text:
                                         udskrift
                                             af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                           dom
afsagt den 15. december 2016
s-2-14
                         1) noreco oil denmark a/s
                            (tidl. altinex oil denmark a/s)
                         2) noreco petroleum denmark a/s
                            (tidl. altinex petroleum denmark a/s)
                         3) dong e&p a/s
                         4) dong e&p (siri) uk limited
                            (tidl. siri (uk) limited)
                         (advokat jes anker mikkelsen for alle)
                                             mod
                         1) zurich insurance public limited company
                         2) zurich american insurance company
                         3) lancashire insurance company (uk) limited
                         4) axis specialty europe se
                                               -2-
                           5) international insurance company of hannover plc
                           6) allianz global corporate & specialty ag
                           7) gard marine & energy limited
                           8) aspen insurance uk limited
                           9) liberty mutual insurance europe limited
                           10) syndicate 1036 (cof 1036)
                           11) syndicate 0609 (auw)
                           12) syndicate 2020/2003 (wel/sjc)
                           13) syndicate 1183 (tal)
                           14) syndicate 0457 (wtk)
                           15) syndicate 2623 (afb)
                           16) syndicate 0623 (afb)
                           17) syndicate 2001 (aml)
                           18) syndicate 3000 (mkl)
                           19) syndicate 4444 (cnp)
                           20) aig europe limited
                           21) new hampshire insurance company
                           22) aig europe (services) limited
                           23) ace european group limited
                           24) axa corporate solutions assurance sa
                           (advokat michael s. wiisbye for alle)
indledning
sagen er anlagt den 14. februar 2014 og angår krav om udbetaling af erstatning i henhold til
en all risk-forsikring tegnet hos de sagsøgte internationale forsikringsselskaber i fællesskab.
kravet udgør i alt ca. 383 millioner usd (pt. ca. 2,6 mia. kr.) og omfatter udgifter som følge af
skade i konstruktionen på boreplatformen siri i nordsøen konstateret den 31. august 2009.
                                                    -3-
kravet består af 3 delkrav: 1) sue and labour-kravet, 2) section 1-kravet og 3) lopi-kravet,
der angår henholdsvis midlertidig reparation, permanent reparation og driftstab.
parternes tvist angår navnlig, om skaden er omfattet af dækningen for policerne for årene
2008/2009 eller alternativt 2006/2007, herunder særligt om der gælder et skadesårsags- eller
et skadesvirkningsprincip, og om kravene i givet fald kan afvises eller begrænses helt eller
delvist som følge af undtagelser i policen om især ”metal fatigue”, ”gradual deterioration”,
”faulty design” og ”betterment”.
parternes påstande
sagsøgerne (herefter samlet betegnet noreco) har nedlagt nedenstående betalingspåstande
om hvert af de 3 delkrav i sagen, jf. ovenfor, påstand 1, 2 og 3a og 3b, herunder subsidiære
påstande i forhold til krav 1 og 2, men ikke krav 3, da påstand 3a og 3b ikke er bestridt rent
beløbsmæssigt. noreco har endvidere nedlagt en alternativ påstand om anerkendelse.
påstand 1, principalt:
nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco oil denmark a/s
med tillæg af rente som angivet (i alt usd 43.424.051 med tillæg af renter):
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 4.342.405 med tillæg af rente af usd 2.087.149 fra 9.
     juni 2010, af usd 228.815 fra 6. juni 2011 samt af usd 2.026.441 fra 14. juni 2012.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 1.432.994 med tillæg af rente af usd 688.759 fra 9. juni
     2010, af usd 75.509 fra 6. juni 2011 samt af usd 668.726 fra 14. juni 2012.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 4.342.405 med tillæg af rente af 2.087.149 fra 9.
     juni 2010, af usd 228.815 fra 6. juni 2011 samt af usd 2.026.441 fra 14. juni 2012.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 3.148.244 med tillæg af rente af usd 1.513.183 fra 9. juni
     2010, af usd 165.891 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.469.170 fra 14. juni 2012.
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 1.954.082 med tillæg af rente af usd 939.217 fra 9. juni
     2010, af usd 102.967 fra 6. juni 2011 samt af usd 911.899 fra 14. juni 2012.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 1.582.807 med tillæg af rente af usd 760.766 fra 9. juni
     2010, af usd 83.403 fra 6. juni 2011 samt af usd 738.638 fra 14. juni 2012.
                                                     -4-
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 371.276 med tillæg af rente af usd 178.451 fra 9. juni 2010,
    af usd 19.564 fra 6. juni 2011 samt af usd 173.261 fra 14. juni 2012.
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 1.302.722 med tillæg af rente af usd 626.145 fra 9. juni
    2010, af usd 68.644 fra 6. juni 2011 samt af usd 607.932 fra 14. juni 2012.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 1.997.506 med tillæg af rente af usd 960.088 fra 9. juni
    2010, af usd 105.255 fra 6. juni 2011 samt af usd 932.163 fra 14. juni 2012.
  aig europe (services) limited skal betale usd 434.241 med tillæg af rente af usd 208.715 fra 9.
    juni 2010, af usd 22.881 fra 6. juni 2011 samt af usd 202.644 fra 14. juni 2012.
  axis specialty europe se skal betale usd 2.822.563 med tillæg af rente af usd 1.356.647 fra 9. ju-
    ni 2010, af usd 148.730 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.317.187 fra 14. juni 2012.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 1.954.082 med tillæg af rente af usd 939.217 fra 9.
    juni 2010, af usd 102.967 fra 6. juni 2011 samt af usd 911.899 fra 14. juni 2012.
  gard marine & energy limited skal betale usd 3.843.028 med tillæg af rente af usd 1.847.127 fra
    9. juni 2010, af usd 202.501 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.793.401 fra 14. juni 2012
  aig europe limited skal betale usd 3.039.684 med tillæg af rente af usd 1.461.004 fra 9. juni
    2010, af usd 160.170 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.418.509 fra 14. juni 2012.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 1.411.282 med tillæg af rente af usd
    678.323 fra 9. juni 2010, af usd 74.365 fra 6. juni 2011 samt af usd 658.593 fra 14. juni 2012.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 2.279.763 med tillæg af rente af usd
    1.095.753 fra 9. juni 2010, af usd 120.128 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.063.882 fra 14. juni 2012.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 1.411.282 med tillæg af rente
    af usd 678.323 fra 9. juni 2010, af usd 74.365 fra 6. juni 2011 samt af usd 658.593 fra 14. juni
    2012.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 2.171.203 med tillæg af rente af usd
    1.043.574 fra 9. juni 2010, af usd 114.407 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.013.221 fra 14. juni 2012.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 3.039.684 med tillæg af rente af
    usd 1.461.004 fra 9. juni 2010, af usd 160.170 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.418.509 fra 14. juni
    2012.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 542.801 med tillæg af rente af usd 260.894 fra 9. juni 2010,
    rente af usd 28.602 fra 6. juni 2011 samt af usd 253.305 fra 14. juni 2012.
påstand 1, subsidiært:
nedenstående sagsøgte skal betale et af retten fastsat mindre beløb til noreco oil denmark
a/s med tillæg af rente, hvoraf:
                                                   -5-
 syndicate 1036 (cof 1036) skal betale 10 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
  rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 2.087.149, fra 6. juni 2011 for så vidt angår
  det overskydende beløb fra usd 2.087.149 til usd 2.315.964 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  det overskydende beløb fra usd 2.315.964.
 syndicate 0609 (auw) skal betale 3,3 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 688.759, fra 6. juni 2011 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 688.759 til usd 764.268 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 764.268.
 syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale 10 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg
  af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 2.087.149, fra 6. juni 2011 for så vidt an-
  går det overskydende beløb fra usd 2.087.149 til usd 2.315.964 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb fra usd 2.315.964.
 syndicate 1183 (tal) skal betale 7,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.513.183, fra 6. juni 2011 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 1.513.183 til usd 1.679.074 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 1.679.074.
 syndicate 0457 (wtk) skal betale 4,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 939.217, fra 6. juni 2011 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 939.217 til usd 1.042.184 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det
  overskydende beløb fra usd 1.042.184.
 syndicate 2623 (afb) skal betale 3,645 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 760.766, fra 6. juni 2011 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 760.766 til usd 844.169 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
  skydende beløb fra usd 844.169.
 syndicate 0623 (afb) skal betale 0,855 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 178.451, fra 6. juni 2011 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 178.451 til usd 198.015 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
  skydende beløb fra usd 198.015.
 syndicate 2001 (aml) skal betale 3 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 626.145, fra 6. juni 2011 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 626.145 til usd 694.789 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår oversky-
  dende beløb fra usd 694.789.
                                                   -6-
 syndicate 3000 (mkl) skal betale 4,6 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 960.088, fra 6. juni 2011 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 960.088 til usd 1.065.343 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår oversky-
  dende beløb fra usd 1.065.343.
 aig europe (services) limited skal betale 1 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
  rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 208.715, fra 6. juni 2011 for så vidt angår
  overskydende beløb fra usd 208.715 til usd 231.596 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 231.596.
 axis specialty europe se skal betale 6,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
  rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.356.647, fra 6. juni 2011 for så vidt angår
  overskydende beløb fra usd 1.356.647 til usd 1.505.377 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  overskydende beløb fra usd 1.505.377.
 aspen insurance uk limited skal betale 4,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg
  af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 939.217, fra 6. juni 2011 for så vidt angår
  overskydende beløb fra usd 939.217 til usd 1.042.184 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår over-
  skydende beløb fra usd 1.042.184.
 gard marine & energy limited skal betale 8,85 % af det af retten fastsatte mindre beløb med til-
  læg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.847.127, fra 6. juni 2011 for så vidt
  angår overskydende beløb fra usd 1.847.127 til usd 2.049.628 og fra 14. juni 2012 for så vidt an-
  går overskydende beløb fra usd 2.049.628.
 aig europe limited skal betale 7 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente fra
  9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.461.004, fra 6. juni 2011 for så vidt angår oversky-
  dende beløb fra usd 1.461.004 til usd 1.621.174 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår oversky-
  dende beløb fra usd 1.621.174.
 allianz global corporate & specialty ag skal betale 3,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb
  med tillæg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 678.323, fra 6. juni 2011 for
  så vidt angår overskydende beløb fra usd 678.323 til usd 752.688 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår overskydende beløb fra usd 752.688.
 liberty mutual insurance europe limited skal betale 5,25 % af det af retten fastsatte mindre be-
  løb med tillæg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.095.753, fra 6. juni 2011
  for så vidt angår overskydende beløb fra usd 1.095.753 til usd 1.215.881 og fra 14. juni 2012 for
  så vidt angår overskydende beløb fra usd 1.215.881.
 international insurance company of hannover plc skal betale 3,25 % af det af retten fastsatte
  mindre beløb med tillæg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 678.323, fra 6.
                                                     -7-
    juni 2011 for så vidt angår overskydende beløb fra usd 678.323 til usd 752.688 og fra 14. juni
    2012 for så vidt angår overskydende beløb fra usd 752.688.
  zurich insurance public limited company skal betale 5 % af det af retten fastsatte mindre beløb
    med tillæg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.043.574, fra 6. juni 2011 for
    så vidt angår overskydende beløb fra usd 1.043.574 til usd 1.157.981 og fra 14. juni 2012 for så
    vidt angår overskydende beløb fra usd 1.157.981.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale 7 % af det af retten fastsatte mindre be-
    løb med tillæg af rente fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 1.461.004, 6. juni 2011 for
    så vidt angår overskydende beløb fra usd 1.461.004 til 1.621.174 usd og fra 14. juni 2012 for så
    vidt angår overskydende beløb fra usd 1.621.174.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale 1,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
    fra 9. juni 2010 for så vidt angår beløb op til usd 260.894, 6. juni 2011 for så vidt angår oversky-
    dende beløb fra usd 260.894 til usd 289.496 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår overskydende
    beløb fra usd 289.496.
påstand 2, principalt:
nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco oil denmark a/s
med tillæg af rente som angivet (i alt usd 307.000.000 med tillæg af renter):
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 30.700.000 med tillæg af rente af usd 20.000.000 fra
    den 21. september 2011 samt af usd 10.7000.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 10.131.000 med tillæg af rente af usd 6.600.000 fra 21.
    september 2011 samt af usd 3.531.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 30.700.000 med tillæg af rente af usd 20.000.000
    fra 21. september 2011 samt af usd 10.700.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 22.257.500 med tillæg af rente af usd 14.500.000 fra 21.
    september 2011 samt af usd 7.757.500 fra 14. juni 2012.
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 13.815.000 med tillæg af rente af usd 9.000.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 4.815.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 11.190.150 med tillæg af rente af usd 7.290.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 3.900.150 fra 14. juni 2012.
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 2.624.850 med tillæg af rente af usd 1.710.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 914.850 fra 14. juni 2012.
                                                   -8-
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 9.210.000 med tillæg af rente af usd 6.000.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 3.210.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 14.122.000 med tillæg af rente af usd 9.200.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 4.922.000 fra 14. juni 2012.
  aig europe (services) limited skal betale usd 3.070.000 med tillæg af rente af usd 2.000.000 fra
    21. september 2011 samt af usd 1.070.000 fra 14. juni 2012.
  axis specialty europe se skal betale usd 19.955.000 med tillæg af rente af usd 13.000.000 fra 21.
    september 2011 samt af usd 6.955.000 fra 14. juni 2012.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 13.815.000 med tillæg af rente af usd 9.000.000 fra
    21. september 2011 samt af usd 4.815.000 fra 14. juni 2012.
  gard marine & energy limited skal betale usd 27.169.500 med tillæg af rente af usd 17.700.000
    fra 21. september 2011 samt af usd 9.469.500 fra 14. juni 2012.
  aig europe limited skal betale usd 21.490.000 med tillæg af rente af usd 14.000.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 7.490.000 fra 14. juni 2012.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 9.977.500 med tillæg af rente af usd
    6.500.000 fra 21. september 2011 samt af usd 3.477.500 fra 14. juni 2012.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 16.117.500 med tillæg af rente af usd
    10.500.000 fra 21. september 2011 samt af usd 5.617.500 fra 14. juni 2012.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 9.977.500 med tillæg af rente
    af usd 6.500.000 fra 21. september 2011 samt af usd 3.477.500 fra 14. juni 2012.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 15.350.000 med tillæg af rente af usd
    10.000.000 fra 21. september 2011 samt af usd 5.350.000 fra 14. juni 2012.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 21.490.000 med tillæg af rente af
    usd 14.000.000 fra 21. september 2011 samt af usd 7.490.000 fra 14. juni 2012.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 3.837.500 med tillæg af rente af usd 2.500.000 fra 21. sep-
    tember 2011 samt af usd 1.337.500 fra 14. juni 2012.
påstand 2, subsidiært:
nedenstående sagsøgte skal betale et af retten fastsat mindre beløb til noreco oil denmark
a/s med tillæg af rente, hvoraf:
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale 10 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
    rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 20.000.000 og fra 14. juni 2012 for
    så vidt angår det overskydende beløb.
                                                 -9-
 syndicate 0609 (auw) skal betale 3,3 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 6.600.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale 10 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg
  af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 20.000.000 og fra 14. juni 2012
  for så vidt angår det overskydende beløb.
 syndicate 1183 (tal) skal betale 7,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 14.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 0457 (wtk) skal betale 4,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 9.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 2623 (afb) skal betale 3,645 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 7.290.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 0623 (afb) skal betale 0,855 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 1.710.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 2001 (aml) skal betale 3 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 6.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 syndicate 3000 (mkl) skal betale 4,6 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
  fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 9.200.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
  angår det overskydende beløb.
 aig europe (services) limited skal betale 1 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
  rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 2.000.000 og fra 14. juni 2012 for så
  vidt angår det overskydende beløb.
 axis specialty europe se skal betale 6,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af
  rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 13.000.000 og fra 14. juni 2012 for
  så vidt angår det overskydende beløb.
 aspen insurance uk limited skal betale 4,5 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg
  af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 9.000.000 og fra 14. juni 2012 for
  så vidt angår det overskydende beløb.
                                                    - 10 -
  gard marine & energy limited skal betale 8,85 % af det af retten fastsatte mindre beløb med til-
    læg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 17.700.000 og fra 14. juni
    2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  aig europe limited skal betale 7 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente fra
    21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 14.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
    angår det overskydende beløb.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale 3,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb
    med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 6.500.000 og fra 14.
    juni 2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale 5,25 % af det af retten fastsatte mindre be-
    løb med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 10.500.000 og fra
    14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  international insurance company of hannover plc skal betale 3,25 % af det af retten fastsatte
    mindre beløb med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd
    6.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  zurich insurance public limited company skal betale 5 % af det af retten fastsatte mindre beløb
    med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 10.000.000 og fra 14.
    juni 2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale 7 % af det af retten fastsatte mindre be-
    løb med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 14.000.000 og fra
    14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende beløb.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale 1,25 % af det af retten fastsatte mindre beløb med tillæg af rente
    fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 2.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt
    angår det overskydende beløb.
påstand 3a:
nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco oil denmark a/s
med tillæg af rente som angivet:
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 3.200.602 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 1.056.199 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 3.200.602 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 2.320.436 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
                                               - 11 -
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 1.440.271 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 1.166.619 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 273.651 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 960.181 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 1.472.277 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe (services) limited skal betale usd 320.060 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  axis specialty europe se skal betale usd 2.080.391 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 1.440.271 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  gard marine & energy limited skal betale usd 2.832.533 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  aig europe limited skal betale usd 2.240.421 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 1.040.196 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 1.680.316 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 1.040.196 med tillæg af rente
    fra 29. september 2010.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 1.600.301 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 2.240.421 med tillæg af rente fra
    29. september 2010.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 400.075 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
påstand 3b:
nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco petroleum denmark
a/s med tillæg af rente som angivet:
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 107.172 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 35.367 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 107.172 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 77.700 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
                                               - 12 -
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 48.227 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 39.064 med tillæg af rente af 29. september 2010.
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 9.163 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 32.152 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 49.299 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe (services) limited skal betale usd 10.717 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  axis specialty europe se skal betale usd 69.661 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 48.227 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  gard marine & energy limited skal betale usd 94.847 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe limited skal betale usd 75.020 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 34.831 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 56.265 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 34.831 med tillæg af rente fra
    29. september 2010.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 53.586 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 75.020 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 13.396 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
påstand 3a og 3b udgør i alt usd 33.077.738 med tillæg af renter.
noreco har endvidere nedlagt følgende alternative påstand:
  zurich insurance public limited company, zurich american insurance company, lancashire in-
    surance company (uk) limited, axis specialty europe se, international insurance company of
    hannover plc, allianz global corporate & specialty ag, gard marine & energy limited, aspen
    insurance uk limited, liberty mutual insurance europe limited, syndicate 1036 (cof 1036),
    syndicate 0609 (auw), syndicate 2020/2003 (wel/sjc), syndicate 1183 (tal), syndicate 0457
    (wtk), syndicate 2623 (afb), syndicate 0623 (afb), syndicate 2001 (aml), syndicate 3000
    (mkl), syndicate 4444 (cnp), new hampshire insurance company, aig europe (services) limi-
    ted, aig europe limited, ace european group limited og axa corporate solutions assurance
                                                 - 13 -
    sa. skal anerkende, at alle skader på siri-platformen, der har forbindelse til de revner, der blev
    konstateret herpå den 31. august 2009, herunder men ikke begrænset til skader på siri-
    platformens caisson, sponson og grout connection, er dækningsberettigede skader i henhold til
    de af norwegian energy company asa og/eller altinex oil denmark a/s tegnede marine off-
    shore package insurance-policer med policenumrene lh0850597, ax0700427 og ah0602843, og
    at zurich insurance public limited company, zurich american insurance company, lancashire
    insurance company (uk) limited, axis specialty europe se, international insurance company
    of hannover plc, allianz global corporate & specialty ag, gard marine & energy limited, as-
    pen insurance uk limited, liberty mutual insurance europe limited, syndicate 1036 (cof
    1036), syndicate 0609 (auw), syndicate 2020/2003 (wel/sjc), syndicate 1183 (tal), syndicate
    0457 (wtk), syndicate 2623 (afb), syndicate 0623 (afb), syndicate 2001 (aml), syndicate 3000
    (mkl), syndicate 4444 (cnp), new hampshire insurance company, aig europe (services) limi-
    ted, aig europe limited, ace european group limited og axa corporate solutions assurance
    sa. derfor er forpligtede til at dække ethvert tab, sagsøgerne måtte lide som følge af skaderne,
    såvel afholdte som estimerede omkostninger til udbedring af skaderne, omkostninger afholdt til
    afværgelse af yderligere skade, værditab og driftstab – inklusive driftstab vedrørende tilkoblede
    platforme, herunder platformene cecilie og nini - i henhold til deres individuelle, procentuelle
    hæftelsesandel under de af norwegian energy company asa og/eller altinex oil denmark a/s
    tegnede marine offshore package insurance-policer med policenumrene lh0850597, ax0700427
    og ah0602843, i det omfang skaden er opstået indenfor de respektive policers dækningsperiode,
    og i det omfang den enkelte sagsøgte har påtegnet de respektive policer.
de sagsøgte (herefter samlet betegnet forsikringsgiverne) har påstået frifindelse, subsidiært
betaling af et mindre beløb end påstået.
oplysninger i sagen
sagens parter
noreco
de 4 sagsøgende selskaber (samlet betegnet noreco) er de selskaber eller efterfølgere heraf,
der ejede siri-platformen den 31. august 2009, hvor skaden blev konstateret.
                                              - 14 -
ejerforholdene var overordnet sådan, at noreco og dong via selskaberne ejede hver 50 % af
siri-feltet og siri-platformen. dong var operatør af platformen, og parternes samarbejde var
reguleret af en joint operating agreement. parterne havde alene økonomisk ansvar for hver
sin ejerandel og havde blandt andet også hver sin forsikringsaftale. denne sag angår alene
den andel af siri-platformen, som noreco ejede, dvs. 50 %.
i forbindelse med skaden på siri-platformen i 2009 og de omfattende reparationsarbejder,
der fulgte herefter, opstod der uenighed mellem noreco og dong om omfanget af den
permanente reparation af platformen og betaling heraf. tvisten endte med at blive løst ved,
at parterne medio 2011 forhandlede og indgik en såkaldt transfer agreement, der i korthed
betød, at dong overtog norecos andel af siri-platformen og dermed også pligten til at be-
talte for den permanente reparation, men at noreco samtidig bevarede retten til udbetaling
af erstatning fra norecos forsikring som følge af skaden (dvs. kravene i denne sag).
noreco og forsikringsgiverne er uenige om retsvirkningen af denne interne aftale mellem
noreco og dong (transfer agreement), og dette har været genstand for bevisførelse under
sagen i form af både dokumenter og vidneførsel. forholdene imellem de fire sagsøgende sel-
skaber og kravene i sagen gennemgås derfor nærmere nedenfor i et særskilt afsnit betegnet
”nærmere om forholdet imellem sagsøgerne (transfer agreement) og kravene i sagen”.
forsikringsgiverne
de sagsøgte er samtlige internationale forsikringsselskaber, der har været forsikringsgivere i
henhold til de i sagen omhandlede forsikringspolicer ”marine offshore package insurance”,
der har været gældende i årene 2006 – 2009 (1. januar 2006 til 1. januar 2010) og oprindelig
omfattede altinex oil og altinex petroleum, men senere også noreco og siri (uk).
siri-platformens konstruktion mv.
sagsøgerne har i det sammenfattende påstandsdokument af 22. august 2016 anført følgende
fakta om siri-platformens konstruktion mv., der efter det oplyste kan lægges til grund:
                                              - 15 -
”2.1. siri-platformens konstruktion (design) og ibrugtagning i 1999
siri-platformen blev færdigkonstrueret og taget i brug i marts 1999 af den oprindelige
operatør statoil. dong overtog operatøropgaven i august 2002 og har siden da forestået
operationen af platformen, som er forløbet problemfrit fra ibrugtagningstidspunktet og
indtil den 31. august 2009, hvor skaderne, som denne sag drejer sig om, blev konstateret.
siri-platformens konstruktion og design blev verificeret af lloyd's register of shipping,
der udstedte godkendelsescertifikat i 1998 (bilag 14 …). siri-platformen opfyldte samtlige
krav og standarder, der var gældende for olieplatforme på ibrugtagningstidspunktet,
herunder de krav og standarder, som var fastsat af energistyrelsen i egenskab af at være
ansvarlig tilsynsmyndighed på området.
på tidspunktet for konstateringen af skaderne den 31. august 2009 ejede sagsøgerne,
dong og noreco, hver især 50 % af siri-feltet/siri-platformen.
siri-platformen består af et processeringsmodul, som via tre platformben står på en op-
lagringstank af stål placeret på havbunden. olien, som produceres fra siri-feltet, opbeva-
res i den øverste del af oplagringstanken. siri-platformen modtager og opbevarer herud-
over olie fra de tilstødende oliefelter, nini, cecilie og stine. på siden af oplagringstanken
er der anbragt en 86 meter høj og 5,29 meter bred caisson, som indeholder (og afskærmer)
rørføringen til transport af olien, som produceres. caissonen er monteret i en forstærket
stålkonstruktion, sponsonen, som udgår fra siden af oplagringstanken (se bilag 16 …).
caissonen er fastgjort til sponsonen via et lodret svøb (”sleeve”). mellem svøbets væg og
caissonen er der ilagt en særlig stærk ”grout”. grouten kan betegnes som en særlig stærk
mørtel-, beton- eller cementforbindelse, som har til formål at sikre platformens stabilitet.
specificeringen af groutmaterialet var overladt til de førende eksperter på området.
sagens bilag … er illustrationer og skitser af siri-platformens konstruktion og design.
forinden ibrugtagningen modtog den daværende operatør, statoil, energistyrelsens
ibrugtagningstilladelse af 19. februar 1999 (bilag 15 …). i overensstemmelse med ibrug-
tagningstilladelsen blev der etableret et inspektionsprogram i henhold til hvilket, siri-
platformens sponson, caisson, oplagringstank og ben skulle besigtiges løbende for at sik-
re, at platformen til enhver tid var operationel og i sikkerhedsmæssig forsvarlig stand.
de af parterne fremlagte bilag angående siri-platformens konstruktion (design) fremgår
af ekstraktens afsnit om ”designfasen” (…).
2.2 tilkobling af tilstødende oliefelter nini og cecilie (”2003/2004 tie-in”)
ved 2003/2004 tie-in (”tie-in”) blev oliefelterne nini og cecilie koblet til siri-platformen.
tilkoblingen skete med henblik på yderligere udnyttelse af siri-platformens olie-
produktionskapacitet. ombygningen blev iværksat i 2002 af statoil, og blev afsluttet i
2004 af den nuværende operatør dong.
tilkoblingen af de tilstødende oliefelter indebar, at vægten på platformens øverste del
(”topside”) blev forøget med ca. 1.700 ton svarende til ca. 15 %, så der kunne løbe råolie
                                                    - 16 -
      fra de tilstødende oliefelter gennem rørføringen i caissonen og ind i tanken, hvor olien
      skulle opbevares.
      tie-in projektet blev certificeret af det norske veritas (bilag 76 …).
      de af parterne fremlagte bilag angående tie-in fremgår af ekstraktens afsnit om ”siri-
      platformens drift under og efter ”2003/2004 tie-in”” (…).”
der er under sagen fremlagt en lang række tekniske tegninger og andre illustrationer af siri-
platformens design og konstruktion samt en dvd med en video af ca. 25 minutters varighed
udarbejdet af noreco, der blandt andet via animationer illustrerer siri-platformens tilblivelse
og funktion samt indeholder videooptagelser af den konstaterede skade og en beskrivelse af
de mange tekniske ekspertundersøgelser, der er foretaget vedrørende skaden.
dvd’en blev afspillet i retten under hovedforhandlingen, hvor der endvidere blev fremlagt
følgende udvalgte illustrationer af siri-platformens design og konstruktion som hjælpebilag:
                                              - 17 -
følgende illustration viser strukturerne ved sponsonen, caissonen og tanken tæt på.
                                                 - 18 -
forsikringsforholdene
de omhandlede forsikringer er benævnt ”marine offshore package insurance” og er af typen
all risks-forsikring. forsikringerne er indgået mod betaling af en årlig forsikringspræmie på
ca. 10.000.000 usd (gældende for 2008-2009-policen) og er i vidt omfang genforsikret på det
internationale reassurancemarked.
indholdet og ordlyden i forsikringspolicerne bygger på london standard platform form, der
er en standardpolice udarbejdet af joint rig committee under lloyd’s market association og
the international underwriting agency.
forsikringsforholdene frem til og med 2009
ved siri-platformens ibrugtagning i 1999 havde både noreco og dong tegnet forsikring hos
codan, og disse blev frem til 2003 gentegnet hvert år med stort set identiske vilkår. herefter
skiftede noreco forsikring og har fra denne dato haft forsikring for siri-platformen hos en
række internationale forsikringsselskaber via det såkaldte london market.
den første forsikringspolice var gældende fra 1. januar 2004 til 1. januar 2005, og forsikringen
blev herefter fornyet årligt, således at der foreligger policer betegnet 2004-, 2005-, 2006- samt
2007/2008- og 2008/2009-policen. de to sidste var gældende henholdsvis 1. januar 2007 til 1.
april 2008 (senere forlænget til 1. juli 2008) og 1. juli 2008 til 1. januar 2010.
noreco har fremlagt en oversigt med specifikke henvisninger til forsikringspolicerne, der
dokumenterer, at der i alle år var tale om en all risks-forsikring indeholdende blandt andet
de policebestemmelser, der henvises til under denne sag: ”section 1”, ”sue and labour”,
”faulty design”, ”basis of recovery” samt “metal fatigue” og “gradual deterioration”.
anmeldelse af krav og korrespondance mellem parterne
det er ubestridt, at noreco før den 31. august 2009 ikke havde anmeldt skader af samme art
som skaden i denne sag og heller ikke andre lignende eller større skader på siri-platformen,
                                                  - 19 -
men blot nogle enkelte andre skader, herunder korrosionsskade på den såkaldte nini-water
injection pipeline, der blev dækket under 2007/2008-policen.
anmeldelsen af skaden under denne sag skete dagen efter skadens konstatering, det vil sige
den 1. september 2009, hvor noreco gav meddelelse til forsikringsmægleren jardine lloyd
thompson limited, der var repræsentant for forsikringsgiverne.
noreco oplyste samtidig, at det på grund af skadens omfang havde været nødvendigt at ind-
stille olieproduktionen, indtil skaden var undersøgt nærmere, og at indholdet af olietanken
af miljømæssige hensyn ville blive tømt hurtigst muligt. meddelelsen skete med henvisning
til en klausul om ”notice of loss”, og skaden blev anmeldt som tingsskade med henvisning
til ”property insurance”.
der redegøres nærmere for anmeldelsen og opgørelsen af norecos krav nedenfor, men her
kan kort nævnes, at sue and labour-kravet blev anmeldt den 26. maj 2010, lopi-kravet blev
anmeldt den 15. september 2010, og section 1-kravet blev anmeldt den 7. september 2011.
de påberåbte bestemmelser i forsikringspolicerne
norecos krav er baseret på bestemmelser i forsikringspolicens section 1, dels punkt 26 om
sue and labour og dels den generelle dækningsbestemmelse i punkt 1, i, samt bestemmelsen
i section 5 om loss of production income (lopi), der alle citeres nedenfor.
forsikringsgiverne har principalt afvist at dække skaden under såvel 2008/2009-policen som
2006/2007-policen med den begrundelse, at policerne bygger på princippet om skadesårsag
og ikke skadesvirkning, og at det afgørende for dækning ifølge policens section 1 derfor ikke
er, hvornår skadens virkning indtræder, men derimod hvornår den er opstået (forårsaget).
da skaden i denne sag efter forsikringsgivernes opfattelse er opstået før 2006, er den som
følge af dette synspunkt således ikke dækket under nogen af de påberåbte forsikingspolicer.
                                                     - 20 -
forsikringsgiverne har subsidiært gjort gældende, at norecos eventuelle krav i givet fald til
dels kan afvises og/eller begrænses som følge af undtagelsesbestemmelser i policen om især
”metal fatigue” og ”gradual deterioration”, jf. section 1, 3 c om exclusions, ”faulty design”,
jf. section 1, 11, og ”betterment” mv., jf. section 1, 8 om basis of recovery.
det er oplyst, at alle de påberåbte policebestemmelser er enslydende i respektive 2008/2009-
policen og 2006/2007-policen, der danner grundlag for henholdsvis alle norecos betalingspå-
stande (påstand 1 - 3b) og norecos alternative påstand om anerkendelse.
bestemmelserne i section 1 har følgende ordlyd (anført i nummer-rækkefølge):
                                ”section i – property insurance
       property insured
       this section covers:
       a.     …
       b.     …
       c.     …
       d.     …
       1.     insuring agreements (property insured a., b. and d)
              subject to the declarations and general conditions of this policy and the terms,
              conditions and exclusions of this section, this section is to indemnify the assured
              as follows:
              i.     in respect of property insured a. and b:
                     against all risks of direct physical loss of or physical damage to the property
                     insured during the period of this section stated at item 2. of the declarations
                     and within the territorial limits stated at item 6. of the declarations, pro-
                     vided such physical loss or physical damage has not resulted from want of
                     due diligence by the assured, the owners or managers of the property in-
                     sured, or any of them.
       …”
       “3.   exclusions
              there shall be no liability under this section in respect of:
                                              - 21 -
     …
     c.      the cost of repairing or correcting inherent vice, wear and tear, gradual dete-
             rioration, metal fatigue, electrical breakdown or failure, normal settlement or
             bedding down of new structure, scouring (gradual washing away of the
             seabed), abrasive action of sea and shingle, corrosion, resting, electrolytic ac-
             tion, dampness of atmosphere, freezing or extremes of temperature, expan-
             sion or contraction due to changes in temperature or latent defect, but the
             foregoing shall not be deemed to exclude any other loss, damage or expense
             caused by or resulting from any of the aforesaid conditions;
     …
     s.      …”
“8.  basis of recovery
     in the event insured property is repaired and/or replaced underwriters agree to
     indemnify the assured on the basis of “new for old” plus transportation, installa-
     tion and other reasonable costs where such costs are incurred by the assured as a
     result of the repair and/or replacement.
     in the event of loss of or damage to an insured item which results in a decision by
     the assured to replace with a redesigned or new design of such item or items, the
     assured shall be indemnified on the basis of reasonable estimate figure in accor-
     dance with the above paragraph.
     in no event, shall underwriters be liable for any increased cost or expense of repair
     or construction by reason of betterment or alteration in design.
     the indemnity under this policy includes architect’, surveyors’, consulting engi-
     neers’ or other professional fees necessarily incurred in the reinstatement of the in-
     sured property consequent upon its loss or damage, it being understood that the
     amount payable for such fees shall not exceed those indicated by the appropriate
     professional body (national and/or international).
     any loss paid hereunder shall not reduce the amount of insurance on any item ex-
     cept in the event of actual and/or constructive and/or agreed and/or arranged total
     loss of any item insured hereunder.”
”11. faulty design
     it is understood and agreed that subject to the limit of liability/ sum insured stated
     in the declarations, this section is extended to include physical loss of or physical
     damage to the property and subject matter insured arising from faulty design of
                                                  - 22 -
           any part or parts thereof but in no case shall this insurance extend to cover the cost
           or expense of repairing, modifying, replacing, or renewing of such part or parts
           nor any cost or expense incurred by reason of betterment or alteration in design.”
     “26.  sue and labour
           in case of actual physical loss or damage or imminent loss or damage and subject
           to the additional limit of liability/sum insured stated at item 4. of the declara-
           tions, it shall be lawful and necessary for the assured, their factors, servants and
           assignees, to sue, labour and travel for, in and about the defence, safeguard and re-
           covery of the property and/or interest insured or any part of thereof, without pre-
           judice to this insurance, such expenses to be borne by underwriters subject to the
           terms and conditions of this policy and it is expressly understood and agreed that
           no acts of the underwriters or assured in recovering, saving or preserving the
           property insured shall be considered as a waiver or acceptance of abandonment
           following physical loss or damage caused by a peril insured hereunder.”
bestemmelsen om driftstab (lopi) fremgår af section 5 og lyder således:
                                             “section v
                                 loss of production income
                                     production loss sustained
     1.    insuring clauses:
        a. coverage
           subject to the exclusions, conditions and definitions of the policy,
           and also to the following additional exclusions conditions and de-
           finitions, this section shall, following necessary interruption of the business, in-
           demnify the insured for:
           (i) loss of production during the recovery period at the insured’s premises as de-
                fined hereunder;
           (ii) increased cost of working as defined hereunder;
           directly caused by either:
           (a) accidental physical loss of or physical damage to real or personal property; or
           (b) well out of control as defined hereunder
           occurring while this section is in force.”
                                               - 23 -
overblik over sagens forløb og de tekniske undersøgelser og erklæringer
der er fremlagt særdeles omfattende skriftlig dokumentation til belysning af, hvori skaden
nærmere består, og hvordan den er opstået, herunder navnlig hvordan skaden har udviklet
sig, og hvad der kan være den egentlige årsag til skaden (kaldet root cause).
der er endvidere fremlagt omfattende skriftlig dokumentation om, hvilke myndigheder mv.
dong og noreco var i dialog med under sagsforløbet.
oplysningerne har også været genstand for mange og detaljerede forklaringer i retten.
her gives derfor alene et overblik over sagsforløbet og de forskellige tekniske eksperter, der
har været inddraget i at undersøge skaden og har afgivet erklæringer herom.
i øvrigt henvises til oversigten over sagens dokumenter (ekstraktens indhold) her nedenfor
samt den meget udførlige gengivelse af de afgivne forklaringer og af parternes synspunkter
under sagen, der ligeledes indeholder detaljerede gengivelser af og henvisninger til sagens
fakta og bilagsmateriale.
overblik over sagens forløb
umiddelbart efter at skaden var konstateret og inspiceret nærmere, etablerede dong som
operatør af platformen et omfattende akut alarmberedskab, idet dong og dong’s tekniske
rådgivere vurderede, at der bestod en alvorlig og overhængende risiko for, at platformen
ville kollapse med dermed store risici for menneskeliv og oliespild.
dong var løbende i tæt dialog med de ansvarlige myndigheder, navnlig energistyrelsen,
der meddelte henholdsvis påbud, forbud og tilladelser vedrørende driften og øvrige forhold
på platformen.
dong’s certificeringsselskab norske veritas (dnv) m.fl. og en lang række tekniske eksper-
ter, både interne og eksterne, blev også involveret, og der blev foretaget omfattende under-
                                                 - 24 -
søgelser af skaden, navnlig om hvordan den var opstået og havde udviklet sig, og hvad der
kunne være den egentlige årsag til skaden. alt med det formål at finde frem til løsninger, der
kunne standse den videre udvikling af skaden og reparere den allerede skete skade, jf. afsnit-
tet nedenfor om ”reparation af skaden”.
overblik over de tekniske undersøgelser og erklæringer
ud over dong’s interne tekniske eksperter involverede dong som nævnt også en række
eksterne eksperter til at undersøge skaden og afgive erklæring herom. alle disse erklæringer
er fremlagt i sagen, jf. nedenfor ”oversigt over sagens dokumenter (ekstraktens indhold)”,
og forløbet kan i korthed opsummeredes således:
dong nedsatte først en international gruppe af tekniske eksperter fra norge og england
kaldet scig (siri caisson incident investigation group), og medlemmerne heri fortsatte se-
nere i en ny gruppe kaldet giss (group for investigation of siri structures), der havde en
bredere opgavebeskrivelse. begge grupper har afgivet rapporter, der er fremlagt i sagen.
dong har endvidere involveret den danske ingeniørvirksomhed licengineering, der har
afgivet 2 rapporter, heraf 1 rapport sammen med virksomheden noble denton, samt den
danske ingeniør jens b. gjerding med speciale i fundamenter til vindmøller, hvis erklæringer
også er fremlagt i sagen.
forsikringsgiverne antog også selv en teknisk ekspert til at undersøge skaden, den engelske
professor nigel barltrop, hvis rapporter ligeledes er fremlagt i sagen.
der er ikke enighed mellem de tekniske eksperter om årsagen(erne) til skaden og/eller om
skadens tidsmæssige udvikling, heller ikke internt mellem eksperterne udpeget af dong.
der har været afholdt syn og skøn under sagen ved to samtidig udpegede skønsmænd, der
blandt andet har haft til opgave at gennemgå alle de nævnte tekniske erklæringer. skøns-
mændenes hovedkonklusioner herom beskrives kort nedenfor i afsnittet om syn og skøn.
                                               - 25 -
reparation af skaden
der er fremlagt særdeles omfattende skriftlig dokumentation til belysning af, hvordan man
har forsøgt at reparere skaden, både midlertidigt og permanent, herunder de mange forud-
gående undersøgelser af mulige skadesårsager og løsningsmuligheder, der blev foretaget til
brug herfor, samt om hvilke myndigheder mv. dong og noreco var i dialog med herom.
oplysningerne har også været genstand for mange og detaljerede forklaringer i retten.
her gives derfor alene en kort beskrivelse af, hvordan siri-platformen rent faktisk er blevet
forsøgt repareret, både midlertidigt og permanent
i øvrigt henvises til oversigten over sagens dokumenter (ekstraktens indhold) her nedenfor
samt den meget udførlige gengivelse af de afgivne forklaringer og af parternes synspunkter
under sagen, der ligeledes indeholder detaljerede gengivelser af og henvisninger til sagens
fakta og bilagsmateriale.
den midlertidige reparation af siri-platformen, der indgår i sue and labour-kravet, blev
gennemført i januar/februar 2010 og bestod i installering af en såkaldt seabed support på
havbunden, der understøtter området ved caissonen og sponsonen og dermed stabiliserer
platformen. umiddelbart herefter blev der endvidere installeret såkaldte shims (stålkiler) og
boret aflastningshuller i revnerne i sponsonen samt implementeret et overvågningssystem,
der monitorerede revnedannelsen.
energistyrelsen godkendte ikke seabed support som en endelig løsning på skaden, men til-
lod en vis genoptagelse af produktionen under nærmere bestemte skærpede vilkår.
den permanente reparation af siri-platformen, der indgår i section 1-kravet, blev gennemført
igennem et langt og omfattende udviklings- og implementeringsforløb og var færdig i 2014.
løsningen bestod i installering af såkaldte cable stays, der er nogle meget kraftige skråstivere
(cables), som strækker sig på skrå mellem platformens ben og således stabiliserer platformen.
                                                - 26 -
cable stays mindsker dermed belastningen af sponsonen og imødegår herved den markante
reduktion af sponsonens bæreevne, som var en følge af revnerne.
energistyrelsen blev løbende orienteret om arbejdet med den permanente reparationsløsning
og har godkendt denne.
seabed supporten, der med tiden viste sig meget effektiv og mere holdbar end først antaget,
er fortsat installeret og indgår således nu som en del af den permanente reparationsløsning.
syn og skøn og kort om indholdet af skønserklæringerne
efter ønske fra forsikringsgiverne har der været gennemført syn og skøn under sagen. på
forslag fra retten og efter aftale mellem parterne er skønsforretningen blevet udført ved to
samtidig udpegede skønsmænd, der har besvaret skønstemaet i fællesskab.
som skønsmænd blev udpeget mads bryndum (danmark) og alexander j. fyfe (skotland),
der i fællesskab har udarbejdet og afgivet to erklæringer: skønserklæring af 25. januar 2016
og supplerende skønserklæring af 4. april 2016.
skønsmændene har anført, at de er enige om de væsentligste forhold i skønserklæringerne,
og at der er tale om en fælles besvarelse af spørgsmålene. begge skønsmænd har endvidere
bekræftet dette under afhøringen i retten, jf. forklaringerne nedenfor.
skønsmændene har ifølge skønstemaet ikke haft til opgave at foretage selvstændige tekniske
undersøgelser eller besigtigelser af fysiske forhold, men derimod at gennemgå alle de mange
allerede udarbejdede tekniske undersøgelser og eksperterklæringer samt en større mængde
andre bilag i sagen og besvare spørgsmål herom, herunder både om tekniske detaljer, men
også mere overordnet om, hvad det samlede materiale efter skønsmændenes opfattelse giver
grundlag for at udlede om årsagen til skaden og udviklingen heraf samt om designet af plat-
formen og værdien af de udførte reparationer.
                                               - 27 -
skønserklæringerne udgør samlet i alt ca. 120 sider (+ bilagsfortegnelser mv.) og indeholder
meget udførlige og teknisk detaljerede svar, der helt kort kan sammenfattes således:
skønsmændene er enige om, at det efter de foreliggende tekniske eksperterklæringer og de
øvrige oplysninger kan lægges til grund, at alle de revner i sponsonen, der blev konstateret
den 31. august 2009, er skabt af metaltræthed (udmattelse i stålet) og er opstået, fordi grout-
materialet omkring caissonen mod forventning blev nedslidt og derfor ikke længere kunne
fastholde caissonen i sin placering, hvilket medførte en betydeligt større belastninger af
sponsonen, end denne var konstrueret til at modstå. vedrørende forløbet af nedslidningen af
groutmaterialet er skønsmændene endvidere enige om, at de ikke har kunnet finde én for-
klaring, der er mere rigtig end de andre forklaringer.
vedrørende designet af platformen er skønsmændene enige om, at designerne ikke synes at
have forudset nedslidningen af groutmaterialet og derfor ikke har taget højde herfor, og at
der ikke ses at have været fejl i de anvendte grout- og stål-materialer.
vedrørende værdien af de udførte reparationer er skønsmændene enige om, at platformen
efter den permanente reparation har en forbedret levetid set i forhold til 2009, hvor skaden
blev konstateret, men det er vanskeligt at svare entydigt på, om dette medfører en forøget
levetid i forhold til det oprindelige design, da levetid må vurderes samlet og i forhold til
platformen som helhed.
skønsmændene har til brug i skønserklæringen (side 4 og side 16) udarbejdet den nedenfor
gengivne illustration ”wear models”, der viser de forskellige opstillede modeller for slitage
af groutmaterialet i en samlet figur: giss: den blå kurve øverst, professor nigel barltrop
(”nb”): den rød kurve midterst og lic/noble denton (”lic/nb”): den grøn kurve nederst.
illustrationen indgår i besvarelsen af spørgsmål 9 vedrørende forudsætninger og antagelser i
de tekniske erklæringer om blandt andet slitage på groutmaterialet.
                                                - 28 -
ifølge skønsmændene viser illustrationen blandt andet, at de opstillede modeller om slitage
af groutmaterialet modsiger hinanden og bygger på forskellige forudsætninger om slitage,
samt at modellerne er kalibreret ud fra forskellige data. fælles for de tre kurver er dog, at
mellemrummet i groutforbindelsen var 10 mm i august 2009, hvor revnerne i sponsonen blev
konstateret.
[bemærk: illustrationen er i farver]
med hensyn til detaljerne i skønsmændenes svar og vurderinger henvises der til gengivelsen
nedenfor af skønsmændenes forklaringer i retten og af parternes synspunkter, herunder med
detaljerede referencer til indholdet af skønserklæringerne.
oversigt over sagens dokumenter (ekstraktens indhold)
der er under sagen fremlagt i alt ca. 6.000 sider dokumenter, der imidlertid alene udgør et
begrænset uddrag af det meget omfattende samlede bilagsmateriale.
ekstrakten er inddelt i forhold til sagens forskellige faser og omfatter følgende dokumenter:
                                                                 - 29 -
designfasen
dato            bilag      beskrivelse                                                                                side
udateret        1          præsentationsvideo .................................................................................. 691
udateret        16         skitser af siri-platformens design ......................................................... 692
udateret        17         skitse af siri-platformen ......................................................................... 694
07.01.1997      ay         fe analysis of grouted connections .................................................... 695
04.03.1997      ao         design premise msc mopustor for statoil siri .................................... 755
04.03.1997      as         design premise msc mopustor for statoil siri .................................... 798
21.08.1997      bs         caisson sleeve grouting specification .................................................. 841
03.09.1997      ax         usl and pls analysis legs and caisson................................................ 866
14.11.1997      aq         siri design brief -leg tank analysis ........................................................ 973
29.12.1997      14         kopi af godkendelsescertifikat fra lloyds register ........................... 1419
09.01.1998      aæ         uls analysis for the leg-deck connection ....................................... 1461
30.01.1998      bc         grout operation procedure for caisson sleeve grouting and
                           leg sleeve grouting ................................................................................. 1740
21.04.1998      br         final report for caisson sleeve grouting and leg sleeve
                           grouting ................................................................................................... 1759
01.05.1998      ap         siri udbygningsplan - byggetilladelse, fra miljø & energimi-
                           nisteriet .................................................................................................... 1763
08.10.1998      av         uls analysis caisson support in tank for statoil siri ......................... 1785
19.02.1999      15         kopi af ibrugtagningstilladelse fra energistyrelsen .......................... 2122
01.05.1999      aw         spectral fatigue analysis of siri platform .......................................... 2133
04.05.1999      ar         design resume siri central field development ................................... 2230
28.06.1999      az         fatigue analysis mopustor for siri ....................................................... 2331
siri-platformens drift under og efter ”2003/2004 tie-in”
1.       2003-2004: under ”2003/2004 tie-in”
dato            bilag      beskrivelse                                                                                side
09.10.2001      cj         siri structural re-analysis ..................................................................... 2405
27.03.2002      cm         siri design brief -dynamic fatigue analysis......................................... 2515
17.01.2003-
28.03.2003      ck         siri substructure re-analysis report -extreme event analy-
                           sis of leg/tank interface and buoyancy tanks.................................. 2528
11.09.2002      cn         structural -design basis ........................................................................ 2554
14.11.2003      cl         siri substructure report (fatigue analysis of legs and cais-
                           sons} ......................................................................................................... 2574
28.09.2005      ci         dfi resume, nini cecilie tie-in ............................................................. 2728
28.09.2005      76         certificering udarbejdet af det norske veritas ................................. 2881
2.       2004-2009: efter ”2003/2004 tie-in”
                                                                    - 30 -
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
01.05.1998 –
31.08.1998      dt        grafisk gengivelse af met office’s data ............................................................ 3124
konstateringen af revner den 31. august 2009
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
01.09.2009      18        meddelelse fra noreco til forsikringsmægleren jardine lloyd
                          thompson limited vedrørende konstateringen af revner i siri-
                          platformens sponson .......................................................................................... 3128
02.09.2009      20        kopi af mødereferat udarbejdet af c. wallenburg fra msc ......................... 3129
08.09.2009      s         rambølls rapport ................................................................................................. 3131
08.09.2009      cz        siri caisson. risk analysis .................................................................................. 3137
09.09.2009      19        kopi af energistyrelsens brev ............................................................................ 3164
10.09.2009      t         dong's memo ..................................................................................................... 3165
10.09.2009      x         dong’s weekly report ..................................................................................... 3168
11.09.2009      u         dong's memo ..................................................................................................... 3188
18.09.2009      cø        risikovurderinger i forbindelse med opmanding på siri .............................. 3190
22.09.2009      cå        tilladelse til opmanding på siri platformen .................................................... 3192
22.09.2009      da        tilladelse til arbejde i wellhead-område på siri platformen.......................... 3194
23.09.2009      v         dong’s weekly report ..................................................................................... 3196
30.09.2009      w         dong’s weekly report ..................................................................................... 3214
16.11.2009      cæ        siri caisson. risk analysis ................................................................................. 3230
18.11.2009      ai        dong’s ugerapport ............................................................................................ 3275
20.07.2010      ad        skrivelse catlin underwriting agencies ltd. til forsikringstagerne ............ 3286
reparationer
1.         implementeringen af ”den midlertidige reparationsløsning”
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
udateret        dz        tegning der viser skotterne set forneden med det nederste dæk
                          fjernet..................................................................................................................... 3289
udateret        dæ        tegning der viser skotterne set forneden fra vest ........................................... 3290
03.09.2009      21        kopi af mødereferat udarbejdet af c. wallenburg fra msc ......................... 3291
11.09.2009      23        “crack investigation caisson connection of siri platform” udar-
                          bejdet af msc, msc ref p 11529-7403 .............................................................. 3293
14.09.2009      24        ”monitoring and repair work to siri tank nose – draft evaluation of
                          risk to personnel on siri” udarbejdet af cowi a/s, document no.
                          p70144-a-5.2 ....................................................................................................... 3414
16.09.2009      ee        dong’s weekly report ..................................................................................... 3420
21.09.2009      22        kopi af energistyrelsens brev ............................................................................ 3436
25.09.2009      25        "strength assessment of siri platform with cracks in caisson sup-
                          port" udarbejdet af msc, msc ref p 11529-7405 ............................................ 3440
07.10.2009      72        brev fra dnv til dong...................................................................................... 3494
21.10.2009      ec        dong’s notat ...................................................................................................... 3496
12.11.2009      74        dongs ansøgning om § 29 tilladelse ............................................................... 3500
09.12.2009      ef        dong’s weekly report ..................................................................................... 3502
                                                                     - 31 -
14.12.2009      71        e-mail fra egil nybakk, dong ......................................................................... 3512
09.02.2010      ei        dong’s månedlige rapport fra perioden der sluttede 31. januar
                          2010 ........................................................................................................................ 3513
22.04.2010      26        "siri caisson cracks – crack status report" udarbejdet af
                          dong energy a/s, ep-0629451 001 ................................................................. 3528
27.09.2010      ae        dong’s mødereferat vedrørende scig workshop on siri caisson ............. 3545
2.         implementeringen af ”den permanente reparationsløsning”
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
udateret        31        illustration af dong's permanente løsningsmodel ....................................... 3566
10.11.2009      df        system description -seabed support ................................................................ 3567
04.04.2011      75        dongs ansøgning om § 29 tilladelse 26.05.2011 ............................................ 3574
26.05.2011      32        dong's "concept description" ......................................................................... 3583
01.06.2011      z         sagsøgers concept description of siri caisson re-grouting project ............ 3641
07.06.2011      30        kopi af breve af 7. juni 2011 og 24. juni 2011 fra energistyrelsen ............... 3670
24.06.2011      ed        norecos pressemeddelelse ................................................................................. 3674
18.08.2011      æ         energistyrelsens skrivelse til dong ................................................................ 3675
29.05.2012-
30.05.2012      de        insurance status, loss adj meetings................................................................. 3681
15.11.2012      dg        status -meeting with operating insurers ......................................................... 3724
22.01.2014      ds        dong energy's præsentation "siri caisson permanent support
                          project – repair discussion" ............................................................................... 3752
policerne, claims og skadeshistorie
under policerne
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
udateret        3         samlet oversigt over hvilke forsikringsgivere, der hæfter for sagsø-
                          gerne i perioden 1. januar 2006 til 1. januar 2010 ............................................ 3775
2003            65-2      marine offshore package insurance police for 2003 (policenummer:
                          sf0327145) ............................................................................................................ 3776
2003            66-2      cover note 2003.................................................................................................... 3866
2004            67        marine offshore package insurance police for 2004 (policenummer:
                          l30427326) ........................................................................................................... 3888
2005            68        marine offshore package insurance police for 2005 (policenummer:
                          l30527326) ........................................................................................................... 3994
01.01.2006      10        norecos marine offshore package insurance, policenummer
                          ah0602843 (2006-policen) ................................................................................. 4099
01.01.2006      10a       bilag til marine offshore package insurance, policenummer ah
                          0602843 (2006-policen) ....................................................................................... 4197
01.01.2007      11        norecos marine offshore package insurance, policenummer
                          ax0700427 (2007/2008-policen) ........................................................................ 4283
01.01.2007      11a       bilag til marine offshore package insurance, policenummer
                          ax0700427 (2007/2008-policen) ........................................................................ 4380
01.07.2008      12        norecos marine offshore package insurance, policenummer,
                          lh0850597 (2008/2009-policen) ........................................................................ 4447
                                                              - 32 -
01.07.2008   12a    bilag til marine offshore package insurance, policenummer
                    lh0850597 (2008/2009-policen) ........................................................................ 4586
28.04.2009   64-2   london standard platform form ..................................................................... 4621
de tekniske rapporter, herunder skønserklæringerne
dato         bilag  beskrivelse                                                                                side
udateret     ea     mr. alexander j. fyfe’s cv ................................................................................. 4652
udateret     eb     mads bryndums cv ............................................................................................ 4654
udateret     58     "reliability assessment of an existing offshore steel structure with
                    hot-spots" .............................................................................................................. 4660
udateret     å      oversigt over sagsakter, der vil kunne indgå i blandt andet syn og
                    skøn ....................................................................................................................... 4668
udateret     a      curriculum vitae for professor nigel barltrop ............................................... 4928
udateret     56     videosekvens af den beskadigede grout .......................................................... 4932
udateret     eg     ”design and installation of a production jack-up with storage” af
                    dirk manschot ..................................................................................................... 4933
12.06.2000   eh     fugro rapport ...................................................................................................... 4949
02.09.2009   70     brev fra rambøll til ............................................................................................. 4973
22.10.2009-
28.10.2009   y      e-mailkorrespondance af 22-28. oktober 2009 mellem dong og
                    basf ...................................................................................................................... 4974
10.11.2009   73     dong præsentation .......................................................................................... 4978
01.03.2010   33     "main report - cause effect assessment of siri caisson and sup-
                    porting structure – an independent report" udarbejdet af scig ................ 4985
01.03.2010   34     "executive report – cause effect assessment of siri caisson and
                    supporting structure" udarbejdet af scig ....................................................... 5056
04.06.2010   co     report on grout filled legs showing minimal impact on stiffness. ........... 5072
12.07.2010   27     "cracks in sponson of the siri platform: importance of temporary
                    repair/collapse prevention" udarbejdet af scig .............................................. 5112
29.09.2010   af     scig's "wrap up meeting presentation for partners and loss ad-
                    justers" ................................................................................................................... 5114
17.11.2010   48     pelcon rapporten ................................................................................................. 5130
dec. 2010    ag     scig amendments to scig main report ........................................................ 5138
dec. 2010    ah     scig amendments to scig executive report ................................................ 5142
02.01.2011   28     "cracks in sponson of the siri platform – potential loss in case of a
                    failure/collapse of the sponson" udarbejdet af jon taby (fireco) ............... 5145
24.01.2011   r/29   "review of documents and data relating to strength of caisson sup-
                    port august 2009 to february 2010" udarbejdet af professor
                    barltrop ................................................................................................................ 5173
12.05.2011   e      rapport fra det norske veritas ........................................................................ 5238
22.06.2011   l      skrivelse fra charles taylor adjusting til sagsøger ....................................... 5280
aug. 2011    35     ”investigation of the siri caisson incident” udarbejdet af lic/nd .............. 5283
21.06.2012   36     “nature and cause of damage” udarbejdet af professor nigel
                    barltrop ................................................................................................................. 5570
03.07.2012   ø      lic's minutes of meeting ................................................................................... 5649
16.08.2012   m      e-mail 2012 fra charles taylor adjusting til sagsøger .................................. 5651
                                                                      - 33 -
15.10.2012       c          professor barltrops supplerende rapport ......................................................... 5653
16.10.2012       aa         annex to “response to questions raised on second report: nature
                            and cause of damage” ...................................................................................... 5676
25.03.2013       40         svaret fra lic/nd ................................................................................................ 5684
27.06.2013       b          giss' main report ............................................................................................... 5692
29.08.2013       ce         simplified dynamic analysis of the siri platform .......................................... 5872
25.09.2013       38         ”grout failure with reference to wind turbine experiences” udar-
                            bejdet af jens b. gjerding .................................................................................... 5886
21.10.2013       39         “viewpoints on root causes for cracks discovered on 31 august
                            2009” af 21. oktober 2013 udarbejdet af lic (lic2 rapporten) ..................... 5905
06.05.2014       d          professor barltrops rapport ................................................................................ 6018
17.12.2014       ab         skriftlig erklæring fra advokat nigel chapman .............................................. 6031
25.01.2016       du         skønserklæring dansk version ........................................................................... 6033
25.01.2016       dv         skønserklæring engelsk version ........................................................................ 6132
04.04.2016       dw         supplerende skønserklæring dansk version .................................................... 6226
23.05.2016       69         lic præsentation af siri platform reparation .................................................. 6267
18.07.2016       77         lics memorandum - ”scenarier vedr. ”faulty design” eller ”bet-
                            terment” ............................................................................................................... 6278
transfer agreement
dato             bilag      beskrivelse                                                                                side
21.12.2011       41         kopi af fuldmagt fra dong til altinex oil ..................................................... 6288
21.12.2011       42         kopi af fuldmagt fra siri (uk) til altinex oil .................................................. 6291
tabsopgørelse
1.         generelt
dato             bilag      beskrivelse                                                                                side
udateret         79         todl budget ....................................................................................................... 6294
udateret         80         completement statement ................................................................................... 6305
25.04.2008       78         spa ........................................................................................................................ 6306
2011             81         offshore construction all risks insurance police (policenummer:
                            ee1100412) ............................................................................................................ 6351
juni 2015        59         litigation agreement ........................................................................................... 6408
10.09.15         82         contract endorsement ........................................................................................ 6419
10.05.2016       60         joint cost allocation report .................................................................................. 6422
02.06.2016       61         joint quantum report ........................................................................................... 6438
07.06.2016       62         beregninger af sagsøgers krav ........................................................................... 6445
07.06.2016       63         oversigt over kravene ......................................................................................... 6451
20.07.2016       83         erklæring fra dong ........................................................................................... 6453
2.         de enkelte krav (sue and labour kravet, section 1 kravet og lopi kravet)
dato             bilag      beskrivelse                                                                                side
21.05.2010       4a         sue and labour claim presentation................................................................. 6454
26.05.2010       4          altinex oils ”sue & labour claim” .................................................................. 6467
                                                            - 34 -
06.07.2010   f      notat om forsikringsdækning sendt til sagsøger ............................................ 6477
15.09.2010   9      altinex oil og altinex petroleum’s “lopi claim presentation” .................... 6479
12.01.2011-
13.01.2011   g      e-mailkorrespondance af 12-13. januar 2011 mellem sagsøger og
                    sagsøgte ................................................................................................................ 6486
24.01.2011   h      e-mail fra sagsøgtes advokat til sagsøgers advokat ....................................... 6488
26.03.2011-
31.03.2011   i      e-mailkorrespondance af 26-31. marts 2011 mellem sagsøger og
                    sagsøgte ................................................................................................................. 6490
23.05.2011   5      altinex oil’s ”position paper” ........................................................................... 6492
08.07.2011   j      notat til sagsøger vedrørende forsikringsdækningen ................................... 6504
07.09.2011   8      altinex oil’s ”section 1, physical damage claim presentation” .................... 6520
31.05.2012   6      altinex oil’s ”updated insurance claim submission” .................................. 6539
25.10.2013   7      altinex oil’s ”insurance claim submission” . ................................................. 6561
06.01.2014   2a     opgørelse over kravene udarbejdet af noreco’s dispachør, michael
                    harvey,.................................................................................................................. 6572
23.01.2014   2b     opgørelse over kravene udarbejdet af noreco’s dispachør, michael
                    harvey,.................................................................................................................. 6584
06.04.2016   57     siri – draft quantum report .............................................................................. 6585
pre-litigation korrespondance og processuelle forhold
dato         bilag  beskrivelse                                                                                side
01.12.2009   ac     loss adjuster charles taylors rapport ............................................................. 6595
08.12.2011   k      e-mail fra sagsøgte til sagsøger ......................................................................... 6597
23.08.2012   46     notat udarbejdet af niels-erik ottesen hansen (lic) ................................... 6599
24.08.2012   43     kopi af suspensionsaftale ................................................................................... 6610
16.12.2012   n      sagsøgers skrivelse til sagsøgte ......................................................................... 6617
23.04.2013-
09.05.2013   o      e-mailkorrespondance af 23. april – 9. maj 2013 mellem sagsøger og
                    sagsøgte ................................................................................................................. 6621
17.05.2013   p      skrivelse fra sagsøgtes advokat til sagsøger .................................................... 6623
10.10.2013   q      e-mail fra sagsøger til sagsøgte ......................................................................... 6632
20.11.2013   44     kopi af opsigelsesbrev ........................................................................................ 6633
13.08.2014   47     brev fra sagsøgernes advokat til de sagsøgtes advokat ................................. 6635
11.09.2014   50     brev fra de sagsøgtes advokat til sø- og handelsretten ................................ 6640
22.01.2016   64-1   brev fra jes anker mikkelsen til sø- og handelsretten .................................. 6641
25.01.2016   65-1   brev fra jes anker mikkelsen til sø- og handelsretten .................................. 6648
25.01.2016   dø     sagsøgtes skrivelse .............................................................................................. 6650
28.01.2016   då     sagsøgtes skrivelse .............................................................................................. 6659
01.02.2016   66-1   brev fra jes anker mikkelsen til sø- og handelsretten .................................. 6662
regulatoriske forhold
dato         bilag  beskrivelse                                                                                side
16.11.1987   53     bekendtgørelse nr. 711 af 16. november 1987 om sikkerhed m.v. på
                    havnelæg ............................................................................................................... 6673
                                                                  - 35 -
juli 1992       54        ”guidelines for design, etc. of fixed marine installations. introduc-
                          tion” af energistyrelsen dateret juli 1992 (rev. a). ........................................ 6681
juli 1992       dr        retningslinier for inspektion og vedligeholdelse af strukturer og
                          rørledninger på havbunden i forbindelse med faste havanlæg .................... 6688
juli 1995       dp        rules for classification of offshore installations- structural design,
                          general part 3 chapter, 1. .................................................................................. 6690
okt. 2007       do        design of offshore wind structures offshore standard dnv-
                          osj101 ................................................................................................................... 6742
øvrigt
dato            bilag     beskrivelse                                                                                side
28.08.2013      db        ansøgning i henhold til offshoresikkerhedsloven som følge af det
                          ændrede storulykkesrisikobillede på siri ......................................................... 6884
25.10.2013      dc        global analysis – limiting sea-state for unmanning ..................................... 6886
01.10.2014      aj        dongs pressemeddelelse ................................................................................. 6894
12.02.2015      ak        energistyrelsens tilladelse .................................................................................. 6896
norecos krav og tabsopgørelserne, herunder parternes litigation agreement
norecos krav består som anført af 3 delkrav, som er opgjort i 3 separate betalingspåstande:
1) sue and labour-kravet, 2) section 1-kravet og 3) lopi-kravet.
kravene omfatter udgifter til henholdsvis den midlertidige og den permanente reparation af
siri-platformen (påstand 1 og 2) samt driftstab (påstand 3a og 3b).
på grund af sagens særdeles omfattende mængde af regnskabs- og andet bilagsmateriale har
parterne efter opfordring fra retten drøftet og opnået enighed om i fællesskab at udpege to
erfarne engelske loss adjusters (en udpeget af hver part) til at gennemgå alle regnskabsbilag
og talopgørelser i sagen for at tilvejebringe et entydigt grundlag for vurderingen af den rent
talmæssige opgørelse af norecos krav og de enkelte udgiftsposter heri. det har som følge
heraf ikke været nødvendigt for parterne at dokumentere de mange fakturaer og andre bilag
i retten og heller ikke at føre bevis eller at procerede om de rent talmæssige opgørelser.
parternes procesaftale, benævnt litigation agreement, blev indgået i juni 2015. det fremgår,
at aftalen er bindende for parterne for så vidt angår de talmæssige opgørelser af norecos
                                                     - 36 -
krav, men derimod ikke for spørgsmålet, om der materielt er grundlag for at kræve dækning
for de enkelte udgiftsposter i henhold til forsikringspolicen. aftalen lyder således:
   “litigation agreement
   ...
   [sagens parter]
   ...
   the parties have entered into the following
    litigation agreement
   1.     background and purpose
   1.1    in the period from 1 january 2006 to 1 january 2010, norwegian energy company
          asa (“noreco”) and/or altinex oil denmark a/s (now noreco oil denmark a/s)
          took out three different marine offshore package insurance policies with the de-
          fendant underwriters as per the slip of the marine offshore package insurance
          policies. the policies are collectively referred to as the "marine offshore package
          insurance policies".
   1.2    during an annual routine inspection of the siri platform on 31 august 2009 cracks
          were revealed in the exterior of the sponson of the siri platform (the “damage”).
   1.3    as a result of the damage noreco has notified a claim under noreco's marine
          offshore package insurance policies, section 1, clause 8, in respect of the physical
          damage to the siri platform ("section 1 claim").
   1.4    noreco has also notified a claim under noreco's marine offshore package insur-
          ance policies, section 5, in respect of loss of production income arising from the
          damage ("lopi claim").
   1.5    finally, noreco has notified a claim under noreco's marine offshore package in-
          surance policies, section 1, clause 26, in respect of noreco's sue and labour costs
          arising from the damage ("sue and labour claim").
   1.6    the section 1 claim, the lopi claim and the sue and labour claim are collec-
          tively referred to as the “insurance claims”.
   1.7    the defendant underwriters denied cover for the insurance claims under the
          marine offshore package insurance policies, and the plaintiffs commenced legal
          proceedings on 14 february 2014 before the maritime and commercial court in
          copenhagen against the defendants (the “court case”).
   1.8    clause 9 of the general conditions of the marine offshore package insurance pol-
          icies provides for a claim adjustment to be drawn up following either danish or
                                                - 37 -
      english adjustment practice, at the option of the assured. the plaintiffs in this in-
      stance opted for english adjustment practice. in accordance with this provision
      charles taylor adjusting were appointed as the adjusters.
1.9   the exact quantum of noreco's claim is still unascertained in the court case.
1.10  the purpose of this litigation agreement is to provide for a procedure between
      the parties whereby charles taylor adjusting acting on behalf of the defendants
      and harvey ashby limited, average adjusters acting on behalf of the plaintiffs,
      agree between them an adjustment, thereby limiting the necessity for the court to
      enquire into the calculation of the quantum of the claim.
2. terms
2.1   to that end, the parties agree upon the following procedure.
2.2   harvey ashby limited on behalf of the plaintiffs shall provide a complete state-
      ment of all expenses associated with the repair of the damage whether catego-
      rised as part of the section 1 claim or the sue and labour claim, and assemble all
      available documentation to vouch for those expenses including evidence of pay-
      ment thereof.
2.3   harvey ashby limited and charles taylor adjusting shall together review the
      documentation and in the event that any documentation is identified as missing
      or insufficient to vouch for the expenses claimed, they shall inform the parties
      and request provision of further documentation.
2.4   as soon as harvey ashby limited and charles taylor adjusting are satisfied that
      all relevant documentation has been assembled, they shall proceed jointly to
      agree a claim adjustment verifying the proper amount of each item of claim and
      that it is properly vouched for by relevant documentation.
2.5   the adjustment shall assign each agreed item of expense into new categories of
      expense as may be agreed by the adjusters but including at least the following
      categories (see list above plus any others suggested). these categories shall re-
      flect, and be defined by, the actual purpose of the expense incurred. in the event
      that the adjusters cannot agree a conclusive list of such categories, the issue shall
      be referred back to the parties and failing agreement between them to the court.
      the final joint claims adjustment shall be binding upon the parties as to the quan-
      tum of the adjusted expenses and as to the category to which they are as-
      signed. the parties agree that any legal question in the court case, including but
      not limited to whether the category of expense in question is properly character-
      ised as a sue and labour claim or a section 1 claim and whether any part of the
      insurance claims as adjusted is recoverable under the marine offshore package
      insurance policies, is exclusively to be decided by the maritime and commercial
      court in copenhagen, with possibilities for appeal in accordance with danish leg-
      islation
2.6   the parties agree that the lopi claim should be subject to a joint claim adjust-
      ment and each party can appoint an expert for such lopi claim adjustment.
                                                        - 38 -
       2.7    the parties intend that the joint claims adjustment shall be completed, in so far as
              it can be, by 31 december 2015.
       2.8    in the event that harvey ashby limited and charles taylor adjusting cannot
              agree in respect of any item of expense, the parties agree that the plaintiffs' and
              defendants' lawyers will use their best endeavours to attempt to resolve any re-
              maining disputed aspects. in the event that the plaintiffs' and defendants' law-
              yers are unable to reach agreement, then the outstanding aspects of disagreement
              (and only those) shall be decided by the maritime and commercial court in co-
              penhagen, with possibilities for appeal in accordance with danish legislation.
       3. governing law and jurisdiction
       3.1    all matters arising out of or relating to this litigation agreement shall be gov-
              erned by and construed in accordance with the laws of the kingdom of denmark.
       3.2    any dispute arising out of or relating to this litigation agreement shall be settled
              by the maritime and commercial court in copenhagen, with possibilities for ap-
              peal in accordance with danish legislation.
       *****
       in witness whereof, this litigation agreement has been duly executed by the par-
       ties hereto.
       ...”
som anført i aftalen blev harvey ashby limited og charles taylor adjusting udpeget som
de to loss adjusters, der i fællesskab skulle identificere og allokere udgifterne i forskellige ka-
tegorier og herefter opgøre kravene talmæssigt.
som ligeledes anført skulle arbejdet rent praktisk udføres sådan, at harvey ashby limited
skulle udarbejde en fuldstændig redegørelse for alle udgifter forbundet med reparationerne
af siri-platformen og samle al tilgængelig dokumentation herfor, herunder dokumentation
for at beløbene/fakturaerne var betalt, og herefter skulle harvey ashby limited og charles
taylor adjusting i fællesskab gennemgå denne dokumentation og knytte de enkelte udgifter
til de forskellige opstillede udgiftskategorier under sue and labour og section 1.
de to loss adjusters har gennemført dette arbejde som planlagt og har afgivet to rapporter:
”joint cost allocation report (excluding lopi)" af 10. maj 2016 om sue and labour-kravet
og section 1-kravet og ”joint quantum report” af 2. juni 2016 om lopi-kravet.
                                                   - 39 -
det fremgår af ”joint cost allocation report", at loss adjusterne i nogle tilfælde havde svært
ved at kategorisere omkostningerne, og at der også er opstillet en kategori af udgifter, som
ifølge loss adjusterne ikke kan dækkes, enten fordi der ikke kunne findes dokumentation for
udgifterne, eller fordi de ikke kunne henføres til skaden.
på baggrund af loss adjusternes arbejde og de to rapporter fremsatte noreco den 7. juni 2016
følgende endelige opgørelse og oversigt over kravene mod forsikringsgiverne:
norecos samlede krav:
                                                                       påløbne renter pr.
                                              krav, usd
                                                                        7. juni 2016
      1) sue and labour kravet                43.424.051               16.015.168
      2) section 1 kravet                     307.000.000              99.596.525
      3) lopi kravet                          33.077.738               14.020.734
      - lopi 3a                               32.006.020               13.566.463
      - lopi 3b                               1.071.719                454.272
      i alt                                   383.501.789              129.632.427
sue and labour-kravet fordelt på kategorier:
                                                                                claim, usd
      design, fremstilling og installering af sub-sea support                    21.005.241
      design, fremstilling og installering af stålkiler i caisson svøb            2.414.049
      design, fremstilling og installering af caisson klamper i tilfælde           1.232.948
      af uforudsete begivenheder
      overvågning af sponsons tilstand og foretagelse af hydrauliske             11.434.086
      justeringer af sub-sea support
      tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder,                7.337.728
      der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse
      i alt                                                                      43.424.051
                                                     - 40 -
section 1-kravet fordelt på kategorier:
                                                                                krav, usd
   undersøgelser af skadens omfang                                                             9.151.290
   design, fremstilling og installering af cable stays                                       246.551.202
   design og fremstilling af guyed support og conductor hang off systems                      32.682.095
   yderligere sub-sea support                                                                  6.732.792
   boring af stophuller for revnestandsning                                                    1.407.333
   tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder, der har                        1.254.989
   været overvejet, men ikke taget i anvendelse
   undersøgelse af årsag, i                                                                        92.619
   undersøgelse af årsag, ii                                                                   2.640.432
   forsikringspræmier for projektet                                                            4.779.988
   noreco regrouting omkostninger                                                              4.047.281
   i alt*                                                                                309.340.020
* det samlede beløb er reduceret til usd 307.000.000, svarende til halvdelen af den samlede forsikringssum.
lopi-kravet:
                                                krav, usd
                                                3a                    3b
                                                                                total
                                                (96,76%)              (3,24%)
   tab af produktionsindkomst
                                                31.955.628            1.070.031              33.025.659
   øgede arbejdsomkostninger
                                                50.392                1.687                  52.079
   i alt                                        32.006.020            1.071.719              33.077.738
                                                   - 41 -
det er oplyst, at de enkelte sagsøgte forsikringsselskaber (sagsøgte 1 – 24) hæfter forskelligt,
både med hensyn til den indbyrdes procentvise fordeling for de påberåbte policer (2008/2009
og 2006/2007), og med hensyn til hvilke(n) af policerne, de er forsikringsgivere for.
der er fremlagt en oversigt med detaljerede oplysninger herom, som forsikringsgiverne har
erklæret sig enig i. det er endvidere ubestridt, at norecos påstande, herunder de subsidiære
påstande, er formuleret i overensstemmelse hermed. oversigten gengives derfor ikke her.
forsikringsgiverne har under hovedforhandlingen oplyst, at hvis retten måtte nå frem til, at
noreco har ret til dækning for sue and labour-kravet og/eller section 1-kravet, kan enkelte
af de anførte erstatningsposter anerkendes og derfor indgå i forsikringsgivernes subsidiære
påstand. forsikringsgiverne har udarbejdet følgende støttebilag herom:
                              ”sagsøgtes støttebilag
      opgørelse over erstatningsposter, der ville kunne anses som dækningsberettigede, så-
      fremt der var forsikringsdækning efter enten sue & labour eller section 1:
      posterne er angivet med udgangspunkt i joint cost allocation report, sammenholdt med
      sagsøgernes erstatningsopgørelse i bilag 63 (hvor tallene er reduceret med 50% svarende
      til norecos andel samt angivet i usd)
        sue & labour
        design, fabrication and installation of subsea support    dkk              119.668.871,50
        section 1-dækning af reparationsomkostninger
        investigation into extent of damage                       dkk                45.972.026,50
        additional work to subsea support                         dkk                37.447.760,00
        drilling stop holes for crack arresting                   dkk                 7.924.050,50
        cause investigation                                       dkk                  505.901,00
        section 1 i alt                                           dkk               91.849.738,00
        såfremt der er dækning efter section 1,
         er der tillige dækning for lopi                          usd              33.025.659,00
                                                   - 42 -
       de beløb, der er angivet i dkk, skal i givet fald konverteres til usd efter kursen på
       den dato, der efter rettens afgørelse skal anvendes for så vidt angår valutakonverte-
       ring i denne sag.”
nærmere om forholdet imellem sagsøgerne (transfer agreement) og kravene i sagen
den 31. august 2009, hvor skaden blev konstateret, ejede dong og noreco hver 50 % af siri-
feltet og siri-platformen. dong var ansvarlig operatør af platformen, og dong’s halvdel af
siri var ejet af selskabet dong e&p a/s. norecos halvdel var inden for denne koncern
(norwegian energy company asa) ejet af dels siri (uk) limited med 30 % og dels altinex
oil denmark a/s (nu noreco oil denmark a/s) med 20 %.
dong og noreco havde hver sine forsikringer, og denne sag angår som nævnt kun norecos
forsikringer. det er under sagen oplyst, at dong ’s forsikringspolicer på en række punkter
adskilte sig fra norecos forsikringspolicer, og at tvisten om dong’s forsikringsdækning for
skaden og reparationerne af siri-platformen har været behandlet i en voldgiftssag i england,
der er afsluttet ved forlig.
det er endvidere oplyst, at dong og noreco under forløbet efter konstateringen af skaden
ikke kunne opnå enighed om valget af permanent reparationsløsning af siri-platformen, og
at energistyrelsen ved breve af 7. og 24. juni 2011 indskærpede, at der snarest skulle findes
en permanent løsning, og samtidig meddelte, at energistyrelsen ikke kunne træffe afgørelse i
tvisten herom mellem dong og noreco.
på denne baggrund indgik dong og noreco den 22. juli 2011 den ovenfor omtalte aftale om
overdragelse, benævnt transfer agreement, hvorefter noreco med virkning fra 30. juni 2011
solgte sin halvdel af siri til dong. salget skete ved, at dong e&p a/s ved en aktieover-
dragelsesaftale med siri holdings limited erhvervede alle aktierne i siri (uk) limited og
dermed også siri (uk) limiteds 30 % ejerandel af siri. altinex oil denmark a/s’ ejerandel på
20 % blev overdraget ved en aktivoverdragelse fra dette selskab til dong e&p a/s.
                                               - 43 -
den pris, dong skulle betale til noreco for overdragelsen, blev fastsat under hensyn til siri-
platformens værdi før reparationen af skaden. til gengæld skulle noreco bevare retten til at
indtale forsikringskravene for sin halvdel af siri (kravene i denne sag), og til dette formål
indgik noreco og dong den 21. december 2011 en række overdragelsesaftaler (insurance
claims transfer agreements), hvis indhold kort omtales her nedenfor i forbindelse med
gennemgang af de rejste forsikringskrav.
de rejste forsikringskrav består dels af udgifter eller tab, som var realiseret på det tidspunkt,
hvor noreco solgte sin halvdel af siri til dong, og dels af udgifter, som ikke var realiseret.
udgifterne relateret til den midlertidige reparationsløsning, ”sue and labour-kravet”, var
afholdt på tidspunktet for overdragelsen fra noreco til dong den 30. juni 2011, og det
driftstab, der kunne dækkes ifølge forsikringspolicen, ”lopi-kravet”, for perioden 1. sep-
tember 2009 til 31. oktober 2010 var ligeledes realiseret på tidspunktet for overdragelsen.
disse to krav, sue and labour og lopi, forblev hos altinex oil denmark a/s, da dette sel-
skab solgte sin 20 % andel af siri ved aktivoverdragelsen til dong.
for siri (uk) limiteds vedkommende havde dong erhvervet dette selskabs krav på sue
and labour og lopi i og med, at dong havde erhvervet alle aktierne i siri (uk) limited, og
derfor blev kravene på sue and labour og lopi efterfølgende overdraget fra siri (uk) limi-
ted til altinex oil denmark a/s.
på den måde var alle krav på sue and labour og lopi relateret til norecos oprindelige ejer-
andel af siri fortsat hos noreco efter overdragelsen af ejerandelen til dong.
udgifter til den permanente reparationsløsning, ”section 1-kravet”, var ikke afholdt på tids-
punktet for norecos overdragelse til dong, og efter indgåelsen af transfer agreement var
det dong som ny eneejer af platformen, der skulle afholde disse udgifter – også for så vidt
angik norecos oprindelige ejerandel – mens noreco skulle modtage den forsikringssum, der
måtte blive udbetalt på grundlag af det anmeldte section 1-krav.
                                              - 44 -
af hensyn til de formelle forsikringsforhold blev norecos ret til dækning af section 1- kravet
for ejerandelen på 20 % overført fra altinex oil denmark a/s til dong. dong havde alle-
rede erhvervet siri (uk) limiteds ret til dækning af section 1-kravet for ejerandelen på 30 % i
og med, at dong havde købt alle aktierne i siri (uk) limited.
da forsikringssummen imidlertid som anført i sidste ende skulle tilkomme noreco, gav
dong noreco fuldmagt til at forfølge section 1-kravet i dongs navn (dong e&p a/s og
dong e&p (siri) uk limited) som sket under denne sag, og noreco fik desuden transport i
forsikringsudbetalingerne, hvilket er meddelt forsikringsgiverne.
parternes fælles ordliste
parterne har hovedsagelig kommunikeret på engelsk, også internt i noreco og dong, og
mange af de tekniske og forsikringsretlige udtryk i sagen er derfor på engelsk. dette gælder
også de eksterne tekniske eksperterklæringer og de to skønserklæringer, der oprindelig er
udarbejdet på engelsk, da den ene skønsmand er fra skotland, og efterfølgende er blevet
oversat til dansk af den anden skønsmand, der er fra danmark.
efter opfordring fra retten har parterne udarbejdet en fælles ordliste, både til brug for rettens
forberedelse af hovedforhandlingen og til brug i denne dom, der naturligt også vil indeholde
en række engelsk fagudtryk. ordlisten er dateret den 7. juni 2016 og gengives her i uddrag:
”1.    alfabetisk ordliste over tekniske udtryk anvendt i processkrifterne
ord dansk         ord engelsk     tekstsammenhæng som angivet    teknisk definition
                                  ordret i processkrifterne      /ordforklaring
afslibning        abrasive wear   ”(…) graden af afslibningen    mekanisk slid af en overflade.
                                  af grout ved forbindelsen      i dette tilfælde mekanisk slid
                                  grout/caisson vil være         af beton i forbindelse med, at
                                  størst, når afslibningen be-   caissonen yder tryk og bevæ-
                                  gynder”, jf. s. 9 i proces-    gelse mod betonen.
                                  skrift 5.
                                          - 45 -
afslibnings-   abrasion me-  ”der vil alt andet lige for- i dette tilfælde mekanisk slid
mekanisme      chanism/ wear løbe tid fra installation og af beton i forbindelse med at
               mechanism     udstøbning, før fastholdel-  caissonen yder tryk og bevæ-
                             sen af caissonen har løsnet  gelse mod betonen.
                             sig så meget, at afslib-
                             ningsmekanismen kan begyn-
                             de”, jf. s. 12 i proces-
                             skrift 5.
bundseg-       retaining     ”dette medførte udfald af    flange i bunden af beton-
let/bundflange seal/bottom   grout gennem åbningerne i    samlingen der forhindrede be-
               flange        bundseglet”, jf. s. 19 i     ton i at sive ud, da denne op-
                             processkrift 6.              rindelig blev lavet. dette
                                                          segl har haft samme effekt som
                                                          forskalling, når der i øvrigt
                                                          laves betonkonstruktioner.
caisson        caisson       ”(…) bredt stålrør som inde- en ”caisson” er på dansk en
                             holder og (afskærmer) diver- fang-dæmning. denne yder be-
                             se rørføring”, jf. s. 18 i   skyttelse mod det ydre miljø.
                             stævningen.                  i dette tilfælde yder caisso-
                                                          nen beskyttelse af stigrør mod
                                                          belastning fra bølger og strøm
                                                          i havvandet.
deformation    deformation   ”caissonen ville under sin   ændring i facon. i dette til-
                             deformation være presset mod fælde både, at caissonen bevæ-
                             grouten (…)”, jf. s. 12 i    ger sig i havvandet men også
                             processkrift 6.              samtidig ændrer facon, da de
                                                          ydre laster gør, at caissonen
                                                          ikke kan bevare sit cirkulære
                                                          tværsnit, men bliver mere el-
                                                          liptisk.
egenfrekvenser natural fre-  ”det vigtigste ved stern-    egenfrekvens er den frekvens,
               quencies      dorffs model er, at den er   en konstruktion vil vibrere
                             kalibreret til målte situa-  ved, når den belastes med en
                             tioner, og at sterndorff –   enkelt belastning. frekvens
                             ved at justere stivheden som måles i hertz, som er antallet
                             følge af ændrede forhold i   af svingninger per sekund.
                             grout-gap’ene – har været i
                             stand til at bestemme de
                             korrekte egenfrekvenser”,
                             jf. s. 15 i processkrift 6.
egensving-     natural pe-   ”(…) stålkabler mellem plat- egensvingningstiden er det om-
ningstid       riod          formbenene for at afstive og vendte af egenfrekvensen eller
                             stabilisere og dermed redu-  rettere tiden, det tager for
                             cere platformens bevægelser  en komplet svingnig.
                             (den såkaldt egensvingnings-
                             tid)”, jf. s. 38 i stævnin-
                             gen.
fabrikations-  manufacturing ”(…) åbninger forårsaget af  nøjagtighed, hvorved et emne
tolerance      tolerance     temperaturforskelle vil være bliver fabrikeret /afvigelse
                             ganske små set i forhold til fra nominel værdi
                             de generelle og tilladte af-
                                         - 46 -
                             vigelser ved produktion af
                             stål og svejsninger – de så-
                             kaldte fabrikationstoleran-
                             cer,” jf. s. 11 i proces-
                             skrift 5.
frekvensområde frequency     ”vurderingerne er imidlertid frekvens er et mål for, hvor
               range         (fortsat) foretaget i et     hurtigt regelmæssige gentagel-
                             frekvensområde, som ikke er  ser af et givet fænomen fore-
                             målt,” jf.  s. 10 i proces-  kommer. frekvensområdet er de-
                             skrift 5.                    fineret som et interval med en
                                                          nedre og øvre grænse.
frigang        gap           “men der vil gå tid før, der frigang er et teknisk udtryk
                             er så megen frigang i for-   for det mellemrum, der er mel-
                             bindelsen, at processen kan  lem to emner.
                             begynde.” jf. s. 10 i pro-
                             cesskrift 5.
…
grout          grout         ”mellem sleeve’ens væg og    beton. beton er en blanding af
                             caisson’en er der ilagt en   cement, sand, sten og vand.
                             særlig stærk cement          cement og vand danner en ke-
                             (”grout”) for at sikre fast- misk forbindelse, der giver
                             gørelse og stabilitet,.” jf. betonen sin styrke.
                             s. 31 i stævningen.
grout-         grout connec- jf. s. 17 i stævningen.      hulrummet, hvor i der fyldes
forbindelse    tion          sidehenvisningen ses ikke at beton. i dette tilfælde mellem
                             passe.                       caisson og sponson (sleeve),
                                                          hvor der er en frigang på 60
                                                          mm, som fyldes med beton.
-              grinding      -                            se “afslibning”
               (se ”slib-
               ning”)
guyed suppoort “guyed sup-   jf. 37 i stævningen.         guyed support er det navn, som
and cable stay port and ca-                               blev givet til den del af løs-
support-model  ble stay sup-                              ningen, hvor selve caissonen
               port”-model                                blev understøttet af en kon-
                                                          struktion.
                                                          cable stay er det navn, som
                                                          blev givet den del af løsnin-
                                                          gen, hvor der blev installeret
                                                          kabler mellem benene på siri
                                                          platformen.
…
klamper        clamps        ”(…) tillige med vægten af   klemmer. i dette tilfælde
                                          - 47 -
                              den nye riser på ca. 800     klamper med en vægt på ca. 120
                              ton, inklusive klamper (…)”, ton stykket, som holder kab-
                              jf. s. 11 i processkrift 6.  lerne på plads mellem benene
                                                           på siri platformen.
…
undervandsrobot remotely ope- jf. s. 32 i stævningen.      fjernstyret undervandsrobot,
rov             rated vehicle                              som tager billeder/filmer un-
                (rov)                                      der vand.
respons         response      ”nigel barltrop vurderer     reaktion i forhold til en ydre
                              konsekvent forøgelsen af re- påvirkning. i dette tilfælde
                              spons til at være i den lave menes der, at baltrop under-
                              ende i forhold til lic og    vurderer siri’s bevægelser,
                              martin sternsdorff”, jf. s.  når den belastes af bølger,
                              10 i processkrift 5.         strøm og vind.
seabed support- seabed sup-   ”løsningen indebar, at der   model, der beskriver den fysi-
modellen/model  port-model    skulle placeres en hydrau-   ske konstruktion, som blev in-
som beskriver                 lisk justerbar støtte under  stalleret sent 2009 til at
afstivningen                  siri-platformens sponson for støtte sponsonen.
mod havbunden                 at støtte denne og cais-
                              son’en og dermed hindre, at
                              caisson’en faldt ned på hav-
                              bunden”, jf. s. 34 i stæv-
                              ningen.
…
sponson         sponson       ”(…) ”sponson”, understøtter sponson betyder opdrifts-
                              og stabiliserer platformens  element eller stabilisator og
                              caisson”, jf. s 18 i stæv-   benyttes på flydende fartøjer.
                              ningen.
…
stålkiler       shims         ”herudover indebar modellen, kile af stål, der bruges til
                              at der blev installeret spe- at lukke et mellemrum. i dette
                              cialfremstillede ”shims”     tilfælde er det speciel-
                              (stålkiler) i det opståede   fremstillede kiler, som passe-
                              mellemrum mellem caisson’en  de til den målte frigang.
                              og sleeve’ens øverste kant
                              for at stabilisere cais-
                              son’en yderligere”, jf. s.
                              34 i stævningen.
…
                                             - 48 -
svøb             sleeve          ”caisson’en er fastgjort til  et svøb. i dette tilfælde er
                                 sponson’en via et hul i       ”sleeve” det svøb, som er
                                 sponson’en (sleeve)”, jf. s.  svejset ind i sponsonen og,
                                 31 i stævningen.              som er den ydre, som skal i
                                                               selve beton-samlingen.
tie-in projekt   tie-in          ”i 2003 og 2004 blev siri-    tie-in er en betegnelse, når
                                 platformen ombygget, og de    et nyt stigrør installeres, og
                                 tilstødende oliefelter, ni-   der kommer olie/gas ind til
                                 ni, cecilie og stine, blev    det centrale proces-anlæg, som
                                 tilkoblet platformen          i dette tilfælde er siri /
                                 (”2003/2004 tie-in projek-    tie-in er den betegnelse, der
                                 tet”)”, jf. s. 18 i stævnin-  anvendes, når andre platforme
                                 gen.                          sammenkobles med eksisterende
                                                               platforme.
