham, der hos skagen cementstøberi har
ansvaret for at håndhæve virksomhedens rettigheder, herunder rettighederne til skawblock.
udviklingen af skawblocken blev påbegyndt, efter at entreprenørfirmaet p.h. jensen havde
henvendt sig til skagen cementstøberi. p.h. jensens folk måtte ikke længere foretage manu-
elle løft af selv små byggeblokke. blokkene skulle i stedet løftes med kran. når blokkene alli-
gevel skulle løftes med kran, ville p.h. jensen gerne være i stand til at sætte større elementer
ad gangen. udviklingen af skawblocken foregik herefter i fortrolighed mellem skagen ce-
mentstøberi og p.h. jensen. parterne skrev ikke noget ned herom, men der var enighed om,
at man ikke snakkede om projektet med andre.
den præfabrikerede skawblock, således som denne blok er beskrevet i stridsbrugsmodellen,
blev ikke anvendt i forbindelse med projektet i ølandsparken. ved projektet i ølandsparken
brugte man derimod mange små standard-blokke, som man byggede sammen til et format,
der, på nær enkelte forskelle i målene, svarede til den endelige version af skawblock. skaw-
blocken blev først offentliggjort på hjemmesiden 2-3 dagen efter, at brugsmodelansøgningen
var indleveret. det billede fra ølandsparken, som blev anvendt på hjemmesiden (bilag b), og
som angaves at være udført med skawblock, er reelt photoshoppet. skagen cementstøberi
havde ikke på daværende tidspunkt billeder af en færdig, præfabrikeret skawblock, hvorfor
man på billedet blot udviskede skillelinjerne mellem de små blokke. den egentlige markeds-
føring af den præfabrikerede skawblock blev først påbegyndt i løbet af 2012.
når man anvender skawblock, sikrer man den korrekte indstøbning af rionettet ved hjælp af
”al-lister”, som lægges på flamingoisoleringen under rionettet. en al-liste er en to centimeter
                                                - 22 -
høj plastikskinne. al-listerne lægges på hele gulvfladen og kan også lægges ud over den lave
bagvange. skagen cementstøberi producerer ikke blokke med indbygget, fortandet bagvan-
ge, såsom mammut super-blok, men de mener heller ikke, at en fortandet bagvange bidrager
med noget yderligere. der er heller ikke nogen isoleringsmæssige fordele forbundet med at
anvende mammut super-blok i stedet for skawblock. mammut super-blok og skawblocken
kan sagtens udgøre erstatninger for hinanden.
niels westergaard har bl.a. forklaret, at han er ansat som afdelingsleder på skagen cement-
støberis blokfabrik i støvring.
udviklingen af skawblocken blev påbegyndt efter, at skagen cementstøberi havde modtaget
en forespørgsel fra p.h. jensen om at tilbyde større blokke end den traditionelle liggeblok.
på fabrikken i støvring begyndte skagen cementstøberi for sig selv at eksperimentere med
at lime forskellige mindre elementer sammen til større blokke. det var en lang proces. de
endte med at udvikle flere forskellige elementer. på dette stadie var det dog ikke farbart at
sende de nye elementer direkte i produktion; de vidste ikke, om elementerne ville fungere
ude på byggepladen, f.eks. om elementerne kunne stå og balancere i den våde beton, og om
elementerne kunne løftes med kran på en måde, der ville medføre en arbejdstidsmæssig for-
del. elementer skulle derfor først testes, hvilket skete i ølandsparken.
i ølandsparken-projektet deltog fra skagen cementstøberi, foruden ham selv, kvalitetschef,
tommy haase, og daværende salgschef, arni hansen. entreprenør peter jensen deltog også i
projektet sammen med to af sine folk. blokkene blev kørt ud og sat på byggepladsen om
morgenen. blokkene stod på paller og var pakket ind i folie. folien blev først fjernet umid-
delbart inden, at en blok skulle hejses fra pallen og over på betonet. det fundament, som blev
sat, bestod ikke af skawblock. de brugte i stedet traditionelle, mindre blokke, som forinden
var limet sammen på fabrikken i støvring, og som endvidere blev samlet på byggepladsen.
ølandsparken er et nyere villakvarter. det er et stille sted. de overvejede ikke, om der skulle
foretages en afskærmning af byggepladsen, idet de ikke mente, at dette var nødvendigt. han
                                                 - 23 -
mener ikke, at der kom nogen forbi byggepladsen, mens de arbejdede. selv hvis en forbipas-
serende havde stået og betragtet soklen, ville de have troet, at det var en traditionel sokkel,
da de ville kunne se, at den bestod af en række mindre standardblokke, som var sat sammen.
når man anvender skawblock, vil man anvende afstandsklodser eller anden opklodsning på
gulvfladen, så rionettet bliver indstøbt i gulvbetonet. han mener ikke, at man normalt også
bruger afstandsklodser på den lave bagvange, men det er op til den enkelte entreprenør. han
tror ikke, at rionettet bliver trådt ned, hvis ikke man anvender afstandsklodser på den lave
bagvange.
peter jensen har bl.a. forklaret, at han er ejer af entreprenørfirmaet p.h. jensen, som har spe-
cialiseret sig i at lave fundamenter, fortrinsvis på enfamiliehuse. skagen cementstøberi leve-
rer betonblokke til p.h. jensen, når p.h. jensen har opgaver i nordjylland.
formålet med projektet i ølandsparken var at teste, hvordan de nye store blokke bedst kun-
ne bygges op, og om det i det hele taget i praksis var muligt at sætte så store blokke ned i be-
tonet. fundamentet, som blev lagt på ølandsparken, blev ikke sat med færdige skawblocke.
de anvendte i stedet en række mindre liggeblokke, som blev limet sammen.
p.h. jensen udvalgte ølandsparken 7 i øster hornum, fordi det lå tæt på skagen cement-
støberi, og fordi der ikke var andre byggerier i nærheden, hvorfra andre håndværkere kunne
se, hvad de lavede. de drøftede ikke, om der skulle sættes et plankeværk op. ølandsparken
er et almindeligt stille boligkvarter, og øster hornum er ikke et travlt sted. kun folk, der var
en del af udviklingsgruppen, herunder ham selv, deltog på adressen den dag. de var der fra
ca. klokken syv om morgenen til klokken halv fire om eftermiddagen. han tror ikke, at der
kom andre forbi i dette tidsrum. udenforstående personer ville i øvrigt ikke kunne have set
noget; de mindre liggeblokke var pakket ind i hvid plastik og reklamepapir, da blokkene an-
kom til pladsen, og plastikken blev først fjernet i takt med, at blokkene skulle anvendes.
hos p.h. jensen foregår opbygningen af betongulv normalt på den måde, at der først lægges
en isolering. herefter lægges rionettet, som ”klodses op”, så det ikke ligger direkte på isole-
                                                 - 24 -
ringen. som opklodsning bruger p.h. jensen typisk al-skinner, der er 25 millimeter i højden.
rionettet bliver til sidst indstøbt i 12 centimeter beton. rionettet vil typisk ”stikke ud over”
den lave bagvange. al-skinnerne bliver nogle gange lagt, så de også dækker bagvangen, men
dette behøver man ikke at gøre, da rionettet alligevel ikke kan blive trådt ned ude i kanten.
rionettet er ca. 8 millimeter i tykkelsen og er stærkt nok til at hænge ud over indervangen.
han er bekendt med mammut super-blok, men mener ikke, at det er en god idé på den må-
de at fæstne rionettet til bagvangen, da den ikke er et egnet opklodsningsmiddel. det skaber
risiko for, at der kan komme ilt ind til armeringen, som vil kunne ruste. det kan også skabe
problemer i forhold til en eventuel fugtspærre, som måtte være lagt under rionettet.
skønsmand claus elmeros vedstod sin skønserklæring og har supplerende bl.a. forklaret, at
stridsbrugsmodellen er den dominerende rettighed i sagen. mammut super-blok, som har en
fortandet bagvange, bygger ifølge patentskriftet videre på stridsbrugsmodellen, men efter
hans opfattelse falder mammut super-blok inden for beskyttelsesomfanget af krav 1 i strids-
brugsmodellen. han baserer sin konklusion på en teknisk fortolkning af ordlyden af krav 1.
parternes synspunkter
skagen cementstøberi har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kument af 1. september 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
          ”anbringender
          …
          1.2 vedrørende gyldigheden af br 2011 00144 y6
          sagsøger gør overordnet gældende
          at       opfindelsen omfattet af br 2011 00144 y6 var ny på indleveringstidspunktet
                   den 26. september 2011, og
          at       sagsøgers prøvede brugsmodel nr. br 2011 00144 y6 er gyldigt registreret.
          stridsbrugsmodellen er prøvet og opretholdt af patent- og varemærkestyrelsen, og
          det har derfor formodningen for sig, at stridsbrugsmodellen er gyldig. sagsøger gør i
          den forbindelse gældende
                                          - 25 -
at        bevisbyrden for, at opfindelsen omfattet af br 2011 00144 y6 var almindelig
          tilgængelig før indleveringsdagen påhviler sagsøgte, og
at        de af sagsøgte fremlagte bilag ikke dokumenterer, at opfindelsen omfattet af
          br 2011 00144 y6 var almindeligt tilgængelig før indleveringsdagen, jf.