…”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af carsten tolderlund, morten bærheim, leif. e.
frandsen, ole harpøth, paul ludvig jørgensen, egil nybakk, lars møller, lars erik storck,
tanja jo ebbe dalgaard, morten tobias lind, jørgen rentler næumann, svend-erik jensen,
nigel chapman, michael harvey, jens b. gjerding, niels-erik ottesen hansen, anne buhl
bjelke, lars rosenberg overby, chris brown, nigel barltrop, george mowatt, richard snell,
john moseley samt skønsmændene mads bryndum og alexander j. fyfe.
følgende har afgivet forklaring på engelsk uden tolkning: nigel chapman, michael harvey,
chris brown, nigel barltrop, george mowatt, richard snell og john moseley.
indledning
mange af vidnerne er tekniske eksperter, der har afgivet en eller flere skriftlige erklæringer
til brug for sagen forud for sagens anlæg. efter aftale mellem parterne er disse omfattende
erklæringer (alle skrevet på engelsk) ikke dokumenteret i retten, men i stedet præsenteret i
form af vidneforklaringer, hvor de tekniske eksperter har haft lejlighed til at præsentere de-
                                                  - 49 -
res vurderinger og konklusioner i bredere vendinger og en mere pædagogisk form. parterne
har samtidig stillet eksperterne uddybende spørgsmål om forståelsen af deres erklæringer
set i forhold til andre oplysninger i sagen og navnlig andre tekniske eksperters erklæringer.
indholdet af disse tekniske ekspertvidners forklaringer fremgår således i vidt omfang af de
tekniske erklæringer, der allerede indgår i sagens skriftlige materiale, og er tillige indgået i
grundlaget for skønsmændenes arbejde og erklæringer. på denne baggrund gengives ind-
holdet af disse vidneforklaringer ikke i detaljer, men i en opsummeret form og med fokus på
de dele af forklaringerne, der efter parternes og vidnernes oplysninger har særlig interesse
for rettens afgørelse af sagen, eller som ikke allerede er dækket af de skriftlige erklæringer.
ved hvert af disse tekniske ekspertvidner angives derfor først titel og dato for deres skriftlige
erklæring(er) samt fra hvilken part, de har fået opdraget.
skønsmændene har udarbejdet to skønserklæringer i sagen i fællesskab og har afgivet for-
klaring herom i retten sammen. afhøringen af skønsmændene er foregået således, at
spørgsmål er blevet stillet til skønsmændene i forening, og at skønsmændene indbyrdes har
konfereret inden besvarelsen af de enkelte spørgsmål og herefter selv har afgjort, hvem der i
første række skulle besvare det pågældende spørgsmål.
de afgivne forklaringer
carsten tolderlund har forklaret blandt andet, at han er advokat og legal manager i noreco.
han har været ansat i noreco - og tidligere denerco - siden 1997 i afdelingen for forsikring
og jura. noreco er i dag under afvikling, og han er derfor nu også praktiserende advokat.
omkring år 2000 blev han en del af norecos ledelsesteam med ansvar for forsikring og jura.
han havde også til opgave at orientere og servicere norecos bestyrelse og deltog dengang i
bestyrelsesmøderne.
licensen til siri-feltet blev tildelt i 1995, og selve fundet af olien skete i 1996. i 1997 blev der
givet tilladelse til at bygge siri-platformen. det var statoil, der var operatør og den største li-
                                                 - 50 -
censindehaver, og som således var ansvarlig for licensen og driften af platformen. denerco
ejede på det tidspunkt 6-7 % af licensen, som i alt var fordelt på 5 parter. alle parterne var
involveret i beslutninger, der vedrørte licensen, og som blev besluttet i komiteer. statoil hav-
de som operatør i sidste ende ansvaret. licensindehaverne fik ikke indsigt i alle detaljer ved-
rørende siri, men de havde selvfølgelig ret til indsigt i de forskellige forhold, og der blev af-
holdt orienteringsmøder af parterne. licenshaverne, inklusiv denerco, var generelt ikke inte-
resserede i de strukturelle godkendelser og certificeringer og kendte typisk alene til energi-
styrelsens godkendelse. operating committee var øverste organ mellem parterne, og beslut-
ninger blev her taget ved kvalificeret flertal.
udgifterne vedrørende udnyttelse af licensen og indtægter som følge heraf blev fordelt efter
deltagelsesprocenten. ved olieboreplatforme i nordsøen er det normalt, at operatøren ikke
lægger ud for licensindehaverne, men i stedet opkræver beløbene på forhånd, typisk på bag-
grund af et årligt budget, der vedtages i december. beløbene opkræves herefter månedligt
forud via såkaldte cash calls, der indbetales til en fælles konto, kaldet joint account.
dette var helt sædvanligt og en del af den standard joint operating agreement (joa), der
findes i branchen. udgangspunktet er, at der betales i den valuta, som udgiften til sidst skal
afholdes i, og det gjaldt også for siri. energistyrelsen havde anmodet parterne om at bruge
energistyrelsens standard joa, og det skete også. noreco har betalt alle cash calls fra
dong.
da han blev ansat hos denerco i 1997, forløb licensen fint, og operatøren statoil var optimi-
stisk omkring oliefund. dog solgte statoil sin siri-andel i 2002, da statoil ikke længere øn-
skede at have aktiviteter på dansk sokkel. da denerco gerne ville øge produktionen, tilkøbte
de en andel af siri og endte med en samlet ejerandel på 20 %. der var formentlig en due dili-
gence om oliereserverne, men der blev ikke foretaget en undersøgelse af platformens tekni-
ske forhold. dong overtog den resterende del af siri og fik operatørstatus i slutningen af
2002.
                                               - 51 -
i 2006 blev denerco solgt til det norske børsnoterede selskab altinex for 2 mia. kr. i 2007 blev
altinex-gruppen solgt til noreco for 4 mia. kr. ved begge overdragelser blev der foretaget
grundlæggende due diligences, men han husker ikke nogle særlige undersøgelser af de tek-
niske forhold omkring platformen.
i 2008 overtog denerco, som i mellemtiden havde skiftet navn til noreco, yderligere 30 % af
siri-licensen fra partneren talisman med virkning fra 1. januar 2009. talisman havde for-
mentlig købt sin andel på 30 % af phillips oil og delvist af statoil. noreco ejede herefter 50 %
af licensen, og dong ejede en tilsvarende andel og var fortsat operatør. ved overdragelsen
blev der foretaget en teknisk gennemgang af platformen. gennemgangen af oliereserverne
blev foretaget af hensyn til finansieringen. der blev ikke konstateret problemer med platfor-
men.
tie-in var en konsekvens af to mindre oliefund ved nogle nye felter kaldet nini og cecilie,
der lå henholdsvis 30 km og 60 km væk. fundene var foretaget af dong, denerco og dea.
da felterne lå tæt på siri, blev der indledt dialog mellem statoil, som repræsentant for siri,
og dong, som repræsenterede nini og cecilie, om deres tilslutning til siri. han deltog i
forhandlingerne herom. da dong overtog operatørskabet i 2002, blev de samtidig forhand-
lingsrepræsentant for siri, mens denerco forhandlede på vegne af nini og cecilie.
for at nini og cecilie kunne tilsluttes til siri-platformen, skulle der monteres ekstra udstyr
på platformen, og det resulterede i en stor budgetoverskridelse. han har ikke kendskab til, at
der skulle være tekniske problemer ved tie-in, og han husker ikke, at der var diskussioner
om vægtforøgelsen i forbindelse med tie-in.
han blev orienteret om fundet af revnerne på siri den 1. september 2009. de var klar over, at
det var meget alvorligt, og noreco blev straks orienteret fuldt ud om situationen. dette var
også vigtigt, fordi noreco er et børsnoteret selskab, og selskabets finansiering blandt andet
var baseret på indtjeningen fra siri, nini og cecilie. indtægterne herfra udgjorde cirka 60 %
af norecos samlede indtjening. han orienterede forsikringsmægleren i london samme dag,
som de modtog besked om fundet af revnerne.
                                               - 52 -
i perioden fra den 1. september 2009 til den 1. januar 2010 var siri-produktionen helt lukket.
herefter fik de tilladelse af energistyrelsen til at genoptage produktionen, men i begrænset
omfang, således at der blandt andet var en begrænsning om, at der kun måtte produceres,
når bølgerne var max. 5 meter højde. derudover tog det tid både at lukke platformen ned og
åbne op igen. dette medførte, at noreco kæmpede med likviditeten.
som led i at finde en mulig reparationsløsning foreslog noreco en regrouting-løsning, som
ifølge et forsøg med simulation af en regrouting-situation i bergen havde haft positive resul-
tater. dnv var skeptisk, og energistyrelsen ønskede en mere permanent løsning.
i juni 2011 begyndte forhandlingerne om overdragelse af norecos halvdel af siri til dong.
dette skete på baggrund af, at dong var fremkommet med en permanent reparationsløs-
ning til 1,7-1,8 mia. kr., som energistyrelsen tiltrådte. idet der ikke i forbindelse med revne-
skaderne var anerkendt forsikringsdækning samtidig med, at noreco havde mistet sin ind-
tjening fra siri, havde noreco ikke likviditet til at gennemføre dongs reparationsløsning. i
forbindelse med overdragelsen til dong blev der udfærdiget en completion statement ved-
rørende købesummen, som blev opfyldt, og der var ingen udeståender mellem parterne.
han er ikke bekendt med detaljerne ved overdragelsen.
på grund af norecos økonomiske vanskelige situation solgte de tillige oliefeltet syd arne i
slutningen af 2011, og i 2015 blev nini- og ceciliefelterne overdraget til dong.
i dag ejer noreco alene en mindre produktionslicens i lulita-feltet i nordsøen og afventer i
øvrigt udfaldet af denne retssag.
morten bærheim har forklaret blandt andet, at han er uddannet civilingeniør og har arbejdet
hos statoil i 36 år, hvor han har beskæftiget sig med platform-projekter, herunder som de-
signansvarlig for boreplatformen veslefrikk.
                                                   - 53 -
i sommeren 1996 blev han involveret i siri. der var dengang en formodning om, at siri var et
stort oliefelt. det viste sig dog hurtigt, at siri alene var et marginalt felt, og man regnede ikke
med, at det ville kunne udnyttes i særligt mange år. det fik afgørende betydning for designet
af platformen, da man netop på grund af den forventet kortere udnyttelsesperiode valgte at
gå efter en billigere og mobil jack-up løsning, så riggen kan flyttes, hvis/når feltet skal lukkes.
der blev indhentet tilbud fra forskellige leverandører. valget faldt på kvaerner oil and gas’
tilbud om en totalpakke i form af en epci-kontrakt (engineering, procurement, construction
and installation) i samarbejde med det rådgivende ingeniørselskab msc. med epci-
kontrakten ville man undgå mange forskellige producenter og leverandører samt spare tid.
rune mordal var hovedansvarlig for platformen, mens han selv var teknisk ansvarlig.
projektet blev betragtet som et fast track-projekt, idet der var tale om en hurtig byggeproces,
til sammenligning med lignende projekter, dog uden at kvaliteten og kravene til sikkerhed
blev forringet heraf. dette betød også, at man måtte forvente hyppigere inspektioner og ud-
skiftning af dele af udstyret. der var dog et krav om 20 års levetid på de bærende strukturer.
den simple løsning betød også, at man kunne undgå forholdsvis store investeringer fra start
for i stedet at udskyde udgifterne, indtil det stod klart, om der var olie nok til at finansiere
den løbende vedligeholdelse.
det var lloyds, som skulle certificere byggeriet af platformen. deres primære fokus var på
designet, men de vurderede tillige kvaliteten af materialerne og selve planlægningen af in-
stallationen. de foretog endvidere uafhængige strukturanalyser og besigtigede konstruktio-
nerne, herunder i korea hvor caissonen og tanken blev bygget.
samarbejdet mellem kvaerner og msc forløb rigtig fint, og der var en god og løbende dialog
med lloyds. statoil fulgte dagligt op på projektet og blev støttet af forskellige rådgivende in-
geniører. aker marine contractors stod for selve udførelsen af installationen. alt i alt blev si-
ri bygget af meget kompetente leverandører og designere, ikke mindst af msc som var ver-
densledende inden for jack-up platforme.
                                                 - 54 -
den 15. maj 1998 blev tanken installeret på havbunden, og selve platformen blev installeret i
november 1998. platformens dæk skulle have været installeret i august, men det blev på
grund af vejrforholdene udskudt to gange.
der blev nedsat en gruppe, der skulle udføre en risikovurdering særligt med hensyn til risi-
koen for udmattelse af benene og deres fastgørelse til selve platformen. der blev i den for-
bindelse afholdt en konference om emnet, og på et universitet i london testede man stålet
for at vurdere dets udmattelse.
lloyds certificerede alt vedrørende platformen.
et par gange om måneden var de i kontakt med energistyrelsen. energistyrelsen havde me-
get fokus på sikkerheden på platformen og på at undgå olieudslip men gik ikke op i de tek-
niske detaljer ved selve byggeprocessen.
statoil udformede platformens grundlæggende design kaldet basis of design (bod), som
herefter løbende blev opdateret. bod’en indeholdt ingen specifikationer vedrørende valg af
grout eller stål, så det var overladt til leverandøren at foreslå typer af stål og grout. grouten
skulle bruges til at fæstne benene og modvirke de horisontale kræfter i caissonen.
statoil stillede krav til kvaerner om, at der skulle deltage en ekspert i beton, og valget faldt
på earl & wright, et underselskab til kvaerner, som herefter arbejdede tæt sammen med de-
signerne. earl & wright testede den grout, der skulle være i platformens ben særligt med
henblik på groutens hærdning. deres test viste blandt andet, at der ikke ville blive skabt et
mellemrum mellem grout og benene, såfremt det blev påfyldt under vand, når benene alle-
rede var sat ned i tanken. grouten i caissonen blev påfyldt i korea. der var en løbende og
meget åben diskussion med lloyds, kvaerner og msc om risici forbundet med platformen.
den type grout, der blev anvendt til henholdsvis benene og til caissonen, var formentlig ikke
den samme. til benene blev der anvendt en standard oil well grout med en styrke på om-
kring 60 mpa (mega pascal), hvorimod der i caissonen blev anvendt en fiberforstærket grout,
                                                - 55 -
hvor styrken var 47 mpa. grouten blev pumpet op i mellemrummet mellem caisson og
sponson. under hærdningen var det nødvendigt at placere en tætningsring nederst for at
holde grouten på plads under ifyldning af grouten, som var meget tyndtflydende. hærdnin-
gen tog 24 timer.
grouten var i overensstemmelse med den grout, som kvaerner normalt anvendte, og som
lloyds havde godkendt. grouten blev ikke kategoriseret som et kritisk punkt på platformen.
det mest kritiske var derimod risiko for udmatning af benene og selve indfæstningen af be-
nene i dækket.
siri-platformen var færdiginstalleret i november 1998, hvorefter lloyds certificerede den, og
energistyrelsen endeligt godkendte den. siri var klar til produktionsstart den 1. marts 1999.
der var nogle diskussioner om visse af sikkerhedssystemerne på platformens top side, men
det blev rettet op, før driften startede. han husker ikke nogen problemer eller diskussioner
om konstruktionsmæssige forhold. han har ikke været involveret i driften af platformen.
statoil krævede, at der blev foretaget årlige undervandsinspektioner via rov samt struktur-
inspektioner. han har ikke set nogen af inspektionsrapporterne. han ved ikke, om man også
inspicerede grouten specifikt, men han ved, at grouten ikke blev betragtet som en kritisk del
af konstruktionen. man anvendte et såkaldt dfi-dokument (design fabrication inspection)
som grundlag for planlægningen af inspektionerne.
i perioden indtil statoil i 2002 solgte sin andel af siri og overdrog operatørskabet til dong,
har han ikke kendskab til, at der blev konstateret kritiske forhold omkring grouten. der var
ligeledes ikke tale om, at det ville skabe problemer for grouten eller sponsonen, at der skete
en vægtforøgelse på siris top side i forbindelse med tie-in af nini- og ceciliefelterne. den
øgede vægt og øgede resonans ved høje bølger var blevet diskuteret på et møde i 2001/2002
hos rambøll, men rambølls analyser identificerede ikke grouten som en problemstilling.
det blev heller ikke vurderet som et problem, hvis der kom en sprække i grouten eller hvis
der, som følge af de aksiale kræfter, kom et mellemrum mellem grout og caisson. knusning
                                                 - 56 -
af grouten var en mulig skade, hvorfor grout-eksperterne tog hensyn hertil, således at grou-
ten blev designet mod knusning. brud på adhæsionen var normalt ikke noget problem.
han er uenig med de eksperter, der siger at designet var utilstrækkeligt, eftersom alt var
gennemgået og certificeret af lloyds og kvalitetstestet af kvaerner og earl & wright, msc og
statoil. han er også uenig i beregningerne foretaget af ekspertgruppen scig, der konklude-
rer, at sponsonens restlevetid kun var 6 år, da designet var udviklet af verdens ledende jack-
up designere og senere også certificeret af lloyds.
statoil er ikke blevet kontaktet af hverken scig eller den efterfølgende ekspertgruppe giss
om disse beregninger af levetid. statoil havde selv beregnet sponsonens levetid til 60 år, og
sponsonen skulle ikke kunne få sprækker inden for denne levetid.
siri-platformens egensvingningsperiode var, som man kunne forvente det på en jack-up
platform. der var 62 meter mellem siris ben, som stod på ca. 60 meters vanddybde. normalt
er svingningen på nye større platforme ca. 6 sekunder. siris højere egensvingningstid var en
del af det dynamiske design. det var vanskeligt at måle dette, da dette krævede en løbende
monitorering i længere perioder.
med hensyn til designet af siri-platformen forklarede han uddybende, at der var en række
økonomiske fordele ved siris særlige design. investeringerne i en fast platform (en jacket)
ville blive for store i forhold til feltets mulige begrænsede kapacitet, og netop derfor valgte
man et mere utraditionelt koncept. brugen af grout til at fæstne benene i tanken var nyt, men
selve groutens virkninger og egenskaber var allerede kendte. det nyskabende var, at man
designede en samlet enhed med en kombination af ståltank, caisson og en jack-up platform
med både produktionsanlæg og beboelse.
han ved ikke præcist, hvor meget designet tog højde for, at grouten ikke ville blive ved med
at slutte tæt med stålet. temperaturforskellen efter tie-in kan også have haft betydning. det
var dog en kendt faktor ved brug af grout under vand, at der kunne blive skabt et mellem-
                                                - 57 -
rum. der var imidlertid ikke erfaringer, der indikerede, at der kunne være tale om et mel-
lemrum på op til 10 mm. han deltog ikke i de tekniske designovervejelser omkring siri.
i stavanger testede de en realistisk opsætning med grout for at sikre, at grouten kunne hær-
de under vand og ved bevægelse i benene, uden at der opstod et mellemrum mellem grou-
ten og benene. da påfyldningen af grout i benene skulle ske under vand, skulle grouten væ-
ret let flydende.
leif e. frandsen har forklaret blandt andet, at han er uddannet akademiingeniør i kemi i
1979. han blev først ansat hos haldor topsøe, hvor han arbejdede med ammoniakanlæg og
siden hos cowi, hvor han fra 1991 arbejdede med offshore opgaver inden for olie- og gas-
sektoren. fra 1995 til 2008 var han ansat i energistyrelsens sikkerhedskontor, som stod for
tilsyn med og godkendelse af offshore installationer.
han var med til at behandle ansøgningen fra statoil om godkendelse af anlæg af siri-
platformen. godkendelsen skete i henhold til havanlægsloven og sikkerhedsbekendtgørel-
sen. det var sikkerheden, energistyrelsen interesserede sig for, og et af de væsentlige doku-
menter var således sikkerhedsanalysen.
siri var et mindre felt med en kort levetid på forventeligt ca. 10-15 år. det var et specielt felt
på flere måder. det var et sandstensfelt i et nyt område, og processen med prøveboringer gik
ret hurtigt. det var endvidere specielt i forhold til rørledningsloven. indtil da skulle al olie
fra nordsøen ledes ind på land gennem rørledninger på havbunden, men i forbindelse med
anlæg af siri blev loven ændret, så det blev tilladt at afskibe olien direkte fra platformen i
stedet for først at lede den væk gennem rør.
siri var endelig speciel, fordi der var tale om en integreret platform, hvor man havde både
beboelse, procesanlæg og wellhead på samme platform. dette gav nogle flere udfordringer i
forhold til sikkerheden på platformen, hvilket de havde fokus på. der fulgte meget materiale
om platformens design med ansøgningen. de læste ikke alt i detaljer, men det som havde be-
                                               - 58 -
tydning for sikkerheden, kiggede de på. de stillede spørgsmål til nogle småting, som de fik
svar på. ham bekendt, var der ikke noget i vejen med designet af siri.
der fulgte ikke en 3. partscertificering med ved den oprindelige ansøgning fra statoil. det
skyldtes, at proceduren for godkendelse af boreplatforme er anderledes i norge end i dan-
mark. han husker ikke, hvornår de modtog certificeringen, eller hvem der certificerede plat-
formen, men det kan godt passe, at det var lloyds.
med hensyn til olietanken, som skulle ligge på havbunden, var dette tidligere kendt – ikke
fra danmark, men fra norge, og dette, at tanken var i stål, skulle ikke være noget problem.
anlægget ved syd arne-feltet, som de godkendte samtidig, havde en betontank.
installationen af siri-platformen blev først færdig i begyndelsen af 1999 på grund af vejrfor-
holdene. platformens tre ben skulle sættes præcist ned på tanken, hvilket krævede stille vejr.
da installationen var færdig, skulle energistyrelsen godkende platformen igen, og der blev
herefter udstedt tilladelse til ibrugtagning.
han var med på et tilsyn på platformen kort tid efter, at den var blevet taget i brug. tilsynet
blev primært foretaget på vegne af skat, idet der skulle betales afgift af den indvundne olie,
men de kiggede også på sikkerhed og arbejdsmiljø. tilsynet gav ingen anledning til indsigel-
ser. han bemærkede under besøget på platformen, at den bevægede sig ret voldsomt, men
det var der ikke noget problem i.
energistyrelsen foretog inspektion af platformen én gang om året, hvor de primært havde
fokus på arbejdsmiljøet men også på sikkerhed mere generelt. desuden skulle enhver æn-
dring af platformen godkendes af energistyrelsen. på platforme, som var certificeret, var cer-
tificeringsselskabet ude for at inspicere ændringerne. certificeringen blev efterfølgende
sendt til energistyrelsen, hvor man lænede sig op ad certificeringen ved godkendelse af æn-
dringerne.
                                                 - 59 -
han har ikke hørt om problemer med siris konstruktion mv. i sin tid i energistyrelsen bort-
set fra, at der var tale om, at platformen var urolig, hvilket blev afbødet med klodser på be-
nene. der var også et par hændelser på dækket af sikkerhedsmæssig karakter.
der var krav om, at undervandsdelene skulle inspiceres løbende, men han har ikke selv haft
med det at gøre, da han efterhånden mest havde med syd arne at gøre. hvis der var noget
alvorligt galt, ville nogen af hans kolleger dog helt sikkert have nævnt det.
han deltog ikke i energistyrelsens godkendelse af tie-in.
vedrørende energistyrelsens godkendelsesprocedure forklarede han yderligere, at energi-
styrelsen selv fulgte med på designdelen, så godt de kunne, indtil der kom en 3. partscertifi-
cering. det var uden for hans område at gå ned i beregningerne på designdelen, så han kan
ikke sige, hvor langt man var nede i disse beregninger. det var dog normalt 3. partscertifice-
ringen, som indestod for, at platformen opfyldte kvalitetskravene.
som led i godkendelsesproceduren holdt de jævnlige møder med statoil.
energistyrelsen ville ikke give tilladelse til ibrugtagning, hvis der var umiddelbar risiko for
kollaps.
med hensyn til sikkerhedsspørgsmålene var det primært arbejdsmiljøet, som havde deres
fokus, men også anlægssikkerheden.
ole harpøth har forklaret blandt andet, at han har været ansat i denerco (det senere noreco)
fra 1986 til november 2006. han var først ansat som chefgeolog og efterforskningschef og
blev senere underdirektør. han er fortsat i offshore branchen, nu som vicedirektør i danoil
exploration, der er et datterselskab af energiselskabet ok.
denerco var med i det konsortium som fandt siri-feltet i slutningen af 1995. konsortiet be-
stod foruden statoil og denerco af philips og enterprise. fundet af oliefeltet medførte, at
                                                 - 60 -
statoil som konsortiets operatør gik i gang med at finde ud af, hvordan det kunne udnyttes,
og i 1997 blev der sendt en ansøgning til energistyrelsen om kommerciel udnyttelse af feltet.
man ønskede at designe en platform for at udnytte fundet samt de muligheder, som var
rundt omkring. på baggrund af seismiske data var man således allerede på det tidspunkt
klar over, at der muligvis også var olie andre steder i nærheden.
alle partnere i konsortiet var enige om, at platformen skulle udføres som skitseret af statoil.
konsortiet havde en operating committee, som var konsortiets bestyrelse, og her så man
selvfølgelig på, om certificeringen af platformen var i orden, men i øvrigt lænede man sig op
ad statoil som operatør. det var den sædvanlige måde at gøre det på.
i maj 1998 sejlede man ståltanken ud til siri-feltet og installerede den på havbunden, og i no-
vember samme år blev platformen installeret. platformen var klar til produktion i marts
1999.
platformen fungerede rigtig fint efter opstarten. han holdt løbende denercos (norecos) be-
styrelse orienteret om de tekniske forhold på platformen frem til 2006. alt fungerede som det
skulle på platformen, og der blev foretaget løbende inspektioner af platformen. i forbindelse
med salget af denerco til altinex i 2006 blev der foretaget en omfattende due diligence. han
stod for at forberede materialet til brug for denne due diligence, og der var intet i materialet
om tekniske problemer på platformen.
i forbindelse med tie-in i 2003/2004 var han denercos ansvarlige for både det geologiske og
det tekniske i projektet. projektet blev certificeret af 3. mand og efterfølgende godkendt af
energistyrelsen.
parternes joint operating agreement blev ændret i forbindelse med, at dong kom ind som
operatør i stedet for statoil, og senere igen i forbindelse med tie-in. der var dog tale om min-
dre ændringer af den joa-standard fra energistyrelsen, som blev anvendt fra starten.
                                               - 61 -
der opstod ikke vanskeligheder i forbindelse med produktionen efter tie-in af nini- og ceci-
liefelterne. han husker ikke, om platformen fra starten var forberedt til tie-in, men det vil
han tro.
i forbindelse med at vægten på platformens top blev forøget med 1.700 tons ved tie-in, be-
sluttede man at hælde mere grout i benene for at sikre stabilitet. han mener, at groutingen
havde den effekt, den skulle have. han ved ikke, hvem der rådgav om groutingen.
han erindrer ikke, at undervandsinspektionerne derefter skulle have givet anledning til be-
mærkninger om denne regrouting. og hvis der havde været problemer, havde han hørt om
det.
han var med til de bestyrelsesmøder, hvor selskabets forsikringer blev drøftet. de havde en
meget forsigtig direktør i så henseende, og det var hele tiden klart, at de skulle have en all
risk-forsikring, hvilket også var standard i branchen. han har været med til at drøfte forsik-
ringsforhold siden 1986.
paul ludvig jørgensen har forklaret blandt andet, at han er uddannet civilingeniør i petrole-
umsteknologi. han blev ansat i 2002 i dong, hvor han i 3/4 år var platformchef på siri. som
platformchef havde han det øverste ansvar for sikkerheden, personalet og installationerne på
siri. i begyndelsen af 2003 blev han operationschef på land, hvor han havde ansvaret for siri-
aktiviteterne indtil 2007. herefter var han 1 år i teknisk afdeling, inden han i begyndelsen af
2009 overgik til dongs subsea technology afdeling. her sad han med ansvaret for de in-
spektioner, som blev foretaget på deres offshore installationer, herunder siri. han stoppede i
dong ved udgangen af 2009.
dong havde et inspektionsprogram, som de fulgte, og inspektionerne blev udført og analy-
seret af den gruppe, som sad i afdelingen. inspektionsprogrammet var baseret på de infor-
mationer, som de havde fra statoil, egne inspektioner og de input, de fik fra deres 3. parts
verifikationsselskab, dnv. dnv havde blandt andet et inspektionsprogram, som skulle føl-
                                                 - 62 -
ges over en fire-års periode. dnv godkendte og gennemgik de aktiviteter, som dong hav-
de i inspektionsprogrammet. der var tilfredshed med samarbejdet med dnv.
inspektionen af caissonen var hovedsagligt en visuel videoinspektion med et undervands
videokamera, en såkaldt rov (remotely operated vehicle), som optager billeder og sender
disse til et nærliggende skib, hvor mandskab sidder og gennemgår billederne på skærme.
dnv deltog også i inspektionerne med rov’en.
ham bekendt, har dnv ikke haft bemærkninger til siri-konstruktionen forud for 2009. da
han var operationschef, ville han have kendt til det, hvis dnv havde haft bemærkninger til
noget.
egil nybakk tog kontakt til ham dagen efter, at revnerne i sponsonen var blevet opdaget.
der var bekymring for, hvor omfattende skaderne var, og for at platformen skulle kollapse,
eller at der skulle ske olieudslip. der var tale om farlige skader, idet revnerne gjorde installa-
tionen ustabil, ligesom de kunne udvikle sig yderligere.
dong besluttede at stoppe produktionen på platformen og nedsatte et undersøgelsesteam
med egil nybakk som leder. han deltog ikke selv, men kommenterede på nogle af de løs-
ningsforslag, som gruppen kom med.
han opfattede det som en alvorlig situation, fordi de ikke kunne vide, hvordan skaderne
ville udvikle sig.
der blev drøftet forskellige tekniske løsninger. disse havde i første omgang fokus på at stop-
pe udviklingen i revnerne og få stabiliseret konstruktionen, så der ikke skete forværringer.
man endte med at vælge en løsning med en seabed support under sponsonen. man havde
også overvejet henholdsvis en fastgørelse af caissonen og cable stays.
da der var blevet installeret seabed support, kom der lidt mere ro på. hvis de ikke havde
gjort det, ville revnedannelsen med stor sandsynlighed have fortsat med det resultat, at cais-
                                               - 63 -
sonen til sidst var faldet ned på havbunden og måske var væltet ind over platformens ben og
ned i olietanken. inden i caissonen er forskelligt udstyr, rørføring m.v., som i den forbindelse
ville være blevet ødelagt. han var tilfreds med seabed support-løsningen.
man begyndte også at skære hul i sponsonen og inspicere den indefra, hvor man konstatere-
de flere revner. det var alvorligt, da sponsonen var en del af den samlede konstruktion, og
der var risiko for både olieforurening og kollaps.
han kan huske, at man også borede nogle huller i sponsonen for at stoppe revnedannelsen.
seabed support blev oprindelig installeret som en midlertidig løsning, men endte senere
med at blive en del af den permanente løsning.
da han var operationschef, deltog han i de årlige statusmøder med energistyrelsen, hvor
dong orienterede om sine aktiviteter, og i den forbindelse forelagde dong også resulta-
terne af sine inspektioner, som var verificeret af verifikationsselskabet dnv. dnv deltog
dog ikke i disse møder. han kan ikke erindre, at energistyrelsen havde nogen anmærkninger
til dongs arbejde som operatør på siri.
egensvingningstiden på siri var som på enhver anden offshore installation. det er en del af
konstruktionen, at den skal bevæge sig. han mindes, at siri havde et lidt underligt bevægel-
sesmønster, men det var ikke noget, som bekymrede ham.
i forbindelse med tie-in i 2003/2004 blev vægten på toppen øget betydeligt, men det bekym-
rede ham ikke, ligesom han ikke var bekymret over, at siri havde et lidt andet bevægelses-
mønster efter tie-in.
i forbindelse med tie-in blev der installeret nogle rørledninger langs platformens nordben,
som bevirkede, at der blev stillet krav om yderligere inspektion af installationen.
han har hverken før eller siden oplevet revner som dem på siri.
                                             - 64 -
om dongs inspektionsprogram forklarede han yderligere, at det var et 4-årigt inspektions-
program, hvor rov-undersøgelserne gennem den 4-årige periode kom hele vejen rundt.
derefter begynder man forfra i en ny inspektionscyklus. han kan ikke sige, hvornår rov’en
tidligere har været ved sponsonen.
der var stadig en betydelig risiko for, at caissonen ville falde ned, selvom det fremgår af
dongs ugerapport af 23. september 2009, at en foreløbig analyse fra aker viste, at sponso-
nen havde ”remaining strength to stand a 100 year condition”. dette betød blot, at der ikke
var en umiddelbar risiko for sammenstyrtning, men der var en risiko for forværring over tid,
hvis man ikke gjorde noget for at begrænse skaderne.
egil nybakk har forklaret blandt andet, at han er uddannet kemi- og reservoiringeniør fra
dtu. han har også taget en mba.
i august 2009 var han leder af afdelingen offshore technology i dong. afdelingen bestod
af teknikere, hovedsageligt ingeniører. under offshore technology hørte blandt andet sub-
sea technology, som blev ledet af paul ludvig jørgensen, der rapporterede til vidnet. lars
erik storck hørte under subsea technology og rapporterede til paul ludvig jørgensen.
den 31. august 2009 blev han tidligt om morgenen ringet af op af lars erik storck, som for-
talte, at der under en rutinemæssig inspektion af subsea-konstruktionen på siri var blevet
opdaget revner i sponsonens struktur. det drejede sig om fem eller seks revner, som var for-
holdsvis lange. de vidste ikke, hvad fundet indebar, men eftersom der var tale om revner i
en bærende konstruktion, blev de med det samme både bange og rystede.
revnerne var blevet opdaget under inspektion med en rov. ombord på det skib, hvor man
styrede og fulgte rov’ens optagelser under vand, havde man med det samme håndtegnet
en skitse over revnerne, og den fik han ret hurtigt tilsendt efter telefonsamtalen med lars
erik storck. selve videooptagelserne kunne han af tekniske grunde ikke få tilsendt med det
samme.
                                               - 65 -
det var ham, der havde beredskabsledelsen på det tidspunkt, og derfor kaldte han straks
samme morgen de relevante personer sammen til møde på kontoret for at skabe overblik
over den situation, de stod i, og give en retning for håndtering af den. det var en alvorlig si-
tuation, for der er meget store energier i spil på en platform som siri, og der var 53 menne-
sker om bord. man havde tidligere inden for offshore industrien set revner føre til kollaps og
dødsfald. det var i 1980 i norge på beboelsesplatformen alexander l. kielland, der styrtede,
og hvor ca. 120 mennesker døde.
man kunne den 31. august 2009 se, at der var revner uden på sponsonen, men man vidste
ikke, hvordan den så ud indeni. noget af det første, man gjorde den morgen, var at finde
tegninger frem for at se, hvordan sponsonen var konstrueret indvendigt. ret hurtigt kom der
også billeder frem til dem fra rov’en, og der kunne de se noget løbe ud. de troede først, at
det var olie, men det viste sig senere at være puds.
på morgenmødet den 31. august fik de fastlagt de nødvendige, foreløbige indsatsområder.
det handlede først og fremmest om at skabe overblik over de foreliggende informationer og
ressourcerne på siri samt at begrænse et muligt skadesomfang. alle ombord på siri blev ori-
enteret, og platformen blev sat i højeste alarmberedskab med henblik på mulig evakuering.
de tilkaldte også et skib, som skulle tømme tanken på havbunden for olie, hvilket skete da-
gen efter. tanken kunne dog ikke tømmes helt, hvilket betød, at cirka 2.900 kubikmeter olie
forblev i tanken.
de fik forholdsvis hurtigt etableret forskellige fokusområder i organisationen: nogle fik an-
svaret for at fokusere på strukturelle analyser, herunder for at finde ud af, hvor meget struk-
turen kunne bære i udgangspunktet. det var mange år siden, man sidst havde haft de infor-
mationer fremme i organisationen. der skulle også styr på, hvad man kunne gøre for at få
mere viden, og der skulle tages hånd om information til myndigheder og medier.
                                                  - 66 -
de forberedte med det samme potentielle udfald, det vil sige tog højde for den situation, at
det hele brasede sammen. det indebar blandt andet, at de fik etableret de nødvendige res-
sourcer i esbjerg i form af beredskab med helikopter og skib.
samlet set var resultatet af morgenens hændelser og møder, at der blev etableret en undta-
gelsestilstand, hvor han i løbet af ganske få timer etablerede en stor organisation, som kun
arbejdede på denne opgave. organisationen bestod af mellem 12 og 15 personer, der rappor-
terede direkte til ham. disse 12 – 15 personer havde så hvert deres fokusområde, hvor de
hver for sig beskæftigede mellem 5 og 15 personer. i alt bestod organisationen således af
omkring 100 personer. de inddrog også med det samme ekstern hjælp, herunder fra marine
structure consultants (msc), som havde stået for det oprindelige design. også rambøll,
aker solutions, force technology m.fl. blev hurtigt antaget til at bistå. han ville være helt
sikker på, at han fik fat i de rigtige specialister. det handlede om at gå bredt ud, for de vidste
jo ikke, hvad der var sket, og derfor heller ikke helt, hvad de havde behov for. denne fase
var præget af, at der skulle findes på alle mulige løsninger til at redde situationen og undgå,
at det hele brasede sammen. det blev derfor også en meget kreativ fase.
situationen medførte, at der var mange interessenter, der løbende skulle dele information, så
alle havde det bedst mulige beslutningsgrundlag. derfor etablerede de en usædvanlig ar-
bejdsform, hvor han hver dag kl. 8 og kl. 15 holdt statusmøder med alle sine ledere. derud-
over deltog også lars bruvoll og jesper nørrelund fra styregruppen, som traf beslutninger
længere oppe i systemet på basis af anbefalingerne fra hans team. endvidere deltog repræ-
sentanter fra platformen, driftsorganisationen, dnv, rambøll og aker solutions i alle mø-
der. nogle via videoforbindelser. på den måde sikrede man sig, at al tilgængelig information
fra både den ene og den anden side blev spredt med det samme. man fortsatte med disse to
daglige møder (ét dagligt møde i weekenden) en måneds tid. derefter aftog informations-
flowet, og man overgik til at mødes én gang dagligt på hverdage.
han kan godt huske den rapport af 8. september 2009 fra rambøll, hvoraf blandt andet
fremgår, at:
                                                  - 67 -
”however, it is our best judgment that the probability of a failure mode where the caisson actually
cannot be restrained by the sponson structure and eventually will fall in any direction is very limited,
say between 10-2 and 10-3 within a short term period.“
rapporten er fra perioden lige efter, at revnerne blev opdaget, og der var utrolig meget pres
på for at få styr på skadesomfanget. det, de var allermest bange for på det tidspunkt, var, at
caissonen skulle rive sig løs fra sponson og wellhead, for derefter at vælte eller kollapse og
tage den øvrige struktur med i faldet, f.eks. ved at ramme benene. det måtte bare ikke ske,
og spørgsmålet var, om man kunne beregne sig ud af det. med tiden blev de klogere på mu-
ligheden for det scenarie, blandt andet fordi de fik en rapport fra aker solutions, som viste,
at selv hvis caissonen faldt ned, ville den ikke vælte. i forhold til rambølls rapport af 8. sep-
tember skal det også bemærkes, at en sandsynlighed på mellem 10-2 eller 10-3 for dong at se
var en høj sandsynlighed. man regner jo altid med den højeste grad af sandsynlighed, her 10 -
2. normalt arbejder dong ikke med så høje sandsynligheder. det betyder jo, at der var 1 %
sandsynlighed for, at caissonen ville falde ”in any direction”, som der står i rapporten. og
det var som sagt det scenarie, de frygtede allermest. for det kunne føre til det store struktu-
relle kollaps.
det er rigtigt, at rambøll i et brev af 2. september 2009 anbefalede, at platformen blev evaku-
eret, fordi den ikke var sikker. for dnv’s vedkommende meddelte de den 7. oktober 2009, at
de ikke længere ville have personale fra dnv på wellhead uden yderligere dokumentation
for strukturel sikkerhed. det, man kan læse ud af de breve, er blandt andet, at de eksterne
firmaer ikke bare fulgte dongs anvisninger. de traf deres egne beslutninger. brevet af 2.
september 2009 blev afleveret personligt til ham af anker sørensen og daniel noermark fra
rambøll. de sagde til ham, at det efter deres opfattelse var totalt uforsvarligt af dong at
have folk ude på wellhead, og at de på det kraftigste anbefalede, at platformen blev evakue-
ret straks. det er med til at vise, at man befandt sig i en meget unormal situation, hvor man
ikke bare kunne handle på rygmarvsfornemmelsen. man skal ikke underkende betydningen
af det psykologiske aspekt i sådan en situation. for at illustrere det psykologiske aspekt kan
nævnes en episode, hvor lars erik storck ringede om natten den 1. september og sagde, at
man fra broen på rov-skibet nu mente at have set en revne udvikle sig umiddelbart under
                                                - 68 -
inspektionen, hvorfor skibet med det samme ville trække sig langt væk fra platformen for
ikke at være i nærheden under et muligt umiddelbart forestående kollaps.
det var svært at overbevise folk om, at de skulle blive på platformen, og han og hans team
var også i tvivl om, hvorvidt det var det rigtige at gøre. de besluttede sig hurtigt for at gå
ned til minimumsbemanding, så der kun blev et beredskab på 11 personer tilbage på plat-
formen.
hvis dong forlod platformen helt, ville man nok aldrig have fået en chance for at vende til-
bage, fordi man så ikke havde kunnet monitorere udviklingen. så at forlade platformen ville
være det samme som bare at lade den brase sammen. man kunne til en vis grad have fulgt
udviklingen fra rov, men det krævede bestemte vejrkonditioner, og ikke mindst krævede
det, at det var sikkert for rov-skibet at være i nærheden af platformen.
de personer, der forblev ombord på siri for at monitorere, rapporterede, at der var en fortsat
udvikling af revnerne. revnerne blev større stort set dag for dag, og den udviklingen fortsat-
te jævnt frem til februar 2010, hvor man sikrede platformen med stålkiler (shims) i kraven på
sponsonen.
han har læst professor barltrops rapport fra oktober 2012, hvor barltrop retrospektivt har
regnet sig frem til, at der efter konstateringen af revnerne var en risiko for kollaps inden for
et år på 0,5 til 0,7 %. han kan se, at barltrop har stor erfaring inden for området, men man
må konstatere, at barltrop har siddet og efterrationaliseret med udgangspunkt i dongs
ugerapporter. det er en svær opgave at udarbejde vurderinger efterfølgende, hvilket også
kommer til udtryk i rapporten, hvor barltrop kommer til at gætte sig lidt frem. det er be-
mærkelsesværdigt, at barltrop er lige så usikker på mange faktorer, som de var i dong, da
de sad i situationen. der var ikke rigtig noget håndfast at kaste sig over, og derfor har
barltrop kastet sig over sandsynlighedsberegninger.
barltrop har blandt andet beskæftiget sig med rambølls angivelse af en sandsynlighed på 10-
3 til 10-2. men her skal man huske på, at det er grove tal, og ikke mindst at det, rambøll så på,
                                               - 69 -
alene var risikoen for totalkollaps. hos dong forholdt man sig herudover til, at der var
overhængende risiko for, at selve caissonen kunne falde ned, og selv om den ville være
guidet og ikke vælte, ville det stadig medføre risiko for menneskeliv på wellhead og for dem,
der arbejdede under vand. dertil kom risikoen for olieudslip. i øvrigt var det klart, at man
skulle reagere ved en risikoangivelse for totalkollaps som den, rambøll angav. sædvanligvis
arbejdede de i dong med en sandsynlighed på 10-5 til 10-4, hvilket indebærer, at noget kan
ske en gang hvert 10.000 år. man kunne godt afvige fra dette acceptkriterium, men så skulle
man ind og foretage en mere kvalitativt præget analyse af risikoen.
det var ham, der skrev ”general management” afsnittet i dongs ugerapporter. i øvrigt var
det de ansvarlige for hvert fokusområde, der skrev bidrag, som så blev samlet af diana leo.
det er rigtigt, at han i ugerapporten den 23. september 2009 skrev, at foreløbige resultater fra
aker solutions indikerede, at sponsonstrukturen kunne modstå en 100-års hændelse. men
sådan en information i ugerapporten skal læses i kontekst af situationen. i den fase havde
der i en lang periode på 3,5 uge ikke været gode nyheder overhovedet. på dette tidspunkt
havde man f.eks. fået åbnet ind til sponsonens indre struktur, hvor man fandt flere revner
end udenpå. folk var meget bange, og han havde som leder en opgave i at prøve at balance-
re nyhedsflowet, så folk også kunne se de gode nyheder. som man kan se videre i ugerap-
porten, brugte han også rapporten fra aker til at få ledelsen og organisationen til at accepte-
re, at man nu kunne bevæge sig videre og igangsætte andre tiltag, hvilket også skete. man
skal huske, at rapporten fra aker alene var foreløbig, og at det var en indikation, som ikke
var verificeret af en tredjepart. så man kunne ikke træffe endelige beslutninger på den bag-
grund. der florerede mange rapporter i den periode, og rapporten fra aker er som de øvrige
baseret på de ret få informationer, man havde indsamlet på det tidspunkt.
der gik ikke mere end en uge, før rapporten fra aker ikke kunne bruges længere, fordi der
nu var fundet nye revner.
rapporten fra aker blev blandt andet brugt som grundlag for at justere de vejrmæssige kri-
terier for at arbejde på wellhead. han ville gerne have, at man kunne komme mere ud på
                                                 - 70 -
wellhead for at få lavet det, man skulle derude, herunder navnlig i form af monitorering og
arbejde med henblik på rig-løsningen. jo hurtigere man kunne komme ud på wellhead, jo
hurtigere kunne man arbejde videre på at redde situationen.
rig-løsningen gik ud på at installere en rig ved siden af siri, som så skulle tage fat i caissonen
for at holde den. men det løsningsforslag kunne man jo kun komme videre med, hvis rig-
ejeren, som var mærsk, og ikke mindst rig-ejerens forsikringsselskab anså det for at være en
forsvarlig løsning i forhold til risiko for skade på rig-ejerens personel eller udstyr. også i den
forbindelse betød akers rapport, at man kunne komme videre i processen. endelig gav
akers rapport mulighed for at starte produktionen op igen, hvilket kræver en meget lang
forberedelse. dong overvejede at starte produktionen op uden at bruge tanken, så der var
mange bolde i spil.
energistyrelsen var forholdsvis skrækslagen i den periode, hvilket var svært for dong at
håndtere, fordi de skulle balancere mellem at sige til energistyrelsen, at der var styr på det,
samtidig med, at der faktisk ikke rigtig kunne være styr på det, for dong vidste jo ikke helt,
hvad der foregik omkring sponsonen, eller om strukturen kunne holde. det kunne energi-
styrelsen nok godt fornemme, for styrelsen krævede dokumentation for alt. det var en intens
periode, hvor dong nok pressede energistyrelsen for at få lov at komme ud i wellhead-
området, for hvis de ikke kom derud, kunne de ikke komme videre.
det er rigtigt, at dong i ugerapporten den 31. september 2009 skrev, at projektet var ved at
overgå fra kriseledelse til et mere normalt projektforløb. det var på det tidspunkt, han kon-
staterede, at informationsflowet var ved at blive for nedadgående, og der var ikke behov for
de to daglige møder og weekendmøderne længere. så nu gik man over til ét dagligt møde.
man var ved at gå fra undtagelsestilstand til et mere normalt ledelsesparadigme, fordi man
på det her tidspunkt havde fundet ud af, hvad man skulle gøre. nu handlede det mere om at
følge op på, at de ting, der var planlagt, blev gennemført. men situationen var stadig lige far-
lig.
                                              - 71 -
i løbet af september havde han og hans hold arbejdet sig igennem omkring 40 mulige projek-
ter med dertil knyttede underprojekter for redning af platformen. de 40 projekter blev under
processen reduceret til omkring 20, og da ugerapporten blev afgivet den 31. september 2009,
var man nede på 5 mulige projekter, som bestod af tre midlertidige løsninger og to mere
langsigtede permanente tiltag.
løsningsforslagene havde fra starten dækket over en meget bred vifte, som f.eks. omfattede
muligheden for at hænge nogle ballasttanke op for at trække i caissonen, hvilket måske også
kunne gøres ved balloner. det var en meget kreativ periode, og plancher med løsningsfor-
slagene dækkede en hel væg. nogle af mulighederne handlede om at fylde sponsonen med
cement. tripod-løsningen gik ud på at stille en trebenet konstruktion på havbunden, som
kunne gribe fat i og støtte caissonen. regrout-løsningen gik ud på, at den grout, der havde
fejlet, skulle udskiftes med ny grout. man arbejdede som sagt også på en rig-løsning, hvor en
rig skulle være med til at holde caissonen. seabed support-løsningen gik ud på, at sponso-
nen skulle understøttes ved at placere noget under den. clamp-løsningen gik ud på, at man
skulle anvende styrken fra den øverste pladestruktur i sponsonen ved at sætte en ring eller
en clamp rundt om selve sponsonen, og den ring skulle så også sættes om caissonen for at
støtte og holde.
i slutningen af september var man kommet frem til at have fokus på tre temporære løsninger
i form af seabed support, rig support og clamps. dem kørte man på med for fuld kraft. der-
udover var der to permanente løsninger tilbage i processen.
hele processen med identificering, undersøgelse og udvælgelse af mulige løsninger havde
været nødvendig for at nå frem til resultatet, som for den temporære dels vedkommende i
sidste ende blev seabed support og shims. det havde været en ekstrem hård proces, hvor
100 mænd havde arbejdet dag og nat på at redde platformen ved at gennemgå alle forelig-
gende muligheder.
i ugerapporten den 31. september 2009 kunne man læse om risikoniveauet for arbejde på
wellhead. det var selvsagt vigtigt ikke at sende folk ud på wellhead, hvis det var forbundet
                                                - 72 -
med livsfare, og derfor havde dong på baggrund af indhentede risikovurderinger fastlagt
særlige kriterier for at arbejde i wellhead. på det tidspunkt kunne der arbejdes i wellhead op
til 5 meters bølger, og wellhead skulle kunne evakueres på 2 minutter. der var en lidt længe-
re evakueringstid for platformen som sådan. disse kriterier var fastlagt på baggrund af sam-
stemmende analyser fra flere strukturingeniører, som viste, at hvis caissonen kollapsede,
ville det ikke ske i løbet af få minutter, men i ryk over længere tid. dong havde måleudstyr
på wellhead, som hele tiden målte, hvor meget wellhead bevægede sig i forhold til platfor-
men. og der var et helt særligt ”set up” for at sikre hurtig evakuering fra wellhead, hvis der
bare var én millimeters bevægelse for meget. det kunne man ikke leve med i årevis, men
man kunne operere med det i en kort overgangsfase.
det var også i september 2009, at de fik skåret en plade af sponsonen og derved fik lejlighed
til at sende en rov ind i selve sponsonen, hvor de også konstaterede revner. men det var
svært at navigere med rov’en inde i sponsonens struktur, hvor der var snævert, mørkt og
begroet.
i ugerapporten fra den 9. december 2009 kunne man læse, at stadig udvikling i revner og
opdagelsen af nye revner havde ført til en fornyet evaluering af sikkerheden. på dette tids-
punkt vidste man endnu ikke, om de senest opdagede revner var fra før eller efter 31. au-
gust, men man regnede med, at der var tale om nye revner. omfanget var stadig uvist, og så
længe man konstaterede udvikling i revnerne, var der ikke styr på situationen. på det her
tidspunkt var der kun 14 dage til, at man regnede med at mobilisere et dykkerskib med hen-
blik på etablering af shims. det var derfor meget vigtigt at få vished for, at de kunne sende
dykkere ned uden at udsætte dem for fare. dykkernes arbejde med montering af shims ville
indebære, at den ”dropped object protection”, der var monteret ovenpå sponsonen, først
skulle fjernes for at komme ind til kraven. tætningsringen skulle også fjernes, og grouten
skulle fjernes, før shims kunne sættes i. derefter skulle beskyttelsen mod faldende genstande
installeres igen. installeringen af seabed support skete med kran og uden mange opgaver for
dykkerne.
                                                - 73 -
man var fortsat på et tidspunkt, hvor strukturingeniørerne var sat under ekstremt pres, fordi
de blev bedt om ud fra deres bedste ingeniørmæssige overbevisning at sige, hvad situationen
var, uden at man reelt vidste ret meget. derfor fik dong rapporter, som med spredehagl vi-
ste mange forskellige ting. dongs ledelse blev nødt til at forholde sig til det, de vidste med
sikkerhed, og ikke mange af rapporterne kunne verificeres af dnv. det kan godt være, at de
i dong havde en eller anden form for overbevisning, men så længe energistyrelsen ikke var
med, nyttede det ikke noget. hans prioritet var hele vejen igennem for det første at sørge for,
at ingen mennesker kom til skade. og for at undgå, at det skete, skulle de redde platformen
temporært. først derefter kunne man se på at starte produktionen igen.
som man kan se i den mail, han sendte til de relevante dong-medarbejdere den 14. decem-
ber 2009, stod man på det tidspunkt over for at skulle installere seabed support hen over ju-
len. efter installation af seabed support ville faren for skade være afværget på den måde, at
caissonen ville være understøttet sådan, at den ikke længere kunne falde ned. så faren var
afværget, men der kunne fortsat udvikles revner, fordi caissonen fortsat kunne bevæge sig i
sponsonen på grund af den manglende grout.
efter installationen af seabed support kunne man se, at revnerne fortsat udviklede sig, og
nogle revner udviklede sig fortsat med samme hastighed, som før seabed supporten blev in-
stalleret. først efter den senere installering af shims blev revneudviklingen reduceret. så an-
tagelsen om, at man med shims mellem caissonen og sponsonen kunne reducere revneud-
viklingen, viste sig at være korrekt.
det tog en måneds tid at installere seabed support og shims.
shims fungerer anderledes end grout, fordi grout ligger inde i kraven i halvdelen af sponso-
nens højde og dermed fordeler lasten fra bevægelserne i platformen i hele området dernede.
shims sætter man bare lige i toppen af kraven, og derfor fordeler shims kun kraften ud i nog-
le punkter i kraven. det var på grund af denne forskel, at de til at starte med havde haft de-
res hovedfokus på regrouting, i hvert fald indtil de kunne få verificeret, at løsningen med
shims ikke ville medføre uoprettelig skade på sponsonen.
                                              - 74 -
clamps var en af de andre løsninger, som de var nået ret langt med. dong havde faktisk få-
et bygget clamps og foretaget alle nødvendige strukturelle analyser, sådan at de kunne være
klar som en back-up løsningen, hvis seabed support og shims skulle vise sig ikke at give den
midlertidige løsning, man forventede. hvis man fra starten havde kunnet regne ud, hvad der
ville ende med at være de anvendelige temporære løsninger, var man selvfølgelig gået direk-
te til dem. men man var under et ekstremt tidspres med meget lidt information til rådighed
fra starten, og det var nødvendigt at afdække mange løsningsmuligheder og ikke at slippe
alternative muligheder, før man var helt sikker på, at det var forsvarligt.
efter installering af seabed support og shims fik dong tilladelse til at sætte olieproduktio-
nen i gang igen. normalt ville det have taget minimum et år at gennemføre de løsninger,
som dong således havde fået gennemført på et halvt.
de konstaterede mere end 60 revner i forløbet. han husker ikke noget særligt om revnen be-
nævnt i-57.
dongs undervandsinspektion af siri skete efter et risikobaseret inspektionsprogram verifi-
ceret af dnv. dnv vil typisk deltage i inspektionerne og kontrollere, at kravene opfyldes,
således at der kan udstedes den ”statement of compliance”, som der er lovmæssigt krav om.
det var ikke en del af hans ansvarsområde at gennemgå inspektionsrapporter, men han fik
meldinger om, hvordan inspektionerne var forløbet. hvis der havde været noget at bemærke
ved inspektioner før den 31. august 2009 – hvilket der ikke var – ville han have fået besked
om det, ligesom han fik den 31. august.
han forklarede uddybende om dongs ugerapporter, at de konklusioner, som dong valgte
at videregive i ugerapporterne, var konklusioner, som de vurderede var væsentlige for
dongs beslutningstagere. men ugerapporterne skal ses i lyset af den situation, dong be-
fandt sig i. rapporten var et medie, som de brugte til at informere bredt i organisationen. be-
slutningstagerne i dong var jo meget tæt på ham og deltog i de daglige statusmøder. så
ugerapporterne havde ikke nødvendigvis det sigte at informere beslutningstagerne. rappor-
                                                - 75 -
terne gav et billede af, hvad der foregik, men kun et lille billede. der foregik meget mere.
ugerapporterne var ikke det vigtigste produkt fra kriseteamet, og det var ikke nødvendigvis
det væsentligste, de tog med i ugerapporten, selvom det er muligt, at det forholdt sig sådan.
han kan ikke sige det med sikkerhed, for bidragene kom jo fra de forskellige fokusansvarli-
ge. der lå også en vis form for censur i ugerapporterne, som gik forholdsvis bredt ud, og der-
for skulle være balancerede. der var meget frygt, ikke bare i dongs egen organisation, men
også hos samarbejdspartnerne. så samlet set må man nok sige, at ikke alt var beskrevet i uge-
rapporten, og ikke nødvendigvis det væsentligste.
det skal ikke forstås sådan, at dong prøvede at male et billede med ugerapporten: man
prøvede at redde en situation.
lars møller har forklaret blandt andet, at han er uddannet civilingeniør fra dtu med skibs-
og havteknik som speciale. han har tidligere arbejdet i farvandsvæsnet, herunder med risi-
kovurderinger, før han i 2008 startede i energistyrelsen. i energistyrelsen arbejdede han med
godkendelser, tilladelser og risikovurderinger i offshore branchen. han var en del af en
gruppe på 15-20 personer, som arbejdede med sikkerhed og sundhed i offshore branchen.
han arbejder i dag fortsat inden for samme område, men nu i arbejdstilsynet efter en res-
sortomlægning den 1. januar 2015, hvor arbejdsmiljøspørgsmål blev overført.
ret kort tid efter sin ansættelse i energistyrelsen kom han i det såkaldte siri-center, som
havde ansvaret for siri i energistyrelsen. så han har fulgt siri stort set siden 2008. medlem-
merne af siri-centeret holdt løbende hinanden opdateret med væsentlig information om siri.
han blev ret hurtigt kontaktpunkt for siri, hvilket indebar, at det var ham, dong kontakte-
de, når de skulle i kontakt med siri-centeret.
energistyrelsen gennemførte et årligt tilsyn for siri, og før den 31. august 2009 havde han ik-
ke hørt om problemer af strukturel karakter for siri. det årlige tilsyn i 2009 var vistnok gen-
nemført i årets første halvdel.
                                                - 76 -
så vidt han erindrer, fik han først en telefonopringning og derefter en kort skriftlig besked
om, at der var fundet revner på siri. han fik beskeden af en kollega i siri-centeret, vistnok af
kontorchefen. da de fik meddelelsen, kendte de ikke omfanget af revnerne. et par dage efter
deltog han i et informationsmøde med dong, og på det møde blev han præsenteret for en
video optaget under vand, hvor man kunne se navnlig én revne, der stod og åbnede og luk-
kede sig. det så helt vildt ud. man kunne ikke se på videoen, om revnen udvidede sig. som
han husker det, fik de at vide, at revnen var mere end 2 meter lang, hvilket var meget usæd-
vanligt og rigtig skidt.
energistyrelsen skal sikre de ansattes sikkerhed og sundhed, så deres fokus var på, at perso-
nalet på siri ikke var i overhængende fare. energistyrelsen støtter sig meget til det, som den
driftsansvarlige virksomhed meddeler dem. det, som dong gjorde, var at gå ned på en mi-
nimumsbemanding, så man kun varetog de mest nødvendige funktioner på siri. det var en
fornuftig beslutning.
dong gik derefter i gang med at undersøge, hvad der kunne gøres. dong kørte ud ad to
parallelle spor, som bestod i enten at placere noget under caissonen for at understøtte den el-
ler at tage fat i toppen af caissonen og løfte i den for at fjerne belastningen på sponsonen.
begge disse løsninger var midlertidige. efter et par måneders parallelle undersøgelser af de
to muligheder besluttede dong sig for at understøtte sponsonen. det var den driftsansvar-
lige virksomhed, der skulle komme med løsningerne, ikke energistyrelsen. energistyrelsen
havde ikke tænkt, at man kunne gøre noget andet end det, der blev gjort.
efter at revnerne var konstateret, mødtes energistyrelsen jævnligt med dong. formålet var
at holde sig orienteret, så styrelsen hele tiden var betrygget i, at det var sikkert for personalet
at være på siri.
frem til installering af seabed support var risikobilledet det, at man havde konstateret rev-
ner uden på sponsonen, men at man ikke kunne se, hvordan der så ud indeni. man vidste
ikke, om konstruktionen var tæt på eller langt fra at falde sammen. men på baggrund af de
foreliggende informationer var energistyrelsen betrygget i, at det, dong gjorde, var til-
                                                - 77 -
strækkeligt. det var først et stykke hen i forløbet – efter at seabed support var installeret – at
man fandt ud af, hvordan der så ud inden i sponsonen.
han husker godt, at der også blev monteret shims. alt, hvad der foregik på siri, hang sam-
men med at prøve at fjerne nogle af de kræfter, der endte nede i sponsonen. kræfterne op-
stod, når siri svingede ud til siden. siris udsving var så store, at siri lænede sig op ad caisso-
nen, og målet var at minimere udsvingene til siden for at dæmpe de kræfter, der gik ned
mod sponsonen.
man kunne ikke sige, at siri var i overensstemmelse med anerkendte normer og standarder
og dermed offshoresikkerhedsloven efter installationen af seabed support og shims. for at
leve op til anerkendte normer og standarder skal man nemlig have en tredjepartsverifikati-
on, og dnv havde den holdning, at der alene var tale om en midlertidig løsning, ikke en
permanent. dnv sagde god for den midlertidige løsning for en periode på i første omgang
to år.
efter installationen af seabed support fortsatte dong med at overvåge sponsonen, og de fik
lavet et hul, så de kunne filme indvendigt med rov. man konstaterede på den måde, at der
også var revner i de indvendige strukturer.
overordnet set var forløbet sådan, at man i starten konstaterede mange revner, og derefter
klingede det lidt af. men den sidste revne blev først konstateret i 2014, så billedet blev faktisk
mere og mere alvorligt, fordi man blev ved med at opdage revner.
energistyrelsens beslutninger om regler for bemandingen ombord var baseret på det, som
dong oplyste, var forsvarligt. cirka en uge efter konstateringen af revnerne blev det beslut-
tet at gå ned på en minimumsbemanding på 12 mand. i efteråret 2009 gav styrelsen tilladelse
til, at man kunne være 60 mand derude, men på særlige betingelser, blandt andet med særli-
ge restriktioner om at færdes i wellhead. på et tidspunkt var situationen så alvorlig, at
dong forberedte evakuering, når bølgehøjden kom op på 5 meter. sådan var det i et par år,
og så ændrede man det til 7 meters bølgehøjde, hvilket gjaldt, helt frem til den permanente
                                                 - 78 -
løsning var etableret. det var dong selv, der tog beslutningen om, at man ikke skulle være
der over en given bølgehøjde.
som sagt var seabed support til at starte med en midlertidig løsning. men efterhånden som
dong fik et overblik over årsagerne til revnerne, kom dong frem til, at seabed support
skulle overgå til at være en del af den permanente løsning. energistyrelsen krævede i den
forbindelse, at dnv godkendte dette som værende i overensstemmelse med anerkendte
normer og standarder. seabed support alene kunne ikke udgøre den permanente løsning, for
det løste ikke problemet med, at siri gik ud og lænede sig op ad caissonen. derfor skulle der
også etableres cable stays.
ved brev af 7. juni 2011 indskærpede energistyrelsen over for dong, at der snarest skulle
implementeres en permanent løsning. energistyrelsen omtalte i det brev også egensving-
ningstiden. siris egensvingningstid var begyndt at nærme sig bølgeperioden, og sammenfald
mellem egensvingningstiden og bølgeperioden ville medføre interferens og dermed endnu
større udsving af siri, hvilket igen ville føre til endnu større påvirkning af caissonen. det var
det, der var energistyrelsens bekymring.
energistyrelsen har kontakt til den driftsansvarlige virksomhed, men normalt ikke til rettig-
hedshaverne til feltet, som typisk består af en række selskaber. det var derfor usædvanligt, at
styrelsen i denne sag fik kontakt til noreco. styrelsen kendte ikke noget til diskussionerne
mellem dong og noreco, før noreco orienterede styrelsen om, at de foreslog en anden løs-
ning end dong. norecos løsning gik ud på, at det mellemrum, der var opstået mellem be-
tonen og benene i tanken, skulle udbedres ved at tage noget af betonen op og hælde en slags
sand ned, som skulle pakke sig fast og sikre, at benene sad bedre fast i tanken, så siri ville få
mindre udsving. energistyrelsen svarede, at også denne løsning skulle kunne godkendes i
overensstemmelse med anerkendte normer og standarder, og det var styrelsen ikke bekendt
med, kunne lade sig gøre. ved brev af 24. juni 2011 til dong og noreco meddelte styrelsen
således blandt andet, at norecos løsning på det foreliggende grundlag ikke sås at kunne op-
fylde gældende normer og standarder. en godkendelse ville have krævet verifikation af
dnv eller anden kvalificeret tredjepart.
                                               - 79 -
energistyrelsen har ikke på noget tidspunkt tvivlet på dongs faglige kompetence til at løse
situationen. dong inddrog de rette kompetencer, både internt og eksternt, til at håndtere si-
tuationen.
energistyrelsens fokus er besætningens sikkerhed. risikoen for miljøpåvirkning hørte under
miljøstyrelsen, som håndterede dette uden involvering fra energistyrelsen. energistyrelsen
var bekendt med, at tanken var tømt, fordi man havde konstateret en revne ind i tanken.
energistyrelsen har også ansvaret for et fiskalt tilsyn, hvilket vil sige, at styrelsen kontrolle-
rer, at de indvundne mængder olier bliver opgjort korrekt. også derfor var energistyrelsen
bekendt med tømningen af tanken.
energistyrelsen var ikke i dette forløb inde og se på, hvordan platformen var designet. det
var et koncept, man havde taget fra jackups, som hovedsagligt bliver brugt som boreplat-
forme, men populært sagt havde man på siri placeret et procesanlæg på jackup’en i stedet
for en boremaskine. det var en trebenet konstruktion som mange andre trebenede konstruk-
tioner i nordsøen. så i siri-centeret har der ikke været overvejelser om, hvorvidt der kunne
være noget galt med designet af siri.
produktionen blev genoptaget i februar eller marts 2010 efter installation af seabed support,
men han husker ikke, hvilke vilkår energistyrelsen meddelte i tilladelsen til at genoptage
produktionen.
han deltog også i forløbet omkring den permanente løsning. styrelsen deltager ikke i drøf-
telserne om de forskellige løsninger, som den driftsansvarlige overvejer. det gjorde de heller
ikke med siri. men styrelsen blev orienteret om de forskellige løsninger, dong havde over-
vejet, og fik så samtidig besked om, hvilken løsning dong havde valgt. den valgte løsning
blev som påkrævet certificeret af en anerkendt uafhængig tredjepart, i dette tilfælde dnv.
det var en del af aftalen mellem dong og dnv om den permanente løsning, at der skal in-
spiceres i overensstemmelse med en given inspektionsplan, og en af betingelserne for ener-
gistyrelsens godkendelse var, at dette sker. den permanente løsning har ikke bragt siri i en
                                                - 80 -
tilstand svarende til før konstateringen af revnerne. der er fortsat revner, som ikke er udbed-
ret, og så vidt han ved heller ikke vil blive det.
efter hans opfattelse er årsagen til revnedannelsen den, at siri har haft store udsving og
dermed er kommet ud og har lænet sig op ad caissonen, hvorved kræfterne ender nede i
sponsonen. jo mere vægt, der er på toppen af siri, jo større udsving kommer der, og han tror,
at vægtforøgelsen i forbindelse med tie-in har været en medvirkende årsag til de større ud-
sving og dermed til skaderne.
han forklarede uddybende, at energistyrelsen har til opgave at administrere efter offshore-
sikkerhedsloven med tilhørende bekendtgørelser. det betød, at der kun var ét sigte for sty-
relsen, nemlig sikkerheden for besætningen. der indgik ikke hensyn til miljøskader eller ma-
teriel.
når energistyrelsen løbende ændrede tilladelserne til bemanding, herunder kriterierne for at
opholde sig på wellhead, skete det på baggrund af de oplysninger, som dong fremlagde,
herunder i form af rapporter fra eksterne firmaer som rambøll og aker solutions om den
statistiske risiko for kollaps, som energistyrelsen gennemgik.
dnv skulle altid godkende blivende løsninger. men der kunne i et forløb som dette også op-
træde andre løsninger, som dnv ikke havde været med inde over. dog ikke for så vidt an-
gik bærende konstruktioner, som altid skulle verificeres. de løbende beslutninger om be-
manding krævede ikke dnv godkendelse.
lars erik storck har forklaret blandt andet, at han er uddannet civilingeniør med speciale i
vandbygning og -fundering. han arbejdede i 17 år primært med offshore pipelines i ram-
bøll, før han i 2001 startede i dong, hvor han har været siden. i dong startede han med at
have ansvaret for undervandsoperationer, herunder inspektioner med dykkere og rov. i
2009 var han blevet manager for den afdeling, som blandt andet undervandsoperationerne
hørte under. i dag arbejder han i den afdeling, som har at gøre med integriteten af
gastransmissionsledninger, og som skal overføres til energinet.
                                                - 81 -
han blev involveret i siri i 2003 og har i den forbindelse blandt andet lagt inspektionsplaner
og deltaget i inspektioner ved at følge med på skærmen på rov-skibet, men ikke ved at
dykke eller betjene rov’en.
den 31. august 2009 blev han ringet op kl. 06.30 af en repræsentant på rov-skibet, som for-
talte, at de havde fundet noget, som så ud til at være store revner. de ville rense af for at in-
spicere nærmere. han bad om, at de forsøgte at sende fotos og om muligt små videosekven-
ser hjem til ham så hurtigt som muligt. han ringede med det samme til sin chef, egil ny-
bakk, og orienterede om, hvad der var sket. derefter mødtes de på kontoret, hvor der hurtigt
blev samlet et projektteam.
inspektionerne af et anlæg som siri kører efter et program, som er etableret for det pågæl-
dende anlæg. da dong overtog platformen fra statoil, startede de med statoils inspekti-
onsprogram, men det program syntes ikke at være særligt detaljeret, så derfor udbyggede de
det, så det lignede det, de var vant til at køre efter i dong. statoils program var i hvert fald
ikke dokumenteret i samme omfang, som de var vant til i dong.
inspektionsprogrammet identificerer alle de overflader under vand, der skal inspiceres, og
på den baggrund udarbejdes der datasheets, hvor teknikerne kan følge inspektionerne sy-
stematisk og markere, hvis der er noget unormalt, men – nok så vigtigt – også hvis forholde-
ne ser normale ud. de forskellige områder, som man skal inspicere, har forskellige numre på
de pågældende datasheets. på datasheetet påfører man så forskellige markeringer for at vise,
om der er skader eller ej, om der er for megen marin begroning, om der er tilstrækkelig ka-
todisk beskyttelse for korrosion, om der er erosion omkring tanken osv.
inspektionsprogrammet for siri er gennemgået og godkendt af dnv, som har fulgt med i in-
spektionsprogrammet som påkrævet siden 2005. dnv tjekker groft sagt, at der er sammen-
hæng mellem det, man siger, at man vil gøre, og det, man gør. dnv tjekker også, om inspek-
tionsprogrammet er dækkende, og de deltager i mobilisering, kalibrering og opstart af de
                                              - 82 -
enkelte inspektioner. nogle gange er der derefter repræsentanter med fra dnv under hele
inspektionen – nogle gange står de af undervejs.
når man udarbejder en inspektionsplan, er der områder, der er mere interessante end andre.
på de mindre interessante områder opererer man med general visual inspection (gvi), hvor
man ser mere overfladisk på tingene, hvilket helt bogstaveligt vil sige, at man ser på overfla-
derne uden at gå ind med specialudstyr, som man gør ved udvalgte hot spots, f.eks. visse
svejsninger, hvor man tjekker med ultralyd. der var ikke identificeret hot spots på sponso-
nen på siri.
på daværende tidspunkt kørte dong med årlige inspektioner af siri. det gjaldt dog ikke for
de særlige udmattelsesmålinger med ultralyd, som kørte efter et andet mønster bestemt af
udmattelsesvurderinger.
der er ikke udefra fastsat bestemte standarder for inspektionsprogrammerne. der findes ge-
nerelle guidelines, men dong var selv ansvarlig for, at tingene på siri kunne holde, og at
det blev kontrolleret. inspektionsprogrammet blev udarbejdet på grundlag af design, obser-
vationer gennem tiden og udmattelsesberegninger.
siris inspektionsprogram kørte ikke i cykler på fire år. man har typisk en plan, som kører fire
år frem. men de generelle visuelle inspektioner var årlige. så det, der indgik i den visuelle
inspektion i 2009, hvor revnerne blev konstateret, indgik i den visuelle inspektion hvert år.
inspektionerne retter sig mod usædvanlige forhold generelt, og ikke særligt revner.
i de tilsvarende inspektioner i årene forud for 2009 var der bestemt ikke konstateret noget
usædvanligt af den karakter, der blev konstateret den 31. august 2009.
i 2008 havde man gennemført den samme type inspektion af hele anlægget under vand, og
principielt samme type inspektion af sponsonen, som man gennemførte i 2009. efter inspek-
tionen i 2008 så han den skriftlige rapportering igennem, og den indeholdt ikke noget usæd-
vanligt. efter konstateringen af revnerne i 2009 så han videoen fra 2008 igennem og måtte
                                               - 83 -
konstatere, at der var områder, hvor der ikke havde været fuld dækning under inspektionen
i 2008, herunder det område, hvor man fandt revner i 2009. der var ikke anført noget om
dårlig dækning i den skriftlige rapport fra 2008.
han har efter fundet af revnerne også set optagelserne fra 2007 igennem. der var fin dæk-
ning i 2007, også i det område, hvor man fandt revner i 2009, og på optagelserne fra 2007 var
der intet usædvanligt i det område. i det hele taget har han efter konstateringen af revnerne
set tidligere års videoinspektioner igennem uden at finde noget usædvanligt i det område.
efter fundet af revnerne blev området konstant monitoreret af rov. først fra ét skib, så fra et
andet og til sidst fra platformen.
i tiden efter konstatering af revnerne blev der kaldt mange eksperter ind, og nogle blev sat til
at regne på tingene, men det var svært, for man kendte ikke det fulde omfang af skaderne.
situationen var alvorlig. produktionen blev stoppet samme dag, og man kørte ned til mini-
mal bemanding. han leverede løbende materiale til de ingeniører, der var sat til at beregne
forholdene. men det var svært, for til at starte med havde de ikke mange informationer, her-
under fordi man ikke kendte forholdene indeni sponsonen.
han deltog i de to daglige møder i dongs kriseteam, hvor man så på risikoen for kollaps,
vurderede mange forskellige løsninger og så på mange forskellige rapporter.
i starten var der en standby helikopter på en borerig i nærheden af siri, og der var ikke flere
mand på platformen, end de kunne være i helikopteren. man forventede ikke et hurtigt kol-
laps.
risikovurderinger var ikke hans disciplin, så han kan ikke kommentere nærmere på oplys-
ningerne i dongs memo af 11. september 2009 om risikovurdering. sikkerheden lå primært
i et andet forum end hans.
                                                - 84 -
man kunne i tiden efter den 31. august 2009 se, at der var en fortsat udvikling af revnerne, og
målet var i første omgang at stoppe skadeudviklingen. med henblik herpå sigtede man efter
at finde en midlertidig afhjælpning, som kunne implementeres hurtigt.
man undersøgte midlertidige løsninger i form af rig-løsningen, seabed support-løsningen og
muligheden for at installere en clamp rundt om caissonen. sidstnævnte løsning blev dog ret
hurtigt lagt til side. rig-løsningen arbejdede man ret intenst på, og den blev næsten færdig,
men det viste sig at være vanskeligt at skulle sætte en rig op ved siden af den beskadigede
siri. i den periode kørte man flere processer sideløbende, og man havde en forventning om,
at man ville få et bedre og bedre billede af siris tilstand.
man drøftede også, hvorfor revnerne opstod. det skulle man undersøge for at finde den rig-
tige løsning. han deltog i disse drøftelser, hvor man også inddrog et uvildigt team. man
havde fokus på, hvad det var, der initierede de bevægelser, der førte til belastning nede i
sponsonen. det viste sig, at der var kommet et mellemrum mellem grouten og caissonen, og
derfor kunne caissonen bevæge sig lidt mere. der var tale om en overbelastning af grouten
forårsaget af ændret dynamik på grund af ekstra last på plastformen, som havde ændret
egensvingningstiden og gjort siri mere følsom for bølger.
grouten var ikke identificeret som fokusområde i inspektionsprogrammet, og der var påsat
en tætningsring, som gjorde, at man ikke kunne få adgang til grouten. derfor indgik inspek-
tion af grouten ikke i inspektionsprogrammet.
det var ikke ham, men folk højere oppe i systemet, asset-ejerne, der kommunikerede med
energistyrelsen, herunder på grundlag af de informationer, han gav videre opad.
ham bekendt har der ikke fra nogen side været spørgsmål eller bemærkninger til de gen-
nemførte inspektioner af siri. og hvis der havde været, var han blev informeret. energisty-
relsen havde ikke særlige krav om jævnlig inspektioner, men om, at man passer sit anlæg.
                                                - 85 -
når resultatet af inspektionen foreligger, kommer der en verifikationsrapport fra dnv. den
kan indeholde anbefalinger eller kommentarer mv. der var før 2009 ikke kommentarer fra
dnv i relation til revner eller lignende på siri.
efter gennemførelsen af reparationerne på siri blev inspektionsprogrammet ændret for at ta-
ge hensyn til den ændrede struktur, men ham bekendt blev der ikke opsat andre krav til in-
spektionen som sådan.
inspektionsprogrammer og årlige inspektioner var noget, man brugte i industrien i alminde-
lighed. inspektionsmetoderne var også meget lig hinanden for de forskellige operatører og
anlæg. men der kan være forskelle på f.eks. graden af dokumentation, og her lå dong i
hvert fald ikke i underkanten.
der er typisk 40-50 personer ombord på et rov-skib. de, der styrer rov’en, er folk med en
særlig uddannelse. de agerer på instrukser fra en person, en såkaldt inspector, med et
cswip-certifikat, som man kan opnå efter systematisk træning i inspektion af undervands-
anlæg. der er 2-3 eller nu om dage 5 inspectors med på rov-skibet, og de sidder på skift og
ser på monitorskærmene for rov’en døgnet rundt. en inspektion kan tage fra nogle dage og
op til en uge, også afhængig af, hvor meget marin begroning, der skal fjernes.
han har heller ikke efter konstatering af revnerne kunnet pege på noget, som kunne have
været gjort bedre i relation til inspektionsprogrammet for siri.
han har uddybende forklaret, at han ikke var medlem af scig og derfor ej heller giss.
det er rigtigt, at hans initialer er lares, og at han været en af modtagerne af dongs uge-
rapporter. han husker ikke, hvorfor han i en ugerapport fra den 10. september 2009 er anført
som deltager i et møde for strukturelle eksperter fra dong.
der blev som sagt hurtigt indkaldt adskillige eksperter, efter man havde opdaget revnerne,
herunder aker, rambøll og msc, og på baggrund af de da tilgængelige informationer udfør-
                                               - 86 -
te de meget hurtigt nogle beregninger, som udviklede sig hele tiden i takt med informations-
flowet. det er i det lys, man skal se kommentaren i ugerapporten fra den 10. september 2009
om, at risikobilledet er blevet opdateret med en reduceret risiko for kollaps.
i ugerapporten fra den 23. september 2009 skrev man, at foreløbige resultater fra aker indi-
kerede, at sponsonstrukturen havde nok styrke til at modstå en 100-års begivenhed. det in-
put fra aker indgik, ligesom alle andre input, i deres løbende vurdering af risikoen for at
opholde sig på platformen, hvor de meget gerne skulle opretholde en minimumsbemanding.
bemærkningen på side 9 i samme ugerapport om tilstrækkelig vertikal kapacitet siger ham
ikke noget.
når man i ugerapporten den 30. september 2009 skrev om en mere normaliseret projekttil-
stand, var det nok fordi, man på det tidspunkt gik over til kun at holde et møde om dagen.
rov’en har givetvis ikke ved hvert års inspektioner været præcis der, hvor revnerne blev
konstateret i 2009, men tanken var at rov’en hvert år i store træk skulle dække de store fla-
der, hvor der gennemføres general visual inspection. man sætter rov’en i forskellige set-
tings – bevægelsesmønstre – når den skal gå over en flade. han er ikke helt sikker på, om
man anvendte samme settings hvert år. de forskellige inspectors havde typisk hver deres
præferencer, når det kom til settings. men det vigtige var, at inspektionen skulle dække det,
der skulle dækkes i henhold til de pågældende datasheets. han vil gætte på, at rov’en har
brugt omkring 6-8 timer på inspektionen af sponsonen. men det er kun et gæt, og det vil
kunne opklares ved at se på datasheets. rov’en sejler ikke særlig stærkt, og der kan også
være bølgebevægelser, der kan påvirke billedet.
det er rigtigt, at inspektionen i 2008 var af dårligere kvalitet, idet der var en dårligere dæk-
ning, hvilket vil sige, at der var fladeområder af strukturen, man ved efterfølgende gennem-
gang af videoen ikke kunne genfinde i den inspektion. det er også det, der fremgår af uge-
rapporten fra den 10. september 2009, hvor der efter fornyet gennemsyn af optagelserne tales
om en ret lav pod (probability of detection) i 2008. principielt set var der fuld dækning hvert
                                                - 87 -
år i henhold til de pågældende datasheets. så alt i alt er han ikke sikker på, at man i 2008 har
set på de steder, hvor revnerne blev opdaget i 2009. men i 2007 gjorde man.
inspektionerne i 2008 og 2007 blev gennemført i juli måned. han husker ikke noget om en
grundigere rov-undersøgelse i 2005.
egil nybakk har – i fortsættelse af sin tidligere forklaring under sagen - forklaret yderligere
blandt andet, at da seabed support var installeret, åndede de lettede op, fordi de indtil da
havde været bange for, at caissonen skulle falde ned, tilte og falde ind i benene eller skabe
hul i tanken. da seabed support var kommet på plads, kunne caissonen rent fysisk ikke fal-
de ned. men der var fortsat bevægelser i toppen af caissonen, som i stormvejr bevægede sig
1,5 til 2 meter. de kræfter, der blev overført til caissonen, skulle optages et eller andet sted,
som ikke kunne være i den beskadigede grout, og som derfor blev i den nederste del af
sponsonen. derfor skulle shims installeres, så man på den måde kunne få kræfterne fra plat-
formen overført til den 10 centimer tykke topplade på sponsonen. da shims var installeret,
stoppede revneudviklingen. hvad der i relation til revneudvikling er sket sidenhen – efter
den permanente løsning – kender han ikke til.
de alternative løsningsmuligheder, som dong overvejede i forløbet, omfattede understøt-
ning af caissonen, opdrift, som kunne holde sponsonen oppe, eller muligheden for at løfte
caissonen ovenfra. disse løsninger arbejdede de på at modne, navnlig i teknisk henseende,
for at vurdere deres anvendelighed. de økonomiske aspekter af de forskellige løsninger blev
først overvejet hen ad vejen, for det kunne de ikke tillade sig at tage hensyn til som det første
i den givne situation. man opererede ud fra 20 løsninger, og med afarter heraf medførte det,
at der i alt var mellem 40 og 45 løsningsmuligheder i spil. ud over de umiddelbart teknisk
mulige løsninger blev de nødt til at åbne op for nogle lidt mere vanvittige løsninger, fordi de
var i en vanvittig situation. de forskellige løsningsmuligheder blev gennemarbejdet i forskel-
lige fokusgrupper, indtil man i givet fald kom til, at man ikke kunne komme videre med en
konkret løsningsmulighed, herunder navnlig på grund af at løsningen kunne medføre skade
på sigt. det gjaldt for eksempel for clamp-løsningen, som var en backup-løsning til seabed
support og rig-løsningen. i en normal situation ville man ikke på den måde have arbejdet
                                                - 88 -
videre på tre forskellige løsninger. normalt identificerer man tekniske mulige løsninger, som
man bagefter modner, så man kan vælge et enkelt projekt, som derefter går over i en indle-
dende designfase. når den indledende designfase er gennemført, ved man, om det er teknisk
muligt, hvor meget det kommer til at koste, og hvor lang tid det vil tage, og først på det tids-
punkt trykker man på den store knap og går i gang med at producere. denne normale frem-
gangsmåde kalder man feed (front-end engineering design), men man havde ikke tid til at
køre den normale proces i denne situation. man blev nødt til at gå direkte til designfasen og
trykke på den store knap for alle tre projekter. man gik derfor i gang både med seabed sup-
port, rig-løsningen og clamp-løsningen. man svejsede plader fast i caissonen på wellhead, så
riggen kunne komme ind ved wellhead og tage fat i caissonen og holde fat i den. det brugte
man omkring 60 mio. kr. på. man brugte også en del penge på clamp-løsningen, hvor man
producerede den ring, der skulle hvile på toppladen på sponsonen. det ville ikke have været
forsvarligt i situationen bare at køre igennem med én løsning først og så gå videre til en an-
den, hvis den første ikke virkede.
normalt ville man have ventet med installering af seabed support til det vejrvindue fra maj
til august/september, hvor man sædvanligvis lægger den slags projekter. her blev man nødt
til at arbejde fra december til marts, som er en statistisk set rigtig dårlig vejrperiode at gen-
nemføre den slags projekter i. det indgår i kontrakterne med dykkerskibe og andre skibe til
den slags opgaver, at det er klienten, der betaler, hvis man venter på vejret. disse omkost-
ninger kom til at udgøre den største post i projektet. et dykkerskib med to dykkere er be-
mandet med cirka 100 mand, og omkostningerne ved at ligge stille på grund af vejrforhold
udgjorde omkring 2 mio. kr. om dagen for det dykkerskib, man brugte til seabed support.
alt i alt kom udgifterne til dykkerskibet til at udgøre omkring 200 mio. kr., hvoraf omkring
3/4 vedrørte det forhold, at man lå stille på grund af vejrforholdene.
den normale udviklingstid for et projekt af typen seabed support ville nok have varet om-
kring 1 år. først ville man bruge nogle måneder på at afsøge teknisk mulige løsninger, og
derefter nogle måneder til at finde det rigtige koncept. så allerede inden, man har konceptet,
vil der nok typisk været gået et halvt år. derefter skal man i gang med den indledende de-
signfase, som varer et par måneder, og så skal man i gang med at bygge. endelig skal man
                                               - 89 -
eventuelt vente på det såkaldte installations-vejrvindue, som er fra maj til september. seabed
support var på sin vis ikke en svær konstruktion at bygge – konkret varede det 2 til 3 måne-
der at designe og bygge løsningen. man gik i gang med det indledende design i september
og var færdig i december. alt i alt gennemførte man hele projektet på et halvt år.
de specifikationer, dong afgav til producenten af seabed support, vedrørte et system, der
skulle kunne understøtte caissonen, indtil en permanent løsning kom på plads, hvilket man
angav til at være en periode på ét år. seabed support består groft sagt af en kvart cirkel, som
går neden under caissonen, tager fat om caissonen og presser opad med et pres på omkring
500 tons. producenten meldte tilbage, at i forhold til korrosionsbeskyttelse mv. ville kon-
struktionen kunne holde 12 år. den væsentligste begrænsning for holdbarheden af seabed
support gik på ”elastomeric bearings” – noget elastisk materiale i seabed support, som skul-
le tage de bevægelser, der blev overført til sponsonen via caissonens bevægelser. dette ela-
stiske materiale, som skulle kunne klare bevægelser på 100 millimeter, havde kun en levetid
på ét år. det var derfor hverken formålet eller intentionen med seabed support, at den skulle
udgøre en del af den permanente løsning, som den senere kom til at gøre. det var nemlig
først senere i forløbet, man kom frem til at sætte shims i ved forbindelsen mellem caisson og
sponson og på den måde tage de bevægelser, som det elastiske materiale i seabed support
skulle tage. han ved ikke, om det elastiske materiale skal skiftes i løbet af den permanente
løsning.
der var løbende kontakt mellem noreco, dong, forsikringsgiverne og deres loss adjusters i
det forløb, hvor man arbejdede med de mange løsningsmuligheder. det var ikke ham, der
varetog kontakten med forsikringsgiverne, men han ved, at der var dialog, og at de fik al den
information, de efterspurgte. der var ikke repræsentanter for forsikringsgiverne i krisetea-
met.
tanja jo ebbe dalgaard har forklaret blandt andet, at hun er uddannet geolog fra aarhus
universitet. hun blev i 1997 ansat i et grønlandsk olieselskab, og i 1999 skiftede hun til
dong, hvor hun fortsat er ansat. i februar 2011 blev hun head of producing assets i dan-
mark, herunder felterne siri, nini, cecilie, syd arne og lulita. i 2013 blev hun head of dk
                                               - 90 -
asset management, det vil sige tillige ansvarlig for felter under udbygning. siden 2015 har
hun haft ansvaret for udbygning af det nordlige danske område.
som head of producing assets varetog hun fra februar 2011 den overordnede daglige ledelse
af dongs producerende felter, og det indebar blandt andet, at hun på det tidspunkt blev
projektejer på det igangværende siri caisson-projekt, hvor man arbejdede på den
permanente løsning. det var klassificeret som et a-projekt.
hun var involveret i diskussionerne med noreco, som ikke var enig i dongs løsningsfor-
slag. fra december 2010 til juni 2011 modnede noreco deres egen løsning, herunder med
gennemførelse af forskellige test. i foråret 2011 var der en del møder mellem dong og no-
reco, hvor man diskuterede de forskellige løsningsforslag. i marts 2011 fremlagde dong he-
le sin beslutningspakke med løsningsforslag med guyed support og cable stays for noreco.
guyed support skulle holde caissonen fast og aflaste den, mens cable stays skulle stabilisere
platformen og dermed mindske bevægelserne. efter marts 2011 var der et intensiveret forløb
med en lang række møder mellem dong og noreco, herunder med to møder i operating
committee.
i starten af juni 2011 fremlagde dong sit beslutningsforslag om at køre videre med guyed
support og cable stays for noreco, men der kunne fortsat ikke opnås enighed. i slutningen af
juni insisterede dong på, at der skulle træffes en beslutning, og det endte med, at dong
og noreco stemte imod hinandens løsninger. noreco var sådan set enig i, at deres løsning
muligvis ikke var en permanent løsning, men de håbede, at den ville holde til 2020, så man
kunne producere feltet færdigt. forløbet sluttede ved, at dong købte noreco ud af siri i
sommeren 2011, hvorefter dong i sin nye egenskab af eneindehaver af licensen endeligt
kunne sanktionere beslutningen om at køre videre med guyed support og cable stays. som
man kan se i energistyrelsens breve af 7. og 24. juni 2011 til dong og noreco, havde energi-
styrelsen af gode grunde også presset på for, at man skulle lægge sig fast på en endelig og
tilstrækkelig permanent løsning. det var morten aagesen fra dong, som sluttede aftalen
med noreco om køb af norecos andel af siri.
                                              - 91 -
da man gik i gang med den permanente løsning med guyed support og cable stays, havde
man ikke forestillet sig, at man kunne undvære guyed support. man gik med livrem og seler
for at være sikre på at komme i mål. senere gik man fra guyed support, fordi man var kom-
met til en bedre forståelse af den dynamiske struktur af systemet, herunder gennem intensiv
monitorering efter konstatering af skaderne. man havde på det tidspunkt også gennemført
og gjort sig erfaringer med de midlertidige løsninger, herunder med shims og boring af hul-
ler for at stoppe revneudviklingen. dertil kom, at man med yderligere undersøgelser og til-
tag fik forlænget levetiden for seabed support, og alt det tilsammen gjorde, at man begyndte
at overveje, om seabed support og cable stays tilsammen kunne udgøre en permanent løs-
ning. man nedsatte en særlig arbejdsgruppe, s2b (siri to be), som ret hurtigt kom frem til, at
dette var muligt. på den baggrund satte man guyed support på pause. som elementer heri
indgik som sagt de nye beregninger af levetiden for seabed support og data fra den eksten-
sive monitorering af strukturerne, som man havde etableret straks efter konstatering af ska-
derne, og som fortsatte hele vejen igennem processen, også for så vidt angår tiden efter etab-
lering af de midlertidige løsninger.
hun er bekendt med de tekniske rapporter i sagen. hun læste selv executive summaries og
fik resten forelagt af sine teknikere. dong var optaget af at finde den grundlæggende årsag
til skaderne, fordi det var en forudsætning for at finde den rigtige løsning på problemet. den
første rapport fra scig var i væsentligt omfang alene baseret på ingeniørernes sagkyndige
vurderinger uden megen underbygning af dokumenterede kendsgerninger. der var mange
fejl i den rapport. dong antog derfor lic, som blandt andet så nærmere på nedbrydningen
af grouten. senere kom giss med nogle mere avancerede strukturmodeller, hvor man ind-
drog hele strukturen.
dongs klare indtryk var, at problemstillingen blev mere og mere kompleks, efterhånden
som undersøgelserne skred frem, og at der var flere ting end først antaget, der havde indfly-
delse på strukturen. kort sagt var det vel udtryk for, at man hele tiden blev klogere, efter-
hånden som forløbet skred frem. rapporterne har dog det til fælles, at de peger på, at grou-
ten blev nedbrudt. men rapporterne har forskellig angivelse af de tidsmæssige elementer i
denne nedbrydning.
                                               - 92 -
dongs konklusion var, at nedbrydningen af grouten skyldtes tie-in af nini og cecilie i
2003/2004. det er rigtigt, at giss mente, at nedbrydningen formentlig var begyndt på et tid-
ligere tidspunkt, men dong var som sagt enig med lic i, at årsagen til nedbrydningen
kunne henføres til tie-in, herunder også baseret på lics betydelige erfaringer fra vindmølle-
industrien. der var ikke konstateret revner forud for 2009, og man kunne se, at siris
egensvingningstid var ret lav før tie-in. vægtforøgelsen ved tie-in havde medført en forvær-
ring i egensvingningstiden, hvilket var en af årsagerne til, at grouten svigtede.
da dong sanktionerede den permanente løsning i juni 2011, lød budgettet på ca. 2,1 mia.
kr. de samlede udgifter til den permanente løsning endte på omkring 3,1 eller 3,2 mia. kr.
der var ikke repræsentanter til stede for forsikringsgiverne i forbindelse med drøftelserne
om den permanente løsning. det havde slet ikke været oppe at vende, at de skulle deltage.
hun var formand for operating committee fra februar 2011 og frem. de andre licenstageres
betalinger til operatøren, dong, var reguleret helt standardmæssigt i joint operating
agreement. dong udsendte omkring 1. september hvert år budgetudkast, som man så
drøftede i oktober, hvorefter det endelige budget for næste år forelå i november. i december
fremsendte dong generelle authorizations for expenditures (afe’er) til underskrift hos de
andre licenstagere, hvorefter dong udsendte cash calls hver måned. særlige projekter der-
udover kunne køre i en særlig procedure, men blev under alle omstændigheder inkluderet i
de månedlige cash calls, som så vidt muligt blev udstedt med anmodning om betaling i
samme valuta som de udgifter, betalingerne i sidste ende skulle dække. dong sendte i
overensstemmelse med denne procedure cash calls til noreco i hele hendes tid som formand
og frem til norecos udtræden i formentlig juli 2011, ligesom dong også havde sendt cash
calls til noreco forud for hendes tid som formand. cash calls vil som anført dække alle ud-
gifter, både til daglig drift og ekstraordinære projekter, herunder de midlertidige reparati-
onsløsninger. efter hendes bedste overbevisning havde noreco på tidspunktet for overdra-
gelse af sin andel af siri til dong ikke noget udestående på cash calls. hun vil antage, at
hun i givet fald havde hørt om det, men det kommer nok an på beløbets størrelse.
                                                 - 93 -
hun forklarede uddybende, at guyed support løsningen blev udarbejdet i slutningen af 2012
og sat på standby i februar 2013.
hun har ingen erindring om, hvorvidt der i overdragelsesaftalen mellem dong og noreco
indgik bestemmelse om, at noreco ikke efter overdragelsen skulle indfri udeståender til
dong for tiden før overdragelsen.
morten tobias lind har forklaret blandt andet, at han i 1995 blev kandidat fra dtu med spe-
ciale i hydrodynamik. han har været ansat i lic siden 1996, siden 2012 som afdelingsleder.
han arbejder hovedsagelig med offshore projekter i form af konstruktioner og olieledninger.
han har til støtte for sin forklaring udarbejdet den fremlagte oversigt ”siri platform reparati-
on – milepæle og væsentlige begivenheder” af 23. maj 2016 samt memorandum af 18. juli
2016 om scenarier vedr. ”faulty design” eller ”betterment”. han har ikke deltaget i arbejdet
med lics to rapporter om skadesårsagen.
samarbejdet mellem lic og dong går mange år tilbage, og selv har han arbejdet ad hoc for
dong i varierende grad siden 1997. frem til 2005 mest med mindre opgaver, men i 2007
blev han hyret ind som ekstern konsulent i form af engineering manager hos dong for nini
øst, som er seneste tie-in til siri. det varede frem til 2010. i 2011 blev han hyret ind af dong
som teknisk leder for den permanente løsning på siri, hvilket han var frem til arbejdets af-
slutning i 2015. han var ikke involveret i den midlertidige løsning, men han kendte til ska-
derne på siri, fordi han i august 2009 var hyret ind som konsulent i dongs vindafdeling.
gruppen, han var en del af hos dong, hed scps (siri caisson permanent solution). projekt-
lederen var svend-erik jensen. der var i dong en flydende grænse mellem den første
gruppe, der skulle finde en midlertidig løsning, og derefter denne gruppe nedsat for at finde
en permanent løsning. scps var en dedikeret projektgruppe med 15 – 20 personer. det blev
vurderet som et kritisk projekt, og man satte store ressourcer ind på det.