          brugsmodellovens § 5, stk. 1 og 2.
sagsøger anerkender, at der er opført et fundament på adressen ølandsparken 7, ø.
hornum inden stridsbrugsmodellens ansøgningsdato, men sagsøger bestrider, at der
herved har foregået nyhedsskadelig udnyttelse af opfindelsen.
opførelsen af fundamentet på ølandsparken 7 skete som et fortroligt udviklingspro-
jekt i samarbejde med entreprenørselskabet p. h. jensen aps på baggrund af en hen-
vendelse fra arbejdstilsynet til entreprenøren … der var således tale om et lukket
projekt, der blev udført som en del af udviklingen af opfindelsen omfattet af strids-
brugsmodellen.
der var ikke tale om, at sagsøger leverede færdige præfabrikerede byggeblokke i
henhold til opfindelsen til tredjemand til brug for projektet, men derimod om, at sag-
søger leverede og testede bygge-blokke på prototype stadie sammen med sine sam-
arbejdspartnere. prototypeblokkene bestod af flere forskellige mindre blokke, der var
sammensat manuelt, idet opfindelsen stadig var under udvikling på dette tidspunkt
…
sagsøger har således ikke markedsført, solgt eller på anden måde gjort opfindelsen
almindeligt tilgængelig inden stridsbrugsmodellen blev indleveret den 26. september
2011.
sagsøger gør i den forbindelse gældende
at        opfindelsen omfattet af br 2011 00144 y6 ikke blev anvendt på adressen
          ølandsparken 7, ø. hornum, og derfor ikke blev almindeligt tilgængelig i
          den forbindelse, jf. brugsmodellovens § 5, stk. 2,
at        projektet på adressen ølandsparken 7, ø. hornum, i øvrigt skete som et
          lukket fortroligt udviklingsprojekt med sagsøgers samarbejdspartnere,
at        opfindelsen omfattet af br 2011 00144 y6 ikke er markedsført og solgt før
          indleveringen af brugsmodelregistreringen den 26. september 2011, og
yderligere bemærker sagsøger, at udnyttelsen ølandsparken 7, ø. hornum ikke kan
anses for nyhedsskadelig for stridsbrugsmodellen, selv hvis man skulle mene, at op-
findelsen omfattet af stridsbrugsmodellen blev udnyttet i forbindelse med opførelsen
af fundamentet.
i henhold til fast dansk praksis og forarbejderne til den danske patentlov ydes en op-
finder ret til afprøvning og test af sin opfindelse uden at det er nyhedsskadeligt, selv
hvis det sker under sådanne forhold, at det ikke kan udelukkes, at uvedkommende
får en vis mulighed for at blive bekendt med opfindelsen. …
                                         - 26 -
sagsøger gør derfor gældende
at      den test, afprøvning og udvikling, som sagsøger foretog på ølandsparken 7,
        ø. hornum ikke udgør en nyhedsskadelig handling i forhold til br 2011
        00144 y6.
1.3 vedrørende krænkelser
om lav mammut blok
sagsøger gør i forhold til sagsøgtes byggeblok kaldet lav mammutblok … gældende
at      sagsøgtes markedsføring, salg og anden brug af de i bilag 1 markerede pro-
        dukter kaldet lav mammutblok udgør en krænkelse af sagsøgers enerettig-
        heder i henhold til brugsmodellovens § 6, stk. 1,
at      sagsøgte har anerkendt, at lav mammutblok (bilag 1) falder under beskyt-
        telsesomfanget af br 2011 00144 y6, hvis denne er gyldigt udstedt, og
at      sagsøger er berettiget til erstatning og vederlag, jf. brugsmodellovens § [55].
om mammut super-blok
sagsøger gør i forhold til sagsøgtes byggeblok kaldet mammutblok super-blok …
gældende
at      sagsøgtes markedsføring, salg og anden brug af det i bilag 19 markerede
        produkt kaldet mammutblok super-blok udgør en krænkelse af sagsøgers
        enerettigheder i henhold til brugsmodellovens § 6, stk. 1,
at      skønsmanden klart og udtrykkeligt har fastslået, at mammut super-blok (bi-
        lag 19) falder under beskyttelsesomfanget af br 2011 00144 y6 både i forhold
        til en direkte krænkelse og i forhold til en ækvivalent krænkelse, jf. skøns-
        mandens svar på spørgsmål l og spørgsmål n-t,
at      sagsøger er berettiget til erstatning og vederlag, jf. brugsmodellovens § [55].
om skåret mammut blok
sagsøger gør i forhold til sagsøgtes byggeblok kaldet skåret mammutblok … gæl-
dende
at      sagsøgtes markedsføring, salg og anden brug af det i bilag 22 markerede
        produkt kaldet skåret mammut-blok udgør en krænkelse af sagsøgers ene-
        rettigheder i henhold til brugsmodellovens § 6, stk. 2,
at      skønsmanden klart og udtrykkeligt har fastslået, at skåret mammutblok …
        falder under beskyttelsesomfanget af br 2011 00144 y6,
                                                    - 27 -
         at        sagsøgte har anerkendt, at skåret mammutblok (bilag 22) falder under be-
                   skyttelsesomfanget af br 2011 00144 y6, hvis denne er gyldigt udstedt, og
         at        sagsøger er berettiget til erstatning og vederlag, jf. brugsmodellovens § [55].
         1.4 vedrørende offentliggørelse
         sagsøgte har ved sin adfærd vist, at denne bevist har forsøgt at omgå stridsbrugsmo-
         dellen og i den forbindelse har krænket sagsøgers rettigheder. sagsøger har konkret
         mistet salg til sagsøgte …, og sagsøgtes markedsforstyrrende adfærd nødvendiggør
         derfor offentliggørelse af dommen. sagsøger gør derfor i forhold til sin påstand 4
         gældende
         at        sagsøgte skal offentliggøre sagens dom, jf. brugsmodellovens § 58.
         1.5 vedrørende destruktionspåstande
         sagsøgte har ved dennes adfærd, som er dokumenteret særligt i handlingsforløbet …
         vist, at destruktion af eventuelle varelagre er nødvendigt for, at sikre sagsøgers ret-
         tigheder. sagsøger gør således i forhold til sine påstande 7, 10 og 13 gældende
         at        destruktion af et eventuelt varelager indeholdende de i bilag 1 afbildede og
                   [markerede] produkter kaldet lav mammutblok er nødvendigt for at sikre
                   sagsøgers rettigheder, jf. brugsmodellovens § 56,
         at        destruktion af et eventuelt varelager indeholdende det i bilag 19 afbildede
                   og [markerede] produkt kaldet mammutblok super-blok er nødvendigt for
                   at sikre sagsøgers rettigheder, jf. brugsmodellovens § 56, og
         at        destruktion af et eventuelt varelager indeholdende det i bilag 22 afbildede
                   og [markerede] produkt kaldet skåret mammut-blok er nødvendigt for at
                   sikre sagsøgers rettigheder, jf. brugsmodellovens § 56.
         1.6 vedrørende markedsføringsloven
         sagsøger gør desuden gældende
         at        sagsøgte ved sin markedsføring og salg af lav mammutblok har handlet i
                   strid med markedsføringslovens § 1 …”
rc beton har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 31.
august 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
         ”anbringender
         til støtte for den nedlagte påstand gøres følgende gældende:
                                                  - 28 -
          nyhedskravet er ikke opfyldt for brugsmodel br 2011 00144 y6, idet sagsøgers
          brugsmodel udgør en sammenfatning af allerede kendt byggeteknik.
          til støtte for den selvstændige påstand gøres følgende gældende:
          sagsøgers brug af elementerne på ølandsparken 7, ø. hornum udgør en nyhedsska-
          delig aktivitet, som medfører brugsmodellens ugyldighed, idet brugen skete uden af-
          skærmning på et offentligt tilgængeligt område og uden, at der var indgået fortrolig-
          hedsaftaler i fornødent omfang. en større og ubestemt kreds har herved haft mulig-
          hed for at stifte bekendtskab med frembringelsen.
          der var desuden ikke indgået en fortrolighedsaftale med ejerne af grunden ølands-
          parken 7, ø. hornum på tidspunktet, hvor arbejdet med elementerne fandt sted eller
          senere.
          skønsmanden har i sin besvarelse bekræftet, at en sagkyndig ville kunne forstå og
          udøve br 2011 00144 ved en fremlæggelse fra frembringelsen …
          til støtte for den nedlagte påstand gøres følgende tillige gældende.
          idet brugsmodel [br] 2011 00144 y6 således ikke opfylder nyhedskravet, foreligger
          der ikke en krænkelse af nævnte brugsmodel ved salget og markedsføringen af lav
          mammutblok, mammut super-blok eller skåret mammutblok.
          for så vidt angår mammut super-blok gøres det særligt gældende, at beskyttelses-
          omfanget for brugsmodel br 2011 00144 y6 ikke kan fortolkes udvidende således, at
          dette også omfatter mammut super-blok, idet det er angivet i krav nr. 1 til brugsmo-
          del br 2011 00144 y6, at indervangen har ”en i forhold til bundfladen parallelt forlø-
          bende plan topflade”.