                                                  - 94 -
for at komme frem til en permanent løsning var det nødvendigt at skabe klarhed over den
situation, man stod i. han gennemgik hele historikken i skaderne og forløbet for at kunne
arbejde frem mod den permanente løsning. på det tidspunkt blev der også fortsat arbejdet på
den midlertidige løsning inden for den samme gruppe, som han sad i. det var også den
samme entreprenør, subsea7, man havde kontakt til for så vidt angår den midlertidige og
den permanente løsning.
som man kan se i hans oversigt af 23. maj 2016 over milepæle og væsentlige begivenheder,
var der flere projekter i spil, og stort set alle anerkendte førende offshore ingeniørselskaber
var inddraget. den er nok ikke engang komplet, den liste han har udarbejdet. de løsninger,
han har oplistet i sin oversigt, var i spil i den afsluttende temporære fase. projektet var meget
kritisk, og derfor havde man indhentet i hvert fald 20-30 projekter til vurdering. forslaget
med massedæmpere kom fra lic og skulle være et alternativ til cable stays.
på et tidspunkt blev de enige om at gå efter cable stays. det gjorde man, efterhånden som
man sorterede i projekterne ud fra en teknisk og derefter en økonomisk vinkel. som led i
processen opsatte man nogle decision gateways, hvor de aktuelle projekter skulle undergives
en vurdering internt i dong med hensyn til tid, pris og teknik. cable stays kom ud med
højeste score i sådan en gateway på et tidspunkt, hvor man havde snævret det ind til tre mu-
ligheder for permanent løsning.
selve konstruktionen af siri var lidt utraditionel, i hvert fald på den nordlige halvkugle, så
alle var lidt usikre på, hvor langt tid det ville tage at installere cable stays, og hvor meget det
ville koste. der var tale om en kendt løsning, men på en lidt utraditionel platform. men de
kom frem til, at økonomien var forsvarlig, at det kunne lade sig gøre rent teknisk og med en
acceptabel tidsplan.
det viste sig at være en stor udfordring at finde de rigtige producenter til produktionen af
cable stays på land, som var kompliceret.
dong antog subsea7 til at installere cable stays. subsea7 er et verdensførende firma på om-
                                                - 95 -
rådet, som brugte meget lang tid på at planlægge installationen, som forløb, som den skulle.
cable stays-løsningen indebar blandt andet, at der skulle monteres klamper til at montere
cable stays både over og under vandet. siri-platformen er nærmest bygget som skroget på et
skib, så der var ikke rigtigt noget at holde fast i nedenunder. derfor skulle man bygge et helt
stillads op, som man kunne arbejde fra. og folk skulle rappelle ned for at arbejde med instal-
lationen under platform niveau. under vandet brugte de dykkere.
der blev lagt et meget stort arbejde i at få klamperne til at passe helt eksakt til benene og i at
installere dem korrekt, hvilket var helt essentielt for denne løsning. selve kablerne er over 75
meter lange og forholdsvis stive, så installationen af dem var langt den mest krævende del.
revnerne fortsatte med at udvikle sig, mens de arbejdede på den permanente løsning. grup-
pen bag den permanente løsning blev løbende orienteret om, hvordan revnerne udviklede
sig, og hvor nye opstod, blandt andet fordi den permanente løsning forudsatte, at revnerne
holdt sig i sponsonen og ikke kom ud i tanken eller i toppen af sponsonen. det var en farlig
situation. ud over at være entreprenør stod subsea7 klar til at hjælpe, hvis der opstod en kri-
tisk situation, ligesom de hjalp med den løbende monitorering.
guyed support-løsningen, også kaldet tripod support, havde til formål at støtte caissonen,
som så kunne frigøres fuldstændig fra sponsonen ved at skære caissonen over lige over
sponsonen. den løsning ville betyde, at de ikke behøvede at bekymre sig så meget om, hvad
revnerne betød for sponsonen. løsningen tog udgangspunkt i, at revnerne kunne vokse,
men ikke ind i tanken eller toppen af sponsonen, hvor der var olie. idéen var at fjerne belast-
ningen fra sponsonen og dermed bremse revneudviklingen.
som projektet skred frem, kunne man se, at produktionen af cable stays var mere komplice-
ret end forudsat og tog længere tid end beregnet. samtidig kom man sammen med subsea7
frem til, at installationen af guyed support ville blive ret vanskelig på grund af platformens
bevægelser. installationen af guyed support ville kræve præcisionsarbejde under vand og
ville måske ikke løse problemet. i første eller andet kvartal af 2012 besluttede man at skrin-
                                               - 96 -
lægge guyed support indtil videre for at finde ud af, om de løsninger, man allerede var
kommet frem til, var tilstrækkelige, hvilket s2b gruppen fik til opgave at vurdere.
seabed support var blevet installeret i januar/februar 2010 som en hurtig løsning for at til-
fredsstille både dong og energistyrelsen og for at forhindre, at caissonen faldt ned. subsea7
designede og installerede seabed support, oprindeligt til en levetid på ét år. det var en dy-
namisk løsning, som krævede en del monitorering. s2b begyndte at undersøge om seabed
support, som trods alt havde kørt i næsten 2 år, måske kunne bruges som en del af den per-
manente løsning. s2b-projektet førte frem til den permanente løsning med cable stays, sea-
bed support og boring af aflastningshuller. som teknisk leder af hovedprojektet med den
permanente løsning bistod han den særlige s2b gruppe med support fra hovedprojektet, og
han ved, at man også i s2b gennemgik mange forslag, før man kom frem til det endelige.
seabed support var som sagt oprindeligt beregnet til en levetid på 1 år. den løsning blev ud-
ført hurtigt og uden megen oprindelig hensyntagen til andet, end at den skulle holde vinte-
ren over. efter installationen fulgte man seabed support med rov-monitorering næsten
dagligt, ligesom man kikkede nærmere på udmattelsesberegningerne. der begyndte at tegne
sig et billede af, at levetiden var længere end først beregnet. det var en væsentlig del af s2bs
opgave at følge og beregne på seabed supports tilstand, også fordi dong vidste, at dnv og
energistyrelsen ville reagere omgående, når tiden for den oprindelige godkendelse af seabed
support udløb. efter en del beregninger og monitorering kom man frem til, at seabed sup-
port kunne løftes til en levetid til 2020. men det var ikke helt nok til, at man ville droppe
guyed support, for der var stadig revner i sponsonen, og man vidste endnu ikke, om man
havde fundet alle revnerne. derfor fjernede man plader i sponsonen og sendte en rov ind.
revnerne voksede fortsat, og derfor var det helt afgørende at få boret aflastningshuller. den
metode bruger man, når man har en revne, hvor man ikke kan gøre andet. de borede aflast-
ningshuller i alle de revner, de fandt. der var tale om store revner på op til 8 meter, som man
meget sjældent ser på platforme uden at gøre sig svære overvejelser om platformens overle-
velse.
det ville have været en vanvittig stor operation at fjerne platformen eller tanken med henblik
                                                 - 97 -
på reparation. fjernelse af tanken vil også ved en dekommissionering udgøre det største risi-
komoment, og ofte vil man i dag vælge at lade tanken stå og udgøre et falsk rev. det er ikke
oliespild, som udgør den største risiko ved at fjerne tanken. det er risikoen for, at tanken ta-
bes, f.eks. mens en masse fartøjer har fat i den. så det var ikke en farbar vej at tage tanken og
sponsonen på land, og det blev ikke overvejet seriøst. at svejse revnerne under vand var ik-
ke en mulighed, for de stod hele tiden og bevægede sig med meget store kræfter på platfor-
men, som det ville være komplet umuligt at dæmpe.
lic overvejede som sagt også massedæmpere. massedæmpere er en rigtig god ide, hvis man
har et dynamisk system, hvor man vil fjerne store udsving. det bruges meget på land, f.eks.
på højhuse eller vindmøller. men fordi der allerede var opstået revner, ville den nødvendige
massedæmpning blive uforholdsmæssig stor, og derfor gik man ikke efter den løsning.
kombinationen af den komplicerede og utraditionelle udformning af platformen og det op-
ståede problem gjorde det nødvendigt at se på mange forskellige koncepter. man kunne ikke
hurtigt fikse revnerne, så man skulle fjerne årsagen til revnerne. løsningen med at sætte en
jacket op ved siden af siri, for så at flytte vægten over på denne jacket og etablere en gangbro
til siri, var en besnærende, men dyr løsning. løsningen med en jacket, som bare skulle holde
fast i caissonen, viste sig også at være meget dyr, og der skulle i givet fald bruges en meget
stor jacket. de nævnte løsninger var sådan set gode nok og teknisk forsvarlige, men de løs-
ninger, der kom igennem den sidste decision gate, viste sig at være lige så gode som jackets,
men billigere.
han deltog ikke i arbejdet med at finde den grundlæggende årsag, men han forsynede de
ansvarlige herfor med information, når de bad om det. efterhånden som hans eget hold kom
frem i processen, fik de hurtigt en idé om, hvad årsagen til skaderne var, for de kunne se, at
de skulle aflaste caissonen for at fjerne kræfterne fra sponsonen og dermed standse revneud-
viklingen. så de vidste, hvad der fik revnerne til at vokse, og de fandt også en løsning på det.
men revnerne måtte ikke vokse så hurtigt, at de overhalede løsningen.
seabed support, cable stays og aflastningshullerne udgjorde den væsentligste del af den
                                                - 98 -
permanente løsning. det var også vigtigt, om end måske sekundært, at msc brugte en del
tid på at revurdere funktionen af de løftemekanismer på benene, der holder platformen på
plads, hvilket var vigtigt for at dæmpe svingninger.
nu kan siri holde til 2020. om den er blevet bedre, vil tiden vise. men status er den, at plat-
formen er verificeret til 2020, og det er også den horisont, der var målsætningen, og som
hans hold står inde for.
siri kan efter reparationerne ikke sidestilles med den oprindelige platform. platformen har
ændret sig, siden den blev sat i søen. blandt andet har tie-in af nini og cecilie medført for-
øget vægt på top side, hvor vægten blev forøget med 15 – 16 %, måske mere. det er svært at
holde regnskab med, hvor meget vægt der er på platformen, men ved spidsbelastning kom-
mer det op på omkring 16.000 tons.
før tie-in var siris egensvingningsperiode på 5,4 - 5,6 sekunder. det er rigtigt, at en kontinu-
erlig måling af egenperioden omkring og efter tie-in ville have været en god idé set fra en
designmæssig vinkel. i dag er siris egenperiode på omkring 3,1 til 3,2 sekunder, og det er ik-
ke noget problem. nedbringelse af siris egenperiode var en af metoderne til at fjerne den
problematiske belastning. når egenperioden går ned, går udsvingene ned og dermed også
de momenter, der bliver overført til sponsonen.
oplysninger om egenperioden kan ikke stå alene: de indgår i en metode til at finde levetiden
af en platform. egensvingningen indgår altid i risikobilledet for en konstruktion til søs, men
der er muligheder for at afhjælpe problemerne forbundet med egensvingningerne. det, det
er væsentligt at holde øje med, er, om den egenperiode, man regner sig frem til, svarer til
den, man rent faktisk konstaterer.
allerede ret tidligt i forløbet, i 2010/2011, udarbejdede hans hold en computermodel af siri,
hvor de havde brug for at kende siris egenperiode for at kalibrere modellen. der var blevet
installeret udstyr til måling af egenperioder på siri i 2009, og målingerne derfra satte de ind i
deres model for at blive bedre til at forudsige, hvad der ville ske, hvis man satte kabler på.
                                               - 99 -
de kunne se på målingerne, at siris egenperiode var gået op i forhold til det oprindelige de-
sign og i forhold til målinger tilbage fra 1999 eller 2000. denne stigning i egenperioden kun-
ne, så vidt de kunne bedømme, ikke skyldes manglende styrke i sponson, ben eller andre
forbindelser. deres undersøgelser ledte frem til, at stigningen i egenperioden måtte skyldes
forøget vægt på top siden ved tie-in. men det, de havde deres hovedfokus på i den forbin-
delse, var, hvordan platformen opførte sig rent fysisk på det tidspunkt, hvor de skulle finde
en løsning.
det er rigtigt, at man også overvejede en løsningsmulighed, som gik ud på at udskifte den
grout, der havde svigtet. men grouten var støbt på land, hvor man har helt andre mulighe-
der end under vand. det ville være en meget kritisk operation for dykkere at fylde grout i
den 10 meter lange og 2 tommer brede samling. det ville ikke være godt at stå med en plat-
form, hvor man manglede den grout, som var et essentielt led i, at platformen kunne blive
stående. men selv hvis det skulle lykkes at fylde grout på igen, ville samlingen ikke blive af
samme kvalitet, når den var støbt under vand, og mens caissonen bevægede sig.
som det fremgår af hans memorandum af 18. juli 2016, kunne man have installeret en mas-
sedæmper i forbindelse med tie-in i 2003/2004. det kunne man have gjort ved at placere no-
get af det permanente udstyr på en bevægelig plade. det havde på mange måder været en
rigtig god løsning, og det ville – hvis man tager hensyn til synergieffekten ved at gøre det
sammen med tie-in – formentlig have kostet omkring 40 mio. kr. hvis man skulle have in-
stalleret massedæmpere uden den synergieffekt, altså efter tie-in, men før revnerne opstod,
havde det formentlig kostet omkring 200 mio. kr.
da han kom ind i sagen i 2011, havde man ikke styr på revnerne. for man vidste ikke helt
konkret, hvorfor de var opstået. dong var i en prekær situation, for det var deres eneste
operatørskab, og lovens bogstav siger, at en platform skal være sikker. alles øjne var rettet
mod dong, inklusiv energistyrelsen, og dong havde meget svært ved at redegøre for ri-
sikoen for kollaps. at lukke alle brøndene fuldstændig ville være en meget drastisk beslut-
ning, for så kunne man aldrig vide, hvornår man kunne vende tilbage igen. hvis man forla-
                                                - 100 -
der en platform, skal man gøre ekstraordinære tiltag for at komme tilbage. men hvis man ik-
ke kunne overbevise dnv og dermed energistyrelsen om det forsvarlige i at fortsætte, ville
man ikke have en operationel platform. man kørte på en dispensation fra energistyrelsen.
der var et niveau af panik, og alt var i spil, også for at finde årsagen.
før seabed support var der en risiko for total tab, som i hvert fald var over det tilladelige.
heller ikke efter installationen af seabed support var platformen sikker, hvilket man blandt
andet kan se derved, at der fortsat var særlige vilkår for ophold på platformen, herunder
krav om evakuering over en vis bølgehøjde.
han forklarede uddybende, at det er rigtigt, at det fremgår af hans oversigt af 23. maj 2016
over væsentlige begivenheder og milepæle, at alle reparationsforslag byggede på, at siris be-
vægelser var ekstreme og muligvis årsagen til revnerne. som sagt konstaterede han og hans
hold også selv hurtigt, at egenperioden var gået op. det, der var vigtigt for dem, var, at disse
øgede bevægelser af platformen ville forplante sig i caissonen. de havde fokus på at afhjælpe
situationen, og i den forbindelse var platformens bevægelser essentielle. løsningen fjernede
den last, der blev ført fra caissonen og ned i sponsonen. man omfordelte lasten. og cable
stays ville få platformens egenperiode til at gå ned.
samlet set stod man med en anden løsning – en anden platform – end man havde før rev-
nernes opståen. hvis man havde kunnet reparere eller skifte sponsonen, havde man nok
gjort det. men det kunne man ikke, så man var nødt til at gå en omvej og aflaste sponsonen.
under tie-in blev der gjort tiltag for at få egenperioden ned på det oprindelige niveau, men
det var ikke sket. den gennemførte løsning indebar – som sagt ad en omvej – at man kom
frem til en løsning, som kan holde i en periode svarende til platformens oprindelige levetid.
som sagt var egenperioden før konstateringen af revnerne omkring 5,4 – 5,6 sekunder. og nu
er den 3,1 – 3,2 sekunder. da man konstaterede revnerne, var den omkring 6 sekunder og
nogle gange lidt over. man måler egenperioden i tre modes, tre karakteristiske bevægelser,
nemlig nord/syd, øst/vest og som rotation. egenperioderne for de tre modes lå ret tæt på
                                               - 101 -
hinanden, og det var måske det allermest kritiske.
det er rigtigt, at man ved tie-in ville imødegå problemet med øget egensvingningstid ved at
hælde grout i den nederste del af benene, og han er enig i, at den løsning viste sig ikke at væ-
re god nok.
noget af det, han og hans hold skulle dokumentere over for dnv og andre, var, at de rev-
ner, der allerede var opstået i sponsonen, kunne modstå de belastninger, der ville være efter
installation af den permanente løsning. hans arbejde hermed foregik i et tæt samarbejde
med dnv, som på det tidspunkt ikke have de fornødne modeller til disse udregninger. den
metode, han og hans hold i den forbindelse udviklede, orienterede de mere bredt om ved
den fremlagte artikel ”reliability assessment of an existing offshore steel structure with hot-
spots”, som han er medforfatter på. metoden blev senere anbefalet af dnv i 2015.
af artiklen fremgår, at den daværende best practice var anvendelse af den såkaldt ”miners
rule”, hvor en udmattelseskurve viser, hvor mange gange man kan påvirke en given struktur
med en given spænding, før den bukker under. den metode, som de introducerede i artiklen,
går ud på, at man tager udgangspunkt i data om, hvor hurtigt en revne i stål udbredes, hvis
man sætter tryk på. dette kombinerer man med oplysninger om påvirkninger fra havmiljøet
i en monte carlo-metode, hvor man simulerer alle variationer og dermed får en sky af for-
skellige udfaldsmuligheder ud. derefter koncentrerer man sig om det område i skyen, hvor
flest mulige udfald har koncentreret sig. som det fremgår af artiklen, kendte man i forvejen
til ”probabilistic fracture mechanics”, men det springende punkt i artiklen og deres arbejde
var, at de identificerede niveauet af den spænding, der skulle være omkring revnespidserne,
før de udviklede sig. disse spændingsniveauer var helt afgørende for deres beregninger.
dong har nok ikke anvendt probabilistic fracture mechanics med henblik på at undersøge
muligheden for fremtidige revner ved designet af platformen. det var kendt teknik, men det
er ikke sædvanligt at gøre det, og det er vanvittigt krævende at gennemføre en monte carlo-
beregning. dertil kommer, at man ved designet af en platform i forvejen opererer med meget
store sikkerhedsfaktorer, som i sig selv er resultatet af lignende metoder. så man kunne have
                                             - 102 -
anvendt metoden, men han kender ikke til, at dong har gjort det.
i artiklen bruger de også benævnelsen ”hot spot”, som er en fortærsket term i strukturel me-
kanik. termen dækker over mange forhold, men her handler det om, at hot spots identifice-
rer steder med høje spændinger i konstruktionen på grund af geometriske forhold eller be-
lastninger på konstruktionen. det skal nok passe, at de i deres undersøgelser fandt hot spots
i siri, som ikke var kendt før 2009.
han kan ikke afvise, at man med de værktøjer, der var kendt, kunne have forudset de hot
spots, som han senere identificerede, eller kunne have forudset revnedannelsen. hvis man
tidligere havde gennemført analyser med den samme grundighed, som de gjorde efterføl-
gende, kunne man muligvis have forudset noget.
som en yderligere uddybning forklarede han, at løsningen med ekstra grout i benene for at
dæmpe egenperioden i forbindelse med tie-in ikke var god nok, fordi dette ikke virkede efter
hensigten.
cable stays skulle ændre egenperioden, men det havde ikke været nødvendigt, hvis der ikke
havde været revner. egenperioden var ikke et problem i sig selv.
der var en grund til, at revnerne opstod i 2009, og hvis de ikke var opstået der, var de for-
mentlig kommet senere.
jørgen rentler næumann har forklaret blandt andet, at han er uddannet civilingeniør med
hovedfag i petroleum engineering. han har arbejdet i industrien siden 1995 og hos dong
siden 2008. i september 2012 blev han sekretær for styregruppen for reparationsprojektet,
hvor han fungerede som højre hånd for sin chef, tanja dalgaard.
han var også leder af den arbejdsgruppe, der arbejdede med root cause. totalt var der fire
projekter, nemlig selve reparationsprojektet, seabed support-projektet, projektet med inter-
mediate production period (dvs. varetagelsen af den daglige produktion) og projektet med at
                                               - 103 -
finde root cause.
da han kom med i styregruppen i 2012, var man stort set færdige med detail designet af re-
parationsprojektet, herunder detail designet og design af installationen for cable stays. man
var også så småt gået i gang med design af installationen for guyed support, som var et ret
umodent projekt. på produktionssiden var man cirka halvt færdig med produktionen af
cable stays, og de vigtigste dele af guyed support var produceret.
guyed support blev droppet ikke så lang tid, efter han kom ind i projektet, hvor han stillede
sig undrende over for, om der var behov for både cable stays og guyed support. efter drøf-
telser herom i styregruppen anbefalede den i februar 2013 bestyrelsen for dong at lægge
guyed support på hylden. de gik videre med cable stays og så samtidig på, om man kunne
bruge seabed support som en del af den permanente løsning. seabed support var dimensio-
neret til en levetid på 2 år, men efter nærmere undersøgelser fandt man ud af, at levetiden
kunne være længere. det var kombinationen af, at man kunne klemme seabed support op
på en levetid til 2020 samtidig med den øgede viden fra stadig monitorering af revneudvik-
lingen, som gjorde, at man kunne droppe guyed support.
seabed support og cable stays blev godkendt af dnv, men der var stadig revner i sponso-
nen. godkendelsen blev givet i henhold til iso standarden ”fit for purpose”, hvilket er en
anden standard end den, man godkender nyopførte konstruktioner efter. godkendelsen tog
med andre ord højde for, at der var tale om en beskadiget konstruktion, hvilket også medfør-
te øgede krav til inspektion.
guyed support indebar, at caissonen skulle skæres over. det var både en dyr og risikabel
løsning, fordi der skulle løftes store tunge ting på plads tæt på en i forvejen beskadiget plat-
form.
da cable stays var sat på, havde man en platform, som virkede, selv om den var beskadiget.
cable stays skulle nedbringe egenperioden. alle strukturer svajer – det er de designet til. siri
svajede det, som den var beregnet til, med den vægt, som den havde. siri blev tungere ved
                                                  - 104 -
tie-in, hvilket førte til, at den fik en længere egenperiode. man regnede med, at det var, som
det skulle være, for siri var jo blev certificeret også efter tie-in. i forbindelse med tie-in fyldte
man grout i benene for at gøre dem stivere og dermed dæmpe egenperioden. den løsning
havde rambøll som bekræftet af dnv sagt god for. men det lykkedes ikke, for grouten i be-
nene fungerede ikke, som den skulle. det var grouten, der var problemet. han ved ikke
hvorfor. han er ikke strukturingeniør, men han har efterfølgende hørt, at man kunne have
installeret cable stays eller massedæmpere i forbindelse med tie-in.
platformen er bedre i dag end lige efter skaderne, men den er ikke bedre end før skaderne.
hvis man brækker et ben og efterfølgende får en krykke, betyder det jo ikke, at man får det
bedre, end før man brækkede benet. med den løsning, man har gennemført, kan platformen
køre frem til 2020.
forsikringsgiverne var ikke med i den arbejdsgruppe, som arbejdede med de tekniske un-
dersøgelser. men de blev løbende orienteret, herunder om de væsentligste konklusioner, og
de fik lejlighed til at kommentere det, der kom frem. i forbindelse med anmeldelsen af ska-
den holdt de et møde med forsikringsgiverne i london i oktober 2013. ved den lejlighed
gennemgik de situationen ved en præsentation, og der var efterfølgende spørgsmål fra for-
sikringsgiverne. han kan ikke huske, at forsikringsgiverne kom med gode idéer til, hvad der
kunne gøres.
platformen har ikke fået længere levetid med cable stays. den var designet med en levetid til
2020, og det er også den, den har i dag. det beskadigede område har i princippet ingen leve-
tid tilbage, og der er fortsat en risiko for, at man lige pludselig skal stoppe produktionen.
han har gennemgået de rapporter, der blev udgivet om root cause. der var for mange ube-
svarede spørgsmål i scigs rapport fra 2010. konklusionerne var først og fremmest baseret
på faglige vurderinger, og der var mangel på tekniske, fysiske beviser. i lics rapport fra
2011 var der gjort en del mere ud af at analysere grouten. scig havde sådan set også været
enig i, at det var grouten, der svigtede. derefter fulgte en rapport fra giss, som dog alene
kom som et udkast. endelig kom en konsolideringsrapport fra lic, som ikke var baseret på
                                               - 105 -
egne tekniske undersøgelser, men en analyse baseret på de hidtidige rapporter med inddra-
gelse af jens b. gjerdings omfattende erfaring fra vindmølleindustriens brug af tilsvarende
fundamenter med grout.
giss-gruppens medlemmer havde primært erfaring med strukturelle forhold, hvor to af
medlemmerne havde en baggrund inden for skibsdesign og de øvrige med offshore stålkon-
struktioner. de havde ikke erfaring med groutede koblinger som den omhandlede, der var
ret unik i olieindustrien, men kendt i vindmøller.
professor barltrop, som blev antaget af forsikringsgiverne, er strukturingeniør med erfaring
inden for stålstrukturer. george mowatt, som afgav en rapport som loss adjuster i 2014, er
uddannet marinearkitekt. mowatt har arbejdet som loss adjuster i mange år og har ikke me-
gen praktisk erfaring som ingeniør.
dongs konklusion var, at den grundlæggende årsag til revnernes opståen var vægtforøgel-
sen i forbindelse med tie-in i 2003/2004 i kombination med temperaturstigning i forbindelse
med et kompressormodul, som blev sat i drift i 2004, og kombineret med, at det ikke lykke-
des at modvirke den ændring i egensvingningstiden, der var en konsekvens af vægtforøgel-
sen.
dong foreholdt giss de uhensigtsmæssigheder, som fandtes i giss’ rapport. det var mar-
tin sterndorff, som stod for kvalitetstjek af den dynamiske model, som giss fik udført af
force technology. martin sterndorff fandt til at starte med nogle afvigelser, som han ikke
forstod. sterndorff gravede derfor videre i modellen og fandt en del matematiske fejl samt
fejl i grænsebetingelserne, dvs. de antagelser, der lå til grund for modellen. dertil kom mo-
deltekniske fejl i forhold til kørsel af computeralgoritmen. kritikken fra sterndorff blev vide-
regivet i en dialog mellem sterndorff og giss. men giss stod fast på, at fejlene i modellen
var irrelevante. dong havde herefter ikke tillid til modellen, og det var derfor, dong
stoppede giss, selv om gruppen alene havde afgivet et udkast til rapport. samtidig gik
dong videre med cable stays. formålet var at finde på en løsning, der tog højde for, at
grouten forsvandt, og det kunne man godt arbejde videre med, selv om den grundlæggende
                                                - 106 -
årsag hertil ikke var endeligt identificeret.
installationen af cable stays gik godt, da den først kom i gang, men forud herfor havde der
været forsinkelse i produktionen af navnlig kablerne. det var ny teknologi, der skulle afprø-
ves og løbende verificeres af dnv. energistyrelsen lagde dnv’s certificeringer til grund.
samarbejdet mellem dong, energistyrelsen og dnv har været godt og konstruktivt. ener-
gistyrelsen var også på deres side tilfredse med den løbende tætte dialog, risikovurderinger-
ne og samarbejdet om sikkerheden ombord, som indgik i grundlaget for bemandingspro-
grammet. man arbejdede efter dispensation under offshoresikkerhedsloven med en struktur,
som ikke var certificeret til internationale standarder.
under hans tid i projektet var der flere nedlukninger af produktionen, herunder i vinteren
2012/2013 og 2013/2014 på grund af storme. hvis vejrmeldinger varslede bølgehøjder over
det tilladte niveau, gik de i gang med at stoppe produktionen, tømme tanken og flyve perso-
ner ud, og det skete flere gange. i juli 2013 opdagede man en revne i et skot i midten af spon-
sonen, som gjorde det nødvendigt at lukke produktionen ned og sænke nedmandingskriteri-
et fra 7 meter høje bølger til 4 meter.
problemerne med at anvende platformen fortsatte, frem til den permanente løsning var in-
stalleret i 2014. de særlige nedmandingskriterier gik man først væk fra i juni 2015, hvor de
sidste platforme fra installeringen af cable stays blev fjernet.
han formoder, at der ikke i tidligere inspektioner var konstateret revner som dem, der blev
konstateret i 2009. revnerne må være opstået mellem 2003 og 2009, men præcis hvornår er
svært at sige, eftersom de befinder sig under 60 meters mørkt vand i et miljø med marin be-
groning. det gør det svært at se revner med det blotte øje. inspektionerne blev foretaget i
overensstemmelse med sædvanlig praksis i branchen. man kunne have gennemført røntgen-
fotografering af det hele, men det ville have været helt ude af proportioner.
han forklarede uddybende, at det er rigtigt, at man i forbindelse med tie-in havde været klar
                                              - 107 -
over behovet for at modvirke den øgede egensvingning, som ville opstå som følge af vægt-
forøgelsen, og at man derfor havde fyldt grout i benene. senere kunne man på grund af rev-
nerne konstatere, at det design ikke lykkedes.
han er enig i, at den permanente løsning medførte, at man fik nedbragt egensvingningsti-
derne, omfordelt belastningen og fik styr på bevægelserne.
hans udtalelser om tiltagene med grout i benene i forbindelse med tie-in skal nærmere be-
stemt forstås sådan, at selve designet af dette tiltag var godt nok, men det var den praktiske
gennemførelse af designet ikke. hvis man fyldte grout på benene, ville de i teorien været bli-
ve stivere. så noget i udførelsen må have været forkert.
svend-erik jensen har forklaret blandt andet, at han er uddannet ingeniør og har arbejdet
med projektledelse siden 1983. han har været hos dong siden 1986.
han stiftede bekendtskab med siri i forbindelse med tie-in projektet, hvor han fik ansvaret
for rørledningerne fra nini og cecilie til siri. tie-in projektet var et almindeligt projekt i
dong. det var stort, men ikke ud over det normale. tie-in medførte en vægtforøgelse på
omkring 1.700 tons på siris top side. det var der heller ikke noget specielt i. der blev udført
analyser og beregninger på helt normal ingeniørmæssig basis, og han hørte ikke andet, end
at alting var i orden.
efter tie-in var han beskæftiget med andre projekter i nordsøen, før han i 2006 blev projekt-
leder for forbindelsen mellem det nye nini øst wellhead og nini. dette projekt medførte ik-
ke ændringer af siri, men de fulgte selvfølgelig projektet tæt fra siri på grund af forbindelsen
til nini.
han var ikke involveret i siri, da revnerne blev opdaget, men i december 2009 overtog han
lederskabet for det team, som arbejdede med en permanent løsning, og som var blevet etab-
leret i november 2009. samtidig arbejdede et separat team under egil nybakk med den mid-
lertidige løsning. nogle af egil nybakks medarbejdere blev senere overført til det permanen-
                                                - 108 -
te projekt. hans team bestod af mellem 20-40 personer afhængig af, hvor man var henne i
processen. fra 2010 bestod teamet også af eksterne rådgivere, herunder ingeniører og entre-
prenører. da de kom til det tidspunkt, hvor de skulle fabrikere, havde han også folk fra sit
team placeret på de forskellige produktionssteder, hvorfra de rapporterede tilbage til ham.
hans team lagde ud med at foretage en række vurderinger af forskellige koncepter, og derfra
gik man til design, fabrikation og installation. de brugte det meste af 2010 til at vurdere for-
skellige løsningsmuligheder. den endelige løsning blev identificeret i starten af 2011 og be-
sluttet i maj 2011.
de gik efter en permanent løsning, som kunne reetablere sikkerheden på siri. det primære
sigte var, at sponsonen ikke skulle revne yderligere, og at caissonen ikke skulle falde af. de
så på mange forskellige løsninger: f.eks. at sætte en jacket ved siden af siri med store klam-
per over til caissonen. men det var svært, for siri bevægede sig for meget. det var bydende
nødvendigt at dæmpe bevægelserne, og derfor vendte man sig mod afstivning af selve plat-
formen, hvilket til sidste ledte til løsningen med cable stays.
det, man sanktionerede projektet på i maj 2011, var guyed support, som skulle holde caisso-
nen, kombineret med cable stays for at dæmpe bevægelserne. med tiden blev de klogere og
klogere på, hvad de havde med at gøre. man havde fået flere oplysninger om revneudviklin-
gen og installeret shims med en vis effekt. og i slutningen af 2012 indså de, at guyed support
måske ikke var nødvendig, hvis seabed support kunne gøres permanent og virke sammen
med cable stays. man gennemgik derfor alle elementer i seabed support med meget detalje-
rede beregninger. formålet var at finde ud af, om seabed support havde en længere levetid,
end den, den var specificeret til på det tidspunkt, hvor man kun regnede det for en midlerti-
dig løsning. platformen skulle kunne fortsætte til 2020 med en efterfølgende fireårig de-
kommissioneringsperiode.
med de nye erfaringer og beregninger viste det sig, at seabed support godt kunne holde til
2020. det krævede dog løbende kontrol og vedligeholdelse, herunder at man om nødvendigt
gik ind og rejackede under seabed support.
                                               - 109 -
seabed support og cable stays skulle sikre, at siris strukturelle sikkerhed fra tiden før rev-
nernes opståen blev reetableret, så man kunne have personale på platformen, også uden sær-
lige afmandingskriterier.
dnv verificerede løsningen med cable stays og seabed support. han kender ikke til kriterier
for monitorering i den forbindelse.
energistyrelsen pressede på for, at der blev fundet en løsning. styrelsen blev grundigt in-
formeret hele vejen igennem og havde mange kommentarer til dongs tiltag. det var det
vigtige sikkerhedsaspekt, som gjorde, at styrelsen var mere aktiv end normalt.
man kunne ikke have taget platformen på land for at reparere den. det første, man skulle
gøre, var at stoppe de 6 - 8 brønde, hvilket ville være relativt besværligt og dyrt. nini og ce-
cilie skulle derefter afkobles, herunder ved fjernelse af subsea-ledningerne, der ligger under
60 meter vand, samt et beskyttende lag sten på omkring 1,5 meter. alene det ville have taget
måneder. man skulle endvidere tømme rørledninger for olie og gas. dertil kommer, at man
på grund af forstærkningerne i forbindelse med tie-in ikke længere kunne jacke top side ned
og sejle den væk. og når man til sin tid skulle genplacere riggen, skulle det ske med 10 - 15
centimeters nøjagtighed i forhold til brøndene. hver brønd skulle derefter bores igen, hvilket
koster 250 til 300 mio. kr. pr. brønd. kort sagt havde det været meget billigere at bygge en ny
platform.
platformen er ikke bragt i samme stand som før skaden. integriteten er på samme niveau
som før, men sponsonen har revner, og det kan man ikke kan gøre noget ved. man har styr
på revnerne, men de er der. platformen svajer væsentligt mindre nu: svarende til ca. 100 mil-
limeter mindre svaj mellem yderpunkterne. det var en del af løsningen, at platformen skulle
svaje mindre, og at egenfrekvensen skulle være mindre end oprindeligt.
han var ikke involveret i projektet med påfyldning af grout ved benene i forbindelse med
tie-in, og han ved ikke, hvorfor det ikke virkede, som det skulle, i relation til siris bevægel-
                                                - 110 -
ser.
budgettet for den permanente løsning lå i maj 2011, hvor man kørte efter guyed support og
cable stays, på 2,1 mia. kr. man endte med at bruge omkring 3,2 mia. kr. den største post var
formentlig offshore operationerne, hvor installationsfartøjet med dykkere kostede omkring
2,5 mio. kr. om dagen.
clamps til cable stays og de clamps, der var nødvendige for at støtte under installationen,
kunne ikke sættes på med et traditionelt kranfartøj. man måtte installere løftebjælker og mid-
lertidige spil på midlertidige platforme for at løfte elementerne på plads. alt skulle løftes ind
i dele. og selve siri-skroget skulle forstærkes for at kunne understøtte disse hjælpeforan-
staltninger.
clamps til cable stays var lavet som tre halvskåle om hvert ben monteret med 30 bolte, hvor
hver bolt vejer 200 kilo. alt var specialdesignet. både clamps og kabler blev sejlet ud med
dykkerskibe og løftet med dykkerskibets kran, hvorefter man med dykkere og rov satte tal-
jer på til siris kraner. det tog en halv dag, fra man gik igang med at løfte en del af en clamp
overbord fra dykkerskibet, og indtil den hang på wiren under siri. det mandskab, der skulle
arbejde under platformen, blev i vidt omfang rappellet ned, fordi stilladser ville genere
kranoperationerne.
årsagen til revnerne var uden tvivl, at der kom ekstra vægt på siri i forbindelse med tie-in,
og at siri derfor var begyndt at opføre sig anderledes. det var ikke noget, hans team så på,
men de har talt om det. for det var en del af løsningen, at platformen ikke skulle bevæge sig
så meget.
hvis der ikke var opstået revner, havde man formentlig ikke sat cable stays på.
han forklarede uddybende, at man med den permanente løsning kom op på den levetid,
platformen skulle have haft fra starten, nemlig til 2020 med efterfølgende dekommissione-
ring. det er det, de står inde for. han kender ikke nærmere til samspillet mellem den bereg-
                                               - 111 -
nede levetid og forskellige sikkerhedsfaktorer. hele normsættet er besat med forskellige sik-
kerhedsfaktorer, som imidlertid tager sigte på mange forskellige forhold, herunder usikker-
hed i beregninger, og ikke alene har relation til levetiden.
der er forventet produktion til 2020. i de fire års dekommissionering indgår, at man kan luk-
ke ned på fornuftig vis, ikke nødvendigvis fra 2020. platformen skal frem til 2020 og fire år
mere kunne gøre nøjagtig det, den kan i dag, nemlig at holde et strukturelt niveau, som gør,
at den kan bemandes.
nigel chapman har forklaret blandt andet, at han er advokat i london i firmaet clyde & co,
der repræsenterer de sagsøgte forsikringsselskaber i denne sag. han blev antaget af såvel
norecos som dongs forsikringsgivere allerede i september 2009. hans opgaver omfattede
processen med at afklare hovedårsagen til skadens opståen og senere også spørgsmålene om
forsikringsdækning.
han forklarede kort om den proces, der førte frem til udvælgelsen af alexander fyfe og
mads bryndum som skønsmænd. han havde aldrig hørt om alexander fyfe, før hans navn
dukkede op i forbindelse med de undersøgelser af mulige skønsmænd, som han deltog i på
norecos side.
han og hans ansatte havde ikke en e-mailadresse, men kun et telefonnummer til alexander
fyfe. derfor ringede hans medarbejder sophie shiffman til alexander fyfe i september 2015
for at få hans e-mailadresse og for at advisere ham om, at der ville komme en henvendelse
om muligheden for at agere som skønsmand i sagen. så vidt han ved, meddelte alexander
fyfe i den telefonsamtale sophie shiffman, at han var på ferie, og at han ville se på e-mailen,
når han kom tilbage. i den samme samtale sagde sophie shiffman til fyfe, at han kunne rin-
ge til professor barltrop, hvis han ville have nærmere oplysninger om opgavens karakter og
omfang. det sagde de til fyfe, fordi de regnede det for helt ukontroversielt at sige sådan, og
fordi de ville sikre sig imod, at fyfe senere ville sige nej til opgaven på grund af dens om-
fang.
                                              - 112 -
da alexander fyfe kom hjem fra ferie, ringede fyfe til sophie shiffman for at sige, at han
havde modtaget papirerne. det var i sagens natur før, fyfe blev udpeget som skønsmand.
han har kun mødt alexander fyfe én gang, nemlig den 16. november 2015, hvor der var af-
talt møde mellem sagens parter og de to skønsmænd på advokat michael wiisbyes kontor.
mødets formål var at drøfte processen omkring syn og skøn. da mødet var ovre, forlod for-
sikringstagernes advokat og hans hold hurtigt kontoret. han blev på stedet, hvor skøns-
mændene også blev lidt tid, fordi det tog tid for dem at pakke deres ting sammen. der var
ikke ved den lejlighed nogen samtale med skønsmændene om sagens indhold eller skønsfor-
retningen.
han havde en telefonsamtale med alexander fyfe den 19. november 2015, altså tre dage ef-
ter mødet i københavn. på mødet havde alle udvekslet visitkort, og på hans visitkort var an-
ført hans direkte nummer. da hans telefon ringede den 19. november 2015, kunne han ikke
genkende det nummer, som der blev ringet fra, og som stod på hans skærm. han tog telefo-
nen, for det kunne jo være en ny klient. umiddelbart efter, han tog telefonen, begyndte per-
sonen i den anden ende at tale. han vidste endnu ikke, hvem det var. efter et minut eller to,
hvor personen i den anden ende talte om dokumenter og den danske proces, gik det op for
ham, at det var alexander fyfe, der havde ringet. han meddelte derefter fyfe, at de to ikke
skulle tale sammen. han lagde dog ikke på med det samme, men benyttede lejligheden til at
fortælle noget om den danske proces for syn og skøn til fyfe. fyfe gav udtryk for, at den
danske proces var mærkelig, fordi den indebar, at han blev bedt om på anden hånd at vur-
dere og komme med bud på det, som så mange fremtrædende professorer og andre havde
forholdt sig til, men uden at han havde adgang til de samme dokumenter, som disse profes-
sorer havde haft adgang til. fyfe syntes ikke, dette var betryggende. han svarede fyfe, at det
var noget, som fyfe burde meddele begge parter eller retten, hvilket man også havde drøftet
på mødet den 16. november 2015, blandt andet i relation til et memo fra en af skønsmænde-
ne, som alene var blevet sendt til den ene part. han meddelte fyfe, at fyfe som skønsmand
havde en quasi judiciel rolle, som indebar, at hans kontakt med parterne alene kunne foregå
som samtidig kontakt med begge parter. det var væsensforskelligt fra den engelske proces,
som også er meget forskellige for så vidt angår håndteringen af dokumenter. i den engelske
                                               - 113 -
proces udveksler parterne alle dokumenter, der kan være af betydning for sagen. i danmark
fremlægger parterne alene de dokumenter, som de ønsker at påberåbe sig under bevisførel-
sen i retten. disse væsentlige forskelle ridsede han kort op over for alexander fyfe. telefon-
samtalen varede samlet mellem 5 og 10 minutter.
han har ikke haft kontakt med alexander fyfe ud over mødet i københavn den 16. novem-
ber 2015 og telefonsamtalen den 19. november 2015. og så vidt han ved, har heller ingen an-
den fra hans kontor haft anden kontakt end den, han har redegjort for.
han forklarede uddybende, at det er korrekt, at man på mødet den 16. november 2015 havde
drøftet det forhold, at skønsmændenes kontakt til parterne skulle foregå som samtidig kon-
takt til begge parter, og at dette blev drøftet på baggrund af et notat, som var sendt af en af
skønsmændene alene til den ene part forud for mødet i københavn. det er også korrekt, at
han ikke efter telefonsamtalen den 19. november 2015 orienterede advokat michael wiisbye
eller den anden parts advokat om telefonsamtalen, før den blev problematiseret senere i pro-
cessen. umiddelbart efter telefonsamtalen overvejede han, om han skulle orientere advokat
wiisbye om samtalen, men han tænkte, at telefonsamtalen ikke havde medført nogen skade,
og at det var helt tydeligt, at fyfe ikke havde forstået den danske proces, hvorfor han havde
givet fyfe en forklaring i den anledning. han orienterede om samtalen, så snart spørgsmålet
om hans kontakt til fyfe blev rejst af parterne.
han kan ikke umiddelbart forholde sig til det hypotetiske spørgsmål om, hvordan han hav-
de reageret, hvis en af dommerne i sagen havde ringet til ham, som fyfe gjorde. han er ikke
vant til den danske procedure, men han blev undervejs klar over, at skønsmænd behandles
helt anderledes i danmark, end tekniske eksperter gør i england. hvis han havde kendt til
vigtigheden af samtalen mellem fyfe og ham, da den fandt sted, havde han med det samme
orienteret om den. han opfattede det ikke sådan, at skønsmanden i dansk ret i henseende til
kontakt til parterne har samme stilling som en dommer.
det var ham, der i det indledende forløb havde bedt sophie shiffman om at sige til alexan-
der fyfe, at han kunne henvende sig til professor barltrop, hvis han ville vide mere om op-
                                               - 114 -
gavens karakter og omfang. det gjorde han, fordi barltrop også var engelsk, og fordi at han
vidste, at alexander fyfe og professor barltrop havde haft et samarbejde for omkring 10 – 15
år siden. han mener også at kunne huske, at retten havde omtalt muligheden for, at de to
skønsmænd, som var indstillet af parterne på hver deres side, måske kunne tale med eksper-
terne på hver sin side. så han anså det ikke for noget problem at sige til fyfe, at han kunne få
mere at vide om opgaven hos barltrop, hvis han måtte ønske det.
som sagt var fyfe af den opfattelse, at processen var mærkelig på grund af hans manglende
adgang til de dokumenter, som havde ligget til grund for de eksperterklæringer, han skulle
udtale sig om. dem ville han have haft adgang til som teknisk ekspert i england. fyfe var
bekymret over dette aspekt ved processen, og han kan sådan set godt følge fyfes bekymring.
alexander fyfe fremsatte ikke anmodning om at få adgang til flere dokumenter. de doku-
menter, som forsikringsgiverne fremlagde i nærværende sag i slutningen af 2015, var således
ikke affødt af en særlig anmodning fra alexander fyfe, men blev fremlagt på baggrund af de
drøftelser, som alle parterne havde deltaget i på mødet den 16. november 2015.
carsten tolderlund har – i fortsættelse af sin tidligere forklaring under sagen - forklaret
yderligere blandt andet, at han som legal manager for denerco og senere noreco var med til
at forhandle disse selskabers forsikringspolicer.
denerco blev stiftet i 1986, og da han blev ansat i 1997, var der for alvor ved at komme gang i
selskabets aktiviteter, herunder navnlig fordi man havde gjort et fund af olie i siri-feltet. det
forhold, at man gik fra aktiviteter med efterforskning af olie til udnyttelse af fund, stillede
ændrede krav til denercos forsikringsdækning.
oprindeligt indgik denerco, som var et mindre selskab, i et forsikringsfællesskab med
dong. omkring 1999 brød denerco forsikringsfællesskabet med dong og iværksatte deres
eget forsikringsprogram, hvilket til at starte med skete med codan som forsikringsgiver. i og
med, at denerco var et mindre selskab, var det utvivlsomt, at selskabet havde behov for en
meget grundig og tilstrækkelig dækning. denercos direktør havde også en meget konserva-
                                               - 115 -
tiv tilgang til dækning af risici. samlet set var der derfor ingen tvivl om, at forsikringerne
skulle dække derneco mod enhver eventualitet. nogle vil sige, at denerco var overdækket,
men han synes egentlig, at de var fornuftigt dækket.
denerco havde dækning hele vejen rundt, ikke kun mod skade og forurening, men også mod
risici ved boring, lopi (loss of production income) og nærmest en overdækning på aktivsi-
den. man ville sikre sig en meget grundig dækning, også hvis siri skulle blive sat helt ud af
spillet ved en katastrofe.
denercos forsikring hos codan var også en all risk-forsikring på engelske vilkår i realiteten
svarende til dem, der er genstand for denne sag. codan havde reassureret sig, men denerco
vidste ikke hos hvem.
i bund og grund opererer man med to typer af forsikring, nemlig på den ene side all risks og
på den anden side bestemt angivne risici (named perils). den forskel drøftede denerco med
codan, og der var ingen tvivl om, at denerco ville have all risk-dækning og dermed gå med
både bælte og seler. der var ingen specifik drøftelse af skadesårsags- eller skadesvirknings-
princippet med codan.
denercos forsikring hos codan kørte i fire år, hvor forsikringen hvert år blev fornyet på
samme grundlæggende vilkår, som oprindeligt var blevet meget grundigt gennemgået af
denerco. ved de årlige nytegninger skete der alene mindre ændringer i form af f.eks. juste-
ring af selvrisikoen, og disse mindre ændringer var naturligvis fremhævet år for år.
denercos bestyrelse var behørigt informeret om forsikringsdækningen, hvilket navnlig skete
ved de årlige fornyelser af forsikringen, men også på de kvartårlige bestyrelsesmøder, hvis
der var noget at bemærke i årets løb.
i efteråret 2003 meddelte codan, at de ikke længere ønskede at forsikre offshore aktiviteter.
det betød, at denerco fik omkring 2,5 måned til at skaffe sig et andet forsikringsselskab. det
var ikke en særlig behagelig situation. codans forsikringsmægler, aon, sørgede imidlertid
                                               - 116 -
for, at denerco fik kontakt til codans reassurandører, og det endte med, at denerco blev for-
sikret direkte hos reassurandørerne i stedet for hos codan. det forekom naturligt at gøre det
sådan, fordi disse forsikringsgivere i forvejen var bekendt med den risiko, denercos aktivite-
ter indebar.
den police, som reassurandørerne benyttede, var den samme, som codan havde benyttet.
denerco og reassurandørerne mødtes og drøftede policen ved mægleren, aon, men der var
som sagt ikke ændringer af betydning ved overgangen til reassurandørerne, heller ikke for
så vidt angår all risk-dækningen. reassurandørerne havde jo været tilfredse med den type
dækning, som de havde givet codan.
forsikringen hos reassurandørerne kørte videre med den klausul om dansk ret og værneting,
som fremgik af policen med codan. han husker ikke, om den klausul var genstand for sær-
skilt drøftelse mellem denerco og reassurandørerne.
i 2003 skiftede dong fra udelukkende at være forsikret på det kommercielle marked til at
lægge en væsentlig del af deres forsikring af siri i det gensidige forsikringsselskab oil insu-
rance limited (oil).
oprindeligt kendte han ikke til de nærmere vilkår for dongs forsikring hos oil. men i for-
løbet efter konstatering af skaderne kørte noreco og dong langt hen ad vejen et parløb,
hvor det med tiden blev naturligt at sammenligne de to selskabers forsikringsbetingelser.
det viste sig, at dongs forsikringsbetingelser var baseret på “occurrence” begrebet, hvilket
vil sige, at skadesårsagsprincippet er afgørende. det kunne han læse ud af dongs forsik-
ringsbetingelser, som dong orienterede ham om ved at henvise til oils hjemmeside, hvor
enhver kan gå ind og læse dem. under dongs forsikring skal man tilbage og have dækning
under policen i det år, hvor årsagen til skaden findes. i modsætning hertil er det helt klart
skadesvirkningsprincippet, der gælder under norecos police. policerne for noreco og
dong var på mange områder meget lig hinanden. men på dette punkt var der tydelig for-
skel, hvilket hverken noreco eller dong var i tvivl om.
                                              - 117 -
denercos forsikringspræmie gik op og ned i takt med aktiviteterne. da den var højest, lå den
på omkring 8 til 10 mio. usd om året. der var tale om store summer og store risici.
fra 1986 og frem til 2007 var denerco skadefri. men i 2007 gik der hul på en water injection
pipeline, en rørledning mellem siri og nini-feltet. rørledningen var installeret i 2003/2004 og
ejet af nini-licensen. man opdagede hullet eller gennembruddet med det samme, fordi
trykket i rørledningen faldt. det viste sig, at hullet skyldtes korrosion. først troede man, at
det bare kunne lappes, men det viste sig desværre at være korroderet i flere kilometers
længde, og hele det 30 kilometer lange rør måtte udskiftes. så det var en større skade. forsik-
ringsgiverne slog sig i tøjret og havde forbehold for dækning, fordi der var tale om korrosi-
on, som var undtaget i policen. men der var ingen diskussioner mellem denerco og forsik-
ringsgiverne om skadesvirknings- eller skadesårsagsprincippet. det viste sig, at der var tale
om en særlig hurtigt arbejdende, bakteriel korrosion, som var forskellig fra den klassiske ty-
pe korrosion, hvilket gav grundlag for en dialog om dækning med forsikringsgiverne. det
endte med, at skaden blev dækket under 2007-policen. men ikke fuldt ud, for forsikringsgi-
verne havde som sagt deres reservationer, som dog alene gik på korrosionsproblematikken,
og ikke på skadesårsags- eller skadevirkningsprincippet. både noreco og forsikringsgiverne
var tilfredse med den dækning, man kom frem til. for norecos vedkommende betød det, at
man for sin 30 % ejerandel af rørledningen fik udbetalt omkring 180 – 200 mio. kr. i erstat-
ning. norecos tab lå på omkring 280 mio. kr. ud af den totale skade på 600 – 700 mio. kr.
rørledningen mellem siri og nini viste sig at være korroderet andre steder end ved gen-
nembruddet, og den korrosion måtte være foregået før gennembruddet. men som sagt var
der ikke drøftelse om skadesårsagsprincippet i den anledning, og i det hele taget har han ik-
ke drøftet skadevirknings- over for skadesårsagsprincippet med nogen, heller ikke forsik-
ringsmægleren, før denne sag opstod. han blev først bekendt med det synspunkt, at der
skulle gælde et skadesårsagsprincip, da svarskriftet blev indgivet. han blev noget overrasket
over det synspunkt.
dagen efter konstateringen af skaderne den 31. august 2009 gav han på vegne af noreco
meddelelse herom til forsikringsmægleren, som ifølge policen skulle modtage besked herom
                                                  - 118 -
på vegne af forsikringsgiverne.
i tiden derefter blev der afholdt møder mellem noreco og forsikringsgiverne faciliteret af
forsikringsmægleren. i disse møder deltog blandt andet sam harrison, som var repræsentant
for qbe underwriting limited og dermed for et væsentligt, ledende syndikat på forsikrings-
givernes side. han kendte godt sam harrison i forvejen, for der havde forud for skadernes
opståen været årlige møder mellem noreco og nogle af de ledende forsikringsgivere. han
kan tydeligt huske, at sam harrison kviede sig meget ved denne sag, som jo var opstået kort
tid efter, at harrison i sin optik havde skaffet noreco en fornuftig dækning for skaden på
rørledningen i 2007. harrison sagde blandt andet, at han havde ”bended over backwards”
for at finde en fornuftig løsning på skaden i 2007 på forsikringsgivernes side. og det ville
blive svært at gøre det samme igen. denne første udmelding fra harrison gjorde et stort ind-
tryk på ham.
charles taylor adjusting limited var den loss adjuster, som skulle deltage på forsikringsgi-
vernes side. det var primært dong, der som operatør og med primær adgang til oplysnin-
gerne sørgede for, at charles taylor fik stillet den dokumentation til rådighed, som de skul-
le. det skete på den måde, at dong oprettede et elektronisk sharepoint, hvor al relevant
dokumentation blev lagt ud til alle interesserede parter, herunder charles taylor. der var en
nærmest endeløs liste af dokumenter på dette sharepoint, herunder med inspektionsrappor-
ter og ingeniørrapporter. man skjulte ikke noget for nogen. han kan ikke huske, om inspek-
tionsrapporterne for tiden forud for skadens opståen i 2009 blev lagt ud. men han vil tro, at
det var tilfældet, for alt, der relaterede sig til skaden, blev lagt ud.
han kan ikke huske præcist hvornår, men på et tidspunkt kom forsikringsgivernes advokat,
nigel chapman, ind på scenen, og det kom til at præge forløbet, som fra da af blev til en me-
re juridisk diskussion, hvor der var advokater med på hver side.
noreco indsendte forsikringsanmeldelser (claims submissions), som de skulle, men på nore-
cos side følte de ikke, at de fik så meget respons fra forsikringsgivernes side, hverken i form
af afvisning eller konstruktiv dialog. noreco havde likviditetsproblemer og søgte derfor ret
                                                - 119 -
hurtigt om a conto betaling. noreco pressede på for at få forsikringsgiverne til at tage stilling
til deres krav, i første række sue and labour-kravet, som man ret hurtigt kunne tage stilling
til efter, at seabed support og shims var blevet installeret i januar og februar 2010. noreco
holdt flere møder med forsikringsgiverne i et relativt lang forløb om dette krav på sue and
labour. på et tidspunkt blev professor barltrop inddraget i dette forløb, og han afgav et me-
mo om risikoen for kollaps. risikoen for kollaps og forsikringsbetingelserne om fareafvær-
gelse (imminence) blev blandt andet drøftet på et møde i england, hvor blandt andet den le-
dende forsikringsgiver og advokater på begge sider deltog. der fik noreco den besked, at
det var en betingelse for dækning, at caissonen skulle have været ”in the grib of a peril”. han
spurgte afklarende, om det betød, at caissonen skulle være ved at falde ned, og det svarede
de bekræftende på fra forsikringsgiverne. han konstaterede så, at det i givet fald ville være
svært at få dækket sue and labour-krav. han følte, at kontakten var lidt spild af tid, hvis
holdningen var sådan hos forsikringsgiverne.
der gik et stykke tid, før noreco udtog stævning. det skyldtes, at man fulgte forløbet med
afgivelsen af de forskellige rapporter for at se, hvad man kunne udlede af dem. den første
gruppe af eksperter var scig, som blev nedsat af dong som operatør, uden at noreco var
involveret ud over, at dong orienterede om, at de havde nedsat et panel af eksperter, som
skulle undersøge den grundlæggende årsag (root cause) til skaderne, også for at kunne væl-
ge den rigtige reparation. da scig rapporten kom, var den intuitive opfattelse i noreco, at
rapportens konklusion ikke kunne være rigtig. den opfattelse blev støttet af ingeniørfirmaet
isc, som noreco havde antaget som teknisk assistance til sagen.
der var efter scig rapporten et klart behov for at gennemgå materialet igen, og derfor ind-
gik noreco og dong et samarbejde med lic, som tidligere havde rådgivet dong, og som
med tiden også blev rådgiver for noreco.
lic/noble denton pegede i deres rapport fra 2011 på en anden årsag end scig. han er ikke
selv teknisk ekspert, men følte intuitivt, at det, som lic gjorde, var oplagt at se på betydnin-
gen af tie-in i 2003/2004, hvor vægten på siris top side blev væsentligt forøget. der havde ik-
ke været andre væsentlige påvirkninger udefra, f.eks. i form af voldsomt uvejr eller lignende.
                                               - 120 -
noreco tilsluttede sig lics vurderinger.
der var fortsat en omfattende dialog og tidskrævende mødeaktivitet om sagen, som blandt
andet resulterede i yderligere tekniske rapporter. det udviklede sig nærmest til en krig på
tekniske rapporter, og det gik der lang tid med. da skaden var konstateret den 31. august
2009, blev spørgsmålet om forældelse efterhånden aktuelt, og i 2012 indgik noreco og forsik-
ringsgiverne en suspensionsaftale, som hver part kunne opsige med vist nok 90 dages varsel.
den 14. november 2013 deltog noreco i et møde med forsikringsgiverne i london. noreco
havde besluttet sig for, at der skulle gøres en sidste kraftanstrengelse for at se, om man kun-
ne få forsikringsgiverne i tale. med det formål havde noreco ved en betydelig arbejdsindsats
udarbejdet en animationsfilm på 25 minutter, som også indgår i denne retssag. alle forsik-
ringsgiverne og deres advokat var indkaldt. i forbindelse med visning af animationsfilmen
meddelte noreco, at der nu måtte findes en løsning på forsikringssagen, og at noreco ellers
så sig nødsaget til at opsige suspensionsaftalen og anlægge sag. det havde noreco også ori-
enteret forsikringsgiverne om før mødet. dagen efter mødet i london opsagde noreco su-
spensionsaftalen, og dermed startede en periode på 90 dage, hvor parterne enten skulle nå til
enighed, eller noreco skulle anlægge sag.
det er ikke hans opfattelse, at forsikringsgiverne i forløbet forud for sagsanlæg nogensinde
afgav en formel afvisning af forsikringskravene rejst af noreco. det gjaldt for alle tre krav:
sue and labour, lopi og section 1. hvis forsikringsgiverne havde afgivet en afvisning af
kravene, havde forløbet nok ikke været så langt. som han erindrer det, var beskeden fra for-
sikringsgiverne ofte, at noreco skulle underbygge deres krav yderligere, før forsikringsgi-
verne kunne tage stilling til skaden. noreco blev ved med at levere information til forsik-
ringsgiverne, men der skete ikke rigtig noget.
uddybende forklarede han, at han ikke har nogen klar erindring om konklusionen i rappor-
ten ”crack investigation caisson connection of siri platform” afgivet af msc den 11. septem-
ber 2009. rapporterne gik i første omgang til operatøren, dong, som foretog en teknisk
vurdering heraf. noreco har ganske givet været informeret om også denne rapport, men han
                                               - 121 -
gennemgik ikke rapporterne nøje på dette tidspunkt af sagen. til at starte med indsamlede
man oplysninger, og da scig ret hurtigt blev nedsat, afventede noreco i første omgang
scigs analyse.
den 1. marts 2010 kom scigs rapport. ifølge den rapport var den grundlæggende årsag til
skaden et utilstrækkeligt koncept til understøtning af caisson strukturen (inappropriate sup-
port concept of the caisson structure). det var klart, at sådan en konklusion ville give anled-
ning til problemer med forsikringsdækningen. men som anført var noreco ikke enig i den
konklusion og ville ikke stille sig tilfreds med den. platformen var opført med alle nødven-
dige godkendelser og havde fungeret problemfrit fra 1999 til 2009.
noreco var meget imod, at giss blev sat på banen. de havde en længere og heftig debat med
dong om, hvorfor de samme personer, som havde været med i scig, nu skulle skrive en
yderligere rapport. hvis der skulle udpeges yderligere eksperter, skulle det ikke være de
samme. giss’ konklusion blev da også stort set enslydende med scigs.
noreco fik professor barltrops første rapport i februar 2011. i noreco anså de rapporten for
et partsindlæg – og det var så det. en ting er jo at sidde efterfølgende og nå til en konklusion
på baggrund af beregninger ved skrivebordet. det var noget andet at stå i situationen som
operatør i 2009. rapporten gav igen noreco anledning til at prøve at få en dialog i gang med
forsikringsgiverne, for om ikke andet viste rapporten i hvert fald, hvad forsikringsgivernes
standpunkt var. så der var en ret klar uoverensstemmelse mellem forsikringstagerne og -
giverne på det tidspunkt.
som man kan se i norecos brev af 16. december 2012 til den ledende forsikringsgiver, afven-
tede man på det tidspunkt rapporten fra giss. da den så kom, indhentede noreco en fornyet
vurdering fra lic, som forelå den 21. oktober 2013. det var et intenst forløb, også på den
tekniske side. det er rigtigt, at noreco i oktober 2013 meddelte, at lic rapporten ville blive
frigivet i november 2013. han kan ikke huske baggrunden for dette.
lic imødegik professor barltrops konklusioner i sin anden rapport fra oktober 2013, men
                                                - 122 -
også før det tidspunkt havde der vist været en udveksling og nogle spørgsmål mellem lic
og professor barltrop.
noreco oplevede dialogen med forsikringsgiverne sådan, at døren aldrig rigtig blev smæk-
ket i fra forsikringsgivernes side. man fik aldrig nogen formel nedlukning af sagen fra forsik-
ringsgivernes side. noreco havde løbende en fornemmelse af, at der ikke var tilstrækkeligt
grundlag for dækning fra forsikringsgivernes side, men at noreco kunne vende tilbage, ef-
terhånden som sagen udviklede sig. noreco havde fornemmelsen af at blive kørt lidt rundt i
manegen af forsikringsgiverne.
michael harvey har forklaret blandt andet, at han er loss adjuster med base i london og har
bistået noreco i denne sag. han startede i branchen i 1969 og har haft hele sit professionelle
virke her. han er gennem årene blevet ekspert i forsikring og forsikringspraksis inden for
maritime forhold samt offshore- og energibranchen. han efterforsker forsikringskrav inden
for disse områder og anslår størrelsen af forsikringstagernes tab. nærmere bestemt betegnes
hans arbejde som average adjuster. det vil blandt andet sige, at han ikke er teknisk ekspert,
men har fokus på de økonomiske opgørelser. hans uddannelse og arbejde kan sammenlig-
nes med en dispachør i danmark, men med den forskel, at loss adjusters i england ikke tilli-
ge er jurister.
i september 2011 antog noreco ham til at gennemgå forskellige dokumenter i sagen for at
vurdere spørgsmål i forhold til sue and labour-dækningen mv. samt spørgsmål om skades-
årsagens betydning for forsikringsdækningen. man skulle have fastslået, om skaden var
dækket af forsikringen, og om der var undtagelser eller begrænsninger i spil.
efter at hans kontaktperson hos noreco døde i november 2011, overtog han en bredere vifte
af opgaver i relation til siri-sagen. efter den tid stod han i tæt dialog med noreco for anmel-
delsen af krav til forsikringsgiverne. den første anmeldelse af sue and labour-kravet var
indgivet, før han tog over, men han fulgte op på anmeldelsen efterfølgende.
da han kom på banen, kørte noreco og dong deres forsikringssager i et tæt parløb, fordi de
                                               - 123 -
begge blev mødt af indsigelser fra hver deres forsikringsgivere. det gensidige forsikringssel-
skab oil var hjørnestenen i dongs forsikringsprogram, som også rakte ud på det kommer-
cielle marked. der var væsentlige forskelle i noreco og dongs forsikringsprogrammer. han
har et indgående kendskab til oils vilkår, også fordi han tidligere har arbejdet som loss ad-
juster for oil. både norecos og dongs forsikringsprogrammer er all risks, men dongs
forsikring hos oil adskiller sig fra norecos police derved, at det i oils police er en betingel-
se, at der er indtruffet en hændelse (occurence), hvorefter man i policen foretager en nærme-
re definition af hændelse. det fremgår af oils police, at der skal være tale om ”an event or a
continuous or repeated exposure to a condition which commenced during the time of the
policy”. under oils betingelser er det således nødvendigt at finde ud af, hvornår skadesår-
sagen (proximate cause) er opstået, for at finde ud af, under hvilken police der skal dækkes. i
modsætning hertil dækker norecos forsikring skader i policens levetid.
det indgik i hans drøftelser med dong, at det var en betingelse for dækning hos oil, at
man skulle påvise, at den oprindelige årsag var opstået i dongs forsikringstid hos oil, som
var startet i 2002. inden for den periode ville det ikke betyde noget for dongs dækning,
hvilket år årsagen blev fastlagt til.
han er ikke teknisk ekspert, men han har en generel forståelse og interesse for området, og
efter hans opfattelse var lics forklaring om årsagen til skadernes opståen mere overbevi-
sende end forslagene fra de andre eksperter. lic-rapporten indeholdt en velunderbygget
forklaring på, hvad der kunne være sket. for nogle af de øvrige rapporters vedkommende
var der uklarheder, ting der ikke stemte.
hans arbejde var at indsamle de nødvendige informationer, herunder ved at gennemgå rap-
porter og deltage i møder med f.eks. lic, dong og giss. han havde et godt samarbejde
med dongs forsikringskonsulent, robin kay, som han kendte i forvejen, og med dong i
det hele taget. til at starte med fik han informationer om sagen fra robin kay som kontakt-
punkt til dongs dokumentation og ingeniørhold. dong opsatte hurtigt et sharepoint,
hvor dong delte informationer, herunder af bogføringsmæssig karakter, med de relevante
interessenter, herunder ham. det var han meget tilfreds med, for hvis man ikke meget tidligt
                                              - 124 -
iværksatte en proces med løbende at dokumentere udgifter, ville man få det svært hen ad ve-
jen. sharepoint indeholdt en meget stor mængde dokumenter, herunder en del som ikke in-
teresserede ham særlig meget, fordi de var af meget teknisk karakter. så vidt han husker, var
der en særlig mappe til fakturaer på sharepoint.
han samarbejdede i forløbet med forsikringsgivernes loss adjuster, charles taylor ad-
justing, som også havde adgang til dongs sharepoint. han kendte charles taylor fra tidli-
gere samarbejde, og de havde et godt forhold. indimellem anmodede charles taylor ham
om adgang til yderligere dokumentation, og de anmodninger blev i de fleste tilfælde imøde-
kommet, hvilket skete ved, at han fik dong til at lægge den ønskede dokumentation på
sharepoint. han har ikke viden om, hvorvidt alle charles taylors anmodninger om yderlige-
re dokumentation er imødekommet.
den fælles quantum report, som han efter sagens anlæg udarbejdede sammen med charles
taylor, blev i det væsentligste udarbejdet af andre folk hos charles taylor end de, der havde
deltaget i det indledende forløb.
uddybende forklarede han, at hans forklaring om dongs forsikringsvilkår kun dækker den
gensidige forsikring hos oil og ikke dongs forsikringer på det kommercielle marked.
til at starte med var der omkring 200 – 300 fakturaer på sharepoint. senere blev det til om-
kring 6.000.
jens b. gjerding har til brug for sagen afgivet følgende erklæring efter opdrag fra sagsøger-
ne: ”grout failure with reference to wind turbine experiences” af 25. september 2013 (bilag
38).
jens b. gjerding har i retten forklaret blandt andet, at han er uddannet bygningsingeniør og
har været beskæftiget i vindmøllebranchen i 41 år. han var ansat hos dong fra 2011 til 2016
som chief structural design engineer, hvor han var teknisk ansvarlig for alt, som struktur-
afdelingen producerede, herunder vindmøller. han er nu ansat hos vattenfall, hvor han har
                                               - 125 -
samme ansvarsområde.
rapporten om grout failure er udarbejdet ud fra blandt andet hans erfaringer med i alt ca.
1.200 havvindmøller, hvis fundament ligeledes bestod af et ydre rør og et indre rør med
grout støbt imellem, svarende til siri-platformens konstruktion. han har været med til at ud-
rede tilfælde, hvor et indre rør på en havvindmølle var faldet ned på grund af skader i grout-
forbindelsen, og hvor de skulle forsøge at finde årsagen hertil. han havde derfor en viden,
der var relevant i forhold til siri-problematikken.
han var på det tidspunkt bekendt med både scig-, lic/noble denton- og giss-
rapporterne. han mødtes med medlemmerne af giss i norge sammen med niels-erik otte-
sen hansen fra lic samt teknikere fra dong. her diskuterede de årsagerne (root causes) til
skaderne på siri-platformen. giss konkluderede, at årsagen til revnerne var slid på grouten,
der startede allerede kort efter platformens installering.
han har aldrig oplevet slid i grouten på havvindmøller, og han mener derfor, at både giss’
anvendte metoder og konklusioner er forkerte. giss anvendte dnv-standarden j101, hvilket
er en standard, der er udformet på grundlag af siri-problematikken, så det var i realiteten en
cirkulær reference.
vindmøllefundamenter bruger ikke samme grout som siri, da groutstyrken i vindmøller er
120 mpa (megapascal), mens siris er 60 mpa. den højere styrke medfører en højere stivhed,
og det er usikkert, hvilken stivhed der er bedst. det kan være en ulempe for vindmøllerne
med en så høj stivhed, og de burde i stedet anvende en mindre stivhed. der er en bedre for-
deling af spændingerne i samlingerne, når der anvendes grout med en lavere mpa.
i 2013 undersøgte han en vindmølle ved vindmølleparken middelgrunden. vindmøllepar-
ken havde været i drift siden 2001. fundamenterne bestod af et 8 meter højt stålrør indstøbt i
bunden af en plade og med beton uden på. diameteren og længden var cirka den samme
som på siris caisson. han undersøgte en af vindmøllernes beton ved at åbne samlingen, så
han kunne se grouten. her kunne han alene konstatere en lille bitte revne mellem beton og
                                                - 126 -
stål, som er helt sædvanligt. der var intet tegn på slid.
han har også foretaget målinger på en del af vestas’ vindmøller, der har en tilsvarende kon-
struktion. han har heller aldrig konstateret slid her. vindmøllerne kan sammenlignes med
siri-platformen, idet lastpåvirkningen fra en 10 meter høj bølge vil være den samme på beg-
ge konstruktioner. han har aldrig hørt om problemer med fundamenterne på vestas’ vind-
møller. han oplyste dong om disse erfaringer.
udviklingen i vindmøllebranchen viser, at man nu går fra at anvende groutsamlinger til at
anvende boltede samlinger. det er en enklere løsning, der også er både billigere og hurtigere
at installere. hos vattenfall har ledelsen fravalgt brugen af grout, da man mener, at der er for
stor risiko herved.
ifølge dnv’s standard vil grout revne, smuldre og falde ud for neden, men han er ikke enig i
dette. dnv baserer det på nogle forsøg, man udførte i oslo, men her belastede man grouten
så kraftigt, at grouten smuldrede. han mener, at dette var en forkert metode, og at grouten i
stedet vil revne i store stykker, og det medfører ikke slid.
da slid ikke kan have været årsagen til, at grouten på siri smuldrede, måtte der være en an-
den årsag. efter hans opfattelse kunne det forklares ved vægtforøgelsen ved den gennemfør-
te tie-in i 2003/2004. tie-in medvirkede til, at der kom en øget belastning på platformens top
side, som førte til en større bevægelse og en højere egensvingningsperiode, hvilket førte til
overbelastning og dermed brud på grouten eller samlingen.
efter tie-in forsøgte man at øge stivheden i benene ved at fylde ekstra grout i. man var den-
gang ikke bekendt med problematikken omkring egenfrekvensen, og der blev derfor heller
ikke iværksat kontrolmålinger heraf. men efterfølgende kunne man konstatere, at den ekstra
grout i benene ikke havde haft den ønskede effekt. det er svært at sige, om det var stålet eller
grouten, der blev hårdest belastet først, men grouten blev i hvert fald også påvirket. hvis
grouten ikke var faldet ud for neden, havde den stadig haft sine kraftoverførende egenska-
ber.
                                                - 127 -
ved dongs vindmøllepark på anholt ændrede de konstruktionen, så tårnet blev gjort ko-
nisk. måleresultaterne fra anholt blev sat ind i en beregningsmodel. friktionskoefficienten
blev i beregningsmodellen fiktivt sat til 1,6 grundet mekanisk indgreb mellem grouten og
stålet. dnv’s antagelser om en friktionskoefficient på 0,4 afspejlede dermed ikke virkelighe-
den.
hans måleresultater blev brugt i lic 2-rapporten (2013) til støtte for konklusionen om, at
skaden skete i forbindelse med tie-in.
vidnet illustrerede ved tegninger på en tavle i retten blandt andet belastningen af grout-
forbindelser og forklarede yderligere, at caissonen ikke var designet til at bære andet end sig
selv, og derfor ikke var designet til at bære top siden. oprindeligt var caisson og top side
bygget med en gaffelformation, men da man lavede afstivninger mellem caisson og top si-
den, blev caissonen tvunget ind i de samme bevægelser som platformen og fik dermed en
tungere last.
med hensyn til groutsamlinger i vindmølleparker, forklarede han uddybende, at da han
skrev sin rapport, havde energiselskaberne forskellige opfattelser af, om groutsamlinger var
anvendelige i vindmølleparker. e.on havde demonteret to vindmøller, som man undersøg-
te, hvor det viste sig, at der ikke var noget problem mellem stålet og grouten. han var derfor
sikker i sin konklusion.
på vindmøllen ved vindmølleparken middelgrunden undersøgte han groutsamlingen. på
havvindmøller er det rigtigt, at toppen ikke udsættes for vand, men der er vand i samlingen
under havniveau.
tætningsringen for neden var faldet ud, men det skete ikke på grund af slid. dette var dog
særligt problematisk, når grouten også var smuldret og således kunne falde ud for neden.
han kender ikke til en omtalt undersøgelse fra university of birmingham fra 2015, men han
                                                 - 128 -
kender til en omtalt undersøgelse fra hannover fra 2014/2015, dog ikke i detaljer. han ken-
der desuden til en undersøgelse fra loughborough university fra 2015, der omhandler slid
på stål- og groutoverflader.
universiteters undersøgelser har som regel det problem, at de ikke har den adgang til de må-
linger og inspektioner mv., som er nødvendige for at kunne drage sikre konklusioner. han er
derfor generelt noget skeptisk over for den praktiske anvendelighed af sådanne undersøgel-
ser.
der er kommet en ny beregningsmodel fra dnv i 2014 med ændrede friktionskoefficienter
for visse lastsituationer, så der er fortsat udvikling på området.
niels-erik ottesen hansen har til brug for sagen udarbejdet følgende rapporter efter opdrag
fra dong: 1) ”investigation of the siri caisson incident” dateret august 2011 sammen med
bruce lachlan fra noble denton (herefter lic/noble denton-rapporten) (bilag 35) og 2)
”viewpoints on root causes for cracks discovered on 31 august 2009” (herefter lic 2-
rapporten) dateret 21. oktober 2013 (bilag 39). han har endvidere sammen med bruce lach-
lan udarbejdet ”memorandum” dateret 25. marts 2012 (bilag 40), som indeholder svar på
nogle supplerende spørgsmål fra noreco.
niels-erik ottesen hansen har i retten forklaret blandt andet, at han blev uddannet civilin-
geniør i 1970 på vandbygningslinjen, som vedrører konstruktioner i havet og i floder. i 1975
blev han licentiat i vandbygning ved dtu. han arbejdede herefter halvtids som adjunkt ved
dtu og halvtids ved dansk hydraulisk institut. året efter blev han lektor ved dtu, hvilket
han var indtil 1982, dog afbrudt af orlov, hvor han blandt andet arbejdede med projektering
af offshore-konstruktioner i canada. han var med til at stifte lic på hobbybasis i 1976 sam-
men med 5 andre licentiater fra dtu. han har arbejdet på fuld tid for lic siden 1982. de
endte med at være 4 stiftere tilbage, men de splittede op i 1985-86, således at han tog sig af
mere traditionel vandbygningsteknik, mens de andre fortsatte med opgaver inden for rør-
ledningsteknik.
                                                - 129 -
lic arbejder med specialopgaver af mere avanceret tilsnit. de første år udviklede lic en del
beregningsmetoder, som er ret avancerede. lic har været med i alle de største vandbyg-
ningsarbejder i danmark, herunder storebæltsbroen og øresundsbroen. lic har også haft en
del opgaver inden for olie- og gassektoren vedrørende projektering af rørledninger og andre
konstruktioner på havbunden. de har mest arbejdet for mærsk men også for statoil og shell.
omkring år 2000, hvor havvindmøllerne begyndte at komme frem, begyndte de også at ar-
bejde med dette område.
de har mest arbejdet med stålkonstruktioner og herunder med de forbindelser, hvor stål-
komponenterne skulle sættes sammen. han vil tro, at lic efterhånden har projekteret 2-300
forbindelser til brug for havvindmøllefundamenter, transformerstationer og platforme. de
har lavet forbindelser af rent stål, forbindelser hvor ståldelene er ”limet” sammen med grout,
og en hybrid hvor man har brugt stålflanger, hvorefter det hele er indkapslet i grout. alt,
hvad de har lavet både for olie-og gassektoren samt for vindmøllebranchen, er blevet certifi-
ceret af et certificeringsselskab som f.eks. dnv eller lloyds.
med hensyn til siri har lic i 1999 udarbejdet tilbudsmateriale for statoil vedrørende en mu-
lig tie-in, som dog ikke blev til noget, og man har siden for dong projekteret alle rørlednin-
ger i forbindelse med nini øst-feltets tie-in med siri, samt projekteret alle installationer ved-
rørende stine-feltet.
da skaderne på sponsonen på siri blev opdaget, blev lic’s afdeling i esbjerg - som underle-
verandør til rambøll - involveret i, hvilke muligheder der var for at reparere platformen.
den opgave, som de blev stillet af dong i forbindelse med udarbejdelse af lic/nobel den-
ton-rapporten, var dels at vurdere beregningerne og konklusionerne i rapporten ”cause ef-
fect assessment of siri caisson and supporting structure – an independent report” udar-
bejdet af scig den 1. marts 2010 (herefter scig-rapporten) dels at indsamle yderligere op-
lysninger for at undersøge, om der kunne være andre mulige årsager til skaderne på siri end
dem, som scig var kommet frem til.
                                              - 130 -
da svigt i grout-forbindelsen var blevet identificeret som en medvirkende årsag til revnerne i
sponsonen, fik de force technology til at lave nogle forsøg med noget af den grout, som
var blevet bjærget. force undersøgte blandt andet, om grouten havde den styrke, som var
krævet, om havvandet kunne have eroderet grouten, og hvordan grouten reagerede på tem-
peraturudsving.
de forhørte sig også hos dong om, hvad der var sket i forbindelse med tie-in i 2003/2004.
det kompressormodul, som var installeret ved tie-in, bevirkede formentligt, at temperaturen
i olien var steget med 10 grader c.
da de vurderede scigs beregninger, så de blandt andet på de forudsætninger, som scig
havde lagt til grund for beregningerne. scig havde blandt andet lavet levetidsberegninger
for sponsonen under forskellige omstændigheder. i en beregning havde scig således forud-
sat, at grouten blev ved med at binde til caissonen, og man fik derved en beregnet levetid for
sponsonen på 6 år, hvilket ikke er særligt højt for den type konstruktion. i en anden bereg-
ning havde scig forudsat, at groutens binding til caissonen var brudt, og den beregnede le-
vetid blev derved 24 år. det giver slet ikke mening, at man lægger ind som forudsætning for
en beregning, at grouten bliver ved med at binde til caissonen. det forholder sig sådan i alle
havkonstruktioner, at groutens binding til stålet brydes meget hurtigt.
med hensyn til hovedkonklusionerne i scig-rapporten gengivet s. 15 i scigs ”executive
report” uddybede han sine synspunkter herom fra lic/noble denton-rapporten, og forkla-
rede sammenfattende, at han er enig i flere af de forhold, som scig fremdrager, men han er
navnlig ikke enig i, at nedbrydningen af grouten begyndte allerede i 1999, ligesom han ikke
er enig i, at skaderne på sponsonen skyldes forkert design af platformen. hvis man lægger
scigs egne beregninger til grund, støtter disse heller ikke konklusionen om, at der skulle
være tale om oprindeligt forkert design, idet nogle af beregningerne viser, at årsagen til ska-
den måtte være indtruffet inden for de sidste 2-3 år, før revnerne i sponsonen blev opdaget.
bruce lachlan og han kom på baggrund af gennemgangen af scig-rapporten og deres egne
undersøgelser frem til den konklusion, at skaderne på sponsonen måtte være opstået som
                                               - 131 -
følge af tie-in i 2003/2004. konklusionen, som er gengivet på s. 9 i lic/noble denton-
rapporten, blev modificeret en smule med lic 2-rapporten, men er i det store hele den sam-
me i dag.
i 2013 anmodede dong ham om at gennemgå et udkast til rapporten ”siri caisson support
- assessment of the mechanism and timing of the failure” udarbejdet af giss og dateret den
27. juni 2013 (herefter giss-rapporten). giss havde lavet en række avancerede beregninger,
som gav en idé om, hvornår revnerne i sponson var opstået, og hvor stort mellemrummet
mellem caisson og grout ville være. man havde blandt andet regnet på betydningen af den
ekstra vægt ved tie-in, men beregningen viste kun en meget lille effekt af vægtforøgelsen. da
der ikke var nogen speciel hændelse, som kunne forklare skadens opståen, gik giss tilbage
til at konkludere, at root cause måtte føres tilbage til begyndelsen af platformens levetid i
1999.
lic var ikke enig i denne konklusion. desuden havde de et problem med nogle af de bereg-
ninger, som force technology havde lavet i rapporten, idet disse efter lics opfattelse var
fejlbehæftede, hvilket medførte, at lic ikke mente, at de beregninger, som var foretaget ved-
rørende platformens respons, kunne være rigtige.
der var ingen drøftelser mellem giss og lic om disse forhold. der skete det, at dong med-
delte giss, at man ikke ville godkende rapporten, så den kom aldrig i en endelig udgave.
i lic 2-rapporten forholdt han sig til alle de tidligere rapporters analyser af root cause. han
inddrog også jens gjerdings rapport ”grout failure with reference to wind turbine experien-
ces”, hvoraf fremgik, at man ikke havde set disse problemer med havvindmøller, heller ikke
hvor grouten havde været beskadiget i fundamenterne. belastningerne i et havmøllefunda-
ment kan sammenlignes med de belastninger, man havde i grouten på caissonen på siri.
han uddybede sine synspunkter fra lic 2-rapporten og forklarede sammenfattende, at ho-
vedformålet med rapporten var at påpege over for forfatterne til de tidligere rapporter, at de
i forbindelse med deres beregningsmetoder også måtte tjekke kendsgerningerne. i forhold til
                                               - 132 -
resultatet af giss’ beregninger betød det f.eks., at revnerne skulle være opstået langt tidlige-
re. det var lic 2-rapportens konklusion (s. 14-15 i rapporten), at det fortsat var den hypote-
se, som var fremsat i lic/noble denton-rapporten om årsagen til revnerne i sponsonen, som
var den mest plausible, nemlig at overbelastningen af grout-forbindelsen begyndte efter tie-
in i 2003/2004, fordi vægtforøgelsen på platformens top side betød større bevægelser i plat-
formen og dermed større egensvingingstid, samtidig med at forbindelsen blev påvirket af
større temperaturudsving.
i forhold til den kritik af lic 2-rapporten, som nigel barltrop har fremsat i sin rapport af 6.
maj 2014, bemærkede vidnet, at det er korrekt, at lic ikke på det tidspunkt havde foretaget
egne beregninger svarende til dem, som scig, giss og barltrop havde foretaget, men det var
heller ikke lics opgave. lics opgave var at gennemgå de andres beregninger og se på, om
forudsætningerne for beregningerne var rigtige.
lic har så senere foretaget deres egne beregninger. resultatet af disse var, at processen med
nedbrydning af grouten tidligst begyndte sent i 2004 men formentlig først i 2005. det kræve-
de nogle stormsituationer, og 2004 var et ret roligt år. ifølge beregningerne er revner i stålet
først begyndt i 2006-2007.
han kender den permanente løsning med etablering af cable stays, men han har ikke haft
meget med den at gøre selv. det er korrekt, at platformen er blevet stivere efter etablering af
cable stays.
han kan ikke svare på, om noget skulle have påsejlet platformen på et tidspunkt.
man burde måske have foretaget målinger af siris egensvingningstider efter tie-in, da det var
så vigtigt et parameter. han har ofte anbefalet det til platformejerne, men det er som om, at
de ikke ønsker den slags målinger. man kunne have sat udstyr op til at monitorere siris be-
vægelser, men det er ikke sædvanligt at gøre det. dnv stiller ikke krav om monitorering af
svingningerne. efter hans egen mening er det en fejl, at man ikke foretager sådanne målin-
ger, men det er helt almindeligt i branchen, at man ikke gør det.
                                               - 133 -
man kunne have modvirket den forøgede egensvingningstid efter tie-in ved at montere mas-
sedæmpere på platformen over benene. han foreslog det dengang i forbindelse med tie-in,
men hans forslag blev forkastet. man kan godt montere massedæmpere senere hen, men så
bliver det dyrt.
med hensyn til skønserklæringerne bemærkede vidnet, at skønsmændene har haft et svært
arbejde, og de har været meget forsigtige. der er intet af det, som fremgår af skønserklærin-
gerne, som han er lodret uenig i. skønsmændene udtaler sig ikke om, at platformen var dår-
ligt design. de drager ingen faste konklusioner og udtaler sig ikke selv om tidsaspektet.
om lic/noble denton-rapporten forklarede han uddybende til rapportens s. 5, pkt. 1.3, at
man ved design af platformen regnede med, at grout-forbindelsen gjorde sit arbejde, men i
det øjeblik den svigtede, blev der overført flere kræfter til sponsonen, som den ikke kunne
modstå.
det er rigtigt, at morten lind i sin artikel peger på flere kritiske punkter, såkaldte hot spots,
på siri-platformen end dem, som msc i sin tid identificerede. det er hans opfattelse, at
mscs identifikation af tre hot spots i konstruktionen var god nok, dengang siri blev kon-
strueret. det har ingen betydning, at der var tale om komplicerede strukturer. det er samme
analyse, man foretager.
i relation til svaret på spørgsmål 1 i memorandum af 25. marts 2012 forklarede vidnet, at han
ikke har hørt om, at man efter 1999-2000, hvor platformen blev sat i drift, har gjort nogle for-
søg på at kontrollere de beregninger, som lå til grund for det oprindelige design af platfor-
men.
det er korrekt som anført af både giss og nigel barltrop, at løse grout-partikler i sig selv kan
bidrage til den slibeeffekt, som sker. spørgsmålet er bare, hvordan det er sket. i begyndelsen
er mellemrummet mellem caisson og grout kun 0,2 mm, mens partiklerne er mellem 0,5-1
mm. derfor eksisterer partiklerne ikke frit i starten, men fungerer som sand, der optager
                                                - 134 -
kræfterne fra caissonen. det er først i det øjeblik, at der opstår yderligere revner i grouten, og
nogle partikler forsvinder, at de tilbageværende løse partikler bidrager til slibeeffekten. det
er først ved et mellemrum på 0,8 mm, at lasterne på caissonen efter hans beregninger fører til
en voldsom spændingskoncentration i den nedre del, hvilket bevirker, at forbindelsen mel-
lem caisson og grout brydes. der sker ikke noget særligt ved et mellemrum på 0,4 mm.
med hensyn til den kritik, der er rejst fra forsikringsgivernes side af martin sterndorffs be-
regninger af platformens respons, som indgår i lic 2-rapporten, bemærkede vidnet, at det er
rigtigt, at beregningerne kun er foretaget for bølger i bredskibsretningen, men det er også
der, de allerstørste belastninger kommer. derfor mener han, at sterndorff har fået det rigtige
resultat. det er nyt for ham, at sterndorff skulle have taget data fra en anden position i
nordsøen, end der hvor siri faktisk er placeret. den model, sterndorff har brugt, er justeret
ind på en måde, så der er taget højde for effekten af den ekstra grout i benene i forbindelse
med tie-in.
på basis af forskning i grout-forbindelser inden for havvindmølleindustrien de seneste år, er
der i dag nok et mere nuanceret billede af, hvor man vil anse det forsvarligt at benytte den
traditionelle grout-løsning.
han har ikke fået oplyst, at formålet med valget af cable stays som del af den permanente
løsning var et andet end at afhjælpe de konstaterede skader.
med hensyn til dnvs standard ej101 fra 2014, som indeholder nogle anbefalinger vedrøren-
de grout-samlinger, forklarede vidnet, at man godt kan tage udgangspunkt i denne stan-
dard, når man laver sit basis of design, men man vil typisk lave nogle ændringer/tilføjelser.
det er korrekt, at jens gjerdings vurderinger af groutede forbindelser indgår som en ret cen-
tral del i lics vurderinger i lic 2-rapporten. gjerdings vurderinger blev brugt til at forklare,
hvorfor lic kunne rykke tiden hen til noget senere. hvis man antog, at gjerding tog fejl i si-
ne vurderinger, så har de da et forklaringsproblem. dele af konklusionerne i lic 2-rapporten
har dog intet med gjerdings vurderinger at gøre. det gælder således lics kritik af giss’ og
                                              - 135 -
scigs konklusioner, idet tidsfaktoren ikke kan passe, når man sammenholder med scig og
gisss egne beregninger.
vedrørende svaret på spørgsmål 1 i memorandum af 25. marts 2012 forklarede vidnet uddy-
bende, at der ikke blev målt på siri-platformens svingninger i perioden 1999 til 2009. man
fulgte således ikke op på sine beregninger i forbindelse med tie-in i 2003/2004 ved at foretage
målinger af platformens svingninger efter tie-in.
med hensyn til den ekstra grouting af benene i forbindelse med tie-in bemærkede vidnet, at
grout også bruges til at forstærke stål og gøre det stivere. det er blevet brugt tidligere i for-
bindelse med visse reparationer af platforme, men det er en forudsætning, at der er en total
forbindelse mellem grouten og stål for at få den tilsigtede virkning. i tilfældet med siri kom
det ikke til at virke efter hensigten. han kunne ikke lide den metode, fordi han mente, at der
var for stor usikkerhed ved den, men andre valgte den. man kan ikke sige, at det i sig selv
var forkert.
anne buhl bjelke har forklaret blandt andet, at hun er advokat i advokatfirmaet bech-bruun
og kom ind i sagen som advokat for noreco i juli 2011, hvor en kollega fra bech-bruuns
energiafdeling i fortrolighed orienterede hende om, at dong og noreco lå i forhandlinger
om overdragelse af norecos andel af licensen til siri og i den forbindelse drøftede overdra-
gelse af forsikringskravene, som denne sag angår. det var en hastesag, for dong og nore-
cos forhandlinger om en permanent reparationsløsning var gået i hårdknude, og energisty-
relsen var efter dem og truede med at trække licensen. noreco havde ikke likviditet til at del-
tage i den påkrævede permanente reparation, og løsningen blev derfor at overdrage norecos
andel af licenserne til dong.
vidnet startede med at undersøge, om forsikringsaftalerne indeholdt et overdragelsesforbud.
det gjorde de ikke, og man faldt derfor efter hendes opfattelse tilbage på dansk rets alminde-
lige regel om fri overdragelighed. de fandt senere ud af, at dette gav anledning til spørgsmål
fra forsikringsgiverne side, fordi udgangspunktet i england formentlig er anderledes. ud-
gangspunktet i enhver m&a (virksomhedsoverdragelse) er, at køberen overtager aktiverne
                                             - 136 -
med tilhørende rettigheder og forpligtelser ved indtræden i sælgerens stilling. men i denne
sag ville dong ikke have noget at gøre med forsikringskravene og ville ikke betale for dem.
norecos ejerandel var delt mellem siri (uk) limited, som ejede 30 %, og altinex oil den-
mark a/s, som ejede 20 %. selskabet siri (uk) limited indeholdt ikke andet end denne ejer-
andel, som derfor kunne overdrages ved at overdrage aktierne i selskabet siri (uk) limited.
altinex oil denmark a/s havde derimod også andre aktiviteter end ejerandelen, som derfor
blev overdraget ved en aktivoverdragelse. forsikringskravene skulle således håndteres i to
forskellige retlige scenarier.
intentionen var, at dong skulle overtage licensen og forpligtelsen til at gennemføre den
permanente reparation, men dong ville som sagt ikke betale for forsikringskravene og
overtage risikoen. derfor blev løsningen, at noreco skulle have de udbetalinger, der ville
komme fra forsikringen.
de tre forsikringskrav skulle på denne baggrund håndteres i de to forskellige transaktioner,
hvilket gjorde, at de håndterede seks scenarier i alt.
det var et intenst forløb, hvor bech-bruun og advokatfirmaet schjødt i norge repræsentere-
de noreco, mens dong var repræsenteret af advokatfirmaet kromann reumert.
det første udkast til transfer agreement lå klar om søndagen efter den torsdag, de havde få-
et sagen. udkastet gik som aftalt ud på, at dong skulle have alle rettigheder i henhold til
forsikringerne, mens noreco skulle have de forventede udbetalinger fra forsikringerne.
det var oprindeligt meningen, at aftalen skulle underskrives om mandagen, men forhand-
lingerne fortsatte også efter den dag. energistyrelsen truede fortsat med at trække tilladel-
sen, hvis der ikke kom en løsning på den permanente reparation. dongs forhandlingshold
kunne ikke inden for den tid, der var til rådighed, nå at forholde sig til alle aftaleudkastets
detaljer om håndteringen af forsikringskrav. dong ønskede derfor en løsning, hvor selve
overdragelsesaftalen alene indeholdt en overordnet beskrivelse af principperne for håndte-
                                              - 137 -
ring af forsikringskrav, hvorefter man så måtte gennemføre en detaljeret regulering heraf se-
nere.
overdragelsesaftalen, som blev underskrevet den 22. juli 2011, skitserede i overensstemmel-
se hermed, at noreco skulle kunne forfølge section 1-krav i dongs navn, og at noreco selv
skulle beholde sue and labour-krav og kravet på lopi. til sin tid skulle udbetalingerne fra
section 1-kravet herefter gå til noreco. der var tale om fortrolige forhandlinger mellem to
børsnoterede selskaber, og derfor kunne man ikke inddrage forsikringsgiverne eller andre
udenforstående i drøftelserne. dette forhold stillede særlige krav til deres egen gennemgang
af policen.
de sammensatte en såkaldt ”back to back”-løsning, hvor dong indtrådte i section 1-kravet,
således at de kunne gå direkte ind i opgørelsesmetoden efter policen. på den måde sikrede
man sig, at der ikke skete nogen forrykkelse af parternes stilling. rent teknisk gennemførte
man det ved at lade transaktionsvilkårene henvise til forsikringsvilkårene. meningen var, at
dong skulle have samme ret som noreco.
efter indgåelse af overdragelsesaftalen gik de omkring oktober 2011 på norecos vegne i gang
med at udfolde mekanikken for den mere detaljerede håndtering af forsikringskravene. i
overensstemmelse med overdragelsesaftalen kom dette endeligt på plads samtidig med clo-
sing (afslutningen) af selve overdragelsen den 21. december 2011. først herefter orienterede
man forsikringsgiverne om det skete.
altinex oils andel af sue and labour-kravet og lopi-kravet forblev hos altinex under hele
forløbet og var således ikke omfattet af transaktionerne. siri (uk) limited’s krav på sue and
labour og lopi var blevet overført til dong ved dongs erhvervelse af alle aktierne i siri
(uk) limited, og disse krav blev derfor overført fra siri (uk) limited til altinex oil.
section 1-kravet kunne ikke opgøres, fordi den permanente reparation ikke havde fundet
sted endnu. man lod derfor section 1-kravet ligge hos siri (uk) limited, som fortsat havde
en ejerinteresse og dermed ret til at kræve forsikringsdækning af reparationen. men eftersom
                                                  - 138 -
meningen var, at forsikringssummen skulle ende hos noreco, gav siri (uk) limited trans-
port i de kommende udbetalinger til altinex oil.
altinex oil overdrog sit krav på section 1-dækning til dong samtidig med overdragelse af
deres andel af siri-licenserne og -platformen osv. for at sikre, at udbetalingerne endte hos
noreco, gennemførte man samtidig en formueretlig overdragelse af det kommende provenu
fra dong til altinex oil.
overdragelserne af provenu fra siri (uk) limited og dong til altinex oil blev denuncieret
over for forsikringsgiverne. det skete ved, at det norske advokatfirma schjødt fremsendte
meddelelser herom til forsikringsgivernes fælles forsikringsmægler.
der var stort set ingen diskussioner mellem noreco og dong om selve konstruktionen for
håndtering af forsikringskravene.
noreco fik nærmest ingenting for deres andel af licenserne og platformen, for den blev solgt,
som den stod, med forpligtelse til at udføre reparationer for omkring 2 mia. kr. nærmere be-
stemt betalte dong alene 3 mio. usd kontant og overdragede et latent skattekrav på 10
mio. usd til noreco.
den effektive dato for overdragelsen, hvor noreco skulle frigøres fra og dong overtage
forpligtelserne i relation til siri, blev fastsat til den 30. juni 2011. fra den dato skulle noreco
ikke deltage i udgifter vedrørende platformen længere. alle omkostninger indtil da skulle
stadig fordeles efter ejerinteresser. der havde i tiden op til overdragelsen været et løbende
mellemværende mellem parterne, fordi dong som operatør havde afholdt udgifterne i før-
ste række.
det er ikke vidnets indtryk, at der var et udestående mellem parterne ved afslutning af
transaktionen, herunder at der skulle være rejst krav af dong, som noreco ikke havde be-
talt, og hende bekendt blev der heller ikke foretaget modregning i købesummen fra dongs
side.