          det gøres gældende, at sagsøger herved har begrænset beskyttelsesomfanget af
          brugsmodellen, idet denne ikke omhandler mammut super-blok, der udgør en blok
          med fortandet bagvange.
          hverken en fortolkning af brugsmodellen eller ækvivalenslæren giver grundlag for,
          at ”en” flade kan fortolkes som ”en eller flere” flader. hertil bemærkes, at sagsøgers
          brugsmodel br 2011 00144 y6 ikke fremkommer med en løsning på blandt andet an-
          bringelse af rionet og varmeslager, hvorfor det ikke er tale om teknisk ækvivalens.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
ad påstanden om gyldigheden af brugsmodel br 2011 00144 y6
rc betonvarer a/s (rc beton) har til støtte for den selvstændige påstand om ugyldighed for
det første henvist til, at br 2011 00144 y6 (stridsbrugsmodellen) alene udgør en sammenfat-
ning af allerede kendt byggeteknik og dermed ikke opfylder kravet om frembringelseshøjde,
                                               - 29 -
jf. brugsmodellovens § 5. rc beton har imidlertid ikke i den forbindelse fremdraget og påbe-
råbt sig konkrete modhold i forhold til frembringelsen i stridsbrugsmodellen. dertil kom-
mer, at skønsmanden i sit svar på spørgsmål 2 bekræfter, at stridsbrugsmodellen efter
skønsmandens opfattelse adskilte sig fra kendt teknik på tidspunktet for indlevering af an-
søgningen. retten finder det på den baggrund ikke godtgjort, at stridsbrugsmodellen ikke
havde tilstrækkelig frembringelseshøjde på ansøgningstidspunktet.
rc beton har til støtte for påstanden om ugyldighed for det andet henvist til, at strids-
brugsmodellen på ansøgningstidspunktet ikke opfyldte nyhedskravet, jf. brugsmodellovens
§ 5, da der i forbindelse med et projekt på adressen ølandsparken 7, øster hornum, forin-
den var sket en brug af blokken, som udgjorde nyhedsskadelig aktivitet.
skagen cementstøberi a/s (skagen cementstøberi) har ikke bestridt, at projektet i ølands-
parken fandt sted inden ansøgningstidspunktet, men har bestridt, at frembringelsen i strids-
brugsmodellen blev udnyttet i forbindelse med projektet. skagen cementstøberi har endvi-
dere gjort gældende, at selv hvis det måtte lægges til grund, at frembringelsen i stridsbrugs-
modellen blev udnyttet i projektet, var denne udnyttelse ikke nyhedsskadelig.
projektet i ølandsparken havde karakter at et udviklingsprojekt, hvor skagen cementstøberi
og entreprenørfirmaet p.h. jensen, med hvem skagen cementstøberi samarbejdede om pro-
jektet, fik mulighed for at teste, hvordan skawblock bedst kunne bygges op, og om det var
muligt i praksis at sætte blokken i fundamentet. retten lægger til grund, at de store blokke,
som blev sat i fundamentet i ølandsparken 7, var opbygget af flere mindre standardblokke,
men at denne sammenbygning i et vist omfang var sket allerede på skagen cementstøberis
fabrik i støvring, og at de store blokke efter sammenbygningen i al væsentlighed fremstod i
en form svarende til den endelige, præfabrikerede skawblock. retten finder derfor at måtte
lægge til grund, at frembringelsen i stridsbrugsmodellen blev anvendt i forbindelse med pro-
jektet i ølandsparken.
efter forklaringerne finder retten imidlertid, at projektet alene var kendt inden for en snæver
og veldefineret kreds af personer, som alle var involveret i projektet, og at der mellem par-
                                               - 30 -
terne forelå en underforstået aftale om fortrolighed. retten lægger endvidere til grund, at
ølandsparken 7 er en privat grund beliggende i et parcelhuskvarter, og at blokkene blev le-
veret til byggepladsen i en indpakning, som først blev fjernet, når blokkene skulle anvendes.
når desuden henses til, at testen af skawblock efter sin beskaffenhed rimeligvis måtte foregå
et sted, hvor der eventuelt kunne ske et vist indblik, finder retten det ikke dokumenteret, at
udviklingsprojektet i ølandsparken var nyhedsskadelig i forhold til frembringelsen i strids-
brugsmodellen, som derfor opfyldte nyhedskravet på ansøgningstidspunktet. det kan i den
forbindelse ikke føre til andet resultat, at parterne ikke foretog en egentlig afskærmning af
byggepladsen, eller at der ikke var indgået en fortrolighedsaftale med de private ejere af
ejendommen, som ikke var orienteret om projektet vedrørende afprøvning.
det følger af ovenstående, at skagen cementstøberi skal frifindes for rc betons selvstændi-
ge ugyldighedspåstand og samtidig skal have medhold i sine påstande 1 og 2, dog således at
forbuddet i påstand 2 tilpasses, som det fremgår af domskonklusionen nedenfor.
ad påstanden om krænkelse af skagen cementstøberis brugsmodel
da skagen cementstøberi har gyldig brugsmodelregistrering som beskrevet i br 2011 00144
y6 (med prioritetsdato den 26. september 2011), er der herefter enighed mellem parterne om,
at rc betons lav mammutblok og skåret mammutblok falder inden for beskyttelsesomfan-
get af br 2011 00144 y6, og at disse blokke dermed krænker br 2011 00144 y6. skagen ce-
mentstøberi skal derfor have medhold i påstandene 5, 6, 11 og 12.
efter brugsmodellovens § 56, stk. 1, nr. 3, kan en brugsmodelindehaver kræve, at krænkende
produkter destrueres. skagen cementstøberis påstande 7 og 13 tages derfor også til følge.
for så vidt angår mammut super-blok er der tvist om, hvorvidt denne blok falder inden for
beskyttelsesomfanget af br 2011 00144 y6, og dermed om denne blok udgør en krænkelse.
tvisten angår følgende træk fra stridsbrugsmodellens krav nr. 1:
                                                    - 31 -
           ”… en anden blok (8) med en plan bundflade (5’) og en i forhold til bundfladen (5’)
           parallelt forløbende plan topflade (3’) …”
rc beton har i den forbindelse navnlig anført, at mammut super-blok er kendetegnet ved at
være udstyret med en ”fortandet” anden blok (bagvange), dvs. at bagvangen består af et an-
tal øvre topflader med større højde og et antal nedre topflader med mindre højde, hvilket gø-
res gældende ikke er en ”plan” topflade i brugsmodelkravets forstand.
skønsmanden har i besvarelsen af spørgsmål n bekræftet, at der ved et fundament opbygget
af frembringelsen i stridsbrugsmodellen opnås en termisk isolering mellem det støbte gulv
og den yderste vange, og at der derved undgås en ”kuldebro” mellem gulvet og bygningens
ydre facade. skønsmanden har som svar på spørgsmålene o-t endvidere bekræftet, at denne
tekniske virkning samt måden og de midler, hvorved virkningen opnås, i al væsentlighed er
de samme ved anvendelsen af mammut super-blok, og at mammut super-blok udviser de
samme tekniske træk som stridsbrugsmodellen og derfor udgør en teknisk erstatning herfor.
ifølge patentskriftet for mammut super-blok er de øvre flader i den fortandede bagvange
primært indrettet med henblik på at udgøre understøtninger for armeringsnet (”rionet”), så-
ledes at dette ikke trykkes ned i forbindelse med arbejdet. retten bemærker hertil, at der
ifølge forklaringerne under alle omstændigheder – dvs. både ved anvendelsen af skawblock
og mammut super-blok – skal anvendes opklodsninger (f.eks. al-lister), således at rionettet
ikke ligger direkte på isoleringen, og at al-listerne ved skawblock også kan lægges, så de
dækker bagvangen. retten bemærker endvidere, at nedtrædning af rionettet i kanten efter
forklaringen fra særligt entreprenør peter jensen ikke opfattes som et reelt problem, og at
placeringen af rionettet på den fortandede bagvange efter dette vidnes opfattelse kan være
ufordelagtigt ved opbygningen af fundamentet.
retten finder på den anførte baggrund, at mammut super-bloks fortandede bagvange af en
fagmand vil anses for at udgøre et beskedent teknisk bidrag ved opbygningen af et funda-
ment, og at den afgørende tekniske effekt ved den fortandede, lave bagvange af fagmanden
vil blive anset for den samme som ved den lave bagvange i stridsbrugsmodellen, dvs. at sik-
re, at der ikke opstår kuldebroer mellem gulvet og den ydre del af fundamentet. herefter
                                               - 32 -
findes de øvre flader i mammut super-bloks fortandede bagvange tilsammen at udgøre en i
funktionel henseende plan topflade som beskrevet i brugsmodelkrav nr. 1.
på den anførte baggrund og under hensyn til, at parterne er enige om, at de øvrige træk fra
brugsmodelkrav nr. 1 findes i mammut super-blok, finder retten, at mammut super-blok
krænker skagen cementstøberis brugsmodel. skagen cementstøberi skal derfor have med-
hold i påstandene 8 og 9. skagen cementstøberi skal desuden have medhold i påstand 10, jf.