                                              - 139 -
hun forklarede uddybende, at det er rigtigt, at man behandlede sue and labour-kravet an-
derledes end section 1-kravet. det var ikke, fordi de forholdt sig til, om sue and labour-
omkostningerne var endeligt realiserede på tidspunktet for overdragelsen, men fordi der for
sue and labour-kravets vedkommende var foretaget en egentlig anmeldelse over for forsik-
ringsgiverne. derfor kunne man ved overdragelsen henvise til sue and labour som bestemt
anmeldte krav, hvilket gjorde det nemmere at håndtere definitionsmæssigt. sådan var det
ikke for section 1-kravet, idet reparationerne ikke var påbegyndt, ligesom der heller ikke var
foretaget en egentlig anmeldelse.
det såkaldte scb1 wellhead-krav kom ind i sagen på et meget sent tidspunkt og havde sit
eget liv. det havde ikke den store betydning, og det kunne håndteres rent praktisk. sådan,
som hun husker det, blev det håndteret anderledes end de øvrige forsikringskrav.
hun kender ikke meget til voldgiftssagen mod det tyske selskab dea og har ikke kendskab
til, om nogen af reparationsomkostningerne omfattet af voldgiftssagen også er medtaget i
denne sag.
lars rosenberg overby har forklaret blandt andet, at han er advokat og blev involveret i sa-
gen i 2010 som advokat for dong. han var dengang i advokatfirmaet kromann reumert og
deltog både i forhandlingerne med noreco og i dongs forsikringssag.
der opstod problemer med den permanente reparationsløsning, fordi dong og noreco var
fastslåst i en situation med stemmelighed i partnerskabet om siri, hvor de var uenige om den
permanente reparationsløsning. samtidig var der pres på udefra, fordi energistyrelsen kræ-
vede en permanent løsning. norecos løsning var efter dongs opfattelse en “cykelsmeds-
løsning” med regrouting, som energistyrelsen ikke ville godkende som en permanent løs-
ning. grunden til, at noreco pegede på sådan en løsning, var nok, at noreco ikke havde
penge til den større, påkrævede permanente løsning.
dong og noreco nedstemte hinandens løsningsforslag i partnerskabet, og problemet kunne
                                               - 140 -
ikke løses ved joint operating agreement, som alene indeholdt afstemningsregler, men ikke
nogen regulering af stemmelighed i en situation som denne. eneste mulighed under joa var
en voldgiftssag, hvor påstanden skulle være, at noreco misligholdt sin forpligtelse under
partnerskabet ved ikke at gøre det fornødne for at bringe platformen i sikker stand. men en
voldgiftssag ville have været håbløs set ud fra et tidsmæssigt perspektiv. det var nødvendigt
at handle hurtigt i forhold til energistyrelsen, som dong havde operatøransvaret overfor.
i sommeren 2011 blev han sammen med sin kollega, advokat jens steen jensen involveret i
forhandlingerne om en overdragelsesaftale, hvor noreco skulle overdrage sin halvdel af li-
censerne og platformen til dong. noreco ønskede betaling for licenserne mv., men dong
ønskede ikke at betale noget, fordi man stod over for en reparation til anslået omkring 2,2
mia. kr. på den baggrund skulle man finde en mekanik for håndtering af forsikringskravene.
norecos licenser til siri var delt mellem siri (uk) limited og altinex oil denmark a/s. alti-
nex oil havde også andre aktiviteter, som dong ikke ønskede at overtage, og derfor foretog
man i den relation en aktivoverdragelse med udsondring af det, man ønskede at overtage.
siri (uk) limited havde ikke andre aktiviteter end andelen i siri, og derfor kunne overdra-
gelsen i den relation ske som en overdragelse af alle aktierne i siri (uk) limited til dong.
på den måde fik dong automatisk overført forsikringskravene fra siri (uk) limited, mens
rettighederne mod forsikringsgiverne blev overført som en specificeret del af aktivoverdra-
gelsen fra altinex oil til dong. det usædvanlige ved konstruktionen var, at man tilføjede
en overbygning, hvorefter provenuet fra forsikringsudbetalingerne blev transporteret tilbage
til noreco.
det var dong, der var forpligtet til at gennemføre den permanente reparationsløsning, og
også dong der har afholdt udgifterne hertil. derfor er dong part i sagen for dette kravs
vedkommende.
i sommeren 2011 nåede man til enighed om selve overdragelsen, herunder de overordnede
principper for håndteringen af forsikringskravene. det håndværksmæssige gennemførte
man senere.
                                              - 141 -
der var closing af kontraktforhandlingerne omkring den 22. december 2011. noreco leverede
ved closing som aftalt en dokumentpakke med henblik på den tekniske håndtering af forsik-
ringskravene. han deltog ikke i closing, men har efterfølgende gået dokumentationen igen-
nem, og ham bekendt var der ingen udeståender mellem dong og noreco efter closing.
dong betalte noreco i alt 13 mio. usd for overdragelsen, heraf 3 mio. usd kontant og 10
mio. usd som et latent skattekrav.
om dongs forsikring forklarede han, at dong fra 1999 til 2001 havde tegnet en all risk-
forsikring på det kommercielle marked, det såkaldte london-marked, hos forsikringsgivere,
der svarer til forsikringsgiverne i denne sag, men dog ikke de samme selskaber. dækningen
på det kommercielle marked var på london standard platform form og med bestemmelser
om dansk ret og dansk værneting. i 2002 blev dong medlem af det gensidige forsikrings-
program oil insurance limited (oil), og i 2002 og 2003 var dong dækket med 70 % hos
oil og 30 % på det kommercielle marked. oil-vilkårene henviste til amerikansk ret og en-
gelsk jurisdiktion. fra 2003 var dong alene dækket hos oil, dog således at dong fra 2004
for selvrisikoens vedkommende og i et område ud over oil-dækningen var dækket på det
kommercielle marked.
oil-forsikringen dækker all risks og er baseret på, at der indtræder en nærmere bestemt for-
sikringsbegivenhed, benævnt ”occurrence” og nærmere beskrevet som ”an event or a repea-
ted exposure to a condition”, der desuden skal kunne henføres til policens løbetid. oil-
vilkårene indeholder også en klausul om udviklingsskader, som skal kunne føres tilbage til
det år, hvor udviklingen startede. i modsætning til oils vilkår dækker forsikringerne på det
kommercielle marked skader konstateret i forsikringsperioden (”loss of or physical damage
to the property insured during the period”).
dong har indgået forlig med sine forsikringsgivere, nærmere bestemt ét forlig med oil og
ét med forsikringsgiverne på det kommercielle marked. forliget indebar, at dong fik 100
mio. usd fra oil og 11,5 mio. usd fra det kommercielle marked. størrelsen af de krav,
                                                - 142 -
dong havde rejst, er fortrolige, men han kan godt sige, at dong var tilfredse med de ind-
gåede forlig. på det kommercielle marked omfattede forliget de forsikringsgivere, der dæk-
kede 2003. for oils vedkommende var der ikke den store drøftelse af, under hvilket for-
sikringsår der skulle dækkes, for oil var med igennem alle årene, det vil sige tilbage til før
tie-in. efter dongs opfattelse kunne skaden henføres til tie-in. dongs forsikringsdækning
dækkede ikke lopi.
dongs forsikringsgivere på det kommercielle marked var repræsenteret af advokat nigel
chapman med teknisk bistand fra professor barltrop. oil var repræsenteret af det ameri-
kanske advokatfirma white & case. men en væsentlig del af forhandlingerne foregik direkte
mellem hans klient, dong, og forsikringsgiverne, herunder formentlig også charles taylor
adjusting og professor barltrop.
han forklarede uddybende, at skaden - i forholdet mellem dong og forsikringsgiverne på
det kommercielle marked - som anført blev henført til forsikringsåret 2003.
sådan som han husker det, var der ikke nogen forskel på den måde, man behandlede på den
ene side lopi- og sue and labour-kravet og på den anden side section 1-krav på i overdra-
gelserne mellem dong og noreco. man overdrog nogle forsikringskrav og rettigheder til
dong, som så overdrog forsikringsprovenuet den anden vej. der var ikke tale om, at man
kørte krav frem og tilbage. sue and labour- og lopi-kravene var sådan set uinteressante i
relation til overdragelsesaftalen, for disse krav tilhørte noreco, og dong havde ingen inte-
resse i dem.
det er rigtigt, at der verserer en voldgiftssag mellem på den ene side dong og noreco og på
den anden side det tyske selskab dea. han kan kun udtale sig om de krav på reparations-
omkostninger, som dong har rejst i voldgiftssagen, og for disse krav gælder det, at de ikke
kan føre til, at dong får erstattet de samme reparationsomkostninger af både dea og for-
sikringsgiverne, idet betalinger fra forsikringsgiverne til dong fratrækkes i dongs krav
mod dea under voldgiftssagen i henhold til en særlig fordelingsnøgle.
                                                 - 143 -
michael harvey har som loss adjuster hos harvey ashby limited udpeget af noreco til brug
for sagen afgivet følgende erklæringer i henhold til parternes fælles opdrag i litigation
agreement fra juni 2015:
joint cost allocation report af 10. maj 2016. afgivet sammen med forsikringsgivernes loss
adjuster christopher (chris) brown fra charles taylor adjusting.
joint quantum report (lopi) af 2. juni 2016. afgivet sammen med forsikringsgivernes loss
adjuster tony levitt fra rgl forensics.
vidnet har - i fortsættelse af sin tidligere forklaring under sagen – forklaret yderligere blandt
andet, at det er første gang, han har udarbejdet en sådan fælles aftalt tabsopgørelse til brug
for en retssag, og at denne slags fælles aftaler om tabsopgørelse er også sjældent set uden for
retssager.
hans arbejde med joint cost allocation report blev udført i overensstemmelse med parter-
nes aftale herom i litigation agreement. han skaffede dokumentation for de relevante ud-
gifter, som han derefter gennemgik sammen med chris brown med henblik på at opnå enig-
hed om kategoriseringen og opgørelsen af de rejste krav. kravene faldt oprindelig i følgende
3 hovedkategorier: sue and labour-, section 1- og øvrige krav. opgørelsen skulle i henhold
til litigation agreement ske i overensstemmelse med engelsk praksis for tabsopgørelse.
han og chris brown havde en indledende drøftelse af parternes litigation agreement, og på
den baggrund opstillede de sammen forskellige kategorier, som udgifterne skulle fordeles
på. denne liste over kategorier, som blev udvidet senere, blev godkendt af parternes advoka-
ter.
det næste skridt var indsamling af fakturaer, hvilket han stod for. dong havde allerede lagt
nogle fakturaer, omkring et par hundrede, på dongs intranet, det såkaldte sharepoint, som
alle med forbindelse til sagen fik adgang til. han var hurtigt gået i gang med at gennemgå
disse, og samtidig kontaktede han dong og fik en aftale om, at han fik total adgang til
                                              - 144 -
dongs økonomisystem sap, men dog kun på dongs kontor i danmark, hvor en stor del
af hans arbejde derfor kom til at foregå.
dong forsynede ham tidligt i forløbet med tre excel ark, som for hver af de tre hovedpro-
jektkonti angav hver enkelt udgift. de tre hovedkonti angik den midlertidige løsning, om-
kostninger til forberedelse (pre-execution costs) og den permanente løsning. samlet set inde-
holdt de tre excel ark omkring 120.000 til 130.000 enkelte udgiftsposter baseret på i alt om-
kring 5.500 fakturaer, som hver for sig kunne give anledning til flere udgiftsposter forskelli-
ge steder i excel arket.
han og chris brown skulle oprindeligt arbejde sammen om at opspore fakturaerne i dongs
system på baggrund af excel arkene. men det viste sig ikke at være nødvendigt, for charles
taylor adjusting var trygge ved, at han stod for indsamlingen af fakturaer fra dong, som
han og chris brown så efterfølgende gennemgik sammen. hvis chris brown ønskede yder-
ligere dokumentation fra dongs sap system eller havde spørgsmål til dong, indhentede
han det ønskede fra dong.
på den baggrund fandt han frem til de omkring 5.500 relevante fakturaer i dongs sap sy-
stem, som han for hver enkelt fakturas vedkommende tog en elektronisk kopi af, som han
senere gennemgik sammen med chris brown i london. både han og chris brown har såle-
des gennemgået hver eneste af disse 5.500 fakturaer og er på den måde kommet frem til en
fælles opgørelse. chris brown havde adgang til al den dokumentation, som han indhentede
fra dong.
vidnet forklarede nærmere om allokeringen af udgifterne og herunder, at han og chris
brown på baggrund af litigation agreement og parternes krav og synspunkter under sagen
blev enige om at allokere udgifterne i 10 kategorier. efter en besked herom fra forsikringsgi-
vernes advokat til charles taylor adjusting meddelte chris brown, at en af kategorierne ik-
ke kunne betegnes sue and labour, men som sagt blev han og chris brown enige om i alt 10
forskellige kategorier. formålet hermed var at følge parternes ønsker i henhold til litigation
agreement.
                                               - 145 -
de udgifter, der blev henført til den midlertidige løsning, var for det første til design, fabri-
kation og installation af seabed support. på det tidspunkt, hvor denne løsning blev gennem-
ført, var der tale om en midlertidig løsning, som af dong og noreco var valgt som den bed-
ste midlertidige løsning til understøtning af sponsonen for at forhindre, at caissonen faldt
ned, før man kunne få gennemført en permanent reparation. energistyrelsen havde god-
kendt dette som en midlertidig løsning.
design, fabrikation og installation af shims indgik i den midlertidige løsning som det ele-
ment, der skulle dæmpe caissonens bevægelser i sponsonen.
under den midlertidige løsning indgik endvidere clamps, som blev produceret for det til-
fælde, at seabed support ikke kunne installeres som planlagt. clamps skulle holde fast om
caissonen, så kræfterne ikke blev overført til området med revner i sponsonen. clamps blev
produceret, men endte med ikke at blive brugt, da dong solgte de producerede clamps.
provenuet herfra er fratrukket i kravet.
seabed support krævede løbende monitorering og beredskab til at justere understøtning af
sponsonen. udgifterne til disse tiltag var en direkte konsekvens af valget af seabed support-
løsningen og blev derfor medtaget som en del af den midlertidige løsning.
under den midlertidige løsning indgår endvidere udgifter til andre midlertidige løsnings-
muligheder, som blev overvejet og nærmere undersøgt, men senere forkastet. nogle af disse
løsninger, der alle vedrørte understøtning af caissonen, blev hurtigt fejet af bordet, mens an-
dre blev undergivet en mere langvarig behandling. under sidstnævnte kategori hørte mulig-
heden for understøtning af caissonen ved hjælp af en jack-up boreplatform, som skulle in-
stalleres ved siden af siri. denne løsning krævede ændringer på siris top side for at skabe
forbindelse til den nye jack-up. man kom så langt med denne løsning, at man fik fabrikeret
og vist også installeret nogle af de nødvendige elementer på siri. løsningen blev dog forladt
før installationen af seabed support, fordi man i sidste ende anså den for at være for farlig at
gennemføre. de fordelte ikke udgifterne til arbejdet med alternative midlertidige løsnings-
                                              - 146 -
muligheder ud på de forskellige alternativer. en kategori for udgifter til alternative løs-
ningsmuligheder er et sjældent syn ved loss adjusting, for i de fleste tilfælde vil det fra star-
ten være klart, hvad der skal gøres for at reparere skaden. det er i hvert fald sjældent, at der
er så mange løsninger i spil, som der var i denne sag.
under gennemgangen af dongs konto for den midlertidige løsning sorterede man en del
udgifter fra, som rettelig vedrørte den permanente løsning. dette omfattede udgifter forbun-
det med at bedømme skadesårsagen og udgifter forbundet med opgørelse af forsikringskra-
vet. man identificerede også en del udgifter, som man ikke kunne kræve erstattet. heri ind-
gik fejlposteringer og poster, som alene havde en perifer, men ikke direkte sammenhæng
med udbedring af skaden, samt udgiftsposter som man ikke kunne finde dokumentation for.
som man kan se i joint cost allocation report, er de enkelte kategorier opgjort i både dkk
og usd. man startede med at opgøre posterne i usd, men under forberedelsen af den ende-
lige rapport meddelte chris brown, at forsikringsgiverne ønskede beløbene opgjort i dkk.
det blev fra chris brown anført, at spørgsmålet om valuta var et juridisk spørgsmål.
efter hans opfattelse burde man imidlertid i overensstemmelse med litigation agreement
anvende engelsk praksis for tabsopgørelser, og denne tilsiger, at man opgør i den valuta,
som følger af policen; her usd. engelsk praksis går således ud fra, at den forsikrede har lidt
sit tab i den valuta, han har dækket sig af med i policen. udgifter i anden valuta konverteres
til policens valuta efter kursen på tidspunktet for betaling – i praksis dog til en gennemsnits-
kurs for den måned, hvor betalingen fandt sted. i dette tilfælde havde man derfor taget
dongs udgifter, som dong alle havde endeligt registreret i dkk, og konverteret dem til
usd med kursen på betalingstidspunktet. norecos konti føres ham bekendt i usd.
opgørelserne i joint cost allocation report dækker dongs og norecos samlede udgifter til
de pågældende poster, hvoraf norecos andel udgør halvdelen.
dongs udgifter kunne ikke optræde i sap systemet, medmindre de rent faktisk var betalt.
på den måde omfattede hans gennemgang af udgifterne og fakturaerne også en kontrol af, at
                                               - 147 -
de rent faktisk var betalt.
han foretog ikke en undersøgelse af, hvorvidt noreco havde betalt sin andel af sue and la-
bour-udgifterne til dong. dette var efter hans opfattelse ikke en del af parternes litigation
agreement, hvilket han også meddelte chris brown, som anmodede ham om at foretage en
sådan undersøgelse. han meddelte endvidere chris brown, at eftersom det faldt uden for li-
tigation agreement, måtte en sådan undersøgelse kræve, at advokaterne blev involveret og i
givet fald gik sammen om at afgive en instruktion herom. han fik på intet tidspunkt under
sit arbejde hos dong nogen indikationer på, at noreco ikke havde betalt, som de skulle.
faktisk spurgte han ved et møde helt uformelt dong, om de havde noget til gode hos no-
reco, og han fik det svar, at noreco havde betalt, som de skulle, op til overdragelsen.
en undersøgelse af, om noreco havde betalt deres andel af sue and labour til dong, havde
været mulig, men dog særdeles tidskrævende, idet man i givet fald skulle have gennemgået
og sorteret i alle de enkelte cash calls fra dong til noreco og sammenholdt med de enkelte
fakturaer i dongs sap system. det er ikke sædvanligt, at forsikringsgiveren anmoder om
dokumentation for, at en part under en joint operating agreement rent faktisk har betalt sin
del i henhold til aftalen, og normalt vil en operatør i givet fald selv meddele, at parten ikke
har betalt, som han skulle.
udgifterne til kategorierne pre-execution og den permanente løsning blev gennemgået og i
enighed mellem ham og chris brown allokeret på samme måde, som det skete for udgifterne
til den midlertidige løsning. også under disse kategorier blev der oprettet en kategori for
udgifter, som ikke kunne kræves erstattet. herunder hører fejlposteringer og udokumente-
rede udgifter. men den største post i denne kategori er forsikringspræmier til forsikring af
reparationsløsningen (constructional risks policies), som standardmæssigt blev tegnet af
operatøren.
hverken hans firma eller charles taylor adjusting kunne bestemme sig for, om disse forsik-
ringspræmier kunne erstattes eller ej i henhold til engelsk praksis, som var tvetydig på dette
punkt. efter en nærmere gennemgang blev de enige om, at der ikke er tilstrækkelig hjemmel
                                               - 148 -
i engelsk praksis til at kunne kategorisere det som en tabsrelevant post. derfor placerede de
disse udgifter til forsikringspræmier på i alt cirka 54 mio. kr. under udgifter, der ikke kunne
kræves erstattet.
udgifterne til regrouting løsningen blev kategoriseret som udgifter til en løsningsmulighed,
der var overvejet, men blev forkastet. regrouting var norecos idé, og det var noreco, der af-
holdt alle udgifter til undersøgelse af den mulighed. efter hans opfattelse er der ikke grund-
lag for at antage, at det ikke var rimeligt at overveje den løsningsmulighed, som endte med
at blive affejet primært af energistyrelsen, som ikke ville godkende den for mere end ét år.
hans samarbejde med chris brown forløb godt, og han hørte ikke til indblanding fra forsik-
ringsgivernes advokater, før de skulle til at skrive den endelige rapport. charles taylor ad-
justing var blevet instrueret i at vise udkastet til advokaterne, hvorefter advokaterne påpe-
gede visse forhold, som efter deres opfattelse burde justeres i forhold til udkastet. det angik
blandt andet valutaen, hvor forsikringsgivernes advokater mente, at opgørelsen skulle ske i
dkk. han anførte som sagt, at litigation agreement fastslog, at man skulle anvende engelsk
praksis, som førte til opgørelse i usd. han anførte også, at han og chris brown var forpligtet
til at foretage en uafhængig vurdering uden ensidige instruktioner fra det ene hold advoka-
ter. løsningen blev at opgøre posterne i både dkk og usd. ikke fordi, han var enig heri,
men simpelthen, fordi man skulle komme frem til en rapport, som både han og chris brown
kunne underskrive.
dongs sharepoint blev oprindeligt etableret for at udveksle teknisk information, men blev
senere udvidet til i et vist omfang at omfatte bogføringsmateriale. der var utrolig meget ma-
teriale på sharepoint, som både han og chris brown havde adgang til. deres fokus var på
fakturaer, og han kan ikke huske, om der var inspektionsrapporter blandt de tekniske do-
kumenter. han har efterfølgende prøvet at tjekke det, men han har ikke længere adgang til
sharepoint. han kan dog sige, at nogle af de dokumenter, han har gennemgået i forbindelse
med sagen, herunder rapportudkastet fra giss, henviser til inspektionsrapporter. dette leder
ham til at tro, at inspektionsrapporterne må have været på sharepoint, for sharepoint var det
primære forum for deling af dokumenter for de tekniske eksperter, herunder giss. han
                                              - 149 -
havde ikke selv anledning til at gennemgå inspektionsrapporter i forbindelse med sit arbejde
i sagen, men han har været inddraget i diskussioner om emnet og mener at kunne huske, at
der før inspektionen i 2009 kun var gennemført én anden inspektion, hvor der havde været
mulighed for at opdage revnerne. han har set videoen fra denne anden inspektion.
ud over kravene omfattet af joint cost allocation report har han deltaget i arbejdet med at
opgøre lopi-kravet i henhold til parternes litigation agreement, hvilket skete ved joint qu-
antum report af 2. juni 2016. under denne opgørelse af lopi var forsikringsgiverne ikke re-
præsenteret af charles taylor adjusting, men af en anden engelsk loss adjuster, rgl foren-
sics. han havde et godt samarbejde med rgl forensics, som løbende fremsatte begrundede
anmodninger om yderligere dokumentation, som han opfyldte, hvorefter de blev enige om
den opgørelse, der fremgår af rapporten.
han har uddybende forklaret, at han ikke kan huske, om han allerede i juni 2013 fik en an-
modning fra chris brown om at fremskaffe dokumentation for, at noreco havde betalt deres
andel til dong.
det er rigtigt, at han har set dokumentation for, at dong har betalt, men ikke for at noreco
har betalt sin andel til dong. det vil ikke være sædvanligt at kræve sådan dokumentation,
for man vil gå ud fra, at de olieselskaber, der er parter under en joint operating agreement,
har ageret i henhold til denne aftale, medmindre man hører andet.
det er korrekt, at dongs konti føres i dkk. norecos konti føres, så vidt han ved, i usd,
men det er ikke noget, han selv har kendskab til. der var mellem harvey ashby limited og
charles taylor adjusting enighed om, at opgørelsen i joint cost allocation report skulle ske
i usd i overensstemmelse med engelsk praksis. uenigheden herom opstod først, da forsik-
ringsgivernes engelske advokat kom på banen og anførte, at dette spørgsmål om valuta efter
hans opfattelse var et juridisk spørgsmål. han var som nævnt ikke enig i dette, og han gik
kun med til også at anføre beløb i dkk i rapporten, fordi der ellers ikke kunne afgives en
fælles rapport.
                                              - 150 -
der var under arbejdet med kategorisering og opgørelse af sue and labour-kravet en løben-
de diskussion om en mulig cut off dato for udgifter, der kunne henføres til denne kategori.
det var forsikringsgivernes loss adjusters, der ønskede en cut off dato. selv var han imod
anvendelsen af en cut off dato, for det var en del af den midlertidige løsning, at der skulle
være løbende monitorering og justering også efter installationsdatoen. forsikringsgiverne
mente på deres side, at udgifter ikke skulle kunne allokeres til den midlertidige løsning efter
det tidspunkt, hvor et nærmere bestemt niveau af sikkerhed for platformen var opnået. hvis
man skulle have anvendt en cut off dato, skulle det efter hans opfattelse ikke have været den
20. januar 2010, da seabed support var installeret, men den 20. februar 2010, da også shims
var blevet installeret.
christopher (chris) brown har som loss adjuster hos charles taylor adjusting udpeget af
forsikringsgiverne til brug for sagen afgivet følgende erklæring i henhold til parternes fælles
opdrag i litigation agreement fra juni 2015:
joint cost allocation report af 10. maj 2016. afgivet sammen med norecos loss adjuster mi-
chael harvey fra harvey ashby limited.
vidnet har i retten forklaret blandt andet, at han er uddannet ingeniør og i 8 år har arbejdet
hos charles taylor adjusting med opgørelse af krav for forsikringsgivere inden for offshore
branchen.
charles taylor adjusting blev udpeget af norecos forsikringsgivere som loss adjusters kort
tid efter skadernes konstatering i 2009. opgaven blev varetaget af ham og martin owen. han
var kun meget begrænset involveret i arbejdet med at finde årsagen til skaderne, som blev
varetaget af scig.
deres samarbejde med harvey ashby limited om joint cost allocation report forløb godt.
ret hurtigt tilrettelagde de det sådan, at harvey ashby limited indsamlede al dokumentati-
onen fra dong, hvorefter harvey ashby limited og charles taylor adjusting med jævne
mellemrum gennemgik dokumentationen og blev enige om allokeringen på fælles møder i
                                                - 151 -
england.
han har gennemgået hver eneste af de omkring 5.500 fakturaer i sagen på baggrund af tre
excel ark med omkring 120.000 til 130.000 posteringer udarbejdet af dong inden for katego-
rierne; midlertidig løsning, pre-execution costs og den permanente løsning.
man valgte ikke at anvende betegnelserne sue and labour og section 1 ved opstilling af ka-
tegorier for krav. grunden til, at man undgik disse betegnelser, var, at det er rettens opgave
at kvalificere udgifterne i forhold til policen, og at loss adjusternes opgave i henhold til par-
ternes litigation agreement skulle og kunne løses ved alene at henføre udgifter til bestemte
aktiviteter. charles taylor adjusting og harvey ashby limited blev enige om 10 kategorier,
som udgifterne skulle fordeles på.
han tjekkede ikke, om dong havde betalt de relevante fakturaer, men det måtte de have
gjort, for ellers kunne fakturaen ikke optræde i dongs sap system. for så vidt angår beta-
linger fra noreco til dong efterspurgte han flere gange dokumentation herfor, men disse
anmodninger blev ikke imødekommet af harvey ashby limited. han har ikke et detaljeret
kendskab til cash calls i henhold til joint operating agreement. men det må efter hans opfat-
telse have været muligt at identificere de relevante beløb i cash calls fra dong til noreco og
sammenholde dem med den øvrige dokumentation for udgifter for at finde ud af, om nore-
co rent faktisk havde betalt. efter hans opfattelse burde man i henhold til parternes litiga-
tion agreement have gennemført den øvelse for at dokumentere norecos udgifter. uenighe-
den herom førte til, at man i forbindelse med afgivelsen af joint cost allocation report afgav
en erklæring om, at charles taylor adjusting havde anmodet om dokumentation for nore-
cos betalinger, og at dette ikke var imødekommet.
der opstod endvidere en diskussion mellem charles taylor adjusting og harvey ashby li-
mited om valutakonvertering. i henhold til engelsk praksis for sådanne opgørelser ville man
konvertere udgifterne til usd på tidspunktet for betaling, men parterne var uenige om ti-
mingen i den konvertering. uenigheden bundede i, at man kunne se, hvornår dong havde
betalt, men der var som sagt ikke dokumentation for, hvornår noreco havde betalt. i den si-
                                              - 152 -
tuation kunne man ikke foretage en korrekt konvertering i henhold til engelsk praksis. der-
for angav man tillige beløbet i dkk. det er rigtigt, at valutakonverteringen i henhold til en-
gelsk praksis i en sag som denne vil ske i henhold til en gennemsnitskurs for den måned, be-
talingen fandt sted.
kategorien for omkostninger, der ikke kunne dækkes, omfattede udgifter, der ikke var do-
kumentation for, eller som ikke kunne henføres til sagen. charles taylor adjusting og har-
vey ashby limited var enige om allokeringen og opgørelsen af krav, herunder om udgifter
der ikke kunne dækkes.
man anvendte ikke en cut off dato for allokering af udgifter til den midlertidige løsning.
man kategoriserede udgifterne ved at henføre dem til bestemte aktiviteter, og gennemgan-
gen af dongs oprindelige angivelse af udgifter til den midlertidige løsning førte til, at nogle
af disse udgifter blev ført over til den permanente løsning, som de rettelig tilhørte. dette om-
fattede udgifter til inspektioner før installeringen af seabed support, fordi disse udgifter
vedrørte undersøgelse af skaden og ikke den midlertidige løsning.
han forklarede uddybende, at martin owen fra charles taylor adjusting i juni 2013 havde
anmodet om at få dokumentation for norecos betalinger til dong. efterfølgende har han
selv flere gange fremsat den samme anmodning over for harvey ashby limited. dette skete
nok første gang omkring 2 - 3 måneder før indgåelsen af litigation agreement. han ved ik-
ke, hvorfor anmodningerne ikke blev imødekommet oprindelig, og efter parternes indgåelse
af litigation agreement henviste michael harvey til, at anmodningen faldt uden for litiga-
tion agreement.
det er ikke almindeligt, at en opgørelse af forsikringskrav/tab også omfatter udgifter til al-
ternative løsningsmuligheder, som er blevet overvejet, men forkastet.
i henhold til klar engelsk praksis er udgifter til forsikringsdækning i forbindelse med im-
plementering af reparationsløsninger som udgangspunkt ikke dækket. men man kan finde
sager, hvor det dækkes.
                                             - 153 -
george mowatt har forklaret blandt andet, at han oprindeligt stod i lære på et skibsværft,
hvorefter han tog en kandidatgrad i skibskonstruktion og siden en phd i strukturanalyse ba-
seret på kollapsmekanismen i stålplade konstruktioner. han har blandt andet været ansat
hos lloyd’s, og siden hos sgb earl and wright hvor han arbejdede som ingeniør med kon-
struktion af både faste og flydende boreplatforme. han blev siden administrerende direktør
for earl and wright i uk. selskabet blev i 1990 opkøbt af kvaerner, og han arbejdede i nogle
år i oslo, hvor han havde ansvaret for virksomhedens internationale projekter. i 1992 vendte
han tilbage til uk for at lede en uk-afdeling af kvaerner oil and gas. i 2003 blev han ansat
hos braemer adjusting som rådgivende ingeniør. han har under sin ansættelse hos braemer
beskæftiget sig med mange forsikringskrav.
han blev første gang involveret i siri-sagen, da dong orienterede oil om skaden på sponso-
nen, idet oil antog braemer som sin loss adjuster. en af hans kollegaer tog sig af den øko-
nomiske opgørelse af kravet, mens han selv havde med den tekniske side af sagen at gøre. i
midten af oktober 2009 foreslog dong, at der blev nedsat en uafhængig arbejdsgruppe, som
skulle undersøge årsagen til skaden, hvilket alle forsikringsgivere var enige i. på den bag-
grund blev scig nedsat. dong orienterede dem efterfølgende om, at de havde udpeget jon
lereim som leder af scig, ligesom dong havde udpeget jon taby som medlem af grup-
pen. dong oplyste, at man også havde overvejet richard snell og john moseley som med-
lemmer af scig, men de var begge i gang med andre projekter for dong, og da dong øn-
skede, at lederen af gruppen skulle kunne arbejde fuld tid for scig, var valget faldet på jon
lereim.
forsikringsgiverne fik tilsendt arbejdsbeskrivelsen for scig. han kommenterede på denne
og bemærkede ved den lejlighed, at snell og moseley ville være gode at have med i scig.
dong besluttede efterfølgende at udpege både snell og moseley som medlemmer af scig,
og forsikringsgiverne gik med til at betale for moseley. han havde herefter ikke mere med
siri at gøre i en længere periode.
den 17. august i år tilbragte han en dag hos bech-bruun, hvor han gennemgik de inspekti-
                                              - 154 -
onsrapporter, som var udarbejdet på grundlag af rov-inspektionerne af siri over årene, for
at identificere de dokumenter, som de gerne ville have en kopi af til brug for sagen, men og-
så for at identificere, om der var bemærkninger om revner i tidligere rapporter. inspektions-
rapporterne indeholder en del detaljer, men da rapporterne omfatter hele siri-platformen, er
der ikke nødvendigvis så mange detaljer om sponsonen. rapporterne omtaler ofte området
med sponsonen som østsiden af tanken. inspektion af tank og sponson udgjorde kun en me-
get lille del af den samlede inspektion.
inspektionerne af siri skulle foregå hvert år. der var dog ingen inspektion i 2003 efter an-
modning fra dong. der blev foretaget inspektion i alle årene fra 2004 til 2009.
fra 2000 til 2004 var der ikke defineret nogen nærmere inspektionspunkter for tanken. der
var tale om en generel inspektion af tankens overflade. i 2005 blev tankens overflade inspice-
ret fra top til bund med 2 meters intervaller. fra 2006 til 2008 var standardhøjderne for in-
spektion 2 meter fra bunden af tanken, på midten af tanken og 2 meter neden for toppen af
tanken.
vidnet illustrerede ved tegninger på en tavle i retten, hvor på tank og sponson inspektioner-
ne havde fundet sted, og forklarede yderligere, at tanken lå på 64 meters dybde, hvilket be-
tød, at den nederste af de tre inspektioner i 2006 til 2008 blev foretaget på 62 meters dybde.
denne inspektionshøjde var under sponsonen, som således kun var omfattet af de to andre
inspektionshøjder. den midterste inspektion blev foretaget på 55,7 meters dybde og den
øverste på 48,7 meters dybde. i 2009 blev der foretaget inspektion af tank og sponson i yder-
ligere to højder – en på 59 meters dybde og en på 51 meters dybde. ved inspektionen i 59
meters dybde fandt man på nordsiden af sponsonen en revne. den blev formentlig opdaget,
fordi den åbnede og lukkede sig. da man senere inspicerede tanken igen, fandt man yderli-
gere en revne på nordsiden længere oppe på sponsonen. ved inspektion af østsiden af tank
og sponson fandt man to revner ved inspektion i 59 meters dybde. på sydsiden af tanken
fandt man ved inspektionen i 2009 en revne i sponsonen ved inspektion i 59 meters dybde og
en anden ved inspektion i 55,7 meters dybde. før 2009 tog inspektionen af hver af tankens
sider 1 time.
                                                - 155 -
af inspektionsrapporten for 2008 fremgik, at der havde været problemer med rov-
optagelserne, idet billedkvaliteten ikke var så god for visse af optagelserne.
grout er omtalt i inspektionsrapporterne fra omkring 2004. noget grout lå på toppen af tan-
ken, hvilket formentlig skyldtes, at man ved grouting af platformens tre ben i 2003 havde
spildt noget grout. i 2008-rapporten var endvidere omtalt nogle stykker af grout på havbun-
den under sponsonen. denne grout stammede ifølge rapporten formentlig fra den grouting,
man havde foretaget under tankens bund, da man installerede tanken i sin tid. dette er dog
kun et gæt. så vidt han har forstået, var det store klumper af grout, man havde observeret.
han tror ikke, at det kan være grout, som stammer fra grout-forbindelsen mellem caisson og
sponson, da stykker af grout herfra ikke ville være så store, som dem man observerede i
2008.
det er meget muligt, at revnerne i sponsonens overflade også var der i 2008, men ikke blev
fundet, fordi man i 2008 ikke foretog inspektion i de højder, hvor revnerne på nord og øst-
siden af sponsonen siden blev fundet. det er også meget muligt, at mindre revner i sponso-
nens overflade eksisterede før 2008. det eneste andet tidspunkt, hvor de kunne have set rev-
nerne, var i 2005, hvor tanken blev inspiceret med 2 meters intervaller, men på det tidspunkt
ville revnerne være meget, meget mindre. desuden var der en bemærkning i rapporten fra
2005 om, at det var svært at se detaljer på grund af marin begroning på overfladen af tanken.
efter hans opfattelse ville de fleste ingeniører have foretaget en detaljeret udmattelsesanalyse
af sponsonen i forbindelse med designet heraf. designerne af siri-platformen havde imidler-
tid ikke foretaget en sådan udmattelsesanalyse, og det er hans opfattelse, at designet af spon-
sonen som følge heraf var mangelfuldt, og at dette var årsagen til revnerne i sponsonen.
om gennemgangen af inspektionsrapporterne forklarede vidnet yderligere, at han og en kol-
lega var i københavn en dag for at læse rapporterne. de bad om at få udleveret nogle af do-
kumenterne, men han har ikke set nogen dokumenter vedrørende de foretagne inspektioner
siden den dag. det er korrekt, at alle loss adjusters inklusiv ham selv havde adgang til det
                                               - 156 -
sharepoint, som dong havde oprettet. han var inde på sharepointet flere gange, og hans
kollega downloadede alle dokumenter fra sharepointet i 2014, da dong sagde, at man ville
lukke det ned. inspektionsrapporterne var også gjort tilgængelige af dong på sharepointet.
han mener ikke, at de lå der i 2012, men de var der i hvert fald i 2014, da hans kollega down-
loadede dokumenterne. han kiggede ikke på inspektionsrapporterne i 2014. han kiggede
først nærmere på dem, efter at han havde været i københavn i august i år.
de informationer, som han har baseret sine tegninger på, stammer fra inspektionsrapporten
fra 2009. den foreligger i en form, som kunne være fremlagt som bilag i retten.
om sine instruktioner i siri-sagen forklarede han uddybende, at den første instruktion kom
fra oil, som antog braemer som sin loss adjuster, da revnerne i sponsonen blev fundet. som
loss adjuster var deres opgave at undersøge kravet fra dong, herunder om det var dækket
af policen. der var tale om en standardanmodning fra oil.
anden gang han modtog instruktioner i siri-sagen var i april/maj 2015, efter at forsikringssa-
gen med dong var afsluttet. denne gang blev han instrueret af advokatfirmaet clyde & co.
på vegne af forsikringsgiverne i nærværende sag. han skulle alene bistå med teknisk råd-
givning og har ikke været involveret i at vurdere spørgsmålet om dækning under policen.
han er ikke tidligere blevet instrueret af clyde & co. han ved ikke, om det samme gælder
braemer som sådan.
de grout-forbindelser, han selv har haft med at gøre, var standard grout-forbindelser, som
blev brugt ved fastgørelse af en jacket platform til havbunden. den grout-forbindelse, som
blev brugt på siri-platformen, var ret unik i offshore industrien på det tidspunkt. så vidt han
har forstået, havde man brugt den type grout-forbindelse i en eller anden form i forbindelse
med havvindmøller. han har ikke selv erfaring med vindmøller.
som nævnt tidligere havde designerne af siri-platformen fra begyndelsen ikke været til-
strækkeligt opmærksomme på risikoen for skader som følge af udmattelse i sponsonen, og
det er derfor hans opfattelse, at årsagen til revnerne i sponsonen var mangelfuldt design af
                                                - 157 -
sponsonen.
inspektionsrapporterne indeholder ingen observationer om slid på grout-forbindelsen, hvil-
ket skyldes, at man ikke kunne se grout-forbindelsen. der er ingen faktuelle oplysninger om
et mellemrum mellem grout og caisson, bortset fra at giss-rapporten i konklusionen (rap-
portens s. 175) nævner et mellemrum på 2,5-3,5 mm i toppen af sponsonen i 2005 baseret på
bevægelsen af caissonen.
det er korrekt, at inspektionsrapporterne ikke nævnte noget om revner før i 2009.
når han taler om mangelfuldt design af sponsonen, mener han sponsonen og grout-
forbindelsen som en helhed. sponsonen er en stålpladekonstruktion, som bruges ved skibs-
konstruktion, men som ikke bliver brugt særligt ofte ved undervandskonstruktioner, fordi
den type konstruktioner er tilbøjelige til at få udmattelsesskader.
nigel barltrop har til brug for sagen udarbejdet følgende rapporter efter opdrag fra forsik-
ringsgiverne: 1) ”review of documents and data relating to strength of caisson support au-
gust 2009 to february 2010” dateret 24. januar 2011 (bilag r/29), 2) ”second report: nature
and cause of damage” dateret 21. juni 2012 (bilag 36), 3) supplerende rapport af 15. oktober
2012 (bilag c), 4) ”annex to ”response to questions raised on second report: nature and
cause of damage”” dateret 16. oktober 2012 (bilag aa) og 5) ”third report: response to lic
report ”viewpoints on root causes for cracks discovered 31 august 2009”” dateret 6. maj
2014 (bilag d).
nigel barltrop har i retten forklaret blandt andet, at han blev uddannet bygningsingeniør i
1973 og arbejdede med designanalyser for forskellige virksomheder i 22 år. de sidste 21 år
har han været ansat på forskellige universiteter, blandt andet på glasgow university, hvor
han i dag er professor. som ingeniør arbejdede han både med stål- og betonkonstruktioner.
han har blandt andet været med til at konstruere flere broer på land både i stål og beton,
herunder en stor hængebro. i mange af disse konstruktioner benyttede man grout-
forbindelser. han har også designet offshore platforme for shell og været teknisk ansvarlig
                                                - 158 -
for andre platforme. med hensyn til konstruktioner, som minder om siri-platformen, har han
arbejdet med nogle platforme i mellemøsten, som har nogle ligheder med siri. der blev dog
ikke brugt groutede samlinger - de var alle svejsede - men platformens ben var fastgjort med
grout til havbunden. han har også arbejdet med design af lignende platforme, som bp over-
vejede at installere, men som de besluttede ikke at installere alligevel, fordi det var for risi-
kabelt. han har endvidere arbejdet med en del retssager, hvor han har undersøgt, hvorfor
forskellige konstruktioner svigtede. han er endvidere forfatter til flere bøger om design af
stationære og flydende platforme.
i 2010 blev han antaget af clyde & co. til at se på forskellige aspekter vedrørende siri, blandt
andet risikoen for kollaps af platformen og virkningen af tie-in i 2003. der var almindelig
enighed mellem eksperterne om, at der på et tidspunkt opstod et mellemrum mellem grout
og caisson, og at forskellige omstændigheder førte til nedbrydning af grouten, så mellem-
rummet blev større. der var imidlertid uenighed om, hvornår nedbrydning af grouten be-
gyndte.
han uddybede sine synspunkter fra sin anden rapport “nature and cause of damage”, og
forklarede sammenfattende, at mellemrummet mellem caisson og grout med sikkerhed se-
nest opstod i forbindelse med den første olieproduktion, men det kan også være opstået tid-
ligere i forbindelse med installation af platformen. årsagen til, at mellemrummet opstod, kan
have været, at grouten og stålet udvidede sig forskelligt, og/eller at vinden tog fat i caisso-
nen, der ikke havde særlig meget støtte i sponsonen. ifølge hans beregninger havde tie-in
kun en mindre betydning for platformens levetid.
han var ikke enig med lic i, at havvandet i mellemrummet mellem caisson og grout ville
dæmpe belastningen på grouten, mens mellemrummet var lille, idet lic i sine beregninger
glemte at tage højde for, at der ved et lille mellemrum var en del vertikale bevægelser mel-
lem caisson og sponson, hvilket bevirkede, at man ikke fik den dæmpende effekt af havvan-
det, som lic regnede med.
eftersom nedbrydningen af grouten efter hans opfattelse begyndte tidligt, blev det tætnings-
                                              - 159 -
ringen for neden (sealing ring), der tog en stor del af den belastning, som kom fra caissonen
ned i sponsonen. men tætningsringen var slet ikke designet til denne belastning og svigtede
derfor tidligt.
det ser ud til, at siris egensvingningstid er blevet forøget med årene. egensvingningstiden
blev monitoreret i begyndelsen af platformens levetid, hvor man kunne se af målingerne, at
egensvingningstiden blev forøget. da man målte egensvingningstiden igen, efter at revnerne
i sponsonen var blevet opdaget, var den blevet meget længere. vægtforøgelsen på dækket i
forbindelse med tie-in var kun en del af forklaringen på den øgede egensvingningstid. det
virkede meget sandsynligt, at en del af den øgede egensvingningstid skyldtes den nedbryd-
ningsproces, som var i gang i grout-forbindelsen mellem caisson og sponson, men muligvis
også en lignende nedbrydning af grout-forbindelsen mellem platformens ben og tanken.
sammenligningen med havvindmøller kan kun bruges til en vis grad. det er rigtigt, at man
også benytter grout-forbindelser ved havvindmøller, men man har kun gjort det i relativt
kort tid. inden for de seneste år er man dog også begyndt at se nedbrydning af grout-
forbindelser på havvindmøllerne. i dag er man gået bort fra at bruge de cylindriske grout-
forbindelser som på siri og de tidlige havvindmøller og benytter i stedet koniske forbindel-
ser.
belastningen på en havvindmølle er også forskellig fra belastningen på en konstruktion som
siri. han er ikke enig med gjerding i, at grouten kun kan have svigtet som følge af en over-
belastning. senere forskning har også modsagt gjerding. med den viden man har om grout-
forbindelser i dag, ville man utvivlsomt have designet siri på en anden måde.
med hensyn til udmattelsesprocessen i sponsonen begyndte denne, så snart grouten svigte-
de, idet belastningen på sponsonens bund var for stor, hvilket førte til revnedannelse. da
grouten efter hans opfattelse svigtede tidligt i platformens liv, er revnerne også begyndt at
udvikle sig tidligt. revnerne begyndte først at udvikle sig i de lodrette plader inden i spon-
sonen, hvor spændingskoncentrationen var størst. der var tale om ret små revner i begyn-
delsen, som voksede efterhånden og fortsatte til sponsonens ydre plader. ingen har dog fore-
                                               - 160 -
taget analyser af revnernes udvikling, så det, han har forklaret om revnernes udvikling, er
baseret på hans generelle erfaring og ikke på beregninger.
når mellemrummet mellem caisson og grout er blevet omkring 0,5 mm, hjælper grout-
forbindelsen ikke i forhold til belastningen fra caissonens bevægelser. han er enig med giss
i, at mellemrummet i 2005 var mindst 2,5 - 3,5 mm. han kan ikke svare på, om der på det
tidspunkt har været revner inden i sponsonen. han har ikke lavet nogen beregninger af det-
te. stålet var med sikkerhed beskadiget i 2005, men man så først revner 4 år senere. jo tidli-
gere revnerne var blevet opdaget, jo nemmere havde de været at håndtere og reparere. han
mener, at det ville have været muligt at opdage revnerne, når de var ca. 2 cm lange.
med hensyn til årsagen til skaden på sponsonen (root cause) forklarede vidnet i overens-
stemmelse med konklusionen i sin anden rapport “nature and cause of damage” (rappor-
tens s. 58-59) og sammenfattede det således, at ingen i forbindelse med design af platformen
havde tænkt på muligheden for og effekten af slid, hvilket kan forklares med, at designerne
ikke havde erfaring med den type grout-forbindelse. havde designerne tænkt på det, ville de
formentlig have ændret på designet.
en medvirkende årsag var også, at siri-platformen havde en større dynamisk respons end
man havde forudset, og det skyldtes, at den dæmpende effekt var mindre end forventet. det-
te resulterede i, at nedbrydningsprocessen og udmattelsesprocessen gik betydeligt hurtigere.
tie-in havde også indflydelse på den dæmpende virkning og som følge heraf en vis betyd-
ning for udmattelsesprocessen, men forøgelsen af den dynamiske respons efter tie-in var ik-
ke så stor, at den i sig selv kunne forklare svigtet i konstruktionen. martin sterndorff har be-
regnet en betydelig større forøgelse i dynamisk respons efter tie-in, men efter vidnets opfat-
telse overvurderer sterndorffs beregningseffekten, da han i beregningen kun tager højde for
de bølger, som kommer fra nordvest.
ifølge vidnets beregninger blev den dynamiske respons for caissonen mærkværdigvis ikke
forøget som sådan, men hvis man ser på platformens ben, var der en betydelig forøgelse af
                                               - 161 -
den dynamiske respons, hvilket formentlig bragte benenes levetid ned fra 60 til 45 år, mens
caissonens levetid ikke blev påvirket nævneværdigt.
han mener, at designerne burde have tænkt mere over, hvilken dæmpende virkning de ville
få med en konstruktion som siri, der var meget dynamisk sensitiv. den dæmpende virkning
på en typisk jack-up platform, hvor benene går ned på havbunden, er sandsynligvis større
end på en konstruktion som siri med en stor base liggende på havbunden, som knap bevæ-
ger sig. dette resulterede i, at konstruktionens levetid blev betydeligt lavere.
med hensyn til scigs beregning af en levetid for sponsonen på 6 år under visse omstændig-
heder forklarede vidnet, at han har lavet sine egne beregninger, som viser, at sponsonen
uden sikkerhedsfaktoren indregnet havde en levetid på 20 år.
han mener, at man burde have monitoreret platformens bevægelser hele tiden. disse målin-
ger kunne have givet designerne vigtig information om den faktiske dæmpende virkning,
ændring i egensvingningstid og mulige skader i konstruktionen.
designerne af tie-in forudså en forøgelse i platformens dynamiske respons, hvilket bevirke-
de, at man foretog en grouting af benene. hvis grouten havde skabt ordentlig forbindelse til
benene, skulle det have bragt egensvingningstiden tilbage til det samme niveau som før tie-
in, men groutingen virkede ikke efter hensigten og fik derfor ingen betydning for responsen.
efter at man havde opdaget revnerne i sponsonen, udviklede den alvorligste af revnerne sig
med 1 mm om dagen, men der var dog nogen usikkerhed om revnernes udvikling.
baseret på de foreliggende data beregnede han sandsynligheden for, at sponsonen ville svig-
te, og kom frem til, at sandsynligheden var 1:140. set i forhold til risikoen for tab af menne-
skeliv og skade på miljøet var sandsynligheden uacceptabel, men dong overvandt denne
risiko ved at afmande platformen og tømme olietanken.
efter hans opfattelse udbedrede installationen af cable stays ikke skaden, men forhåbentlig
                                               - 162 -
gjorde de konstruktionen acceptabel for fremtiden. han mener, at de er blevet installeret for
at forhindre yderligere skader.
han har kendt alexander fyfe i lang tid. han blev bedt om at kontakte fyfe for at spørge
ham, om han ville være skønsmand i sagen. han mener ikke, at han havde nogen særlig ind-
flydelse på fyfe. han forklarede fyfe om faktuelle ting, rammen for sagen, og hvor meget
dokumentation der var. det var tekniske emner, så fyfe kunne vurdere, om han var kvalifi-
ceret til at påtage sig opgaven. der var tale om én telefonsamtale for ca. et år siden. han hu-
sker det ikke, men det var formentlig ham, som ringede op til fyfe.
om basis for de udarbejdede rapporter forklarede vidnet uddybende, at han ikke selv havde
været på siri-platformen eller selv havde foretaget nogen målinger. han har baseret sit ar-
bejde på nogle oplysninger, som blev præsenteret for ham som facts. målingerne af
egensvingningstid har han fra andre rapporter.
der var ingen direkte observationer af et mellemrum umiddelbart efter installationen af siri,
men der var nogle oplysninger om ændring i egensvingningstiden inden for det første år,
som indirekte indikerede, at der var et mellemrum. dette var også hans konklusion baseret
på de beregninger, han foretog, ligesom det som tidligere nævnt var hans konklusion, at for-
øgelsen af vægten på top side og temperaturændringen havde en lille effekt, men ikke stor
nok til at skabe mellemrummet.
udviklingen i mellemrummet var et resultat af, at caissonen havde mindre og mindre støtte
og dermed sleb grouten af, når den bevægede sig. det er ikke muligt at se denne slibeproces.
de fotografier, som man har af toppen af grout-forbindelsen, tyder på, at nedbrydningen af
grout i toppen skyldes slibning, mens det ser ud som om, at grouten i bunden af grout-
forbindelsen er revnet, idet stykker af grout er faldet ud.
han har set basis of design-dokumentet og designberegningerne. formålet med tætnings-
ringen for neden af grout-forbindelsen var ifølge analytikerne, at den skulle holde grouten
på plads, også selvom den revnede. de forudså, at grouten kunne revne, men det blev ikke
                                                - 163 -
taget med i betragtning af designerne. det blev overladt til producenten at fremstille tæt-
ningsringen uden nogen nærmere specifikationer, og den blev fremstillet, så den alene kun-
ne holde på grouten, mens denne blev fyldt i og hærdede. efter vidnets opfattelse burde tæt-
ningsringen have tjent begge formål.
med hensyn til selve udførelsen af grout-forbindelsen forklarede vidnet, at han i 2014 fik op-
lysninger om, at det kun var den nederste del af caissonen, som var på plads, da man lavede
grout-forbindelsen. dette var godt for groutingen, da det betød, at der var færre kræfter på
caissonen end tidligere antaget af ham.
der blev observeret en forøgelse i egensvingningstiden fra 2000 til 2009. han undersøgte,
hvad dette kunne skyldes og fandt frem til, at forklaringen dels var vægtforøgelsen af top
side, dels at platformen var blevet mere fleksibel, formentlig fordi der var problemer med
grouten mellem ben og tank.
vedrørende gjerdings rapport forklarede vidnet, at han er bekendt med målinger på 3 hav-
vindmøller, hvor der er opstået et mellemrum mellem grout og stål på op til 1 mm, hvilket
betyder, at lasten fra tårnet ikke overføres til grouten, men i stedet til bunden af fundamen-
tet. derfor har man foretaget reparation af disse vindmøller.
han er ikke enig i, at gjerdings og sterndorffs erklæringer ikke er baseret på formodninger.
alle har lavet deres beregninger på grundlag af formodninger, fordi ingen har haft præcise
informationer om, hvad der var sket. han er ikke enig i deres erklæringer.
for at tie-in kan have medført en overbelastning af konstruktionen, skal der være en årsag til
overbelastningen, som relaterer sig til tie-in. vægtforøgelsen på top side er ikke i sig selv nok
til at forøge belastningen. alt taget i betragtning er han rimeligt sikker på, at belastningen på
siri-platformen ikke var større efter tie-in. desuden er han ikke enig med gjerding i, at ska-
derne kun kunne være opstået som følge af overbelastning. det var ikke overraskende, at
grouten revnede, men derimod forudsigeligt ifølge designerne.
                                              - 164 -
risikoen for kollaps på 1:140, som han nævnte tidligere, relaterede sig til sponson/caisson
strukturen, ikke kollaps af hele platformen, selvom kollaps af caissonen kunne have alvorlige
konsekvenser for resten af platformen. som tiden gik, fik man en bedre ide om, hvad den ak-
tuelle risiko var.
han blev instrueret af clyde & co., som repræsenterede forsikringsgiverne, i slutningen af
2009/begyndelsen af 2010. han mødtes ikke med scig, men han deltog i nogle møder med
dong og noreco. han blev bedt om at undersøge sandsynligheden for, at caissonen kollap-
sede. clyde & co. ønskede, at han skulle vurdere risikoen for kollaps på forskellige tids-
punkter efter fundet af revnerne set i forhold til spørgsmålet om ”imminence”. senere blev
han bedt om at undersøge andres analyser af årsagen til skaden på sponsonen.
han har kun haft to opgaver for clyde & co.
han har kendt alexander fyfe længe. det kan godt være, at det var fyfe, som ringede til
ham. han husker, at han havde en samtale med fyfe, men husker ikke, hvem der ringede til
hvem. han forklarede fyfe, hvilken type platform der var tale om, og hvad problemet med
platformen var, og hvilke dokumenter, der forelå i sagen. telefonsamtalen varede ca. 40 min.
hans rapporter er baseret på de same facts, som andre eksperter havde, men han har lavet
nogle andre analyser.
cable stays forøgede platformens levetid, og der var tale om en betydelig ændring af plat-
formens design, så den næsten blev som en permanent platform. benenes levetid blev også
væsentligt forøget med cable stays. dong havde foretaget beregninger, som viste, at de
kunne leve med revnerne efter montering af cable stays.
richard snell har til brug for sagen afgivet følgende erklæringer, sammen med de øvrige
medlemmer af scig og giss efter opdrag fra sagsøgerne: 1) ”main report – cause effect as-
sessment of siri caisson and supporting structure - an independent report” af 1. marts 2010
udarbejdet af scig (bilag 33), 2) ”executive report – cause effect assessment of siri caisson
                                              - 165 -
and supporting structure” af samme dato uarbejdet af scig (bilag 34), 3) scig amendments
to scig main report/scig executive report fra december 2014 (bilag ag og ah) og 4)
”giss’ main report” af 27. juni 2013 udarbejdet af giss (bilag b).
vidnet har vedstået alle de nævnte rapporter og har i retten forklaret blandt andet, at han er
uddannet ingeniør og har beskæftiget sig med offshore stålkonstruktioner. han var ansat
som head of structural engineering hos olieselskabet bp og havde ansvaret for alle konstruk-
tionerne på bps platforme i nordsøen. fra 1992 til 2008 var han medlem af iso committee,
som udarbejdede en ny standard for alle typer offshore konstruktioner. han er for tiden an-
sat som ekstern underviser på oxford university.
det var på dongs foranledning, at han blev medlem af scig og senere af giss. han blev
antaget på baggrund af sin viden om udmattelse og stålkonstruktioner samt hans erfaringer
med design af platforme. alle gruppens medlemmer var udpeget af dong, og alle referere-
de kun til dong. scig-gruppen skulle undersøge årsagen til revnedannelsen i sponsonen,
og den senere giss-gruppe, som var de samme personer, skulle arbejde videre med at iden-
tificere konsekvenser af skaderne ud fra hver hændelse og foretage en komparativ analyse af
reparationerne og betydningen for platformen.
dong accepterede konklusionerne i scig-rapporten, men ønskede en uddybning heraf.
han mener derimod ikke, at dong accepterede konklusionerne i giss-rapporten. de blev
anmodet om at ændre i konklusionerne, men tilføjede dog alene en delkonklusion. han fik
aldrig at vide, hvorfor rapporten kun forblev et udkast, og den dag i dag vedstår han som
nævnt rapportens indhold.
vedrørende mellemrummet mellem grout og caisson, forklarede han, at mellemrummet var
opstået allerede ved platformens ”first oil” som et resultat af temperaturforandringen. grou-
tens slid begyndte formentlig, lige så snart mellemrummet blev skabt. ifølge lics beregnin-
ger var mellemrummet 0,2 mm, hvilket scig godtog. dette mellemrum var stort nok til, at
caissonens svingninger resulterede i stress og slid på grouten.
                                               - 166 -
med hensyn til lics kritik af scig-rapportens manglende henvisning til ”fluid pressure” i
caissonens mellemrum, forklarede han, at de vidste, at det havde betydning for udviklingen
af slid, men de vidste ikke, om dette ville forbedre situationen, ved at vandet fungerede som
en pude mellem grouten og caisson, eller forværre situationen ved at det hydrauliske tryk,
som vandet medførte, ville medføre, at grouten blev skubbet ud. de tog derfor ikke dette
punkt med i deres betragtning.
lics andet kritikpunkt vedrørte ujævnheder i stålet i caissonen. idet der alene var én vertikal
svejsning, udgjorde dette ikke en betydelig uregelmæssighed i overfladen, hvorfor det alene
kan have haft meget lidt betydning de første par måneder.
når caissonen bøjede sig mod grouten, blev der overført kræfter, som grouten kunne modstå
så længe mellemrummet ikke var stort. dog ville store bølger være problematiske. med
kombinationen af et mellemrum mellem caisson og grout på 3 mm i caissonens øverste del
og 0,5 mm ved den nederste del, når caissonen havde sine naturlige svingninger, ville struk-
turens belastning overføres til den nederste del af sponsonen.
efter platformens ibrugtagning blev der hurtigt udviklet træthed i stålkonstruktionen, selv
om skaderne efter udmattelsen først blev synlige senere. på alle konstruktioner udvikles der
udmattelse, men hvorvidt egentlige skader også udvikles afhænger af, hvorvidt konstrukti-
onen er designet til at modstod dette. udviklingen af revner er et resultat af slid, idet caisso-
nens kontakt med grouten under egensvingningerne virker som sandpapir på grouten.
ved rov-undersøgelsen fra 2005 blev der observeret 5–7 mm bevægelse i caissonen. på det
tidspunktet ville mellemrummet herefter som minimum være 2,5-3,5 mm i caissonens top.
idet caissonen formentlig ikke bevægede sig maksimalt på tidspunktet for observationen,
kan mellemrummet have været større end beregnet. kvaliteten af optagelserne med rov’en
var ikke særlig gode, men de blev fra 2005 gjort elektroniske, og det forbedrede kvaliteten.
om revnerne i stålet forklarede han yderligere, at alle revner skyldes udmattelse, indtil rev-
nerne når en vis størrelse. udmattelsen i stålet startede samtidig med, at caissonens bevægel-
                                                 - 167 -
ser kunne mærkes i den nedre del af sponsonen, og udviklede sig herefter som følge af cais-
sonens svingninger. udviklingen af revnerne, var derfor en følgevirkning af slid. revnerne
opstod formentlig ved enderne af de mindre ”anti-buckling steel plates” og udviklede sig
herefter ud mod ydresiden af stålpladen. efter gennembruddet til ydresiden udviklede rev-
nerne sig horisontalt. udviklingen af revner er derfor usynlig i starten. omkring 85 % af ti-
den i ”fatigue life” foregår ved, at en lille revne først dannes og herefter udvikler sig indefra
og ud. dette er en meget langsommelig proces, og først herefter vil man kunne se revnen på
ydersiden af stålet, dvs. kun de sidste ca. 15 % af tiden vil man kunne se store revnedannel-
ser. i 2005 var udmattelsen allerede godt i vej, men det var fortsat meget vanskeligt at opda-
ge det, da revnerne fortsat nok var ret små. det var helt sikkert muligt at se revnerne med
det blotte øje før 2009, men måske ikke allerede i 2005. på det tidspunkt, hvor man kan se
revnerne, vil problemerne være meget store, og skaderne vil være svære at reparere. der
burde ved designet være taget højde for dette, således at det havde været muligt at inspicere
indefra.
sponsonens ”fatigue life” blev beregnet til 6 år. beregningen var ikke nødvendigvis helt præ-
cis, da udmattelse ikke altid følger en matematisk model og derfor kan udvikle sig anderle-
des end forventet.
han har læst jens b. gjerdings rapport om ”grout failure with reference to wind turbine ex-
periences” af 25. september 2013. ifølge gjerding er skaderne først opstået efter en overbe-
lastning af platformen, som ifølge gjerding skete ved tie-in i 2003/2004. han mener ikke, at
der er bevis for, at platformen har været udsat for en overbelastning, hvilket heller ikke er
afgørende for, om der opstår slid eller revnedannelser. han er derfor ikke enig i den kritik,
der rejses i gjerdings rapport.
efter offentliggørelsen af gjerdings rapport, foretog loughborough university nogle tests af
offshore vindmøller, som viser, at grouten bliver slidt og smuldrer. ifølge universitetet var
sliddet i grout-forbindelser under vand meget kraftigere end den slid, der foregår i grout-
forbindelser placeret over vand. ifølge resultaterne fra test udført ved hannover universitet,
som ligeledes testede offshore vindmøller, blev grouten skubbet ud gennem toppen af grout-
                                               - 168 -
mellemrummet.
han er enig med gjerding i, at tie-in har påvirket platformens levetid, men han mener ikke,
at det er så meget som forventet, da det er en usædvanlig platform. det har formentlig alene
accelereret udviklingen af revner med 1 til 2 år. tie-in har derfor kun haft en mindre effekt
og var ikke den dominerende faktor i forhold til udviklingen af mellemrummet ved caisso-
nen.
han er ligeledes bekendt med martin sterndorffs kritik af giss-rapportens konklusioner.
kritikken undrer ham, da sterndorff deltog under giss-møderne og derfor var involveret i
gruppens løbende diskussioner og beslutninger, hvorfor de troede, at han var tryg ved giss-
rapportens indhold. force technology analyserede særligt konstruktionens dynamik efter
tie-in. deres model gennemgik 750 individuelle simulationer, og de foretog 15 iterationer.
den anvendte model virkede efter hensigten. han er derfor uenig i sterndorffs kritik og sy-
nes, at den er uberettiget. sterndorff har dog ret i, at der var nogle usikkerheder ved bereg-
ningerne på baggrund af deres antagelser om vanddybde og bølgepåvirkning mv., men disse
usikkerheder var ikke dominerende faktorer. sterndorff kritiserede også deres model af for-
bindelsen mellem caissonen og grout-svøbet i forhold til stivheden, som løbende ændrede
sig meget under egensvingningsperioden. det er dog vanskeligt at skabe en model, der præ-
cist efterligner caissonens egentlige stivhed under egensvingningsperioden, da der er forskel
på, om der er et mellemrum mellem caisson og grout, eller om caissonen rammer grouten di-
rekte, hvorved der sker en brat ændring af stivheden.
sterndorffs rapport “simplified dynamic analyses” fra 2013 analyserer platformens bevægel-
ser som todimensionelt, hvilket ikke opfanger alle detaljer, hvorimod giss analyserer ud fra
tre dimensioner. todimensionelle analyser anvendes kun til at skabe et overblik. fx ville
man aldrig kun anvende todimensions-beregninger ved placeringen af en jack-up rig ved si-
den af en boreplatform.
vedrørende platformens design forklarede han uddybende, at han ikke tidligere har set siri-
platformens type af samling (ved den nedre del af sponsonen), som afhænger af kombinatio-
                                                - 169 -
nen mellem et grout-system og et stålsystem, som sammen modstår belastningen fra bølger-
ne. den nedre del af sponsonen var designet til at modstå de vertikale kræfter. alle de hori-
sontale kræfter skulle modstås af grouten, og der var ikke meget at give af, hvis det ikke vir-
kede efter designernes hensigt. den nedre del af sponsonen var derfor et hybridsystem, som
han ikke tidligere har set. de fleste designere ville nok have designet det anderledes.
under udviklingen af designet blev der ikke brugt mange kræfter på hverken grout-
forbindelsen ved sponson eller på risikoen for udmattelse. ved tie-in var der til gengæld me-
get fokus på risikoen for træthed i platformens ben, men derimod meget lidt fokus på tanken
eller på grouten i den nedre del af sponsonen. der burde i stedet have været taget stilling til
udfordringerne ved de trinvise kræfter, der blev overført til caissonen. en løsning kunne ha-
ve været, at alt det nye udstyr, som var nødvendig til tie-in, blev placeret på en ny platform
ved siden af siri.
efter tie-in var der ingen monitorering af platformens bevægelser, hvilket ellers ville have
været nemt at iværksætte. den øgede egenfrekvens medførte skade på forbindelsen mellem
benene og tanken, som herefter blev nedbrudt, halvanden meter under tankens overflade.
dette blev repareret, men hvis man har forståelse for jack-up platforme, er det almindeligt, at
en ny skade opstår allerede kort tid efter. det er altafgørende, at man ved en jack-up har
kendskab til stivheden i selve benene og til stivheden i benenes befæstninger i top og bund.
det var slid på grouten, der skabte et mellemrum mellem caisson og grout-forbindelsen.
forbindelsen kunne herved ikke længere holde til påvirkningerne, som derfor blev overført
til stålkontruktionen i den nedre del af sponsonen. sliddet ødelagde hele designidéen om-
kring grout-forbindelsen. hvis der ikke havde været slid på grouten, ville skaderne ikke væ-
re sket, og grout-forbindelsen ville herefter formentlig lige akkurat have holdt i den operati-
onelle levetid, men derimod ikke i hele levetiden ifølge designet.
ingen designer forventes at kunne garantere, at grouten ikke løsriver sig i hele platformens
levetid, da man i de fleste tilfælde oplever, at grouten udvider sig, og der sker en exotermisk
reaktion, når grouten tørrer. i de fleste tilfælde medfører dette, at grouten krymper en smule
                                               - 170 -
og dermed løsriver sig.
tie-in kan højst have reduceret levetiden med 1-2 år.
omkring de valgte reparationsløsninger, oplyste han, at han ikke kan svare på spørgsmål
herom, da dette tema ikke var omfattet af scig eller giss’ opgaver.
han forklarede yderligere om grout-forbindelser, at han ikke tidligere har set siri-
platformens kombination af stålkonstruktion og grout-forbindelse, der tager imod de hori-
sontale kræfter, da det normalt enten er en ren grout-forbindelse eller en ren stålforbindelse,
der anvendes. det er korrekt, at han ikke kan udtale sig om grout-forbindelser på vindmøl-
ler, da han har meget få erfaringer hermed.
han mindes ikke specifikt rapporten om ”cracks in the sponson of the siri platform: impor-
tance of temporary repair/collapse prevention” udarbejdet af scig den 12. juli 2010, da han
ikke var involveret i reparationen af siri. rapporten er formentlig skrevet af scig-
medlemmet jon taby. foreholdt indholdet og konklusion heraf i retten kan han dog erklære
sig enig heri.
til brug for scig-gruppens arbejde fik han indsigt i al det materiale, som gruppen ønskede.
de havde adgang til dongs sharepoint, men den store mængde sagsmateriale gjorde det
vanskeligt at identificere alt brugbart materiale.
om udviklingen af mellemrummet mellem grouten og caissonen forklarede han suppleren-
de, at der ikke blev observeret noget mellemrum i 1999, idet der ikke blev foretaget inspekti-
on af grouten før transporten fra korea til stavanger og heller ikke fra stavanger og til den
endelige placering i nordsøen. før rov-rapporten i 2005, blev der heller ikke foretaget in-
spektioner heraf. mellemrummet på 0,2 mm er derfor baseret på beregninger. beregningerne
er nemme og pålidelige og i overensstemmelse med begreberne om termisk udvidelse og
sammentrækning ved første olie. kun få sekunder af videoen fra rov-inspektionen i 2005
viste relative bevægelser af caissonen i forhold til et stationært rør. der har derfor også været
                                               - 171 -
et mellemrum mellem grouten og caissonen. mellemrummet var fyldt med vand, som var
stationært i stille vand, mens vandet ville rotere i cirkulære bevægelser, såfremt caissonen
bevægede sig. bevægelserne ville vare i en 3-6 sekunders periode, og perioden ville være
endnu længere, hvis der var høje bølger.
udviklingen af mellemrummet fra 0,2 mm til 2,5-3,5 mm er baseret på beregningerne efter
iagttagelserne på inspektionsvideoen i 2005. mellemrummet kan have været større. efter
fundet af revnerne i sponsonen den 31. august 2009 blev der konstateret et mellemrum på 10
mm på toppen af caissonen. grouten fra den øverste del af caissonen var stenhård og havde
en glat overflade. dog var 1 mm af overfladen påvirket af kemisk udvaskning som følge af
påvirkningen af havvand, men var i øvrigt intakt. der er ingen, der med sikkerhed ved, hvad
der er sket med grouten i midten af grout-svøbet. der blev på toppen af den nedre del af
sponsonen fundet en betydelig mængde grout-partikler, som var faldet ud, efter at tætnings-
ringen var gået i stykker. det var fabrikken i korea, der designede ringen til at holde på den
våde grout, når den blev påfyldt og under hærdning, men den kunne ikke holde på grouten
efterfølgende, og han mener, at dette er udtryk for dårligt design. hvis tætningsringen havde
været designet til at kunne holde på grouten også efter hærdningen, ville skaderne måske
ikke være sket.
vidnet forklarede herefter betydningen af grafen omkring ”fatigue development – location
2” fra giss-rapporten af 27. juni 2013 (bilag b) og uddybede blandt andet, at grafen udtryk-
ker hvordan udmattelsen har udviklet sig i den nedre del af sponsonen før og efter tie-in.
ifølge grafen har tie-in ikke påvirket udviklingen af udmattelse væsentligt.
omkring beregningsmodellen til brug for grafen forklarede han blandt andet, at grafen byg-
ger på “the archard wear equation”, som er en simpel model, der bruges til at beskrive ud-
viklingen af slid. modellen er ikke nødvendigvis særlig god, men det er den bedste, der er til
rådighed. det er de fysiske observationer fra 2005 og 2009, der er anvendt til at kalibrere be-
regningen sammenholdt med det beregnede mellemrum i 1999.
den lodrette akse (accumulated fatigue) viser, at hvis tallet er højere end 1, er udviklingen af
                                               - 172 -
udmattelse kritisk, men på dette stadie kan denne kun opdages ved en speciel inspektions-
teknik. udviklingen af udmattelse startede allerede ved ibrugtagning. grafen kombinerer in-
formationer fra andre grafer herunder graferne om ”average energy disspation rate” og
”average wear rate” fra samme rapport. grafen om udmattelse er ikke et udtryk for en
præcis beregning heraf, men en måde at forudsige den energi, som overføres fra bevægelser-
ne i caissonen til stålet i sponsonen. i 2004/2005 var skaderne endnu ikke synlige, da test vi-
ser, at det ikke er muligt at se en revne på under 2 cm. på det tidspunkt, hvor en skade bliver
synlig, er skaderne meget alvorlige. hvis grafen passerer 5 på den lodrette akse, er delene
ved at falde fra hinanden, og det er svært at forudse udviklingen af revnerne, når de passerer
400 mm til 500 mm i størrelse. selvom revnerne først blev observeret i 2009, er han overbe-
vist om, at de også var til stede i 2008. da revnerne blev opdaget, var skaderne forværret til
en grad, hvor kun meget dyre løsninger kunne reparere dem.
vedrørende scig-medlemmernes opgaver forklarede han, at gruppen blev sammensat ud
fra medlemmernes forskellige ekspertiseområder. det var jon taby, der lavede beregninger-
ne ud fra standard software, hvorefter gruppens medlemmer kom med input og diskuterede
samt tjekkede resultaterne.
til giss-rapporten var det force technology i oslo, der udførte beregningerne, da de ikke
havde den nødvendige software hertil. giss-medlemmernes fokus var alene på grout-
forbindelserne og ikke på selve sponsonen. han har stor erfaring med at føre tilsyn med så-
danne undersøgelser, herunder at se på, om der blev anvendt de rigtige udgangspunkter for
beregningerne. sterndorff deltog i giss-medlemmernes møder. alle var af den opfattelse, at
resultaterne af undersøgelserne var korrekte.
de så nærmere på 750 simulationer, som alle gav et konsekvent og fornuftigt resultat. af
praktiske årsager foretog de afkortede simulationer. resultaterne fra simulationerne af 10
minutters varighed, i stedet for 30 minutter, viste, at de korte simulationer i 85 % af tilfælde-
ne gav samme resultat som de længerevarende simulationer. de foretog 15 iterationer, selv-
om 20 nok ville have været mere ideelt. deres mål var ikke at opnå perfekte beregninger,
men at få et så nøjagtigt og fornuftigt sammenligningsgrundlag, som det var muligt under
                                                - 173 -
de givne rammer. helt perfekte beregninger havde været uforholdsmæssigt ressourcekræ-
vende og ville have taget mange år at gennemføre.
efter at giss-rapporten var afgivet som endeligt udkast, hørte de ikke mere fra dong. hen
imod slutningen af arbejdet, havde de fået besked af dong om, at dong ikke var enig i
rapportens konklusioner, og at martin sterndorff var uenig i de strukturelle analyser. giss-
medlemmerne var selv tilfredse med rapporten.
han kan bekræfte, at han ikke har talt med de sagsøgtes advokater inden dette møde i retten,
men at han har modtaget en e-mail med oplysning om, hvilke spørgsmål han kunne forvente
at blive stillet i retten. der har også været e-mail korrespondance med de sagsøgtes engelske
advokat om den fortrolighedserklæring, han har underskrevet over for dong i forbindelse
med arbejdet i scig og giss.
john moseley har til brug for sagen afgivet følgende erklæringer, sammen med de øvrige
medlemmer af scig og giss, efter opdrag fra sagsøgerne: 1) ”main report – cause effect
assessment of siri caisson and supporting structure - an independent report” af 1. marts
2010, udarbejdet af scig (bilag 33), 2) ”executive report – cause effect assessment of siri
caisson and supporting structure” af samme dato, uarbejdet af scig (bilag 34), 3) cracks in
sponson of the siri platform: importance of temporary repair/collapse prevention” af 12. juli
2010, udarbejdet af scig (bilag 27), 4) scig amendments to scig main report/scig execu-
tive report fra december 2014 (bilag ag og ah), 5) ”giss’ main report” af 27. juni 2013,
udarbejdet af giss (bilag b).
vidnet har vedstået alle de nævnte rapporter og har i retten forklaret blandt andet, at han er
uddannet bygningsingeniør med en mastergrad indenfor numeriske analyser. han har be-
skæftiget sig med design og konstruktioner af skibe og bygninger. for 40 år siden startede
han i offshore branchen med at designe boreplatforme og arbejdede som project manager.
siden sin pensionering har han ydet konsulentbistand.
han blev antaget af dong til at medvirke i scig-gruppen og senere også giss-gruppen, og
                                                - 174 -
han rapporterede direkte til dong. efter ønske fra dong underskrev han en fortroligheds-
erklæring over for dong i forbindelse hermed.
scig-gruppen skulle undersøge årsagen til revnerne i sponsonen, og giss-gruppen skulle
herefter se nærmere på de begivenheder, som siri-platformen havde været udsat for, herun-
der særligt tie-in og konstatering af torsion. selv om dong ikke direkte meddelte dem, at de
accepterede konklusionerne i scig-rapporten, var det hans opfattelse, at det var tilfældet.
modsat gjaldt giss-rapporten, idet de efter fremlæggelsen af udkastet for dong ikke blev
bedt om at udarbejde en endelig rapport. han vedstår som nævnt alle rapporterne, og kon-
klusionerne i giss-rapporten ville have været de samme i en endelig udgave af rapporten.
han har ikke haft kontakt med dong eller noreco siden.
han modtog materialet til brug for rapporterne fra dongs sharepoint og med hjælp fra en
dong-medarbejder. scig- og giss-medlemmerne oplevede, at de havde materiale nok til
at forstå sagen og til at udarbejde rapporterne, og han ved ikke, om der manglede noget.
da de skulle undersøge årsagen til skaderne til brug for scig-rapporten, konstaterede de, at
der var tale om et utilstrækkeligt design af selve platformen. problemerne med platformen
kunne derfor ikke løses ved det oprindelige design alene, da grout-forbindelsen, tanken og
sponsonen i så fald skulle redesignes. designet var helt nyt og innovativt, og det var derfor
nødvendigt at være mere varsom i designfasen end sket. der var for eksempel ingen rappor-
ter vedrørende monitorering af platformen efter installationen, og der var heller ikke noget i
designmaterialet, der indikerede, at der var taget særlig højde for risikoen for udmattelse i
den nedre del af sponsonen. udmattelse var endvidere ikke et fokusområde ved tie-in.
vidnet forklarede herefter nærmere om betydningen af grafen benævnt ”gap growth histo-
ry” fra giss-rapporten af 27. juni 2013 (bilag b) og uddybede blandt andet, at den blå stiple-
de linje udtrykte muligheden for en revnestørrelse på 8 mm omkring år 2005. kurven var ba-
seret på tal fra beregningen af mellemrum fra 1999 og observationerne fra 2005 og 2009. han
er bekendt med rapportens delkonklusion, som blandt andet omtaler et ”potential gap of 2,5
to 3,5 mm” omkring 2005. mellemrummet kunne meget vel have været 6-8 mm stort, selv om
                                                  - 175 -
beregningerne foretaget ud fra rov-videoen fra 2005 viste 2,5 - 3,5 mm, idet optagelsen var
foretaget i roligt hav, hvorved caissonens bevægelser formentlig ikke var særlig store. gra-
fens kurve ændrede sig ikke særligt på tidspunktet omkring tie-in, da tie-in alene i mindre
grad forværrede mellemrummets størrelse.
han kender til grafen om ”fatigue damage history location 3” fra lic 2-rapporten af 21.
oktober 2013. ifølge lics beregninger passerer kurven først 1 på den lodrette akse over ”ac-
cumulated fatigue damage” i 2006, hvilket er over 2 år senere end giss-rapporten af 27. juni
2013’ beregninger. han mener derfor, at lics beregninger er forkerte, idet sliddet begyndte
allerede i 1999 efter first oil og ikke først ved tie-in.
som led i indhentelse af materiale til brug for rapporterne, eftersøgte han et ”risk register”
hos dong, som kunne benyttes til at identificere hovedproblemerne. han fandt ikke et så-
dant register, og han ved ikke, om det overhovedet var produceret. han spurgte ikke efter
det, da de havde adgang til sharepoint, hvor alt materiale var tilgængeligt. han behøvede
heller ikke et risk register for at kunne kritisere designet af platformen.
efter hans opfattelse ændrer det ikke på noget, at lloyds verificerede siri-platformen, efter-
som lloyds gennemgang til brug for verifikation efter hans opfattelse er mere summarisk og
overfladisk, og kritik af designet derfor ikke er udelukket alene af denne grund.
han har læst nogle af inspektionsrapporterne, og det er korrekt, at der ikke blev observeret
revner i stålpladen eller slibningsmekanismer i mellemrummet og lignende. dette kan imid-
lertid skyldes, at der ikke blev kigget efter disse skader under inspektionerne.
om siri-platformens design forklarede han yderligere, at tætningsringen for neden kun var
designet til at holde på grouten, så den ikke løb ud under påfyldning og hærdning. der blev
brugt kantsøm på tætningsringen, og det er dårligt i forhold til udmattelse. grouten var
åbenbart ikke problematisk i sig selv, men han har dog ikke tidligere set en sådan grout-
forbindelse anvendt.
                                               - 176 -
ifølge hans oplysninger spurgte fabrikanten under fabrikationen designerne, om man måtte
påfylde grout, efter at caissonen var blevet rejst i sin fulde højde, eller om man – som oprin-
deligt forudsat i designet – skulle vente med at sætte den øvre del af caissonen på til senere.
designerne skulle hertil have svaret, at det var i orden at påfylde grout, efter at caissonen var
samlet og rejst i sin fulde højde. dette undrede ham imidlertid noget, for der skal meget lidt
vind til for at påvirke caissonen, når den står i sin fulde højde, og det vil normalt skabe pro-
blemer ved påfyldningen af grout.
vedrørende scig- og giss-gruppernes sammensætning forklarede han supplerende, at jon
lereim var gruppernes formand, mens jon taby var ham, der foretog analyserne. hans egen
rolle var at sikre fremdriften i rapporterne som en slags project manager.
som nævnt har han efter ønske fra dong underskrevet en fortrolighedserklæring i forbin-
delse med arbejdet i scig- og giss-grupperne, og han gjorde derfor det engelske advokat-
firma clyde & co opmærksom herpå, da han blev indkaldt som vidne i denne sag. han fik
senere oplyst af clyde & co, at spørgsmålet nu var blevet afklaret med dongs advokater,
og at han kunne afgive forklaring som vidne i retten, men at han ikke måtte udtale sig uden-
for retten.
han kan bekræfte, at han ikke har talt med repræsentanter for clyde & co eller de sagsøgtes
danske advokat inden retsmødet i dag, men at han har modtaget en e-mail fra clyde & co
med oplysning om, hvilke spørgsmål han kunne forvente at blive stillet i retten. han kunne
se af denne e-mail, at richard snells navn også var anført som modtager, og han har derfor
talt med richard snell inden retsmødet i dag. han husker ikke, om e-mailen også var sendt
til jon lereim og jon taby. så vidt han husker det, svarer de spørgsmål, som de sagsøgtes
advokat har stillet ham i retten, nogenlunde til indholdet af e-mailen.
skønsmændene mads bryndum og alexander j. fyfe har afgivet forklaring sammen i retten
og har herunder vedstået de to fælles skønserklæringer: skønserklæring af 25. januar 2016
(bilag du) og supplerende skønserklæring af 4. april 2016 (bilag dw).
                                                - 177 -
skønsmændene har indledningsvis forklaret, at de som anført i indledningen til skønserklæ-
ringen af 25. januar 2016 fortsat er enige om de væsentligste forhold i skønserklæringerne, og
at der er tale om en fælles besvarelse af spørgsmålene.
afhøringen af skønsmændene er foregået således, at spørgsmål er blevet stillet til skøns-
mændene i forening, og at skønsmændene indbyrdes har konfereret inden besvarelsen af de
enkelte spørgsmål og herefter selv har afgjort, hvem der i første række skulle besvare det på-
gældende spørgsmål. alle besvarelser er således udtryk for skønsmændenes fælles svar,
medmindre andet er angivet.
mads bryndum har i relation til besvarelsen af spørgsmål 2 (ekstraktens side 6047) forklaret,
at det er korrekt opfattet, at alle de revner, der blev identificeret i 2009, og som er blevet un-
dersøgt i forskellige ekspertrapporter i sagen, er skabt af udmattelse.
alexander fyfe har supplerende anført, at revnerne i sponsonen skyldtes cykliske belastnin-
ger, og at alle rapporter konkluderer, at revnerne skyldtes udmattelse.
efter anmodning om at give en samlet og opsummerende forklaring om processen med ud-
mattelse, jf. dele af skønsmændenes svar på spørgsmål 9, ii (ekstraktens side 6093), spørgs-
mål 8 (ekstraktens side 6073), spørgsmål 15.1 (ekstraktens side 6231), spørgsmål 9 a og 9 iii
(ekstraktens side 6083, 6086 og 6095), spørgsmål 7 (ekstraktens side 6068-6069), spørgsmål 1
(ekstraktens side 6042-6043) og spørgsmål 15.3 (ekstraktens side 6231), har skønsmændene
forklaret følgende:
alexander fyfe har forklaret, at caissonen blev bygget i korea, hvor den blev svejset til den
nedre del af sponsonen og grouted lidt højere oppe i toppen af sponsonen. det var princip-
pet fra det overordnede design, der her blev gennemført, således at bunden af sponsonen
skulle tage vægten, og at kraven – der betegner den del af sponsonen, som caissonen blev
fastgjort til med groutforbindelsen - skulle forhindre, at belastningerne fra caissonen blev
overført til den nedre del af sponsonen, men blev absorberet gennem groutudstøbningen i
kraven. der skete ting i korea, som ikke var 100 % i overensstemmelse med specifikationer-
                                               - 178 -
ne, men det er skønsmændenes opfattelse, at svejsningen og groutningen i korea førte til en
god fastholdelse. fra korea blev konstruktionen, den store tank med caissonen, bugseret til
norge. under bugseringen blev hele konstruktionen udsat for belastninger på grund af bøl-
ger, og caissonen blev herved udsat for både vertikale og horisontale belastninger, herunder
horisontale bevægelser, der kunne påvirke groutmaterialet. hvis der havde været meget
hårdt vejr under bugseringen, er det muligt, at disse belastninger kunne have været høje nok
til at starte processen med udmattelse, men der foreligger ingen dokumentation for, at dette
var tilfældet. dertil kommer, at for en sådan bugsering er det sædvanligt, at en ingeniør
overvåger bugseringen og til sidst anfører i en rapport, om alt er gennemført som planlagt.
skønsmændene har ikke set en sådan rapport, men de har set bemærkninger om, at der ikke
foreligger en negativ rapport. det vil sige, at det er muligt, at en sådan skade kunne indtræf-
fe, men det er ikke sandsynligt, at det er sket.
i norge blev der påsat ben, og derfra blev konstruktionen bugseret ud til siri-feltet. også her
vil der sædvanligvis have været teknisk overvågning af bugseringen, og skønsmændene har
ikke set nogen dokumentation for, at noget gik galt i den forbindelse.
da tanken efterfølgende var placeret på havbunden, var der til at starte med belastninger i
form af både vægt og opdrift samt belastninger fra bølger på den fem meter i diameter store
caisson, som ville få caissonen til at bevæge sig. der var ingen grund til at tro, at designet ik-
ke var udført korrekt, og konstruktionen ville på dette tidspunkt derfor fortsat opføre sig
korrekt. det vil sige, at bunden af sponsonen ville tage vægten, og kraven med grout-
forbindelsen ville modstå afbøjningsmomenterne fra bølgerne. det virker helt plausibelt, at
det ville fungere på den måde, og sådan var konstruktionen også designet.
da man påbegyndte olieproduktionen, blev olien ført over i tanken, og denne olie var rime-
lig varm. olien kom ikke bare over i tanken, men passerede også igennem den øverste del af
sponsonen. den varme olie i sponsonen medførte opvarmning af kraven øverst oppe i spon-
sonen, og denne varme vil være blevet overført også til groutmaterialet i kraven. skøns-
mændene kan ikke være sikre på, at dette umiddelbart medførte et problem, men man kan
sammenligne det med at hælde varmt vand på et glas med metallåg, der så udvider sig, og
                                               - 179 -
det var en tilsvarende proces, der fandt sted her. den varme olie opvarmede kraven, og det
kan have medført, at kraven blev udvidet nok til, at et lille mellemrum blev dannet mellem
grouten og caissonen. mellemrummet ville dog have været meget lille, og på grund af ud-
formningen af hele samlingen ville det have været meget svært at få øje på. senere i det før-
ste, andet eller tredje år har der været en kombination af varmen fra olie og bøjninger i top-
pen af caissonen på grund af bølgepåvirkninger.
det er muligt, at mellemrummet udviklede sig allerede fra den første dag på grund af varm
olie og bølgebevægelser, men det er også muligt, at der skulle en vis belastning til, før det
skete. men hvis man læser designrapporten for grouten, står det klart, at designerne forudså
muligheden for, at der kunne blive dannet et mellemrum. dannelsen af dette lille mellem-
rum blev dog ikke opfattet som en risiko, forudsat at kraven fortsat kunne modstå caisso-
nens bøjninger, og det regnede man med. men det er klart, at designerne forudså, at der
kunne opstå et sådant mellemrum, og beregninger fra dengang krævede – ligesom senere
beregninger også ville gøre – at man så bort fra kontakt mellem grout og caisson. man var
nødt til at regne med, at der var et mellemrum. men så længe mellemrummet var meget lille,
ville kraven som nævnt stadig opfylde sin funktion. det ser dog ud som om, bøjningerne af
caissonen også medvirkede til, at mellemrummet senere blev større, og denne forstørrelse
var klart forudset af designerne; altså at dette kunne ske i den øverste del af groutmaterialet.
det er derimod usandsynligt, at designere forudså, at denne proces også ville føre til, at der
ville opstå et meget lille og senere større mellemrum hele vejen langs caissonen. det er meget
komplekst, hvad der herefter skete med mellemrummet. der kan være mange grunde til, at
mellemrummet blev større, og efter skønsmændenes opfattelse har ingen med sikkerhed på-
vist årsagen, bortset fra at belastningen fra bølgebevægelser på caissonen ville have gjort
mellemrummet større.
der er alle grunde til at tro, at grouten burde have været stærk nok til at modstå disse belast-
ninger, men noget fik grouten til at blive slidt væk. mellemrummet ville i starten kun være
0,1 til 0,2 mm rundt om caissonen på 5 meter i diameter, så det vil have taget langt tid at ud-
vikle mellemrummet. men dette skete, og det skete i løbet af et par år. på et tidspunkt – man
ved ikke eksakt hvornår – var mellemrummet blevet udvidet til at være omkring 2 mm og
                                              - 180 -
var nu hele vejen ned i grænsefladen mellem grouten og caissonen. designerne forudså
næppe, at mellemrummet ville brede sig hele vejen ned i kraven, men selv med dette relativt
lille mellemrum på 2 mm ville bølgerne få toppen af den stive caisson til at bevæge sig, og
disse belastninger forplantede sig så hele vejen ned til svejsningen af caissonen i bunden af
sponsonen. kraven og groutmaterialet fungerede herefter ikke efter specifikationerne.
samlingen er så stiv, at den kun rammer grouten ved meget store bølger, hvilket vil sige, at
en masse relativt små bevægelser vil medføre, at belastningerne fra caissonens horisontale
bevægelser vil blive overført til svejsningen i bunden af sponsonen. den nedre del af spon-
sonen var designet til at kunne modstå vægt, men ikke til at tage store udbøjninger af caisso-
nen. fra det tidspunkt ville selv små bølger bidrage til spændinger i den nedre del af spon-
sonen. og det var det, der forårsagede udmattelsesskaderne i stålet.
mads bryndum har supplerende forklaret, at han finder alexander fyfes opsummering ud-
mærket. gennemgangen illustrerer dog nogle mindre uenigheder mellem skønsmændene.
ikke uenigheder, der påvirker deres endelige konklusion, men mindre uenigheder om pro-
cessen, der førte frem hertil. således omtalte alexander fyfe i sin forklaring forhold ved
støbningen mv. i korea, som ikke var udført 100 % korrekt. sådanne forhold er han selv ikke
stødt på. hans indtryk af det foreliggende materiale er, at tingene blev udført som planlagt i
korea. under bugseringen kan caissonen have været udsat for store belastninger på grund af
stormvejr, men det er rigtigt, at skønsmændene ikke har set selve bugseringsrapporten, som
efter det oplyste ikke længere findes. hvis bugseringsrapporten havde indeholdt relevante
forhold, ville det dog med stor sandsynlighed være reflekteret i senere design- eller inspekti-
onsrapporter. skønsmændene har også selv gennemført tjek af, hvad der kunne være sket,
hvis der havde været voldsomme bølger under bugseringen, og konklusionen herpå er, at
det ikke ville have påvirket caissonen væsentligt. dette har medført, at det mest sandsynlige
tidspunkt for dannelsen af mellemrummet er inden for det første år, og at dannelsen skyldes
enten en høj temperatur i olien eller en bølgesituation af en vis størrelse eller en kombination
af disse to faktorer. mellemrummet ville derfor ikke blive dannet senere end den første vin-
ter, altså vinteren 1999/2000.
                                               - 181 -
vedrørende overførsel af kræfter og momenter i caissonen er skønsmændene enige med de-
signerne i, at forudsætningerne for designet var, at caissonen fastholdes i selve groutningen.
hvis designerne havde ment, at denne konstruktion ikke var acceptabel, ville de helt givet
have ændret den.
et andet mindre punkt for uenighed er spørgsmålet om, hvorvidt mellemrummet vil være
udvidet til 2-3 mm efter få år. de har ikke fundet direkte evidens for, hvordan mellemrum-
met er vokset rent tidsmæssigt, men de har i skønserklæringen udført en baglæns beregning,
hvor man starter med de konstaterede 10 mm i 2009 og derfra foretager en vurdering af,
hvor lang tid det tager udmattelse at udvikle sig til dette niveau. skønsmændene har på
baggrund heraf vurderet, at mellemrummet i 2005 ville have været omkring 3 mm, for det er
fra dette tidspunkt, at udmattelsen accelererer. det vil sige, at tidsrummet fra 2005 og frem
vil være et tidsrum, hvor man går fra en næsten usynlig skade til den voldsomme skade,
man konstaterede i 2009. for så vidt angår forløbet af erosionen og sliddet af groutmaterialet,
som er undersøgt detaljeret, har skønsmændene ikke kunnet finde nogen rimelig vurdering,
som bekræfter, at én forklaring er mere rigtig end de øvrige.
alexander fyfe har bemærket, at mads bryndums forklaring alene giver ham anledning til at
tilføje, at det er korrekt, at skønsmændene er lidt uenige om forklaringen på svigtet af grout-
adhæsionen. men faktum er, at den svigtede, og at designerne ikke havde regnet med dette.
designerne havde forladt sig på, at grouten ville opfylde sin funktion - også med et mellem-
rum på f.eks. 1 mm. da mellemrummet opstod, vil det have været meget lille, f.eks. 0,1 mm,
men grundlæggende betyder det, at caissonens overflade ikke kan bevæge sig i forhold til
grouten. selv under disse omstændigheder, som designerne var klar over, vurderede desig-
nerne, at grout-forbindelsen ville opfylde sin funktion. skønsmændenes uenigheder på dette
punkt er bestemt ikke væsentlige, og det er muligt, at mellemrum opstod på forskellige må-
der i forskellige år. dette er rene spekulationer, men det står dog klart, at mellemrummet
blev fortsat større. hvor hurtigt dette skete, er svært at vurdere, men da det kom op på om-
kring 2-3 mm, opfyldte grout-forbindelsen ikke længere sin funktion.
                                                   - 182 -
mads bryndum har bekræftet, at det er korrekt forstået, at når grouten bliver udsat for slid,
vil den på et tidspunkt forsvinde helt ud af samlingen. designerne anså formentlig ikke dette
for muligt, fordi de havde valgt en grout med stålfibre, som burde være forblevet intakt. der
var derfor ikke grund til at overveje, om der ville forsvinde smulder ud af grouten, men det
så imidlertid.
angående omtalen af videooptagelserne fra rov-inspektionen i 2005 i besvarelsen af
spørgsmål 9 b (ekstraktens side 6087) har mads bryndum forklaret, at skønsmændene ikke
selv har set disse videooptagelser, men de har gennemgået eksperternes fortolkninger af op-
tagelserne. det fremgår heraf, at videoen viser rørforbindelser ind og ud af sponsonen, og på
grundlag af disse optagelser er det muligt at se, at disse rør flytter sig til trods for, at de bur-
de stå stille. der er fremstillet stillbilleder fra videooptagelserne, og ud fra disse samt billeder
og referencepunkter til kendte dimensioner har man foretaget vurderinger af, hvor store
caissonens bevægelser var. fortolkningen af dette materiale førte frem til, at der var tale om
et mellemrum ved den øverste del af grouten på 2,5 - 3 mm. dette tal stammer fra en af rap-
porterne i sagen. det er korrekt at antage, at ved et mellemrum på 0,5 mm forneden var be-
lastningen på den nederste del af sponsonen allerede begyndt.
nærmere vedrørende designet, jf. skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 7 b (ekstraktens
side 6070), spørgsmål 8, punkt 1 (ekstraktens side 6074) og spørgsmål 16.1 og 2 (ekstraktens
side 6234) har mads bryndum forklaret, at designerne ikke har undersøgt den situation, hvor
grouten helt kunne forsvinde. det har været en fundamental forudsætning for designet, at
groutsamlingen forblev intakt, og dette er beskrevet i forudsætningerne for konstruktionen.
de kan ikke se, at designerne overhovedet har overvejet den situation, at grouten forsvandt.
adspurgt om designet kunne have været bedre, har alexander fyfe forklaret, at set i bag-
klogskabens klare lys er det klart, at designet kunne have været bedre, men uanset valget af
design ville det stadig skulle have været i stand til at modstå bøjningsmomentet fra bølgerne
på caissonen. det ser ud som om, at man havde besluttet, at anvendelsen af grout-
forbindelsen medførte, at man hermed undgik en meget vanskelig udmattelsesanalyse for en
samling i f.eks. stål, idet man antog, at grout-forbindelsen ville sprede påvirkningen fra cais-
                                              - 183 -
sonen over til hovedkonstruktionen. men når grouten ikke udfylder den planlagte funktion,
ender man så i en situation som den, der opstod.
mads bryndum har forklaret, at skønsmændene er enige i, at der med siri-platformen var ta-
le om en helt ny type konstruktion. anvendelsen af grout var dog ret almindelig i forbindel-
se med offshore konstruktioner. godt nok ikke i præcis denne type samling, men mange
samlinger, som fastkobler stålplatforme til funderingspæle, er lavet sådan. det nye var selve
konceptet med en tank, hvor olien kunne opbevares, indtil den kunne afskibes. det var et
ønske fra bygherren, fordi den forventede olieproduktion på siri-feltet ikke var stor nok til at
bekoste en rørledning helt ind til land. der var endvidere den fordel ved konstruktionen, at
tanken og caissonen kunne installeres tidligt efter fundet af siri-feltet, hvilket tillod, at bo-
ringsskibet kunne starte boringerne, før selve platformen med procesudstyret var færdig.
dette reducerede den samlede produktionstid og gav øget indtjeningen.
alexander fyfe har i tilknytning til besvarelsen af spørgsmål om fatigue stress factors, ud-
mattelsesanalyser og inspektionskrav i spørgsmål 16.3 (ekstraktens side 6234), spørgsmål 6
(ekstraktens side 6058 og side 6061), og spørgsmål 16.4 (ekstraktens side 6235) forklaret, at
det er klart, at designerne ikke forudså, hvordan mellemrummet i kraven ville udvikle sig.
hvis designerne havde forudset det, ville alle disse nævnte forhold have været undersøgt.
det er rigtigt, at revnerne blev opdaget, før sponsonen svigtede fuldstændigt, men der var
noget helt galt, så der skulle gøres noget ved det straks. selv om der ikke var tale om kollaps,
var der således fare for kollaps og dermed også for tab af menneskeliv. det var i hvert fald
bekymringen i forhold til den konstaterede udmattelsesskade; især fordi udmattelsen i de
ydre plader indikerede, at der kunne være endnu større udmattelsesskader inden i sponso-
nen, som blot ikke var synlige.
mads bryndum bekræftede, at de konstaterede skader kunne føre til kollaps.
alexander fyfe bekræftede uddybende, at skønsmændenes forklaring skal forstås sådan, at
man ikke entydigt kan fastlægge tidsaspektet for udviklingen af skaderne, og at man heller
                                              - 184 -
ikke med sikkerhed kan sige, hvilken mekanisme der førte til forværring af mellemrummet
mellem caissonen og grouten, som herefter førte til udmattelsesskaderne. men mellemrum-
met blev dannet på et tidspunkt, og dette var årsagen til udmattelsesskaden.
mads bryndum har bekræftet, at det er korrekt forstået, at skønsmændene ikke har fundet
grund til at tro, at grouten ikke skulle kunne opfylde de forudsatte betingelser.
alexander fyfe har supplerende anført, at skønsmændene ikke har konstateret problemer
med selve designet af groutmaterialet, men det står klart, at det blev nedbrudt. mange for-
skellige mekanismer kan have forårsaget dette, enten alene eller samvirkende, og da grout-
materialet blev nedbrudt, førte det til udmattelsesskaderne.
det er rigtigt forstået, at skønsmændene ikke kender til, at der skulle være noget galt med
det stål, der blev anvendt til sponsonen.
mads bryndum har bekræftet, at det også er korrekt forstået, at revnerne i sponsonen er re-
sultatet af nedbrydningen af grouten. det er dog en indirekte mekanisme, eftersom ned-
brydningen af grouten medførte, at sponsonen blev overbelastet, og denne overbelastning
forårsagede revnerne.
alexander fyfe har bekræftet, at det er rigtigt forstået, at accelerationen af udmattelsesska-
den skete fra tidligst 2005 og derefter, mens udviklingen af mellemrummet fra ingenting til
0,3 - 0,5 mm skete over en længere forudgående periode.
mads bryndum har om besvarelsen af spørgsmål 14 b (ekstraktens side 6118) uddybende
forklaret, at skønsmændenes udtalelse om, at monteringen af cable stays er en forbedring,
skyldes, at platformens egensvingningsperiode som følge heraf ændredes fra omkring 6 se-
kunder til omkring 3 sekunder. oprindelig var konstruktionen designet til en egensving-
ningsperiode på mellem 4 og 5 sekunder. det betyder, at platformen i et vist omfang er dy-
namisk, og det forværres, når egensvingningsperioden øges til 6 sekunder. når den derimod
bringes ned til 3 sekunder, er det i væsentlig omfang en forbedring - også set i forhold til det
                                               - 185 -
oprindelige design. det er vanskeligt at svare entydigt på, om dette medfører en forøget le-
vetid i forhold til det oprindelige design, da levetid må ses som et samlet hele og altså også i
forhold til andre dele af platformen. dette ville kræve nogle dedikerede beregninger, som
ikke er foretaget, og i 2009 vidste man heller ikke, hvad der ville vise sig at være kritisk i
2020.
det er korrekt, at der var et reparationselement i cable stays, og at dong i hvert fald anså
cable stays for absolut nødvendige for at få resten af reparationen til at virke. skønsmændene
har dog ikke set nogen dokumentation for denne antagelse ud over oplysningerne fra
dong.
det er korrekt, at platformen er mere værd nu med cable stays end uden. uden cable stays
skulle platformen dog ganske enkelt have været dekommissioneret og fjernet hurtigst mu-
ligt.
i 1999 var det ikke almindelig praksis at monitorere egensvingningstider, men det skete dog
i nogle specielle tilfælde. skønsmændene har ikke i sagens dokumenter set indikationer på,
at der har været krav om en sådan monitorering, hverken i basis of design, fra lloyds, dnv
eller energistyrelsen.
alexander fyfe har som uddybning til besvarelsen af spørgsmål 8, punkt 4 (ekstraktens side
6078) forklaret, at giss-modellen umiddelbart synes overbevisende, men den overvurderer
hastigheden i udmattelsesskaderne. modellen forudsætter nemlig, at grouten forsvinder fra
starten, og den tager ikke højde for, at hvis groutmaterialet fortsat er til stede, vil processen
være langsommere.
mads bryndum har bekræftet, at det er en fundamental antagelse i giss-modellen, at der
sker slid af grouten ved ”first oil”, hvilket skønsmændene har taget et vist forbehold for.
slutpunktet er kendt, men startpunktet er alene en antagelse, og så har man tilpasset model-
len, så den svarer til disse to betingelser. det havde været mere korrekt også at have ladet
startpunktet være frit og så finde nogle fysisk objektive modeller, hvorfra man kunne give
                                                - 186 -
den bedst mulige forudsigelse af mellemrummets udvikling. starttidspunktet i 1999 er helt
klart udtryk for et valg.
alexander fyfe har om grafen for mellemrummets udvidelse i giss’ main report, side 122,
figur 8.45 (ekstraktens side 5813) forklaret, at giss-modellen har indbygget parametre, som
er blevet brugt til at få den til at passe mellem 1999 og 2009. hvis en anden model kan bru-
ges, indtil den kritiske størrelse nås, burde giss-modellen tilpasses. giss-modellen kan ikke
anvendes i begyndelsen, fordi groutmaterialet forbliver i kraven og forhindrer en hurtig for-
værring, men så snart groutmaterialet kan falde ud, accelererer processen. hvis man på bag-
grund af videooptagelserne fra rov-inspektionen i 2005 kan lægge til grund, at mellem-
rummet på det tidspunkt var på mellem 2,5 og 3,5 mm, så er grafen i figur 8.45 ikke korrekt.
grafen i samme giss-rapport, side 124, figur 8.50 (ekstraktens side 5815) viser, at der vil væ-
re fatigue failure mellem 2004 og 2005, for når udmattelsesgraden når 1, svigter samlingen.
han forstår derfor ikke grafen.
mads bryndum har i relation til grafen i lics rapport af 21. oktober 2013 (lic 2-rapporten),
side 34, figur 4-5 (ekstraktens side 5939) bekræftet, at den røde kurve ser ud til at være paral-
lelforskudt i forhold til giss’ kurve, således at lic’s kurve starter i 2004 og ikke i 1999.
alexander fyfe har hertil supplerende anført, at der ifølge lic’s graf vil være svigt i 2006, og
det er der i hvert fald ikke nogen, der har fået øje på.
mads bryndum har forklaret, at platformen ikke kunne bringes på land i hel tilstand og der-
for heller ikke under nogen omstændigheder kunne være blevet repareret på land.
det er korrekt, at man ved reparationen opnåede en forbedring af den faktiske levetid, som
den så ud, efter at skaden var konstateret i 2009, og at der var tale om en signifikant forbed-
ring.
                                              - 187 -
alexander fyfe bekræftede på ny, at det ikke var almindeligt at iværksætte monitorering i
1999, men at det ville have været en god idé at monitorere platformens bevægelser. dette var
dog ekstraudstyr og ville derfor have betydet øgede omkostningerne i forhold til det oprin-
delige design. hvis der havde været tvivl om det oprindelige design, ville man utvivlsomt
have forsøgt at tage forholdsregler.
mads bryndum anførte supplerende, at som ingeniør i offshore branchen er man altid inte-
resseret i at få så meget hjælpeudstyr med som muligt, herunder monitorering. men det er i
den sidste ende op til bygherren at træffe beslutning herom i forhold til den samlede øko-
nomi i byggeprojektet.
alexander fyfe har om processen vedrørende syn og skøn vedstået de to e-mails, som han
den 21. januar 2016 sendte som svar til sagsøgernes advokat angående hans kontakt med sa-
gens parter. han husker ikke, om der på mødet i københavn den 16. november 2015 var en
gennemgang af specielle regler for skønsmænds virke i retssager i danmark, men det er for-
mentlig rigtigt, at skønsmændene på mødet fik at vide, at skønsmænd i en dansk retssag ik-
ke er tilknyttet parterne, men er objektive eksperter, der alene arbejder for retten, hvilket er
meget forskelligt fra ordningen i england. han har ingen tidligere erfaring med at deltage
som ekspert i retssager, heller ikke i england.
den 19. november 2015 ringede han til den engelske advokat nigel chapman for at sikre sig,
at han havde fået den rigtige forståelse af, hvad der var sket på mødet 16. november 2015.
nigel chapman fortalte ham mere eller mindre det, som sagsøgernes advokat netop har re-
degjort for i sit spørgsmål, nemlig at skønsmænd er tilknyttet retten og ikke parterne, og at
de derfor ikke kunne tale sammen. denne samtale varede højst 5 minutter. det er rigtigt, at
han ikke oplyste om denne telefonsamtale i sine e-mails af 21. januar 2016, men det skyldes,
at han i denne helt korte telefonsamtale alene spurgte nigel chapman om, hvordan proces-
sen fungerede, og der slet ikke blev talt om tekniske forhold.
han kan bekræfte, at han kender professor nigel barltrop godt. det startede som et professi-
onelt samarbejde om et ret stort designprojekt tilbage omkring 1990 og udviklede sig siden
                                                - 188 -
til også at blive mere personligt, og han har besøgt nigel barltrop privat og været ude at spi-
se med ham nogle gange.
det er rigtigt, at han, efter at sophie shiffman fra nigel chapmans kontor kontaktede ham
om denne mulige opgave, havde en telefonsamtale med nigel barltrop om opgaven. det var
før udpegelsen som skønsmand, og i denne periode talte han ganske ofte med nigel barltrop
om mange forskellige emner. i telefonsamtalen spurgte han nigel barltrop, hvad opgaven
angik, og det var for at forstå nærmere, hvad han eventuelt påtog sig. nigel barltrop sagde,
at der var tale om en meget dynamisk platform. han husker ikke at have hørt om siri-
platformen før den samtale. i telefonsamtalen spurgte han sikkert også til honorarniveauet.
han kan ikke huske, hvor længe samtalen varede, men de har helt sikkert talt om mange
ting, så det kan godt passe, at samtalen varede omkring 40 minutter i alt.
efter at han blev udpeget som skønsmand, har han bevidst ikke talt med nigel barltrop
overhovedet, netop af denne grund.
det er rigtigt, at han ikke omtalte telefonsamtalen med nigel barltrop i sine e-mails af 21. ja-
nuar 2016. det var fordi, samtalen fandt sted, før han var udpeget som skønsmand, og før
han havde besluttet sig for at sige ja til opgaven. han fandt det derfor ikke relevant.
det er også rigtigt, at han har udarbejdet et memo om oplysninger i sagen, som dog blev til-
bagekaldt på mødet i københavn den 16. november 2015. dette memo kan godt have været
influeret af oplysningerne fra nigel barltrop, men han mener dog, at memoet byggede på
dokumentation fra sagen.
uddybende forklarede han, at det store designprojekt, han samarbejdede med nigel barltrop
om, blev afsluttet omkring 2000. nigel barltrop har på ingen måde forsøgt at påvirke hans
arbejde i sagen. snarere tværtimod, for faktisk sagde nigel barltrop i den førnævnte telefon-
samtale, at de ikke burde tale mere sammen, hvis han ville påtage sig opgaven.
                                                    - 189 -
parternes synspunkter
for noreco er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med det sammenfattende
påstandsdokument af 22. august 2016, der gengives i uddrag nedenfor.
synspunkterne er under hovedforhandlingen blevet uddybet og suppleret med henvisninger
til forklaringerne afgivet under sagen, der efter norecos opfattelse sammenfattende i det hele
støtter norecos synspunkter.
”…
4.         der er som udgangspunkt dækning under 2008/2009-policen
sagsøgerne fastholder, at der er dækning under 2008/2009-policen (bilag 12…) (alternativt 2006/2007-
policerne, jf. afsnit 5 nedenfor).
4.1        forsikringsbegivenheden indtrådte i forsikringstiden
det er ubestridt, at den fysiske skade (”physical damage”) på siri-platformen blev konstateret i for-
sikringstiden (”during the period”) under 2008/2009-policen, der begyndte den 1. juli 2008 og sluttede
den 31. december 2009 (…). det er ubestridt, at forsikringsbegivenheden er defineret i 2008/2009-
policens section 1 (i) (…).
af policernes section 1 (i) (…) fremgår det klart, at forsikringsbegivenheden er lig med fysisk skade:
”*…+ physical damage to the property insured during the period *…+”.
parterne er enige om, at det er sagsøgerne, der bærer bevisbyrden for, at der er indtrådt en forsik-
ringsbegivenhed i forsikringstiden, jf. section 1 (i), …, men der er ikke enighed om, hvorvidt sagsø-
gerne har løftet denne bevisbyrde.
de sagsøgte har under forberedelsen – øjensynligt uden at have forholdt sig til ordlyden af section 1
(i) – fastholdt et synspunkt om, at der efter section 1 (i) (…) gælder et skadesårsagsprincip. de sagsøg-
te har på denne baggrund hævdet, at sagsøgerne ikke har dokumenteret, at årsagen til skaderne kan
                                                   - 190 -
henføres til forsikringstiden, hvorfor dækning under forsikringen i det hele er afvist. dette synspunkt
er forkert.
policerne i denne sag er baseret på et skadesvirkningsprincip, hvilket begrundes både i policernes
ordlyd (…), parternes intentioner og praksis, formålet med all risk forsikring og den bagvedliggende
baggrundsret i det hele taget.
som i alle andre forsikringsaftaleretlige forhold skal det mellem parterne aftalte dækningsprincip først
og fremmest bestemmes på baggrund af den konkrete police, hvilket i denne sag vil sige ordlyden af
dækningsklausulen i policernes section 1 (i) (…).
ordlyden af section 1 (i) er meget klar. policen dækker, når der er”*…+ physical damage to the property
insured during the period *…+” (…).
policernes ordlyd angiver, at forsikringen dækker fysiske skader i forsikringstiden, hvilket er lig med
et skadesvirkningsprincip. en fysisk skade ”during the period” kan ikke meningsgivende forstås som
fysiske skader, hvis hovedårsag opstår ”during the period”. det er ikke det, der står i section 1 (i) (…).
de sagsøgtes synspunkt om, at forsikringen er baseret på skadesårsagsprincippet er derfor uforeneligt
med policernes ordlyd og er alene baseret på et ønske om at afvise dækning. en fysisk skade blev kon-
stateret på siri-platformen den 31. august 2009, men der var ikke tegn på skader ved den tilsvarende
inspektion året før i 2008. skaderne må derfor anses for indtruffet efter den 1. juli 2008, hvor
2008/2009-policen trådte i kraft, men inden 31. december 2009, hvor policen udløb. policen dækker
derfor skaderne, medmindre den udtrykkeligt undtager skaderne fra dækning.
før den 31. august 2009 fandtes der ingen forsikringsmæssig skade, der kunne anmeldes til de sagsøg-
te forsikringsgivere. det kan selvsagt ikke pålægges en forsikringstager at anmelde en skade, før for-
sikringstageren kan være klar over, at der er opstået en sådan skade. sagsøgerne anmeldte skaden til
2008/2009-forsikringsgiverne med den klare overbevisning, at disse som forsikringsgivere på tids-
punktet for skadens indtræden, var dækningsansvarlige. havde der gjaldt et skadesårsagsprincip ef-
ter policerne, havde sagsøgerne selvsagt – idet skadesårsagen hele tiden har været ukendt og udateret
– anmeldt skaden til samtlige forsikringsgivere i årene 1999 – 2009, og ikke kun til de sagsøgte forsik-
ringsgiverne, som tegnede risikoen i perioden op til og på tidspunktet for konstateringen af skaderne.
                                                          - 191 -
de sagsøgtes synspunkt om, at der skulle være søgt dækning under en eventuel forsikringspolice, som
var i kraft tilbage på ibrugtagningstidspunktet i 1999, eller i hvert fald inden 1. januar 2006, idet årsa-
gen til revnerne antages at ligge før 1. januar 2006, bestrides og har intet grundlag i policeteksten. hvis
et sådant synspunkt skulle være rigtigt, ville en forsikringstager i mange tilfælde være afskåret fra
dækning for en senere konstateret skade, herunder pga. bevisnød i forhold til, hvad der forårsagede
skaden eller forældelse.
af samme årsag fremgår det udtrykkeligt af section i (i) (…), at det er policen i kraft på tidspunktet,
hvor der er fysisk skade, der skal dække, dvs. 2008/2009-policen.
hverken en snæver eller udvidet fortolkning af ordlyden af section 1 (i), parternes intentioner med
tegningen, sagsøgernes skadeshistorik, formålet med all risk-forsikring og baggrundsretten i øvrigt
kan føre til et andet resultat, jf. de følgende underafsnit.
4.1.1       ordlydsfortolkning af dækningsklausulen i section 1 (i)
dækningsklausulen i section 1 (i) (…) lyder som følger:
            "subject to the declarations and general conditions of this policy and the terms, conditions and ex-
            clusions of this section, this section is to indemnify the assured as follows: *…+ against all risks of
            direct physical loss of or physical damage to the property insured during the period of this section
            [min fremhævning].”
section 1 (i) er en helt sædvanlig dækningsklausul, der afgrænser 2008/2009-policens dækningsområ-
de og de sagsøgte forsikringsgivernes risiko og risikoperiode, det vil sige den risiko, som de sagsøgte
har påtaget sig mod præmiebetaling i kraft af forsikringsaftalen. det fremgår klart af ordlyden af sec-
tion 1 (i), at dækningen i udgangspunktet udløses, når der er fysisk skade (”physical damage”) i for-
sikringstiden (”during the period”).
ifølge ordlyden af section 1 (i) er det alene en betingelse for dækning, at der i) er indtrådt fysisk skade
(”physical damage”) ii) i forsikringstiden (”during the period”). en sådan kvalificeret fysisk skade
blev konstateret den 31. august 2009 i 2008/2009-policens forsikringstid.
både section 1 (i) - samt den øvrige forsikringsaftaleret, uanset hvilket dækningsprincip, der finder
anvendelse – indeholder en klar sondring mellem ”skadens indtræden” og ”skadens årsag”. der er
hverken i tid eller indhold lighedstegn mellem disse to begreber.
                                                     - 192 -
efter section 1 (i) er skadens indtræden i forsikringstiden lig med forsikringsbegivenhedens indtræ-
den, hvorimod skadens (hoved)årsag alene har relevans i forhold til de af de sagsøgte påberåbte dæk-
ningsbegrænsninger i section 1 (11), section 1 (8) og section 1 (3) (c).
dette støttes yderligere af det forhold, at policerne i de tilhørende ”general conditions”, section 1 (b)
(…), definerer, hvad der i policernes forstand skal forstås ved begrebet ”occurrence”, hvis og når det-
te begreb optræder i policeteksten. den givne definition af ”occurrence” svarer i store træk til dét,
man forstår ved skadesårsagsprincippet. det ses, at den definerede term ”occurrence” netop ikke op-
træder i ordlyden af section 1 (i).
derimod fremgår det ordret af section 1 (i) (…), at policerne dækker fysisk skade på siri-platformen i
forsikringstiden uanset den bagvedliggende årsag, fare eller risiko for skade (”all risk”), medmindre
andet udtrykkeligt fremgår af policeteksten.
4.1.2     fortolkning af section 1 (i) i lyset af parternes intentioner og praksis
det følger af forsikringspolicens karakter og parternes typeforudsætninger, at det var intentionen ved
tegningen af 2008/2009-policen (og 2006/2007-policerne){note 16: samt de tidligere policer, 2005-
policen (bilag 68…), 2004-policen (bilag 67…), 2003-policen (bilag 65-2… og bilag 66-2…)}, at policerne
skulle dække imod ”all risks”, og at det skulle være den forsikringsgiver, som havde tegnet risikoen
på tidspunktet for en evt. skades konstatering, der skulle dække skaden, uanset hvornår den bagved-
liggende årsag til skaden tidsmæssigt måtte placeres.
dette faktum understøttes af norecos forsikringshistorik forud for 2008/2009-policens (og 2006/2007-
policernes) ikrafttræden. noreco tegnede årligt policer på helt identiske vilkår.
alle norecos hidtidige policer, inklusive 2008/2009-policen og 2006/2007-policerne, er baseret på for-
mularen ”london standard platform form” (bilag 64-2…), som er udarbejdet af ”joint rig commitee”
under ”lloyd’s market association” og the ”international underwriting agency”. london standard
platform form er en standardpolice, der i alle tilfælde dækker efter skadevirkningsprincippet. det
ville være besynderligt, dersom de sagsøgte, der er forsikringsgivere på london-markedet, og som
benytter joint rig committee’s formularer, ønskede at anvende et andet dækningsprincip end det, der
                                                      - 193 -
er tiltænkt med og som gælder efter formularen – uden i hvert fald at have oplyst forsikringstageren
om dette.
synspunktet forstærkes af, at alle policerne indeholder en klausul om lov og værneting i danmark el-
ler norge samt af, at forsikringen, såfremt norsk ret og søforsikringspraksis fandt anvendelse, utvivl-
somt ville dække i henhold til skadevirkningsprincippet.
det forhold, at der i policerne er indsat en sådan ”flydende” lovvalgsklausul, har selvsagt ikke haft til
formål at ændre det gældende dækningsprincip, skadevirkningsprincippet, alene fordi forsikringsta-
ger har valgt, at dansk ret skal finde anvendelse.
på baggrund af policernes oprindelse, de sagsøgtes ageren på london-markedet og policernes lov-
valgsklausul, er det således meget vanskeligt at forestille sig, at parterne havde til hensigt at aftale et
skadesårsagsprincip i policerne.
4.1.3      fortolkning af section 1 (i) i lyset af norecos skadeshistorik
det forhold, at der er aftalt et skadesvirkningsprincip, er også i overensstemmende med den måde,
hvorpå norecos tidligere anmeldte forsikringskrav historisk set er blevet behandlet, bl.a. af de leden-
de forsikringsgivere for norecos policer fra 2003 og frem.
også under de tidligere policer tegnet på identiske vilkår, jf. 2003-policen (bilag 65-2…, jf. bilag 66-
2…), 2004-policen (bilag 67…) og 2005-policen (bilag 68…), er norecos forsikringskrav i andre forsik-
ringssager blevet anmeldt og dækket efter et skadesvirkningsprincip - endda af de selvsamme forsik-
ringsgivere, som er sagsøgt i denne sag. det har alle dage været forsikringsgiverne på tidspunktet for
skadens indtræden, der har dækket de skader, der har været på platformen, uanset om hovedårsagen
måtte kunne spores tilbage til et tidspunkt før forsikringstiden for den pågældende police.
som et eksempel blev der konstateret en korrosionsskade på platformens ”nini water injection pipe-
line” i juni 2007. selvom skadesårsagen var korrosion af et rør, som i udgangspunktet var undtaget fra
dækning, dækkede forsikringsgiverne (hvoraf en del er sagsøgt i denne sag) skaden under 2007/2008-
policen (bilag 11…) med 65 %, uagtet at årsagen til skaden lå forud for forsikringens ikrafttræden og
dermed uden for forsikringstiden. at forsikringsgiverne kun dækkede skaden med 65 % skyldtes ale-
ne et synspunkt om, at der muligvis var udvist uagtsomhed af dong (”want of due diligence”) i så-
                                                       - 194 -
dant et omfang, at skaden var dækningsundtaget. forsikringsgiverne forbeholdte sig denne reservati-
on til det sidste og indgik på denne baggrund et forlig om dækning af skaden med 65 %. derimod var
der fra forsikringsgivernes side ingen indvendinger i relation til, at skaden skulle dækkes i henhold til
et skadevirkningsprincip.
heri lå forsikringsgivernes åbenbare anerkendelse af, at skaden var indtrådt pludseligt som følge af en
hurtig, bakteriel nedbrydning af stålet. det stod klart - også for forsikringsgiverne - at nedbrydningen
havde været i gang før 2007, det vil sige før forsikringstidens begyndelse. forsikringsgiverne havde
haft en række reservationer i forhold til at anerkende, at der forelå fuld forsikringsdækning for denne
rørskade, men ingen af disse forbehold gik på, at det var en tidligere police, som skulle dække skaden.
der var enighed mellem parterne om, at skadesvirkningsprincippet fandt anvendelse.
4.1.4      fortolkning af section 1 (i) i lyset af formålet med all risk-forsikring
parternes intention ved tegning 2008/2009-policen (og 2006/2007-policerne) var, at policerne skulle
dække imod ”all risks”. det forsikringsretlige begreb ”risk” oversættes i de nordiske sprog til risiko,
fare eller årsag. det er utvivlsomt formålet med en all risk-forsikring, herunder all risk-policerne,
som denne sag drejer sig om, at policerne skal dække mod alle risici, farer og årsager, medmindre an-
det udtrykkeligt fremgår af forsikringsaftalen.
det ville stride imod en sådan all risk-forsikrings natur og formål, såfremt den sikrede som en dæk-
ningsbetingelse skulle bevise årsagen, uden at det var udtrykkeligt aftalt mellem parterne.
formålet med en all risk-forsikring er netop at udvide dækningen og ikke at gøre det mere vanske-
ligt at få dækning. sikrede tegner netop all risk-forsikring for at helgardere sig og for at være sikret
også i de tilfælde, hvor skadesårsagen er usikker eller umulig at sandsynliggøre eller dokumentere.
det er således modstridende med en all risk-forsikrings formål at kræve, at årsagen til skaden og
dens tidsmæssige opståen dokumenteres af forsikringstager. aftalekonstruktionen i all risk-
forsikring er netop struktureret sådan, at enhver årsag til, fare eller risiko for (”all risks of”, jf. ordly-
den af section 1 (i)) skadens indtræden er dækket, medmindre årsagen, faren eller risikoen udtrykke-
ligt er undtaget fra dækning.
det forhold, at årsagen til skaden også skal være opstået i forsikringstiden er ganske enkelt ikke en
dækningsbetingelse efter section 1 (i). som nævnt, har årsagen til skaden alene relevans i forhold til
                                                      - 195 -
anvendelsen af policernes dækningsbegrænsninger. policerne omfattet af denne sag kvalificerer ikke
på nogen måde kravene til den forsikrings-begivenhed, som fremkalder skaden, hvorfor der ikke efter
forsikringsaftalens indhold kan stilles krav til, at forsikringstager dokumenterer årsagen til skaden
endsige tidsfæster årsagen. de sagsøgtes synspunkt om, at sagsøgerne skal redegøre for årsagerne til
skaden og henføre disse til forsikringstiden er ikke overensstemmende med ordlyden af policernes
dækningsklausul. det er derfor ikke korrekt, at sagsøgerne også skal føre bevis for, hvad der var årsag
til skaden og, at årsagen indtrådte i forsikringstiden, for at dækningsbetingelserne i section 1 (i) er op-
fyldt.
det er forsikringsgiver, der bærer bevisbyrden for, at skaden skyldes en årsag, som er undtaget fra
dækning. havde forsikringen derimod været tegnet på ”named perils”-basis, ville udgangspunktet
have været det modsatte, hvorefter sikrede måtte bevise, at skaden var en følge af en årsag, fare eller
risiko (”named peril”), som er positivt oplistet som dækningsberettiget. parterne er enige om, at poli-
cerne ikke er tegnet på ”named perils”-basis.
at det er den forsikringsgiver, der har tegnet forsikringen, når skaden materialiserer sig, som skal
dække, kan tillige udledes af dækningsbegrænsningen i section 1 (11), 2. led, (bilag 12…) om ”faulty
design”, som undtager visse direkte skader (men bestemt ikke alle skader) som følge af ”faulty de-
sign” fra dækning. såfremt policerne var baseret på skadesårsagsprincippet, ville det imidlertid have
været uden selvstændigt indhold at anføre, at skader på en fejldesignet del er undtaget fra dækning al
den stund, at årsagen til designfejl notorisk ligger forud for forsikringstiden, da design udføres i rela-
tion til konstruktionen.
det samme ræsonnement følger af policernes ”general conditions”, klausul 11 ”extended expiration”
(…), hvorefter det tydeligt gælder, at policerne også dækker en ”færdigudviklet skade” opstået efter
forsikringstiden, når forsikringsbegivenheden blot er indtrådt i forsikringstiden (jf. section 1 (i). den-
ne klausul ville være illusorisk, hvis der i øvrigt galt et skadesårsagsprincip under policerne, idet
klausul 11 netop ”ser forud” og opfanger den endelige skade og ikke ”ser bagud” mod den oprindeli-
ge årsag, der jo i teorien kan placeres inden for forsikringstiden under helt andre tidligere forsikrings-
policer.
4.1.5      fortolkning af section 1 (i) i lyset af baggrundsretten
                                                    - 196 -
i skadesforsikring, der dækker fysisk skade, er det selve skaden, som udgør forsikringsbegivenheden,
hvilket fremgår klart af section 1 (i) (”physical damage”) (…).
der er ingen deklaratorisk regel i forsikringsaftaleloven, som regulerer dækningsprincippet i skades-
forsikring, hvorfor fastlæggelsen, som nævnt, må bero på en fortolkning af policernes ordlyd. der er
ikke belæg for de sagsøgtes udsagn om, at skadesårsagsprincippet som udgangspunkt finder anven-
delse i dansk ret, hverken generelt eller konkret.
derimod er det helt sædvanligt i nordisk og engelsk marine- og offshoreforsikring, som 2008/2009-
policen og 2006/2007-policerne har sine rødder i {note 20: jf. bilag 64-2}, at der gælder et skadesvirk-
ningsprincip, hvorefter skaden dækkes af den pågældende forsikringsgiver på konstateringstidspunk-
tet. ordlyden af section 1 (i) ligger ganske tæt op af, hvad der gælder for standardiserede søforsikrin-
ger i norden, herunder nordisk søforsikringsplan (2013), hvorefter udgangspunktet også er et ska-
desvirkningsprincip i relation til skibs-kaskoforsikring.
4.2        skaderne på siri-platformen indtrådte den 31. august 2009 i forsikringstiden - sagsøgernes
           bevisbyrde (simpelt sandsynlighedsbevis)
forsikringsbegivenheden indtrådte i forsikringsretlig forstand i perioden mellem inspektionen af plat-
formen i 2008 og inspektionen den 31. august 2009, hvor revnerne i siri-platformens sponson blev
konstateret. før den 31. august 2009 var der ingen forsikringsmæssig skade, der kunne anmeldes.
de tidligere årlige undersøgelser af siri-platformen, herunder af sponsonen, forud for forsikringsåret
2008 – 2009 viste ingenting og da slet ikke nogen revnedannelse i sponsonen. der blev ikke konstateret
skader før den 31. august 2009, og der burde ikke have været konstateret skader før. skaderne må der-
for i forsikringsmæssig henseende anses for indtrådt i forsikringsåret for konstateringen, dvs. i for-
sikringstiden under 2008/2009-policen.
uanset hvilken eller hvilke hændelser, som måtte være hovedårsag til skadernes indtræden, materiali-
serede skaderne sig ikke i en egentlig forsikringsmæssig skade i section 1 (i)’s forstand før den 31. au-
gust 2009, hvilket da også understøttes af, at platformen var fuldt funktionsdygtig og i operation helt
indtil da. ex tuto bemærkes det, at selvom revnedannelsen måtte være begyndt på et tidligere tids-
punkt, eller sågar forud for inspektionerne i 2008 henholdsvis 2009, havde revnerne stadigvæk ikke
                                                     - 197 -
materialiseret sig og manifesteret sig i egentlig forsikringsmæssig skade i section 1 (i)’s forstand før
den 31. august 2009, hvor de lod sig konstatere ved god professionel opmærksomhed.
som nævnt, er det antaget, at revnerne opstod som følge af metaltræthed, der opstod som følge af, at
groutforbindelsen svigtede. den oprindelige hovedårsag til groutforbindelsens svigt kendes derimod
ikke.
der har været tale om, at afstanden mellem grouten og caisson (svigtet i grouten), muligvis (ifølge
sagsøgernes tekniske eksperter fra lic, jf. bilag 35 (…) og bilag 39 (…), kan være blevet forøget på
grund af vægtforøgelsen efter tie-in. dette forhold tilbage i 2003/2004 resulterede dog ikke i en forsik-
ringsmæssig skade i section 1 (i)’s forstand, og kan i øvrigt også alene anses for at udgøre en mulig år-
sag til skadernes indtræden.
den omstændighed, at risikoen for skadens indtræden kan have sammenhæng med ændringerne efter
tie-in, er dog i dækningskontekst uden betydning. ordlyden af dækningsklausulen i section 1 (i) refe-
rerer ikke til årsag, risiko eller fare, men alene til fysisk skade (”physical damage”) i forsikringstiden
(”during the period”) som dækningsbetingelser. en skadesforsikring dækker i sagens natur ikke, før
skaden har materialiseret sig. skaderne i denne sag havde ikke materialiseret sig i 2003/2004 efter tie-
in. skaden materialiserede sig først den 31. august 2009, hvorved forsikringsbegivenheden indtrådte.
det samme gøres gældende for så vidt angår de sagsøgtes anbringende om, at siri-platformen var
fejldesignet, ”faulty design”, jf. section 1 (11). uanset om siri-platformen måtte lide af en fejl i det op-
rindelige design (hvilket de sagsøgte ikke har bevist), ændrer dette ikke på, at skaden i forsikrings-
mæssig forstand først materialiserede sig den 31. august 2009, hvorved forsikringsbegivenheden anses
for indtrådt. det er derfor forsikringsgiverne i henhold til 2008/2009-policen, som er dækningspligtige
som forsikringsgivere på det tidspunkt, hvor revnerne manifesterede sig og blev konstateret – eller for
at bruge policens ordlyd – at der var ”physical damage ... during the period”.
selv for det tilfælde, at retten mod forventning måtte lægge et skadesårsagsprincip til grund som kri-
terium for hvilket tidspunkt, som er afgørende for, at dækningen udløses, gøres det i anden række
gældende, at det stadig vil være det tidspunkt, hvor skaden konstateredes den 31. august 2009 (eller
ganske kort tid før), som må anses for tidspunktet for forsikringsbegivenhedens indtræden. også efter
skadesårsagsprincippet indtræffer forsikringsbegivenheden først, når skaden har materialiseret sig i
en sådan grad, at skaden ”er der” og ikke længere kan undgås. i denne sag eksisterede der ikke både
                                                     - 198 -
en skade og en skadesårsag før den 31. august 2009. skaderne vil således også, såfremt skadesårsags-
princippet anvendes, skulle dækkes under 2008/2009-policen.
4.3        skadernes mulige årsag har alene relevans i forhold til dækningsbegrænsningerne – de sag-
           søgtes bevisbyrde (kvalificeret sandsynlighedsbevis)
skadens årsag har i denne sag alene relevans ved bedømmelsen af, om de af de sagsøgtes påberåbte
dækningsbegrænsninger, section 1 (11), section 1 (8) og section 1 (3) (c), finder anvendelse med den
virkning, at der skal ske en reduktion i forsikringskravene. hvorvidt de sagsøgte har løftet deres be-
visbyrde i denne henseende, beror på en retlig bedømmelse af, om de sagsøgte har ført et kvalificeret
sandsynlighedsbevis for, at betingelserne i henholdsvis section 1 (11), section 1 (8) og section 1 (3) (c)
er opfyldt. sagsøgerne fastholder, at de sagsøgte har ikke har ført et sådan kvalificeret sandsynlig-
hedsbevis.
ingen af de mange tekniske rapporter, som er udarbejdet i forbindelse med sagen, identificerer med
sikkerhed, hvad den egentlige hovedårsag til revnerne i sponsonen var. noget tyder på, at afstanden
mellem grout og caisson formentlig har ført til dannelsen af revnerne, men det ligger ikke fast, hvorfor
afstanden mellem grout og caisson opstod, og der er forskellige teorier om dette. den oprindelige år-
sag er dog fortsat ukendt, og det kan have været én enkelt årsag eller flere i kombination, som førte til
skaderne. nogle af rapporterne peger på problemer i det oprindelige design, andre peger på
2003/2004 tie-in, mens andre igen indeholder mere vage konklusioner om skadesårsagen.
uanset at den egentlige årsag (eller årsager) ikke er identificeret med sikkerhed, ligger det fast, at ska-
derne skyldes én eller anden form for uventet udvikling, som førte til nedbrydelsen af groutforbindel-
sen og udvidelse af afstanden mellem grout og caisson. denne udvidelse påførte en ekstraordinær og
utilsigtet belastning af sponsonen. som følge af denne belastning udviklede sponsonen revner, hvor-
ved dens strukturelle egenskaber og bæreevne blev svækket. dette medførte risiko for, at caissonen,
der hvilede på sponsonen, kunne kollapse. på grund af caissonens størrelse og vægt bragte dette ulti-
mativt hele platformen i fare.
skaderne på sponson udgik ikke fra sponsonen selv, og skyldtes ikke almindeligt slid og ælde eller
ordinær metaltræthed, som man måtte forvente i sponsonens levetid. siri-platformen og dens bæren-
de dele var designet til fortsat at virke i langt længere tid. det giver samtidig sig selv, at revnerne ikke
kunne opstå uden nogen årsag. uanset om årsagen kan have været dårligt design, dårlig håndværks-
                                                   - 199 -
mæssig udførelse af platformen, dårlige materialer eller en anden uidentificeret årsag, har der været
en ekstern årsag til revnernes opståen, og denne årsag var hverken forventet eller uafvendelig. af
samme grund foreligger der en forsikringsdækket skade.
det følger af 2008/2009-policen, at forsikringen dækker ”all risks of direct physical loss or of physical
damage” på platformen. de tab, som kan henføres til reparation af skaderne, er følgeligt dækkede af
forsikringen, uanset om de oprindelige revner i sponsonen kan henføres til designfejl, dårlig hånd-
værksmæssig udførelse eller en hvilken som helst anden årsag.
hvis retten finder, at årsagen til skaderne må henføres til sådanne fejl eller et dårligt design, er sagsø-
gerne således fortsat berettigede til erstatning af de lidte tab med den ene undtagelse, at udgifter til
reparation, genanskaffelse eller fornyelse af en komponent (”part”), som måtte blive anset for fejlde-
signet, ikke erstattes. da der ikke foreligger noget bevis for – endsige antydning af – at sponsonen, der
udgjorde sin egen ”part”, led af hverken fejl i design eller materialefejl, foreligger der notorisk forsik-
ringsdækning for de lidte tab, uanset hvad den oprindelige hovedårsag til skaderne var.
5.        alternativt er der dækning under 2006/2007-policerne
sagsøgernes hovedanbringende til støtte for sagsøgernes alternative påstand er, at såfremt forsik-
ringsbegivenheden ikke kan anses for indtrådt den 31. august 2009, må forsikringsbegivenheden efter
al sandsynlighed tidligst anses for indtrådt den 1. januar 2006, dvs. i forsikringstiden under 2006/2007-
policerne (bilag 10…, bilag 11…).
for det tilfælde, at retten måtte finde, at der skulle gælde et skadesårsagsprincip under 2008/2009-
policen henholdsvis 2006/2007-policerne, gøres det gældende, at også årsagen til skaderne på siri-
platformens sponson tidligst kan være sket i 2006, hvorfor der under alle omstændigheder er dækning
for forsikringskravene under 2006/2007-policerne.
det bemærkes, at sagsøgernes alternative påstand alene er nedlagt, fordi de sagsøgte hverken før eller
efter sagsanlæg har villet tilkendegive, under hvilken forsikringstid forud for 2008/2009-policens for-
sikringstid, skaden ifølge de sagsøgte bør dækkes.
6.        der er dækning for sue and labour kravet (den midlertidige reparation)
                                                        - 200 -
i relation til sue and labour kravet skal retten tage stilling til, om der enten (i) var indtrådt fysisk ska-
de, eller (ii) om sagsøgerne har sandsynliggjort, at der forelå overhængende fare (”imminence”) for
yderligere skade i perioden efter 31. august 2009, som nødvendiggjorde afholdelse af sue and labour
udgifterne til udvikling og implementering af den midlertidige reparationsløsning med den virkning,
at udgifterne er dækningsberettiget under section 1 (26), jf. bilag 12 (…).
det fremgår af section 1 (26), at:
           "in case of actual physical loss or damage or imminent loss or damage and subject to the additional
           limit of liability/sum insured stated at item 4. of the declarations, it shall be lawful and necessary
           for the assured, their factors, servants and assignees, to sue, labour and travel for, in and about the
           defence, safeguard and recovery of the property and/or interest insured or any part thereof, without
           prejudice to this insurance; such expenses to be borne by underwriters subject to the terms and condi-
           tions of this policy and it is expressly understood and agreed that no acts of the underwriters or as-
           sured in recovering, saving or preserving the property insured shall be considered as a waiver or ac-
           ceptance of abandonment following physical loss or damage caused by a peril insured hereunder
           [vores fremhævelser]".
sagsøgerne gør gældende, at betingelserne for dækning efter section 1 (26) er opfyldt. som der tidlige-
re er redegjort for, udgjorde de konstaterede skader ”actual physical loss or damage”. allerede af
denne grund er der dækning for sue and labour udgifterne, og der henvises til tidligere bemærknin-
ger om skadernes indtræden.
selv hvis retten mod forventning måtte nå den konklusion, at der ikke var opstået ”actual physical
loss or damage”, vil sue and labour kravet fortsat være dækningsberettiget, såfremt der forelå umid-
delbar fare for tab eller skader.
det gøres gældende, at sagsøgerne har løftet bevisbyrden for, at de tabsbegrænsende og fareafvær-
gende foranstaltninger afholdt i tiden efter konstateringen af revnedannelserne den 31. august 2009 er
forsikringsdækket under dækningsklausulen section 1 (26), jf. forsikringsaftalelovens §§ 52-53. ”sea-
bed support”-løsningen, installeringen af ”shims”, aflastningshullerne i sponsonen og den efterføl-
gende overvågning var nødvendig og helt afgørende for, at yderligere skade kunne undgås.
beviskravet efter section 1 (26) udgøres af et simpelt sandsynlighedsbevis, hvorfor det er tilstrække-
ligt, at sagsøgerne sandsynliggør, at der forelå en overhængende fare (”imminence”, jf. ordlyden af
section 1 (26)), som nødvendiggjorde afholdelse af udgifterne forbundet med udvikling og implemen-
tering af den midlertidige reparationsløsning.
                                                    - 201 -
sagsøgerne henviser i denne henseende særligt til energistyrelsens breve af 19. september 2009 (bilag
19…) og 21. december 2009 (bilag 22…). der henvises endvidere til msc’s klare rapporter udarbejdet i
perioden efter 31. august 2009 (bilag 20…), (bilag 21…), hvoraf situationens alvor kan udledes. alene
det forhold, at et meget omfangsrigt og bekosteligt beredskab blev iværksat med det samme, viser, at
alle professionelle parter, som havde med sagen at gøre, tog risikoen ekstremt alvorligt. såfremt situa-
tionen ikke blev antaget for alvorlig og akut handlingskrævende af de mange involverede professio-
nelle parter, havde det været helt unødvendigt at bruge alle de ressourcer, som blev allokeret til sa-
gen, og i så henseende taler parternes ageren sit eget tydelige sprog.
det forhold, at der forelå en sådan overhængende fare for yderligere skade, er tillige dokumenteret
ved en række af sagens øvrige bilag, herunder skønserklæringerne.
sagsøgerne har desuden sandsynliggjort, at udgifterne var rimelige, jf. afsnit 10 om tabsopgørelsen
nedenfor. alternativet til disse løsninger ville have været at stoppe al produktion og bugsere platfor-
men på land, hvilket ville have været en langt mere bekostelig løsning. dette synspunkt finder også
støtte i skønserklæringerne.
6.1        al fareafværgelse og tabsbegrænsning skete i de sagsøgtes interesse, idet forsikringsgiverne
           var eksponeret for den fulde risiko
siri-platformen er et ubegribeligt stort værdiobjekt af meget høj økonomisk værdi, ligesom platfor-
mens olieproduktion er kilden til betydelige indtægter. risikoen for et forretningsmæssigt økonomisk
tab er derfor abnorm stor, hvis en olieplatform som siri-platformen sættes ud af drift. dertil kommer
det offentligretlige ansvar for olieforurening og dong’s forpligtelser over for bemandingen på siri-
platformen. der er ikke råd til at være risikovillig, når så store beløb og interessen for miljøet og men-
neskeliv sættes på spil.
ingen olieplatformoperatør eller ejer af en olieplatform tør bære disse betydelige risici alene. derfor
tegner operatører, ligesom noreco og dong, ganske vidtgående skadesforsikringer på all risk-
vilkår, netop med det formål at dække tab og skade, uanset årsag, (medmindre skaden udtrykkeligt er
undtaget fra dækning). henset til den store risiko er all risk-forsikringer ganske bekostelige, hvilket
illustreres af, at noreco har betalt en samlet præmie på ca. usd 10.000.000 til de sagsøgte alene for
dækningen under 2008/2009-policen.
                                                         - 202 -
forsikringsgiverne var eksponeret for den fuldstændige risiko, herunder risikoen for yderligere skade
på platformen, totaltab, yderlige produktionstab og dong’s mulige olieforureningsansvar ved et
olieudslip i nordsøen. al fareafværgelse og tabsbegrænsning, der ligger til grund for sue and labour
kravet, skete tillige i de sagsøgte forsikringsgiveres interesse.
6.2        skadesbilledet omkring og efter den 31. august 2009
forløbet omkring dong’s umiddelbare håndtering af skaderne i september 2009 og de tiltag, der blev
iværksat i tiden derefter, er beskrevet i en række af sagens bilag.
som msc’s mødereferat af 2. september 2009 (bilag 20…) klart bevidner, måtte der handles hurtigt og
målrettet efter konstateringen af revnerne den 31. august 2009. målet var tabsbegrænsning samt at af-
værge den alvorlige og overhængende risiko for yderligere skade på platformen, herunder totaltab,
tab af menneskeliv og oliespild i nordsøen, i fald siri-platformen kollapsede eller revnedannelserne
udviklede sig og gik ind i olietanken. alle disse risici var de sagsøgte eksponeret for i tiden efter den
31. august 2009.
til illustration af alvoren af skadesbilledet efter den 31. august 2009 henvises til rambølls brev af 2.
september 2009 til dong (bilag 70…) samt e-mail af 14. december 2009 (bilag 71…) fra dong’s pro-
jektleder, egil nybakk, til de mange medarbejdere hos dong, som var involveret i det store og nød-
vendige arbejde forbundet med udviklingen af mulige midlertidige reparationsløsninger efter konsta-
teringen af revnerne.
alvoren af skadesbilledet fremgår også af det norske veritas brev af 7. oktober 2009 til dong (bilag
72…). det norske veritas vurderede risikoen for platformens kollaps som så overhængende (også i
perioden efter september 2009), at det norske veritas vægrede sig ved at sende deres egne folk ud på
siri-platformen med henblik på at verificere sikkerheden af, at der fortsat befandt sig mandskab på
platformen:
           “..however, the safety of the personnel on the wellhead is still uncertain due to the missing structural
           analysis. the number of persons at the wellhead should therefore be decreased as much as possible, and
           we therefore find that the benefit of our verification activities in the wellhead is less than the increased
           risk due to more personnel at the wellhead. we will therefore not have dnv personnel at the wellhead
           area before the documentation of the structural integrity of the cracked sponson structure is completed
           and verified.” (bilag 72…)
                                                     - 203 -
den samme anbefaling blev givet af rambøll (bilag 70…), som ved brev anbefalede dong straks at
evakuere alt personel fra den i øvrigt døgnbemandede platform.
som det vil blive belyst under vidneforklaringerne fra bl.a. dong’s medarbejdere, opstod der også i
tiden efter september 2009 nye revner i sponsonen fra dag til dag, fra uge til uge, herunder revner i de
bærende strukturer i sponsonen (de såkaldte ”bulkheads”) med deraf følgende fare for, at revnerne
kunne udvikle sig ind i olietanken. dong overvågede udviklingen konstant og observerede, at flere
af revnerne udviklede sig meget og hurtigt.
der var ikke i september 2009 og i månederne derefter noget klart billede af revneudviklingen, idet
revnerne fortsatte med at udvikle sig med deraf følgende overhængende fare (”imminence”) for yder-
ligere skade og oliespild. det havde således været uforsvarligt, hvis dong som operatør under disse
omstændigheder havde lænet sig tilbage og afventet situationen med henblik på at udvikle en perma-
nent reparationsløsning (jf. section 1 kravet).
i tiden efter konstateringen af skaderne bestod der en reel risiko for platformens kollaps. dette var
dong’s tekniske eksterne rådgivere enige i. som nævnt blev dong i et brev fra rambøll (bilag 70…)
anbefalet straks at evakuere alt personel fra platformen, som normalt er bemandet døgnet rundt. på
grund af alvorligheden af risikobilledet var rambøll uenige i dong’s beslutning om at opretholde en
minimumbemanding på platformen i tiden efter 31. august 2009. en fuldstændig evakuering af plat-
formen ville imidlertid have betydet, at det ville være svært og næsten umuligt for dong at komme
tilbage til siri-platformen, idet man i så fald ikke ville have haft mulighed for at overvåge og monito-
rere revneudviklingen. dong fandt det derfor nødvendigt at opretholde en minimumbemanding,
der kunne indhente de nødvendige data om situationen og revneudviklingen. det var ikke et reelt al-
ternativ. denne monitorering kunne ikke ske ved rov-undersøgelser eller ved at lade et skib lægge
til, idet skibet – af hensyn til risikoen for kollaps – ville skulle lægge til langt væk fra platformen.
havde dong fulgt rambølls anbefalinger og evakueret alt personel, ville det med andre ord have
indebåret en reel risiko for et kollaps og totaltab af platformen.
de konstaterede revner på siri-platformen krævede i) øjeblikkelige midlertidige tiltag i form af
tabsbegrænsning for at afværge eller minimere risikoen for yderligere skade (herunder totaltab og
produktionstab) samt for at undgå eventuelt ansvar over for tredjemand, herunder olieforureningsan-
                                                   - 204 -
svar (sue and labour kravet) samt ii) en permanent reparationsløsning (section 1 kravet) med henblik
på udbedring af de allerede konstaterede skader.
6.3       den midlertidige reparationsløsning (sue and labour kravet)
den retlige bedømmelse af, hvorvidt der er dækning for sue and labour kravet, skal foretages på
grundlag af en rimelighedsvurdering af skadesbilledet og forholdene omkring siri-platformen på
tidspunktet for konstateringen af revnerne den 31. august 2009.
…
både sagsøgerne, deres rådgivere og energistyrelsen vurderede på skadestidspunktet, at faren for
yderligere skade var så alvorlig, at siri-platformen måtte rømmes, mandskabet måtte reduceres til et
minimumsberedskab, og olietanken måtte tømmes for olie. om dette skøn var korrekt kan ikke og
skal ikke efterprøves af en række hypotetiske sandsynlighedsberegninger for, om yderligere skade
ville indtræde. sagsøgerne havde både ret og pligt til, som sket, at iværksætte disse tiltag for at for-
hindre, at der skete yderligere skade.
der er medgået et omfattende, men nødvendigt, arbejde med at forberede, udvikle og udvælge den
midlertidige reparationsløsning, herunder ”seabed support”-modellen (sue and labour kravet), og
den permanente reparation i form af ”cable stays”-modellen (section 1 kravet). der henvises til bilag
69 (…), som beskriver det medgåede arbejde.
som beskrevet bestod den midlertidige reparationsløsning først og fremmest i ”seabed support”-
modellen, som blev implementeret i januar/februar 2010. ”seabed support”-modellen er beskrevet i
dong’s præsentation af 10. november 2009 (bilag 73…). ”seabed support”-modellens effekt var at
give vertikal støtte for caissonen og forhindre et kollaps, men reparationsløsningen forhindrede ikke
den fortsatte revnedannelse.
”seabed support”-modellen blev meddelt til energistyrelsen, som i brev af 21. december 2009 til
dong (bilag 22…) fastsatte de nærmere vilkår for genoptagelse af olieproduktionen, jf. dong’s an-
søgning af 12. november 2009 til energistyrelsen om § 29 tilladelse til installation af ”seabed support''-
modellen (bilag 74…).
                                                     - 205 -
der var også i tiden efter september 2009 en overhængende risiko for yderligere skade, hvis revnerne
fik lov til at udvikle sig, hvilket udtrykkeligt er konkluderet af skønsmændene. revneudbredelsen
fortsatte helt frem til 2013, hvor der blev fundet nye revner.
der var en overhængende fare for oliespild, også efter implementeringen af ”seabed support”-
modellen, idet ”seabed support”-modellen ikke forhindrede den videre revnedannelse i sponsonen.
derfor blev der umiddelbart efter implementeringen af ”seabed support”-modellen installeret såkald-
te ”shims” (stålkiler), boret aflastningshuller i revnerne og implementeret et overvågningssystem, der
monitorerede udviklingen i revnedannelsen. disse tiltag havde til formål at afværge den videre rev-
nedannelse i sponsonen, herunder i olietanken.
olietanken på siri-platformen er ikke en såkaldt ”tom” tank, da tanken er fyldt med kamre, hvilket
gør det umuligt at tømme den fuldstændigt. som redegjort for i jon tabys rapport (bilag 28…), vil der
stadig være ca. 2.000 kubikmeter eller mere olie tilbage i tankens kamre, selvom tanken er blevet
”tømt”. dertil var der et udløb på ca. 0,7 meter under toppen af tanken. der bestod derfor også efter,
at tanken var blevet tømt (og ”seabed-support”-modellen var blevet installeret) en overhængende fare
for olieudslip, hvis revnerne i sponsonens øverste del, som udgør en del af olietanken, fik lov at ud-
vikle sig. derfor var det tillige nødvendigt at installere ”shims” som led i den midlertidige reparation,
for at afværge denne risiko for yderligere aggressiv revnedannelse.
formålet med at installere ”shims” i forlængelse af ”seabed support”-modellen var således at sikre, at
hastigheden, hvormed revnerne udviklede sig, herunder revnerne i sponsonens ”bulkheads”, blev re-
duceret. installeringen af ”shims” stoppede ikke revneudviklingen definitivt, men løsningen var afgø-
rende for at sikre, at revneudviklingen blev forsinket, så der ikke skete yderligere skade og forure-
ningsrisikoen blev afværget.
alle iværksatte tiltag blev efter omstændighederne på tidspunktet anset for påkrævede for at beskytte
platformen mod yderligere skade eller totaltab. i så henseende skal der meget til for at anse tiltag og
handlinger for ufornuftige henset til sagens kompleksitet og de involverede værdier. alle handlinger
blev foretaget i de sagsøgtes interesse med henblik på at gøre alt, hvad der kunne gøres for at beskytte
platformen og dens sikkerhed. såfremt sagsøgerne ikke havde foretaget sig noget, og platformen var
gået til grunde (eller som minimum blev erklæret totaltabt), ville de sagsøgte givetvis have klandret
sagsøgerne for ikke at have foretaget sig noget eller nok. som situationen var efter den 31. august
2009, var det alle involveredes opfattelse, at der bestod en yderst farlig situation, som rummede risiko
                                                   - 206 -
for yderligere skader og totaltab. alle de tiltag, der blev iværksat, skete ud fra professionelle vurde-
ringer. sagsøgerne var sig risikoen og værdierne bevidst og foretog det, som man måtte forvente af en
fornuftigt og forsvarligt handlende forsikringstager.
sagsøgerne anmeldte forsikringskravet (sue and labour kravet) for så vidt angår den midlertidige re-
parationsløsning til de sagsøgte den 26. maj 2010 (bilag 4…) (bilag 4a…). sagsøgerne indgav opdate-
rede anmeldelser til de sagsøgte hhv. den 23. maj 2011 (bilag 5…), 31. maj 2012 (bilag 6…) og 25. okto-
ber 2013 (bilag 7…). det fremgår heraf, at ”seabed support”-modellen ikke blev anset for en færdig
reparationsløsning af skaderne, men at der krævedes yderligere tiltag uanset produktionen efter in-
stallation af ”seabed support” mv. kunne genoptages på de kriterier, som energistyrelsen fastsatte.
…
først ved de sagsøgtes svarskrift af 7. maj 2014 afviste de sagsøgte endeligt at dække nogen del af sag-
søgernes tab som følge af skaderne til trods for, at de fra tidspunktet, hvor kravene blev anmeldt og
frem, havde rig mulighed for at gøre sig bekendt med og involvere sig i arbejdet med at identificere
og udvikle de rigtige reparationsløsninger. såfremt de sagsøgte havde ønsket at involvere sig i arbej-
det forbundet hermed, burde de have gjort det tilbage i 2009, da skaden blev anmeldt. de sagsøgte må
derfor i dag – flere år senere – anses for afskåret fra at kritisere de valgte reparationsløsninger. også
den midlertidige reparationsløsning blev trods alt udviklet og implementeret af dong på baggrund
af omfattende og kvalificeret rådgivning fra anerkendte internationale arkitekter, ingeniører, inspek-
tører og andre professionelle rådgivere inden for offshore-industrien.
6.4        sagsøgerne handlede i overensstemmelse med myndighedskravene
dong fulgte som ansvarlig operatør sine tekniske rådgiveres anbefalinger og handlede fuldt ud i
overensstemmelse med kravene, som blev stillet af energistyrelsen. dong var hverken forpligtet el-
ler berettiget til at handle på anden vis.
efter gældende lovgivning, dvs. offshoresikkerhedsloven samt standarden ds/en/iso 19902, var
dong som operatør af en olieplatform forpligtet til i videst muligt omfang at sikre siri-platformen
mod kollaps, idet en kollaps ville have betydet yderligere skade og højst sandsynligt et totaltab af
platformen (som de sagsøgte også var eksponeret for), men også tab af menneskeliv og oliespild i
                                                       - 207 -
nordsøen. denne forpligtelse var en del af den risiko, som de sagsøgte påtog sig at afdække, da de
tegnede risikoen qua section 1 (26), hvilket noreco betalte en betydelig præmie for.
de sagsøgtes udsagn om, hvordan dong som operatør burde eller ikke burde have handlet, vidner
om en total ligegyldighed i relation til det ansvar, som operatører af olieplatforme er underlagt i for-
hold til medarbejdere, investorer, samfundet og myndighederne. opretholdelsen af sikkerhed mod
kollaps og oliespild er myndighedskrav, som udtrykkeligt er reguleret i offshoresikkerhedsloven og
miljølovgivningen om ansvar og pligter i relation til oliespild til søs. det kan selvsagt ikke belastes en
forsikringstager, at dong ikke har tilsidesat gældende lovgivning for at begrænse de sagsøgtes for-
pligtelser.
7.         der er dækning for section 1 kravet (den permanente reparation)
udgangspunktet efter section 1 (i) er, at der er dækning for sagsøgernes tab under 2008/2009-policen,
alternativt 2006/2007-policen, jf. afsnit 4-5 ovenfor.
der er dækning for section 1 kravet, det vil sige udgifterne til udviklingen og implementeringen af
den permanente reparation, under 2008/2009-policen, alternativt 2006/2007-policerne, jf. afsnit 4-5
ovenfor, idet dækningsbetingelserne i section 1 (i) er opfyldt.
retten skal tage stilling til, om der var den fornødne kausalitet og proportionalitet mellem skaderne,
der blev konstateret den 31. august 2009, og den permanente reparationsløsning. de sagsøgte har gjort
gældende, at den permanente reparationsløsning udgjorde såkaldt ”betterment” i henhold til section
1 (8) og section 1 (11), 2. led, jf. afsnit 9 nedenfor.
7.1        siri-platformen var ikke fuldt operativ efter implementeringen af den midlertidige reparati-
           onsløsning i januar/februar 2010 (section 1 kravet)
”seabed support”-modellen var ikke en mulig permanent løsning af skaderne på siri. forskellige mo-
deller havde været i spil, og bl.a. forkastede energistyrelsen et forslag udarbejdet af sagsøgerne, som
var billigere end den ”cable stays”-løsning, som endte med at blive udvalgt blandt de forskellige for-
slag. ”cable stays”-løsningen indebar påsætning af skråstager mellem platformens ben, hvorved plat-
formen blev stabiliseret. løsningen var nødvendiggjort af, at skaderne på sponsonen havde reduceret
                                                    - 208 -
sponsonens bæreevne, hvorfor der skulle iværksættes tiltag for at kompensere for den reducerede bæ-
reevne.
sagsøgerne var berettiget til en ”like-for-like” reparation, hvilket ville være en fuldstændig genetable-
ring af sponsonen. det ville imidlertid være ekstremt bekosteligt at genetablere sponsonen, idet det
ville have krævet, at modulet blev taget på værft på land. i stedet søgte sagsøgerne efter alternative
løsninger, som kunne kompensere for sponsonens reducerede bæreevne på anden vis, og i så hen-
seende blev ”cable stays”-løsningen valgt.
de sagsøgte har til støtte for deres anbringende om, at den permanente reparation udgjorde en for-
bedring af platformen i forhold til det oprindelige design, fremført et synspunkt om, at siri-
platformen angiveligt skulle have været fuldt operativ allerede i perioden efter den 24. januar 2010,
hvor ”seabed support”-modellen blev installeret, og at udviklingen og implementeringen af den per-
manente reparation derfor ikke var nødvendig.
synspunktet må forstås således, at dong blot kunne have nøjedes med den midlertidige reparations-
løsning. synspunktet er forkert og er en grov fejlfortolkning af det forhold, at energistyrelsen den 21.
december 2009 (bilag 22…) i forbindelse med implementeringen af ”seabed support”-modellen gav
tilladelse til at genoptage olieproduktionen. det forhold, at olieproduktionen kunne fortsætte efter
energistyrelsens ganske skærpede vilkår (…) var ikke ensbetydende med, at platformen var ”repare-
ret”.
siri-platformen var langt fra fuldt operativ i tiden efter januar/februar 2010, og risikoen for en potenti-
el nødsituation i nordsøen var hverken afklaret eller afværget. såfremt platformen havde været fuldt
operativ i januar/februar 2010, ville energistyrelsen have godkendt reparationen endeligt og genind-
stillet de normale krav til boreplatformens drift og ikke, som det var tilfældet, fastsat skærpede krav
til den videre olieproduktion i tiden efter den 24. januar 2010. derfor var det også nødvendigt samti-
dig og løbende med implementeringen af ”seabed support”-modellen at tage skridt til at finde den
rigtige permanente reparationsløsning til siri-platformen, så produktionen igen kunne fortsætte på
samme vilkår, som gjaldt forud for konstateringen af revnerne den 31. august 2009.
det er utænkeligt, at ”seabed support”-modellen i sig selv ville have været tilstrækkelig som perma-
nent reparationsløsning og endnu mere utænkeligt, at energistyrelsen ville have accepteret dette. som
redegjort for ovenfor, havde ”seabed support”-modellen kun effekten af at give vertikal støtte for
                                                    - 209 -
caissonen og forhindre den i at kollapse, men løsningen forhindrede på ingen måde den fortsatte rev-
nedannelse. udviklingen og installeringen af den permanente ”cable stays”-reparationsløsning var
derfor nødvendig, hvis revneudviklingen skulle stoppes, så platformen kunne producere på sædvan-
lige vilkår i sin levetid {note 35: jf. bilag 58}.
såfremt ”seabed support”-modellen havde sikret platformen tilstrækkeligt og givet mulighed for fuld
produktion, ville der selvsagt ikke have været nogen grund til, at sagsøgerne bekostede installationen
af den permanente løsning for derefter at søge udgifterne dækket under policerne. det ville have væ-
ret spildte kræfter, og det giver sig selv ud fra et forretningsmæssigt synspunkt, at en så betydelig
omkostning næppe ville være blevet afholdt, såfremt platformen var fuldt ud repareret og operativ i
kraft af ”seabed support”-modellen.
7.2        den permanente reparationsløsning (section 1 kravet)
”cable stays”-modellen blev implementeret i 2014 som en permanent reparation af skaderne, som
blev konstateret, den 31. august 2009. ”cable stays”-løsningen er de gule kabler på illustrationen af
dong’s permanente løsningsmodel (bilag 31…).
en nærmere beskrivelse af dong’s og de tekniske rådgiveres undersøgelser forud for valget af
”cable stays”-modellen fremgår af dong’s ”concept description” af 26. maj 2011 (bilag 32…). af
samme bilag (…) fremgår også dong’s og norecos undersøgelser af alternative og billigere mulige
reparationsmodeller, herunder især ”regrouting”-modellen og ”guyed support”-modellen {note 36:
”guyed support”-modellen fremgår som de røde støtteben på illustration i bilag 31 og er beskrevet i
bilag 32}, som dog aldrig blev implementeret, fordi løsningerne viste sig enten at være praktisk umu-
lige at implementere eller simpelthen var for dyre. om fravalg af disse øvrige alternative reparations-
løsninger udviklet af dong, som aldrig blev implementeret, henvises til afsnit 10.4. nedenfor.
energistyrelsen blev løbende underrettet om det omfattende arbejde, der pågik med at udvikle den
rigtige løsning med henblik på permanent reparation af siri-platformen {note 38: forløbet er nærmere
beskrevet i energistyrelsens breve af 7. juni og 24. juni 2011 til dong og noreco (bilag 30…). der
henvises herudover til dong’s ansøgning af 4. april 2011 til energistyrelsen om § 29-tilladelse til in-
stallation af ”cable stays” (bilag 75..)}. energistyrelsen godkendte den 26. november 2014 den perma-
nente reparationsløsning.
                                                    - 210 -
sagsøgerne anmeldte section 1 kravet for så vidt angår den permanente reparation, ”cable stays”-
løsningen, til de sagsøgte den 7. september 2011 (bilag 8…). først ved indgivelsen af svarskrift af 7.
maj 2014 afviste forsikringsgiverne endeligt at dække tabet.
de sagsøgte forsikringsgivere har således haft rig mulighed for at involvere sig i dong’s og norecos
arbejde med at finde de rigtige reparationsløsninger, men gjorde det ikke. de sagsøgte må derfor an-
ses for afskåret fra nu - flere år efter - uberettiget at kritisere den valgte permanente reparationsløs-
ning, som på samme måde som den midlertidige reparationsløsning blev udviklet og implementeret
af anerkendte internationale arkitekter, ingeniører, inspektører og andre professionelle rådgivere in-
den for offshore-industrien.
7.3        begge reparationsløsninger i kombination var nødvendige for at reparere skaderne (sue and
           labour kravet og section 1 kravet)
det ville have været umuligt at reparere de revnede plader i sponsonen direkte og alene, hvorfor der
måtte udvikles alternative løsninger for at begrænse tabet.
”seabed support”-modellen i sig selv fjernede kun den lodrette last fra caissonen. aflastningshullerne
forsinkede udbredelsen af revnerne, men de stoppede dem ikke. installeringen af ”shims” bremsede
revneudviklingen yderligere og forhindrede, at de spredte sig til tanken. ”cable stays”-
reparationsløsningen fjernede momentet fra caissonen, som belastede sponsonen, hvorved siri-
platformen stabiliseredes. kun med denne kombination af løsninger blev den ødelagte groutsamling
stabil og revnedannelsen stoppet.
såfremt det havde været muligt at retablere sponsonen havde installationen af ”cable stays” ikke væ-
ret nødvendig, men idet der allerede eksisterede revner, og sponsonen derfor havde en reduceret bæ-
reevne, var installeringen af ”cable stays” nødvendig og påkrævet af energistyrelsen.
udover den reparationsløsning, som forudsatte at tage platformen på land, fandtes der ikke andre,
bedre eller billigere alternative løsningsmodeller end de reparationsløsninger, som blev anvendt til
udbedring af skaderne på platformens sponson.
8.         der er dækning for lopi kravet
                                                      - 211 -
sagsøgerne fastholder, at der er dækning for lopi kravet under 2008/2009-policen, alternativt
2006/2007-policerne.
olieproduktionen blev afbrudt den 1. september 2009, dagen efter konstateringen af revner den 31.
august 2009, og blev flere gange afbrudt i perioder helt indtil 2011 på grund af det omfattende arbejde,
der medgik med implementeringen af reparationsløsningerne.
i henhold til 2008/2009-policen har sagsøgerne anmeldt et lopi krav for perioden 1. september 2009
indtil 31. oktober 2010 svarende til lopi-dækningsperioden under policen. sagsøgerne anmeldte for-
sikringskravet (lopi kravet) for så vidt angår siri-platformens produktionstab den 15. september 2010
(bilag 9).
de sagsøgte har til dato alene afvist at dække lopi kravet med henvisning til, at der ikke er dækning
for section 1 kravet. det bemærkes, at der vil være dækning for lopi kravet uanset, hvad omfanget af
skaderne under section 1 kravet måtte være. det er således ikke en betingelse for dækning, at section
1 kravet anerkendes i sin helhed, men en hvilken som helst skade under section 1 vil automatisk udlø-
se fuld erstatning for lopi.
9.         de sagsøgtes påberåbelse af dækningsbegrænsninger
9.1        de sagsøgtes bevisførelse
de sagsøgte har ved rekvirering af de to skønserklæringer {note 41: jf. bilag du og bilag dv} og en
lang række øvrige tekniske rapporter indeholdende diverse tekniske beregninger, analyser og efterra-
tionaliseringer forsøgt at føre det fornødne kvalificerede sandsynlighedsbevis for, at der skal ske en
reduktion af forsikringskravene i henhold til section 1 (11), section 1 (8) og section 1 (3) (c).
skønsmændene har imidlertid erklæret sig enige med sagsøgerne i, at det fortsat er uvist, hvad der
var den oprindelige hovedårsag til, at groutforbindelsen i caissonen svigtede {note 43: jf. skønsmæn-
denes besvarelse af spørgsmål 14 (bilag du…)}:
       ”for at kunne konkludere, at slitagen eller skaderne på groutmaterialet skyldes manglende opmærksom-
       hed i designprocessen, kræver det nødvendigvis en entydig forklaring på, hvorfor slitagen/skaderne på
       groutmaterialet er opstået. et af formålene med foreliggende sag synes netop at være at nå frem til sådan
       entydig forklaring.”
                                                   - 212 -
at pege på mulige skadesårsager er ikke tilstrækkelig dokumentation for at anse de sagsøgtes bevis-
byrde for løftet i relation til at begrænse nogen del af dækningen. de sagsøgte skal føre positivt og
kvalificeret bevis for, hvad der var hovedårsagen (”root cause”) til skadens indtræden, hvis dæknin-
gen af sagsøgernes krav skal kunne begrænses. det fastholdes, at de sagsøgte ikke har ført et sådant
bevis for, at revnedannelserne - eller den oprindelige årsag hertil - startede umiddelbart efter platfor-
mens ibrugtagning i 1999 eller i øvrigt på et tidspunkt, som ligger før 2008/2009-policens, alternativt
2006/2007-policernes, ikrafttræden.
9.1.1      skønserklæringernes bevisværdi i forhold til de øvrige tekniske rapporter
…
… *det+ fastholdes, at skønserklæringerne under alle omstændigheder ikke bør tillægges nogen selv-
stændig bevisværdi i forhold til det underliggende kildegrundlag, det vil sige de tekniske bilag, som
er fremlagt i sagen.
…
overordnet bemærkes det, at skønserklæringerne alene udgør et akademisk skøn foretaget uden hen-
synstagen til de faktiske forhold på siri-platformen. skønsmændene har ikke foretaget en besigtigelse
af siri-platformen (et syn), men har alene foretaget et skøn af andre teknikeres rapporter. skønsmæn-
denes konklusioner er udelukkende foretaget på grundlag af deres egen forståelse og fortolkning af
andre teknikeres konklusioner, hvis rigtighed parterne i øvrigt er uenige om. denne forudsætning
fremgår også udtrykkeligt af skønserklæringen {note 44: jf. skønserklæring af 25. januar 2016, s. 8, be-
svarelsen af spørgsmål 1 (bilag du…)}.
herudover bemærkes det, at skønserklæringerne intet angiver i relation til tidspunktet for skadens
oprindelige årsag, ligesom skønsmændene heller ikke på anden måde har lagt sig fast på en meka-
nisme, der tidsmæssigt kan placere skadens årsag før forsikringstiden 2008/2009.
9.1.2      de øvrige tekniske rapporter i sagen, der ligger til grund for skønserklæringerne
de utallige tekniske rapporter, som alle er fremlagt som bilag i sagen, giver heller ikke et entydigt bil-
lede af hovedårsagen til eller tidspunktet for skadernes opståen og de nødvendige udbedringstiltag.
                                                     - 213 -
eksperterne er ikke enige om de tekniske konklusioner, og parterne er ligeledes uenige om konklusio-
nerne.
som tidligere anført, har de sagsøgte bevisbyrden for, at skaderne kan henføres til forhold, som er
undtaget fra dækning i policerne, herunder ”faulty design” (section 1 (11)) og ”metal fatigue” og
”gradual deterioriation” (section 1 (3) (c)). henset til usikkerhederne om rigtigheden af konklusioner-
ne i de i sagen udarbejdede tekniske rapporter og rapporternes indbyrdes modstridende konklusio-
ner, bør undtagelsesbestemmelserne alene finde anvendelse, hvis de rapporter, som de sagsøgte støt-
ter ret på, er af en så overbevisende kvalitet, at de utvivlsomt bør tillægges forrang frem for de øvrige
tekniske rapporter.
det væsentligste eksempel herpå er nigel barltrops’ rapport af 6. maj 2014 (bilag d…). barltrops rap-
port blev ikke udarbejdet med henblik på at løse problemerne med platformen, men er alene kommis-
sioneret af de sagsøgte med henblik på forsikringstvisten. det ville være ganske betænkeligt, hvis bi-
lag d kunne anses for at udgøre det fornødne grundlag for at anse de sagsøgtes kvalificerede sandsyn-
lighedsbevis for løftet, allerede fordi andre (og mere gennemarbejdede) tekniske rapporter går direkte
imod nigel barltrops konklusioner. dette gælder eksempelvis for skønserklæringerne og lic rappor-
terne.
der er fortsat – også qua skønserklæringerne – en betydelig usikkerhed omkring skadesårsagen. den-
ne tvivl i relation til årsagen til skadernes indtræden og tidspunktet herfor – og i det hele taget risiko-
en for et komplekst skadesforløb af den karakter, der er tale om i denne sag – må imidlertid komme de
sagsøgte til skade som den af parterne, det påhviler at bevise, at skaden er undtaget fra dækning, jf.
section 1 (11), og section 1 (3) (c).
heller ikke for så vidt angår de sagsøgtes påberåbelse af ”betterment”, jf. section 1 (11), 2. led, og sec-
tion 1 (8), er bevisbyrden løftet med henvisning til de nævnte usikre konklusioner.
9.2        dækningsbegrænsningen om ”faulty design” i section 1 (11), 2. led, finder ikke anvendelse
retten skal tage stilling til, om de sagsøgte har løftet bevisbyrden for, at siri-platformen oprindeligt
var fejldesignet i henhold til section 1 (11), 1. led, jf. bilag 12 (…). dernæst skal retten tage stilling til,
om de sagsøgte har ført et kvalificeret bevis for, at en del af de valgte reparationsløsninger må anses
                                                     - 214 -
for at udgøre ”betterment” i section 1 (11), 2. led’s forstand, førend det kan komme på tale at foretage
en reduktion i forsikringsdækningen.
section 1 (11), 1. led, har karakter af at være en dækningsudvidelse. det er derfor kun i tilfælde, hvor
en given reparation af en i øvrigt dækningsberettiget skade kan siges at udgøre en forbedring (”bet-
terment”) af et oprindeligt fejldesign (”faulty design”) i policernes forstand, jf. 2. led, at der kan være
grundlag for at reducere nogen del af dækningen.
de sagsøgtes kritik af de valgte reparationsløsninger bygger på en udokumenteret tese om, at siri-
platformen angiveligt skulle have været fejldesignet tilbage i 1999, og at både den midlertidige og den
permanente reparationsløsning derfor må betragtes som ”betterment” eller ”alteration of design” i po-
licernes forstand set i forhold til det oprindelige design.
9.2.1      siri-platformen var ikke ”faulty design”
siri-platformen var ikke fejldesignet, jf. section 1 (11), 1. led, hvorfor der hverken helt eller delvist skal
ske en reduktion af sue and labour kravet, section 1 kravet eller lopi kravet.
de sagsøgte påstår, at siri-platformen grundlæggende var behæftet med et mangelfuldt design, som
forårsagede svigtet i grouten, metaltrætheden i sponsonen og dermed revnedannelserne. der er tale
om en aldeles udokumenteret hypotese, der alene er konstrueret med henblik på at bringe dæknings-
begrænsningen i section 1 (11), 2. led, i anvendelse.
allerede fordi platformen havde været i drift i 10 år på tidspunktet, hvor skaderne konstateredes, må
det have formodningen imod sig, at det oprindelige design var fejlbehæftet.
siri-platformen var ”fit-for-purpose” og opfyldte alle relevante krav for design ved konstruktionen
tilbage i 1999, jf. lloyd’s godkendelsescertifikat fra 1998 (bilag 14…) samt energistyrelsens ibrugtag-
ningstilladelse af 19. februar 1999 (bilag 15…). der er intet i de af de sagsøgte påberåbte bilag eller
skønserklæringerne, som dokumenterer andet.
faktum er, at det stadig er uvist, hvad der var den oprindelige hovedårsag til, at der efter 10 års pro-
blemløs drift pludseligt opstod revner i platformens sponson. det eneste, som teknikerne er enige om
                                                    - 215 -
er, at svigtet i groutforbindelsen medførte metaltræthed i sponson, som førte til revnedannelsen, men
hvad der foranledigede svigtet i grouten, vides ikke.
der foreligger ingen dokumentation for, at problemerne med grouten i caissonen og den senere metal-
træthed og efterfølgende revnedannelse startede umiddelbart efter platformens ibrugtagning i 1999,
som påstået af de sagsøgte. teorien om revnedannelse allerede tilbage i 1999 udgør blot én af de ad-
skillige udokumenterede teorier om en mulig skadesårsag, som de sagsøgte har præsenteret i sagen i
forsøget på at løfte deres bevisbyrde.
9.2.2      ingen kunne have forudset revnedannelsen ved designet i 1999
siri-platformens design blev udviklet og platformen opført relativt hurtigt, men foregik på en fuldt ud
forsvarlig måde og med bistand af anerkendte internationale platformsdesignere. verifikationen af
platformens struktur blev gennemført på fuldstændig sædvanlig vis af både lloyd’s (bilag 14…) og
energistyrelsen (bilag 15…).
både designerne, energistyrelsen og lloyd’s havde alle tiltro til designet, ligesom der var tid for alle
parter, herunder de oprindelige designere, til at udføre et sikkert stykke arbejde.
9.2.3      udmattelsestiden levede op til designgrundlaget og driftslevetiden
de sagsøgte har ved påberåbelse af en lang række tekniske beregninger forsøgt at dokumentere, at si-
ri-platformens udmattelsestid ikke levede op til designgrundlaget og driftslevetiden på tidspunktet
for design tilbage i 1999. sagsøgerne bestrider fortsat, at de sagsøgte har ført bevis for rigtigheden af
dette anbringende.
9.2.4      siri-platformen var designet til at være i bevægelse og opførte sig som forventet
det var forventet og en del af platformens design, at den skulle være i bevægelse (ligesom en jack-up
platform bevæger sig). de sagsøgte har ved fremlæggelsen af en række tekniske beregninger forgæves
forsøgt at bevise, at platformens oprindelige såkaldte egensvingningstider var for høje, og at dette må
anses for at være fejl i platformens design. sagsøgerne bestrider fortsat, at de sagsøgte har ført bevis
for rigtigheden af dette anbringende.
                                                    - 216 -
9.2.5      der var intet galt med de enkelte dele af siri-platformen
de sagsøgte har tegnet et billede af, at hele siri-platformen var "faulty design", men også at de enkelte
dele var "faulty design".
caissonen var på ingen måde fejldesignet. heller ikke sponsonen var fejldesignet, og metaltrætheden i
sponsonen skyldes ikke et oprindeligt ”faulty design”.
valget af groutmateriale kan heller ikke kritiseres, hvilket skønsmændene også har bekræftet. de sag-
søgte undlader da også at nævne skønsmændenes konklusion om, at det ikke er muligt at fastslå et
tidspunkt for, hvornår der opstod skade på groutforbindelsen.
der var ikke noget i vejen med den anvendte grout i caissonen, herunder havde grouten ikke "svag-
heder", som designerne (ifølge de sagsøgte) skulle have været opmærksom på ved design og kon-
struktionen af platformen. at kritisere designerne for ikke at have anvendt en god nok grout i ét af
platformens bærende elementer ville være at sidestille med, at designerne handlede forsætligt i for-
bindelse med designet af en platform, hvor der skulle opbevares store mængder olie, og hvor menne-
sker skulle opholde sig.
groutmaterialet og brugen heraf var velkendt fra andre offshore-platforme både som fæstemateriale
for pæle og som bindemiddel i reparationsklammer. begge typer konstruktioner har betragtelige ud-
mattelsesbelastninger og fungerer fint over tid, hvorfor tilsvarende grout-løsninger også i senere tid er
blevet benyttet i havvindmøller. fælles for siri-platformen og havvindmøller er, at begge typer kon-
struktioner overfører store momenter (kræfter).
9.2.6      siri-platformen udgør ikke en enkelt del (”part”) men adskillige dele (”parts”)
i henhold til policerne er skader, som forårsages af en fejldesignet komponent, dækningsberettigede.
undtaget fra dækning er alene udgiften til reparation eller udskiftning af selve den eventuelt fejl-
designede komponent.
såfremt retten imod forventning måtte finde, at der foreligger fejldesign af ét eller flere komponenter
eller dele af platformen, gøres det i anden række gældende, at de skader der er opstået på sponsonen,
i givet fald kun er konsekvenser/følgeskader af et sådant eventuelt fejldesign, som stadig er dækket
                                                       - 217 -
under policerne. dette rejser spørgsmål om, hvad der kan anses for en enkeltdel eller komponent i po-
licernes forstand. de sagsøgte har gjort gældende, at caisson, groutforbindelse og sponson udgør én
enkelt del (evt. sammen med en mængde andre dele). dette bestrides af sagsøgerne med henvisning
til policernes ordlyd, den forsikrede genstands beskaffenhed og den almindelige forsikringsteori om,
hvad der udgør en komponent/part/del.
siri-platformen består af adskillige dele (”parts”), og kan ikke samlet set anses for en enkelt del (”one
part”), som påstået af de sagsøgte, hverken i policernes forstand eller i øvrigt.
hverken ud fra et teknisk eller et retligt synspunkt foreligger der noget grundlag for at anse groutfor-
bindelsen, caissonen og sponsoren mv. som andet end selvstændige dele af platformen, hvorfor en
eventuel reduktion af sagsøgernes krav, jf. section 1 (11), jf. section 1 (8), - ex tuto - maksimalt ville
kunne udgøre reparationsudgifterne, som snævert knytter sig til reparationen af den enkelte del, som
retten måtte anse for at være "faulty".
policernes ordlyd taler også imod de sagsøgtes forståelse, jf. section 1(11) (bilag 12…):
           “it is understood and agreed that subject to the limit of liability/sum insured stated in the declarations
           this section is extended to include physical loss of or damage to the property and subject matter in-
           sured arising from faulty design of any part or parts thereof, but in no case shall this insurance ex-
           tend to cover the costs or expense of repairing, modifying, replacing or renewing of such part or
           parts nor any costs or expense incurred by reason of betterment or alteration in design”.
policerne sondrer netop udtrykkeligt mellem “any part or parts thereof”, hvori der ligger en formod-
ning for, at den forsikrede genstand, siri-platformen, består af adskillige ”parts”, og at selv mindre de-
le af strukturen (”parts thereof”) udgør ”parts” i policernes forstand. dette er tillige den gængse opfat-
telse i marine- og offshoreforsikring, hvor ethvert element helt ned til hver enkelt skrue anses for en
selvstændig del af den forsikrede genstand.
for så vidt angår sponsonen er det klart, at denne udgør en selvstændig del med forskellige af hinan-
den uafhængige funktioner (udover blot at bære caissonen), og som derfor ikke kan anses for at være
en integreret del af nogen andre elementer af platformen, herunder platformens caisson og groutfor-
bindelse. tilsvarende har også groutforbindelsen sit eget navn, sit eget design og formål nemlig at
forbinde to strukturelle elementer, og er lavet af sit eget materiale, som er forskelligt fra de omgivende
dele, herunder caisson og sponson.
                                                    - 218 -
uanset om man måtte anskue spørgsmålet fra en teknisk, logisk eller naturlig forståelse af dæknings-
begrænsningen i policerne, er der intet grundlag for at betragte disse tre separate dele, som ét samlet
element i konstruktionen i policernes forstand.