brugsmodellovens § 56, stk. 1, nr. 3.
rc beton, der under forløbet var bekendt med skagen cementstøberis rettigheder, skal beta-
le vederlag og erstatning til skagen cementstøberi i anledning af krænkelserne, jf. brugsmo-
dellovens § 55. på baggrund af rc betons oplysninger om, at rc beton har solgt 110 stk. lav
mammutblok, 147 stk. skåret mammutblok og 77 stk. mammut super-blok, fastsættes veder-
laget og erstatningen skønsmæssigt til i alt 100.000 kr.
efter omfanget og karakteren af krænkelserne i denne sag er der ikke grundlag for at pålæg-
ge rc beton at offentliggøre dommens konklusion. rc beton frifindes derfor for påstand 4.
efter sagens udfald skal rc beton betale sagsomkostninger til skagen cementstøberi. belø-
bet fastsættes efter sagens omfang og forløb til i alt 51.822,40 kr. beløbet omfatter rimelige
advokatudgifter på 25.000 kr., godtgørelse for retsafgift på 3.900 kr. samt godtgørelse for de
af skagen cementstøberi afholdte udgifter til syn- og skøn på 22.922,40 kr. rc beton skal
herudover endeligt afholde de udgifter til syn- og skøn, som rc beton allerede har lagt ud
for.
                                      thi kendes for ret:
rc betonvarer a/s skal anerkende, at skagen cementstøberi a/s’ danske brugsmodelregi-
strering nr. br 2011 00144 y6 er gyldigt registreret.
                                              - 33 -
rc betonvarer a/s forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sæl-
ge, købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere, frembringelsen i br 2011
00144 y6 i danmark, medmindre frembringelsen er fremstillet og/eller bragt på markedet af
skagen cementstøberi a/s eller med dennes samtykke.
rc betonvarer a/s skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af lav mammutblok
(bilag 1) i danmark udgør en krænkelse af skagen cementstøberi a/s’ rettigheder i medfør
af br 2011 00144 y6.
rc betonvarer a/s forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sæl-
ge, købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere, de i bilag 1 (lav mammut-
blok) afbildede og markerede produkter i danmark.
rc betonvarer a/s skal tilintetgøre et eventuelt restlager af lav mammutblok (bilag 1).
rc betonvarer a/s skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af mammut super-blok
(bilag 19) i danmark udgør en krænkelse af skagen cementstøberi a/s’ rettigheder i medfør
af br 2011 00144 y6.
rc betonvarer a/s forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sæl-
ge, købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere, de i bilag 19 (mammut su-
per-blok) afbildede og markerede produkter i danmark.
rc betonvarer a/s skal tilintetgøre et eventuelt restlager af mammut super-blok (bilag 19).
rc betonvarer a/s skal anerkende, at dennes markedsføring og salg af skåret mammutblok
(bilag 22) i danmark udgør en krænkelse af skagen cementstøberi a/s’ rettigheder i medfør
af br 2011 00144 y6.
                                              - 34 -
rc betonvarer a/s forbydes at udnytte, herunder at anvende, producere, markedsføre, sæl-
ge, købe, importere, eksportere eller på anden måde distribuere, de i bilag 22 (skåret mam-
mutblok) afbildede og markerede produkter i danmark.
rc betonvarer a/s skal tilintetgøre et eventuelt restlager af skåret mammutblok (bilag 22).
rc betonvarer a/s skal inden 14 dage til skagen cementstøberi a/s betale 100.000 kr. med
procesrente fra den 20. august 2013.
rc betonvarer a/s frifindes for skagen cementstøberi a/s’ påstand 4.
rc betonvarer a/s skal inden 14 dage betale 51.822,40 kr. i sagsomkostninger til skagen ce-
mentstøberi a/s.
sagsomkostningsbeløbet forrentes i medfør af rentelovens § 8 a.
jakob pade frederiksen             mads bundgaard larsen                   christian hvidt
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 8. september 2014
rettens nr. 7-4991/2014
politiets nr. 4200-80244-00174-14
anklagemyndigheden
mod
t
…
tiltalen og parternes påstande
ved anklageskrift, modtaget den 2. juli 2014, er t tiltalte til straf for overtrædelse af
færdselslovens § 117, jf. § 54, stk. 1, 1. pkt., jf. straffelovens § 89, ved den 22. april 2014 kl.