9.2.7      der foreligger heller ikke ”faulty design” pga. ”2003/2004 tie-in”
det forhold, at udviklingen i revnerne i siri-platformens sponson ifølge sagsøgernes tekniske eksper-
ter fra lic muligvis kan føres tilbage til tie-in projektets gennemførelse på grund af det i tiden efter
2003/2004 opståede ”gap” mellem caissonen og grouten, er heller ikke tilstrækkeligt til at anse de sag-
søgtes bevisbyrde for løftet i relation til, at der foreligger ”faulty design” i policernes forstand som
følge af konstruktionsændringerne i forbindelse med tie-in. faktum er, som nævnt, at det er uvist,
hvad der var årsag til, at groutforbindelsen svigtede med deraf følgende revnedannelser i sponsonen
til følge.
at der senere blev foretaget ændringer på platformen ved tie-in betyder ikke, at platformens design,
hverken før eller efter, kan karakteriseres som ”faulty”. platformen var i sagens natur designet til at
håndtere massiv vægt.
da 2006/2007-policerne og 2008/2009-policen blev tegnet, var de sagsøgte forsikringsgivere fuldt ud
vidende om tilkoblingen af nini og cecilie, hvorved siri-platformen blev udsat for vægtforøgelse i
forhold til det, designerne havde forudsat i 1999. de sagsøgte var bekendte med den risiko, de over-
tog. de kendte til forholdene omkring siri-platformen, herunder efter gennemførelsen af tie-in, og de
sagsøgte havde ingen indvendinger, forbehold eller kommentarer hertil i forbindelse med tegningen.
…
selv for det tilfælde, at retten imod forventning måtte finde, at skaderne har sin hovedårsag i tie-in,
bemærkes det endeligt, at uanset section 1 (11), 2. led vedrørende ”faulty design” vil der under alle
omstændigheder stadig være dækning for skaderne på groutforbindelsen og sponsonen og dermed
fuld dækning for sue and labour kravet, lopi kravet og en meget stor andel af section 1 kravet al
den stund, at alle tiltag medgik til at reparere skaderne, og at en ”like-for-like” reparation af sponso-
nen ville have været dyrere.
                                                        - 219 -
”faulty design”-bestemmelsen er således irrelevant for bedømmelsen af sagsøgernes krav på forsik-
ringsdækning af sue and labour kravet og lopi kravet. selv hvis sue and labour dækningen i sec-
tion 1 (26) måtte blive fortolket indskrænkende sådan, at tab og skade ikke omfatter tab og skade for
så vidt angår den del af siri-platformen, som måtte være ”faulty design” – hvilket sagsøgerne bestri-
der – vil der desuagtet være dækning for sue and labour kravet og lopi kravet i henhold til bestem-
melserne i section 1 (26) og section v, idet revnerne i sponsonen var så alvorlige, at der var en væsent-
lig risiko for yderligere skade.
9.3        dækningsbegrænsningen i tilfælde af ”betterment” og ”alteration in design” i section 1 (11),
           2. led, og section 1 (8) finder ikke anvendelse
de sagsøgte har afvist dækning, bl.a. under henvisning til en udokumenteret tese om, at siri-
platformen var fejldesignet allerede ved konstruktionen i 1999, og at både den midlertidige reparati-
onsløsning og den permanente reparationsløsning derfor må anses for at være forbedringer (”better-
ment”) af et fejldesign, jf. section 1 (11) og section 1 (8).
det følger af 2008/2009-policens section 1(8) (bilag 12…), at:
           ”in the event insured property is repaired and/or replaced underwriters agree to indemnify the as-
           sured on the basis of “new for old” plus transportation, installation and other reasonable costs where
           such costs are incurred by the assured as a result of the repair and/or replacement.
           in the event of loss of or damage to an insured item which results in a decision by the assured to re-
           place with a redesigned or new design of such item or items, the assured shall be indemnified on the
           basis of reasonable estimate figure in accordance with the above paragraph.
           in no event, shall underwriters be liable for any increased [min fremhævning] cost or expense of
           repair or construction by reason of betterment or alteration in design.”
reparationsløsningerne, herunder både ”seabed support”-modellen, ”shims” og ”cable stays”-
modellen, havde karakter af at være reparationer, og det er udokumenteret, at den midlertidige repa-
rationsløsning (sue and labour kravet) og den permanente reparation (section 1 kravet) udgjorde for-
bedringer eller ændringer af platformens oprindelige design i policernes forstand med den virkning,
at der skal ske fradrag i dækningen.
det fremgår udtrykkeligt af section 1 (8), at de sagsøgte skal dække alle omkostninger forbundet med
reparation af det forsikrede objekt, uanset om reparationen måtte indebære et element af forbedring
eller ændring, så længe udgifterne forbundet dermed ikke øges og i øvrigt er rimelige (”reasonable”).
                                                    - 220 -
section 1 (8) er en modifikation til policernes udgangspunkt om, at udgifterne til reparation af de fysi-
ske skader på platformen skal dækkes af de sagsøgte på basis af ”new for old”, jf. bilag 12 (…).
dertil er det en klar betingelse efter section 1 (8), at en eventuel forbedring eller ændring af platfor-
mens design kun kan medføre fradrag i erstatningen, såfremt reparationsomkostningerne er blevet
forøget (”increased”) som følge af, at skaderne er blevet udbedret under anvendelse af et andet eller
bedre design end det oprindelige. de sagsøgte overser fuldstændigt denne betingelse om, at der kun
kan blive tale om fradrag som følge af ”betterment” eller ”alteration in design”, såfremt udgifterne
forbundet med udbedring af skaderne er blevet forøget som følge af anvendelse af et andet eller bedre
design, og de sagsøgte har således ikke løftet bevisbyrden for at betingelserne, der fremgår at section
1 (8) for at reducere dækningen, foreligger opfyldt.
de valgte reparationsløsninger var netop ikke ”fordyrende”. det er en kendsgerning, at det eneste al-
ternativ til de valgte reparationsløsninger af en tilsvarende kvalitet havde været at lade platformen
reparere på land. omkostningerne forbundet hermed ville langt have oversteget de faktisk afholdte
udgifter i relation til den midlertidige og permanente reparationsløsning, hvilket både parterne og
skønsmændene er enige om. endvidere var den midlertidige reparationsløsning langt den hurtigste at
implementere, så produktionen kunne genoptages så hurtigt som muligt og produktionstabet (lopi)
begrænses, hvilket sagsøgerne var forpligtet til af hensyn til at iagttage tabsbegrænsningspligten i po-
licernes section v, klausul 4 b (bilag 12…).
uanset om retten måtte finde, at implementeringen af den midlertidige henholdsvis den permanente
reparationsløsning måtte indebære et element af forbedring, er der på grund af den manglende ”for-
øgelse” af de dermed forbudne udgifter intet grundlag for at foretage nogen reduktion af sue and la-
bour kravet eller section 1 kravet i medfør af section 1 (11) eller section 1 (8).
9.3.1      udgangspunktet er, at policerne dækker alle udgifter forbundet med reparation
i relation til de permanente reparationsarbejder bestod ét af løsningsforslagene i at foretage reparation
af selve sponsonens metalplader, hvilket ville have været ”ekstremt dyrt”, da det ville have nødven-
diggjort, at platformen skulle transporteres til et skibsværft.
                                                     - 221 -
det kan selvsagt ikke lægges sagsøgerne til last, at der blev valgt en for de sagsøgte billigere og der-
med bedre løsningsmodel, blot fordi reparationsmodellen nødvendiggjorde anvendelse af et reparati-
onsdesign eller måtte indeholde et element af forbedring.
platformens funktionalitet og levetid er heller ikke blevet væsentligt ændret eller forlænget som følge
af implementeringen af ”cable stays”-løsningen eller udførelsen af de øvrige reparationsarbejder
nødvendiggjort af de konstaterede revner sammenholdt med en ubeskadiget sponson, hvorfor der
heller ikke af den grund er grundlag for at foretage nogen reduktion af section 1 kravet.
det bemærkes, at uanset om der er tale om den mindste ubetydelige reparation på et havanlæg, vil det
altid nødvendiggøre, at der udføres et nyt ”design” (et reparationsdesign) med tilhørende design-
rapporter og procedurer, så platformen også efter reparationen har den nødvendige dokumentation
for, at reparationsdesignet overholder sikkerhedskravene, der stilles af myndighederne.
i forbindelse med dialogen med dong vedrørende de forskellige mulige permanente løsningsmodel-
ler, som alternativ løsning til dén, som rent faktisk blev valgt, foreslog noreco, at den beskadigede
grout blev udskiftet. dette forslag blev imidlertid afvist af energistyrelsen, som vurderede, at løsnin-
gen ikke var tilstrækkelig til at opfylde gældende sikkerhedsmæssige normer.
der fremgår af policernes section 1, klausul 19, (bilag 12…) at:
           ”this section extends to include such additional cost of reinstatement of the destroyed or damaged
           property hereby insured as may be incurred solely by reason of the necessity to comply with building
           or other regulations under or framed in pursuance of any act of parliament or with bye-laws of any
           municipal or local authority (…)”.
der er således også aftalt dækning af udgifter forbundet med reparation af siri-platformen, som er
nødvendiggjort af offentlige myndighedskrav. dette princip, at forsikringsdækningen også omfatter
de udgifter, der er forbundet med, at reparationer skal opfylde de til enhver tid gældende myndig-
hedskrav, er almindeligt anerkendt i dansk forsikringsret.
efter fal § 37, stk. 3 er udgangspunktet (i mangel af anden aftale), at:
           ”genopføres eller istandsættes en beskadiget bygning, finder fradrag derhos kun sted for forskellen
           mellem gammelt og nyt.”
                                                   - 222 -
i denne sag er der imidlertid tegnet en nyværdiforsikring, og parterne har derfor aftalt en udvidet
dækning i forhold til det deklaratoriske udgangspunkt i fal § 37, stk. 3.
sagsøgerne er heller ikke blevet bedre stillet som følge af reparationsarbejdernes udførelse, end hvis
forsikringsbegivenheden ikke var indtruffet, og der er derfor ikke grundlag for at reducere sagsøger-
nes krav.
siri-platformen har ikke efter færdiggørelsen af den permanente reparationsløsning fået en højere
produktionskapacitet eller længere forventet levetid i forhold til, hvad man oprindeligt designede den
til. den har ikke en højere værdi, men er den samme platform også efter reparationerne med samme
egenskaber. forsikringsobjektet er fortsat placeret på det samme sted, den har det samme formål og
den samme kapacitet, som før forsikringsbegivenhedens indtræden den 31. august 2009, også efter at
reparationerne blev udført. der er ikke tale om en ny, forandret eller forbedret konstruktion i policer-
nes forstand.
der fremgår heller ikke af de tekniske rapporter (eller af sagen i øvrigt), at reparationsløsningen, som
blev valgt, skulle have øget anvendeligheden af platformen, forlænget levetiden eller bidraget til, at
platformen skulle have fået en øget kapacitet som følge af reparationernes udførelse.
reparationerne, herunder specielt ”cable stays-løsningen, var nødvendige, og var således ikke kun ”i
anden række” et ”reparationselement”, som anført af skønsmændene. installeringen af ”cable stays”
havde således en primær indflydelse og funktion i forhold til udbedring af revnerne i sponsonen,
hvilket også fremgår af skønserklæringen.
der vil under alle omstændigheder kun kunne blive tale om et efter rettens skøn fastsat mindre fra-
drag i forsikringsdækningen. bedømmelsen af, om der foreligger ”betterment” i section 1 (8)’s for-
stand vil aldrig kunne blive et spørgsmål om, hvorvidt forsikringen dækker eller ej, men alene om der
skal foretages en mindre reduktion svarende til de udgifter, der snævert knytter sig til udarbejdelse af
reparationsdesignet eller den del af udgifterne, der snævert relaterer sig til den del af reparationsløs-
ningerne, som retten måtte finde har karakter af ”betterment”.
9.3.2      siri-platformens egensvingningstid blev ikke forbedret i policernes forstand som følge af in-
           stalleringen af ”cable stays”-løsningen (section 1 kravet)
                                                   - 223 -
de sagsøgte hævder, at det forhold at siri-platformens egensvingningstid blev forbedret som følge af
implementeringen af ”cable stays”-løsningen notorisk medfører, at der foreligger ”betterment” i poli-
cernes forstand med den virkning, at reparationsomkostningen i det hele bør fradrages i forsikrings-
dækningen. sagsøgerne bestrider, at der er grundlag for at fradrage denne udgift pga. ”betterment”
allerede af den grund, at reparationsudgifterne ikke er blevet øget.
hovedformålet med ”cable stays”-reparationsløsningen var at reducere caissonens udsving for at
stabilisere groutforbindelsen, så denne ikke svækkedes yderligere. den bedste og billigste måde at re-
ducere bevægelserne i caissonen på var at reducere bevægelserne i dækket, som caissonen er fæstnet
til. ”cable stays”-modellen var derfor nødvendig og den billigste løsning, hvis revnerne i sponsonen
skulle repareres.
de sagsøgte har under henvisning til skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 14b alene gjort gæl-
dende, at skråstagene ”hovedsagligt” var en forbedring og kun i anden række udgjorde et reparati-
onselement. det kan således lægges til grund, at de sagsøgte anerkender, at ”cable-stays”-løsningen
og udgifterne forbundet hermed også havde karakter af at være reparationsomkostninger. uanset om
platformens egenperiode er blevet reducereret, har platformen stadig den samme levetid, hvorfor sag-
søgerne desuagtet fastholder, at de sagsøgte ikke har bevist, at platformen er forbedret, heller ikke ved
skønserklæringerne.
da de sagsøgte forsikringsgivere overtog risikoen for siri-platformen, år for år, var de faktiske vilkår
og forhold på siri-platformen, herunder dens bevægelser kendt af alle parter og kan heller ikke skabe
grundlag for at foretage nogen reduktion. de sagsøgte må antages at have foretaget de fornødne due
diligence undersøgelser eller have krævet dækningsindskrænkninger, inden man tegnede risikoen.
den meget betydelige præmie, som sagsøgerne har betalt, blev netop beregnet på baggrund af risiko-
faktorer, hvorfor forsikringsgiverne har haft kendskab til de fysiske forhold på den platform, for hvil-
ken de overtog risikoen for netop fysisk skade.
såfremt det havde været muligt at reparere grout og sponson på stedet, ville dette have udgjort en
”like-for-like” reparation. det lod sig imidlertid ikke gøre, med mindre enheden blev bragt på værft,
hvilket ville have været prohibitivt dyrt. i stedet valgtes den billigere løsning i form af ”cable stays”,
som var en alternativ reparation, med det formål at imødegå den svækkelse af konstruktionen, som
skaderne medførte. der foreligger derfor ikke "betterment", fordi grout og revner ikke blev repareret
lokalt, da ”cable stays” alene var et billigere alternativ til reparationen af grout og revner. på denne
                                                      - 224 -
baggrund bestrides de sagsøgtes synspunkt om, at der skulle være grundlag for at foretage fradrag i
dækningen som følge af, at ”cable stays” angiveligt indebar ”betterment”.
                                                       ***
der var derfor reelt kun to måder, hvorpå revnerne i sponsonen kunne repareres:
            1) genoprette geometrien, styrke groutsamlingen i caissonen og reparere alle indvendinge
                og udvendige revner i sponsonen.
            2) reducere spændingsbilledet i det skadede område sådan, at videre udvikling i udmattel-
                sessprækker i sponsonen blev undgået.
det ville have været meget kompliceret, hvis ikke umuligt, at genoprette styrken og geometrien for
den ødelagte grout {note 68: jf. bilag 56} i caissonen. dertil var sponsonen allerede for betydeligt ska-
det, og der var sandsynlighed for, at den manglende stivhed i caissonen ville give større skade på re-
sten af strukturen, typisk ved benene. den sikreste, bedste og billigste måde at undgå videre skade var
at reducere defleksionerne af caissonen sådan, at caissonens moment i sponsonen blev reduceret.
"cable stays"-reparationsløsningen udgjorde derfor en regulær "reparation" af sponsonen i den for-
stand, at den stoppede den videre revneudvikling som et alternativ til at reparere selve det skadede
område lokalt (selve revnerne). sagsøgerne fastholder, at "cable stays"-reparationsløsningen udgjorde
en egentlig reparation og ikke en forbedring.
9.4         manglende teknisk udskillelse og beløbsmæssig opgørelse af mulig ”betterment”
de sagsøgte har forsøgt at føre bevis for, at den midlertidige og permanente reparation af siri-
platformen udgjorde en forbedring eller en forandring af platformens design i policernes forstand
med den virkning, at der skal ske et forholdsmæssigt fradrag i forsikringsdækningen. det samme gør
sig gældende i relation til de sagsøgtes synspunkt i relation til ”faulty design” klausulen i section 1
(11), 2. led, jf. 1. led.
de sagsøgte har herved sigtet mod, at der skal ske fradrag i forsikringsdækningen svarende til værdi-
en/omkostningerne af en eventuelt opnået ”betterment” af platformen. de sagsøgte har imidlertid in-
tet gjort for at identificere eller udskille den påståede forbedring eller forandring af siri-platformen, li-
                                                   - 225 -
gesom de sagsøgte intet har gjort for at opgøre værdien af en sådan påstået forbedring eller foran-
dring beløbsmæssigt.
et sådant bevis er også umuligt at føre, fordi realiteten var, at sagsøgerne efter konstateringen af ska-
derne på sponsonen den 31. august 2009 stod med en olieplatform, som energistyrelsen havde påbudt
blev lukket ned.
som størrelsen på section 1 kravet, sue and labour kravet og lopi kravet viser, havde sagsøgerne -
såvel som de sagsøgte - en væsentlig økonomisk interesse i at reparere platformen for at undgå yder-
ligere fysisk skade og et større produktionstab. de sagsøgte var eksponeret for den fulde forsikrings-
sum i relation til begge typer af tab.
de sagsøgte har i bagklogskabens lys kritiseret sagsøgernes valg af reparationsløsninger uden på no-
get tidspunkt at fremføre forslag til eller dokumentation for, at der eksisterede andre og bedre alterna-
tiver til reparationsløsningerne valgt af sagsøgerne.
alle af de i sagen involverede tekniske eksperter og skønsmændene har imidlertid erklæret sig enige
med sagsøgerne i, at det ikke var muligt at reparere platformen anderledes hvorfor det eneste reelle
alternativ hertil var totalskade.
…
9.5         dækningsbegrænsningen i section 1 (3) (c) om ”metal fatigue” og ”gradual deterioriation”
            finder ikke anvendelse
det er ubestridt, at revnerne i sponsonen skyldtes metaltræthed (”metal fatigue”).
der er også uenighed om, hvorvidt betingelserne for at bringe dækningsbegrænsningen i section 1 (3)
(c) i anvendelse, foreligger opfyldt.
dækningsbegrænsningen i section 1 (3) (c) kan kun bringes i anvendelse i tilfælde, hvor metaltræthe-
den (”metal fatigue”) kan siges at udgøre initialskaden, som opstår på en i øvrigt intakt konstruktion.
i denne sag opstod metaltrætheden, som forårsagede revnedannelse, imidlertid alene fordi groutfor-
                                                   - 226 -
bindelsen svigtede, hvorfor revnerne har karakter af at være en følgeskade, som netop er dækket i
henhold til section 1 (3) (c).
svækkelsen i sponsonen, som opstod som følge af, at groutforbindelsen svigtede, kan ikke betegnes
som ”gradual deterioriation” i section 1 (3) (c)’s forstand. bestemmelsen må forstås i overensstemmel-
se med velkendte danske forsikringsprincipper, hvorefter almindeligt slid og ælde ikke giver anled-
ning til forsikringsdækning, fordi almindeligt slid og ælde er uundgåeligt og forhåndsbestemt og
dermed ikke udgør et forsikringsretligt tab. i denne sag har skaderne imidlertid intet at gøre med al-
mindeligt slid og ælde, men er derimod opstået pludseligt og uventet, og har medført et meget stort
tab i forhold til en normal forventelig udvikling af platformens tilstand over tid. af disse grunde er
section 1 (3) (c) ikke relevant for sagen.
10.         tabsopgørelsen
sagsøgerne og de sagsøgte indgik i juni 2015 en procesaftale (”litigation agreement”) (bilag 59…) ved-
rørende fastlæggelsen af processen for en fælles udarbejdelse af en talmæssig opgørelse af sagsøger-
nes tab som følge af skaderne på siri-platformen. det fremgår af litigation agreement, punkt 2.5, at
parterne er bundet af loss adjusternes talmæssige opgørelser. retten skal derfor ikke tage stilling til
den talmæssige opgørelse.
loss adjusterne har i fællesskab udarbejdet en ”joint cost allocation report” af 10. maj 2016, som relate-
rer sig til sagsøgernes sue and labour krav og section 1 krav (bilag 60…) samt ”joint quantum report
(lopi)” af 2. juni 2016, som relaterer sig til lopi kravet (bilag 61…). sagsøgernes påstande er i det he-
le baseret på disse to rapporter.
beregningsgrundlaget i relation til fordelingen af kravene på de forskellige syndikater mv. fremgår af
bilag 62… og bilag 63…
10.1        sue and labour kravet (påstand 1)
sue and labour kravet vedrører sagsøgernes udgifter til iværksættelse af tabsbegrænsende og fareaf-
værgende foranstaltninger, herunder men ikke begrænset til udgifterne forbundet med at udvikling,
udvælgelse, og installering af den midlertidige “seabed support-model” samt de løbende udgifter
forbundet med efterfølgende overvågning af sponsonen.
                                                       - 227 -
sagsøgerne gør gældende, at sue and labour udgifterne, der var nødvendige for at undgå den over-
hængende fare for yderligere skade og tab, som bestod fra tidspunktet for revnernes konstatering den
31. august 2009, er dækningsberettigede:
…
de af parterne udpegede loss adjustere har i henhold til ”litigation agreement”, punkt 2.5. (bilag 59…)
kategoriseret udgifterne omfattet af sue and labour kravet og allokeret de enkelte udgiftsposter til de
ovennævnte kategorier.
den beløbsmæssige opgørelse af sue and labour kravet i ”joint cost allocation report” af 10. maj 2016
omfatter både dong og noreco oil denmark a/s’ udgifter (”all figures relate to a 100 % interest”). da
sue and labour kravet udelukkende relaterer sig til noreco oil denmark a/s’ ejerandel af forsik-
ringskravet på 50 %, er udgifterne delt med to. tallene i ovenstående oversigt svarer således beløbs-
mæssigt til noreco oil denmark a/s’ 50 % ejerinteresse i platformen, svarende til halvdelen af de
samlede sue and labour udgifter.
10.1.1     udgifter til ”design, fremstilling og installering af sub-sea-support”
udgiften på dkk 119.668.871,50 (norecos 50%s andel) vedrørende ”design, fabrication and installation of
sub-sea support” var nødvendig for at afværge den umiddelbare fare (”imminent risk”) for yderlige
skade, som bestod efter den 31. august 2009.
10.1.2     udgifter til ”design, fremstilling og installering af stålkiler i caisson svøb” (shims) og ”over-
           vågning af sponsonens tilstand og foretagelse af hydrauliske justering af sub-sea support”
udgiften på i alt dkk 13.306.895 (norecos 50 % andel) vedrørende kategorierne ”design, fremstilling og
installering af stålkiler i caisson svøb” og ”overvågning af sponsonens tilstand og foretagelse af hydrauliske ju-
stering af sub-sea support” var nødvendiggjort af den umiddelbare fare (”imminent risk”) for yderligere
skade, som bestod også i tiden efter den 24. januar 2010, hvor energistyrelsen tillod genoptagelse af
produktionen under skærpede vilkår.
                                                      - 228 -
10.1.3     udgifter til “design og fremstilling af caisson klamper i tilfælde af uforudsete begivenheder”
           (usd 1.232.948) og ”tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder, der har
           været overvejet, men ikke taget i anvendelse” (usd 7.337.728)
udgiften på dkk 6.432.979 (norecos 50 % andel) vedrørende kategorierne ”design og fremstilling af
caisson klamper i tilfælde af uforudsete begivenheder” samt ”tekniske og andre omkostninger relateret til valg-
muligheder, der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse” var nødvendiggjort af samme umiddelba-
re fare (”imminent risk”), uanset at den relaterer sig til en reparationsløsning, der efterfølgende blev
opgivet. disse tabsposter udgør relevante udviklingsomkostninger afholdt med henblik på at sikre
platformen bedst muligt. udgifterne har ingen relation til almindelig drift.
i relation til kategorien ”(…) valgmuligheder, der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse” gøres det
gældende, at også disse udgifter var nødvendige af hensyn til at kunne identificere og udvikle de re-
parationsløsninger, som i sidste ende viste sig at være de rigtige.
10.1.4     dokumentation af udgifter afholdt i relation til sue and labour kravet
parterne indgik litigation agreement vedrørende den beløbsmæssige opgørelse af sagsøgernes tab
som følge af skaderne på platformen med det formål at undgå, at parterne og retten hver især skulle
gennemgå og forholde sig til hvert enkelt af de tusindvis af udgiftsbilag, hvorpå sagsøgernes krav er
baseret.
til trods herfor har sagsøgte fastholdt synspunktet om, at sagsøgerne kun kan opnå forsikringsdæk-
ning for sue and labour udgifter, såfremt noreco oil denmark a/s specificerer og dokumenterer, i
hvilket omfang udgifterne rent faktisk er blevet betalt til dong.
dong har i praksis afregnet sue and labour udgifterne afholdt til og med den 30. juni 2011 over en
større mellemregningskonto, hvorfor der er tale om en særdeles omfattende mængde af materiale be-
stående af en lang række fakturaer, som dækker såvel sue and labour udgifter, men også alle øvrige
driftsudgifter, som er blevet betalt til dong over tid, opgjort på baggrund af de procentuelle ejeran-
dele i siri-platformen.
det vil være i strid med litigation agreement og langt ud over, hvad der er sædvanligt og rimeligt
ved en sikredes opgørelse af erstatning i henhold til policerne at stille krav om, at sagsøgerne skal til-
                                                   - 229 -
vejebringe, gennemgå, fremlægge og dokumentere dette omfattende bilagsmateriale, som parternes
loss adjustere allerede har gennemgået.
sagsøgerne er således ikke enige i de sagsøgtes forståelse af litigation agreements afsnit 2, idet det
netop ikke fremgår heraf, at loss adjusternes opdrag også skulle omfatte gennemgang af dokumenta-
tion for, at udgifterne er blevet betalt.
det fastholdes, at parterne i medfør af litigation agreement har gjort endeligt op med kravene, der
kan stilles til dokumentation af sagsøgernes tab, og at parterne er bundet af konklusionerne i joint al-
location agreement af 10. maj 2016, herunder opgørelsen af sue and labour kravet. de sagsøgte har
ved litigation agreement aftalt ikke at stille de krav, der var indeholdt i opfordring p. det kan derfor
ikke tillægges processuel skadevirkning for sagsøgerne, at sagsøgerne - helt i overensstemmelse med
litigation agreement - ikke har opfyldt de sagsøgtes opfordring.
ex tutu bemærkes det dog, at dong i tiden frem til indgåelse af transfer agreement den 30. juni 2011
løbende har udarbejdet oversigter, som opgør saldoen for samarbejdet under siri joint operation
agreement af 23. juni 1995 (with subsequent amendments), og at det ville fremgå af disse opgørelser,
hvis der var evt. udeståender eller beløb, som noreco ikke havde betalt til dong.
som det fremgår af ”completement statement” (bilag 80…), som dong udarbejdede på baggrund af
indgåelse af transfer agreement, udestår der ingen betalinger, herunder af sue and labour udgifter,
hvilket dokumenterer, at udgifterne er blevet debiteret af dong i overensstemmelse med de for-
holdsmæssige ejerandele, dvs. med i alt 50 %.
herudover kan det oplyses, at noreco, dong og dea deutsche erdoel ag efterfølgende den 1. juli
2015 har indgået en forligsaftale i forbindelse med norecos overdragelse af norecos licenser i felterne
nini og cecilie, hvoraf det også fremgår, at noreco ikke er dong noget beløb skyldigt, herunder pr.
30. juni 2011 i medfør af transfer agreement.
på den baggrund, og idet det må have formodningen imod sig, dels at udgifterne ikke skulle være
blevet debiteret af dong i henhold til joint operation agreement vedrørende driften af siri, dels at
debiterede beløb ikke skulle være blevet opkrævet af dong i over fem år, fastholdes det, at sagsøger-
ne har tilvejebragt den fornødne dokumentation for at have lidt et tilsvarende tab svarende til det på-
                                                  - 230 -
stævnte beløb, for så vidt angår sue and labour kravet opgjort til 50 % af dong’s sue and labour
udgifter.
10.1.5     transfer agreement
sagsøgerne har i relation til sue and labour kravet rejst krav om betaling af udgifter, som var afholdt
forud for indgåelsen af transfer agreement den 30. juni 2011.
sagsøgerne har noteret, at de sagsøgte anerkender, at policerne dækker værditabserstatning som et al-
ternativ til at kræve udgifterne til den permanente reparationsløsning erstattet (section 1 kravet).
den kontante betaling for siri-platformen mv., som noreco modtog i forbindelse med overdragelsen
af selskabets ejerandel i platformen til dong, udgjorde i alt usd 13.000.000 (bestående af kontantbe-
taling på usd 3.000.000 og et skattemæssigt fradrag til en værdi af usd 10.000.000), hvilket helt åben-
bart var eksorbitant mindre end værdien før skaden, som både i henhold til 2006/2007-policerne og
2008/2009-policen udgjorde usd 307.000.000 svarende til forsikringssummen for en 50 % ejerandel.
det må derfor have formodningen for sig, at et værditab for norecos og siri (uk) ltd.’s 50 % ejerandel
af siri-platformen som følge af skaderne var i størrelsesordenen ca. usd 300.000.000 (forsikringssum-
men på usd 307.000.000 fratrukket den kontante betaling fra dong for platformen efter skaden på i
alt usd 13.000.000).
de sagsøgte har forud for policernes udstedelse selv forholdt sig til platformens værdi, inden forsik-
ringssummen blev fastsat, hvorfor de sagsøgte altså har været enige i, at platformens samlede værdi
uden skader udgjorde i alt usd 614.000.000. de sagsøgte bør tilpligtes at vedstå denne vurdering, idet
det må være klart, at de sagsøgte ikke har (og heller ikke må) forsikret genstande til væsentligt højere
værdier mod betaling af en tilsvarende højere præmie, hvis summerne ikke afspejler den forsikrede
genstands faktiske værdi.
det var ikke muligt i forbindelse med indgåelse af transfer agreement for dong og noreco at opnå
enighed om vederlæggelse for siri-platformen mv. opgjort efter princippet om værdien efter reparati-
on af skaden i forbindelse med overdragelse af det vedhængende forsikringskrav til dong. på grund
af den betydelige usikkerhed, der bestod i relation til størrelsen af udgifterne forbundet med imple-
mentering af den permanente reparationsløsning, kunne der alene opnås enighed om en løsning,
                                                   - 231 -
hvorved dong som kontant betaling alene skulle betale værdien af siri-platformen mv. før reparati-
on af skaden, hvilken blev fastsat til usd 13.000.000, mod at noreco bevarede retten til at indtale for-
sikringskravet overfor de sagsøgte forsikringsgivere med et beløb svarende til en 50 % ejerandel.
for så vidt angår sue and labour kravet og lopi kravet var der tale om allerede afholdte udgifter,
hvorfor parterne blot med transfer agreements sikrede, at retten til kravene forblev, henholdsvis blev
overdraget til noreco.
for så vidt angår reparationsudgifterne, blev parterne derfor enige om, at noreco, som en del af ve-
derlaget for overdragelse af siri-platformen mv., skulle oppebære udbetalingerne fra forsikringsgi-
verne, som dong ville få ret til efter udbedring af skaderne, idet forsikringskravet for så vidt angår
section 1 kravet blev overdraget på sædvanlige vilkår som et vedhængende forsikringskrav for et ik-
ke-repareret aktiv.
herved sikredes det, at parternes retsstilling, herunder de sagsøgtes, ikke blev forrykket ved transak-
tionen. de sagsøgte var fortsat - og uden ændring i forsikringsforholdet - forpligtet til at dække repa-
rationsudgifterne i henhold til 2008/2009-policen, alternativt 2006/2007-policerne. dong ville ikke
blive beriget af en forsikringsudbetaling for udbedring af en skade, som dong ikke havde vederlagt
sælgeren af et ikke-repareret aktiv for, og noreco ville blive stillet som om noreco på sædvanlige vil-
kår havde solgt et ikke-repareret aktiv efter princippet om værdien efter reparation af skaden og
overdragelse af det vedhængende forsikringskrav til sælger.
det eneste usædvanlige i transfer agreement er, at værdiansættelsen af den del af vederlaget for siri-
platformen mv., som vedrører værdien efter reparationen, ikke blev fastsat af parterne, men fastsat
som størrelsen af den forsikringsudbetaling, dong ville få ret til, og som noreco har fået transport i.
dette forrykker på ingen måde de sagsøgtes retsstilling. de sagsøgte ville uanset dette være forpligtet
til at erstatte reparationsudgifterne.
for det tilfælde, at retten måtte komme frem til, at sagsøgerne ikke som en del af section 1 kravet kan
kræve de faktiske reparationsudgifter erstattet, men i stedet kun kan kræve erstatning efter section 1
for ikke-repareret skade svarende til værdiforringelsen af platformen som følge af skaderne, gøres det
i anden række gældende, at værditabet som følge af skaderne som minimum udgjorde ca. usd
300.000.000.
                                                     - 232 -
det må have formodningen for sig, at værditabet som følge af skaderne udgjorde i størrelsesordenen
usd 300.000.000 (opgjort på baggrund af forsikringssummen på usd 307.000.000 fratrukket salgspri-
sen på usd 13.000.000, noreco modtog fra dong i forbindelse med overdragelse af selskabets 50 %
ejerandel i platformen med skader).
en tredje mulig, om end en noget mere usikker, indikation på hvad et eventuelt værditab og dermed
section 1 kravet vil kunne opgøres til, kan udledes af salgsprisen, som noreco betalte i 2008, da sel-
skabet erhvervede 30 % af aktierne i siri (uk) ltd (bilag 78…).
denne salgspris er også en indikation af værdien i handel og vandel af siri-platformen i 2008 uden
skader, idet platformen var udbudt i konkurrence til andre markedsaktører. det bemærkes dog, at
salgsprisen udgør en noget mere tvivlsom indikation end værditabet opgjort på baggrund af forsik-
ringssummen på usd 307.000.000, idet de bagvedliggende kommercielle forhold, herunder sælgers
mulige trængte finansielle situation, kan have resulteret i en noget lavere værdiansættelse end den
faktiske.
bruttokøbsprisen for købet af 30 % af aktierne fremkom på baggrund af et budget udarbejdet af nore-
co (bilag 79…), hvori værdien per 1. januar 2008 blev ansat til at være usd 83.000.000.
på denne baggrund gøres det gældende, at værdien for norecos og siri (uk) ltd.s’ 50 % ejerandele af
siri-platformen uden skader mindst udgjorde i alt usd 138.333.000 (baseret på værdiansættelsen ved
erhvervelsen af en 30 % ejerandel i 2008 til i alt usd 83.000.000).
idet den af noreco realiserede salgspris efter skaderne udgjorde usd 13.000.000 pr. 30. juni 2011, ud-
gjorde værditabet som følge af skaderne - og dermed et eventuelt værditabserstatningskrav efter sec-
tion 1 – derfor mindst i alt usd 123.333.000. der er ved denne beregning ikke taget højde for værditab
som følge af reduceret produktion i perioden fra 1. september 2009 til 30. juni 2011 eller afholdte sue
and labour udgifter.
10.1.6     samlet omkring sue and labour kravet
på den baggrund kan noreco oil denmark a/s’ sue and labour krav herefter opgøres til i alt usd
43.424.051, hvortil kommer renter.
                                                        - 233 -
10.2       section 1 kravet (påstand 2)
section 1 kravet omfatter bl.a. udgifter til udvikling, fremstilling og installering af den permanente
løsningsmodel samt norecos udgifter til udviklingen af ”regrouting”-modellen.
sagsøgerne gør gældende, at følgende udgifter er dækningsberettigede for så vidt angår section 1
kravet (bilag 63…):
…
10.2.1     udgifter til ”undersøgelser af skadens omfang” samt ”undersøgelse af årsag i og ii”
sagsøgerne gør gældende, at udgifterne til undersøgelser af skadens omfang og årsag er dækningsbe-
rettiget som en del af section 1 kravet.
både konstruktion og reparation af en offshore platform er en meget kompleks og omfangsrig øvelse,
hvilket denne sag viser med stor tydelighed. når der konstateres skader på en platform, som dem der
blev konstateret den 31. august 2009, er det ikke sådan, at der findes en færdigdesignet løsning på,
hvorledes operatøren mest hensigtsmæssigt og billigst reparerer platformen. først er det nødvendigt
at undersøge, hvad der er sket for at sikre, at det bliver den korrekte reparation, og først derefter er
det muligt at påbegynde arbejdet forbundet med udvikling og modning af mulige reparationsløsnin-
ger. de udgifter, der har været forbundet med at undersøge og analysere årsagen og omfanget af ska-
derne konstateret den 31. august 2009, var alle nødvendige og kausale for udviklingen og valget af de
reparationsløsninger, som blev valgt, hvorfor udgifterne er dækningsberettigede, uanset at nogle af
reparationsløsningerne aldrig blev anvendt.
dette fremgår direkte af policernes artikel 8:
           ”(…) the indemnity under this policy includes architect’, surveyors’, consulting engineers’ or oth-
           er professional fees necessarily incurred in the reinstatement of the insured property consequent upon
           its loss or damage (…)”
der er ikke indikationer eller oplysninger i sagen, der understøtter de sagsøgtes synspunkt om, at sag-
søgerne har foretaget urimelige eller unødvendige undersøgelser. som beskrevet ovenfor under afsnit
4, har de sagsøgte hverken bevist, at platformens design var fejlbehæftet, eller at reparationsarbejder-
                                                   - 234 -
ne udgør ”betterment” i policernes forstand, hvorfor der ikke skal ske fradrag herfor i tabsopgørelsen,
heller ikke for så vidt angår udgifterne afholdt til udvikling af reparationsløsninger, som aldrig blev
anvendt.
sagsøgerne har i øvrigt ikke haft nogen form for interesse i at påføre hverken sig selv eller de sagsøgte
flere omkostninger, end hvad der blev anset for nødvendigt til sikring af platformen. der har til en-
hver tid været sammenfaldende interesser mellem parterne i så henseende og af denne grund bør om-
kostningerne også blive anset for rimelige og dækningsberettigede, medmindre de sagsøgte med den
fornødne grad af sikkerhed kan dokumentere, at omkostningerne efter omstændighederne bedømt på
baggrund af skadesbilledet på tidspunktet for de respektive udgifters afholdelse ikke burde være af-
holdt.
10.2.2    udgifter til ”design, fremstilling og installering af cable stays” samt ”design og fremstilling
          af guyed support og conductor hang off systems” samt ”yderligere sub-sea support” samt
          ”boring af stophuller for revnestandsning”
sagsøgerne fastholder, at udgifterne allokeret til de i titlen nævnte kategorier ikke udgør forbedringer
(”betterment”) i policernes forstand.
10.2.3    udgifter til “tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder, der har været
          overvejet, men ikke taget i anvendelse”
det afgørende for, om udgifterne forbundet hermed kan kræves dækket eller ej er, om de var rimelige
og kausale henset til skadesbilledet på det tidspunkt, hvor udgifterne hver især blev afholdt.
i denne sag har sagsøgerne udelukkende afholdt udgifter til undersøgelser og udarbejdelse af alterna-
tive reparationsløsninger, som var nødvendige for at finde de rigtige løsninger, og udgifterne skal der-
for dækkes. såfremt sagsøgerne ikke havde afholdt disse udgifter og havde valgt de forkerte løsnin-
ger, havde dette givetvis medført yderligere skader, hvormed omkostningerne og dermed forsik-
ringskravene var blevet langt større.
10.2.4    projektforsikringspræmie
                                                           - 235 -
sagsøgerne gør gældende, at også præmien betalt til etablering af projektforsikringen (usd 4.779.988,
svarende til 50 % af dkk 54.812.279), som dong tegnede i forbindelse med gennemførelse af repara-
tionsarbejderne, bør dækkes af de sagsøgte som en del af section 1 kravet.
projektforsikringen dækkede ”siri caisson permanent support project” (bilag 81…):
           ”covered activities include but not limited to: studie engineering, design, project management, pro-
           curement, prefabrication, fabrication, coating, erection, construction, storage, load out, load-
           ing/unloading including transportation by land, sea or air (including call(s) at port(s) or place(s) as
           may be required), towage, cargo shipments, including storage during cargo shipments including at
           site, lifts, assembly, pre-installation, installation, existence, plus hook-up, connection and/or tie-in op-
           erations, pre-commissioning, performance testing and commissioning and maintenance.”
forsikringen dækkede således skader, som måtte opstå i forbindelse med udførelse af reparationsar-
bejderne på platformen og var derfor med til at sikre, at eventuelle skader opstået under designfasen,
beregningsfasen, udførelsesfasen mv. ikke ville skulle belastes de sagsøgte som en del af tabet i denne
forsikringssag, idet de ville være dækket under projektforsikringen.
præmien bør dækkes i overensstemmelse med dansk ret, uanset at loss adjusterne i joint allocation
report af 10. maj 2016 anfører, at det er usikkert, om sådanne udgifter kan kræves dækket i henhold
til engelsk loss adjusting practice.
10.2.5     udgifter til ”noreco regrouting costs”
sagsøgerne gør gældende, at også udgifterne til ”noreco regrouting costs” (usd 4.047.281) er dæk-
ningsberettigede som en del af section 1 kravet.
noreco har afholdt udgifterne med henblik på at iagttage sin tabsbegrænsningspligt i forhold til de
sagsøgte og har bekostet disse undersøgelser med henblik på at afdække, om det var muligt at anven-
de en betydeligt billigere løsning, hvorved skaderne kunne repareres. såfremt noreco ikke havde un-
dersøgt muligheden for at udskifte den beskadigede grout, ville sagsøgerne med stor sikkerhed være
blevet kritiseret herfor af de sagsøgte på samme måde, som de sagsøgte nu kritiserer de løsninger,
som rent faktisk blev valgt.
                                                     - 236 -
det forhold, at energistyrelsen i sidste ende afviste forslaget, ændrer ikke på, at omkostningerne bør
dækkes, idet de var nødvendige for at udelukke, at det ikke var muligt at reparere skaderne på en bil-
ligere måde.
norecos udgifter til undersøgelse af en mulig, billigere reparationsløsning er afholdt i de sagsøgtes in-
teresse og bør derfor dækkes.
10.2.6     samlet i forhold til section 1 kravet
section 1 krav kan herefter opgøres til i alt usd 309.340.020, reduceret til usd 307.000.000, svarende
til 50 % af 2008/2009-policens forsikringssum, hvortil kommer renter.
10.3       lopi kravet (påstand 3)
påstand 3a og 3b udgør henholdsvis det af sagsøgerne, noreco oil denmark a/s og noreco petroleum
denmark a/s, lidte driftstab (lopi kravet) som følge af nedlukning af platformen og de efterfølgende
reparationer. lopi kravet vedrører både felterne siri, nini og cecilie.
i ”joint quantum report (lopi)” af 2. juni 2016 (bilag 61…) opgøres sagsøgernes lopi krav til følgen-
de:
recovery period: 30 october 2009 / 28 february 2010 (net of waiting period)
siri wells           usd 14,501,706
nini wells                  16,380,189
cecile wells                 2,593,764
                     usd 33,025,659
udgifterne i relation til ”increased cost of working” beløber sig til usd 52.079,35.
på den baggrund kan noreco oil denmark a/s og noreco petroleum denmark a/s’ lopi krav samlet
opgøres til i alt usd 33.077.738, hvortil kommer renter.
                                                     - 237 -
lopi kravet er fordelt mellem noreco oil denmark a/s og noreco petroleum denmark a/s i henhold
til deres respektive ejerandele i de berørte oliefelter.
10.4       fravalg af andre mulige reparationsløsninger (sue and labour kravet og section 1 kravet)
de sagsøgte har gjort gældende, at der ikke er forsikringsdækning for de udbedringstiltag, der aldrig
blev gennemført, særligt i relation til det arbejde, der lå forud for udviklingen af den permanente re-
parationsløsning ”cable stays”-modellen.
sagsøgerne gør gældende, at der er dækning for disse nødvendige og adækvate tiltag og det arbejde,
der lå forud for det endelige valg af de (rigtige) reparationsløsninger. såfremt retsstillingen ikke var
sådan, ville sikrede i ethvert tilfælde vælge den ”første og den bedste løsning” for at være sikker på at
opnå forsikringsdækning, hvilket hverken ville være i forsikringsgivernes, sikredes eller samfundets
interesse.
det er fast antaget, at også tiltag, der indirekte fører til udvikling af endeligt implementerede reparati-
onsløsninger, er dækningsberettigede, hvorfor også udgifterne til det forudgående arbejde med f.eks.
med at udvikle ”regrouting”-løsningen og ”clamps”-løsningen samt det indledende arbejde med at
undersøge, om der kunne ske en særskilt udskiftning af de revnede plader i sponsonen, er dæknings-
berettigede, idet afholdelse af udgifterne var forudsætningen for, at de rigtige reparationsløsninger
kunne udvikles og i sidste ende blev valgt.
policerne dækker også arbejdet, der medgik til at finde de rigtige reparationsløsninger, herunder an-
dre alternative løsninger til dem, som blev valgt.
disse udgifter beløber sig for så vidt angår de midlertidige løsninger til usd 7.337.728 (eksklusive ud-
gifterne til produktion af ”clamps”, som beløber sig til usd 1.232.948). hvad angår den permanente
løsning udgjorde udgifterne i alt usd 1.254.989 (eksklusive udgifter til udvikling af ”regrouting”-
modellen, som beløber sig til usd 4.047.281). omkostningerne til undersøgelser udgjorde i alt usd
2.733.051.
10.5       den alternative påstand 4
                                                       - 238 -
for det tilfælde, at retten måtte komme frem til, at skaderne er opstået i forsikringstiden for 2006/2007-
policerne, gør sagsøgerne de samme ovenstående anbringender gældende til støtte for den alternative
anerkendelsespåstand om dækning under 2006/2007-policerne.
10.6       valutakurs
sagsøgernes påstande er opgjort i usd, idet der er tale om en usd-police.
af 2008/2009-policens klausul 9 fremgår at:
           ”claim adjustment to be drawn up by claims adjusters to be agreed upon following either danish or
           english adjustment practice, at the option of the assured”.
i overensstemmelse med litigation agreement har sagsøgerne valgt, at opgørelsen skal ske i henhold
til engelsk praksis for tabsopgørelse (”english adjustment practise”).
de fakturaer, der er betalt i dkk, er af loss adjusterne i henhold til engelsk praksis for tabsopgørelse,
samt gældsbrevslovens § 7, konverteret til usd på baggrund af den gennemsnitlige valutakurs den
pågældende måned, hvor de respektive fakturaer blev betalt.
der henvises endvidere til ”joint cost allocation report” af 10. maj 2016 (bilag 60…).
10.7       renter
de fremsatte betalingskrav skal forrentes efter forsikringsaftalelovens § 24, der fastlægger betalings-
tidspunktet for forsikringsydelsen, og fra hvilket tidspunkt forsikringsydelsen skal forrentes.
2008/2009-forsikringsgiverne skal derefter betale renter fra de i påstandene 1-3 nævnte datoer.
det gøres gældende, at sagsøgerne er berettiget til at kræve renter af de fremsatte krav fra 14 dage ef-
ter de tidspunkter, hvor kravene første gang er blevet fremsat under 2008/2009-policen, og hvor
2008/2009-forsikringsgiverne således har været i stand til at indhente de fornødne oplysninger til be-
dømmelse af forsikringsbegivenheden og til fastsættelse af forsikringsydelsernes størrelse. det er ikke
et krav, at de fornødne oplysninger rent faktisk foreligger, men kun at de kan indhentes.
                                                    - 239 -
sue and labour kravet på i alt usd 43.424.051 skal tillægges sædvanlig procesrente af dkk
126.159.794 fra den 9. juni 2010 og til betaling sker, idet den første sue and labour ”claim submission”
blev fremsat over for 2008/2009-forsikringsgiverne den 26. maj 2010 (bilag 4…, og 62…). sue and la-
bour kravet skal tillægges sædvanlig procesrente af dkk 138.328.625,52 fratrukket dkk 126.159.794
fra den 6. juni 2011 og til betaling sker, idet den anden ”claim submission” blev sendt til 2008/2009-
forsikringsgiverne den 23. maj 2011 (bilag 5…), hvorved sagsøgerne rejste krav om betaling af dkk
138.328.625,52. sue and labour kravet skal tillægges sædvanlig procesrente af usd 43.424.051 fra-
trukket dkk 138.328.625,52 fra den 14. juni 2012 og til betaling sker, idet der den 31. maj 2012 (bilag
6…) blev fremsat en opdateret ”claim submission” over for 2008/2009-forsikringsgiverne, hvor det tid-
ligere fremsatte sue and labour krav blev forhøjet til usd 48.250.000.
section 1 kravet på i alt usd 307.000.000 skal tillægges sædvanlig procesrente af usd 200.000.000 fra
den 21. september 2011 og til betaling sker, idet den første section 1 ”claim submission” blev fremsat
over for 2008/2009-forsikringsgiverne den 7. september 2011 (bilag 8…). det samlede section 1 krav
på i alt usd 307.000.000 fratrukket usd 200.000.000, dvs. usd 107.000.000, skal tillægges sædvanlig
procesrente fra den 14. juni 2012 og til betaling sker, idet der som nævnt den 31. maj 2012 blev fremsat
en opdateret ”claim submission” over for 2008/2009-forsikringsgiverne, hvorved der blev gjort krav på
usd 307.000.000.
lopi kravet på i alt usd 33.077.738 skal tillægges sædvanlig procesrente fra den 29. september 2010
og til betaling sker, idet den første lopi ”claim submission” blev fremsat over for 2008/2009-
forsikringsgiverne den 15. september 2010 (bilag 9…).
10.8   tvist mellem dong og noreco mod dea deutsche erdoel ag
der verserer en voldgiftssag mellem dong og noreco mod dea, som under voldgiftssagen har gjort
gældende, at beløbet, som dea skal betale i henhold til en tie-in-aftale, skal reduceres i det omfang
der opnås dækning under de forsikringer, som dong e&p og noreco har tegnet i relation til siri,
herunder de all-risk forsikringer, som denne sag drejer sig om.
noreco er enig i, at i det omfang de beløb, som de sagsøgte skal betale i nærværende sag, indgår i tie-
in kravet mod dea, skal kravet over for dea reduceres tilsvarende.
                                                     - 240 -
det bestrides derfor, at der skal ske reduktion af nogen del af sagsøgernes krav som følge af dea’s
forpligtelser i henhold til tie-in-aftalen, idet noreco ikke opnår nogen uberettiget vinding derved.
…”
foranlediget af forsikringsgivernes støttebilag vedrørende tabsopgørelsen har noreco sup-
plerende anført, at såfremt retten måtte komme frem til, at betingelserne for at få dækket sue
and labour-kravet ikke er opfyldt, fordi der hverken var indtrådt fysisk skade eller forelå
overhængende fare herfor (”imminence”) i perioden efter den 31. august 2009, skal de udgif-
ter, som er medtaget i sue and labour-kravet, dækkes under section 1-kravet.
noreco har tidligere under sagen gjort gældende, at skønsmanden alexander j. fyfe måtte
kendes inhabil, idet han i forbindelse med udpegningen som skønsmand i sagen har været i
kontakt med forsikringsgivernes engelske advokat udenom norecos advokat. efter forslag
fra retten accepterede noreco, at retten først tog stilling til denne indsigelse i forbindelse
med afgørelsen af sagen, det vil sige efter gennemførelse af hovedforhandlingen og herunder
skønsmandens afgivelse af forklaring i retten.
efter at alexander j. fyfe havde afgivet forklaring i retten, har noreco frafaldet indsigelsen
om inhabilitet, og retten skal derfor ikke tage stilling hertil.
for forsikringsgiverne er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
det sammenfattende påstandsdokument af 22. august 2016, der gengives i uddrag
nedenfor.
synspunkterne er under hovedforhandlingen blevet uddybet og suppleret med hen-
visninger til forklaringerne afgivet under sagen, der efter forsikringsgivernes opfat-
telse sammenfattende i det hele støtter forsikringsgivernes synspunkter.
”…
2.2    forsikringsaftalen
                                                    - 241 -
2.2.1 lovvalg
ifølge forsikringsbetingelsernes clause 10 gælder følgende om lovvalg:
                ”this policy (and any phrase or word contained therein) shall be interpreted in accordance with
                the laws of denmark.”
det fremgår endvidere, at der gælder dansk værneting ved tvist om forsikringsaftalen.
ved den retlige afgørelse af denne sag skal derfor anvendes dels den danske forsikringsaftalelov
(fal), dels danske forsikringsaftaleretlige og øvrige forsikringsretlige principper. tilsvarende finder
dansk retspraksis og dansk forsikringsretlig litteratur anvendelse.
2.2.2 bevisbyrde
i forsikringssager gælder efter dansk ret overordnet set følgende om bevis.
efter grundlæggende danske forsikringsaftaleretlige principper har forsikringstageren bevisbyrden
for, at der foreligger en forsikringsdækket begivenhed, der i relation til såvel skadens årsag, det for-
sikrede objekt, forsikringstiden og øvrige forudsætninger kan henføres under den pågældende forsik-
rings dækning.
i den forbindelse har forsikringstageren bl.a. bevisbyrden for følgende:
-      at den skade, der ønskes dækket, kan henføres til en bestemt og konkret årsag, der berettiger til
       forsikringsdækning (forsikringsbegivenheden),
-      at den skete skade og/eller det lidte tab kan opgøres til det beløb, som ønskes udbetalt som for-
       sikringsdækning, post for post,
-      at skaden i relation til forsikringstiden kan henføres under den police og den forsikringsgiver,
       som forsikringstageren ønsker forsikringsdækning af.
                                                     - 242 -
disse grundlæggende forsikringsaftaleretlige principper følger af såvel den forsikringsaftaleretlige te-
ori som fast, mangeårig retspraksis.
det bemærkes allerede nu, at forudsætningen om, at forsikringstageren kan dokumentere en konkret
og bestemt skadesårsag, der efter policen berettiger til forsikringsdækning, også gælder ved all risks-
forsikring, jf. tillige nedenfor i afsnit 2.2.2.2.
mens forsikringstageren således skal løfte bevisbyrden for, at alle forudsætninger for at opnå forsik-
ringsdækning er opfyldt, bærer forsikringsgiveren (forsikringsselskabet) bevisbyrden for, at en dæk-
ningsundtagelse i forsikringsaftalen, som forsikringsgiveren ønsker at påberåbe sig, finder anvendel-
se.
da sagsøgerne under skriftvekslingen har givet udtryk for en række betragtninger vedrørende bevis
og bevisbyrde, der ikke er korrekte og ikke kan lægges til grund ved den retlige afgørelse af denne
sag, behandles i det følgende mere indgående nogle af de bevisemner, der har været omstridt under
skriftvekslingen.
2.2.2.1 lempelse/skærpelse af krav til bevis
sagsøgerne har i processkrift 7 hævdet, at der skulle være forskel på henholdsvis forsikringstagerens
bevisbyrde for, at der foreligger en dækningsberettiget skade, og forsikringsselskabets bevisbyrde for,
at skaden kan henføres under en dækningsundtagelse. ifølge sagsøgerne skulle der for forsikringsta-
geren alene gælde et krav om "simpelt sandsynlighedsbevis", mens der for forsikringsselskabet skulle
gælde et krav om "kvalificeret sandsynlighedsbevis".
en sådan sondring har ikke støtte i den forsikringsretlige teori og praksis.
der findes utvivlsomt retsafgørelser, der i konkrete sager er udtryk for en relativt lempelig eller en re-
lativt skærpet anvendelse af bevisbyrdereglerne i enkeltstående tilfælde; hvad enten dette i den kon-
krete sag har været i forsikringstagerens eller forsikringsselskabets favør.
men der gælder intet generelt princip om, at forsikringsselskabets bevisbyrde skulle være skærpet –
eller for den sags skyld lempet – i forhold til forsikringstagerens bevisbyrde.
                                                   - 243 -
2.2.2.2 særligt om all risks-forsikring
det i den forsikringsretlige teori og praksis fasttømrede princip om, at forsikringstageren har bevis-
byrden for, at der foreligger en forsikringsdækket skade, er ikke begrænset til bestemte typer af forsik-
ring.
for alle typer af forsikring gælder, at forsikringstageren skal kunne dokumentere forsikringsbegiven-
heden i form af en konkret skadesårsag, der kan henføres under forsikringens dækning, jf. de betin-
gelser, der er gældende for den pågældende police.
forsikringstageren har således bevisbyrden for, at der foreligger en dækningsberettiget forsikringsbe-
givenhed. dette begreb knytter sig direkte til skadens årsag.
det følger af retspraksis, at dette grundlæggende princip også gælder for all risks-forsikring.
2.2.2.3 særligt om forsikringstiden
det grundlæggende princip i dansk forsikringsret er som nævnt, at forsikringstageren skal løfte be-
visbyrden for, at der foreligger en af forsikringen dækket skade.
dette gælder ikke blot i relation til skadesårsag, men tillige i relation til forsikringstiden. uanset om
forsikringen dækker efter det deklaratoriske udgangspunkt i form af skadesårsagsprincippet, eller
forsikringen i henhold til særlig bestemmelse dækker efter andre principper som f.eks. skadevirk-
ningsprincippet, occurrence-princippet eller claims made-princippet, må forsikringstageren godtgøre,
at den pågældende skade kan henføres under forsikringstiden.
dette er forsikringstagerens bevisbyrde.
se om forsikringstiden endvidere afsnit 2.2.4 nedenfor.
2.2.2.4 særligt om syn og skøn
som anført i tidligere processkrifter og ovenfor er det grundlæggende sagsøgerne, der skal løfte be-
visbyrden for, at den anmeldte skade kan henføres til en dækningsberettiget skadesårsag.
                                                     - 244 -
men dels fordi der i denne sag er tvist mellem parterne om dette bevisbyrdespørgsmål, dels fordi de
sagsøgte også påberåber sig dækningsundtagelser i policen, har sagsøgte som bekendt taget initiativ
til, at der blev gennemført syn og skøn i forbindelse med retssagen.
det bemærkes, at denne retssag vedrører så komplicerede tekniske spørgsmål, at en forsvarlig gen-
nemførelse og behandling af retssagen under alle omstændigheder gjorde det hensigtsmæssigt og
formentlig nødvendigt at gennemføre syn og skøn.
i det omfang bevisbyrden for et forhold måtte påhvile de sagsøgte, bestrides det, at der kan stilles et
særligt krav om et "kvalificeret sandsynlighedsbevis" som hævdet af sagsøgerne i processkrift 7.
som anført ovenfor i afsnit 2.2.2.1 gælder der generelt ikke noget særlig lempeligt eller særlig skærpet
krav til det bevis, et forsikringsselskab skal løfte under en forsikringsretlig sag. ligesom der ikke gæl-
der en særlig lempelig eller skærpet bevisbyrde for en forsikringstager.
i det omfang de sagsøgte skal bevise enkeltstående forhold under denne retssag, beror det – som i alle
andre forsikringsretlige tvister – på rettens konkrete vurdering af alle faktuelle forhold, fremlagte be-
viser, indhentede skønserklæringer samt eventuelle vidneafhøringer, om dette bevis er ført. der er tale
om den helt sædvanlige frie bevisbedømmelse, der finder sted ved danske domstole i bl.a. forsikrings-
sager.
dette gælder også i relation til det bevis, der er fremskaffet under retssagen ved gennemførelse af syn
og skøn.
det giver ikke mening, når sagsøgerne i processkrift 7 hævder, at skønserklæringerne "ikke bør tillæg-
ges nogen selvstændig kildeværdi" i forhold til de tekniske bilag, parterne ensidigt har indhentet og
fremlagt.
sø- og handelsretten har allerede taget stilling til dette spørgsmål og har i retsbog af 2. februar 2016
bl.a. udtalt:
                 "værdien af skønserklæringen er under alle omstændigheder undergivet rettens frie bevisbe-
                 dømmelse …"
                                                    - 245 -
de to skønserklæringer, der er indhentet efter retsplejelovens regler og under aktiv medvirken af ret-
ten til brug for retssagen, har derfor præcis samme bevismæssige værdi som skønserklæringer i andre
retssager: skønserklæringerne skal vurderes af retten i overensstemmelse med dansk procesrets gene-
relle princip om fri bevisbedømmelse. hverken mere eller mindre.
at parterne naturligvis på helt sædvanlig vis kan forholde sig kritisk til skønsmændenes svar og kan
argumentere for, at skønsmændene tager fejl, siger sig selv og er tillige nævnt i retsbogsudskriften.
det må efter den meget grundige og langvarige procedure med udmeldelse af skønsmænd antages, at
mr. alexander j. fyfe og hr. mads bryndum repræsenterer den øverste ekspertise inden for de tekni-
ske områder, de under denne retssag har udtalt sig om. det var de bedste eksperter, parterne i fælles-
skab kunne finde i europa.
det ville være uhørt under en dansk retssag, hvis de af skønsmændene udarbejdede skønserklæringer
– som tilsyneladende antaget af sagsøgerne i processkrift 7 – skulle tillægges mindre betydning end de
tekniske erklæringer, parterne ensidigt har indhentet fra parternes egne sagkyndige til brug for rets-
sagen. der må tværtimod lægges særlig vægt på de uvildige skønserklæringer, der er udarbejdet af de
to skønsmænd, der med rettens medvirken og i overensstemmelse med retsplejelovens regler er blevet
udmeldt netop med henblik på at tilvejebringe et uvildigt teknisk grundlag for rettens vurdering og
afgørelse af tvisten.
det er bemærkelsesværdigt, at sagsøgerne – dog kun i relation til sagsøgtes bevisbyrde – hævder, at
skønsrapporterne overvejende indeholder usikre konklusioner og/eller af andre grunde ikke er fyl-
destgørende. i givet fald havde det været naturligt, at sagsøgerne stillede sådanne supplerende
spørgsmål, som eventuel usikkerhed ved svarene kunne give anledning til. dette har sagsøgerne
imidlertid valgt at afstå fra at gøre, og en sådan beslutning kan ikke komme sagsøgerne til gunst i pro-
cessuel sammenhæng.
…
2.2.2.5 særligt om de fremlagte tekniske rapporter
…
                                                   - 246 -
de tekniske rapporter, sagsøgte har fremlagt – herunder bilag d – må indgå i rettens vurdering og af-
gørelse af retssagen med samme vægt som de tekniske bilag, sagsøgerne har indhentet og fremlagt.
2.2.2.6 processuel skadevirkning
for så vidt angår spørgsmålet om bevisbyrde bør det endvidere tillægges processuel skadevirkning
for sagsøgerne, at man har udvist en så høj grad af passivitet med henblik på at tilvejebringe de for
sagen nødvendige oplysninger.
allerede i sagsøgtes svarskrift af 7. maj 2014 fremsattes processuel opfordring om, at sagsøgerne skul-
le fremlægge inspektionsrapporterne for tiden frem til den 31. august 2009. dette materiale kan selv-
sagt have stor betydning for spørgsmålet om skadens årsag og tidspunktet for skadens indtræden;
herunder blot eksempelvis såfremt observationsmateriale ikke i tide er blevet undersøgt tilstrækkeligt,
og man derfor kan have overset tidligere tegn eller indikationer på revnedannelse eller andre proble-
mer.
først den 31. maj 2016 – mere end 2 år efter, opfordringen blev fremsat, og ganske kort tid før afslut-
ningen af den skriftlige sagsforberedelse – begyndte sagsøgerne at tage initiativ til at behandle sagsøg-
tes processuelle opfordring; i første omgang ved at fremsende en fortrolighedsaftale.
ved at vente mere end 2 år med at reagere på sagsøgtes processuelle opfordring har sagsøgerne reelt
gjort det illusorisk for sagsøgte at anvende det ønskede materiale.
først efter afslutningen af retssagens forberedelse gav sagsøgerne i juli 2016 de sagsøgtes advokat lej-
lighed til at gennemgå inspektionsrapporterne. sagsøgerne afslog dog anmodningen om at udlevere
rapporterne, der alene måtte gennemlæses på sagsøgernes advokats kontor. i første omgang måtte
sagsøgtes advokat alene tage noter, men f.eks. ikke fotokopier af det materiale, man fik lov til at læse
på sagsøgernes advokats kontor. efterfølgende har sagsøgerne fastholdt, at rapporterne in extenso ik-
ke kan udleveres til sagsøgte, medmindre der er tale om enkeltstående, konkret specificerede rappor-
ter, og sagsøgte kan give en konkret begrundelse for, hvorfor man ønsker kopi af den pågældende
rapport udleveret.
i august 2016, kort før hovedforhandlingen, har sagsøgte fået lov til at gennemgå rapporterne – fortsat
kun på sagsøgernes advokats kontor – sammen med en ekstern sagkyndig. sagsøgerne har fortsat
                                                    - 247 -
fastholdt, at kun enkeltstående, nærmere specificerede rapporter vil kunne udleveres og kun, såfremt
der gives en konkret begrundelse herfor. se om hændelsesforløbet nærmere i afsnit 2.8 nedenfor.
det er helt uantageligt, at sagsøgerne først i sommeren 2016 har realitetsbehandlet de sagsøgtes meget
væsentlige processuelle opfordring, der blev fremsat straks ved afgivelsen af svarskriftet mere end 2
år tidligere. i det omfang sagsøgerne nu har tidsmæssige problemer med at opnå godkendelse fra
dong om udlevering af materialet (hvilket ikke er dokumenteret), må det blot konstateres, at sådan-
ne problemer for længst ville have været løst, såfremt sagsøgerne på et langt tidligere tidspunkt var
begyndt at realitetsbehandle sagsøgtes processuelle opfordring.
under alle omstændigheder har sagsøgernes fremgangsmåde, hvor man gennem 2 år har ignoreret
sagsøgtes vigtige processuelle opfordring og først givet sagsøgte en – meget begrænset – adgang til at
se (men ikke få) det pågældende materiale umiddelbart før hovedforhandlingen, reelt afskåret sagsøg-
te fra at kunne udnytte dette materiale under retssagen. dette havde selvsagt forudsat, at sagsøgte
havde haft tid til en nøje gennemgang af det omfattende materiale sammen med sagsøgtes eksterne
sagkyndige for grundigt at analysere, hvilke oplysninger der kunne udledes af det pågældende mate-
riale, samt vurdere, om inspektionsrapporter m.v. gav grundlag for at søge yderligere teknisk mate-
riale tilvejebragt.
det skal fremhæves, at der er tale om materiale, der selvsagt har været vigtigt for sagsøgtes vurdering
og behandling af retssagen. da sagsøgtes advokat i juli 2016 fik lov til en hurtig og efter omstændig-
hederne relativt overfladisk gennemgang, fremgik det – selv uden teknisk indsigt – at der var tale om
materiale af væsentlig betydning for retssagens spørgsmål om bl.a. caissonens tilstand, metaltræthed
og spørgsmålet om, hvorvidt der skete en forbedring af platformen ved de reparationstiltag, der kræ-
ves erstatning for.
ved den retlige afgørelse af sagen bør det tillægges væsentlig betydning, at sagsøgerne på denne må-
de har afskåret sagsøgte fra at gennemføre en rimelig og nødvendig sagsbehandling samt stærkt be-
grænset muligheden for at få relevante faktuelle forhold oplyst.
…
2.2.2.7 sikredes pligt til at give oplysninger og materiale til forsikringsselskabet
                                                       - 248 -
det følger endvidere af forsikringsaftalelovens regler, at sikrede har pligt til at give forsikringsselska-
bet sådanne oplysninger og sådant materiale, som er nødvendigt for at sagsbehandle krav, der rejses i
en forsikringssag.
det hedder således i fal § 22, stk. 1 (sagsøgtes understregninger):
                "den sikrede skal, hvis han rejser krav mod selskabet, give dette alle ham tilgængelige oplysnin-
                ger om forhold, som kan være af betydning for bedømmelsen af forsikringsbegivenheden, for fast-
                sættelsen af det beløb, selskabet skal yde, eller for de dækningskrav, selskabet måtte have mod
                andre."
det følger af fal § 22, stk. 2, at forsømmelse af denne pligt kan medføre, at sikredes krav på forsik-
ringsdækning reduceres eller bortfalder i medfør af de principper, der er foreskrevet i fal § 21, stk. 2.
2.2.3 begrebet skade
sagsøgerne har bl.a. i replikken gjort gældende, at det forhold, at der forud for skadernes konstatering
den 31. august 2009 muligvis har været en mindre åbning mellem caisson og grout, som kan have for-
årsaget revnedannelserne i siri-platformens sponson, ikke skulle indebære, at der hermed også har
været en skade i forsikringsmæssig forstand. sagsøgerne gør gældende, at det først er på det tids-
punkt, "hvor revnerne i siri-platformens sponson opstår", at der er tale om en egentlig skade. endvi-
dere hævder sagsøgerne, at det, man betegner som "den bagvedliggende årsag til skaderne", ikke
"som udgangspunkt" har nogen betydning for forsikringsdækningen.
sagsøgerne synes endvidere at gøre gældende, at der først er indtrådt en skade (af sagsøgerne omtalt
som "occurrence"), når revner har fået overfladen på den pågældende del af konstruktionen til at
sprække.
dette bestrides i det hele.
en skade er indtrådt i hvert fald fra det tidspunkt, hvor udmattelsesrevner begyndte at udvikle sig i
den pågældende del af konstruktionen. fra det tidspunkt, hvor sådanne udmattelsesrevner begyndte
at udvikle sig, var reparation nødvendig, uanset hvornår revnerne fik en sådan størrelse og et sådant
                                                        - 249 -
omfang, at der gik hul på konstruktionsdelens overflade. der var tale om en irreversibel proces, jf. til-
lige afsnit 2.4.1.1.4 nedenfor.
skaden er således indtrådt allerede på det tidspunkt, hvor udmattelsesrevner begynder at udvikle sig
inde i konstruktionen. fra det tidspunkt, hvor sådanne udmattelsesrevner er begyndt at udvikle sig,
vil den pågældende reparation være nødvendig, uanset hvornår revnerne får en sådan størrelse og et
sådant omfang, at der går hul på konstruktionsdelens overflade.
dette fremgår bl.a. af skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 15.1, hvori det bl.a. hedder:
                 "bruddet på den adhæsive binding kan ske, uden at der danner sig nogen målbar spalte. men
                 når bruddet først er sket, vil der umiddelbart herefter danne sig en spalte, når der opstår tempe-
                 raturforskel over den udstøbte samling.
                 …
                 … det anslås, at en spalte ville være begyndt at danne sig på et eller andet tidspunkt i løbet af
                 perioden fra maj 1999 – vinteren 1999/2000."
professor barltrop har i rapport af 21. juni 2012 (bilag 36) tilsvarende anført bl.a.:
                 "the grout wear developed progressively from the time of first siri oil.
                 …
                 the wear developed progressively from that time increasing the bending movement applied to
                 the lower sponson."
se hertil også professor barltrops rapport af 6. maj 2014 (bilag d).
tilsvarende har giss i rapport af 27. juni 2013 (bilag b) bl.a. anført:
                 "this wear has developed to form a gap in the grout annulus between the caisson and the grout.
                 development of the gap commenced early in the life of the platform."
                                                   - 250 -
den udmattelse, der fører til udmattelsesrevnerne, er en følge af samlingens problematiske design,
hvori indgår såvel konstruktionens materiale som opbygning og udformning. se hertil endvidere af-
snit 2.4.2.1 nedenfor.
det forhold, at revnerne får et sådant omfang, at de (1) bryder gennem sponsonens overflade og (2) på
et tidspunkt opdages af siri-platformens operatør under en undersøisk besigtigelse, er blot den fore-
løbige kulmination af en progressivt udviklende skade.
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at sagsøgerne ikke nærmere har dokumenteret, fra hvilket
tidspunkt de første revner begyndte at manifestere sig. uanset om revner på et givent tidspunkt måtte
have fået et sådant omfang, at de gennembrød den udvendige del af sponsonen og kunne ses ved en
visuel inspektion fra en vis afstand, er dette ikke ensbetydende med, at der først på dette tidspunkt er
indtrådt en skade. der er blot tale om, at de pågældende revner ikke tidligere blev konstateret i et un-
dervandsmiljø med sådanne belægninger, marinevækst og andre ydre forhold samt nedsat sigtbar-
hed, som påvirker effektiviteten og resultaterne af en rov-besigtigelse foretaget af en undervandsro-
bot.
se hertil også afsnit 2.2.4.4 nedenfor.
2.2.4 forsikringstiden – policy year
2.2.4.1 retssagen er begrænset til bestemte policer og forsikringsgivere
…
sagsøgerne må derfor løfte bevisbyrden for, at skaden i relation til forsikringstiden kan henføres til
forsikringsårene 2006-2009.
2.2.4.2 skadesårsagsprincippet
afgørende for, hvilket forsikringsår – og dermed hvilken police og hvilke forsikringsgivere – skaden
kan henføres under, er anvendelsen af de forsikringsaftaleretlige principper om forsikringstiden.
                                                   - 251 -
i dansk ret er hovedprincipperne for forsikringstiden henholdsvis skadesårsagsprincippet, skadevirk-
ningsprincippet og claims made-princippet; men også andre principper for forsikringstiden kan frem-
gå af forsikringsaftalen.
hvis det ikke udtrykkeligt fremgår af forsikringsaftalen, at et andet princip er gældende – herunder
f.eks. skadevirkningsprincippet eller claims made-princippet – reguleres forsikringsaftalen af skades-
årsagsprincippet. efter dette princip er det ikke afgørende, hvornår skaden har manifesteret sig, eller
hvornår den rent faktisk blev konstateret; afgørende er alene, hvornår den årsag, der har ført til ska-
den, har virket.
efter dansk forsikringsaftaleret er det deklaratoriske udgangspunkt altså, at skadesårsagsprincippet
finder anvendelse. hvis dette udgangspunkt skal fraviges, må en sådan fravigelse fremgå klart og
utvetydigt af selve forsikringsaftalen. dette fremgår af såvel den juridiske litteratur som retspraksis.
2.2.4.3 skadevirkningsprincippet
i en del forsikringspolicer er det udtrykkelig bestemt, at skadevirkningsprincippet skal finde anven-
delse således, at det alene er afgørende, hvornår skaden har manifesteret sig – ikke, hvornår den år-
sag, der førte til skaden, indtrådte/startede.
i den forsikringsaftale, der er indgået mellem sagsøgerne og sagsøgte, er der ikke medtaget en be-
stemmelse om, at skadevirkningsprincippet – eller noget andet princip – skal finde anvendelse.
i overensstemmelse med dansk forsikringsaftalerets udgangspunkt finder skadesårsagsprincippet
derfor anvendelse, jf. afsnit 2.2.4.2 ovenfor.
sagsøgerne har henvist til norsk forsikringspraksis, og sagsøgte skal i den forbindelse bemærke føl-
gende.
for det første skal denne sag afgøres efter dansk ret. allerede af den grund er det uden relevans, hvad
man kunne forestille sig, at der havde stået i en (hypotetisk) norsk police, og/eller hvilke deklaratori-
ske regler der måtte gælde efter en norsk ret.
                                                  - 252 -
for det andet har sagsøgerne ikke godtgjort, at skadevirkningsprincippet skulle finde anvendelse, så-
fremt sagen skulle afgøres efter norsk ret. dette er dog også ganske irrelevant, da sagen skal afgøres
efter dansk ret.
for det tredje har det ingen relevans, at andre policer tegnet af sagsøgerne har haft bestemmelser om
lov og værneting i enten danmark eller norge. denne sag skal alene afgøres efter den forsikringsafta-
le, sagsøgerne har tegnet hos de forsikringsgivere, der er sagsøgt, hvorfor alene dansk værneting og
dansk lovvalg finder anvendelse.
for det fjerde bestrides det, at norecos forsikringshistorik skulle understøtte, at skadevirkningsprin-
cippet finder anvendelse. efter det oplyste var codan forsikringsgiver for siri-platformen i perioden
1999–2003 og genforsikrede gennem london-markedet atter platformen i 2003–2004. ordlyden af co-
dans forsikringspolice var efter det oplyste identisk med 2008/2009-policen i nærværende sag, og der
gjaldt således heller ikke noget skadevirkningsprincip i henhold til den tidligere police. det skal dog
atter fremhæves, at kun den aktuelle police – og ikke andre, enten tidligere eller hypotetiske policer –
har relevans for forsikringsdækningen i nærværende sag; herunder i relation til forsikringstiden.
2.2.4.4 "occurrence"
da sagsøgerne i visse processkrifter har omtalt "occurrence"-begrebet, bemærkes for god ordens skyld,
at skaden ikke indtraf - "occurred" – inden for den forsikringsperiode, hvor sagsøgerne kræver forsik-
ringsdækning.
så vidt det ses, kan sagsøgerne alene henvise til, at revner blev konstateret ved en rov-besigtigelse
med undervandskamera i august 2009, og at sådanne revner ikke var blevet konstateret ved tidligere
besigtigelser.
der ses ikke at foreligge oplysninger om, hvornår den senest forudgående besigtigelse fandt sted, eller
dokumentation for, at der ved den lejlighed blev foretaget undersøgelser, som beviser, at de pågæl-
dende revner ikke havde manifesteret sig og/eller ikke kunne ses på daværende tidspunkt.
…
                                                    - 253 -
uanset om revner på et givet tidspunkt måtte have fået et sådant omfang, at de gennembrød den ud-
vendige del af sponsonen og kunne ses ved en visuel inspektion fra en vis afstand, er dette ikke ensbe-
tydende med, at der først på dette tidspunkt er indtrådt en skade. der er blot tale om, at de pågæl-
dende revner ikke tidligere blev konstateret i et undervandsmiljø med sådanne belægninger og andre
ydre forhold samt nedsat sigtbarhed, som påvirker effektiviteten og resultaterne af en rov-
besigtigelse foretaget af en undervandsrobot.
som anført ovenfor synes sagsøgerne at gøre gældende, at der først er indtrådt en skade ("occur-
rence"), når revner har fået overfladen på den pågældende del af konstruktionens overflade til at
sprække. imidlertid er skaden indtrådt allerede fra det tidspunkt, hvor udmattelsesrevner begynder at
udvikle sig inde i den pågældende del af konstruktionen. fra det tidspunkt, hvor sådanne udmattel-
sesrevner er begyndt at udvikle sig, vil den pågældende reparation være nødvendig, uanset hvornår
revnerne får en sådan størrelse og et sådant omfang, at der går hul på konstruktionsdelens overflade.
se hertil også afsnit 2.2.3 ovenfor.
det har hverken betydning for forsikringstiden eller skadeudbedringen, på hvilket tidspunkt forsik-
ringstageren tilfældigvis opdager, at skaden indtrådte. afgørende er, hvornår skadeforvoldelsen er
gået i gang og – hvis occurrence-princippet fandt anvendelse - allerede har manifesteret sig i den på-
gældende del af den forsikrede konstruktion.
2.2.4.5 sagsøgernes anbringender om skadesårsagsprincippet
sagsøgerne har (i replikken) hævdet, at det vil gøre forsikringsdækningen illusorisk, såfremt en all
risks-forsikring skal dække efter skadesårsagsprincippet. dette bestrides.
som nævnt er skadesårsagsprincippet netop dansk forsikringsaftalerets udgangspunkt, og det er nu
engang karakteristisk for de forsikringer, der dækker efter dette princip, at dækningen forudsætter, at
forsikringen var i kraft på det tidspunkt, hvortil skadens årsag daterer sig.
såfremt sagsøgerne ikke ønskede en forsikringsdækning, der var baseret på skadens årsag, måtte man
have efterspurgt og tegnet en anden form for forsikring; eksempelvis en forsikring, som dækkede efter
skadevirkningsprincippet. sagsøgerne må selvsagt anses som en yderst professionel erhvervsdriven-
de, der med professionel bistand af international forsikringsmægler har indgået den pågældende for-
sikringsaftale med sagsøgte.
                                                    - 254 -
der er – helt naturligt – tale om en meget kompleks forsikringsaftale, hvor parterne i forsikringsafta-
lens tekst har gjort op med mange forskellige problemstillinger. såfremt sagsøgerne havde ønsket, at
skadevirkningsprincippet eller et andet princip for forsikringstiden skulle finde anvendelse, måtte
sagsøgerne have sørget for, at et sådant vilkår blev aftalt og medtaget i forsikringsaftalen. når dette
ikke er sket, finder dansk forsikringsaftalerets udgangspunkt i form af skadesårsagsprincippet anven-
delse, jf. pkt. 2.2.4.2 ovenfor.
alle skader, der efter deres art er dækket af den forsikring, som sagsøgerne har tegnet hos sagsøgte,
og hvis årsag kan henføres til den pågældende polices forsikringstid, ville principielt berettige til for-
sikringsdækning. allerede af den grund er det helt forkert, når sagsøgerne hævder, at en sådan forsik-
ring skulle være "illusorisk". tværtimod har forsikringen et stort virkefelt og er ikke begrænset af, om
forsikringen fortsat er i kraft på det tidspunkt, hvor skadens virkning konstateres af forsikringstage-
ren. da der er tale om en all risks-forsikring, er dækningen heller ikke begrænset til nogle få, nærmere
angivne skadesårsager; men dækker et bredt felt af skadesårsager.
det bemærkes, at sagsøgerne i processkrift 7 tilsyneladende lægger til grund, at skadens indtræden
svarer til skadens konstatering. dette er selvsagt ikke rigtigt. det forhold, at sagsøgerne først opdage-
de skaden ved en undersøgelse den 31. august 2009, er på ingen måde bevis for eller sandsynliggørel-
se af, at skaden ikke er indtrådt tidligere.
det kan blot konstateres, at med sagsøgernes valg af henholdsvis metode til at kontrollere platformens
tilstand og frekvens for gennemførelse af sådanne undersøgelser, var det først den 31. august 2009, at
sagsøgerne opdagede de betydelige skader, der på dette tidspunkt havde udviklet og manifesteret sig.
2.2.4.6 tidspunktet for skadens årsag
skadens årsag er nærmere behandlet nedenfor i afsnit 2.4.1.1.
i relation til forsikringstiden bemærkes, at på baggrund af parternes respektive synspunkter og an-
bringender må det konstateres, at de pågældende skader (revnedannelser) må henføres til tidsrummet
1999–2004.
                                                     - 255 -
professor nigel barltrop vurderer, at beskadigelsen af grout og dermed revnedannelser, der udvikle-
de sig progressivt, har stået på, siden siri første gang modtog olie i 1999.
det samme fremgår af giss-rapporten.
lic-rapporten, som sagsøgerne påberåber sig, henfører skadens årsag til 2003/2004, hvor vægtforøgel-
se i forbindelse med ”tie-in” begyndte at ødelægge grout med deraf følgende udvikling af revnedan-
nelse.
det fremgår således udtrykkeligt af sagsøgernes stævning, herunder bl.a. afsnit 2.7.3, at skaden skyl-
des ekstraordinær belastning ved ”tie-in” i 2003/2004, og at skaden siden dette tidspunkt har udviklet
sig. se tillige afsnit 2.2.4.7 nedenfor.
uanset om man lægger vægt på sagsøgernes eller sagsøgtes mening om, hvad der har forårsaget ska-
derne, og på hvilket tidspunkt denne årsag begyndte at forvolde skaderne, kan det lægges til grund,
at skadens årsag senest kan henføres til 2004 – og dermed tiden før de policer, som denne retssag ved-
rører, trådte i kraft. som nævnt ovenfor var kredsen af forsikringsgivere en anden på dagældende
tidspunkt (uanset om skadens årsag kan henføres til f.eks. 1999, 2003 eller 2004).
efter skadesårsagsprincippet omfatter forsikringen kun begivenheder, der er indtrådt, efter at for-
sikringstiden er begyndt – derimod dækker forsikringen ikke følger af begivenheder, der er indtrådt
allerede inden forsikringens ikrafttræden. der er altså hverken dækning for skader forvoldt, fra man
begyndte at overføre olie til siri-platformen i 1999, eller for skader forårsaget af den belastning, der
skete ved ”tie-in” i 2003/04.
2.2.4.7 det af sagsøgerne anførte om tidspunktet for skadens årsag
til nærmere dokumentation for, at skaden også i forhold til sagsøgernes opfattelse må henføres til år-
sager indtrådt senest i 2004 – og dermed før tidsintervallet 2006-2009, som sagsøgernes søgsmål angår
– kan henvises til følgende dele af sagsøgernes stævning.
i stævningens sagsfremstilling, afsnit 2.1. (side 18), oplyser sagsøgerne, at siri-platformen i 2003 og
2004 blev ombygget i forbindelse med det såkaldte ”2003/2004 tie-in project”. som en følge af dette
                                                   - 256 -
projekt blev vægten af siri-platformens øverste del forøget med omkring 1.700 tons, og der skete en
temperaturforøgelse af den olie, der løb igennem caissonens rørføring.
i samme afsnit (side 19) anfører sagsøgerne, at ifølge lic’s rapport fra 2013 – der ifølge sagsøgerne er
den ”seneste og væsentligste rapport vedrørende skadesårsagen” – konkluderedes det …”at skaderne
på siri-platformens sponson mest sandsynligt kan føres til 2003/2004 tie-in projektets gennemførelse”.
oplysningerne om tie-in suppleres i stævningens afsnit 2.4.2. (side 30).
…
uanset om man lægger vægt på sagsøgernes eller sagsøgtes mening om, hvad der har forårsaget ska-
derne, og på hvilket tidspunkt denne årsag begyndte at forvolde skaderne, kan det således lægges til
grund, at skadens årsag senest kan henføres til 2004 – og dermed til tiden, før de policer, som denne
retssag vedrører, trådte i kraft. som nævnt ovenfor i afsnit 2.2.4.1 var kredsen af forsikringsgivere en
anden på dagældende tidspunkt (uanset om skadens årsag kan henføres til f.eks. 1999, 2003 eller
2004).
2.2.4.8 hvornår kunne skade have været konstateret
allerede fordi skadesårsagsprincippet er gældende for denne police, er det ikke relevant, hvornår
skaden er konstateret.
da sagsøgerne imidlertid i processkrift 9 er fremkommet med nogle bemærkninger om, hvornår skade
er/kunne være konstateret, bemærkes for fuldstændighedens skyld følgende.
skaden havde manifesteret sig længe før 2009, idet man i 2005 konstaterede, at caissonen bevægede
mellem 2,5 og 3,5 mm i toppen af sponsonen. dette kunne ikke forekomme, medmindre der var et gap
i den groutede samling og formentlig skade i den interne struktur. forholdet burde have været nær-
mere undersøgt ved konstateringen i 2005.
der var dog allerede i 2003 anledning til at foretage nærmere undersøgelser, som imidlertid ikke blev
gennemført. det var således primo 2003 klart, at platformens ben trængte til re-grouting, og at deck-
legs shims ikke fungerede således, som det efter designet var hensigten. se hertil også de tekniske ana-
lyser fremlagt som bilag ce.
                                                   - 257 -
2.2.4.9 sagerne "nini" og "stine well scb-1"
da sagsøgerne i processkrift 7 har valgt at henvise til to tidligere forsikringssager til støtte for et syns-
punkt om, at skadevirkningsprincippet skulle være gældende for den forsikring, der er tegnet i nær-
værende sag, skal sagsøgte anføre følgende om disse to sager.
sagen vedrørende "nini water injection pipeline" angik to forskellige forsikringstagere (altinex og
rwe), der rejste krav i henhold til to forskellige forsikringspolicer, hvor den ene skulle afgøres i hen-
hold til dansk ret, mens den anden skulle afgøres i henhold til norsk ret. der var under behandlingen
af denne sag drøftelser mellem henholdsvis forsikringstagerne og forsikringsgiverne vedrørende en
række omtvistede emner; herunder spørgsmålet om, hvornår skaden var sket. det er således ikke kor-
rekt, når sagsøgerne i processkrift 7 hævder, at det var "uomtvisteligt", hvornår skaden var forårsaget.
det er bestemt heller ikke korrekt, når sagsøgerne hævder, at "der var enighed mellem parterne om, at
skadevirkningsprincippet fandt anvendelse". af kommercielle årsager valgte forsikringsgiverne at
indgå forlig vedrørende de anmeldte skader, og det forhold, at de pågældende forsikringsgivere valg-
te en sådan forligsmæssig løsning, har ingen som helst relevans for spørgsmålet om, hvorledes forsik-
ringsaftalen i nærværende sag skal fortolkes i overensstemmelse med de forsikringsretlige principper,
der er gældende i dansk ret. for fuldstændighedens skyld tilføjes, at i forhold til nærværende sag var
forsikringsgiverne anderledes, policerne var anderledes, og sagens konkrete omstændigheder var an-
derledes.
det er endvidere misvisende, når sagsøgerne nu hævder, at kravet vedrørende stine well scb-1 angik
en police, hvor der "blev krævet dækning under policen på tidspunktet for skadens indtræden, dvs.
under 2004-policen".
i denne sag var skaden både forårsaget og indtrådt i 2004. forholdet blev dog først opdaget i 2010,
hvorefter noreco rejste krav i henhold til 2010-policen. de forsikringsgivere, der havde udstedt 2010-
policen, afviste, at denne forsikring kunne dække skaden, og henviste i stedet til 2004-policen. heref-
ter blev skaden anmeldt til og dækket af 2004-policen.
denne forsikringssag blev således behandlet og afgjort fuldstændig i overensstemmelse med de prin-
cipper for forsikringstiden, som sagsøgte gør gældende i nærværende retssag.
                                                    - 258 -
…
2.3    forsikringsdækning for sue & labour
2.3.1           de forsikringsaftaleretlige betingelser for forsikringsdækning af udgifter til rednings-
                foranstaltninger (sue & labour)
sagsøgernes krav om erstatning for ”sue & labour” svarer til det, der i dansk forsikringsaftaleretlig
terminologi kaldes ”redningsforanstaltninger” eller ”fareafværgelse”, og som er reguleret i forsik-
ringsaftalelovens (fal) §§ 52-53. som anført ovenfor i afsnit 2.2.1. skal denne sag afgøres – og policen
fortolkes – efter danske forsikringsaftaleretlige principper og lovgivning.
forsikringsdækning af sådanne udgifter, som forsikringstageren har afholdt for at afværge eller be-
grænse en skade, forudsætter efter fal § 52, at der foreligger ”umiddelbar fare” for skadens indtræ-
den. dette er tillige kommet til udtryk i policens ordlyd, hvor det følger af section 1, klausul 26, at så-
danne udgifter – der i engelsk terminologi kaldes ”sue & labour” – kun dækkes ved ”imminent loss
or damage”. dette betyder efter praksis, at der kun er forsikringsdækning, når den forsikrede gen-
stand står i umiddelbar fare for en skade eller et tab dækket af forsikringen.
det følger endvidere af dansk forsikringsaftaleretlig teori og praksis, at den skade, som sikrede ønsker
at afværge eller begrænse, skal være en af forsikringen dækket skade (”forsikringsbegivenhed”). det
antages endvidere, at den pågældende foranstaltning skal være af en vis ekstraordinær karakter.
forudsætningen om, at der skal være ”umiddelbar fare” for skadens indtræden, fortolkes således, at
der skal være tale om en overhængende fare for skade. det er ikke tilstrækkeligt, at manglende ud-
bedring af et forhold vil føre til skade i form af f.eks. havari, kollaps eller lignende. det afgørende er,
at manglende udbedring "her og nu" vil medføre skade.
forsikringstageren har bevisbyrden for, at samtlige forudsætninger for at opnå forsikringsdækning af
redningsforanstaltninger er opfyldt, jf. fal § 53.
2.3.2           de forsikringsaftaleretlige forudsætninger er ikke opfyldt i denne sag, jf. det forud for
                sagsanlægget foreliggende grundlag
                                                   - 259 -
som begrundelse for, at sagsøgerne kræver disse udgifter dækket af sagsøgte, anføres i stævningen
(afsnit 3.2), at udgifterne har været ”nødvendige, rimelige og forsvarlige med henblik på at sikre siri-
platformen og beskytte de forsikrede interesser”.
der er intet usædvanligt i, at man efter at have konstateret fejl i en konstruktion og begyndende rev-
nedannelser kan blive nødt til at foretage skadeforebyggende arbejder, herunder bedre sikring af kon-
struktionen. men uanset om sådanne tiltag og de hermed forbundne udgifter måtte være nødvendige
og rimelige og forsvarlige, er sådanne udgifter ikke dækket af forsikringen. som anført ovenfor kan
der kun blive tale om forsikringsdækning, såfremt afholdelse af udgifterne har været nødvendige for
at undgå en umiddelbar fare (”imminent loss or damage”).
der skal således være tale om en helt aktuel og overhængende fare; ikke blot omstændigheder, der
nødvendiggør gennemførelse af afværgeforanstaltninger for at undgå en skade, der vil eller muligvis
vil indtræde på et senere tidspunkt.
i denne sag har forsikringsgiverne stedse afvist, at der forelå en sådan umiddelbar fare for kollaps af
platformen eller lignede forsikringsdækket skade, at sagsøgerne var berettiget til forsikringsdækning.
sagsøgte lod en af verdens førende eksperter, professor nigel barltrop, udarbejde en detaljeret analyse
baseret på alle data, som var tilgængelige i efteråret 2009. professor barltrop konkluderede, at efter en
vurdering foretaget ultimo 2009 – og uden hensyntagen til den efterfølgende viden om, at der rent
faktisk ikke skete (og endnu ikke er sket) kollaps – var den realistiske sandsynlighed på dette tids-
punkt for, at der kunne indtræde en kollaps af platformens caisson, der kunne medføre skade på an-
dre dele af siri-konstruktionen, i størrelsesordenen 1/200 - 1/140. udtrykt i procenter svarer det til, at
risikoen ultimo 2009 for, at konstruktionen brød sammen inden for et år, var så lav som 0,5% - 0,7%.
der henvises herved til professor barltrop’s rapport ”review of documents and data relating to
strenght of caisson support august 2009 to february 2010” af 24. januar 2011, fremlagt som bilag r.
…
i rapportens konklusion anføres tilsvarende (s. 49-50):
                                                        - 260 -
       “5.1 conclusions in response to the specific questions posed
                 …
       the probability of failure has been assessed as generally 1/200 to 1/140 p.a. other
       evidence presented generally supported these probabilities by demonstrating that the
       assumptions on which they were based was well founded.
                 …
       5.2 general conclusion
       …
                 best estimates of annual failure probability, made with the data available over the period from 11
                 sep 2009, to when the bottom support and shims were placed is in the range 1/200 to 1/140 p.a.”
udtrykt i procenter svarer sandsynligheden for, at konstruktionen skulle kollapse inden for 1 år, til
blot 0,5 - 0,7%. en sådan sandsynlighed er meget langt fra forsikringsaftalens forudsætning om ”im-
minent damage” og den forsikringsaftaleretlige forudsætning om ”umiddelbar fare”.
rambøll har i rapport af 8. september 2009 anslået, at der kun er meget begrænset risiko for en skade
inden for en kortere tidshorisont, i størrelsesordenen 1/100 – 1/1000. uddrag af denne rapport er frem-
lagt som bilag s. i rapportens sammenfatning hedder det (sagsøgtes understregning):
                 ”however, it is our best judgement that the probabiltiy of a failure mode where the caisson ac-
                 tually cannot be restrained by the sponson structure and eventually will fall in any direction is
                 very limited, say between 10-² and 10-³ within a short term period.”
der skal endvidere henvises til rambølls rapport dateret 30. november 2009, opdateret 21. december
2009 (jf. bilag cæ og dette bilags ref. nr. 26 om opdatering i december 2009). rambølls analyse viser, at
sponsonens tilstand pr. december 2009 havde tilstrækkelig styrke til at modstå en 50-års storm; altså
en storm af så ekstrem styrke, at den kun vil opstå én gang hver 50. år. det skal i den forbindelse be-
mærkes, at rambølls resultater var baseret på en model, hvor omfattende dele (og formentlig for me-
get) af sponsonen var fjernet i et forsøg på at angive det tab af konstruktionsmæssig styrke, der kunne
have været forårsaget af revnedannelserne på dette tidspunkt. rambølls vurdering er derfor muligvis
for konservativ.
                                                        - 261 -
tilsvarende har aker i rapport af 23. september 2009 konkluderet, at platformen kunne modstå en
100-års storm og stadig have styrke i behold. rapporten er gengivet i dong's weekly report af s.d.
fremlagt som bilag v.
det bemærkes, at dong i memo af 10. september 2009, der er fremlagt som bilag t, på baggrund af
en evakueringsanalyse konkluderer (sagsøgtes understregning):
                ”på baggrund af en ingeniørmæssig vurdering er det vurderet, at et kollaps ikke vil forekomme
                uden, at der i god tid vil være identifikationer på et kollaps, som vil blive registreret af de etable-
                rede overvågningssystemer.”
dong har i memo af 11. september 2009, der er fremlagt som bilag u, til brug for besvarelse af hen-
vendelse fra energistyrelsen anført, at på baggrund af undersøgelser foretaget af rambøll og cowi
parallelt, men uafhængigt, kan det konstateres (sagsøgtes understregning):
                ”.. at risikoniveauet for personer som opholder sig på siri platformen, uden at befinde sig på
                wellhead området, er med de anførte usikkerheder inden for normalområdet.”
i dong’s weekly report af 23. september 2009, der er fremlagt som bilag v, står bl.a. (sagsøgtes un-
derstregning):
                ”preliminary results from the non-linear analyses performed by aker solutions indicate that the
                sponson structure has presently remaining strength to stand a 100 years condition.”
det fremgår endvidere, at mens dong afventer yderligere vurdering, vil man nu i lyset af denne op-
lysning genoverveje genopstart af produktionen, vejrmæssige forudsætninger for arbejde på platfor-
men, etc.
dong har i weekly report af 30. september 2009, fremlagt som bilag w, i executive summary oplyst,
at projektet ”is moving from crisis management to a more normalized project management state and
weekend status meetings are now obsolete”.
i afsnittet “risk assessment” anføres på baggrund af undersøgelser udført af cowi og rambøll uaf-
hængigt af hinanden bl.a. (sagsøgtes understregning):
                                                        - 262 -
                 ”the assessment shows acceptable risk level for people working in the siri wellhead area pro-
                 vided that specific operational instruction are adherend to … the risk level at the siri wellhead
                 area is comparable to other high risk activities normally performed during offshore operations.”
se yderligere om dong's weekly reports nærmere afsnit 2.3.4 nedenfor.
endelig skal det fremhæves, at energistyrelsen den 23. september 2009 accepterede opmanding på si-
ri-platformen, og den 21. december 2009 tillod energistyrelsen, at produktionen blev genoptaget, jf.
den som bilag 22 fremlagte skrivelse.
sagsøgerne har ikke sandsynliggjort – endsige løftet bevisbyrden for – at der har været en sådan
umiddelbar og overhængende fare for skade, at de omhandlede udgifter berettiger til forsikringsdæk-
ning i henhold til policens klausul 26 og de forsikringsaftaleretlige principper for redningsforanstalt-
ninger, der følger af fal §§ 52-53. et sådant bevis findes således heller ikke i de af sagsøgerne påbe-
råbte rapporter omtalt i stævningens afsnit 2.6.2.
2.3.3 syn og skøn
spørgsmålet om, hvorvidt risikoen for en skade kan anses som umiddelbar fare (/imminent risk), er en
juridisk vurdering af det forsikringsaftaleretlige begreb, som alene kan og skal træffes af retten.
de skønserklæringer, der er indhentet til brug for retssagen, indeholder imidlertid nogle oplysninger,
der har relevans for denne retlige vurdering.
således har skønsmændene i besvarelsen af spørgsmål 17 overvejet følgende teoretiske muligheder for
et svigt:
     1. svigt i sponsonen som følge af ekstrem bølgepåvirkning, som forårsager, at caissonen tilter.
     2. svigt i sponsonen som følge af kontinuerlig og progressiv revnedannelse i sponsonen ned gen-
          nem kraven.
                                                    - 263 -
ad 1 i relation til skadescenarium 1 udtaler skønsmændene, at dette "… vurderes som en usandsynlig
fejlmulighed, eftersom den øverste del af sponsonen er designet til at modstå sådanne laster, og svigt
af den udstøbte samling vurderes ikke at have påført ståldelene i dette område nogen konstruktions-
mæssige skader". {note 10: side 7-8 af 8 i skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 17.4 i supplerende
skønserklæring af 4. april 2016}.
allerede fordi et sådant teoretisk skadescenarium af skønsmændene betegnes som "usandsynligt", har
der selvsagt ikke været tale om "umiddelbar fare" for skadens indtræden (eller "imminent loss or da-
mage").
forudsætningen om, at der skal være "umiddelbar fare", fortolkes i dansk forsikringsaftaleret således,
at der skal være tale om overhængende fare for skade, jf. ovenfor.
de tekniske forhold vedrørende skadescenarium 1 behandles mere indgående i afsnit 2.3.3.1 nedenfor.
ad 2 for så vidt angår skadescenarium 2 konkluderer de to skønsmænd, at dette i givet fald ville for-
udsætte en gennemgående revnevækst, der skulle opstå gennem tre ud af fire vertikale skotter, som
forbinder caissonen til tanken. hvis 3 af de tværgående skotter svigtede, ville det fjerde skot ikke have
tilstrækkelig styrke til at holde, men ville formentlig knække.
i perioden fra september – ultimo november 2009 var der ikke større ændringer i udviklingen af rev-
nedannelser i forhold til det, som blev konstateret den 31. august 2009.
i december 2009 udtalte dong, at man ikke ville bede rambøll om at foretage nye beregninger før
om yderligere 4–500 dage, henset til væksten (mangel på samme) af aktuel revneudbredelse. rambøll
havde beregnet, at den beskadigede platform ville kunne klare en 50-års storm på dette tidspunkt. når
dong vurderede, at yderligere beregning fra rambølls side kunne vente 4–500 dage, beroede dette
altså på operatøren dong's vurdering af, at den beskadigede platform kunne klare en 50-års storm,
og at der i hvert fald for en periode på 4–500 dage ikke ville ske sådanne yderligere revnedannelser, at
det var nødvendigt at genoverveje og genberegne risikoen for, at der kunne ske noget alvorligt med
platformen.
sagt med andre ord: der skulle yderligere mindst 4–500 dages udvikling af revnedannelser m.v. til,
før det overhovedet blev relevant at foretage nye beregninger og ny vurdering af risikoen.
                                                   - 264 -
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at der ikke var nogen antydning af, at platformen ikke efter
yderligere 4–500 dage med den revnedannelse, der måtte ske over dette tidsrum, fortsat ville kunne
holde til en 50-års storm. der var alene tale om, at på dette tidsrum ville det være passende at foretage
en ny vurdering. dette viser meget tydeligt, at der absolut ikke var noget hastende behov for at fore-
tage fareafværgende/skadeforebyggende foranstaltninger, og at risikoen for et sammenbrud på ingen
måde var overhængende eller nærliggende; der var tværtimod tale om en risiko, der ikke var behov
for at genoverveje/genberegne i en periode, der måltes i år og måneder; ikke uger eller dage.
sponsonens konstruktion er særdeles kompleks, og der skulle som nævnt ovenfor foreligge særdeles
omfattende revnedannelser gennem hele konstruktionen, før dennes stabilitet ville være i fare. der
skulle bl.a. være tale om gennemgående revnedannelser gennem alle fire skotter. disse skotter var de-
signet til at tage den vertikale belastning fra caissonen og overføre denne belastning til dækket og
sideskallen af sponsonen. skotterne var svejsede til caisson, mellemdæk, sideskal og bunden af spon-
sonen på en sådan måde, at de overførte hele vægten af caissonen ind i box-strukturen omkranset af
mellemdækkets sideskal og bunden af sponsonen.
de revner, der var udviklet mellem september og december 2009, bragte på ingen måde platformen i
fare og var heller ikke fysisk placeret det sted, hvor omfattende revnedannelser teoretisk ville kunne
have afstedkommet et skadeforløb, der kunne føre til sponsonens sammenbrud. tværtimod var de
revner, der blev konstateret i den pågældende periode, placeret således, at de ikke ville kunne forene
sig til en fuldstændig revne hele vejen rundt om sponsonen.
afgørende er dog i sig selv, at operatøren dong som anført ovenfor efter kortere tid konkluderede,
at risikoen var så beskeden, at man kunne vente mere end et år med at genberegne og genoverveje ri-
sikoen.
de tekniske forhold vedrørende skadescenarium 2 behandles mere indgående i afsnit 2.3.3.2 nedenfor.
…
2.3.3.3 sammenfattende om skadescenarium 1 og skadescenarium 2
                                                  - 265 -
sammenfattende kan det konstateres, at de to teoretiske skadescenarier, som skønsmændene gen-
nemgår i den supplerende skønserklæring, begge var usandsynlige.
muligheden for, at caissonen skulle tilte, betegnes af skønsmændene som "usandsynlig".
at caissonen som følge af revnedannelse skulle brække af og glide ned gennem kraven, ville forud-
sætte en overordentlig omfattende revnedannelse, som der på intet tidspunkt har været indikationer
af. herunder ville det være en forudsætning, at tre af de fire skotter revnede fuldstændig igennem, så-
ledes at de alle brød sammen og brækkede af. sådanne ekstreme revnedannelser har på intet tids-
punkt været sandsynlige. særlig for så vidt angår det vestlige skot er dette dimensioneret væsentligt
større og kraftigere end de øvrige og var kun udsat for ganske beskeden og ubetydelig revnedannelse.
såvel dong's undersøgelser i tiden umiddelbart efter, at revnerne første gang blev opdaget, som øv-
rige sagkyndige undersøgelser foretaget efterfølgende viser, at revnedannelsen skete ganske lang-
somt. på intet tidspunkt har der været nogen indikation af, at forudsætningerne for dette skadescena-
rium kunne blive opfyldt; endsige at der var "umiddelbar" fare herfor. se tillige afsnit 2.3.2 ovenfor
samt afsnit 2.3.4 og 2.3.10 nedenfor.
der er således intet grundlag for en antagelse om, at forudsætningerne i forsikringsaftalelovens §§ 52–
53 og policens tilsvarende dækning for sue & labour blot tilnærmelsesvis har været til stede.
2.3.4 dong's weekly reports og de tiltag, dong besluttede og gennemførte
blandt de mange faktuelle og tekniske referencer til risikoen og vurderingen heraf ultimo 2009 er
ovenfor i afsnit 2.3.2 bl.a. omtalt dong's weekly reports, som der i nærværende afsnit redegøres me-
re indgående for.
det forhold, at der ikke var nogen overhængende eller umiddelbar fare, understreges nemlig af de
ugentlige rapporter, dong udarbejdede i tiden efter, at skaden blev opdaget. det illustreres tillige af
de operationelle tiltag, som dong i efteråret 2009 samt primo 2010 besluttede og lod gennemføre.
weekly report for den uge, der sluttede den 10. september 2009, fremlagt som bilag x, viser, hvorle-
des man reagerede de første dage, efter man opdagede revnerne:
…
                                                     - 266 -
denne rapport giver et tydeligt billede af en ledelse, som allerede på dette tidspunkt tænkte på løs-
ninger på længere sigt, og som fandt, at det havde højeste prioritet at opnå mere detaljeret information
om revnerne og disses betydning for konstruktionens integritet. på dette tidspunkt havde man endnu
ikke nærmere kendskab til revnedannelsens udbredelse og betydning.
man kan i weekly reports se, hvorledes de informationer man i den kommende tid modtog, gjorde
dong mindre bekymret. det endte med, at dong havde tid til at få udarbejdet en glimrende mid-
lertidig løsning, der var så effektiv, at den – sammen med benenes kabelforbindelse (leg cable stays) –
endte med at blive den permanente løsning. og naturligvis skete der hverken sammenbrud af caisso-
nen eller nogen væsentlig eller hurtig revneudvikling i løbet af de 4½ måned, der gik, fra revnerne
blev opdaget den 31. august 2009 og frem til installationen af søbundsstøtten (the seabed support) den
20. januar 2010. det bemærkes, at de barske vejrmæssige forhold i nordsøen ikke gav problemer, her-
under eksempelvis heller ikke den storm med bølger op til 11,8 meters højde, som passerede gennem
oliefeltet den 3. – 4. oktober 2009.
i weekly report for den uge, der sluttede den 16. september 2009, oplystes følgende:
                "dnv verified the conclusions from rambøll and aker solutions regarding the stability of the
                caisson in case it would drop down to the seabed. for a 1-year storm case the risk of the caisson
                not being in an upright position was found to be within an acceptable level. as a consequence
                the caisson guide system project was immediately stopped, as the purpose of the project was to
                avoid the caisson to tilt."
dette er nu under retssagen blevet understøttet af skønsmændene, der i svaret på spørgsmål 17 be-
kræfter, at det skønnes "usandsynligt", at caissonen ville tilte i en sådan fejlmodus {note 13: skøns-
mændenes besvarelse af spørgsmål 17.4, side 7 af 8}.
i samme weekly report oplyste dong, at som følge af en acceptabel risiko "it has been decided to start
up-man the siri platform".
energistyrelsen accepterede formelt denne opmanding på siri-platformen den 23. september 2009 (bi-
lag cå).
                                                      - 267 -
det skal fremhæves, at såfremt der havde været en umiddelbar eller overhængende fare for person-
skade eller skade på konstruktionen, ville energistyrelsen naturligvis ikke have tilladt en forøgelse af
bemandingen på platformen.
som nævnt ovenfor i afsnit 2.3.2 anførtes det i weekly report for den uge, der sluttede den 23. sep-
tember 2009 (fremlagt som bilag v), at:
               "preliminary results from the non-linear analyses performed by aker solutions indicate that the
               sponson structure has presently remaining strength to stand a 100 years condition."
i weekly report for den uge, der sluttede den 30. september 2009, fremlagt som bilag w, anføres det,
at:
               "the project is moving from crisis management to a more normalised project management
               state, and weekend status meetings are now obsolete."
som nævnt ovenfor i afsnit 2.3.2 anførtes i samme weekly report bl.a.:
               "the assessment shows acceptabel risk level for people working in the siri wellhead area pro-
               vided that specific operational instruction are adherend to … the risk level at the siri wellhead
               area is comparable to other high risk activities normally performed during offshore operations."
på dette tidspunkt havde mandskabet fået lov til at arbejde i siris borehovedområde i overensstem-
melse med specifikke operationelle betingelser om evakueringstid og maksimal bølgehøjde. risikoni-
veauet i borehovedområdet blev beskrevet som "comparable to other high risk activities normally perfor-
med during offshore operations".
den 21. oktober 2009 besluttede de konstruktionsmæssige eksperter, at søbundsstøtten (the seabed
support) var en sikker og forsvarlig løsning, og man nedsatte en særlig gruppe af personer, der skulle
arbejde videre med denne mulighed. det skete i den uge, der sluttede den 28. oktober 2009 (bilag ec).
ultimo 2009 valgte man søbundsstøtten (seabed support) som den foretrukne midlertidige løsning, og
den 12. november 2009 ansøgte man om tilladelse til denne løsning hos energistyrelsen. tilladelse
blev givet den 15. december 2009.
                                                     - 268 -
den 21. december 2009 gav energistyrelsen tilladelse til, at produktionen på siri-platformen kunne
genstartes. denne tilladelse er fremlagt som bilag 22.
søbundsstøtten (seabed support) blev installeret den 19. januar 2010, og det hydrauliske justeringssy-
stem (jacking system) blev sat i gang den 20. januar 2010.
herefter blev produktionen fra siri-feltet genoptaget den 24. januar 2010, hvorefter justerplader i form
af stålkiler (shims) blev installeret i caissonens krave i toppen af sponsonen den 20. februar 2010.
der er intet, der indicerer, at konstruktionen ikke skulle være sikker forud for det tidspunkt, hvor ju-
sterpladerne (shims) blev installeret i februar 2010. det siger sig selv, at der ikke var nogen risiko –
endsige nogen umiddelbar/overhængende fare – for et konstruktionsmæssigt/strukturelt sammen-
brud f.eks. relateret til søbundsstøttens justeringssystem (support jacking system), når man fra energi-
styrelsen fik tilladelse til at genoptage produktionen den 21. december 2009 (bilag 22).
også af den grund kan udgifter til bl.a. seabed support, jacking system og shims – der alle blev instal-
leret efter, at energistyrelsen havde givet tilladelse til at genoptage produktionen – ikke henføres un-
der forsikringsdækningen for sue & labour/fareafværgende foranstaltninger efter fal §§ 52–53.
2.3.5 sagsøgernes anbringender
sagsøgte har imødegået det, sagsøgerne har anført vedrørende sue & labour-kravet under retssagen, i
afsnit 2.3.1 – 2.3.4 ovenfor.
særligt for så vidt angår en række konkrete anbringender, sagsøgerne under retssagens forløb har
gjort gældende i forskellige processkrifter, skal endvidere supplerende bemærkes følgende.
…
2.3.5.2 det bestrides, at der skulle være noget grundlag i hverken forsikringsaftalelovens ordlyd, for-
arbejder eller den til loven knyttede retspraksis for en antagelse om, at kravet til "umiddelbar fare"
kan gradueres således, at eksempelvis en fare, der vil aktualiseres uden anden påvirkning, skulle
kunne anses som mere "umiddelbar" end en fare, hvor risikoen først aktualiseres efter yderligere på-
                                                     - 269 -
virkning. det bestrides tillige, at risiko for en uoprettelig skade af betydeligt omfang, herunder foru-
reningsfare, skulle bedømmes anderledes end andre skader i relation til fareafværgelse.
hverken efter forsikringsaftaleloven eller sue & labour-bestemmelsen i policen er der noget grundlag
for at stille mindre krav til forudsætningen om, at faren skal være umiddelbar/imminent, fordi der ek-
sempelvis
-       er tale om en forholdsvis stor eller en forholdsvis lille skade,
-       er tale om en skade, hvor faren aktualiseres enten med eller uden andre ydre påvirkninger,
-       er tale om en uoprettelig skade eller en skade, som i givet fald kan genoprettes,
-       er tale om en forureningsskade.
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at spørgsmål om fareafværgelse ofte opstår i relation til stør-
re skader og/eller skader, der kan aktualiseres uden anden ydre årsag, og/eller skader, der vil være
uoprettelige. til trods for dette er der ikke i retspraksis eksempler på, at man har anlagt den særligt
lempelige fortolkning af reglerne om fareafværgelse, som sagsøgerne påberåber sig i denne sag.
det bemærkes, at en skade som følge af platformens kollaps ikke nødvendigvis ville være uoprettelig.
det ville selvsagt afhænge af, hvilke konkrete skader og følger heraf der i givet fald blev tale om.
i den forbindelse skal det fremhæves, at der ikke var fare – endsige "umiddelbar" fare – for, at der ville
blive tale om en uoprettelig forureningsskade, idet olietanken straks blev tømt, da man blev opmærk-
som på revnerne i sponsonen. i øvrigt var der ikke tale om revner i eller omkring selve olietanken, og
selv om de involverede eksperter overvejede risikoen, såfremt revnerne i sponsonen udviklede sig
yderligere, var der ikke bemærkninger i de tekniske rapporter fra den tid om nogen risiko for, at rev-
ner skulle udvikle sig så voldsomt, at de kunne udgøre en trussel for olietankens holdbarhed.
på et tidspunkt før den 2. september 2009 var olien under alle omstændigheder fjernet.
2.3.5.3 noreco har anført, at foranstaltningerne med justerplader og undersøisk støtte (shims, subsea
support) var noget særligt, og at en "sædvanlig" reparation ville have taget længere tid. det faktiske
hændelsesforløb viser, at dette ikke er korrekt. endvidere var installationen af disse løsninger et na-
turligt led i reparationen, som man med rimelighed måtte forvente udført i løbet af nogle måneder og
                                                    - 270 -
i hvert fald på mindre tid end et år. som bekendt viste det sig, at der ikke var behov for yderligere re-
paration i relation til caisson-elementerne.
øvrige reparationer blev iværksat for at styrke konstruktionen i platformen generelt og i særdeleshed
i relation til benene. dong's weekly report for den uge, der sluttede den 30. september 2009 (bilag
w), viser, at to af de reparationstiltag, der på det tidspunkt var under overvejelse, måtte stoppes, fordi
benene/konstruktionen ikke kunne klare yderligere vægt …
det fremgår klart af sagen, at det var nødvendigt at udføre ændringsarbejde på platformens ben, og at
alt sådant andet arbejde, der blev udført ved siden af arbejdet med justerplader og undersøisk støtte-
system (shims, subsea support), blev udført for at forbedre benenes levetid i forhold til designet.
det fastholdes, at de udgifter, sagsøgerne kræver dækket som "sue & labour", i vidt omfang må anses
som udgifter afholdt til alternative metoder til forbedring af det design, som viste sig at være util-
strækkeligt, og tillige af den grund kan sådanne udgifter ikke erstattes som sue & labour.
sådanne tiltag som bl.a. shims og subsea support, der burde have været overvejet og implementeret,
da platformen i sin tid blev designet, er forbedringer (betterment), der ikke dækkes af forsikringen, jf.
tillige afsnit 2.5.2 og 2.5.3 nedenfor.
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at intet ved de faktisk gennemførte reparationers art eller
omfang viser, at der skulle foreligge afværgeforanstaltninger for at undgå en umiddelbar og over-
hængende fare for sammenbrud. tværtimod.
2.3.5.4 særligt for så vidt angår den statistiske sandsynlighed for, at en skade kan indtræde, bestrides
det, at en risiko mindre end 1% pr. år på nogen måde kan anses som "umiddelbar fare" eller "immi-
nent".
uanset om der er tale om en meget stor eller en mere beskeden skade, ville en retlig afgørelse om, at
forsikringstageren var berettiget til dækning for afværgeforanstaltninger (sue & labour) i en situation,
hvor der er mindst 99% sandsynlighed for, at skaden ikke vil indtræde inden for en periode på et år,
ganske underminere reglerne i forsikringsaftalelovens §§ 52-53 og det pågældende policevilkår, der
netop begrænser dækning for afværgeforanstaltninger til en undtagelsesvis og ekstraordinær situati-
                                                      - 271 -
on, hvor en omgående indsats er nødvendig for at afværge eller begrænse en skade, der ellers med
stor sandsynlighed må forventes at indtræde inden for kort tid.
derimod kan den beskrevne risiko godt indebære, at operatøren af olieplatformen finder det nødven-
digt og vigtigt at få de konstaterede skader udbedret og derved eliminere den risiko, der måtte være
for yderligere skader/følger. det vil utvivlsomt ofte være en ræsonnabel beslutning i en sådan situati-
on. men det har intet med forudsætningerne for den helt særlige forsikringsdækning for fareafværgel-
se at gøre.
2.3.5.5 for så vidt angår det teoretiske skadescenarium nr. 2 hævder sagsøgerne i processkrift 7, at
rambølls og akers beregninger ikke er relevante, da disse beregninger ikke førte til, at energistyrelsen
ophævede sit krav om, at siri-platformen skulle bringes i en sikker tilstand.
dette er ikke rigtigt. energistyrelsen bestemte så tidligt som 23. september 2009, at platformen var sik-
ker nok til atter at kunne bemandes. dette viser samtidig, at energistyrelsen ikke fandt, at der forelå
nogen risiko for sammenbrud; endsige en "umiddelbar fare" herfor.
det er endvidere misvisende, når sagsøgerne i processkrift 7 anfører, at ingen af de involverede parter
havde et samlet overblik over skaderne på sponsonen på tidspunktet for rambølls og akers analyser.
sagsøgerne overser herved, at den analytiske strukturelle modellering anvendt af aker og rambøll
var baseret på fjernelse af betydelige mængder pladestruktur for at modellere alle de identificerede
revner og tillade yderligere udvikling. disse modeller var fuldt ud accepteret af platformens operatør
dong og satte dong i stand til at konkludere, at "[t]he cracks need to propagate a long time before any of
the cracks enter the areas which require rambøll to perform re-calculations. shortest time is approx. 400-500
days assuming that the speed of the propagation is constant." {note 18: dong weekly report for den peri-
ode, som endte den 9. december 2009, fremlagt som bilag ef}.
2.3.5.6 sagsøgerne anfører, at revnedannelser fortsatte indtil 2013, og hævder i den forbindelse, at kun
installationen af seabed support-modellen og afhjælpningshuller i revnerne afhjalp situationen assi-
steret af cable stay-løsningen fra 2014.
det er ubestridt, at der kunne konstateres visse nye revner frem til 2013; men efter installationen af
seabed support-løsningen var der kun tale om ganske beskedne revnedannelser. det forhold, at der
                                                     - 272 -
fortsat opstod visse revner, indebar på ingen måde, at der var tale om revnedannelser af et sådant om-
fang og/eller et sådant udviklingsforløb, at der var nogen fare for et sammenbrud/havari af platfor-
men; og da slet ikke "umiddelbar fare" herfor.
dette understreges af, hvorledes såvel operatøren dong som energistyrelsen meget hurtigt accepte-
rede, at der ikke var risiko for fare, og indrettede såvel det videre arbejde (dong) som tilladelsen til
at operere platformen (energistyrelsen) herefter. se hertil bl.a. afsnit 2.3.2 og 2.3.4 ovenfor.
2.3.5.7 sagsøgerne anfører i processkrift 7, at selv om section 1-krav måtte være afskåret for så vidt an-
går designfejl, skulle sue & labour-kravet alligevel dækkes af de sagsøgte, fordi initialskaden indebar
risiko for konsekvensskader på resten af siri-platformen (herunder tanken på bunden, glidningsførin-
gen indvendig i caissonen og tab af olieproduktion).
det har imidlertid ingen relevans for sagsøgernes eventuelle krav på forsikringsdækning, at der var
en sådan teoretisk risiko for følgeskader.
kun såfremt der var tale om "umiddelbar fare" ("imminent risk") for forsikringsdækkede ska-
der/følgeskader, ville forsikringsdækning kunne komme på tale. af de grunde, der er redegjort udfør-
ligt for ovenfor (samt i de foregående processkrifter), var dette absolut ikke tilfældet.
2.3.5.8 sagsøgerne anfører i processkrift 7, at man ved vurderingen af, om der foreligger dækningsbe-
rettigede udgifter til skadeforebyggelse/fareafværgelse, må vurdere skadebilledet på skadetidspunk-
tet, da revnerne blev konstateret pr. 31. august 2009; og ikke hvad "efterrationaliserede matematiske
beregninger i bagklogskabens lys eventuelt måtte vise"
det er jo imidlertid netop det, de sagsøgte har gjort ved behandlingen af forsikringssagen. professor
barltrop fik netop bl.a. i opdrag at vurdere risikoen baseret på de oplysninger, der var til rådighed på
det tidspunkt, hvor beslutning om iværksættelse af eventuelle skadeforebyggende/fareafværgende
foranstaltninger skulle træffes …
professor barltrops vurdering, der blev udarbejdet til brug for sagsøgtes behandling af forsikringssa-
gen, bygger således netop på den viden, der var tilgængelig for sagsøgerne på det relevante tidspunkt.
                                                       - 273 -
2.3.5.9 sagsøgerne anfører endvidere i processkrift 7, at udsagnet om, at risikoen for, at caissonen skul-
le tilte, var "usandsynlig", ikke kan betegnes som andet eller mere end et ubegrundet og udokumente-
ret udsagn.
også dette er forkert. vurderingen af, om denne risiko var "usandsynlig", er netop den vurdering,
som er foretaget af de to skønsmænd, der er udpeget til at gennemføre syn og skøn i denne retssag. se
hertil skønsmændenes besvarelse af 17:
                 "det skønnes usandsynligt, at caissonen vil tilte i denne fejlmodus, eftersom den øverste del (af
                 sponsonen) ikke er beskadiget (med undtagelse af groutmaterialet), og caissonen kan forventes at
                 glide gennem kraven."
…
2.3.10 tidslinje over det forløb, der har relevans for sue & labour-kravet
når man nøje sammenholder de tidspunkter, hvor de for sagen relevante begivenheder indtraf, med
dels de beslutninger, der blev truffet; dels de reparationer, der blev iværksat, viser det samlede hæn-
delsesforløb tydeligt, at der ikke blev afholdt udgifter til skadeforebyggende/fareafværgende foran-
staltninger på noget tidspunkt, hvor der var blot tilnærmelsesvis "umiddelbar fare" for havari af plat-
formen. tværtimod.
…
2.4     section 1 claim
sagsøgerne kræver forsikringsdækning i henhold til policens section 1 – property insurance – som
ifølge afsnit 1 dækker offshore and onshore property:
                 ”against all risks of direct physical loss of or physical damage to the property insured during
                 the period of this section …”
…
                                                          - 274 -
grundlæggende bestrides det, at sagsøgerne har løftet bevisbyrden for, at der foreligger en af forsik-
ringen dækket skadesårsag.
men under alle omstændigheder kan skaden henføres til årsager omfattet af policens dækningsundta-
gelse i section 1, afsnit 3, litra c, jf. afsnit 2.4.1 nedenfor.
2.4.1 dækningsundtagelse for langsomt udviklende skade, metal fatigue m.v.
uanset om sagsøgerne måtte løfte bevisbyrden for, at der foreligger en dækningsberettiget skadesår-
sag, er der – uanset hvilken af de p.t. foreslåede skadesårsager, der lægges til grund - tale om en ska-
de, der kan henføres under følgende dækningsundtagelse i policens section 1, afsnit 3, litra c (sagsøg-
tes understregning):
                ”there shall be no liability under this section in respect of:
                …
                c. the cost of repairing or correcting inherent vice wear and tear, gradual deterioriation, metal
                fatigue, electrical breakdown or failure, normal settlement or bedding down of new structure,
                scoring … expansion or contraction due to changes in the temperature or latent defect, but the
                foregoing shall not be deemed to exclude any other loss, damage or expense caused by or result-
                ing from any of the aforesaid conditions.”
udgifter, der er afholdt eller vil blive afholdt for at udbedre disse revnedannelser, har - uanset om den
ene eller den anden mulige skadesårsag lægges til grund - udviklet sig langsomt og gradvist over en
årrække.
alle de sagkyndige, der har foretaget undersøgelser og vurdering af sagen, har været enige om, at
revnerne i sponsonen er en direkte følge af metaltræthed. udgifterne er derfor undtaget fra forsik-
ringsdækning i medfør af bestemmelsen i forsikringsbetingelsernes afsnit 3.c.
eventuel forsikringsdækning kan derfor alene komme på tale i henhold til den særlige klausul om
”faulty design”, som sagsøgerne da også henviser til. se hertil nedenfor i afsnit 2.4.2.
2.4.1.1 skadens årsag
                                                        - 275 -
2.4.1.1.1      det fremgår entydigt af sagens tekniske rapporter, herunder ikke mindst de til brug for
retssagen udarbejdede skønserklæringer, at skadens årsag kan henføres til dækningsundtagelsen for
bl.a. "wear and tear, gradual deterioration, metal fatigue", etc.
revnedannelserne i platformens sponson, der er skadens årsag, har udviklet sig langsomt og gradvist
over en årrække. dette gælder, uanset om revnedannelserne daterer sig tilbage til det tidspunkt, hvor
olie første gang blev modtaget (hvilket som bekendt er sagsøgtes opfattelse, jf. bl.a. svarskriftet side
12-18), eller fra det tidspunkt, hvor tie-in fandt sted i 2003/2004. der kan i den forbindelse bl.a. henvi-
ses til følgende steder i de fremlagte rapporter:
scig's rapport af 1. marts 2010 (bilag 33), side 54:
"the scig unanimously concluded the following:
…
                 the likely failure mechanism is that the caisson/sponson grout connection would have developed
                 cracks within the grout at the caisson/sponson interface at a very early stage … this has created
                 a gap between the grout and caisson which will have increased with time ..."
det samme anføres i scig's executive report af 1. marts 2010 (bilag 34), side 15.
lic/nd's rapport fra august 2011 (bilag 35), side 75:
                 "the cause of the cracks in the lower sponson steel plating can be traced back to the modifica-
                 tions in 2003, which accelerated the fatigue damage ...."
professor barltrops 2. rapport af 21. juni 2012 (bilag 36), side 58:
                 "the grout wear developed progressively from the time of first siri oil … this wear developed
                 progressively from that time increasing the beding moment applied to the lower sponson."
giss' main report af 27. juni 2013 (bilag 37), side 153:
                                                     - 276 -
               "the cracks on the lower sponson structure resulted from the development of a gap in the grout
               annulus.
               a.      dynamic forces imposed on the caisson caused it to impart contact forces on the grout in
                       the annulus in combination with sliding displacement relative to the annulus. this has
                       caused severe wear on the grout within the annulus.
               b.      this wear has developed to form a gap on the grout annulus between the caisson and the
                       grout. development of the gap commenced early in the life of the platform."
professor barltrops rapport af 6. maj 2014 (bilag d), side 13:
               "… the damage was initiated at the start of the structure’s life as a result of its design."
allerede fordi revnerne i sponsonen er udmattelsesrevner (fatigue cracks), er der tale om et forhold
omfattet af wear and tear-klausulen.
det samme følger af det forhold, at der i de sagkyndige rapporter tales om "metal fatigue".
i denne sag, hvor konstruktionen er nedbrudt over en periode som følge af dens design, hvori indgår
både konstruktionens materiale, opbygning og udformning, skyldes skaden konstruktionens iboende
karakter, gradvise forringelse eller udmattelse – jf. herved dækningsundtagelsen for bl.a. "inherent vi-
ce, wear and tear, gradual deterioration, metal fatigue".
det, som forud for sagsanlægget var antaget af de tekniske eksperter vedrørende skadens årsag, støt-
tes og uddybes af de skønserklæringer, som de to skønsmænd i fællesskab har udarbejdet.
i skønsrapport af 25. januar 2016 anfører skønsmændene således i besvarelsen af spørgsmål 8:
               "så snart den nederste del af spalten mellem caisson og groutmateriale bliver ca. 0,5 mm, be-
               gynder alle søtilstande at bidrage til, at der udvikles udmattelsesskader i sponsonens nederste
               del, og efterhånden som spalten øges, stiger belastningsfordelingen mellem de øverste og neder-
               ste konstruktioner i sponsonen ..."
om den videre udvikling anfører skønsmændene bl.a.:
                                                        - 277 -
                "de første tegn på slitage i groutmaterialet kan have vist sig, da det knuste groutmateriale be-
                gyndte at optræde nedenfor kraven i sponsonen. hvis vi accepterer giss-modellen som en rime-
                lig forudsigelse til vurdering af mellemrummets opståen og træthedsskader, når mellemrummet
                øverst i udstøbningen er vokset til 3,0 eller 3,5 mm, vil dette være sket måske 4 år før, at træt-
                hedsrevnerne på ydresiden af sponsonen, d.v.s. omkring 2005 …"
i supplerende skønserklæring af 4. april 2016 bekræfter skønsmændene, at svaret på spørgsmål 8 skal
forstås således, at
                "… konklusionen er, at så snart den nederste del af spalten mellem caisson og groutmateriale
                bliver ca. 0,5 mm, vil alle søtilstande begynde at bidrage til en forværring af udmattelsesskader-
                ne i caissonens understøtning i sponsonens nederste del” {note 25: skønsmændenes besva-
                relse af spørgsmål 15, side 1 og 3 af 4 … }
i den supplerende skønserklæring antager skønsmændene endvidere:
                "… at en spalte vil være begyndt at danne sig på et eller andet tidspunkt i løbet af perioden fra
                maj 1999 til vinteren 1999/2000 …"
i den supplerende skønserklæring konkluderer skønsmændene endvidere bl.a. følgende:
                "med henvisning til besvarelsen af spørgsmål 9 er det opfattelsen, at spaltens udvikling primært
                skyldes almindelig slitage …"
ikke mindst denne formulering viser, at der er tale om bl.a. "wear and tear". såvel de ovenfor citerede
tekniske erklæringer som selve skønserklæringen viser tillige, at der er tale om "gradual deterioration"
og "metal fatigue".
skønsmændene fortsætter i besvarelsen af det pågældende spørgsmål med følgende:
                "de primære inputvariable til bestemmelse af slitage er kontakttrykket og den relative bevægelse
                af de to overflader, der er i kontakt med hinanden. begge disse fænomener finder sted over tid,
                men det, der driver denne udvikling, er de miljømæssige belastninger i form af påvirkninger fra
                                                       - 278 -
                 vind, bølger og havstrømme og de tvungne bevægelser af caissonens top, som disse miljømæssige
                 belastninger på platformen medfører."
de nævnte passager samt skønsmændenes svar i øvrigt viser, at fra det tidspunkt, platformen blev ta-
get i brug, og den første olie blev modtaget, er der begyndt at udvikles et brud ("gap"), som har udvik-
let sig over tid.
alle sagkyndige, der har foretaget undersøgelser og vurdering af sagen, har været enige om, at rev-
nerne i sponsonen er en direkte følge af metaltræthed.
scig fastslog da også i den rapport af 1. marts 2010, der er fremlagt som bilag 33, at sagen "is classi-
fied as fatigue damage to the caisson/sponson structure".
det fremgår endvidere af rapporten fra scig, at sponsonen havde været omfattet af det lastbærende
element omkring 6 år efter, at belastningen påbegyndtes, uanset eventuelt slid af grouten.
at revnerne i sponsonen er en direkte følge af metaltræthed, er da nu også endeligt fastslået ved det
gennemførte syn og skøn. i den skønserklæring af 25. januar 2016, som de to skønsmænd i fællesskab
har udarbejdet, anføres det således:
                 "ud fra alle de oplysninger, der er indeholdt i bilagene i siri-sagen, er der ingen anden forkla-
                 ring, som passer med det observerede. revnerne, der blev opdaget, skyldes metaltræthed." {note
                 29: skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 2, side 1 af 2 …}
skønsmændene nævner, at der på et tidligt tidspunkt af sagen var spekulationer om, hvorvidt revner-
ne kunne skyldes andre årsager, men på baggrund af de data, der efterfølgende er indsamlet, fremgår
det, at:
                 "1. … var der store cykliske spændinger i dele af sponsonens nederste del, og vil have medført
                 revnedannelse som følge af materialetræthed, jf. bilag 20, 4. bullet, og bilag 35, side 28.
                 2. inspektører med erfaring inden for identificering af undersøisk metaltræthed bemærker, at de
                 observerede skader var forenelige med revnedannelse forårsaget af metaltræthed, jf. bilag 20, 3.
                 bullet.
                                                        - 279 -
                3. efterfølgende materialetests, jf. bilag 36, side 23–24, og bilag 33, har vist, at det stål, der er
                anvendt i fremstillingen af sponsonen, er af god kvalitet og med en tilstrækkelig sejhed, som ville
                have forhindret andre former for revnedannelse."
der henvises endvidere til skønsmændenes nærmere forklaring og begrundelse i skønsrapporten.
heraf fremgår bl.a., hvorfor det er usandsynligt, at årsagen f.eks. kunne være sprødbrud.
med det gennemførte syn og skøn må det således anses som endeligt fastslået, at skaden skal henføres
under dækningsundtagelsen i section 1, afsnit 3, litra c, om bl.a. "metal fatigue".
2.4.1.1.2       særligt for så vidt angår det, sagsøgerne har anført i processkrift 7, bemærker sagsøgte
                navnlig følgende.
…
der synes at være tale om et forsøg på at omgå dette faktum – at skaden skyldes metaltræthed – ved
at opstille et hypotetisk spørgsmål om, hvorvidt metaltrætheden kan siges at være udtryk for en
"normal" nedbrydningsproces eller en "ekstraordinært hurtig" nedbrydning som følge af ydre påvirk-
ning.
spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en mere eller mindre "normal" eller "ekstraordinært hurtig"
nedbrydning som følge af ydre påvirkninger, er imidlertid irrelevant ved vurderingen af, hvorvidt
dækningsundtagelsens kriterium er opfyldt eller ej.
for det første er der ingen støtte i hverken forsikringsretlig teori eller praksis for, at man skulle kunne
indfortolke en sådan forudsætning om, at nedbrydningen skal ske med en bestemt hastighed, for at
den pågældende dækningsundtagelse – der er helt sædvanlig – finder anvendelse.
for det andet er den del af dækningsundtagelsen, der vedrører metaltræthed, ikke begrænset til no-
gen særlig form for metaltræthed; hverken i relation til årsagen til, at metaltræthed er opstået, eller
selve den skadeudvikling, den pågældende metaltræthed har medført.
…
                                                   - 280 -
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at selv om man antog, at metaltræthed og/eller gradual dete-
rioration forudsatte, at nedbrydningen skete med en bestemt, tilpas langsom hastighed – hvilket altså
absolut ikke er tilfældet – er der i denne sag ikke grundlag for at antage, at der skulle være tale om
andet end en normal nedbrydningsproces.
ex tuto gøres det gældende, at såfremt der i et klart affattet forsikringsvilkår som denne dæknings-
undtagelse skulle indfortolkes en forudsætning om, at nedbrydningen skete med en bestemt hastig-
hed, ville sagsøgerne have bevisbyrden for såvel, at en sådan fortolkning skulle anvendes, som for, at
nedbrydningen var sket hurtigere end det, der måtte være forudsat. ingen af disse bevisbyrder har
sagsøgerne løftet – og der ses heller ikke at være nogen måde, hvorpå sagsøgerne ville kunne løfte be-
visbyrden for hverken det ene eller det andet forhold.
som anført bl.a. nedenfor i afsnit 2.4.2.1 skyldes skaden på sponsonen et mangelfuldt design, som re-
sulterede i slid på den øvrige del af sponsonen, på groutforbindelsen og endelig – som en naturlig føl-
ge heraf – resulterede i et træthedsbrud i den nedre sponson.
der er for så vidt tale om en "normal" metaltræthed og en konsekvens af mangelfuldt design dels i
1997/98, dels i forbindelse med redesignprocessen i 2001 og 2003. metaltrætheden opstod som følge af
manglende opmærksomhed og fokus under designfasen på det forhold, at udmattelse akkumuleredes
i sponsonen, samt på det forhold, at så snart adskillelsen skete, og en åbning opstod i den øvre spon-
son, skete der en omfordeling af vægten mod den nedre sponsons sammensvejsede forbindelse, hvil-
ket forøgede belastningen i den nedre sponson.
herved opstod metaltræthed som en udviklende, gradvis proces. efterhånden som sliddet blev større,
øgedes muligheden for skade og gradvis udvikling af sådan skade.
en årlig inspektion i 2005 identificerede åbninger mellem caissonen og sleeve, mens caissonens for-
holdsmæssige bevægelse, som efter det oplyste var 5–7 mm, afslørede en åbning på mindst 2,5 mm.
såfremt der havde været tale om en "ekstraordinært hurtig" metaltræthed som følge af en mere hurtig
nedbrydningsproces på toppen af sponsonen, måtte man have forventet revner i sponsonens skal væ-
sentligt tidligere end den 31. august 2009. dette fremgår af scig's beregninger, der viser, at en åbning
på 10 mm ville have udviklet revner i sponsonen inden for et år. se hertil den som bilag 33 fremlagte
rapport fra scig, side 43.
                                                       - 281 -
selv om man teoretisk forestillede sig, at nogle konkrete forhold havde medført, at metaltræthed me-
get hurtigt opstod, udviklede sig og førte til skade, ville dette ikke ændre ved, at selve skadesårsagen
"metal fatigue" er undtaget fra forsikringsdækning – uanset om den er opstået relativt hurtigt eller re-
lativt langsomt, jf. afsnit 2.4.1.1.1 ovenfor. (der er dog ingen grund til at antage, at metaltræthed i
denne sag skulle have udviklet sig "ekstraordinært hurtigt").
2.4.1.1.3     sagsøgerne henviser til tie-in i 2003/2004 som en af mange mulige, teoretiske årsager til
skaderne. således som der nærmere er redegjort for i tidligere processkrifter, kan denne tie-in ikke an-
ses som den grundlæggende skadesårsag, og under retssagen har de to skønsmænd vist sig at være
enige med de sagsøgte i, at designet var mangelfuldt, og at en åbning ville være en realitet inden for
de første måneder efter ibrugtagning af platformen.
så snart en åbning var opstået, ville slid/nedbrydning begynde, vægten ville blive transporteret fra
den øvre støbte del af sponsonen til den lavere svejsede del, og dette ville medvirke til, at udmattelse
(metaltræthed) akkumulerede, hvilket førte til udmattelsesbrud i form af revner. derimod var effekten
af tie-in ubetydelig. dette underbygges af skønserklæringen, hvor skønsmændene anfører, at forøgel-
sen af "the natural period" som målt i 2009 skyldtes andre faktorer end tie-in. i besvarelsen af spørgs-
mål 10 anføres det således (sagsøgtes understregning):
                "hvis det dog forudsættes, at den grundlæggende egensvingningsperiode i 2009 blev målt til
                omkring 5,6 sek., ville det være en stærk indikation af, at platformens tilstand havde ændret sig
                sammenlignet med den oprindelige konstruktion. stigningen er i omegnen af 18%. hvis den
                forhøjede egensvingningstid alene skulle kunne forklares med en forøgelse af platformens masse,
                så burde stigningen være næsten 40%, hvilket er højst usandsynligt."
sagsøgerne har på ingen måde sandsynliggjort, hvilke andre mulige hændelser der kunne være ind-
trådt og have forårsaget skaderne. for fuldstændighedens skyld bemærkes, at også udviklingen i de
historiske data viser, at belastningen på platformen har været mildere end det miljø og de omgivelser,
som konstruktionen oprindelig var designet til.
2.4.1.1.4     det er ikke retvisende, når sagsøgerne i processkrift 5 hævder, at "der for så vidt er enig-
hed mellem samtlige eksperter om, at nedbrydningen af siri-platformens groutforbindelse ultimativt
forårsagede revnedannelser i platformens sponson".
                                                       - 282 -
…
2.4.1.1.5    for så vidt angår betydningen og pålideligheden af det tekniske materiale fra giss be-
mærkes, at de to skønsmænd flere steder i skønserklæringerne bekræfter, at de anser giss' analyser
for at være de mest pålidelige. skønsmændene anfører således bl.a.:
               "fra dette tidspunkt og fremefter er den model, der er anvendt af giss-gruppen, mere overbevi-
               sende …" {note 34: side 6 af 9 i skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 8 i skønser-
               klæring af 25. januar 2016 (bilag du)}
               "bilag 37 [giss] er det eneste bilag, som indeholder en fuldstændig og systematisk udmattelses-
               analyse af sponsonen… resultaterne i bilag 37 anses for at være repræsentative … beskrivelsen
               af inddata og de grundlæggende forudsætninger i bilag 37 er meget grundige og synes at frem-
               stille platformen/sponsonen på en detaljeret og realistisk måde… den udvikling med hensyn til
               udmattelsesskade, der er illustreret i figuren, anses for at være korrekt (og bekræftet af de udmat-
               telsesrevner, der blev konstateret)." {note 35: side 19-20 af 20 i skønsmændenes besvarelse
               af spørgsmål 9 i skønserklæring af 25. januar 2016 (bilag du)}
det bemærkes, at bilag 37 er giss-rapporten fra 27. juni 2013.
2.4.1.1.6    sagsøgerne sondrer mellem (1) udgifter til reparation/korrektion af selve metaltrætheden
og (2) øvrige omkostninger forbundet med udviklingen af den permanente udbedringsløsning (side
27).
denne sondring er fuldstændig vilkårlig. der findes ikke en effektiv måde, hvorpå metaltrætheden el-
ler revnerne i sig selv kan blive udbedret på en effektiv måde. de reparationer, der blev udført, blev
foretaget med henblik på at afhjælpe metaltræthedsrevnerne i sponsonen. de således udførte udbed-
ringer var nødvendige som følge af den metaltræthed, der er undtaget fra forsikringsdækning, og det
giver derfor ingen mening, når sagsøgerne gør gældende, at ingen metaltræthed er blevet særskilt ud-
bedret.
det kan endvidere bemærkes, at reparationer blev gennemført for at ændre den grundlæggende fejl
ved konstruktionen, således at yderligere metaltræthed kunne undgås eller i hvert fald minimeres.
sådanne udgifter er direkte relateret til metaltræthed og dermed undtaget fra forsikringsdækning.
                                                    - 283 -
2.4.1.1.7      sagsøgerne har gjort gældende, at det ikke er bevist, at de indvendige revner udviklede
sig på et tidligere tidspunkt end de udvendige revner. sagsøgerne har begrundet dette med, at da man
skar sponsonen op, var de indvendige revner mindre end de udvendige, hvilket efter sagsøgernes op-
fattelse understøtter et synspunkt om, at revner hverken kunne eller burde have været konstateret på
et tidligere tidspunkt end 31. august 2009.
der er intet grundlag for en sådan konklusion.
de indvendige revner ville ikke være blevet opdaget før de udvendige revner, idet sagsøgerne og plat-
formens operatør ikke på daværende tidspunkt havde fundet anledning til at lade en undersøgelse for
indvendige revner foretage.
de inspektionsrapporter, sagsøgerne først ultimo juli/august 2016 har givet sagsøgte tilladelse til at
læse, indeholder ingen indikationer af, at nogen inspektion skulle være foretaget med henblik på at
finde sådanne revner. undersøgelserne foregik heller ikke i den dybde, som var påkrævet for at kunne
se skaderne, og af samme grund viser ingen af inspektionsrapporterne noget usædvanligt. dette for-
hold vil blive yderligere belyst under vidneforklaringerne.
2.4.1.2 primær skade undtaget, sekundær følgeskade dækket (interdependency of parts)
dækningsundtagelsen i section 1, afsnit 3, litra c, er som mange andre, lignende forsikringsundtagel-
ser lavet således, at når de i dækningsundtagelsen nævnte omstændigheder foreligger, er der ikke for-
sikringsdækning ("[t]here shall be no liability") for de skadeomkostninger, den således forvoldte skade
har medført ("[t]he cost of repairing or correcting inherent vice wear and tear, gradual deterioration,
metal fatigue …").
derimod dækkes sekundære følgeskader i et vist omfang ("but the foregoing shall not be deemed to
exclude any other loss, damage or expense caused by or resulting from any of the aforesaid condi-
tions").
caissonen, sponsonen og samlingen imellem dem er såvel designet som udført således, at det fremstår
som en samlet struktur, og således, at de nævnte elementer er sammenknyttede og afhængige af hin-
anden. et væsentligt formål med designet af sponsonen var at støtte caissonen, hvilket nødvendig-
                                                  - 284 -
gjorde, at der skulle projekteres med tilstrækkelig styrke. dette mislykkedes imidlertid, og skaden op-
stod netop, fordi designet på dette punkt led af en væsentlig mangel, jf. også afsnit 2.4.2.1 – 2.4.2.2 ne-
denfor.
dækningsundtagelsen i pkt. 3.c er bygget over den også i danske forsikringspolicer velkendte model,
hvorefter kun skaden på den del af det forsikrede objekt (bygningsdel, konstruktionselement eller lig-
nende), som dækningsundtagelsen knytter sig til, er undtaget fra forsikringsdækning; mens eventuel-
le andre (følge)skader på andre dele af det forsikrede objekt som udgangspunkt er dækket af forsik-
ringen. denne model findes i dag i mange forsikringer i forskellige udforminger; men virkende efter
samme grundprincip.
så vidt det ses har det under sagen været sagsøgernes synspunkt, at kun den groutede sammenføjning
mellem caisson og sponson var omfattet af dækningsundtagelsen; hvorimod skade på selve sponso-
nen og/eller caissonen skulle dækkes af forsikringen.
det følger imidlertid af såvel retspraksis som juridisk litteratur, at det ikke kun er selve den eller de
mangelfulde genstande, der har udløst skaden, som er undtaget. dækningsundtagelsen omfatter også
skader på den bygningsdel eller det konstruktionselement, hvis styrke eller stabilitet er afhængig af
den direkte skadesudløsende genstand.
undtagelsen omfatter således også de bygningsdele/konstruktionselementer, som er integreret med
den direkte skadesudløsende genstand. den skadesudløsende genstand og de øvrige dele/elementer,
som den er fastgjort eller på lignende måde knyttet til, anses i relation til dækningsundtagelsen som
én samlet konstruktion. for fuldstændighedens skyld bemærkes, at dette også gælder tilfælde, hvor
der (i modsætning til nærværende sag) ikke er nogen egentlig fastgørelse af den skadesudløsende
genstand til omkringliggende bygningsdele/konstruktionselementer, ligesom de forskellige elementer,
der i relation til dækningsundtagelsen anses som en samlet konstruktion, kan udspringe af forskellige
og selvstændige entrepriser.
da den mangelfulde og skadeforvoldende groutkonstruktion netop fastholder sponson til caisson og
sikrer, at caisson og sponson sammen med grouten udgør én samlet konstruktion, der selv under
voldsomme belastninger skal forblive sammenhængende og stabil, foreligger der i relation til dæk-
ningsundtagelsen én samlet konstruktion, og skade på caisson og/eller sponson som følge af revne-
dannelser i grouten er dermed i det hele undtaget fra forsikringsdækning.
                                                   - 285 -
særlig for så vidt angår det af sagsøgerne i replikken anførte om, at det bestrides, at et væsentligt for-
mål med designet var, at sponsonen skulle støtte caissonen, bemærkes, at det er vanskeligt at se, hvil-
ket formål sponsonen skulle tjene, hvis det ikke netop var at støtte caissonen.
det skal fremhæves, at grouten indgår som et element i den samlede konstruktionsdel, der udgøres af
grout, caisson og sponson.
det udmattelsesbrud, der er det seneste element i årsagskæden, forvolder direkte og primær skade på
den omhandlede del af konstruktionen: caisson/sponson.
der foreligger ikke nogen sekundær skade (eller – med sagsøgernes ord – indirekte følgeskade); så-
danne eventuelle følger af den primære skade ses heller ikke anmeldt til forsikringen af sagsøgerne.
grundlæggende er det heller ikke intentionen bag en forsikring som denne, at den skal dække skade
forårsaget af det forsikrede objekts egen iboende karakter. derimod dækker forsikringen som ud-
gangspunkt skade som følge af utilsigtede, udefrakommende forhold.
som tidligere anført er der tale om ét samlet konstruktionselement, hvis styrke og stabilitet er afhæn-
gig af det direkte skadesudløsende delelement. grout og sponson er lige afhængige af hinanden og
udgør tilsammen den struktur, der støtter caissonen, som grout og sponson er (principielt uløseligt)
forbundet med.
sammen har disse enkeltdele én funktion, og der er tale om ét samlet design.
grundlæggende er der billedligt set tale om, at caissonen er indsat i en stor "kasse" og derefter støbt
på plads. herefter har man én samlet og fast konstruktion. det giver ikke mening at sondre mellem
f.eks. "kassen", der indeholder samlingen, og grouten, der sikrer, at samlingen er absolut tæt.
derfor omfatter dækningsundtagelsen samtlige de skader, der er sket på det samlede konstruktions-
element, der består af caisson, sponson og grout. alle udgifter knyttet til skader på disse dele af det
forsikrede objekt er undtaget fra forsikringsdækning.
                                                       - 286 -
sagsøgtes standpunkt støttes nu også af de skønsrapporter, de to skønsmænd i fællesskab har udar-
bejdet. i besvarelsen af spørgsmål 3 udtaler skønsmændene således:
                "det er fuldstændig korrekt at formode, at et af hovedformålene med caissonens understøtning
                (sponson og den udstøbte samling) var at overføre kræfter og momenter fra caisson til tank."
i skønsmændenes uddybende forklaring tilføjes bl.a.:
                "sponsonens konstruktionsprincip (nederste svejsede samling kombineret med den udstøbte
                samling og den omsluttende krave, der er svejset fast på sponsonens øverste del) gør det klart, at
                det er meningen, at kræfter og momenter fra caissonen skal overføres til tanken gennem sponso-
                nen."
det anførte bliver yderligere uddybet i skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 4, hvor det bl.a. anfø-
res:
                "den udstøbte samling og understøtningskraven giver en belastningstransmission ind i caisso-
                nens øverste del for at forhindre, at denne belastning overføres som større spændinger i sponso-
                nens bund.
                …
                uden den udstøbte samling ville bølgelasten på caissonen under moderate til høje bølgeforhold
                fremkalde store spændinger i sponsonens underste del.
                …
                så hvis man ser bort fra virkningen af caisson/dæk-forbindelsen, ville caissonens lodrette stabili-
                tet være truet uden den udstøbte samling.
                …
                så igen kan det konkluderes, at støtten fra den udstøbte samling er nødvendig for at bevare cais-
                sonens stabilitet."
2.4.2 faulty design clause
for den tegnede forsikring gælder i henhold til section 1, afsnit 11, en såkaldt faulty design clause,
der har følgende ordlyd (sagsøgtes understregninger):
                                                       - 287 -
                ”it is understood and agreed that subject to the limit of liability/sum insured stated in the dec-
                larations, this section is extended to include physical loss of or physical damage to the property
                and subject to the matter insured arising from faulty design of any part of parts thereof but in
                no case shall this insurance extend to cover the costs or expense of repairing, modifying, replac-
                ing or renewing of such part or parts nor any cost or expense incurred by reason of betterment
                or alteration in design.”
den særlige dækning for mangelfuldt design har således to væsentlige begrænsninger:
-       når fysisk skade på det forsikrede skyldes forkert design (konstruktion), dækker forsikringen
        ikke udgifter til at reparere, modificere, udskifte eller forny den pågældende del eller de på-
        gældende dele af platformen.
-       forsikringen dækker under ingen omstændigheder udgifter afholdt for at forbedre eller foran-
        dre designet (konstruktionen).
de udgifter, som sagsøgerne kræver erstattet i henhold til policens section 1 – og for den sags skyld
tillige udgifter omfattet af sagsøgernes sue & labour-krav – er imidlertid netop afholdt med henblik
på at reparere, modificere, udskifte eller forny det forkerte design ved caisson og sponson sammen-
holdt med grout; ligesom der i vid udstrækning er tale om udgifter afholdt for at forbedre/forandre en
forkert designet konstruktion.
den foreliggende, omfattende dokumentation for, at de reparationsomkostninger, sagsøgerne under
denne retssag kræver erstattet af sagsøgte, alene skyldes mangelfuldt design, understreger i sig selv,
at dette ikke er et forhold, der har karakter af en forsikringsdækket skade. revnedannelserne er ikke
forårsaget af nogen skadeforvoldende begivenhed/hændelse/"occurrence"; men skyldes, at det forker-
te design, der bl.a. indebar en underdimensioneret sponson, har forårsaget en metaltræthed. ned-
brydning af grouten i samlingen og akkumuleringen af metaltræthed i sponsonen er foregået over tid
som en reaktion på de miljømæssige forhold, sponsonen skulle være – men ikke var – designet til at
modstå. som anført nedenfor fremgår det utvetydigt af de foreliggende sagkyndige vurderinger i sa-
gen, at hvis designeren havde forstået, hvilken betydning metaltrætheden ville have for sponsonen,
havde man været nødt til at foretage omfattende ændringer i designet enten for at styrke caisson/tank-
forbindelsen eller for at lette belastningen på den. den umiddelbart mest indlysende måde, hvorpå
man kunne lette belastningen på den svage samling, var at afstive platformen gennem understøtning
af benene. en understøtning, der alene er nødvendiggjort af den oprindelige svaghed i designet. selv
                                                        - 288 -
om der ikke var opstået de omhandlede revner, ville man, når man blev opmærksom på risikoen for
udmattelsesskader, under alle omstændigheder have været nødt til at lave en løsning, der understøt-
ter benene. dette er ikke en forsikringsbegivenhed, som dækkes af en forsikring.
2.4.2.1 designet er forkert og mangelfuldt
årsagen til, at de pågældende revner har kunnet opstå og udvikle sig, er, at siri-platformen grund-
læggende er bygget efter et design, som er uegnet til de pågældende opgaver i det pågældende far-
vand. konstruktionen er således baseret på et forkert design.
allerede før retssagens anlæg og gennemførelsen af syn og skøn stod det klart, at en grundlæggende
årsag til skaden er det forkerte og utilstrækkelige design af platformen. eksempelvis fremførte scig
følgende konklusion i den rapport, der er fremlagt som bilag 33:
               "the scig unanimously concluded the following:
               …
               2. the root cause for this incident is inappropriate support concept of the caisson structure.
               3. the level of attention given to the sponson/caisson connection which is both a critical compo-
               nent and uninspectable was not appropriate to the novelty of the joint.
               4. the designer did not meet the basis of design (bod) requirements for the following:
               a. fatigue of the sponson. the scig model predicted fatigue lives of the sponson in intact condi-
               tion of the order 6 years. the bod requirements were 200 years.
               b. there is no access for inspection inside the sponson.
               c. the grout tensile stresses greatly exceed the realistic grout capacity."
dette blev støttet af professor barltrop i den rapport fra 2012, der er fremlagt som bilag 36.
der henvises herved til de væsentlige afsnit af professor barltrops rapport, der er citeret ovenfor i på-
standsdokumentets afsnit 2.1.1 på side 12-14. disse afsnit er væsentlige for forståelsen af de proble-
mer, det forkerte og mangelfulde design medførte. sidst i denne tekst konkluderer professor barltrop
bl.a.:
               "the root cause of the grouted wear and fatigue damage in the sponson was therefore the inade-
               quate fatigue design assessment of the sponson structure generally and especially the inadequate
                                                     - 289 -
               assessment of the grouted joint and its interaction with the sponson and caisson. a better analy-
               sis should have identified the gapping and wear and shown the design to increase the fatigue
               damage to an unacceptable level such that the design was inadequate."
tilsvarende har den uafhængige giss-rapport fra 2013 fastslået, at skaden skyldes, at således som
platformen var designet, opstod der hurtigt kraftig nedbrydning af groutforbindelsen, hvilket skete
fra det tidspunkt, hvor platformen begyndte at blive anvendt. den belastning, som konstruktionen
herefter blev udsat for, medførte hurtig udmattelse og revnedannelse.
det tidligere anførte om de fejl og undladelser, der skete i designfasen, og som førte til den fejldesig-
nede konstruktion, er nu blevet støttet og uddybet i de skønserklæringer, som de to skønsmænd i fæl-
lesskab har afgivet. det er forkert, når sagsøgerne i processkrift 9 hævder, at der ikke i skønserklærin-
gerne skulle være støtte for, at der er tale om designfejl. tværtimod.
eksempelvis udtaler skønsmændene i besvarelsen af spørgsmål 1:
               "det er svært ikke at konkludere, at der har været en ringe forståelse for denne samlings funkti-
               on og et sjældent eksempel på manglende design af en hensigtsmæssigt langsigtet løsning."
endvidere fremhæver skønsmændene i skønserklæring af 25. januar 2016 i besvarelsen af spørgsmål 6
nødvendigheden af, at man i designfasen havde foretaget en grundig og præcis udmattelsesanalyse.
skønsmændene har i den forbindelse bl.a. anført:
               "en fuld og detaljeret udmattelsesanalyse vil selv for en simpel plade-konstruktion normalt være
               temmelig tids- og ressourcekrævende, så det er som regel en god idé at vente med analysen, ind-
               til det foreslåede konstruktionsmæssige design opfylder de fleste krav til funktionalitet og styrke.
               dette gælder i endnu højere grad for et anlæg, hvor det allerede fra begyndelsen står klart, at det
               er dynamisk følsomt i mindst to faser af levetiden – under transporten på et skib, hvor en høj og
               relativt tung caisson-konstruktion kan blive udsat for en lang række dynamiske belastninger,
               hvis skibet kommer ud for dårligt vejr, og efter installationen på bestemmelsesstedet, et givent
               oliefelt i nordsøen.”
                                                      - 290 -
dette støtter bl.a. det af sagsøgte anførte om, at man i designfasen ikke skulle have nøjedes med over-
fladiske og utilstrækkelige udmattelsesanalyser, ligesom man ikke burde have ignoreret transportfa-
sen, der af skønsmændene netop anføres som én af to meget følsomme faser i platformens levetid.
ligeledes i besvarelsen af spørgsmål 6 anfører skønsmændene desuden følgende:
                "som platformen oprindeligt var konstrueret og installeret, var der et lille mellemrum mellem
                caissonens top og platformdækket. dette viste sig at være utilfredsstillende, og der blev installe-
                ret forskellige arrangementer med føringsbjælker mellem caisson og dæk. arrangementet blev
                repareret/forbedret i 1999, 2000 og 2002, før man fandt frem til en tilfredsstillende løsning.
                den oprindelige designer har helt klart været uvidende om denne efterfølgende udvikling, og han
                ville have overvejet, hvordan han skulle modellere det oprindelige mellemrum i forbindelse med
                udmattelsesvurdering."
i besvarelsen af samme spørgsmål anfører skønsmændene endvidere bl.a. følgende:
                "analysen af sidstnævnte scenarie ville (som minimum) advare designeren om, at der måtte ha-
                ve været fare for alvorlige udmattelsesskader, hvis den udstøbte samling helt mistede sin funkti-
                onalitet.
                når man har gjort sig klart, at slitage af groutmaterialet kan accelerere udmattelsen i nogle af
                konstruktionens kritiske dele, bør man gøre sig yderligere overvejelser om, hvordan dette kan
                forhindres. en fremgangsmåde ville være at ændre designet, således at operatøren bliver advaret
                om en eventuel nedbrydning af groutmaterialet (evt. ved montering af måleinstrumenter), eller
                ved at sørge for, at de pågældende områder kan inspiceres for mulige skader. alternativt kunne
                dette være anledningen til at overveje en gennemgribende ændring af konstruktionens design."
skønsmændene drøfter også situationen, såfremt groutsamlingen ikke kan holde, i hvilket tilfælde ny-
design af konstruktionen bliver nødvendig:
                "når man har gjort sig klart, at slitage af groutmaterialet kan accelerere udmattelsen i nogle af
                konstruktionens kritiske dele, bør man gøre sig yderligere overvejelser om, hvordan dette kan
                                                       - 291 -
                forhindres. en fremgangsmåde ville være at ændre designet … alternativt kunne dette være an-
                ledning til at overveje en gennemgribende ændring af konstruktionens design."
skønsmændene nævner således flere områder, hvor man i designfasen har undladt at overveje og be-
handle væsentlige spørgsmål, der burde have været undersøgt, hvilket i givet fald ville have medført,
at man undgik de pågældende fejl ved designet.
det kan bemærkes, at sagsøgte under sagen har givet udtryk for, at man ved et korrekt design skulle
have anvendt en design fatigue factor (dff) på 10, jf. også norsok-reglerne. sagsøgerne er der-
imod af den opfattelse, at en dff på 3 ville være tilstrækkelig.
i den sammenhæng er det væsentligt at bemærke, at skønsmændene i besvarelsen af spørgsmål 6 bl.a.
udtaler:
                "i betragtning af disse omstændigheder, med en potentielt kritisk konstruktionsmæssig samling
                i et område, hvor det ville være ekstremt vanskeligt eller umuligt at foretage en besigtigelse eller
                reparation, ville man forvente en grundig overvejelse af, hvilke afbødende foranstaltninger der
                kunne overvejes for at opveje den tilsyneladende forhøjede risiko, som var under overvejelse. de
                bilag, der er udleveret, nævner intet om eventuelle diskussioner eller overvejelser i denne hen-
                seende."
også dette sagkyndige udsagn viser, hvorledes man ved designet har undladt at foretage de sikker-
hedsmæssige overvejelser, der i høj grad var påkrævet – og ifølge skønsmændene tillige måtte forven-
tes fra designernes side.
ved besvarelsen af spørgsmål 7 udtaler skønsmændene sig yderligere om de mangler, der er ved de-
signet, særlig i relation til spørgsmålet om, hvorfor platformen ikke var i stand til at opnå den levetid,
den var designet til at have.
i besvarelsen af spørgsmål 7 udtaler skønsmændene således bl.a.:
                "konstruktionen opnåede ikke den levetid, der var forudsat i designet. efter 9 år opdagede man
                alvorlige revner i sponsonens bærende plader, som skyldtes udmattelse. hovedårsagen til ud-
                mattelsesskaderne var det 10 mm dybe mellemrum, som var opstået mellem groutmateriale og
                                                        - 292 -
                caisson i den udstøbte samling i sponsonen. herved blev den nederste del af sponsonen, som
                primært var designet til at modstå lodrette belastninger, udsat for cykliske bøjemomenter fra
                bølger, som den ikke var i stand til at modstå."
sammenbruddet i groutsamlingen mellem caisson og sponson angives som årsagen til de omhandlede
skader forårsaget af udmattelse (fatigue damage). en af designernes fejl var således, at man ikke for-
udså, hvad der ville ske med sponsonen, såfremt groutsamlingen ikke kunne holde.
i den forbindelse konstaterer skønsmændene, at den beregnede udmattelseslevetid ikke blev opnået,
men at sponsonens konstruktion udviklede alvorlige revner i de ydre plader og indre tværskotter ef-
ter kun ca. 10 år. herefter udtaler skønsmændene:
                "hovedårsagen til disse udmattelsesskader er, at den udstøbte samling i sponsonen svigtede, og i
                2009 var der et 10 mm langt mellemrum mellem det øverste af groutmaterialet og caissonen.
                dette mellemrum ændrede lastvejen i caissonens understøtning.
                …
                den nederste del af sponsonen var ikke designet til at optage disse belastninger, hvorfor der op-
                stod revnedannelse som følge af udmattelse. der er udført et antal udmattelsesberegninger med
                indregning af forskellige størrelser og mellemrum mellem caisson og groutmateriale (bilag 33,
                35, 36, 37). alle er enige om, at dannelsen af et mellemrum mellem groutmateriale og caisson vil
                gøre udmattelseslevetiden for den nederste del af sponsonen væsentligt kortere. ifølge bilag 33,
                side 43, er sponsonens udmattelseslevetid med et mellemrum på 10 mm mellem groutmateriale
                og caisson mindre end 1 år."
skønsmændene nævner således udtrykkeligt, at man ikke havde designet sponsonen således, at den
kunne optage de omhandlede belastninger, hvilket bevirkede, at der opstod revnedannelse som følge
af udmattelse.
også skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 8 viser fejl og mangler i designet. selv en lille spalte
(gap) ville betyde, at lasten (påvirkningen) beregnet til at blive optaget af den groutede samling ikke
ville blive optaget. den ville i stedet blive overført til den nedre svejsesamling og i sidste ende forår-
sage revnedannelse i sponson.
                                                         - 293 -
skønsmændene udtaler således:
                "det følger af bilag 37, at så snart dette mellemrum var blevet et ringformet mellemrum på ca. 3
                mm øverst og måske helt ned til 1 mm nederst i udstøbningen, optog den udstøbte samling kun
                en lille del af caissonens belastning.
                …
                kun en meget lille del af bølgelasterne overføres via den oprindelige lastvej.
                …
                … i takt med, at mellemrummet vokser, vil de dynamiske reversible belastninger i caissonen
                medføre forskydningsspændinger i de nederste sammensvejsninger og den omgivende sponson.
                disse spændinger voksede hurtigt, hvorved små træthedsrevner i disse komponenter blev større,
                indtil de havde den størrelse, der blev konstateret i 2009."
senere i besvarelsen af samme spørgsmål udtaler skønsmændene endvidere følgende klare kritik af
designeren:
                "når man læser resumerapporten udarbejdet af designeren af groutsamlingen, bilag ay, kvær-
                ner oil & gas, er det svært ikke at stå tilbage med en fornemmelse af, at de var vidende om
                svagheden af adhæsionen mellem caissonen og groutmateriale …"
se hertil også bilag e og bilag ay.
i den supplerende skønserklæring af 4. april 2016 har skønsmændene svaret bekræftende på spørgs-
målet om, hvorvidt deres svar på spørgsmål 8 i den første skønsrapport skal forstås således, at skøns-
mændenes konklusion er, at "designerne sandsynligvis var vidende om svagheden af adhæsionen
mellem caisson og groutmateriale" {note 50: skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 16, side 1 og 2
af 3 (ad spørgsmål 16.1) (bilag dw)}.
i den supplerende skønsrapport udtaler skønsmændene endvidere bl.a.:
                "designerne synes dog ikke at have været opmærksomme [på], at der kunne opstå en spalte i
                fuld dybde mellem grout og caisson, og at denne ville fortsætte med at udvikle sig, og at den der-
                efter ville føre til en hurtig udvikling af udmattelsesskader i sponsonens nederste del."
                                                      - 294 -
sammenfattende kan det altså konstateres, at skønsmændene mange steder i de nu foreliggende
skønserklæringer fastslår, at den grundlæggende årsag til skaden er det forkerte og utilstrækkelige
design af platformen.
2.4.2.2 sagsøgernes anbringender om designet
…
2.4.2.2.9      det er forkert, når sagsøgerne i processkrift 9 hævder, at siri-platformen havde været i
drift i 10 år på det tidspunkt, hvor skaden opstod, og at det derfor bør have formodningen imod sig, at
det oprindelige design var behæftet med fejl.
for det første burde en skade som den omhandlede selvsagt ikke indtræde efter blot 10 års operation.
for det andet havde platformen ikke været i drift i 10 år, da skaden opstod. således som der nærmere
er redegjort for bl.a. ovenfor i afsnit 2.2.4.6 og afsnit 2.4.1.1, er skaden opstået i 1999 ved "first oil" – og
i hvert fald i 2003/2004 i forbindelse med "tie-in" – og har efterfølgende udviklet sig løbende frem til
opdagelsen af revnerne i 2009.
for det tredje er det jo netop karakteristisk for en skade i form af metaltræthed, at der skal gå et tids-
rum, mens metaltrætheden udvikler sig; metaltræthed er efter sin natur netop gradvis og progressivt
fremadskridende.
for det fjerde har der allerede i 2003 og 2005 været fysiske tegn på, at der var opstået et gap i grouten,
jf. herved bl.a. afsnit 2.2.4.8 ovenfor.
for det femte har det forhold, at platformens ejere/operatør havde valgt en metode til og et omfang af
udvendig undersøgelse af platformen, som indebar, at man først i 2009 opdagede de da eksisterende
revnedannelser, ikke noget at gøre med spørgsmålet om, hvornår skadens årsag opstod og revnedan-
nelser begyndte. den gennemgang af inspektionsrapporterne, som de sagsøgte i et vist omfang har få-
et adgang umiddelbart før hovedforhandlingen (se nærmere afsnit 2.8 nedenfor), viser ingen tegn på,
at sagsøgerne/dong forud for 2009 havde ladet sådanne undersøgelser foretage, som ville kunne ha-
ve vist de på daværende tidspunkt forekommende revnedannelser.
                                                   - 295 -
…
2.4.2.2.11    sagsøgernes bemærkning i processkrift 9 om, at sagsøgte ikke burde have tegnet risikoen,
såfremt man var af den opfattelse, at udmattelsesfaktoren burde have været større, giver ingen me-
ning.
forsikringsgiverne kunne i sagens natur ikke vide, at den platform, sagsøgerne ønskede forsikret, var
designet fejlagtigt.
det er jo netop derfor, at sådanne forsikringer altid tegnes med dækningsundtagelser for bl.a. "faulty
design". i modsat ville denne helt sædvanlige dækningsundtagelse være indholdsløs.
det bemærkes for fuldstændighedens skyld, at dong ikke havde foretaget relevante målinger og
vurderinger af den belastning og udmattelse, platformen ville blive udsat for, og forsikringsgiveren
havde således heller ikke modtaget oplysninger om, at der skulle være sådanne svagheder ved desig-
net.
det er sikredes – ikke forsikringsgivers – risiko, såfremt der opstår en skade, der viser sig at være for-
årsaget af et fejlagtigt design.
…
2.4.3 "betterment – valg af "repair solutions"
det fremgår af to forskellige bestemmelser i policens section 1, at eventuel forsikringsdækning under
ingen omstændigheder omfatter udgifter til at forbedre eller forandre designet (konstruktionen); her-
under sådanne tiltag, som er nødvendige for at styrke konstruktionen således, at der ikke opstår nye
problemer fremover.
2.4.3.1 dækningsbegrænsning i section 1, afsnit 8 – betterment, alteration in design etc.
                                                        - 296 -
den tegnede forsikring dækker som udgangspunkt efter et princip om nyværdi, men indeholder bl.a.
følgende udtrykkelige undtagelser/begrænsninger, jf. section 1, afsnit 8, basis of recovery (sagsøgtes
understregninger):
                ”in the event of loss or damage to an insured item which results in a decision by the assured to
                replace with a redesigned or new designed of such item or items, the assured shall be indemni-
                fied on the basis of reasonable estimate figure in accordance with the above paragraph.
                in no event, shall underwriters be liable for any increased cost or expense of repair or construc-
                tion by reason of betterment or alteration in design.”
såvel de såkaldt midlertidige foranstaltninger (der af dong og energistyrelsen nu anses som til-
strækkelige til at udgøre den permanente løsning) som de tidligere foreslåede mulige fremtidige
”permanente løsninger” indebærer grundlæggende, omfangsrige og kostbare foranstaltninger med
nye forstærkninger og andre konstruktioner, således at man kan undgå skader, som det i 2009 blev
konstateret, at det oprindelige design påførte den oprindelige konstruktion og med den omhandlede
brug af platformen i det omhandlede farvand.
allerede som følge af den ovenfor citerede dækningsbegrænsning er disse udgifter, eller meget væ-
sentlige dele heraf, undtaget fra forsikringsdækning.
det kan bemærkes, at under drøftelser mellem dong og sagsøgerne i 2011 vedrørende omfanget af
de udbedringer og den opgradering af siri-platformen, som var nødvendig, iværksatte sagsøgerne et
projekt, der blev kaldt ”siri caisson re-grouting project”. sagsøgerne satte force technology, gusto
msc og pelcon til at udarbejde en detaljeret plan, hvilket udmøntede sig i concept description of siri
caisson re-grouting project af 1. juni 2011, der er fremlagt som bilag x.
alene ingeniørudgifterne til udarbejdelse af projektet beløb sig til knap 23 millioner dkk.
så vidt sagsøgte er bekendt, indleverede noreco projektet til energistyrelsen og dnv. sagsøgte er ik-
ke bekendt med, hvorledes energistyrelsen eller dnv forholdt sig til projektet; men kort tid efter solg-
te sagsøgerne sine interesser i siri til dong, hvorefter sagsøgernes interesse for projektet formentlig
bortfaldt.
                                                       - 297 -
det er bemærkelsesværdigt, at sagsøgernes projekt efter det oplyste skulle kunne føre til en reparation
(permanent løsning) for en udgift på ca. 200 millioner dkk; altså væsentligt mindre end de beløb,
sagsøgerne under nærværende retssag kræver erstattet.
2.4.3.2 dækningsbegrænsning i section 1, afsnit 11 – faulty design clause – betterment, alteration in
        design etc.
for den tegnede forsikring gælder i henhold til section 1, afsnit 11, en såkaldt faulty design clause,
der har følgende ordlyd (sagsøgtes understregninger):
                ”it is understood and agreed that subject to the limit of liability/sum insured stated in the dec-
                larations, this section is extended to include physical loss of or physical damage to the property
                and subject to the matter insured arising from faulty design of any part of parts thereof but in
                no case shall this insurance extend to cover the costs or expense of repairing, modifying, replac-
                ing or renewing of such part or parts nor any cost or expense incurred by reason of betterment
                or alteration in design.”
den særlige dækning for mangelfuldt design har således to væsentlige begrænsninger:
-       når fysisk skade på det forsikrede skyldes forkert design (konstruktion), dækker forsikringen
        ikke udgifter til at reparere, modificere, udskifte eller forny den pågældende del eller de på-
        gældende dele af platformen.
-       forsikringen dækker under ingen omstændigheder udgifter afholdt for at forbedre eller foran-
        dre designet (konstruktionen).
de udgifter, som sagsøgerne kræver erstattet i henhold til policens section 1 (og for den sags skyld til-
lige udgifter omfatter af sagsøgernes sue & labour-krav) er imidlertid netop afholdt med henblik på
at reparere, modificere, udskifte eller forny det forkerte design ved caisson og sponson sammenholdt
med grout. endvidere er der i vid udstrækning tale om udgifter afholdt for at forbedre/forandre en
forkert designet konstruktion.
2.4.3.3 forbedringer m.v. i siri-sagen
                                                     - 298 -
til belysning af, hvorledes der i meget betydeligt omfang er tale om, at de overvejede og gennemførte
udbedringstiltag har forbedret siri-konstruktionen, skal sagsøgte navnlig fremhæve følgende forhold.
2.4.3.3.1      under retssagen har sagsøgerne bl.a. bestridt, at yderligere forstærkning af cais-
son/sponson-konstruktion ikke er nødvendig, og at den midlertidige stabiliseringsløsning, seabed
support-modellen, er tilstrækkelig som permanent løsningsmodel. endvidere bestrider sagsøgerne, at
energistyrelsen stiller sig tilfreds med de foranstaltninger, der allerede er truffet, og at der derfor ikke
er stillet yderligere krav fra energistyrelsens side.
det fastholdes, at der i relation til såvel faktisk gennemførte reparationer som de mange projekter og
overvejede/planlagte tiltag, der aldrig blev ført ud i livet, i meget vidt omfang har været tale om ar-
bejde, der skulle forstærke og forbedre det utilstrækkelige og mangelfulde design; men ikke udgifter,
der var nødvendige for at gennemføre egentlig skadeudbedring.
i den forbindelse bemærkes følgende.
allerede i brev af 18. august 2011 fra energistyrelsen til dong, fremlagt som bilag æ, fremgik det, at
hensigten med de foreslåede ændringer var at ”… afstive og forstærke konstruktionen, og dermed øge
udmattelseslevetiden for konstruktionen”.
efter gennemførelsen af visse foranstaltninger, der oprindelig alene var tiltænkt en midlertidig karak-
ter, har operatøren dong besluttet, at der ikke er behov for yderligere skadeudbedrende eller fareaf-
værgende foranstaltninger.
…
2.4.3.3.2      at der er tale om forbedringer af konstruktionen i forhold til det oprindelige design, der
viste sig mangelfuldt, fremgår tillige af skønsmændenes besvarelse af bl.a. spørgsmål 13, hvor skøns-
mændene blev bedt om at vurdere, hvorvidt skaden på sponsonen kunne repareres uden udarbejdelse
af nyt design.
i den forbindelse blev skønsmændene bedt om at tage to forskellige definitioner af udtrykket "kan re-
pareres" under overvejelse:
                                                        - 299 -
1.     at bringe sponsonen tilbage til ubeskadiget stand som lige efter fremstilling og/eller installati-
       on.
2.     at bringe sponsonen tilbage til en stand, hvor den fortsat opfylder funktionskravene.
for så vidt angår reparationsbegreb nr. 1 fastslår skønsmændene, "… at dette ikke vil være muligt"
i den forbindelse har skønsmændene endvidere bl.a. anført:
                "en udskiftning af alle de revnede plader i sponsonen med "nye" plader vil være ekstremt dyrt.
                …
                herudover skal konstruktionsberegningerne for siri-konstruktionen som helhed efterprøves og i
                nødvendigt omfang ajourføres."
skønsmændene anfører endvidere bl.a.:
                "selv om dette understøttende elements funktion på havbunden bekræftes som velegnet til for-
                målet og godkendes som en del af et "gammelt design" med normal levetid, der matcher tidligere
                krav, vil det kræve mange beregninger at undersøge, hvorvidt dette "gamle design" er tilstræk-
                keligt til at opfylde andre funktionskrav for et bredt spektrum af søtilstande, der påvirker siri-
                konstruktionen."
i skønsmændenes sammenfatning af besvarelsen af spørgsmål 13 konkluderer de:
                "… at – sponsonen kan ikke repareres, uden at der udarbejdes et nyt design."
der skal endvidere henvises til skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 14b, hvor skønsmændene i
relation til spørgsmål om de konstruktionsmæssige udbedringstiltag bl.a. konkluderer:
                "… mener vi, at skråstagene og den deraf følgende forstærkning og afstivning af platformen ho-
                vedsageligt er en forbedring af siri, og at der kun i anden række er et reparationselement."
2.4.3.3.3
…
                                                      - 300 -
for at kunne konstatere, om reparationerne af platformen udgjorde egentlig "betterment", er det nød-
vendigt at se på de fejl i det oprindelige design, der krævede afhjælpning, jf. bl.a. afsnit 2.4.2.1 oven-
for. sagsforløbet viser, at skaden på sponsonen gav anledning til afhjælpning af både denne skade og
det oprindelige fejlbehæftede design.
afhjælpningen og forbedringen af det oprindelige fejlbehæftede design var det primære resultat af
monteringen af cable stays, mens reparation af sponsonen var en følge af disse forbedringsarbejder.
det her anførte har fuld støtte i de skønserklæringer, der er indhentet til brug for retssagen. i besvarel-
sen af spørgsmål 14b udtaler de to skønsmænd således (sagsøgtes understregning) "… mener vi, at
skråstagene og den deraf følgende forstærkning og afstivning af platformen hovedsagelig er en forbedring af siri,
og at det kun i anden række er et reparationselement"
cable stay-løsningen indebar således en forbedring, og udgiften til denne løsning og de tilknyttede
arbejder kan ikke dækkes af den tegnede forsikring hverken under faulty design-klausulen eller basis
of recovery-klausulen.
platformen var fuldt operativ fra den 24. januar 2010, hvor energistyrelsen gav tilladelse til at genop-
tage produktionen, efter at seabed support-løsningen var blevet installeret (og forud for installeringen
af shims).
reparationer foretaget efter installation af seabed support-løsningen kan derfor ikke anses for at have
været nødvendige reparationer og har alene haft til formål at forbedre styrken, konstruktionens re-
spons og dermed udmattelseslevetiden for platformen på lang sigt. for fuldstændighedens skyld be-
mærkes, at der heller ikke var tale om umiddelbar fare for platformen på det tidspunkt, hvor seabed
support-løsningen blev implementeret i januar 2010.
2.4.3.3.4      man var fra starten klar over, at der kunne opstå problemer med designet som følge af
statoils forhastede tilgang. scig opsummerer designet som værende "fast track, low cost and novel"
… det fremgik således af en afhandling forfattet af dirk manschot, marine structure consultants
(msc), og morten bærheim med titlen "design and installation of a production jack-up with storage",
at "the combination of fast tracking and innovation easily becomes a dangerous mix. the time lacks to
execute the engineering in safer, sequential steps" se side 4 i denne afhandling, fremlagt som bilag eg.
                                                         - 301 -
den pågældende "fast track-approach" kan i et vist omfang forklare de manglende initiativer i design-
fasen til i fornødent omfang at tage højde for den korte levetid som følge af udmattelse, der var en føl-
ge af designet. som bemærket af scig har tidsplanen muligvis været medvirkende til at begrænse den
tid, designerne havde til rådighed til at adressere de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med et
så nytænkende design. der burde have været udført omfattende analyser:
                 "a permanent production-critical structure would normally be subject to very detailed design
                 and third party review to ensure that it is fit for long term continuity of operation without in-
                 ternal inspection and maintenance". the reality was that only selected areas were assessed for
                 fatigue, and in particular "fatigue in the tank was not addressed in any detail". {note 74: se bi-
                 lag 33, side 10, afsnit 3.2.}
2.4.3.3.5      fejl og mangler i henhold til fyldestgørende udmattelsesmålinger anføres desuden af
scig i deres rapport. de henviser til en analyse, foretaget af kog/msc, og anfører følgende (sagsøg-
tes understregning):
                 "the design requirement specified for the un-inspectable structure of the tank was 60 years.
                 it was however both good design practice and well established compulsory rules and regulations
                 at the time of this design to specify a fatigue life of the order 10 times the service life [20 years]
                 for the un-inspectable critical structure on permanent offshore installations. that should lead to
                 a fatigue life requirement of 200 years.
                 no fatigue checks were undertaken on the tank internal structure. this is a significant omis-
                 sion."
scig var de første ingeniører, der foretog detaljerede beregninger af sponsonens udmattelseslevetid.
uanset groutens tilstand, intakt eller andet, viste resultaterne, at udmattelseslevetiden for visse områ-
der af sponsonen ikke levede op til blot designgrundlaget og ej heller til driftslevetiden med beregne-
de levetider på blot 6 år.
kort efter idriftsættelsen burde det have været tydeligt, at konstruktionen ikke opførte sig som forven-
tet. scig bemærkede f.eks., at “the jack-up surge and sway motions were found to be higher than
predicted."
                                                      - 302 -
2.4.3.3.6    det var desuden tydeligt, at groutens samlingsplader (retainer plates) ikke opførte sig
som forudset. scig anførte, at:
               "there is no justification for the assumption that the grout retaining ring will ensure the long
               term containment and load transfer capability of cracked grout. the samples at the top of the
               sleeve show that the grout has locally been ground to near flush with the retaining ring and the
               fine particles most probably washed out under hydraulic pumping action. further damage
               would result in the retaining ring bearing against the caisson and damage to the ring.”
groutmaterialet forsvandt derfor fra forbindelsen. de to skønsmænd angiver dette som den afgørende
udløsende faktor i det skadeforløb, der skete. ved besvarelsen af spørgsmål 1 anfører skønsmændene
således (sagsøgtes understregninger):
               "… at hovedårsagen til revnerne var det manglende groutmateriale i den udstøbte samling.
               sponsonens nederste del var primært designet til at bære dødvægt, og ved hjælp af den udstøbte
               burde der være sket en overførsel af moment og forskydningskraft til sponsonens øverste del. de
               oprindelige konstruktionsberegninger viste, at kun ca. 12% af bøjningsmomentet i caissonen i
               toppen af den udstøbte samling ville blive overført til sponsonens nederste del. svig-
               tet/sammenbruddet i den udstøbte samling indebar, at der skete en overførsel af det fulde mo-
               ment til sponsonens nederste del, indtil caissonens bevægelse blev blokeret af den udstøbte sam-
               lings øvre kant. … resultatet var en alvorlig overbelastning af pladerne i sponsonens nederste
               del, og som følge af bølgebelastningens og platformsbevægelsernes cykliske natur revnede pla-
               derne på grund af udmattelse."
ifølge skønsmændene tyder det på, at designerne, der havde udviklet grouten, var klar over dens fejl
og mangler (skønsmændenes egne understregninger):
               "… er det svært ikke at stå tilbage med en fornemmelse af, at de var vidende om svagheden af
               adhæsionen mellem caissonen og groutmaterialet." {note 80: side 3 af 9 i skønsmændenes
               besvarelse af spørgsmål 8 …}
designernes anbefalinger til løsning af problemet blev dog ignoreret.
                                                        - 303 -
at grouten ikke var god nok, blev senere bekræftet af dong i deres weekly report, hvori det anfør-
tes:
                "the grouting in the upper part of the sponson structure was ineffective, which directly caused
                the stresses in the lower part of the sponson" ,note 81: dong’s weekly report for den uge,
                der sluttede den 10. september 2009 …}
…
2.4.3.3.18    forholdet kan opsummeres således: på daværende tidspunkt anså man platformkoncep-
tet for at være innovativt, hurtigt og prisbilligt. der blev lavet fejl i det oprindelige design, som kan si-
ges at være den primære årsag til skaden. der blev anvendt forkerte sikkerhedsfaktorer, og designer-
nes vigtigste anbefalinger (f.eks. i relation til den åbning, der uundgåeligt ville opstå mellem grout-
overfladen og caissonens væg) blev ignoreret.
scig har i deres egenskab af uafhængige eksperter, der er udpeget af de involverede parter i fælles-
skab, bekræftet, at designet var årsagen til skaden. i to separate rapporter har scig konkluderet, at år-
sagen til sammenbruddet var "fatigue damage as a result of inappropriate design". se endvidere den
række af øvrige eksperterklæringer, skønserklæringerne samt øvrigt skriftligt materiale, der er citeret
og omtalt ovenfor.
de reparationer på sponsonen, der senere blev udført, havde til formål at øge sponsonens styrke,
strukturelle stabilitet og dermed sponsonens levetid. reparationerne afhjalp således hovedsagelig
problemer i relation til designet, som skulle have været adresseret fra starten. udgifterne til sådanne
reparationer er undtaget i henhold til forsikringspolicens bestemmelser om "betterment".
…
2.5     erstatningsopgørelse
sagsøgte gør principalt gældende, at sagsøgerne ikke er berettiget til nogen forsikringsdækning. til
støtte herfor har sagsøgte bl.a. anført, at sagsøgerne ikke har løftet bevisbyrden for, at skaden er sket i
forsikringstiden, eller at der foreligger en forsikringsdækket skadesårsag.
                                                   - 304 -
subsidiært gør sagsøgte gældende, at en eventuel forsikringsdækning vil være ganske begrænset som
følge af en række policemæssige dækningsundtagelser. blandt disse kan eksempelvis nævnes dæk-
ningsundtagelsen for "gradual deterioration", dækningsundtagelsen for "metal fatigue", faulty de-
sign-klausulen, etc. det forhold, at policen ikke dækker "betterment", indebærer i sig selv en væsentlig
begrænsning. endvidere er forudsætningerne for at få meget væsentlige erstatningsposter, der angive-
ligt vedrører fareafværgende/skadeforebyggende foranstaltninger, erstattet efter sue & labour-
klausulen ikke opfyldt.
omfanget af en eventuel forsikringsdækning vil afhænge af, i hvilket omfang retten finder, at en ræk-
ke forskellige policemæssige dækninger og dækningsundtagelser finder anvendelse. for at lette ret-
tens arbejde med at opgøre en eventuel erstatning i overensstemmelse med, hvad retten måtte be-
stemme vedrørende policens dækninger og dækningsundtagelser, har parterne indgået den såkaldte
litigation agreement, hvorefter parternes respektive loss adjusters – så vidt muligt – har opgjort ska-
deudgifterne og kategoriseret disse efter forskellige kriterier, der har sammenhæng med policens
dækninger og dækningsundtagelser.
skadeudgifter er behandlet i joint cost allocation report af 10. maj 2016, fremlagt som bilag 60, mens
sagsøgernes driftstab er opgjort i joint quantum report (lopi) af 2. juni 2016, fremlagt som bilag 61.
på denne baggrund har sagsøgte følgende bemærkninger til selve erstatningsopgørelsen.
2.5.1 kommentarer til enkelte elementer i sagsøgernes endelige erstatningsopgørelse
…
2.5.1.1 sagsøgerne har medtaget en erstatningspost på dkk 29.561.321 for "cause investigation" anført
i relation til sue & labour-kravet, samt yderligere dkk 1.011.802 anført under section 1-kravet.
det bestrides, at sagsøgerne skulle være berettiget til erstatning for undersøgelsesudgifter i dette om-
fang.
da de af sagsøgerne og/eller dong afholdte udgifter til tekniske undersøgelser m.v. i vidt omfang
vedrører undersøgelser, der førte til en forbedring af det eksisterende design, forebyggede sandsynli-
ge fremtidige problemer med det eksisterende design samt forlængede levetiden, relaterer de afholdte
                                                        - 305 -
udgifter sig i vidt omfang til andet end et eventuelt forsikringsdækket krav. der må derfor under alle
omstændigheder skulle ske et meget væsentligt fradrag i denne post for undersøgelsesarbejde m.v.,
der er selve forsikringssagen uvedkommende, men har været nødvendiggjort af andre grunde.
…
2.5.1.4 det bestrides, at de meget omfattende udgifter, der er afholdt til overvejelse af forskellige tiltag,
der ikke blev anvendt, berettiger til forsikringsdækning.
der er tale om en meget betydelig udgift på dkk 41.128.123,50 for sue & labour-kravet og yderligere
dkk 7.176.549 for section 1-kravet, kategoriseret som "engineering and other costs relating to options
considered but not adopted".
den beløbsmæssige opgørelse af disse udgifter bestrides ikke; men det bestrides, at sagsøgerne har
løftet bevisbyrden for, at det skulle være nødvendigt at afholde udgifter på næsten dkk 100 mio. til
overvejelser om tiltag, der ikke blev ført ud i livet.
særlig for så vidt angår de mere end dkk 82 mio., der knytter sig til sue & labour-kravet, bemærkes,
at udgifter til tiltag, der aldrig blev realiseret, i sagens natur ikke har været nødvendige for at imødegå
"umiddelbar fare"/"imminent risk".
2.5.1.5 udgiften på dkk 1.396.217.849,50 vedrørende "design, fabrication and installation of cable
stays" samt udgiften på dkk 185.714.961,50 vedrørende "design and fabrication of guyed support &
conducter hang off system" er forbedringer, der er undtaget i henhold til forsikringens vilkår om "bet-
terment".
der henvises i det hele til afsnit 2.4.3 ovenfor.
2.5.1.6 for så vidt angår sue & labour-kravet er i hvert fald udgifterne på dkk 13.306.895 vedrørende
"design fabrication and installation of shims into caisson sleeve" og dkk 62.128.237,50 vedrørende
"monitoring condition of sponson and making hydraulic adjustments to sub-sea support" afholdt efter
det tidspunkt, hvor energistyrelsen pr. 24. januar 2010 gav tilladelse til genoptagelse af produktionen.
                                                    - 306 -
allerede af den grund er der – naturligvis – ikke tale om udgifter nødvendiggjort af en "umiddelbar
fare"/"imminent risk" for kollaps af platformen.
under alle omstændigheder må disse poster udgå af et eventuelt sue & labour-krav, jf. i det hele af-
snit 2.3 ovenfor.
2.5.1.7 for så vidt angår posten på dkk 6.432.979 vedrørende "design and fabrication of caisson clamp
as a contingency" er der tale om omkostninger, som dong afholdt til forskellige reparationsløsnin-
ger, der efterfølgende blev opgivet.
det bestrides, at sådanne udgifter til noget, der viste sig ikke-gennemførligt og blev opgivet, kan anses
som udgifter afholdt for at afværge en "umiddelbar fare"/"imminent risk".
det samme gør sig gældende for så vidt angår udgifterne til "engineering and other costs relating to
options considered but not adopted", jf. herved afsnit 2.5.1.4 ovenfor.
2.5.1.8 posten på dkk 119.668.871,50 vedrørende "design, fabrication and installation of sub-sea sup-
port" vedrører den faktisk gennemførte reparation, der blev installeret medio januar 2010 omkring det
tidspunkt, hvor energistyrelsen gav tilladelse til genoptagelse af produktionen.
dette var en helt almindelig reparation, som enhver fornuftig operatør af en olieplatform ville lade
udføre, så snart det var praktisk muligt. det var ikke noget, der blev udført umiddelbart efter skadens
konstatering for at imødegå en "umiddelbar fare"/"imminent risk".
2.5.1.9 udgiften på usd 4.047.281 for "noreco re-grouting costs" kan under ingen omstændigheder
henføres til forsikringsdækningen.
denne udgift har ikke indgået i den planlagte reparation. da noreco fremkom med plan herom, afvi-
ste energistyrelsen norecos forslag, fordi det ikke kunne dokumenteres, at det levede op til de rele-
vante lovgivningsmæssige krav. dong kunne herefter påpege ikke mindre end 9 punkter i norecos
forslag, som ikke var sikkerhedsmæssigt acceptable. forslaget om at udskifte grout i caisson/sponson
har på intet tidspunkt været et realistisk forslag og blev fra starten afvist af såvel energistyrelsen som
dong. noreco gjorde da heller ikke meget ud af dette forslag, der nok navnlig skal ses i lyset af det
pres, noreco på dette tidspunkt lagde på dong for at forhandle et ophør af parternes samarbejde.
                                                     - 307 -
ganske kort tid efter dette forslag var fremsat (og straks afvist af energistyrelsen og dong), opnåede
noreco da også enighed med dong om transfer agreement, hvorefter noreco ikke længere skulle
deltage i reparationsudgifter m.v.
se hertil afsnit 2.4.3.4.1 og 2.4.3.4.2 ovenfor samt bilag ec og ed.
norecos forslag om re-grouting har aldrig indgået i operatørens plan for de reparationer, der skulle
gennemføres, og blev som nævnt fra starten afvist af bl.a. energistyrelsen. det giver ingen mening at
kræve forsikringsdækning af dette rent hypotetiske forslag.
2.5.1.10       udgiften på dkk 54.675.177 for betaling af projektforsikringspræmie berettiger heller ik-
ke til forsikringsdækning.
det bemærkes, at parternes loss adjusters i fællesskab har valgt at henføre denne udgiftspost under
"non-recoverable costs". som anført af sagsøgerne i processkrift 8 under afsnit 3.5 (side 21) skal opgø-
relsen ske i henhold til engelsk praksis for tabsopgørelse, og parternes loss adjusters har ikke ment, at
man med sikkerhed kunne henføre denne udgift til dækningsberettigede skader.
sagsøgerne har ikke løftet bevisbyrden for, at denne udgift henhører under det, der i henhold til den
for sagen gældende opgørelsespraksis anses som en forsikringsdækket udgift. der er heller ikke støtte
for et sådant synspunkt i policen.
…
2.5.3 forsikringsaftalelovens § 39
ved siden af policens dækningsundtagelser i section 1, afsnit 8 og 11, om betterment, alteration in de-
sign m.v. gælder det generelle princip i dansk forsikringsret, der under alle omstændigheder afskærer
forsikringstageren fra at opnå nogen form for berigelse, jf. forsikringsaftalelovens § 39, stk. 1.
det følger således af forsikringsaftalelovens (fal) § 39, stk. 1, at forsikringsselskabet ikke skal udbeta-
le større erstatning end det beløb, der kræves til den lidte skades dækning – det såkaldte ”berigelses-
forbud”.
                                                     - 308 -
enhver form for forbedring og/eller værditilvækst af det forsikrede objekt som følge af skadeudbed-
ring falder derfor uden for forsikringsdækningen.
bestemmelsen i fal § 39, stk. 1, gælder uanset, hvad der måtte være bestemt i forsikringsaftalen.
også af den grund er sagsøgerne afskåret fra at opnå forsikringsdækning for den væsentligste del af
erstatningskravet, der reelt angår en forbedring af den konstruktion, som viste sig at lide af et mangel-
fuldt design.
…
2.5.5 værdiforringelse
teoretisk kunne der have foreligget ikke-reparerede skader på den eksisterende platform, som mulig-
vis kunne have givet anledning til et krav fra sagsøgerne om erstatning for værdiforringelse.
et sådant krav er imidlertid aldrig fremsat eller konkretiseret og er heller ikke dokumenteret.
…
2.5.6 særligt om dea deutsche erdoel ag (rwe dea)
dong har udstedt fakturaer og modtaget betaling fra dea deutsche erdoel ag (under sagen også
omtalt som "rwe dea") for udgifter forbundet med reparationer på siri-platformen. dea har ikke in-
teresser i siri-oliefelt eller –platform, men har interesser i de omkringliggende oliefelter nini og ceci-
lie, der drager nytte af siri-platformen. dong har efter det oplyste anmodet rwe dea om at bidrage
med ca. 17% af omkostningerne, hvilket dea efter det oplyste har afvist.
efter det senest oplyste pågår der en tvist mellem på den ene side dong og noreco og på den anden
side dea vedrørende betaling af til dels de samme udgifter, som er genstand for tvist mellem sagsø-
gerne og sagsøgte i nærværende retssag.
i det omfang sagsøgerne har mulighed for at opnå betaling for dele af de erstatningsposter, der under
denne retssag er indtalt over for sagsøgte, fra tredjemand, må en sådan erstatning fragå i en eventuel
                                                    - 309 -
forsikringsdækning. i modsat fald ville sagsøgerne opnå en uberettiget berigelse, hvilket ville være i
strid med forsikringsaftalelovens § 39, stk. 1.
det følger endvidere af tabsbegrænsningsprincippet, at sagsøgerne har pligt til at forsøge at begrænse
tabet mest muligt, herunder ved at søge krav gennemført over for tredjemand.
2.5.7 sagsøgernes alternative påstand
for så vidt angår sagsøgernes alternative påstand påhviler det forsikringstageren – og dermed sagsø-
gerne – at identificere den police, som kravet på forsikringsdækning knytter sig til, og herefter godt-
gøre, at den pågældende forsikringsaftales betingelser og forudsætninger for forsikringsdækning er
opfyldt.
for fuldstændighedens skyld bemærkes, at samtlige anbringender anført af de sagsøgte under retssa-
gen tillige gælder for så vidt angår den del af søgsmålet, der vedrører 2006/2007-policerne og sagsø-
gernes alternative påstand.
2.5.8 valutakurs
for så vidt angår valg af valuta og valutakurs har sagsøgerne gjort gældende, at der i henhold til en-
gelsk praksis for tabsopgørelse skal anvendes valutakursen på det tidspunkt, hvor de omhandlede
regninger blev betalt.
spørgsmålet om valutakurs reguleres imidlertid ikke af engelsk praksis for loss adjusters, men er et
anliggende, der reguleres af den danske forsikringsaftalelovs § 24 om forsikringskravs forfaldstid.
efter forsikringsaftalelovens § 24, stk. 1, forfalder berettigede forsikringskrav til betaling på det tids-
punkt, hvor sikrede har bragt selskabet i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige for 1)
bedømmelse af forsikringsbegivenheden og 2) fastsættelse af erstatningens størrelse.
først fra dette tidspunkt forfaldt den enkelte faktura til betaling, og i det omfang en faktura i uden-
landsk valuta skal omregnes til dansk valuta, er det kursen på dette tidspunkt, der skal anvendes.
                                                     - 310 -
for så vidt angår forfaldstidspunktet henvises i øvrigt til det, der er anført nedenfor i afsnit 2.5.9 ved-
rørende forrentning.
2.5.9 renter
det bestrides, at sagsøgerne skulle være berettiget til forrentning af en eventuel forsikringsdækning, i
det omfang sagsøgerne har nedlagt påstand om.
efter forsikringsaftalelovens (fal) § 24, stk. 1, skal følgende to forudsætninger begge være opfyldt,
før forsikringstageren eventuelt er berettiget til forrentning af forsikringsydelsen:
-       selskabet har været i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige til bedømmelse af
        forsikringsbegivenheden.
-       selskabet har været i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige til fastsættelse af
        forsikringsydelsens størrelse.
denne bestemmelse skal sammenholdes med fal § 22, stk. 1, hvorefter forsikringstageren skal give
forsikringsselskabet alle tilgængelige oplysninger om forhold, som kan være af betydning for be-
dømmelsen af dels forsikringsbegivenheden, dels det beløb som skal udbetales i erstatning.
forsikringstageren skal altså give forsikringsselskabet alle de oplysninger, der er nødvendige, for at
selskabet kan træffe afgørelse om, dels hvorvidt den anmeldte skade er berettiget til forsikringsdæk-
ning, dels hvilket beløb erstatningen i givet fald skal opgøres til.
først når begge disse forudsætninger er opfyldt, har forsikringstageren krav på forrentning af forsik-
ringsydelsen. denne ret opstår 14 dage efter det tidspunkt, hvor begge forudsætninger var opfyldt, så-
fremt forsikringsgiver på dette tidspunkt endnu ikke har udbetalt erstatning til forsikringstager.
det er således bl.a. en grundlæggende forudsætning for forfaldstidens indtræden – og dermed for ret-
ten til forrentning af forsikringssummen – at forsikringsgiver har modtaget alle de oplysninger, der er
nødvendige, for at det kan afgøres, om der foreligger en dækningsberettiget forsikringsbegivenhed.
under denne sag har der imidlertid stedse været tvivl og tvist om årsagerne til de opståede proble-
mer. så længe der har været tvivl og uklarhed om skadeforårsagelsen – og øvrige elementer af rele-
vans for forsikringsdækningen - har sagsøgerne ikke løftet bevisbyrden for, at der foreligger en dæk-
                                                    - 311 -
ningsberettiget skade. i hvert fald så længe har sagsøgerne derfor heller ikke haft krav på forrentning
af forsikringssummen, jf. fal § 24, stk. 1.
efter at professor barltrops rapport nr. 2 forelå i juni 2012, lod sagsøgerne sagen udsætte på, at giss
udarbejdede en rapport. da denne rapport forelå medio 2013, lod sagsøgerne på ny sagen udsætte;
denne gang på, at lic skulle udarbejde en rapport, der forholdt sig kritisk til såvel professor barltrops
som giss’ rapporter. se hertil afsnit 2.1.1 ovenfor.
først den 25. oktober 2013 forelå lic 2013-rapporten, og med denne fremkom samtidig en ny forkla-
ring på årsagen til skaderne, som sagsøgerne herefter har gjort gældende som den rigtige skadesårsag,
hvilket sagsøgte har bestridt.
det er da også fortsat nødvendigt at stille en række yderligere spørgsmål til sagsøgerne for at få ska-
dens årsag og udvikling nærmere oplyst, jf. den række af processuelle opfordringer, der bl.a. blev
fremsat i svarskriftet.
det er således først i forbindelse med eller efter retssagens anlæg, at sagsøgerne har fremlagt følgende
oplysninger og materiale af betydning for spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en forsikringsdæk-
ket skade:
-      notat udarbejdet den 23. august 2012 af niels-erik ottesen hansen, lic (bilag 46).
-      rapport udarbejdet den 17. november 2010 af pelcon materials & testing aps (bilag 48).
-      mødereferat af 25. marts 1993 med cowi m.fl. vedrørende platformens strukturelle design m.v.
       (bilag 55).
-      videooptagelser af den beskadigede grout (bilag 56).
-      afhandlingen "reliability assessment of an existing offshore steel structure with hot-spots",
       der p.t. ikke er offentliggjort (bilag 58).
efterfølgende har det under retssagen vist sig, at der er sådan uklarhed og uenighed om skadens år-
sager m.v., at det har været nødvendigt at gennemføre omfattende syn og skøn, hvor to skønsmænd
først måtte besvare et meget omfattende skønstema og derefter en række yderligere spørgsmål i et
supplerende skønstema.
                                                     - 312 -
indholdet af de to skønserklæringer, der nu er fremkommet under retssagen, viser meget tydeligt, at
sagsøgerne (heller) ikke forud for retssagens anlæg havde godtgjort, at der forelå en forsikringsdæk-
ket skade, og at erstatningen kunne opgøres til det beløb, sagsøgerne under denne retssag kræver be-
talt af de sagsøgte i forsikringsdækning.
det forhold, at skønsmændene stadig i foråret 2016 gav udtryk for, at der på visse punkter var behov
for yderligere oplysninger, illustrerer, at sagsøgerne i hvert fald ikke forud for retssagens anlæg havde
forsynet sagsøgte med blot tilnærmelsesvis tilstrækkelig dokumentation for, at det kunne afklares, i
hvilket omfang der forelå en forsikringsdækket skade.
vigtigt teknisk materiale som inspektionsrapporter m.v., der har stor betydning for spørgsmålet om
forsikringsdækning, har sagsøgerne ganske nægtet at fremlægge eller først givet sagsøgte adgang til i
juli/august 2016; mere end 2 år efter, at sagsøgte havde udbedt sig materialet og efter sagsforberedel-
sens afslutning. se hertil også afsnit 2.2.2.6 ovenfor og afsnit 2.8 nedenfor.
dertil kommer, at sagsøgernes opgørelse over kravene først forelå ved opgørelser udarbejdet af sag-
søgernes loss adjuster, michael harvey, den 6. januar 2014 og den 23. januar 2014, jf. bilag 2a og bilag
2b, der blev fremlagt sammen med stævningen den 14. februar 2014. først på dette tidspunkt havde
sagsøgerne altså selv været i stand til at opgøre det krav, man mente sig berettiget til at få forsikrings-
dækket.
dokumentation for de enkelte erstatningsposter er i det væsentlige først fremkommet efter retssagens
anlæg i forbindelse med det arbejde, parternes respektive loss adjusters har foretaget, og som først for
nylig har ført til endelig opgørelse over de enkelte erstatningsposter, jf. herved joint cost allucation
report af 10. maj 2016 og joint quantum report (lopi) af 2. juni 2016; fremlagt som bilag 60 og 61.
også disse forhold viser, at forudsætningerne for forrentning af en eventuel erstatning i henhold til
forsikringsaftalelovens § 24 ikke var opfyldt forud for retssagens anlæg.
under alle omstændigheder har ingen af følgende to betingelser for, at en eventuel erstatning kunne
kræves forrentet, været opfyldt, før retssagen blev anlagt, og sagsøgerne under retssagens forløb frem-
lagde dokumentation vedrørende bl.a. skadens årsag, nødvendige skadeudgifter m.v.:
                                                   - 313 -
-       sagsøgerne måtte sætte sagsøgte i stand til at have adgang til alt materiale og alle oplysninger,
        der var nødvendige for at vurdere, om der forelå en forsikringsdækket forsikringsbegivenhed.
-       sagsøgerne måtte sætte sagsøgte i stand til at have adgang til alt materiale og alle oplysninger,
        der var nødvendige for at fastslå størrelsen af den erstatning, der måtte tilkomme sagsøgerne
        for de forskellige erstatningsposters vedkommende.
det gøres på den baggrund principalt gældende, at sagsøgte i hvert fald ikke på tidspunktet for rets-
sagens anlæg havde modtaget de oplysninger, der var nødvendige til at få afklaret, om der forelå en
dækningsberettiget skade. allerede af den grund er sagsøgerne ikke berettiget til forrentning af en
eventuel forsikringsydelse for tiden forud for sagsanlægget. sagsøgerne kan derfor alene kræve renter
af en eventuel forsikringsydelse fra sagsanlægget, jf. rentelovens § 3, stk. 4.
det gøres subsidiært gældende, at der under ingen omstændigheder kan tilkomme sagsøgerne renter
fra et tidligere tidspunkt end 14 dage efter den dato, hvor sagsøgte fra sagsøgerne modtog lic 2013-
rapport af 25. oktober 2013. tidligst på dette tidspunkt havde sagsøgerne fået afklaret og meddelt til
forsikringsgiver, hvad der efter sagsøgernes endelige opfattelse måtte anses som skadens årsag.
sagsøgte gør endvidere gældende, at forsikringstageren ikke kan kræve renter af en forsikringssum,
der skal modsvare en skadeudgift, der endnu ikke har været afholdt. det bemærkes herved, at først
når den skadeudbedrende foranstaltning har været udført, kan man endeligt fastsætte det beløb, som
erstatningen skal opgøres til, jf. fal § 24, stk. 1. endvidere ville sagsøgerne opnå en uberettiget ge-
vinst, såfremt der skulle betales renter af en skadeudgift, der endnu ikke har været afholdt og dermed
heller ikke har belastet forsikringstagerens økonomi, jf. herved princippet i fal § 39, stk. 1.
2.6     særligt om dong
da dong var operatør af siri-platformen, og da noreco ejede platformen og retten til at producere
olie fra den sammen med dong, er disse to selskabers interesser i sagen i betydeligt omfang sam-
menblandet, hvilket i flere sammenhænge komplicerer sagens retlige spørgsmål.
i den anledning skal sagsøgte bemærke følgende.
2.6.1 dong's og norecos samarbejde vedrørende skaden
                                                       - 314 -
…
2.6.2 norecos salg til dong – transfer agreement
om sagsøgernes salg af den del af siri, der på skadetidspunktet var ejet af noreco, til dong bemær-
kes følgende.
…
2.6.2.3 transfer agreement blev endeligt udfærdiget i december 2011, men med virkning fra overdra-
gelsen pr. 30. juni 2011. efter denne aftale skulle noreco ikke længere bidrage med nogen betaling til
dong vedrørende udgifterne til reparation af platformen. i aftalen hed det bl.a.:
                "subject to closing, dong e&p hereby undertakes to indemnify and not to charge altinex oil
                or siri (uk) or any of their affiliated companies for any costs or expenditures, irrespective of
                whether such costs or expenditures relate or accrue to a period before or after the effective date,
                associated with dong e&p's preparation and implementation of the permanent solution. to
                the extent that altinex oil or siri (uk) or any of their affiliated companies has already paid any
                costs or expenditures relating in respect of the permanent solution altinex oil or siri (uk) or
                any of their affiliated companies shall be deemed to have waived any claim for repayment the-
                reof."
det fremgår således bl.a., at eventuelle udgifter, som noreco ikke havde betalt til dong før 30. juni
2011, ikke (længere) kunne kræves betalt fra dong's side. omvendt skulle dong ikke betale noget
beløb tilbage, som man allerede havde modtaget fra noreco.
det skal i relation til sue & labour-dækningen fremhæves, at på dette tidspunkt – pr. 30. juni 2011 –
var alle de udgifter afholdt, der knyttede sig til angiveligt fareafværgende/skadeforebyggende tiltag.
2.6.2.4 på denne baggrund kunne man måske have forventet, at sagsøgerne rejste krav om erstatning
for sådanne udgifter, sagsøgerne forud for den 30. juni 2011 havde betalt. i det omfang der forelå en
ikke-repareret skade på platformen, kunne man eventuelt tillige forestille sig et krav om værdiforrin-
gelseserstatning.
                                                        - 315 -
det er imidlertid ikke sådanne krav, sagsøgerne har rejst i henhold til forsikringsaftalen over for de
sagsøgte.
2.6.2.5 med transfer agreement har sagsøgerne med dong lavet en aftalemæssig konstruktion,
hvorved noreco bevarede retten til at indtale sit eget krav i henhold til forsikringsaftalen samt, gen-
nem en kæde af overdragelser og genoverdragelser, tilstræbte tillige at opnå ret til forsikringsdækning
for 50% af reparationsomkostninger afholdt af dong, også selv om sådanne omkostninger først har
været afholdt af dong efter det tidspunkt, hvor noreco ikke længere skulle bidrage med at betale
nogen del af reparationsudgifterne.
det skal fremhæves, at dong – som platformens operatør – traf alle relevante beslutninger vedrø-
rende reparationer og afholdt alle omkostninger forbundet hermed efter den 30. juni 2011.
2.6.2.6 de forsikringsmæssige forhold blev særlig behandlet i de såkaldte insurance claims transfer
agreements. heraf fremgår bl.a. følgende:
…
2.6.2.7 som det fremgår af denne gennemgang af forholdet mellem sagsøgerne og dong, er det krav
på forsikringsdækning af sue & labour-kravet, som sagsøgerne under denne retssag har rejst over for
de sagsøgte, et krav, som hele tiden har tilhørt sagsøgerne selv. der er ikke tale om et krav, der har til-
hørt dong og efterfølgende er blevet overdraget til sagsøgerne {note 117: det samme gør sig gæl-
dende med hensyn til lopi-kravet. for dette kravs vedkommende har sagsøgerne imidlertid accepte-
ret, at det faktisk lidte tab skulle dokumenteres}
allerede af den grund kan sagsøgerne kun opnå forsikringsdækning for sådanne udgifter til skadefo-
rebyggende/fareafværgende tiltag (sue & labour), som sagsøgerne selv har afholdt. det er sagsøger-
nes bevisbyrde, at man har afholdt sådanne udgifter til skadeforebyggende/fareafværgende tiltag, der
kan henføres under sue & labour-dækningen.
2.6.2.8 i det omfang sagsøgerne kræver forsikringsdækning af udgifter, som er afholdt af sagsøgerne –
og ikke f.eks. dong – har sagsøgte flere gange fremsat processuel opfordring (p), første gang fremsat
i maj 2014, svarskriftets afsnit 3.7.3, i relation til yderligere oplysninger, som er nødvendige, for at sag-
søgte kan tage stilling til de rejste erstatningskrav (side 46-47).
                                                         - 316 -
i den forbindelse kan henvises til det, sagsøgte anførte allerede i svarskriftets afsnit 3.7.3 (side 46):
                 "charles taylor adjusting ltd. bad i juni 2013 noreco om at præcisere, hvilke udgifter noreco
                 selv havde afholdt i forbindelse med skadesagen. sagsøger har imidlertid aldrig besvaret dette.
                 for så vidt angår dokumentationen kan endvidere bemærkes, at charles taylor adjusting ltd.
                 tidligere i relation til section 1-kravet har modtaget et meget omfattende materiale fra sagsøger
                 bestående af fakturaer, der periodevis blev lagt af dong på dong's sharepoint site. dette ma-
                 teriale består blot af en mængde data, der ikke er sorteret eller anbragt i nogen logisk orden, lige-
                 som det ikke fremgår, i hvilket omfang noreco – eller andre – har bidraget til betaling af de på-
                 gældende fakturaer."
det var bl.a. på denne baggrund, at sagsøgte i svarskriftet (side 47) fremsatte processuel opfordring
(p) til sagsøgerne om at
                 "specificere og dokumentere, i hvilket omfang sagsøger rent faktisk har betalt (helt eller delvis)
                 de udgifter til reparation, forstærkning, forbedring, etc. af siri-platformen, som ligger til grund
                 for de krav, sagsøger har rejst over for sagsøgte under denne retssag."
imidlertid har sagsøgerne i replikkens pkt. 5.2 (side 43) kategorisk meddelt, at denne processuelle op-
fordring ikke vil blive opfyldt. dette må tillægges processuel skadevirkning for sagsøgerne.
det forhold, at sagsøgerne på et tidspunkt, hvor sagsøgtes sagsforbedelse er afsluttet, og hvor der kun
er kort tid til hovedforhandlingen, har fremlagt en yderst kortfattet skrivelse fra dong (bilag 83) med
angivelse af, at noreco oil denmark a/s og siri (uk) ltd. pr. 30. juni 2011 skulle have afholdt "deres
forholdsmæssige andel" af de udgifter, som har været afholdt af dong vedrørende noget, "som vi
forstår bliver omtalt som "sue & labour-kravet"", giver reelt ingen dokumentation for, hvad det
egentlig er, sagsøgerne i et eller andet omfang måtte have betalt til dong. det fremgår eksempelvis
ikke, hvilke reparationstiltag og andre udgiftskrævende tiltag der måtte være tale om; hvilke konkrete
poster og udgiftsbeløb sagsøgerne måtte have bidraget med; hvorledes sagsøgernes deltagelse i beta-
lingen af visse udgifter måtte have været "afholdt"; hvorledes dong forstår "sue & labour-kravet",
etc.
                                                    - 317 -
denne yderst kortfattede og reelt intetsigende skrivelse fra dong fremlagt ultimo 2016 kort tid før
hovedforhandlingen kan ikke anses som blot tilnærmelsesvis en reel opfyldelse af sagsøgtes processu-
elle opfordring fremsat i maj 2014. som anført ovenfor har sagsøgernes svar på denne opfordring da
også været en kategorisk afvisning i replikken, og forholdet må tillægges processuel skadevirkning for
sagsøgerne.
det er en helt grundlæggende forudsætning for forsikringsdækning, at sikrede beviser, at der har væ-
ret afholdt udgifter svarende til de beløb, man kræver erstattet af forsikringsselskabet i henhold til
forsikringsaftalen. allerede fordi sagsøgerne intet har gjort for at løfte denne bevisbyrde, har sagsø-
gerne ikke krav på dækning af sådanne sue & labour-poster, der indgår i det samlede erstatnings-
krav.
2.6.2.9 for fuldstændighedens skyld bemærkes, at bilag 2b blot er et skema på én side, der angiver,
hvad sagsøgerne oplyser at have betalt henholdsvis før og efter den 30. juni 2011. der foreligger ingen
dokumentation for faktisk afholdte udgifter.
2.6.2.10      parternes loss adjusters' fælles arbejde med at foretage erstatningsopgørelse er baseret på
omkostninger afholdt 100% af dong; men uden dokumentation for, hvilke dele af de omhandlede
udgifter (om nogen) noreco måtte have betalt.
2.7     særligt om syn og skøn
da sagsøgerne i visse processkrifter har gjort anbringender gældende vedrørende bl.a. bevisværdien
af de skønserklæringer, der er indhentet fra de to uvildige, af retten udpegede skønsmænd, vil sagsøg-
te i det følgende forholde sig til dele af de synspunkter, sagsøgerne har lagt for dagen.
sagsøgte kan i øvrigt henvise til det, der er anført i processkrifterne og bl.a. bilag dø og då.
2.7.1 generelt
…
2.7.2 skønserklæringerne
                                                   - 318 -
det bestrides – og giver ikke mening – når sagsøgerne under retssagen har hævdet, at skønserklærin-
gerne "ikke bør tillægges nogen selvstændig kildeværdi" i forhold til de tekniske bilag, parterne ensi-
digt har indhentet og fremlagt.
…
2.9     sammenfatning af anbringender
sagsøgtes hovedanbringender kan herefter sammenfattes således, idet der dog i det hele henvises til
den uddybende tekst ovenfor.
sagen skal afgøres efter dels den danske forsikringsaftalelov, dels danske forsikringsaftaleretlige og
øvrige forsikringsretlige principper. tilsvarende finder dansk retspraksis og dansk forsikringsretlig
litteratur anvendelse.
sagsøgerne har bevisbyrden for, at skaden kan henføres til en konkret og bestemt skadesårsag, der ef-
ter policen berettiger til forsikringsdækning. dette gælder også for en all risks- forsikring som den fo-
religgende.
sagen skal afgøres efter skadesårsagsprincippet. uanset hvilken af de foreliggende teorier om skades-
årsag, der lægges til grund, daterer skadens årsag sig til senest 2004.
som følge af skadesårsagsprincippet kan sagsøgerne derfor ikke opnå forsikringsdækning i henhold
til de policer, den anlagte retssag vedrører – altså de policer og de forsikringsgivere, der bar forsik-
ringsrisikoen i perioden fra 1. januar 2006 til 31. december 2009. allerede af den grund må sagsøgte
frifindes.
der har ikke foreligget en sådan umiddelbar fare for skade, at sagsøgerne kan kræve fareafværgende
foranstaltninger dækket i medfør af forsikringsaftalelovens §§ 52-53 og forsikringens dækning for sue
& labour.
mange af de udgifter, sagsøgte kræver dækket som redningsforanstaltninger, er efter deres karakter
ikke sådanne udgifter, der ville kunne anses som redningsforanstaltninger, selv om der havde forelig-
get en umiddelbar fare for skade. eksempelvis er en række af de tiltag, de pågældende udgifter relate-
                                                     - 319 -
rer sig til, ikke afholdt udelukkende for at begrænse eller afværge en umiddelbar overhængende fare.
også af den grund berettiger disse udgifter ikke til forsikringsdækning.
dertil kommer, at en meget væsentlig del af udgifterne relaterer sig til udbedringsarbejder m.v., der er
gennemført, efter at energistyrelsen dels accepterede opmanding af platformen (23. september 2009),
dels gav tilladelse til genoptagelse af produktionen (21. december 2009). det siger sig selv, at der på
tidspunktet for disse tilladelser fra energistyrelsen ikke har foreligget en fare; endsige en overhæn-
gende fare.
heller ikke i relation til lopi-tab eller risikoen for ansvarskrav fra tredjemænd ville sagsøgerne kunne
kræve dækning for redningsforanstaltninger/sue & labour.
uanset hvilken af de forskellige teorier om skadesårsag, der lægges til grund, må skaden henføres til
forhold, der har virket gennem nogen tid, herunder navnlig metaltræthed. skaden er derfor undtaget
af dækningsundtagelsen i section 1, afsnit 3, litra c.
dækningsundtagelsen omfatter også skader på den bygningsdel eller det konstruktionselement, hvis
styrke eller stabilitet er afhængig af den direkte skadesudløsende genstand. caisson/sponson og sam-
lingen imellem dem er designet og udført således, at det fremstår som en samlet struktur og således,
at de nævnte elementer er sammenknyttede og afhængige af hinanden. dette samlede element i kon-
struktionen er derfor omfattet af dækningsundtagelsen, jf. også retspraksis og juridisk litteratur.
skaden skyldes et forkert design. policen indeholder en såkaldt faulty design clause, men de udgif-
ter, der kræves dækket i henhold til denne klausul, er omfattet af følgende begrænsninger:
-      når fysisk skade på det forsikrede skyldes forkert design (konstruktion) dækker forsikringen
       ikke udgifter til at reparere, modificere, udskifte eller forny den pågældende del eller de på-
       gældende dele af platformen.
-      forsikringen dækker under ingen omstændigheder udgifter afholdt for at forbedre eller foran-
       dre designet (konstruktionen).
de omkostninger, der kræves erstattet, knytter sig i det væsentlige til sådanne udgifter, der har været
nødvendige for at rette op på det forkerte design, og der er således i vidt omfang tale om forbedringer
(betterment) og forandringer, der ikke er dækket af forsikringen.
                                                   - 320 -
der er heller ikke dækning for udgifter afholdt til overvejelser om tiltag, der aldrig blev ført ud i livet;
bl.a. som følge af, at hverken dong eller energistyrelsen kunne godkende de tiltag, der var under
overvejelse, bl.a. som følge af sikkerhedsmæssige forhold.
særligt for så vidt angår sue & labour-kravet er dette et krav, som hele tiden har tilhørt sagsøgerne
selv, og ikke har tilkommet eller været overdraget til dong. sagsøgerne har ikke bevist, at sagsøger-
ne selv har afholdt udgifter til sue & labour-relevante poster.
sagsøgte har endvidere fremsat en række konkrete indsigelser over for de erstatningsposter, der ind-
går i sagsøgernes endelige erstatningsopgørelse.
sagsøgernes manglende opfyldelse af sagsøgtes processuelle opfordringer – navnlig opfordring (c) og
opfordring (p) – om tilvejebringelse af materiale og oplysninger af stor betydning for en korrekt og
fyldestgørende oplysning og behandling af forsikringssagen må tillægges processuel skadevirkning
for sagsøgerne.
…”
forsikringsgiverne har under hovedforhandlingen supplerende anført, at det bestrides, at
norecos udgifter medtaget under sue and labour-kravet i stedet vil kunne dækkes under
section 1-kravet, hvis betingelserne for at få dækket sue and labour-kravet ikke opfyldt.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
som anført i indledningen angår denne sag krav om udbetaling af erstatning i henhold til en
all risk-forsikring tegnet hos de sagsøgte internationale forsikringsselskaber i fællesskab.
kravet udgør i alt ca. 383 millioner usd (pt. ca. 2,6 mia. kr.) og omfatter udgifter som følge af
skade i konstruktionen på boreplatformen siri i nordsøen konstateret den 31. august 2009.
kravet består af 3 delkrav: 1) sue and labour-kravet, 2) section 1-kravet og 3) lopi-kravet,
der angår henholdsvis midlertidig reparation, permanent reparation og driftstab.
                                               - 321 -
parternes tvist angår navnlig, om skaden er omfattet af dækningen for policerne for årene
2008/2009 eller alternativt 2006/2007, herunder særligt om der gælder et skadesårsags- eller
et skadesvirkningsprincip, og om kravene i givet fald kan afvises eller begrænses helt eller
delvist som følge af undtagelser i policen om især ”metal fatigue”, ”gradual deterioration”,
”faulty design” og ”betterment”.
det kan lægges til grund, at parterne er professionelle, og at forsikringen er tegnet på helt
kommercielle vilkår via det såkaldte london market. policen er benævnt ”marine offshore
package insurance” og bygger på london standard platform form udarbejdet af joint rig
committee under lloyd’s market association og the international underwriting agency.
forsikringen er i vidt omfang genforsikret på det internationale reassurancemarked.
det kan endvidere lægges til grund, at noreco har haft enslydende forsikringer i alle årene
2004-2009, også tegnet på kommercielle vilkår hos en række internationale forsikringsgivere
via london market, og har betalt ca. 10 millioner usd i årlig præmie.
forsikringssummen er 307 millioner usd, og noreco har oplyst, at dette svarer til norecos
daværende 50 % ejerandel af siri-platformen, hvis samlede værdi angives at være omkring
614 millioner usd. de øvrige 50 % af siri-platformen var i 2009 ejet af dong, som havde
tegnet en selvstændig forsikring for sin ejerandel hos andre forsikringsgivere. medio 2011
overtog dong norecos ejerandel af siri-platformen via en såkaldt transfer agreement mel-
lem disse to parter, jf. nærmere ovenfor, og dong har siden været eneejer af platformen.
forsikringen er som anført en all risk-forsikring, der er kendetegnet ved som udgangspunkt
at dække alle skader uanset skadesårsagen. forsikringen adskiller sig dermed fra den type af
forsikringer, der er begrænset til alene at omfatte nærmere definerede skadesårsager.
all risk-forsikringspolicen indeholder dog også flere tydelige bestemmelser om undtagelser
og begrænsninger i dækningen som nævnt ovenfor, og forsikringen dækker derfor ikke uden
                                               - 322 -
videre enhver skade, selv om alle skadesårsager som udgangspunkt er dækket, men der-
imod kun skader (skadesårsager), der ikke omfattes af en undtagelsesbestemmelse.
de undtagelsesbestemmelser, der er påberåbt under sagen, kan samlet kort karakteriseres
som undtagelser imod skadesårsager som designfejl og almindelig forringelse og slid mv.
det vil sige forhold, som forsikringstageren selv findes at måtte bære ansvaret for eller kan
gøre f.eks. en kontraktpart ansvarlig for, og forhold, der ikke opstår uventet eller pludseligt,
men som i en eller anden grad er almindeligt forekommende og/eller forventelige ved brug
af det eller de forsikrede objekt(er), og som forsikringstageren derfor kan beskytte sig imod
ved almindelig agtpågivenhed og vedligeholdelse eller kan indrette sig på økonomisk, f.eks.
ved at foretage regnskabsmæssige afskrivninger for løbende nedsat værdi.
norecos krav og forsikringsgivernes indsigelser imod kravene er alle baseret på konkrete
bestemmelser i parternes forsikringsaftale (policen), og det centrale for retten i denne sag er
derfor at fortolke og anvende denne police i forhold til den konkrete skade og de rejste krav.
ifølge policens egen bestemmelse skal dette ske ved anvendelse af dansk ret.
i.   er skaden omfattet af dækningen for policen for 2008/2009, alternativt 2006/2007?
det første hovedelement i parternes tvist angår, om skaden er omfattet af dækningen for po-
licen for årene 2008/2009 eller alternativt 2006/2007, herunder særligt om der gælder et ska-
desårsags- eller et skadesvirkningsprincip, og dernæst om virkningerne af skaden i givet fald
er indtrådt i forsikringstiden for 2008/2009 policen eller alternativt 2006/2007-policen.
1.   gælder skadesårsags- eller skadesvirkningsprincippet?
parterne er enige om, at det er noreco, der skal bevise, at forsikringsaftalen er undergivet
princippet om skadesvirkning og ikke skadesårsag, og at denne bevisbyrde er ligefrem.
retten kan tiltræde dette og bemærker herved, at retten er enig med forsikringsgiverne i, at
udgangspunktet i dansk ret er, at skadesårsagsprincippet gælder, medmindre andet er aftalt.
                                                  - 323 -
efter indholdet af policen og navnlig ordlyden af den generelle dækningsbestemmelse finder
retten imidlertid, at noreco har ført fornødent bevis for, at forsikringsaftalen er undergivet
princippet om skadesvirkning.
retten har herved lagt vægt på, at ordlyden af den centrale dækningsbestemmelse i policens
section 1 (i), er: ”physical damage … during the period …”, der må fortolkes sådan, at det er
afgørende, hvornår skade kan konstateres, og således hvornår skadens virkninger indtræder.
når dette sammenholdes med, at policen intetsteds henviser til skadesårsag som betingelse
for dækning eller som grundlag for policen i øvrigt, udgør ordlyden af denne bestemmelse i
sig selv tilstrækkeligt bevis for, at aftalen er undergivet princippet om skadesvirkning.
dækningsbestemmelsen er enslydende i policerne for henholdsvis 2008/2009 og 2006/2007,
og afgørelsen af spørgsmålet om skadesårsags- eller skadesvirkningsprincippet har derfor
ikke betydning for, hvilken police skaden eventuelt er dækket af.
det afgørende herfor er derimod det næst følgende spørgsmål, om skadens virkninger er
indtrådt i forsikringstiden for 2008/2009-policen eller alternativt 2006/2007-policen.
2.   kan skaden henføres til forsikringstiden for policen for 2008/2009, alternativt 2006/2007?
parterne er enige om, at noreco også her har bevisbyrden, og at denne også er ligefrem.
efter oplysningerne i sagen og forklaringer navnlig fra lars erik storck og george mowatt
kan det lægges til grund, at det fastlagte inspektionsprogram for siri-platformen har været
fulgt i alle år, også med hensyn til de årlige visuelle inspektioner med undervandskamera
(rov-inspektioner), og at inspektionsprogrammet var godkendt af kontrolmyndighederne
på området, herunder certificeringsselskabet dnv (det norske veritas) og energistyrelsen.
                                               - 324 -
det må endvidere anses for bevist, at skaden, forstået som revnerne i sponsonen, først blev
konstateret ved rov-inspektionen den 31. august 2009, men ikke ved tidligere inspektioner.
retten bemærker hertil, at det kan lægges til grund, at hverken sponsonen eller grouten i
caissonen var udpeget som ”hot spots”, der krævede særlig inspektion eller opmærksomhed.
den omstændighed, at eksperterne i giss-gruppen ved gennemgangen af rov-inspektionen
fra 2005 har observeret nogle mindre bevægelser i caissonen i en ganske kort passage ud af
de samlede meget omfattende videooptagelser, kan ikke føre til en anden vurdering, da disse
observationer er sket retrospektivt og som led i en særlig undersøgelse, der netop havde til
formål at søge efter enhver mulig interessant observation til belysning af skaden.
det bemærkes endvidere, at bevisførelsen ikke har givet retten grund til at antage, at noreco
har undladt at fremlægge andre tilgængelige oplysninger eller mulige beviser af betydning
for afgørelsen af dette spørgsmål.
på denne baggrund, og da forsikringsgiverne ikke har anført konkrete omstændigheder eller
beviser, der giver retten anledning til at betvivle bevisværdien af de oplysninger og beviser,
noreco har fremlagt under sagen, findes noreco i fornødent omfang at have ført bevis for, at
skadesvirkningen er indtrådt i forsikringstiden for 2008/2009-policen.
ii. er skaden omfattet af undtagelser eller begrænsninger i forsikringspolicen?
det andet hovedelement i parternes tvist angår, om norecos krav kan afvises eller begrænses
helt eller delvist som følge af undtagelsesbestemmelserne i policen, især om ”metal fatigue”,
”gradual deterioration”, ”faulty design” og ”betterment”.
parterne er enige om, at det er forsikringsgiverne, der skal bevise, at skaden er omfattet af en
undtagelsesbestemmelse, men de er ikke enige om, hvor tung denne bevisbyrde er. noreco
anfører således, at bevisbyrden her er kvalificeret, mens forsikringsgiverne anfører, at også
denne bevisbyrde er ligefrem.
                                                   - 325 -
1.   exclusions (metal fatigue og gradual deterioration mv.) (section 1, 3 c)
bestemmelserne om undtagelse for metal fatigue og gradual deterioration mv. findes i den
generelle undtagelsesbestemmelse i policens section 1, 3 c, ”exclusions”, der lyder således:
      “3.     exclusions
             there shall be no liability under this section in respect of:
             …
             c.    the cost of repairing or correcting inherent vice, wear and tear, gradual dete-
                   rioration, metal fatigue, electrical breakdown or failure, normal settlement or
                   bedding down of new structure, scouring (gradual washing away of the
                   seabed), abrasive action of sea and shingle, corrosion, resting, electrolytic ac-
                   tion, dampness of atmosphere, freezing or extremes of temperature, expan-
                   sion or contraction due to changes in temperature or latent defect, but the
                   foregoing shall not be deemed to exclude any other loss, damage or expense
                   caused by or resulting from any of the aforesaid conditions;
             …”
efter de foreliggende oplysninger, herunder de tekniske eksperterklæringer udarbejdet til
brug for sagen samt skønserklæringerne og forklaringerne fra de tekniske eksperter og de to
skønsmænd, kan det lægges til grund, at der er enighed om, at alle de revner i sponsonen,
der blev konstateret den 31. august 2009, er skabt af metaltræthed (udmattelse i stålet) og er
opstået, fordi groutmaterialet omkring caissonen mod forventning blev nedslidt og derfor
ikke længere kunne fastholde caissonen i sin placering, hvilket medførte betydelig større be-
lastning af sponsonen, end denne var konstrueret til at modstå.
det kan desuden lægges til grund, at trods de mange og omfattende tekniske undersøgelser
af særdeles høj faglig standard har det ikke været muligt at finde én forklaring på årsagen til
og forløbet af nedslidningen af grouten, der er mere sandsynlig end andre forklaringer.
i forhold til policens section 1, 3 c kan det således konstateres, at der var opstået metaltræt-
hed i stålmaterialet i sponsonen, og at betingelsen om metal fatigue derfor umiddelbart er
                                              - 326 -
opfyldt. noreco har anført, at denne metaltræthed dog ikke var almindelig, men en særlig og
accelereret metaltræthed, der derfor ikke er omfattet af section 1, 3 c.
om dette bemærker retten, at der ikke er grundlag for at indfortolke en sådan sondring mel-
lem sædvanlig og accelereret metaltræthed i section 1, 3 c, idet hastigheden for udvikling af
metaltræthed afhænger af den belastning, som metallet til enhver tid udsættes for. udvik-
lingshastighed for metaltræthed er således en variabel størrelse, der kan påvirkes og dermed
også forandres over tid.
den konstaterede metaltræthed kan imidlertid ikke tillægges betydning ved afgørelsen af,
om skaden er omfattet af policens section 1, 3 c, da det som anført ovenfor kan lægges til
grund, at denne metaltræthed er opstået som en følgevirkning af, at groutmaterialet i caisso-
nen svigtede og blev nedslidt, og dette således er den bagvedliggende årsag til skaden.
spørgsmålet er herefter om dette svigt og nedslidning af grouten kan medføre, at skaden på
andet grundlag er omfattet af section 1, 3 c, særligt undtagelsen om ”gradual deterioration”.
ved afgørelsen heraf indgår dels en vurdering af, hvad der faktuelt kan anses for bevist om
svigtet og nedslidningen af grouten, og dels en fortolkning af, hvordan gradual deterioration
må forstås i forhold til undtagelsesbestemmelsen i section 1, 3 c og policens indhold i øvrigt.
om faktum kan det efter oplysningerne i sagen, herunder de tekniske eksperterklæringer
samt skønserklæringerne og forklaringerne fra de tekniske eksperter og de to skønsmænd,
sammenfattende lægges til grund, at der skete brud på adhæsionen mellem caissonen og
grouten (groutens vedhæftning) allerede i det første år efter siri-platformens ibrugtagning,
men at der ikke herudover er sikre beviser for, hvordan udviklingen er sket herefter og frem
til konstateringen af skaden i 2009.
der er derimod uenighed mellem de mange særdeles fremtrædende tekniske eksperter på
området, der har været engageret af parterne til at undersøge og vurdere problemet, både
                                             - 327 -
om den bagvedliggende årsag (kaldet root cause) til svigtet i grouten og nedslidningen heraf
og om det tidsmæssige udviklingsforløb af nedslidningen.
uenigheden har navnlig været, om forløbet allerede fra starten har været lineært, illustreret
som en lang jævnt stigende kurve, eller om nedslidningen af grouten - ud over selve bruddet
på adhæsionen inden for det første år - først startede senere og herefter også forløb lineært,
men altså over kortere tid, illustreret som en mere stejl kurve, hvor stigningen først starter
senere.
skønsmændene har i deres erklæring opstillet en figur, der illustrerer de forskellige tekniske
eksperters antagelser om kurveforløbet af groutens nedslidning i en samlet figur:
[bemærk: illustrationen er i farver]
om fortolkning af begrebet ”gradual deterioration”, som det må forstås i forhold til den
konkrete undtagelsesbestemmelse i section 1, 3 c og policens indhold i øvrigt, bemærker ret-
ten, at udgangspunktet som anført er, at policen dækker alle typer skadesårsager (all risks),
medmindre den pågældende skadesårsag udtrykkeligt er undtaget fra dækning.
section 1, 3 c er en generel undtagelsesbestemmelse under overskriften exclusions, der op-
regner en lang række mulige skader og skadesårsager, der ikke kan kræves dækket under
                                              - 328 -
policen, og en sådan generel undtagelsesbestemmelse er efter rettens sagkundskab ganske
sædvanlig inden for forsikringsbranchen, også inden for all risk-forsikringer.
som anført i indledningen til rettens begrundelse og resultat kan disse undtagelser efter ret-
tens opfattelse samlet karakteriseres sådan, at de angår forhold, der ikke opstår uventet eller
pludseligt, men som i en eller anden grad er almindeligt forekommende og/eller forventelige
ved brug af det eller de forsikrede objekt(er), og som forsikringstageren derfor kan beskytte
sig imod ved almindelig agtpågivenhed og vedligeholdelse eller kan indrette sig på økono-
misk, f.eks. ved at foretage regnskabsmæssige afskrivninger for løbende nedsat værdi.
udover metal fatigue og gradual deterioration undtages ifølge bestemmelsens ordlyd (citeret
ovenfor), således også følgende forhold, der alle i en eller anden grad er almindeligt fore-
kommende og/eller forventelige ved brug: inherent vice, wear and tear, electrical breakdown
or failure, normal settlement or bedding down of new structure, scouring (gradual washing
away of the seabed), abrasive action of sea and shingle, corrosion, resting, electrolytic action,
dampness of atmosphere, freezing or extremes of temperature, expansion or contraction due
to changes in temperature or latent defect.
gradual deterioration (på dansk: gradvis forringelse) må læses og forstås i sammenhæng
med disse andre udtrykkeligt undtagne typer af skader og skadesårsager og må endvidere
fortolkes i lyset af formålet med bestemmelsen og policens indhold i øvrigt. undtagelsen må
derfor efter rettens opfattelse fortolkes sådan, at forringelsen ikke blot skal være gradvis i
rent tidsmæssig forstand, men at den også i en eller anden grad skal kunne anses for at være
almindeligt forekommende og/eller forventelig ved brug af det konkrete materiale.
som anført findes der ikke nogen sikre beviser for den bagvedliggende årsag til svigtet i
grouten eller det faktiske og tidsmæssige forløb af nedslidningsprocessen frem til 2009, og
retten finder ikke grundlag for at antage, at de teorier og erklæringer, som er kommet fra de
tekniske eksperter i sagen, der støtter forsikringsgivernes synspunkter, er mere sikre eller
sandsynlige end de teorier og erklæringer, som støtter norecos synspunkter.
                                                   - 329 -
det kan herudover tillægges vægt, at skønsmændene har forklaret, at designerne af siri-
platformen ikke forudså svigtet i grouten og nedslidningen heraf og derfor ikke tog højde
herfor, jf. nærmere nedenfor om faulty design.
på denne baggrund finder retten, at forsikringsgiverne ikke har ført det fornødne bevis for,
at skaden skyldes gradual deterioration, som denne undtagelse må fortolkes ifølge policens
section 1, 3 c. dette gælder, uanset om bevisbyrden herfor alene måtte være ligefrem.
herefter, og da skaden eller skadesårsagen heller ikke i øvrigt findes at kunne henføres til
undtagelsesbestemmelsen i section 1, 3 c, kan forsikringsgiverne ikke afslå at dække skaden
som følge heraf.
2.   faulty design (section 1,11)
bestemmelsen om undtagelse for fejl i design findes i policens section 1, 11, ”faulty design”,
der lyder således:
      ”11.   faulty design
             it is understood and agreed that subject to the limit of liability/ sum insured stated
             in the declarations, this section is extended to include physical loss of or physical
             damage to the property and subject matter insured arising from faulty design of
             any part or parts thereof but in no case shall this insurance extend to cover the cost
             or expense of repairing, modifying, replacing, or renewing of such part or parts
             nor any cost or expense incurred by reason of betterment or alteration in design.”
efter de foreliggende oplysninger, herunder de tekniske eksperterklæringer udarbejdet til
brug for sagen samt skønserklæringerne og forklaringerne fra de tekniske eksperter og de to
skønsmænd, finder retten, at forsikringsgiverne ikke har ført fornødent bevis for, at skaden
skyldes faulty design, jf. ordlyden af section 1, 11. dette gælder, uanset om bevisbyrden
herfor alene måtte være ligefrem.
retten har herved lagt vægt på, at skønsmændene i enighed og med sikkerhed har erklæret
og forklaret i retten, at der ikke ses at have været fejl i de anvendte grout- og stål-materialer,
samt at designerne ikke synes at have forudset nedslidningen af groutmaterialet og derfor
                                                 - 330 -
ikke har taget højde herfor, og at det i 1996-1997, hvor platformen blev designet, ikke var en
fejl at designe den som sket både med hensyn til konstruktion og materialevalg.
retten har desuden lagt vægt på, at det efter en samlet vurdering af oplysningerne i sagen,
herunder de tekniske eksperterklæringer og forklaringerne afgivet af de tekniske eksperter,
må lægges til grund, at brugen af grout i forbindelse med stål i 1996-1997 var meget udbredt
og en kendt teknik, der dengang ikke havde givet anledning til problemer med svigt e.l.
retten har tillige lagt vægt på, at det er oplyst, at siri-platformen er designet af internationalt
anerkendte ingeniørvirksomheder med meget stor erfaring i stålkonstruktioner under vand,
msc fra holland i samarbejde med kvaerner fra norge, og at platformen blev certificeret af
både lloyds register og dnv (det norske veritas).
på denne baggrund kan det ikke føre til en anden vurdering i forhold til section 1, 11, at siri-
platformen havde et noget specielt design, der dengang måske kunne betegnes innovativt,
på grund af nogle særlige praktiske og kommercielle behov i forhold til de konkrete oliefund
i siri-feltet, herunder behov for egen olietank som en integreret del af platformen.
det kan tilføjes, at siri-platformens design både med hensyn til konstruktion og materiale-
valg efter det oplyste overholdt dagældende dnv-standarder og øvrige forskrifter, og at den
nye dnv-standard ej 101 ifølge forklaringen fra niels-erik ottesen hansen netop først er
kommet i 2014 efter evaluering af skaden på siri-platformen.
herefter kan forsikringsgiverne ikke afslå at dække skaden som følge af faulty design, jf.
undtagelsesbestemmelsen i section 1, 11.
3.    betterment mv. (section 1, 8)
forsikringsgiverne har gjort gældende, at de udførte reparationer mv. på siri-platformen til
dels har medført forbedringer og forandringer, der er omfattet af bestemmelsen i policens
section 1, 8 om opgørelse af forsikringskrav, ”basis of recovery”, der giver forsikringsgi-
verne ret til at foretage visse fradrag i de rejste krav.
                                                  - 331 -
forsikringsgiverne har endvidere anført, at en del af udgifterne ikke har været nødvendige
(”reasonable”) og derfor heller ikke kan kræves dækket, jf. section 1, 8.
afgørelsen af, om dele af norecos krav er omfattet af denne bestemmelse, vil ske i relation til
vurderingen af de enkelte krav, jf. nedenfor under iii. bestemmelsen lyder således:
      “8.    basis of recovery
             in the event insured property is repaired and/or replaced underwriters agree to
             indemnify the assured on the basis of “new for old” plus transportation, installa-
             tion and other reasonable costs where such costs are incurred by the assured as a
             result of the repair and/or replacement.
             in the event of loss of or damage to an insured item which results in a decision by
             the assured to replace with a redesigned or new design of such item or items, the
             assured shall be indemnified on the basis of reasonable estimate figure in accor-
             dance with the above paragraph.
             in no event, shall underwriters be liable for any increased cost or expense of repair
             or construction by reason of betterment or alteration in design.
             the indemnity under this policy includes architect’, surveyors’, consulting engi-
             neers’ or other professional fees necessarily incurred in the reinstatement of the in-
             sured property consequent upon its loss or damage, it being understood that the
             amount payable for such fees shall not exceed those indicated by the appropriate
             professional body (national and/or international).
             any loss paid hereunder shall not reduce the amount of insurance on any item ex-
             cept in the event of actual and/or constructive and/or agreed and/or arranged total
             loss of any item insured hereunder.”
iii. de enkelte krav (påstande) - dækning og tabsopgørelse
sagens tredje hovedelement angår de enkelte krav (påstandene 1 – 3) og opgørelsen heraf,
herunder om der er dækning for de enkelte udgifter, og om der er grundlag for at foretage
fradrag i kravene som følge af, at de udførte reparationer mv. har medført forbedringer mv.
af det forsikrede, jf. policens section 1, 8 om basis of recovery (citeret ovenfor).
som beskrevet tidligere i dommen har parterne i juni 2015 til brug for denne sag indgået en
særlig litigation agreement, hvorefter de har udpeget to engelske loss adjusters (en udpeget
                                               - 332 -
af hver part) til at gennemgå alle talopgørelser og regnskabsbilag i sagen for at tilvejebringe
et entydigt grundlag for vurderingen af den rent talmæssige opgørelse af norecos krav og de
enkelte udgiftsposter heri.
de to loss adjusters har gennemført dette arbejde som planlagt og har afgivet to rapporter:
”joint cost allocation report (excluding lopi)" om sue and labour- og section 1-kravene
og ”joint quantum report” om lopi-kravet, som også omtalt tidligere i dommen, der ifølge
parternes litigation agreement er bindende for parterne for så vidt angår de rent talmæssige
opgørelser af norecos krav, men derimod ikke for spørgsmålet, om der materielt er grundlag
for at kræve dækning for de enkelte udgiftsposter i henhold til forsikringspolicen.
rettens vurdering og afgørelse af norecos erstatningskrav kan som følge heraf begrænses til,
om der er dækning for de enkelte typer af udgiftsposter i henhold til forsikringspolicen, og
hvis dette er tilfældet, kan de opgjorte beløb herefter lægges til grund som ubestridte.
kravene gennemgås her nedenfor i den rækkefølge, der følger af norecos påstande.
påstand 1: sue and labour-kravet
sue and labour-kravet omfatter udgifter til den midlertidige reparation af siri-platformen.
efter rettens afgørelser ovenfor er den omhandlede skade omfattet af policens generelle
dækning i section 1, og skaden er herefter også direkte omfattet af bestemmelsen i policens
section 1, 26 om sue and labour, jf. ordlyden: ”in case of actual physical loss or damage …”.
retten har herefter ikke anledning til at tage stilling til, om der (også) ville være grundlag for
at opnå dækning for sue and labour-kravet ifølge den alternative dækningsmulighed efter
andet led i section 1, 26 om ”imminence”, jf. ordlyden: ”… or imminent loss or damage, …”.
sue and labour-kravet er opgjort med følgende erstatningsposter og beløb:
                                                - 333 -
                                                                           claim, usd
   design, fremstilling og installering af sub-sea support                 21.005.241
   design, fremstilling og installering af stålkiler i caisson svøb         2.414.049
   design, fremstilling og installering af caisson klamper i tilfælde        1.232.948
   af uforudsete begivenheder
   overvågning af sponsons tilstand og foretagelse af hydrauliske          11.434.086
   justeringer af sub-sea support
   tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder,             7.337.728
   der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse
   i alt                                                                   43.424.051
forsikringsgiverne har ved hovedforhandlingens afslutning tilkendegivet, at hvis retten gi-
ver noreco medhold i, at der er dækning for sue and labour-kravet, vil erstatningsposten
”design, fremstilling og installering af sub-sea support” kunne anses for dækningsberettiget.
dette beløb er af forsikringsgiverne omregnet til at udgøre 119.668.871,50 dkk, jf. om par-
ternes tvist vedrørende valuta nedenfor.
de øvrige erstatningsposter er bestridt.
efter de foreliggende oplysninger, herunder flere breve fra energistyrelsen til dong, samt
de afgivne forklaringer, navnlig fra medarbejdere i dong og energistyrelsen og den engel-
ske loss adjuster michael harvey, finder retten, at det kan lægges til grund, at installeringen
af sub sea-support (under sagen betegnet seabed support) oprindelig alene var tænkt som en
midlertidig reparation af siri-platformen. retten kan derfor tiltræde, at udgifterne hertil er
omfattet af dækning i section 1, 26.
på samme baggrund finder retten, at også alle de øvrige erstatningsposter i sue and labour-
kravet har fornøden relation til den midlertidige reparation af platformen og derfor som ud-
gangspunkt kan kræves dækket, jf. section 1, 26.
                                               - 334 -
som anført skal udgifterne imidlertid også vurderes i forhold til policens section 1, 8 om ba-
sis of recovery, hvilket navnlig betyder, at udgifterne tillige skal have været ”reasonable”
(på dansk: rimelige).
efter oplysningerne i sagen sammenholdt med indholdet og ordlyden af bestemmelserne i
section 1, 26 og section 1, 8 finder retten, at i hvert fald følgende udgifter har været såvel
fornødne som rimelige og dermed kan kræves dækket som opgjort: ”design, fremstilling og
installering af stålkiler i caisson svøb”, ”design, fremstilling og installering af caisson klam-
per i tilfælde af uforudsete begivenheder” og ”overvågning af sponsons tilstand og foreta-
gelse af hydrauliske justeringer af sub-sea support”.
retten har derimod fundet det mere usikkert om, der også er tilstrækkeligt grundlag for at
kræve dækning for udgifterne ”tekniske og andre omkostninger relateret til valgmulighe-
der, der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse”.
retten har ved vurderingen heraf på den ene side lagt vægt på, at disse udgifter er afholdt i
en akut opstået situation med potentiel meget stor fare, og at det derfor var både forståeligt
og påkrævet, at dong (og noreco) agerede hurtigt og udfoldede flest mulige bestræbelser
på at finde en løsning på problemet.
på den anden side har retten lagt vægt på, at det opgjorte beløb på 7.337.728 usd er et gan-
ske stort beløb, og at der efter en naturlig sproglig forståelse af ordlyden i section 1, 8 samt
indholdet af bestemmelsen i øvrigt må være grænser for, hvor meget en forsikringstager selv
kan sætte i gang på forsikringsgiverens regning, altså at det ikke er et ”tag-selv-bord”.
ved denne afvejning finder retten, at situationens akutte og alvorlige karakter må tillægges
betydelig vægt, og at det på denne baggrund må anses for såvel fornødent som rimeligt, at
dong (og noreco) igangsatte flere alternative løsningsmuligheder samtidig. oplysningerne
i sagen giver desuden ikke retten noget sagligt grundlag for alene at give noreco delvis
medhold i kravet ved for eksempel at udsondre en eller flere af de undersøgte alternativer
som mere eller mindre relevant(e) eller rimelig(e) end de øvrige alternativer.
                                               - 335 -
det må endvidere tillægges betydning, at sagen angår meget store økonomiske værdier og
har en meget høj teknisk kompleksitet, og at dong (og noreco) igangsatte disse aktiviteter
og afholdt udgifterne hertil for at standse skadens virkning og udvikling hurtigst muligt og
dermed begrænse tabet - og således også de eventuelle udgifter for forsikringsgiverne.
endelig må det tillægges betydning, at udgifterne er afholdt på et tidspunkt, hvor det var
usikkert, om der kunne opnås dækning fra forsikringen, og hvor noreco efter det oplyste
havde vanskeligt ved at komme i dialog med forsikringsgiverne, hvilket taler for, at dong
og noreco ikke så at sige har kunnet spekuleret i at handle på forsikringsgivernes regning.
der kan herved også lægges vægt på, at de to engelske loss adjusters ikke har rejst tydelig
kritik over for disse udgifter, som de for eksempel har gjort overfor andre af norecos krav,
herunder udgifterne til projektforsikringspræmier, jf. nedenfor. den af forsikringsgiverne
udpegede loss adjuster, christopher brown fra charles taylor adjusting, har dog forklaret,
at det ikke er almindeligt, at en opgørelse af forsikringskrav også omfatter sådanne udgifter.
sammenfattende finder retten således, at også udgifterne ”tekniske og andre omkostninger
relateret til valgmuligheder, der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse” efter de
konkrete omstændigheder i sagen har været såvel fornødne som rimelige og som følge heraf
kan kræves dækket efter section 1, 26 som opgjort.
norecos principale påstand 1 tages herefter til følge i det hele, dvs. med i alt 43.424.051 usd.
spørgsmålene om valg af valuta ved opgørelsen af kravet (usd/dkk) og kravets forrentning
behandles nedenfor.
påstand 2: section 1-kravet
section 1-kravet omfatter udgifterne til den permanente reparation af siri-platformen og er
opgjort med følgende erstatningsposter og beløb:
                                                    - 336 -
                                                                                krav, usd
   undersøgelser af skadens omfang                                                             9.151.290
   design, fremstilling og installering af cable stays                                       246.551.202
   design og fremstilling af guyed support og conductor hang off systems                      32.682.095
   yderligere sub-sea support                                                                  6.732.792
   boring af stophuller for revnestandsning                                                    1.407.333
   tekniske og andre omkostninger relateret til valgmuligheder, der har                        1.254.989
   været overvejet, men ikke taget i anvendelse
   undersøgelse af årsag, i                                                                        92.619
   undersøgelse af årsag, ii                                                                   2.640.432
   forsikringspræmier for projektet                                                            4.779.988
   noreco regrouting omkostninger                                                              4.047.281
   i alt*                                                                                309.340.020
* det samlede beløb er reduceret til usd 307.000.000, svarende til halvdelen af den samlede forsikringssum.
forsikringsgiverne har ved hovedforhandlingens afslutning tilkendegivet, at hvis retten gi-
ver noreco medhold i, at der er dækning for section 1-kravet, vil følgende erstatningsposter
kunne anses for dækningsberettigede: ”undersøgelser af skadens omfang”, ”yderligere sub-
sea support”, ”boring af stophuller for revnestandsning” og ”undersøgelse af årsag, i”.
beløbene er af forsikringsgiverne omregnet til at udgøre i alt 91.849.738,00 dkk, jf. om par-
ternes tvist vedrørende valuta nedenfor.
de øvrige erstatningsposter er bestridt.
efter rettens afgørelser ovenfor er skaden dækket af section 1, og da forsikringsgiverne som
anført har anerkendt dækning for flere af erstatningsposterne, og parterne er enige om den
talmæssige opgørelse af erstatningsposterne, jf. ovenfor, skal retten alene tage stilling til, om
der er dækning for de omtvistede erstatningsposter, og om der i givet fald er grundlag for at
                                                 - 337 -
foretage fradrag i disse krav efter bestemmelsen i section 1, 8, herunder især om der er tale
om ”betterment”, og om udgifterne i øvrigt har været ”reasonable”.
efter oplysningerne i sagen sammenholdt med indholdet og ordlyden af bestemmelserne i
section 1, 1 (i) og 1, 8 finder retten, at i hvert fald udgifterne ”undersøgelse af årsag, ii” har
været såvel fornødne som rimelige og dermed kan kræves dækket som opgjort.
på samme grundlag kan der kræves dækning for udgifterne ”tekniske og andre omkostnin-
ger relateret til valgmuligheder, der har været overvejet, men ikke taget i anvendelse”.
der henvises herved til rettens bemærkninger ovenfor om en tilsvarende erstatningspost
medtaget i sue and labour-kravet, men dog med den tilføjelse, at det beløb, der er medtaget
i section 1-kravet, alene udgør 1.254.989 usd og altså er væsentligt lavere end det beløb, der
er medtaget i sue and labour-kravet. på dette tidligere tidspunkt var situationen imidlertid
også betydeligt mere akut og faretruende, og rammen for med rimelighed at undersøge flere
alternative løsningsmuligheder samtidig derfor også bredere.
efter oplysningerne i sagen og indholdet af joint cost allocation report samt forklaringerne
fra de to loss adjusters, navnlig fra den af noreco udpegede loss adjuster, michael harvey fra
harvey ashby limited, finder retten derimod, at der ikke er grundlag for at kræve dækning
af udgifterne ”forsikringspræmier for projektet”.
michael harvey har således blandt andet forklaret, at hverken hans firma eller charles tay-
lor adjusting kunne bestemme sig for, om disse forsikringspræmier kunne erstattes eller ej i
henhold til engelsk praksis, som var tvetydig på dette punkt, og at de efter en nærmere gen-
nemgang blev enige om, at der ikke er tilstrækkelig hjemmel i engelsk praksis til at kunne
kategorisere det som en tabsrelevant post. de placerede derfor udgifterne til forsikrings-
præmier på i alt cirka 54 mio. kr. under udgifter, der ikke kunne kræves erstattet.
med hensyn til udgifterne ”noreco regrouting omkostninger” bemærker retten, at der heller
ikke findes at være fornødent grundlag for at kræve dækning herfor, da disse udgifter ikke
                                               - 338 -
kan anses for at have været rimelige (reasonable). retten har herved navnlig lagt vægt på, at
det efter oplysningerne i sagen allerede tidligt måtte stå klart for noreco, at en løsning med
regrouting ikke ville være holdbar og derfor ikke var nødvendig at ofre penge på.
det samme er tilfældet for udgifterne ”design og fremstilling af guyed support og conductor
hang off systems”, idet disse ikke er blevet benyttet i den permanente reparationsløsning af
siri-platformen. retten finder således, at ordlyden af bestemmelserne i section 1, 1 (i) og 1, 8
ikke giver tilstrækkeligt grundlag for at kræve dækning af udgifter til design og produktion
(fremstilling) af kostbart fysisk udstyr til brug i alternative permanente løsningsmodeller,
der rent faktisk ikke benyttes.
sådanne typer udgifter og navnlig så store beløb går ud over de undersøgelser af alternative
permanente løsningsmuligheder, der som anført ovenfor efter omstændighederne kunne
kræves dækning for under denne sag. det tilføjes, at situationen på dette tidspunkt ikke var
nær så akut og risikofyldt, som den var umiddelbart efter konstateringen af skaden.
tilbage er herefter udgifterne til ”design, fremstilling og installering af cable stays”, der rent
økonomisk er den største udgift, opgjort til i alt 246.551.202 usd.
det er ubestridt, at dette krav som udgangspunkt er dækket efter section 1, da installering af
cable stays netop udgør den permanente reparation af siri-platformen – sammen med den
sub-sea support, der oprindelig blev installeret som en midlertidig reparationsløsning, og
som derfor allerede er dækket under sue and labour-kravet, jf. section 1, 26 og ovenfor.
forsikringsgiverne har til støtte for afvisning af kravet om dækning af udgifter til cable stays
derimod henvist til, at cable stays alt overvejende udgør ”betterment” eller eventuelt ”altera-
tion in design” omfattet af dækningsbegrænsningen i section 1, 8. forsikringsgivernes syns-
punkt er navnlig begrundet i, at det efter de tekniske oplysninger i sagen må antages, at siri-
platformens egensvingningstid er væsentligt nedsat efter installeringen af cable stays.
                                               - 339 -
retten tiltræder, at det efter de tekniske oplysninger i sagen må antages, at siri-platformens
egensvingningstid er væsentligt nedsat efter installeringen af cable stays. men retten finder
samtidig, at der efter de foreliggende oplysninger i sagen, herunder de tekniske erklæringer
samt skønserklæringerne og forklaringerne fra de tekniske eksperter og skønsmændene, ikke
herudover er grundlag for at antage, at alene denne nedsatte egensvingningstid har bevirket,
at platformen har fået en længere levetid eller en mere effektiv funktion.
tværtimod må det på det anførte grundlag antages, at installeringen af cable stays ikke har
medført til en forbedret funktion, og at platformens levetid samlet set næppe er forbedret,
idet levetiden også er afhængig af mange andre faktorer, der ikke er forandret i forbindelse
med installeringen af cable stays.
når dette sammenholdes med oplysningen om, at det ikke ville have været fysisk muligt at
foretage reparation af platformen på land, og da det efter det foreliggende endvidere må
lægges til grund, at der ikke kan peges på andre reparationsløsninger, som ville have været
billigere end cable stays, finder retten, at udgifterne til cable stays har været såvel fornødne
som rimelige og derfor kan kræves dækket uden fradrag.
noreco er på baggrund af det anførte således ikke i økonomisk henseende blevet stillet bedre
som følge af installeringen af cable stays, end hvis skaden ikke var indtruffet, og der forelig-
ger derfor heller ikke en berigelse for noreco som anført af forsikringsgiverne.
som følge af det anførte gives noreco herefter delvis medhold i påstand 2, således at forsik-
ringsgiverne skal betale i alt 267.830.656 usd, efter den i den subsidiære påstand 2 angivne
procentvise fordeling mellem de sagsøgte selskaber.
det bemærkes, at den angivne procentvise fordeling ikke er bestridt af forsikringsgiverne, jf.
også om oplysninger i sagen tidligere i dommen.
spørgsmålene om valg af valuta ved opgørelsen af kravet (usd/dkk) og kravets forrentning
behandles nedenfor.
                                                 - 340 -
påstand 3a og 3b: lopi -kravet
lopi-kravet omfatter erstatning for driftstab (loss of production income), og parterne er
enige om, at hvis skaden er omfattet af forsikringsdækningen, er lopi-kravet også dækket.
da dette er tilfældet, og da parterne er enige om opgørelsen af kravet, tages norecos påstand
3a og 3b i det hele til følge.
spørgsmålene om valg af valuta ved opgørelsen af kravet (usd/dkk) og kravets forrentning
behandles nedenfor.
iv. øvrige spørgsmål
ud over de tre hovedelementer i sagen er der fire øvrige spørgsmål, som retten skal afgøre:
1) retsvirkning af transfer agreement mellem noreco og dong, 2) betydning af verseren-
de voldgiftssag mellem noreco, dong og deutsche erdoel ag, 3) valuta ved opgørelse og
udbetaling af forsikringsbeløb (usd/dkk) og 4) forrentning af kravene.
1.   retsvirkning af transfer agreement mellem noreco og dong
forsikringsgiverne har over for sue and labour-kravet gjort gældende, at noreco ikke har
ført tilstrækkeligt bevis for, at alle de anførte enkelte udgifter er betalt af noreco selv og ikke
af dong. forsikringsgiverne har herved henvist til princippet i forsikringsaftalelovens § 22.
indsigelsen er ikke gjort gældende over for lopi-kravet, da dette krav allerede var opgjort,
da noreco solgte sin del af siri-platformen til dong, og heller ikke over for section 1-kravet,
da der er enighed om, at dette krav nu tilhører dong, da noreco ifølge transfer agreement
indgået mellem noreco og dong har overført kravet til dong, men dog sådan at noreco
samtidig har fået transport i det forsikringsbeløb, der måtte blive udbetalt til dong.
                                               - 341 -
om indsigelsen vedrørende sue and labour-kravet bemærker retten, at det efter det oplyste
i sagen kan lægges til grund, at mens noreco og dong ejede siri-platformen sammen, var
betalingspraksis ifølge joint operating agreement mellem noreco og dong sådan, at
dong som ansvarlig operatør foretog alle betalinger, og at noreco løbende refunderede
dong’s udgifter via såkaldte cash-calls, der blev afregnet på månedsbasis og også til dels
var baseret på budgetterede udgifter.
efter bevisførelsen i retten, herunder den fremlagte skriftlige erklæring fra dong’s ledelse
og forklaringerne afgivet fra repræsentanter for både noreco og dong, kan det desuden
lægges til grund, at det samstemmende er oplyst, at noreco har afregnet alle økonomiske
udeståender til dong i forhold til skæringsdatoen i transfer agreement.
yderligere kan det lægges til grund, at de to engelske loss adjusters, der er udpeget til brug
for sagen i henhold til parternes litigation agreement, har gennemgået samtlige fakturaer
og andre bilag af betydning for opgørelsen af kravene i joint cost allocation rapporten via
dong’s digitale dokumentarkiv (det såkaldte share point) og til dels også fysisk på dong’s
danske kontor.
det var en del af deres opdrag ifølge litigation agreement at undersøge, om de enkelte ud-
gifter i kravene rent faktisk var afholdt af dong, men ikke tillige, om dong også havde få-
et refusion for hver enkelt udgift fra noreco. loss adjusters har oplyst, at det ville have væ-
ret fysisk muligt at foretage en sådan undersøgelse om dokumentationen for norecos beta-
linger til dong, men at dette ville have været særdeles ressourcekrævende og dermed også
meget dyrt, da der er tale om et bilagsmateriale på omkring 5.500 dokumenter.
under disse konkrete omstændigheder og navnlig henset til de afgivne både skriftlige og
mundtlige erklæringer om, at noreco ikke har skyldige beløb til dong pr. skæringsdatoen
for transfer agreement, finder retten, at det ville være for formalistisk tillige at stille krav
om et fuldt 1-til-1-dokumentbevis for norecos betaling (refusion til dong) af hver enkelt af
udgifterne i sue and labour-kravet.
                                               - 342 -
noreco findes således ved den skete bevisførelse i tilstrækkelig grad at have ført bevis for, at
alle udgifter indeholdt i sue and labour-kravet også de facto er betalt af noreco.
det tilføjes, at der ikke under sagen er fremkommet oplysninger, der giver retten grundlag
for at antage eller formode, at der eventuelt kunne være tale om, at noreco og dong som
led i transfer agreement har aftalt, at dong som en del af sin betaling til noreco for at
overtage siri-platformen til gengæld skulle have eftergivet noreco gældsposter, herunder
udgifter til den midlertidige reparation af siri-platformen (sue and labour-kravet), og der er
derfor ikke anledning til at skærpe kravet til norecos beviser for betalingen af disse udgifter
som følge heraf.
2.   betydning af verserende voldgiftssag mellem noreco, dong og deutsche erdoel ag
det er oplyst, at der pt. verserer en voldgiftssag, hvor noreco og dong har rejst krav mod
det tyske selskab deutsche erdoel ag (dea) om delvis betaling af udgifterne til reparation
af siri-platformen. det er endvidere oplyst, at sagen har baggrund i en såkaldt tie-in-aftale
mellem disse parter, der giver dea en delvis brugsret til siri-platformens faciliteter til brug
for dea’s aktiviteter i de tilstødende nini- og cecilie-oliefelter, og at noreco over for dea
har erklæret sig enig i, at noreco’s betalingskrav over for dea skal reduceres i det omfang,
noreco opnår forsikringsdækning for udgifterne under nærværende sag.
retten er enig med noreco i, at den omstændighed, at noreco og dong har indgået aftale
med dea om delvis brug (leje) af siri-platformen, ikke kan føre til, at noreco ikke kan opnå
fuld forsikringsdækning fra forsikringsgiverne, hvis policebetingelserne i øvrigt er opfyldt.
under de anførte omstændigheder er retten således ikke enig med forsikringsgiverne i, at
pligten til tabsbegrænsning fører til, at noreco skal kræve betaling fra tredjemand (her dea)
forud for forsikringsgiveren.
der er således ikke grundlag for at foretage fradrag i forsikringsudbetalingerne som følge af
voldgiftssagen mod dea.
                                                 - 343 -
3.   valuta ved opgørelse og udbetaling af forsikringsbeløb (usd/dkk)
det fremgår af 2008/2009-policen, at den forsikrede kan vælge, om tab skal opgøres efter
dansk eller engelsk praksis, jf. policens klausul 9, der har følgende ordlyd ”claim adjustment
to be drawn up by claims adjusters to be agreed upon following either danish or english
adjustment practice, at the option of the assured”.
noreco har med henvisning til denne klausul valgt at opgøre sine krav efter engelsk praksis
for tabsopgørelse, og efter oplysningerne i sagen og navnlig forklaringerne fra de to engelske
loss adjusters, der er udpeget af parterne til brug for sagen i henhold til parternes litigation
agreement, kan det lægges til grund, at man efter engelsk praksis vil opgøre tabet i policens
valuta, hvilket her er usd. det kan tillige lægges til grund, at udgifter betalt i anden valuta
konverteres til policens valuta efter kursen på betalingstidspunktet, dog opgjort månedsvis
med den gennemsnitlige valutakurs for den pågældende måned.
på denne baggrund, og da spørgsmålet om valuta og valutakonvertering må anses for en del
af tabsopgørelsen, er retten enig med noreco i, at tabet kan opgøres i usd.
de pådømte krav, jf. ovenfor, kan derfor kræves udbetalt i usd, og norecos påstande tages
derfor til følge også for så vidt angår dette spørgsmål.
4.   forrentning af kravene
noreco har påstået sine krav forrentet fra 14 dage efter, at kravene første gang blev fremsat
over for forsikringsgiverne ifølge claim submissions (skadesanmeldelserne) i sagen og har
herved henvist til forsikringsaftalelovens § 24.
forsikringsgiverne har bestridt, at betingelserne efter forsikringsaftalelovens § 24 er opfyldt,
og har påstået forrentning med almindelig procesrente fra sagens anlæg, jf. rentelovens § 3,
stk. 4, subsidiært tidligst fra 14 dage efter, at forsikringsgiverne modtog den såkaldte lic 2-
rapport, der er den seneste af de ekspertrapporter, dong indhentede før sagens anlæg.
                                                - 344 -
retten finder, at forsikringsgiverne allerede efter norecos indlevering af claim submissions
var i stand til at indhente de oplysninger, der var nødvendige for at bedømme de rejste krav
og forsikringsbegivenheden samt at fastsætte forsikringsydelsens størrelse.
det kan ikke føre til et andet resultat, at parterne efterfølgende har haft en meget lang proces
med udveksling af synspunkter og indhentelse af yderligere oplysninger og vurderinger fra
tekniske eksperter, og heller ikke at forsikringsgiverne har fremsat omfattende processuelle
opfordringer under sagen.
betingelserne for forrentning i medfør af forsikringsaftalelovens 24, stk. 2, jf. stk. 1, er derfor
opfyldt, og norecos rentepåstande tages derfor i det hele til følge som nedenfor bestemt.
v. sagsomkostninger
noreco må anses for at have vundet sagen i alt væsentligt, og forsikringsgiverne skal derfor
betale sagens omkostninger.
beløbet omfatter udgifter til advokatbistand, jf. nedenfor, og norecos udgifter til retsafgifter
på i alt 150.000 kr samt følgende andre udgifter vedrørende sagen oplyst af noreco, der kan
kræves dækket under retssagen, og som forsikringsgiverne ikke har gjort indsigelser imod:
oversættelse 257.667 kr., vidnegodtgørelser i alt 301.935 kr., erstatningsopgørelse, herunder
litigation agreement, quantum rapport mv., i alt 3.338.841 kr., omkostninger til teknisk
rådgivning 1.505.263 kr. og omkostninger til forsikringskonsulent 1.038.804 kr. (alt opgjort
ekskl. moms), samlet i alt 6.442.510 kr. ekskl. moms.
de øvrige mindre udgifter, der er medtaget i norecos omkostningsopgørelse dækkes ikke
særskilt, men omfattes af beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand fastsættes til 12 mio. kr.
                                                   - 345 -
retten har herved taget hensyn til sagens store økonomiske værdi, betydelige omfang og
særligt høje tekniske kompleksitet samt sagens forløb og varighed, herunder at der har været
afholdt en omfattende skønsforretning, og at der var afsat 21 dage til hovedforhandlingen.
forsikringsgiverne skal herefter betale i alt 18.592.510 kr. i sagsomkostninger.
forsikringsgiverne skal desuden endeligt bære samtlige udgifter vedrørende syn og skøn,
herunder udgifterne til skønsmændenes fremmøde i retten samt til oversættelse og tolkning.
sagsøgerne har ikke oplyst, om sagsomkostningerne eventuelt skal fordeles mellem de fire
sagsøgere eller tilkendes noreco oil denmark a/s alene, svarende til formuleringen af de
nedlagte betalingspåstande (bortset fra påstand 3 b). retten har ikke noget grundlag for at
foretage en sådan eventuel fordeling og har derfor bestemt, at sagsomkostningsbeløbet skal
betales til sagsøgerne 1 – 4 v/ noreco oil denmark a/s, der herefter må varetage en eventuel
fordeling af beløbet til de øvrige sagsøgere.
vi. bestemmelse om forlænget fuldbyrdelsesfrist på 4 uger
henset til kravenes betydelige økonomiske værdi og sagens omfang og kompleksitet samt de
forestående mange helligdage omkring jul bestemmes det efter retsplejelovens § 480, stk. 1,
at fuldbyrdelsesfristen for denne dom skal forlænges til at være 4 uger.
                                          thi kendes for ret:
1.   nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco oil denmark
     a/s (i alt usd 43.424.051) med tillæg af rente som angivet:
   syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 4.342.405 med tillæg af rente af usd 2.087.149 fra 9.
     juni 2010, af usd 228.815 fra 6. juni 2011 samt af usd 2.026.441 fra 14. juni 2012.
   syndicate 0609 (auw) skal betale usd 1.432.994 med tillæg af rente af usd 688.759 fra 9. juni
     2010, af usd 75.509 fra 6. juni 2011 samt af usd 668.726 fra 14. juni 2012.
                                                  - 346 -
 syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 4.342.405 med tillæg af rente af 2.087.149 fra 9.
  juni 2010, af usd 228.815 fra 6. juni 2011 samt af usd 2.026.441 fra 14. juni 2012.
 syndicate 1183 (tal) skal betale usd 3.148.244 med tillæg af rente af usd 1.513.183 fra 9. juni
  2010, af usd 165.891 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.469.170 fra 14. juni 2012.
 syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 1.954.082 med tillæg af rente af usd 939.217 fra 9. juni
  2010, af usd 102.967 fra 6. juni 2011 samt af usd 911.899 fra 14. juni 2012.
 syndicate 2623 (afb) skal betale usd 1.582.807 med tillæg af rente af usd 760.766 fra 9. juni
  2010, af usd 83.403 fra 6. juni 2011 samt af usd 738.638 fra 14. juni 2012.
 syndicate 0623 (afb) skal betale usd 371.276 med tillæg af rente af usd 178.451 fra 9. juni 2010,
  af usd 19.564 fra 6. juni 2011 samt af usd 173.261 fra 14. juni 2012.
 syndicate 2001 (aml) skal betale usd 1.302.722 med tillæg af rente af usd 626.145 fra 9. juni
  2010, af usd 68.644 fra 6. juni 2011 samt af usd 607.932 fra 14. juni 2012.
 syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 1.997.506 med tillæg af rente af usd 960.088 fra 9. juni
  2010, af usd 105.255 fra 6. juni 2011 samt af usd 932.163 fra 14. juni 2012.
 aig europe (services) limited skal betale usd 434.241 med tillæg af rente af usd 208.715 fra 9.
  juni 2010, af usd 22.881 fra 6. juni 2011 samt af usd 202.644 fra 14. juni 2012.
 axis specialty europe se skal betale usd 2.822.563 med tillæg af rente af usd 1.356.647 fra 9. ju-
  ni 2010, af usd 148.730 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.317.187 fra 14. juni 2012.
 aspen insurance uk limited skal betale usd 1.954.082 med tillæg af rente af usd 939.217 fra 9.
  juni 2010, af usd 102.967 fra 6. juni 2011 samt af usd 911.899 fra 14. juni 2012.
 gard marine & energy limited skal betale usd 3.843.028 med tillæg af rente af usd 1.847.127 fra
  9. juni 2010, af usd 202.501 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.793.401 fra 14. juni 2012
 aig europe limited skal betale usd 3.039.684 med tillæg af rente af usd 1.461.004 fra 9. juni
  2010, af usd 160.170 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.418.509 fra 14. juni 2012.
 allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 1.411.282 med tillæg af rente af usd
  678.323 fra 9. juni 2010, af usd 74.365 fra 6. juni 2011 samt af usd 658.593 fra 14. juni 2012.
 liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 2.279.763 med tillæg af rente af usd
  1.095.753 fra 9. juni 2010, af usd 120.128 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.063.882 fra 14. juni 2012.
 international insurance company of hannover plc skal betale usd 1.411.282 med tillæg af rente
  af usd 678.323 fra 9. juni 2010, af usd 74.365 fra 6. juni 2011 samt af usd 658.593 fra 14. juni
  2012.
 zurich insurance public limited company skal betale usd 2.171.203 med tillæg af rente af usd
  1.043.574 fra 9. juni 2010, af usd 114.407 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.013.221 fra 14. juni 2012.
                                                  - 347 -
   lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 3.039.684 med tillæg af rente af
    usd 1.461.004 fra 9. juni 2010, af usd 160.170 fra 6. juni 2011 samt af usd 1.418.509 fra 14. juni
    2012.
   syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 542.801 med tillæg af rente af usd 260.894 fra 9. juni 2010,
    rente af usd 28.602 fra 6. juni 2011 samt af usd 253.305 fra 14. juni 2012.
2.  nedenstående sagsøgte skal efter nedenstående %-fordeling betale usd 267.830.656 til
    noreco oil denmark a/s med tillæg af rente som angivet:
   syndicate 1036 (cof 1036) skal betale 10 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011
    for så vidt angår beløb op til usd 20.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det oversky-
    dende beløb.
   syndicate 0609 (auw) skal betale 3,3 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 6.600.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
   syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale 10 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september
    2011 for så vidt angår beløb op til usd 20.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
    skydende beløb.
   syndicate 1183 (tal) skal betale 7,25 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 14.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
   syndicate 0457 (wtk) skal betale 4,5 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 9.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
   syndicate 2623 (afb) skal betale 3,645 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 7.290.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
   syndicate 0623 (afb) skal betale 0,855 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 1.710.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
   syndicate 2001 (aml) skal betale 3 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så
    vidt angår beløb op til usd 6.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende be-
    løb.
                                                - 348 -
 syndicate 3000 (mkl) skal betale 4,6 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så
  vidt angår beløb op til usd 9.200.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende be-
  løb.
 aig europe (services) limited skal betale 1 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september
  2011 for så vidt angår beløb op til usd 2.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
  skydende beløb.
 axis specialty europe se skal betale 6,5 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011
  for så vidt angår beløb op til usd 13.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det oversky-
  dende beløb.
 aspen insurance uk limited skal betale 4,5 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september
  2011 for så vidt angår beløb op til usd 9.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
  skydende beløb.
 gard marine & energy limited skal betale 8,85 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september
  2011 for så vidt angår beløb op til usd 17.700.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det over-
  skydende beløb.
 aig europe limited skal betale 7 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for så
  vidt angår beløb op til usd 14.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende be-
  løb.
 allianz global corporate & specialty ag skal betale 3,25 % af beløbet med tillæg af rente fra 21.
  september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 6.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  det overskydende beløb.
 liberty mutual insurance europe limited skal betale 5,25 % af beløbet med tillæg af rente fra 21.
  september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 10.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  det overskydende beløb.
 international insurance company of hannover plc skal betale 3,25 % af beløbet med tillæg af ren-
  te fra 21. september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 6.500.000 og fra 14. juni 2012 for så
  vidt angår det overskydende beløb.
 zurich insurance public limited company skal betale 5 % af beløbet med tillæg af rente fra 21.
  september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 10.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  det overskydende beløb.
 lancashire insurance company (uk) limited skal betale 7 % af beløbet med tillæg af rente fra 21.
  september 2011 for så vidt angår beløb op til usd 14.000.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår
  det overskydende beløb.
                                                 - 349 -
  syndicate 4444 (cnp) skal betale 1,25 % af beløbet med tillæg af rente fra 21. september 2011 for
    så vidt angår beløb op til usd 2.500.000 og fra 14. juni 2012 for så vidt angår det overskydende
    beløb.
3a. nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco oil denmark
    a/s (i alt usd 32.006.020) med tillæg af rente som angivet:
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 3.200.602 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 1.056.199 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 3.200.602 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 2.320.436 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 1.440.271 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 1.166.619 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 273.651 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 960.181 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 1.472.277 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe (services) limited skal betale usd 320.060 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  axis specialty europe se skal betale usd 2.080.391 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 1.440.271 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  gard marine & energy limited skal betale usd 2.832.533 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  aig europe limited skal betale usd 2.240.421 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 1.040.196 med tillæg af rente fra 29.
    september 2011.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 1.680.316 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 1.040.196 med tillæg af rente
    fra 29. september 2010.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 1.600.301 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
                                               - 350 -
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 2.240.421 med tillæg af rente fra
    29. september 2010.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 400.075 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
3b. nedenstående sagsøgte skal betale nedenstående beløb i usd til noreco petroleum
    denmark a/s (i alt usd 1.071.719) med tillæg af rente som angivet:
  syndicate 1036 (cof 1036) skal betale usd 107.172 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0609 (auw) skal betale usd 35.367 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2020/2003 (wel/sjc) skal betale usd 107.172 med tillæg af rente fra 29. september
    2010.
  syndicate 1183 (tal) skal betale usd 77.700 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 0457 (wtk) skal betale usd 48.227 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2623 (afb) skal betale usd 39.064 med tillæg af rente af 29. september 2010.
  syndicate 0623 (afb) skal betale usd 9.163 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 2001 (aml) skal betale usd 32.152 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  syndicate 3000 (mkl) skal betale usd 49.299 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe (services) limited skal betale usd 10.717 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  axis specialty europe se skal betale usd 69.661 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aspen insurance uk limited skal betale usd 48.227 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  gard marine & energy limited skal betale usd 94.847 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  aig europe limited skal betale usd 75.020 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
  allianz global corporate & specialty ag skal betale usd 34.831 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  liberty mutual insurance europe limited skal betale usd 56.265 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  international insurance company of hannover plc skal betale usd 34.831 med tillæg af rente fra
    29. september 2010.
  zurich insurance public limited company skal betale usd 53.586 med tillæg af rente fra 29. sep-
    tember 2010.
  lancashire insurance company (uk) limited skal betale usd 75.020 med tillæg af rente fra 29.
    september 2010.
  syndicate 4444 (cnp) skal betale usd 13.396 med tillæg af rente fra 29. september 2010.
                                              - 351 -
de sagsøgte 1 - 24 skal herudover in solidum betale i alt 18.592.510 kr. i sagsomkostninger til
sagsøgerne 1 - 4 v/noreco oil denmark a/s.
samtlige idømte beløb skal betales inden 4 uger fra denne doms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
        mads bundgaard larsen             lotte wetterling          mette skov larsen
jakob pade frederiksen       peter kim jensen        flemming ipsen         bjarne lau pedersen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den