17.16 at have ført varebil … ad havkærvej, 8381 tilst, efter at have indtaget det bevidst-
hedspåvirkende stof tetrahydrocannabinol (thc) i et sådant omfang, at det aktive komponent
for det pågældende stof i blodet under eller efter kørslen oversteg bagatelgrænsen - uden at
indtagelsen var sket i henhold til lovlig recept.
anklagemyndigheden har påstået, at førerretten frakendes tiltalte ubetinget, jf. færdselslovens
§ 126, stk. 1, nr. 2, og § 125, stk. 2, nr. 1, nr. 3 og nr. 5, jf. stk. 5, jf. § 128, stk. 1 og stk. 2, i et
af retten fastsat tidsrum fra den 10. juni 2014.
tiltalte fik ved skrivelse af den 3. juni 2014 midlertidig inddraget sin førerret fra den 10. juni
2014. tiltalte har indbragt spørgsmålet om lovligheden heraf for retten. anklagemyndigheden
har påstået, at den midlertidige inddragelse af førerretten godkendes, jf. færdselslovens § 130,
stk. 1. tiltalte har under hovedforhandlingen frafaldet sin protest mod inddragelsen.
t har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
t har forklaret bl.a., at han den 22. april 2014 - første arbejdsdag efter påsken - havde været
på arbejde. han sælger ...rør og kørte rundt i en varebil. på havkærvej blev han vinket ind til
siden af en politibil. han havde lige fået fri og havde haft en påskebryg liggende i bilen, som
han ville nyde på vejen hjem. han blev alkotestet, men der var ikke udslag 2. gang. han blev
spurgt, om han havde taget andre ting. han svarede benægtende. han har ikke røget hash i de
sidste 3 - 4 år. han havde heller ikke røget hash i påsken. han havde dog været på en erotik-
messe før eller i begyndelsen af påsken. der var opstillet rygerkabiner, hvori han har opholdt
sig for at ryge cigaretter. i rygerkabinerne blev der også røget rigtig meget hash. blodprøven
blev taget af en læge.
politibetjent a har bl.a. forklaret, at tiltalte rutinemæssigt blev bragt til standsning den 22.
april 2014. tiltalte blev alkoholtestet. der skulle 2 prøver til for at konstatere, at tiltalte ikke
havde drukket for meget. på stedet blev tiltalte skønnet påvirket af noget andet på grund af
hans øjen- reaktioner og tidsfornemmelse. tiltalte blev derfor anholdt og kørt på stationen,
hvor en blodprøve blev udtaget til nærmere undersøgelse for stoffer. vidnet kan ikke huske
nogen diskussion med lægen om blodprøven.
                                                 - 2 -
af den retskemiske erklæring af 5. maj 2014 fremgår, at der i blodprøven, udtaget den 22.
april 2014 kl. 17.50, blev påvist stoffet tetrahydrocannabinol over bagatelgrænsen på 0,001
mg pr. kg blod. det fremgår ikke af erklæringen, hvor stor koncentrationen af hash var.
tiltaltes økonomiske forhold er belyst ved skatteoplysninger.
ved dom af 21. maj 2014 blev tiltalte for overtrædelse af færdselslovens § 42, stk. 1, nr. 1,
anset med en bøde på 2.000 kr. da den aktuelle forseelse medførte et klip, og da tiltalte 2
gange tidligere havde begået forseelser, der hver havde medført et klip, blev førerretten fra-
kendt tiltalte betinget med en prøvetid på 3 år.
rettens begrundelse og afgørelse
efter resultatet af blodprøven, der bestyrkes ved vidnet as forklaring, er det uanset tiltaltes
bestridelse bevist, at tiltaltes blod under eller efter kørslen indeholdt hash, der er klassificeret
som farlig for færdselssikkerheden, og som tiltalte ikke har indtaget i henhold til en lovlig
recept. tiltalens rigtighed er derfor godtgjort.
straffen fastsættes til en bøde på 6.600 kr., jf. færdselslovens § 117, stk. 1, jf. § 54.
forvandlingsstraffen er fastsat nedenfor.
førerretten frakendes tiltalte, jf. færdselslovens § 126, stk. 1, nr. 2. frakendelsen sker som en
samlet frakendelse, der tillige omfatter den i dommen af 21. maj 2014 skete frakendelse, jf.
færdselslovens § 125, stk. 2, nr. 1, nr. 3 og nr. 5, jf. stk. 5, jf. § 128, stk.1 og stk. 2. fraken-
delsestiden fastsættes til 3 år og 6 måneder, jf. færdselslovens § 128. frakendelsen regnes fra
den 10. juni 2014, hvor tiltaltes førerret blev administrativt inddraget.
thi kendes for ret:
t skal betale en bøde på 6.600 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 10 dage.
førerretten frakendes tiltalte i 3 år og 6 måneder fra den 10. juni 2014.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark