text:
                                             dom
afsagt den 17. november 2015 af østre landsrets 16. afdeling
(landsdommerne peter mørk thomsen, janni christoffersen og tove schelle (kst.)).
16. afd. nr. b-769-13:
a under konkurs ved kurator,
advokat erik hollensen
(advokat rasmus munk nielsen)
mod
jyske bank a/s (tidligere sparekassen lolland a/s)
(advokat michael serring)
denne sag, der den 21. december 2012 er anlagt ved københavns byret, er ved kendelse af 4.
marts 2013 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagen angår spørgsmål om, hvorvidt der efter konkurslovens § 72 og/eller § 74 skal ske
omstødelse af to betalinger foretaget den 4. november 2009 med 3 mio. kr. og den 11. no-
vember 2010 med 900.000 kr. parterne er i denne forbindelse blandt andet uenige om
fristdagen, om betalingerne hidrører fra a, og om a var eller blev insolvent i forbindelse med
betalingerne.
parternes påstande
sagsøgeren, a under konkurs, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, jyske bank a/s, dømmes
til at betale sagsøgeren 3.900.000 kr. med tillæg af den til enhver tid gældende procesrente fra
sagens anlæg.
sagsøgte, jyske bank a/s (tidligere sparekassen lolland a/s), har påstået frifindelse, sub-
sidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end det påstævnte.
                                              - 2 -
for det tilfælde, at a under konkurs får helt eller delvist medhold i sin påstand, har jyske
bank a/s nedlagt følgende supplerende påstand: ”sagsøgeren, as konkursbo, tilpligtes at
anerkende, at sagsøgte, jyske bank a/s, skal modtage dividende fra as konkursbo i
overensstemmelse med principperne i konkurslovens kapitel 10 (konkurslovens § 93 - § 98)
af det fulde beløb, som sagsøgte pålægges at betale til sagsøger, bortset fra eventuelle
sagsomkostninger pålagt under nærværende retssag, og at ingen del af beløbet, som sagsøgte
pålægges at betale til sagsøgeren, bortset fra eventuelle sagsomkostninger pålagt under
nærværende retssag, skal fragå til dækning af omkostninger ved konkursboets behandling, jf.
konkurslovens § 93, nr. 2, eller til dækning af gæld, der pådrages boet under dets behandling,
jf. konkurslovens § 93, nr. 3.”
sagsøgeren har påstået frifindelse over for denne påstand.
sagsfremstilling
a, der er gift med advokat b, drev i en årrække forretning med investering i blandt andet
ejendomme og pantebreve. den 29. december 2011 afsagde skifteretten i århus
konkursdekret over a efter at have modtaget en konkursbegæring den 16. november 2011 fra
finansbanken a/s (herefter finansbanken). advokat erik hollensen blev antaget som
kurator. den 26. maj 2014 blev der afsagt konkursdekret over b.
de krav, som as konkursbo forfølger under denne sag, var oprindeligt opstået på baggrund af
krav fra finansbanken, som på tidspunktet for kravenes opståen var et 100 % ejet
datterselskab af sparekassen lolland a/s (herefter sparekassen lolland). inden sagen blev
anlagt, blev finansbanken fusioneret med sparekassen lolland som det fortsættende selskab,
og i januar 2013 overtog jyske bank a/s (herefter jyske bank) sparekassen lolland.
den 3. november 2009 indgik finansbanken på den ene side og a, … af 1992 aps c/o
advokat b, c, … 2009 aps c/o advokat b, … af 1/12 1997 aps c/o b, b, … holding aps c/o
advokat b, d og e på den anden side (tilsammen de forpligtede parter) en aftale, der
indeholder blandt andet følgende:
                                           ” aftale
                                    - 3 -
- idet finansbanken har et tilgodehavende hos … af 1992 aps som pr. 1.
       juli 2009 udgør kr. 21.347.532,47, med tillæg af renter siden 30. juni
       2009 og med tillæg af omkostninger. tilgodehavendet består i
       henhold til:
       investeringskredit, konto nr. …                     kr. 5.114.523,87
       investeringskredit, konto nr. …                     kr. 15.582.723,99
       konto nr. …                                         kr.    651.010,69
       konto nr. …                                         kr.-        689,21
       konto nr. …                                         kr.-         36,87
       hertil kommer inkassoomkostninger kr. 266.218,75 (kr. 212.975,00
       med tillæg af moms), således at det samlede tilgodehavende udgør kr.
       21.613.751,22 med tillæg af renter siden 30. juni 2009,
- idet a og c er selvskyldnerkautionister for gælden påhvilende … af 1992
       aps overfor finansbanken.
- idet finansbanken som følge af manglende betaling af tilgodehavendet har
       indgivet konkursbegæringer mod … af 1992 aps, a og c, oprindeligt
       ved konkursbegæringer fremsendt til skifteretterne (pr. telefax) 3.
       august 2009 [efter skifteretternes kontortid] og modtaget i
       skifteretterne den 4. august 2009, og efter tilbagekaldelse af
       konkursbegæringerne den 24. august 2009 ved fornyede
       konkursbegæringer fremsendt til skifteretterne pr. telefax den 9.
       september 2009 [efter skifteretternes kontortid] og modtaget i
       skifteretterne den 10. september 2009, hvorved den oprindelige
       fristdag er opretholdt, hvorfor parterne i nærværende aftale er enige
       om, at der i forhold til alle tre konkursbegæringer aktuelt er etableret
       og fastholdt 4. august 2009 som fristdag, jf. konkurslovens § 1,
- idet … af 1992 aps, a og c i forbindelse med konkursbegæringernes
       behandling har fremsat indsigelser af forskellig art, og idet der som
       led i fremsættelsen af disse indsigelser er iværksat retssag ved
       københavns byret af …selskabet overfor finansbanken (… ved
       københavns byret),
- idet behandlingen af konkursbegæringerne mod … af 1992 aps og a ved
       skifteretten i århus er udsat til fornyet behandling fredag den 6.
       november 2009 og konkursbegæringen mod c ved skifteretten i
       horsens er udsat til behandling onsdag den 9. december 2009,
- idet en del af årsagen til de aktuelle økonomiske problemer for … af 1992
       aps er, at selskabet har lidt tab gennem køb af pantebreve (via …
       pantebrevsfirma a/s, nu under konkurs) med relation til …
       ejendomme a/s og selskaber og personer knyttet til … ejendomme
       a/s,
- idet … af 1992 aps, overfor og gennem … pantebrevsfirma a/s, har
       fremsat krav om erstatning for det lidte tab gennem købet af disse
                                         - 4 -
           pantebreve, oplyst til at udgøre ca. kr. 6 mio., således at erstatning til
           … af 1992 aps for det lidte tab søges opnået (bl.a.) i forbindelse med
           en verserende retssag ved retten i næstved overfor en række personer
           og selskaber med tilknytning til … ejendomme a/s,
-   idet a og c i forbindelse med drøftelser om en forligsmæssig afklaring af
           parternes mellemværende har meddelt en række oplysninger om deres
           økonomiske forhold, herunder i form af skatteregnskaber for 2007 og
           2008 og modregnede balancer (pr. 26. august 2009 for a og pr. 25.
           august 2009 for c) og et notat om væsentlige dispositioner i 2009 for
           a, og hvor skatteregnskaberne, den modregnede balance og notatet
           angående a er vedhæftet som bilag til nærværende aftale,
-   idet formålet med nærværende aftale er for finansbanken at opnå den efter
           omstændighederne bedst mulige dækning af tilgodehavendet og for a
           og c at opnå frigørelse for kautionsforpligtelserne, herunder at der
           undgås (indirekte) tab gennem en eventuel konkursbehandling af a og
           c,
-   idet finansbanken til sikkerhed for tilgodehavendet har pant [stillet af …
           af 1992 aps] i dels et depot af værdipapirer med en samlet kursværdi
           på ca. kr. 1.3 - 1.4 mio., dels en række pantebreve (og et gældsbrev
           sikret gennem et ejerpantebrev i en fast ejendom)
-   idet a og/eller c [via køberselskabet], på grundlag af bs indgående
           kendskab til pantebrevene hvori finansbanken har sikkerhed (og til
           ejendommene hvori pantebrevene har pant), og idet a og/eller c [via
           køberselskabet], herunder som følge af skattemæssige hensyn, har
           mulighed for at opnå et bedre resultat af pantebrevene end hvad der
           må anses for sandsynligt for finansbanken,
-   idet enkelte af ejendommene, hvori pantebrevene har sikkerhed, er bort-
           solgt på tvangsauktion eller forventes bortsolgt på tvangsauktion i
           starten af november 2009,
-   idet vilkårene anført i nærværende aftale for finansbanken udgør en hel-
           hed, således at aftalen ikke er gennemført, hvis der udestår opfyldelse
           af et eller flere af vilkårene.
1.1 køberselskabet erhverver fra … af 1992 aps de syv pantebreve (inkl. et
    gældsbrev sikret gennem et ejerpantebrev i fast ejendom), hvori
    finansbanken har pant, og som er beskrevet på den vedhæftede liste.
    …
    køberselskabet, c, a og b erklærer ved deres underskrift på nærværende
    aftale, at køberselskabets pengeinstitut som har medvirket til at stille
    købesummen for pantebrevene til rådighed er fuldt bekendt med alle forhold
    i relation til pantebrevene og de hensyn (herunder skattemæssige hensyn),
    der har bevirket køberselskabets erhvervelse af pantebrevene.
    …
                                        - 5 -
    købesummen for de syv pantebreve beskrevet på den vedhæftede liste ud-
    gør kr. 5.500.000. købesummen betales senest onsdag den 4. november
    2009 … idet finansbanken ved modtagelse af betalingen frigiver de
    overdragne pantebreve fra pantsætningen og fremsender eller udleverer de
    originale pantebreve til b som repræsentant for køberselskabet.
    …
    købesummen på kr. 5.500.000 for pantebrevene afskrives på gælden på-
    hvilende … af 1992 aps (forlods på renter og omkostninger), og
    derigennem indirekte på forpligtelserne påhvilende a og c som følge af
    selvskyldnerkautionerne.
1.2 gennem sin underskrift af nærværende aftale frafalder c de hidtil fremsatte
    indsigelser overfor finansbankens krav og anerkender, at finansbankens
    tilgodehavende kan opgøres i overensstemmelse med det anførte i
    indledningen af nærværende aftale. til frigørelse for forpligtelserne i
    henhold til selvskyldnerkautionen betaler c særskilt kr. 1.000.000 til
    finansbanken. betaling skal ske senest onsdag den 4. november 2009 til
    finansbanken … efter modtagelse af betalingen, og efter konstatering af
    opfyldelse af de øvrige vilkår anført i nærværende aftale, herunder betaling
    fra a (bortset fra de nedenfor beskrevne supplerende betalinger fra a i 2010
    og 2011), meddeler finansbanken kvittering for yderligere forpligtelser i
    henhold til cs selvskyldnerkaution.
1.3 som første del af de aftalte beløb til frigørelse for forpligtelserne i henhold
    til selvskyldnerkautionen betaler a særskilt kr. 3.000.000 til finansbanken.
    betaling skal ske senest onsdag den 4. november 2009 til finansbanken …
1.4 gennem sin underskrift af nærværende aftale frafalder a de hidtil fremsatte
    indsigelser overfor finansbankens krav og anerkender, at finansbankens
    tilgodehavende kan opgøres i overensstemmelse med det anførte i
    indledningen af nærværende aftale, således at det samlede tilgodehavende
    udgør kr. 21.613.751,22 med tillæg af renter siden 30. juni 2009, hvori skal
    fradrages betalingerne beskrevet i nærværende aftale (herunder
    købesummen på kr. 5.500.000 for pantebrevene overdraget til
    køberselskabet, den særskilte betaling af kr. 1.000.000 fra c, den særskilte
    første del af betalingen fra a på kr. 3.000.000, det forventelige provenu på
    ca. kr. 1.3 - 1.4 mio. fra de resterende værdipapirer pantsat overfor
    finansbanken), og det mulige provenu fra den kommende
    konkursbehandling af … 1992 aps.
    til endelig frigørelse for forpligtelserne i henhold til selvskyldnerkautionen
    betaler a særskilt yderligere kr. 2.000.000 til finansbanken. betaling skal
    ske med kr. 1.000.000 senest 1. november 2010 og kr. 1.000.000 senest 1.
    november 2011. efter modtagelse af betalingerne på i alt kr. 2.000.000
    yderligere, og efter konstatering af opfyldelse af de øvrige vilkår anført i
    nærværende aftale, meddeler finansbanken kvittering for yderligere
    forpligtelser i henhold til as selvskyldnerkaution.
    indtil der er sket rettidig betaling af de yderligere betalinger på i alt kr.
    2.000.000 opretholdes as forpligtelser i henhold til selvskyldnerkautionen
                                       - 6 -
    fuldt ud, idet finansbanken ved overholdelse af vilkårene i nærværende
    aftale (og under forudsætning af at a ikke på andre parters foranledning
    tages under konkursbehandling eller undergives anden tilsvarende
    bobehandling) dog vil undlade at foretage nogen form for retsforfølgning i
    anledning af selvskyldnerkautionen.
1.5 hvis der ikke kan ske betaling af beløbene anført i pkt. 1.1-1.3 på hen-
    holdsvis kr. 5.500.000, kr. 1.000.000 og kr. 3.000.000 senest onsdag den 4.
    november 2009 er det en betingelse for nærværende aftale, at der senest
    onsdag den 4. november 2009 afgives uigenkaldelig bekræftelse (på vilkår
    svarende til en anfordringsgaranti) fra et eller flere pengeinstitutter af, at
    beløbene vil blive betalt til finansbanken senest tirsdag den 10. november
    2009.
1.6 a, b og c erklærer ved deres underskrift på nærværende aftale, at as og cs
    pengeinstitutter, som har medvirket til at stille de nødvendige midler til
    rådighed for betalingerne anført i pkt. 1.2 og 1.3, er fuldt bekendt med alle
    forhold i relation til betalingerne fra a og c og de hensyn, der har bevirket
    betalingerne.
2.1 senest i forbindelse med starten af mødet i århus skifteret fredag den 6.
    november 2009 frafalder … af 1992 aps de fremsatte indsigelser overfor
    kravet fra finansbanken og anerkender at konkursbetingelserne er opfyldt,
    således at … af 1992 aps (uden indsigelser) kan blive taget under
    konkursbehandling …
2.2 senest i forbindelse med starten af mødet i århus skifteret fredag den 6.
    november 2009, under forudsætning af opfyldelsen af de øvrige vilkår
    anført i nærværende aftale, tilbagekalder finansbanken konkursbegæringen
    mod a.
    senest mandag den 9. november 2009, og ligeledes under forudsætning af
    opfyldelsen af de øvrige vilkår anført i nærværende aftale, tilbagekalder
    finansbanken konkursbegæringen mod c.
    finansbanken, a og c er enige om, at hver part bærer egne omkostninger i
    forbindelse med de indgivne konkursbegæringer.
2.3 senest torsdag den 5. november 2009 hæver …selskabet retssagen ved
    københavns byret, idet …selskabet og finansbanken er enige om, at hver
    part bærer egne omkostninger i forbindelse med retssagen.
3.1 af hensyn til den forlængede frist for as betalinger af i alt kr. 2.000.000 i
    henhold til sidste led af aftalens pkt.1.4, og af hensyn til tilbagekaldelsen af
    konkursbegæringen mod a er alle forpligtede parter i nærværende aftale
    [alle parter, bortset fra finansbanken] enige om – i det indbyrdes forhold
    mellem finansbanken på den ene side og de forpligtede parter på den anden
    side - at fastsætte og fastholde 4. august 2009 som fristdag i henhold til
    konkurslovens regler (og i henhold til regler angående omstødelse m.v.
    udenfor konkursloven, herunder reglerne i dødsboskifteloven om
                                       - 7 -
    behandling af insolvente dødsboer og reglerne i forsikringsaftalelovens §
    117 og pensionsopsparingslovens § 12), indtil der er sket endelig og
    uomstødelig opfyldelse af finansbankens tilgodehavende i henhold til
    nærværende aftale, herunder navnlig de yderligere betalinger på i alt kr.
    2.000.000.
    fastsættelsen og fastholdelsen af 4. august 2009 som fristdag for a er alene
    en ret for finansbanken i forhold til de forpligtede parter, ikke en ret for de
    forpligtede parter (eller andre) i forhold til finansbanken.
3.2 for det tilfælde at a inden der er sket endelig og uomstødelig opfyldelse af
    finansbankens tilgodehavende i henhold til nærværende aftale, herunder
    navnlig de yderligere betalinger på i alt kr. 2.000.000, måtte blive taget
    under konkursbehandling eller anden form for bobehandling, herunder
    eventuelt afgå ved døden således at hendes bo tages under behandling efter
    dødsboskiftelovens regler, eller såfremt a måtte søge tvangsakkord (eller
    rekonstruktion efter de forventede kommende regler herom) eller
    gældssanering, er finansbanken berettiget til – medmindre en eller flere af
    de forpligtede parter i henhold til nærværende aftale efter modtagelse af et
    varsel på 14 dage herom opfylder as resterende forpligtelser i henhold til
    nærværende aftale, herunder navnlig de yderligere betalinger på i alt kr.
    2.000.000 – at gøre sit fulde tilgodehavende gældende og at gøre den
    fastsatte fristdag gældende.
    det er op til finansbankens frie valg, om fristdagen i givet fald gøres
    gældende på et eventuelt konkursbo eller dødsbos vegne (eller på vegne et
    bo af tilsvarende karakter), eller om fristdagen alene gøres gældende i det
    indbyrdes forhold mellem finansbanken på den ene side og de forpligtede
    parter på den anden side.
    finansbanken er ligeledes berettiget til at gøre den fastsatte fristdag gæl-
    dende, hvis der efter opfyldelsen af finansbankens tilgodehavende i henhold
    til nærværende aftale, herunder navnlig de yderligere betalinger på i alt kr.
    2.000.000, sker hel eller delvis omstødelse af de foretagne betalinger.
3.3 finansbanken er – hvis betingelserne herfor indtræder som følge af mang-
    lende opfyldelse af forpligtelserne fastsat i nærværende aftale – berettiget til
    at gøre den fastsatte fristdag gældende overfor de forpligtede parter.
    finansbanken er berettiget til – medmindre tilsvarende krav angående
    omstødelse m.v. uafhængigt heraf fremsættes af et eventuelt konkursbo
    (eller tilsvarende bo) – uden konkursbehandling af a og alene med
    finansbanken som berettiget og begunstiget, at gøre krav på omstødelse
    eller andre lignende krav gældende overfor de forpligtede parter på samme
    måde som hvis a var taget under konkursbehandling med 4. august 2009
    som fristdag med finansbanken som eneste kreditor. eventuelle krav på
    omstødelse eller lignende overfor de forpligtede parter kan gøres gældende
    ved retssag direkte mellem finansbanken som berettiget og en eller flere af
    de forpligtede parter.
…
                                                - 8 -
       4.    omfanget af de forpligtede parter i nærværende aftale er fastlagt på grund-
             lag af de meddelte oplysninger om as økonomiske forhold, herunder
             navnlig skatteregnskaberne, den modregnede balance og notatet angående
             væsentlige dispositioner i 2009. de forpligtede parter erklærer på tro og
             love overfor finansbanken, at der dem bekendt ikke af a (direkte eller
             indirekte) er overført midler eller på anden måde foretaget dispositioner af
             potentielt omstødelig karakter udover hvad der er anført i eller kan udledes
             af skatteregnskaberne, den modregnede balance og notatet angående
             væsentlige dispositioner i 2009, herunder at der ikke er overført midler til
             eller på anden måde foretaget dispositioner af potentielt omstødelig karakter
             i forhold til andre familiemedlemmer til a eller andre selskaber inden for de
             forpligtede parters interesse- og rådighedssfære (som afgrænset i
             konkurslovens § 2 om nærstående parter).”
om betaling af 3 mio. kr. den 4. november 2009
i brev af 3. november 2009 til finansbankens angav advokat michael egholm, der da
repræsenterede a og b, blandt andet en rækkefølge af de nødvendige ekspeditioner i
anledning af aftalen. af brevet fremgår blandt andet, at 1 mio. kr. var indbetalt til advokaten,
og at han havde fået bekræftelser fra aarhus lokalbank om overførsel af 3 mio. kr., fra
amagerbanken af 4,25 mio. kr., fra handelsbanken af 1 mio.kr. og fra …-finans af 250.000
kr.
den 4. november 2009 overførtes fra advokat michael egholm til finansbanken i alt 9,5 mio.
kr., hvoraf 3 mio.kr. er en del af tvisten i denne sag. i tilknytning til overførelsen foreligger en
e-mail af 3. november 2009 fra aarhus lokalbank til advokat michael egholm, hvoraf
fremgår, at der overførtes 3 mio. kr. til advokat michael egholms klientkonto. i e-mailen står:
”beløbet er til opfyldelse af a og bs forpligtelser i henhold til indgået aftale om … af 1992
aps´ engagement med finansbanken”. i en udskrift vedrørende den nævnte klientkonto er der
ud for ”tekst” anført ”b”, ud for ”besked fra afsender” anført ”jf. mail dags dato fra …
aarhus lokalbank” og ud for ”afsender” anført ”advokat b.”
ifølge udskrift af advokat bs erhvervskreditkonto i aarhus lokalbank med et maksimum på 2
mio. kr. og et bevilget overtræk på 500.000 kr. konteredes den 3. november 2009 en
udbetaling på 3 mio. kr., hvorved kontoen gik i minus med 3.063.237,58 kr. af samme
kontoudskrift fremgår, at der var blevet indbetalt 2,8 mio. kr. den 21. august 2009 med valør
                                               - 9 -
den 24. august 2009. saldoen inden denne indbetaling var ifølge udskriften negativ med
2.053.525,19 kr.
a og b havde en fælles konto i nordea bank danmark a/s (herefter nordea), og på denne
konto var den 20. august 2009 bogført en indbetaling fra skattecenter århus på 3.317.417 kr.
der foreligger et underretningsbrev af 14. august 2009 fra skattecenter århus til a, hvoraf
fremgår, at hun for indkomståret 2008 havde en overskydende skat på 3.317.417 kr. den 24.
august 2009 blev på den nævnte konto i nordea bogført hævninger på 500.000 kr. og 2,8 mio.
kr.
i brev af 4. november 2009 fra advokat michael egholm til finansbankens advokat hedder det
blandt andet: ”for a fremsendes kr. 3,0 mio. på betingelse af, at konkursbegæringen over for
hende tilbagekaldes, og at hun frigøres for sin kautionsforpligtelse, når hun har betalt
yderligere kr. 2,0 mio.”
om betaling af 900.000 kr. den 11. november 2010
forud for betalingen af 900.000 kr. i november 2010 foregik en korrespondance mellem fi-
nansbankens advokat og advokat michael egholm. i brev af 30. oktober 2010 skrev advokat
michael egholm blandt andet: ”problemet er, at a kun kan betale, hvis advokat b betaler for
hende.” det fremgår af korrespondancen, at finansbankens advokat gav en forlængelse af
fristen den 1. november 2010 til den 8. november 2010 til at betale 1 mio. kr. i henhold til
aftalen af 3. november 2009. i brev af 5. november 2010 skrev advokat b til finansbankens
advokat: ”jeg har dags dato foranlediget overført kr. 900.000,- til den, i deres brev af 4.ds. til
advokat michael egholm, opgivne klientkonto. de sidste kr. 100.000.- skal overføres/betales
fra konto … hos deres klient. den pågældende konto skal i øvrigt ophæves, således at
restbeløbet overføres til min klientkonto …”. uanset at der var tilgået 900.000 kr. til sagsøgte
fra dennes advokat, er parterne henset til et overførselsbilag med teksten: ”finansbanken/a”
blevet enige om at anse betalingen for at være sket den 11. november 2010.
ifølge opgørelser af klienttilsvar i bs advokatbogholderi havde a den 3. november 2010 et
indestående på 190.682,38 kr., den 5. november 2010 et indestående på 691.760,97 kr. og den
8. november 2010 et indestående på 44.846,51 kr.
                                               - 10 -
det fremgår af udskrift vedrørende as klientkonto hos advokat b, at der ud for 5. november
2010 var en post: ”indb.v/ b” på 500.000 kr., og at der ud for 8. november 2010 var to
indbetalinger på 150.000 kr. og 100.000 kr.
det fremgår endvidere af udskriften, at der efter overførslen af de omhandlede 900.000 kr. i
november 2010 var en positiv saldo på 585.780,88 kr.
om as økonomiske forhold i øvrigt
parterne er enige om, at a var insolvent, da finansbanken den 4. august 2009 indgav
konkursbegæring mod hende, …af 1992 aps og c.
i den modregnede balance, som var udarbejdet pr. 26. august 2009, og som var en del af
materialet i forbindelse med aftalen af 3. november 2009, var det samlede beløb for as gæld
og forpligtelser opgjort til 120.717.296 kr. gælden og forpligtelserne havde sammenhæng
med, at hun var involveret i en række selskaber med en gæld på omkring 1 milliard kr. til
realkreditinstitutter og pengeinstitutter, derunder aarhus lokalbank. ifølge balancen havde
hun en negativ formue på ca. 16,3 mio. kr.
i sagen foreligger nogle talmæssige opgørelser over forskellige engagementer, derunder med
angivelse af bruttogæld. opgørelserne er ikke beskrevet i konkrete sammenhænge bortset fra,
at der i forbindelse med en oversigt over a og bs gælds- og kautionsforpligtelser pr. 1.
november 2011 foreligger angivelser blandt andet vedrørende engagementer og sikkerheder,
derunder for nogles vedkommende blanco. for nogle af forpligtelserne er anført, at lån eller
aktiver er under overførsel til nyt selskab. for andre af forpligtelserne er anført, at der er
modkrav, eller de bestrides, eller at der verserer en retssag. i en note til oversigten står blandt
andet: ”generelt gælder det, at der ikke er taget højde for, om kautionspåtagelserne
overholder god skik kravet om, at der ikke må påtages forpligtelser, der står i misforhold til
kautionisternes økonomiske formåen.”
der foreligger endvidere i sagen udskrifter fra as klientkonto hos advokat b for perioden fra
den 1. oktober 2009 til konkursen i november 2011. udskrifterne viser, at advokat b pr. 1.
                                               - 11 -
oktober 2009 havde 15.198.57 kr. til gode, at han pr. 1. august 2010 havde 81.518,89 kr. til
gode, og at han pr. 1. juni 2011 havde 542,32 kr. til gode. bortset fra disse to gange viser
udskrifterne, der i øvrigt indeholder talrige konkretiserede forretningsmæssige posteringer, at
as havde følgende positive saldi/tilgodehavender:
      pr. 1. december 2009:                    73.558,88 kr.
      pr. 30. december 2009:                   80.194,09 kr.
      pr. 1. januar 2010:                      76.638,11 kr.
      pr.1. september 2010:                    57.176,55 kr.
      pr. 1. oktober 2010:                     50.051,55 kr.
      pr. 1. november 2010:                   184.785,38 kr.
      pr. 1. december 2010:                    13.563,39 kr.
      pr. 31. december 2010:                   23.760,19 kr.
      pr. 31. januar 2011:                    182.981,35 kr.
      pr. 28. februar 2011                    117.345,28 kr.
      pr. 1. april 2011:                      127.281,60 kr.
      pr. 1. maj 2011:                           8.411,49 kr.
      pr. 1. juli 2011:                        24.819,85 kr.
      pr. 1. august 2011.                      35.774,37 kr.
      pr. 1. september 2011.                   10.487,31 kr.
      pr. 1. oktober 2011:                     10.781,12 kr.
      pr. 1. november 2011:                        157,97 kr.
a havde en erhvervskredit hos aarhus lokalbank med et maksimum på 11 mio. kr. samt en
udlånsrentesats på 1,5480 % og en bankmargin på 4,25 %. der foreligger i sagen en
kontoudskrift vedrørende denne erhvervskredit for tiden fra den 30. juni 2009 til den 30.
december 2009. bortset fra overskridelser af maksimum i tiden fra den 9. december 2009 til
den 14. december 2009 og fra den 21. december 2009 til den 30. december 2009 med beløb i
en størrelsesorden fra ca. 8.000 kr. til ca. 600.000 kr. holdt hun sig inden for maksimum.
i brevet af 30. oktober 2010 fra advokat michael egholm til finansbankens advokat, der er
gengivet i uddrag ovenfor, hedder det blandt andet: ”om as økonomiske forhold vedlægger
jeg skatteregnskab for 2009. problemet er, at a kun kan betale, hvis advokat b betaler for
hende. advokat b har betydelige forpligtelser og kautionsforpligtelser, som han ikke kan
opfylde, idet der er tale om krav i størrelsesorden 300 mio. kr. med et blancoelement på ca.
200 mio. kr. herom vedlægger jeg bs egen opgørelse.” den nævnte opgørelse foreligger som
en håndskreven opgørelse, og den viser, at advokat b havde bruttogæld til aarhus lokalbank
på 81,8 mio. kr., hvoraf der ud for gælden på 76 mio. kr. under eventuelle bemærkninger var
skrevet: ”a pantebreve”.
                                              - 12 -
ved brev af 4. november 2010 svarede finansbankens advokat på brevet af 30. oktober 2010
fra advokat michael egholm. i brevet står blandt andet: ”hvis der ikke sker betaling af de
skyldige beløb, vil de fuldstændige forpligtelser for a i henhold til den indgåede aftale blive
gjort gældende over for a. som led heri tager jeg forbehold for på finansbankens vegne at
indgive konkursbegæring mod a med henblik på herigennem at søge at opnå bedst mulig
dækning af tilgodehavendet.”
ad jyske banks supplerende påstand
af en cirkulæreskrivelse af 4. december 2012 fra kurator i as konkursbo og et brev af 10.
december 2012 fra samme til sparekassen lollands advokat, fremgår, at den jyske
sparekasse har stillet sikkerhed for omkostningerne ved omstødelsessagen på betingelse af, at
vederlaget for sikkerhedsstillelsen udgør 50 % af det provenu, boet opnår ved retssagen.
forklaringer
der er i landsretten afgivet forklaring af kurator, advokat erik hollensen, og advokat michael
serring.
kurator, advokat erik hollensen har forklaret blandt andet, at fristdagen i as konkursbo er
fastsat til den 16. november 2011 på grundlag af konkursbegæringen fra sparekassen lolland,
tidligere finansbanken. det var også finansbanken, der tidligere havde indgivet
konkursbegæringer. det var i 2009 forud for aftalen af 3. november 2009. der er ikke
indkommet nævneværdige beløb i konkursboet ved salg af pantebreve og ejendomme, så
aktiverne udgør fortsat ca. 400.000 kr. som angivet i cirkulæreskrivelse nr. 6. passiver udgør
også fortsat godt 470 mio. kr. som angivet i samme cirkulæreskrivelse. en meget væsentlig
del af passiverne er kautionsforpligtelser, som a havde påtaget sig. fordringerne er endnu
ikke prøvet, så der kan ikke siges noget endeligt om, i hvilket omfang kautionsforpligtelserne
er aktuelle. hans vurdering er, at visse af kautionsforpligtelserne er aktuelle. han kan ikke
sige, i hvilket omfang a havde påtaget sig kautionsforpligtelser for de 15 selskaber, der er
angivet på en oversigt fra 2009 over selskaber relateret til a og b, hvor den samlede gæld er
opgjort til over 1 mia. kr. hans undersøgelser har vist, at ægteparret … havde en meget stor
                                              - 13 -
balance, og at økonomien vedrørende de mange pantebreve og ejendomme kollapsede i løbet
af 2008. fra 2009 og frem til konkursen skete der ikke en forøgelse af aktiverne. det er hans
indtryk, at de to år op til konkursen blev brugt på at afvikle så meget som muligt. den jyske
sparekasse har forsøgt at afvikle ejendomme for at begrænse tabet på engagementet med a.
det er hans indtryk, at andre panthavere har gjort det samme. a havde ikke ubehæftede
aktiver, så hendes økonomiske situation afhang af pantet. ingen af kreditorerne har haft
interesse i at begære a konkurs, da det ikke ville bringe yderligere midler frem. han har kun
mødt a en gang, og hun kunne ikke redegøre for forholdene. det har altid været b, der har
svaret på henvendelser fra konkursboet. han kendte ikke b ud over, at han var klar over, at b
var advokat i århus. han har ikke fået oplysninger fra a efter konkursen. aarhus lokalbank
har anmeldt et krav på 81 mio. kr. i konkursboet. der foreligger ikke en skriftlig aftale om
sikkerhedsstillelsen fra den jyske sparekasse i forbindelse med anlæggelse af
omstødelsessagen. der har alene været en dialog og en e-mailkorrespondance.
på spørgsmål fra sagsøgte har han forklaret blandt andet, at han ikke har særlige forudsæt-
ninger for at lave økonomiske analyser. han har ikke noget bud på, hvor stor en del af gælden
af det anmeldte krav på 470 mio. kr. der dækkes af pant fra hovedskyldner eller af kaution fra
anden side. der er tale om et bruttotal. den jyske sparekasse, som han repræsenterede,
indgav også konkursbegæring mod a i 2011 efter forgæves at have forsøgt at indgå aftale
med b om et engagement. der forelå også en rekonstruktionsbegæring fra a på det tidspunkt.
den jyske sparekasse har anmeldt et krav på 80 mio. kr. i konkursboet. på oversigten pr. 1.
november 2011 over a og bs gælds- og kautionsforpligtelser står bruttogælden vedrørende
den jyske sparekasse anført til 77 mio. kr. og blancoen til 5 mio. kr., men blancoen var
væsentligt større end 5 mio. kr. b har formentlig også været kautionist på dette krav. der var
også en konkursbegæring fra den jyske sparekasse mod b på det pågældende tidspunkt, men
den blev tilbagekaldt. af hensyn til sin tavshedspligt vedrørende klientforhold ønsker han
ikke at udtale sig om baggrunden for tilbagekaldelsen. han konstaterede, at a havde påtaget
sig kautionsforpligtelser forud for 2009, og at der havde været indgivet konkursbegæring i
2009, som blev tilbagekaldt efter, at aftalen af 3. november 2009 var indgået. han kan ikke
sige, om a havde forfalden gæld den 6. november 2009, den 1. december 2009, den 1. juni
2010, den 15. november 2010 eller den 1. februar 2011. han har ikke kendskab til, om a
spillede i lotteri eller på anden måde havde vundet eller fået midler. han har redegjort for
forholdene i konkursboet i cirkulæreskrivelserne, herunder i hvilket omfang der var grundlag
                                               - 14 -
for omstødelsessager. aarhus lokalbank har afviklet pantsætninger, men han er ikke bekendt
med, at a har betalt andre kreditorer efter 2009.
advokat michael serring har forklaret blandt andet, at finansbanken indgav konkursbegæring
den 16. november 2011. på det tidspunkt var der også drøftelser om en rekonstrukti-
onsbegæring fra a. på et møde i skifteretten i århus den 2. december 2011 blev både
konkursbegæringen og rekonstruktionsbegæringen drøftet. der forelå også en
konkursbegæring fra den jyske sparekasse, og advokat hollensen var til stede. skifteretten
tog begæringen om rekonstruktion til følge, og der blev berammet et nyt møde til den 29.
december 2011. advokat hollensen og han var derefter blevet enige om, at der i stedet burde
gennemføres en konkursbehandling. på mødet den 29. december 2011 blev rekonstruktion
nedstemt, og a blev taget under konkursbehandling. skifteretten havde umiddelbart efter
retsmødet vedrørende a behandlet en konkursbegæring mod b. sagen blev imidlertid udsat. i
forhold til as konkursbo havde han støttet, at advokat hollensen blev kurator. han havde
efterfølgende givet oplysninger om as forhold til advokat hollensen, idet han i forbindelse
med aftalen fra 2009 havde foretaget undersøgelser af as økonomi. i forlængelse heraf havde
han talt med advokat hollensen den 7. marts 2012, hvor hollensen ringede om aftalen fra
2009. da oplyste hollensen, at den jyske sparekasse havde tilbagekaldt konkursbegæringen
mod b, fordi der var betalt en mio. kr. fra … holding aps. i øvrigt blev der stillet kaution af
d og e for det tilfælde, at betalingen ville blive omstødt, eller selskabet måtte gå ned.
procedure
a under konkurs har anført blandt andet, at det bestrides, at betalingen af de 3 mio. kr. må
anses for eller ganske sidestilles med en tredjemandsbetaling, og at dette er til hinder for
omstødelse. til støtte for, at der ikke er tale om tredjemandsbetaling, bemærkes, at der
umiddelbart forud for overførslen på de 3 mio. kr. fra advokat bs konto til advokat michael
egholms konto blev indsat 2,8 mio. kr. på advokat bs konto. beløbet på de 2,8 mio. kr. blev
indsat via en check den 21. august 2009, som blev trukket på as konto i nordea den 24.
august 2009. desuden følger det udtrykkeligt af pkt. 1.3 i aftalen af 3. november 2009, at
beløbet på de 3 mio. kr. skulle betales af a. det følger endvidere af brev af den 4. november
2009 fra advokat michael egholm til sagsøgtes advokat, at de 3 mio. kr. blev overført "for a",
og det står intet i dette brev om, at beløbet blev betalt af tredjemand. på denne baggrund gøres
                                               - 15 -
det sammenfattende gældende, at overførslen af de 3 mio. kr. den 4. november 2009 hidrører
fra a selv. det forhold, at as bank og/eller ægtefællen b måtte have stillet kreditfaciliteter til
rådighed for overførslen, kan ikke føre til andet resultat.
den anden betaling, som kræves omstødt, består af en overførsel på 900.000 kr. den 11.
november 2010 til en klientkonto hos sagsøgtes advokat. i henhold til pkt. 1.4 i aftalen fra den
3. november 2009 skulle a i alt betale 1 mio. kr. til sagsøgte i begyndelsen af november 2010.
de resterende 100.000 kr. blev betalt i form af modregning med et indestående, som a havde
hos sagsøgte. det bestrides, at betalingen af de 900.000 kr. må anses for eller ganske side-
stilles med en tredjemandsbetaling, og at dette er til hinder for omstødelse. for det første så
følger det udtrykkeligt af pkt. 1.4 i aftalen fra den 3. november 2009, at de 900.000 kr. skulle
betales af a. det følger endvidere af overførselsmeddelelsen, at beløbet blev afsendt på vegne
af a. endelig følger det af udskriften af as klientkonto hos b og advokat bs brev af den 3.
oktober 2013, at de 900.000 kr. blev trukket på as klientkonto hos advokat b. på denne
baggrund kan der ikke være nogen tvivl om, at de 900.000 kr. stammer fra a. det er i denne
sammenhæng i øvrigt fuldstændigt irrelevant om as bankforbindelser og/eller hendes
ægtefælle ved overførslen den 11. november 2010 stillede de nødvendige midler til rådighed
for a, således at hun kunne overholde sin forpligtelser over for sagsøgte. såfremt dette havde
en afgørende betydning, ville enhver betaling, der sker via en bank, skulle anses for en
tredjemandsbetaling. dette er selvsagt ikke tilfældet. sammenfattende gøres det gældende, at
betalingen af de 900.000 kr. må anses for en betaling, der hidrører fra a selv.
for begge betalinger gøres det - såfremt landsretten når frem til, at der er tale om
tredjemandsbetalinger - subsidiært gældende, at betalingerne er foretaget af en række
pengeinstitutter, henholdsvis advokat b, der har en sådan tilknytning til / sammenhæng med
a, at betalingerne må anses for foretaget af a selv.
der kan ske omstødelse af de to betalinger fra den 4. november 2009 og den 11. november
2010 i medfør af konkurslovens § 72. det følger af konkurslovens § 72, at der kan ske
omstødelse af betaling af gæld, der er foretaget efter fristdagen, medmindre den begunstigede
hverken kendte eller burde kende de omstændigheder, der dannede grundlag for fastlæggelse
af fristdagen. til støtte for omstødelse efter konkurslovens § 72 gør sagsøger gældende, at den
i aftalen af 3. november 2009 aftalte fristdag - som er fastsat til den 4. august 2009 - skal
                                                - 16 -
anses som fristdag ved as konkurs, og at denne aftalte fristdag kan påberåbes af as
konkursbo (dvs. sagsøger) mod sagsøgte. aftalen af den 3. november 2009 er indgået mellem
blandt andre a og finansbanken a/s (nu sagsøgte). det følger af aftalens tredje "idet" …, at
aftaleparterne "... er enige om, at der i forhold til alle tre konkursbegæringer aktuelt er
etableret og fastholdt 4. august 2009 som fristdag, jf. konkurslovens § 1". en af de i
bestemmelsen omtalte konkursbegæringer er netop en af sagsøgte indleveret konkursbegæring
mod a fra den 3. august 2009 (modtaget i skifteretten den 4. august 2009). hertil bemærkes,
at det fremgår tillige af aftalens pkt. 3.1, at:
       "… alle forpligtede parter i nærværende aftale [alle parter, bortset fra finans-
       banken] [er] enige om - i det indbyrdes forhold mellem finansbanken på den ene
       side og de forpligtede parter på den anden side - at fastsætte og fastholde 4. august
       2009 som fristdag … indtil der er sket endelig og uomstødelig opfyldelse af
       finansbankens tilgodehavende i henhold til nærværende aftale, herunder navnlig
       de yderligere betalinger på i alt kr. 2.000.000…”
i aftalens pkt. 3.2 er det endvidere fastsat, at:
       "det er op til finansbankens frie valg, om fristdagen i givet fald gøres gældende
       på et eventuelt konkursbo eller dødsbos vegne (eller på vegne et bo af tilsvarende
       karakter), eller om fristdagen alene gøres gældende i det indbyrdes forhold
       mellem finansbanken på den ene side og de forpligtede parter på den anden side".
det er således forudsat i aftalen, at det kunne blive aktuelt for as konkursbo at påberåbe sig
den aftalte fristdag. dette taler efter sagsøgers opfattelse klart for, at sagsøger må kunne støtte
ret på den aftalte fristdag i forhold til sagsøgte. ydermere bemærkes, at bestemmelserne
omkring den aftalte fristdag ikke vil give meget mening, såfremt as konkursbo (dvs.
sagsøger) ikke kunne påberåbe sig fristdagen. det er netop konkursboet, som vil kunne be-
nytte en sådan aftalt fristdag i relation til eventuelle omstødelseskrav m.v. det gøres på denne
baggrund gældende, at sagsøger - i dets egenskab af konkursboet efter a - må kunne påberåbe
sig den aftalte fristdag.
det gøres endvidere gældende, at de øvrige betingelser for omstødelse efter konkurslovens §
72 er opfyldt. fristdagen var - som anført - aftalt til den 4. august 2009, og da betalingerne
fandt sted henholdsvis den 4. november 2009 og den 11. november 2010, er der derfor tale
om, at betalingerne af as gæld til sagsøgte er sket efter fristdagen. endelig er det efter
sagsøgers opfattelse oplagt, at sagsøgte kendte til de omstændigheder, der dannede grundlag
                                               - 17 -
for fastlæggelsen af fristdagen. sagsøgte havde selv flere gange forud for indgåelsen af
aftalen af den 3. november 2009 om fastlæggelsen af den 4. august 2009 som fristdag
indleveret konkursbegæringer mod a (konkursbegæringer blev indleveret den 3. august 2009
og den 9. september 2009).
der kan desuden ske omstødelse i medfør af konkurslovens § 74 af de to betalinger af
henholdsvis den 4. november 2009 og den 11. november 2010 fra a til sagsøgte.
a var insolvent på tidspunktet for betalingerne af henholdsvis den 4. november 2009 og den
11. november 2010. det fremgår af modregnet balance over as formue, at a pr. 26. august
2009 havde en samlet gæld på mere end 120 mio. kr. as betalingsevne blev ikke forbedret i
tiden fra betalingen af de 3 mio. kr. til sagsøgte den 4. november 2009 og frem til betalingen
af de 900.000 kr. den 11. november 2010. dette følger bl.a. af advokat michael egholms brev
af den 30. oktober 2010 til sagsøgtes advokat. det følger endvidere bl.a. af opgørelsen vedlagt
brevet af 30. oktober 2010, at advokat b i oktober 2010 havde forpligtelser over for århus
lokalbank på ca. 81,8 mio. kr. en væsentlig del heraf angik a. ved brev af 4. november 2010
svarede sagsøgtes advokat på brevet fra advokat michael egholm. sagsøgtes advokat tog i
dette brev forbehold for på sagsøgtes vegne at indlevere en ny konkursbegæring mod a, så-
fremt hun ikke betalte de skyldige beløb til sagsøgte i henhold til aftalen fra den 3. november
2009. det fremgår af en oversigt over a og bs gælds- og kautionsforpligtelser pr. 1.
november 2011, at a havde meget betydelige gælds- og kautionsforpligtelser på daværende
tidspunkt.
for så vidt angår sagsøgtes kendskab til as insolvens bemærkes, at sagsøgte selv - ganske
kort forud for indgåelsen af aftalen af den 3. november 2009 og den efterfølgende betaling af
de 3 mio. kr. fra a til sagsøgte - havde indleveret to konkursbegæringer mod a. den første
konkursbegæring blev indleveret af sagsøgte den 3. august 2009 og senere tilbagekaldt.
efterfølgende blev der af sagsøgte den 9. september 2009 indleveret en ny konkursbegæring
mod a, som angiveligt først blev tilbagekaldt efter indgåelsen af aftalen den 3. november
2009 og modtagelsen af de 3 mio. kr. den 4. november 2009 (dette følger forudsætningsvist af
det tredje "idet" i aftalen af 3. november 2009). sagsøgte (på daværende tidspunkt
sparekassen lolland) indleverede igen en ny konkursbegæring mod a den 16. november
2011. sagsøgtes indlevering af konkursbegæringerne mod a understreger efter sagsøgers
                                               - 18 -
opfattelse, at sagsøgte var fuldt ud klar over, at a var insolvent på tidspunktet for de omstridte
betalinger.
det anerkendes, at det er konkursboets (dvs. sagsøgers) bevisbyrde, at a var insolvent
(manglede betalingsevne) på tidspunkterne for de omstridte betalinger, men det er den
begunstigedes (dvs. sagsøgtes) bevisbyrde, at as manglende betalingsevne alene var
forbigående, jf. konkursloven med kommentarer, 11. udg., side 628. sagsøgte har ikke løftet
denne bevisbyrde.
om de øvrige betingelser for omstødelse i medfør af konkurslovens § 74 bemærkes, at
sagsøgte ved betalingerne af henholdsvis den 4. november 2009 og den 11. november 2010
blev begunstiget på bekostning af as øvrige kreditorer. betalingerne har endvidere bevirket,
at as øvrige kreditorer ikke kunne benytte de til sagsøgte overførte midler til at søge
fyldestgørelse i for deres krav mod a. dette må have stået sagsøgte klart på tidspunkterne for
de to betalinger, og dette bevirker, at betalingerne må klassificeres som utilbørlige. de
utilbørlige elementer ved betalingerne understreges endvidere af den indgåede aftale af 3.
november 2009, idet det med indgåelsen af denne aftale - sammenholdt med sagsøgtes
forudgående indlevering af konkursbegæringerne mod a og sagsøgtes kendskab til as
økonomiske situation - må have stået sagsøgte klart, at man ved at modtage de pågældende
betalinger ville blive forfordelt på bekostning af as øvrige fordringshavere. uanset om den i
aftalen af 3. november 2009 fastsatte fristdag kan påberåbes af konkursboet eller ej, så
understøtter selve aftalen altså, at de i medfør heraf skete betalinger må betragtes som
utilbørlige i konkursretlig henseende.
i relation til konkurslovens § 76 gøres det gældende, at sagsøger har lidt et tab ved de i sagen
omhandlede betalinger, og at betingelserne for at kræve erstatning fra sagsøgte er opfyldte, jf.
konkurslovens § 76. tabet svarer til de af a til sagsøgte overførte beløb - i alt 3,9 mio. kr.
ad sagsøgtes supplerende påstand bemærkes, at sagsøger grundet manglende midler i
konkursboet har været nødsaget til at indgå en aftale med den jyske sparekasse omkring
sikkerhedsstillelse for omkostningerne ved denne retssag. det gøres gældende, at sagsøger har
været berettiget til at indgå den pågældende aftale med den jyske sparekasse omkring
finansiering af omkostningerne ved retssagens førelse m.v. der er ikke i konkursloven eller i
                                              - 19 -
retspraksis nogen hjemmel til, at sagsøgte skal forfordeles i forhold til konkursboets øvrige
kreditorer i en situation som den foreliggende, som sagsøgte lægger op til med den
supplerende påstand. sådan som sagsøger forstår sagsøgtes supplerende påstand, så kræves
det af sagsøgte, at ingen del af det beløb, som sagsøgte måtte blive pålagt at betale til
sagsøger, skal fragå til dækning af omkostninger ved konkursboets behandling, jf.
konkurslovens § 93, nr. 2, eller til dækning af gæld der pådrages boet under dets behandling,
jf. konkurslovens § 93, nr. 3. efter sagsøgers opfattelse er der på ingen måde hjemmel til, at
de midler, som måtte tilgå sagsøger som følge af nærværende retssag, ikke skal kunne bruges
til dækning af konkursboets generelle omkostninger m.v. - på samme måde som andre midler
i konkursboets besiddelse kan benyttes hertil.
jyske bank a/s har anført blandt andet, at fristdagen for as konkursbo er 16. november 2011,
hvorfor der ikke kan ske omstødelse i medfør af konkurslovens § 72. fristdagen fastsat i
aftalen indgået i november 2009 kan ikke gøres gældende overfor sagsøgte. as konkursbo er
ikke berettiget til at gøre aftalen gældende. det fremgår udtrykkeligt af aftalen, at alle andre
parter end finansbanken (sagsøgte) var "de forpligtede parter". det fremgår af aftalens pkt.
3.1, at fastsættelsen og fastholdelsen af 4. august 2009 som fristdag var "alene en ret for fi-
nansbanken i forhold til de forpligtede parter, ikke en ret for de forpligtede parter (eller andre)
i forhold til finansbanken". det fremgår af aftalens pkt. 3.2, at det "er op til finansbankens
frie valg, om fristdagen i givet fald gøres gældende på et eventuelt konkursbo eller dødsbos
vegne ..., eller om fristdagen alene gøres gældende i det indbyrdes forhold mellem
finansbanken på den ene side og de forpligtede parter på en anden side". uden aftale herom
med finansbanken (sagsøgte) kan et konkursbo alene gøre den fristdag gældende, som følger
af konkurslovens regler. der kan derfor ikke ske omstødelse i medfør af konkurslovens § 72,
da betalingerne ikke er sket efter fristdagen. betalingerne af kr. 3.000.000 og kr. 900.000
skete mere end to år, henholdsvis mere end et år, før fristdagen for as konkursbo.
det er en forudsætning for omstødelse i medfør af konkurslovens § 74, at eventuel manglende
betalingsevne ikke er overvundet efterfølgende, at der således har foreligget insolvens hele
perioden fra de respektive betalinger indtil konkursen, og at konkursen indtrådte i kontinuati-
on af insolvens på tidspunktet for betalingerne. a var ikke insolvent på tidspunktet for
betalingerne, jf. konkurslovens § 74. a var ikke insolvent i hele perioden indtil konkursen.
eventuel insolvens på tidspunktet for betalingerne var alene forbigående, jf. konkurslovens §
                                               - 20 -
17, stk. 2. sagsøgte (finansbanken, henholdsvis sparekassen lolland) var ikke og burde
heller ikke være bekendt med eventuel insolvens. det er ikke tilstrækkeligt til at godtgøre
insolvens, at størrelsen af as aktiver var mindre end størrelsen af hendes passiver, og at hun
havde "negativ formue". det er en forudsætning for, at der forelå insolvens, at hun til
stadighed ikke var i stand til at opfylde sine forpligtelser, efterhånden som de forfaldt. det
gøres gældende, at a (i samarbejde med hendes ægtefælle, b) løbende indgik aftale med sine
kreditorer om en form for henstand med betaling af gælden, formentlig kombineret med en
form for aftaler om afviklingen af aktiver pantsat til fordel for kreditorerne. så længe sådanne
aftaler blev overholdt (og fortsat kunne forventes overholdt), forelå der ikke misligholdelse i
forhold til de respektive kreditorer, og a kunne dermed opfylde sine forpligtelser efterhånden
som de forfaldt.
bevisbyrden for, at a var insolvent på tidspunktet for de respektive betalinger og
kontinuerligt var insolvent i hele perioden indtil konkursen, påhviler sagsøger. sagsøger har
ikke dokumenteret, at a var og forblev insolvent. betalingerne var resultat af drøftelser og
forhandlinger med andre parter, herunder århus lokalbank og b, som må formodes at have
haft indgående kendskab til as forhold, og som på baggrund heraf stillede midler til rådighed
for betalingerne. ved indgåelsen af de aftaler, der førte til betalingerne, var a ikke længere
insolvent, idet insolvensen i forhold til finansbanken, henholdsvis sparekassen lolland
ophørte, da der blev stillet de relevante midler til rådighed. midlerne må antages at være
stillet til rådighed på vilkår, som a var i stand til at overholde, således at hun derefter kunne
opfylde sine forpligtelser, efterhånden som de forfaldt. ingen af as konti hos århus
lokalbank viser tegn på misligholdelse. årsudskriften pr. 31. december 2009 viser, at as
kreditter blev forrentet med mindre end 6 % p.a. så relativ lav forrentning er udtryk for, at
engagementet var "normalt". as sager i bs advokat-/klientbogholderi ultimo 2009, ultimo
2010 og i løbet af 2011 giver ikke indtryk af økonomiske problemer, endsige insolvens. i
oversigten over as og bs gælds- og kautionsforpligtelser pr. 1. november 2011 er omtalt
forpligtelser overfor en række pengeinstitutter. der er ikke for nogen del af engagementerne
omtale af misligholdelse eller aktualisering af kautionsforpligtelser.
betalingerne var desuden ikke utilbørlige, jf. konkurslovens § 74, ligesom sagsøgte
(finansbanken, henholdsvis sparekassen lolland) hverken var eller burde være bekendt med
forhold, som måtte have gjort betalingerne utilbørlige.
                                               - 21 -
betalingen af 3 mio. kr., i sammenhæng med midlerne stillet til rådighed fra århus lo-
kalbank, må anses for eller ganske sidestilles med en tredjemandsbetaling. a var ikke
indehaver af kontoen, hvorfra beløbet på 3 mio. kr. blev overført. hverken før eller efter
overførslen af beløbet på 3 mio. kr. fra bs konto blev overført beløb fra as konti til udligning
af betalingen.
betalingen af 900.000 kr. skete fra b og ikke fra a, hvorfor betalingen må anses for eller
ganske sidestilles med en tredjemandsbetaling.
der er ikke lidt noget tab i forbindelse med betalingerne, jf. konkurslovens § 76. bevisbyrden
for, at betalingerne medførte tab, påhviler sagsøger. bevisbyrden er ikke løftet. aftalen
indgået i november 2009 var resultat af et forhandlingsforløb, hvori også deltog
amagerbanken og århus lokalbank, som havde interesse i at undgå en konkurs for a. i
overensstemmelse hermed var det anført i aftalen, pkt. 1.6:
       "a, b og c erklærer ved deres underskrift på nærværende aftale, at as og cs pen-
       geinstitutter, som har medvirket til at stille de nødvendige midler til rådighed for
       betalingerne anført i pkt. 1.2 og 1.3, er fuldt bekendt med alle forhold i relation til
       betalingerne fra a og c og de hensyn, der har bevirket betalingerne."
blandt hensynene, der bevirkede betalingen på vegne a, var, at a (og b) var involveret i en
række selskaber, som havde en samlet gæld på mere end 1 milliard kr. i forhold til en række
pengeinstitutter og realkreditinstitutter. betalingen af 3 mio. kr. må være sket på grundlag af
udtrykkelig accept fra århus lokalbank af, at der blev trukket et sådant beløb på bs konto.
det fremgår også implicit af mailen 3. november 2009 fra århus lokalbank. det gøres
gældende, at betalingen af 3 mio. kr. i november 2009 skete fra b og med midler stillet til
rådighed af århus lokalbank, og at betalingen var eller må sidestilles med en
tredjemandsbetaling og ikke har medført noget tab for as øvrige kreditorer (konkursboet).
det gøres også gældende, at betalingen af 3 mio. kr. ikke var utilbørlig, henholdsvis at
sagsøgte (finansbanken) ikke vidste eller burde vide, at betalingen var utilbørlig, da
betalingen var og fremstod som stillet til rådighed fra et eller flere pengeinstitutter, der var
fuldt bekendt med alle relevante forhold, herunder baggrunden for og formålet med betalingen
til finansbanken.
                                               - 22 -
i relation til betalingen af 900.000 kr. i november 2010 gøres det gældende, at betalingen
hidrørte fra og fremstod som hidrørende fra b, at betalingen ikke var utilbørlig, og at sagsøgte
(sparekassen lolland) ikke kendte eller burde have kendt til eventuelle utilbørlige forhold.
forud for betalingen havde advokat michael egholm oplyst, at ".. a kun kan betale, hvis
advokat b betaler for hende", ligesom der blev oplyst om betydelige økonomiske
vanskeligheder for b. posteringerne på kassekladderne i slutningen af 2010 viser, at der pr. 5.
november 2010 blev indbetalt 500.000 kr. på klientkontoen fra b. krediteringerne
(indbetalingerne) pr. 8. november 2010 af henholdsvis 150.000 kr. og 100.000 kr. skete ved
overførsel fra sager, som ikke var relateret til a. disse beløb på i alt 250.000 kr. hidrørte
dermed ikke fra a. ægtefæller råder hver for sig over deres egne aktiver og hæfter hver især
for deres egne forpligtelser, bortset fra konkrete undtagelser fastsat i lovgivningen og bortset
fra eventuelle kautionsforpligtelser.
ad den supplerende påstand bemærkes, at der ikke til skade for sagsøgte kan ske fravigelse af
konkurslovens principper, herunder omstødelsesreglerne og dividendereglerne. sagsøgte er
berettiget til at modtage dividende af et eventuelt beløb, der som følge af omstødelse skal
betales til konkursboet. sagsøgtes dividende af et eventuelt beløb, der skal betales til
konkursboet, skal svare til sagsøgtes forholdsmæssige andel af beløbet ved sammenhold af
størrelsen af sagsøgtes dividendeberettigede tilgodehavende med størrelsen af de øvrige
kreditorers dividendeberettigede tilgodehavende. det må formodes, at der er indgået aftale
mellem konkursboet og den jyske sparekasse om sikkerhedsstillelse for omkostningerne ved
retssagen, hvorefter "vederlaget for sikkerhedsstillelsen udgør 50 % af det provenu boet opnår
ved en eventuel retssag". sagsøger har trods opfordring ikke fremlagt aftalen. den manglende
fremlæggelse af aftalen bør tillægges processuel skadevirkning, jf. retsplejelovens § 344, stk.
2, således at de foreliggende oplysninger om aftalen skal fortolkes til skade for sagsøger og til
fordel for sagsøgte. aftalen med den jyske sparekasse vil indebære, at konkursboet ved
opnåelse af helt eller delvist medhold under retssagen alene vil opnå halvdelen af det beløb,
som sagsøgte bliver pålagt at betale. hvis der eksempelvis, opnås medhold angående
betalingen på 3 mio. kr. vil konkursboet alene modtage 1.500.000 kr. omstødelse i medfør af
konkurslovens regler indebærer, jf. princippet indeholdt i konkurslovens § 77, at hver af
parterne (henholdsvis den part, der omstødes overfor, og de øvrige kreditorer) som
udgangspunkt skal stilles på samme måde, som parterne ville være stillet, hvis den
omstødelige disposition ikke var foretaget. hvis, eksempelvis, betalingen af 3 mio. kr. anses
                                               - 23 -
for omstødelig, medfører det, at sagsøgte skal fralægge sig det modtagne beløb, mod at
sagsøgtes tilgodehavende i konkursboet forøges tilsvarende, således at sagsøgte - på lige fod
med konkursboets øvrige kreditorer - modtager andel i (dividende af) dette beløb.
konkursboets kreditorer har krav på - via omstødelsesreglerne og dividendereglerne - at
modtage erstatning/godtgørelse i forhold til det beløb, der ellers burde have været til rådighed
til fordeling blandt kreditorerne, hvis den omstødelige disposition ikke var foretaget. hvis
sagsøgte frafaldt dividende i konkursboet, herunder i forhold til det eventuelle beløb som
sagsøgte måtte blive pålagt at betale til sagsøger, skulle der et forholdsmæssigt mindre beløb
til for at betale dividende til de øvrige kreditorer og derved genoprette den position, som ville
have foreligget, hvis den omstødelige disposition ikke var foretaget. hvis aftalen med den
jyske sparekasses indebærer, at konkursboet alene modtager halvdelen af det beløb sagsøgte
skal betale (at konkursboet forlods viderebetaler til den jyske sparekasse halvparten af det
beløb, sagsøgte skal betale), betyder det, at sagsøgte ikke modtager andel af
omstødelseskravet i forhold til størrelsen af sagsøgtes dividendeberettigede tilgodehavende.
det vil i givet fald indebære en krænkelse af konkurslovens regler og principper til skade for
sagsøgte.
landsrettens begrundelse og resultat
for så vidt angår parternes uenighed om, hvilken fristdag der kan lægges til grund, bemærkes,
at den for sagen relevante fristdag efter konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 1, er den dag, da
skifteretten modtog begæring om konkurs. hvis en konkursbegæring tilbagekaldes eller
afslås, mister fristdagen som udgangspunkt sin betydning. dog bevares fristdagen efter
konkurslovens § 1, stk. 3, hvis ny begæring om konkurs, rekonstruktionsbehandling eller
gældssanering modtages i skifteretten inden 3 uger efter tilbagekaldelsen eller afslaget.
landsretten finder det ikke godtgjort, at det, der er anført af a under konkurs, med henvisning
til aftalen af 3. november 2009 mellem blandt andre finansbanken og a kan medføre, at der
gælder en anden fristdag i denne sag end fristdagen efter konkursloven.
fristdagen for as konkursbo er derfor den 16. november 2011, hvor skifteretten modtog
konkursbegæringen.
                                              - 24 -
da konkurslovens § 72 alene angår betalinger foretaget efter fristdagen, kan der ikke ske
omstødelse efter denne bestemmelse.
efter konkurslovens § 74 kan dispositioner, der på utilbørlig måde begunstiger en for-
dringshaver på de øvriges bekostning, eller hvorved skyldnerens ejendele unddrages fra at
tjene til fordringshavernes fyldestgørelse, eller hans gæld forøges til skade for disse, fordres
omstødt, såfremt skyldneren var eller ved dispositionen blev insolvent, og den begunstigede
kendte eller burde kende skyldnerens insolvens og de omstændigheder, som gjorde
dispositionen utilbørlig.
insolvens foreligger, hvis en skyldner på dispositionstidspunktet var ude af stand til at opfylde
sine forpligtelser, efterhånden som de forfalder, eller hvis skyldneren i en overskuelig fremtid
ville komme i den situation, medmindre der var føje til at antage, at den manglende
betalingsevne ville være midlertidig.
parterne er enige om, at a var insolvent, da finansbanken den 4. august 2009 indgav
konkursbegæring mod hende, … af 1992 aps og c. a og c var selvskyldnerkautionister for
gælden i … af 1992 aps, og begæringerne var indgivet som følge af selskabets manglende
betaling af denne gæld. i parternes omfattende aftale af 3. november 2009, der tillige blev
indgået med andre personer og selskaber, blev der aftalt betalinger og vilkår, der medførte, at
de akutte økonomiske vanskeligheder, som a havde, blev løst, og finansbanken tilbagekaldte
herefter konkursbegæringen.
tilbagekaldelsen skete efter betalingen den 4. november 2009 af 3 mio. kr. som led i aftalen
af 3. november 2009 skete der den 11. november 2010 en yderligere betaling på 900.000 kr.
as økonomi i perioden forud for og efter de to betalinger var belastet af stor gæld navnlig
som følge af kautionsforpligtelser. det må imidlertid lægges til grund, at a efter aftalen af 3.
november 2009 ikke længere stod over for forfaldne forpligtelser, der i de efterfølgende to år
gav anledning til kreditorforfølgning i form af blandt andet andre konkursbegæringer eller
retslig individualforfølgning. der foreligger endvidere ikke oplysninger om, at a i perioden
frem til konkursbegæringen den 16. november 2011 havde forfalden gæld, som hun ikke
kunne betale. efter de oplysninger, der foreligger for landsretten, havde a en erhvervskredit
hos aarhus lokalbank med et maksimum på 11 mio. kr., som hun i alt væsentligt holdt sig
                                               - 25 -
inden for rammerne af, og saldoen på as klientkonto hos hendes ægtefælle, advokat b, var
efter de to betalinger den 4. november 2009 og 11. november 2010 positiv. udskrifter fra
hendes klientkonto for tiden fra den 1. oktober 2009 og frem til konkursen i 2011 tegner i
øvrigt et billede af aktivitet i hendes virksomhed.
på denne baggrund finder landsretten det ikke godtgjort, at a var eller blev insolvent ved
betalingen på 3 mio. kr. eller ved betalingen på 900.000 kr., og i hvert fald findes det ikke
godtgjort, at den insolvens, som parterne er enige om forelå forud for den første betaling den
4. november 2009, havde en sammenhæng med den insolvens, der mere end to år senere førte
til as konkurs.
herudover bemærkes, at aftalen af 3. november 2009 blev indgået under medvirken af aarhus
lokalbank og amagerbanken, der efter det oplyste delvist stillede midler til rådighed for as
opfyldelse af aftalen med finansbanken. aftalen, der således blandt andet blev indgået i
forståelse med andre af as pengeinstitutter, og som lå til grund for begge de betalinger, der nu
fordres omstødt, synes således ikke at have haft til formål at tilgodese en utilbørlig
begunstigelse af finansbanken på bekostning af de øvrige kreditorer.
betingelserne for omstødelse efter konkurslovens § 74 er således ikke opfyldt, hvorfor jyske
bank frifindes.
a under konkurs skal betale 150.000 kr. i sagsomkostninger til jyske bank. beløbet omfatter
udgifter til advokatbistand incl. moms. ved fastsættelsen af beløbet er der taget hensyn til
sagens værdi, karakter og forløb sammenholdt med det opnåede resultat.
                                    thi kendes for ret:
jyske bank a/s frifindes.
a under konkurs skal inden 14 dage betale 150.000 kr. i sagsomkostninger til jyske bank
a/s.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- idi
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 10. januar 2012 af sø- og handelsretten sammensat af michael b. elmer (retsformand) og
de sagkyndige medlemmer poul drusebjerg og preben sunke.
h-34-10                              danske bank a/s
                                     (advokat søren juul)
                                     mod
                                     precision industries aps
                                     (advokat bo visby carlsen)
indledning og påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt danske bank a/s (i det følgende: danske bank) var forpligtet
eller berettiget til at honorere en ubetinget anfordringsgaranti efter påkrav uden at kunne
stille krav om, at den berettigede dokumenterer sin ret til at kræve betalingen efter det un-
derliggende forhold.
       danske bank har nedlagt påstand om, at precision industries aps (i det følgende: preci-
sion) skal betale 318.219 usd med procesrente fra sagens anlæg, den 6. maj 2010. beløbet an-
gives at bestå af 299.600 usd trukket på kontragaranti den 27. januar 2009 med tillæg af ren-
te fra den 27. januar 2009 til sagens anlæg med 18.601 usd.
       precision har nedlagt påstand om frifindelse.
                                                    -2-
sagsfremstilling
precision, der indtil den 23. november 2009 hed epoka industries a/s, indgik i 2007 aftale
med baghdad governorate, iraq, om levering af et antal scannere til brug for bombekontrol.
precision skulle stille en bankgaranti over for baghdad governorate til sikkerhed for erstat-
ning i tilfælde af sælgerens misligholdelse og anmodede danske bank om at foranledige en
sådan garanti udstedt af dar es salaam investment bank, baghdad, iraq.
       danske bank anmodede dar es salaam investment bank om at udstede hovedgaranti-
en ved følgende instruks:
       ” we have been informed that epoka industries a/s, hjulmagervej 21, 9490 pandrup,
       denmark ( hereafter called the principal) has entered into a contract to secure the warran-
       ty against manufacture defects of the eight stationary scanners.
              at the request of the principal, we dar es salaam investment bank, baghdad, he-
       reby irrevocably undertake to pay you any sum or sums not exceeding in total an amount
       of usd 299.600 (say us dollars twohundredandninetyninethousandssixhundred 00/100)
       upon receipt by us of your first demand in writing and your written statement stating:
              i)    that the principal is in breach of his obligations under the underlying con-
                    tract, and
              ii)   the respect in which the principal is in breach
              this guarantee shall expire on 25 july 2008 at the latest. consequently, any demand
       for payment under it must be received by us at this office on or before that date.
              this guarantee is subject to the uniform rules for demand guarantees, icc publi-
       cation no. 458.”
ved mail af 26. juli 2007 meddelte ann kjeldsen, precision, til birthe skrydstrup, danske
bank, at garantien skulle være underkastet irakisk lovgivning. denne supplerende instruks
blev samme dag sendt til dar es salaam investment bank ved en swift-meddelelse.
       ved swift-meddelelse af 29. juli 2007 meddelte dar es salaam investment bank dan-
ske bank, at garantien skulle være uden udløbsdato, idet banken ifølge irakisk lovgivning
ville være forpligtet til at imødekomme en anmodning fra baghdad governorate om at for-
længe garantien frem til udløbet af precisions forpligtelser over for baghdad governorate.
danske bank orienterede precision herom, og precision accepterede ved mail af 1. august
2007, at tidsbegrænsningen blev ændret. samme dag sendte danske bank følgende supple-
rende instruks til dar es salaam investment bank:
                                                      -3-
      ” at the request of our clients epoka industries a/s please insert in your guarantee that
      your guarantee is valid until 25 july 2008, but can be extended upon request.
              all other terms and conditions remain unchanged.”
danske bank udstedte i samme swift-meddelelse følgende kontragaranti over for dar
es salaam investment bank:
      ”we hold you harmless and confirm that your claims, if any, will be paid on your first
      demand despite any contestation between the parties. our counter guarantee remains va-
      lid 30 days beyond the validity of your guarantee.”
den 13. august 2007 underskrev precisions direktør jan brandrup følgende indeståelse over
for danske bank:
      ”vi anmoder herved danske bank om at foranledige, at der afgives en garanti af omstå-
      ende indhold, idet vi indestår danske bank skadesløs for enhver følge heraf.
              danske bank har ikke pligt til at gennemgå fremsatte krav med hensyn til forfald
      og gyldighed. medmindre det står skrevet i garantien, at danske bank først skal betale
      under garantien, når der foreligger enten aftale mellem beneficianten og os eller endelig
      dom eller voldgiftsafgørelse i overensstemmelse med garantiteksten om betaling, er vi
      indforstået med danske banks ret til, uden forudgående rettergang at honorere krav fra
      beneficianten om betaling. betalte beløb forrentes til en af danske bank fastsat sats, og vi
      bemyndiger herved uigenkaldeligt danske bank til at debitere os for beløb, der betales
      under garantien, idet vi er indforstået med, at eventuelle tvister i forbindelse med hono-
      rerede krav afgøres efterfølgende mellem undertegnede og beneficianten.
              vi har noteres os, at danske banks kontragarantier altid er betalbare på første an-
      fordring uanset indsigelse. …
              uanset om garantien måtte indeholde en gyldighedsperiode, er vi indforstået med,
      at nærværende hæftelse vedbliver at bestå, indtil danske bank overfor os bekræfter, at vi
      er frigjort for vores forpligtelser i medfør af garantien. …
              skulle garantien senere blive ændret efter vores instruktion, vil nærværende hæf-
      telse være gældende for så vidt angår den ændrede garanti. …”
den 17. juli 2008 meddelte dar es salaam investment bank, at hovedgarantien var blevet for-
længet til den 24. oktober 2008. danske bank underrettede ved brev af 18. juli 2008 precision
herom.
      ved breve af 25. juli 2008, henholdsvis 27. oktober 2008 meddelte danske bank preci-
sion, at danske bank havde hævet garantiprovision for perioderne 25. juli 2008 - 24. oktober
2008, henholdsvis 25. oktober 2008 - 24. januar 2009.
      ved swift-meddelelse af 4. december 2008 meddelte dar es salaam investment bank,
at denne bank den 21. oktober 2008 havde forlænget hovedgarantien fra den 24. oktober 2008
                                                       -4-
til den 23. januar 2009. på swift-meddelelsen står følgende skrevet i hånden: ”ann tlf.
adv /bs”. den 5. december 2008 bekræftede danske bank over for dar es salaam investment
bank, at kontragarantien var forlænget til den 7. februar 2009.
        den 7. december 2008 anmodede dar es salaam investment bank danske bank om at
honorere kontragarantien under henvisning til, at precision havde misligholdt kontrakten.
dar es salaam investment bank har oplyst, at denne bank har modtaget følgende brev af 1.
december 2008 fra baghdad governorate.
        ” … we hereby authorize mr. haidar abdul hussein ali to conduct discussions with
        your bank about confiscating the amount of the guarantee since the danish epoka com-
        pany has failed to perform some articles of the contract…”1)
        precision meddelte ved brev af 11. december 2008, at precision ikke var indforstået
med, at danske bank honorerede kontragarantien over for dar es salaam investment bank.
        efter at dar es salaam investment bank den 22. januar 2009 havde rykket for betalin-
gen, honorerede danske bank kontragarantien den 27. januar 2009.
        samtidig med de nævnte garantier havde danske bank i øvrigt foranlediget en anden,
lille, garanti på 32.556,64 usd og en kontragaranti herfor udstedt på vegne et andet selskab i
precision koncernen. denne anden garanti blev ligeledes forlænget til den 23. januar 2009, og
på swift-meddelelsen herom står følgende skrevet i hånden: ”ok? ann kjeldsen underrettet,
5/12. ok at forlænge /bs”.
forklaringer
jan brandrup har forklaret, at han er direktør i precision. han stiftede epoka data a/s i 1991,
og i 2006 blev epoka industries a/s, nu precision, stiftet som et søsterselskab.
        han ansatte irakiske flygtninge, som skulle udbrede salg af it-udstyr i mellemøsten,
herunder haidar abdul hussein ali (i det følgende: haidar), hvis fætter var guvernør i bag-
1
 )brevet er forelagt i en oversættelse fra irakisk arabisk til engelsk, hvor anvendelsen af termen ”confiscate”
næppe er dækkende og formentlig på dansk skal forstås som: ”indkræve”.
                                               -5-
dad. haidar kom til danmark sammen med sin hustru, hvor han fik opholdstilladelse på
baggrund af ansættelsen.
       haidar formidlede i 2007 handlen med baghdad governorate i irak om levering af
scannere til brug for bombekontroller. precision modtog ingen reklamationer fra baghdad
governorate.
       precision havde tidligere haft nordea som bankforbindelse og brugte nordea til at ud-
stede garantier. disse garantier havde altid udløbsdatoer. precicion skiftede til danske bank
i oktober 2005, da precision ikke mente, at nordea var i stand til at løfte opgaven med det
omfang, den efterhånden havde fået.
       dar es salaam investment bank var efter hans opfattelse haidars bankforbindelse.
       ved udformningen af hovedgarantien oplyste dar es salaam investment bank, at ga-
rantien skulle kunne forlænges efter anmodning. dette syntes han var rimeligt, da de havde
et godt forhold til kunden, som var en offentlig virksomhed. forlængelsen skulle naturligvis
ske før garantien udløb.
       i marts 2008 opsagde precision haidar, hvorefter de fik et anstrengt forhold til hinan-
den. der verserer nu en sag om uretmæssig opsigelse af haidar.
       den mr. haidar abdul hussein, som nævnes i brevet af 1. december 2008 fra baghdad
governorate er den haidar, som var ansat i precision, og som precision opsagde.
       precision accepterede forlængelserne af garantierne frem til den 24. oktober 2008, men
herefter skete der ikke noget.
       først den 4. december 2008 modtog precision oplysning om, at garantierne var blevet
forlænget til den 23. januar 2009. ann kjeldsen ringede til ham og sagde, at det jo var den ga-
ranti, som de havde forsøgt at få frigivet. han blev vred, idet garantien var udløbet og derfor
ikke skulle forlænges. han ringede selv til birthe skrydstrup og sagde, at hun ikke skulle for-
længe den. hun sagde, at der ikke var nogen udløbsdato i irak, og at den skulle forlænges.
birthe skrydstrup ringede et par dage senere og sagde, at der var sket en procedurefejl, men
han ved ikke, hvad den gik ud på.
       han accepterede, at den anden, lille, garanti blev forlænget, og husker ikke baggrun-
den herfor.
       han har skrevet under på kontraindeståelsen over for danske bank. han var blevet
advaret af birthe skrydstrup om, at en anfordringsgaranti uden videre kan kræves honoreret
                                                 -6-
inden for løbetiden. han var klar over, at han påtog sig en betydelig risiko ved arrangemen-
tet, men det var nødvendigt at acceptere dette for at kunne gøre de forretninger i irak, som
var meget interessante.
       der har ikke været nogen tvist med baghdad governorate om defekte produkter eller
lignende, men precision har ikke modtaget fuld betaling for varerne. han har i samarbejde
med den danske ambassade i irak forsøgt at få pengene tilbage, men har måttet opgive det.
henrik schriver har forklaret, at han er chef for trade & finance i danske bank. danske banks
markedsposition er meget stor på garantiområdet, og der er international tillid til banken.
       på det tidspunkt, hvor precision blev kunde i danske bank, benyttede danske bank en
anden irakisk bank som korrespondentbank, men danske bank accepterede at benytte dar
es salaam investment bank, da den ejes af hsbc, der er verdens største bank.
       danske banks kontragaranti var en anfordringsgaranti, som gjaldt 30 dage efter ho-
vedgarantiens udløb. den fulgte hovedgarantien og havde ikke nogen selvstændig udløbs-
dato. dar es salaam investment bank skulle blot meddele til danske bank, at danske bank
skulle betale, hvorefter danske bank så var forpligtet til at betale. den lokale bank gør dan-
ske bank en tjeneste og skal ikke løbe nogen risiko. danske bank rådgiver sine kunder om ri-
sikoen ved at stille en anfordringsgaranti. en anfordringsgaranti on first demand som den
foreliggende er lige så god som kontante penge. precision har indgået på denne risiko med
åbne øjne.
       den 4. december 2008 skrev dar es salaam investment bank, at denne bank den 21. ok-
tober 2008 havde forlænget garantien. forlængelsen var dermed sket før hovedgarantiens
udløb, og danske bank havde ingen grund til at stille spørgsmål til dar es salaam invest-
ment bank i den anledning. man stoler i internationale bankforretninger af denne karakter
på meddelelser fra korrespondentbanken. hvis danske bank i denne sag havde stillet
spørgsmålstegn ved meddelelsen fra dar es salaam investment bank, der ejes af verdens
største bank hsbc, ville danske bank skabe tvivl om sin egen troværdighed og sin egen ev-
ne til at honorere indgåede forpligtelser, hvorved danske bank ville kunne skabe vanskelig-
heder for sit fremtidige arbejde på dette bankområde.
                                                -7-
       danske bank skulle alene orientere precision og høre precisions eventuelle kommentar
hertil. danske bank skulle betale efter anfordring, uanset hvad precision måtte have af indsi-
gelser.
       danske bank følger ved kontragarantier den praksis, at man rykker for frigivelsen af
kontragarantien ca. 2 måneder efter udløbet af hovedgarantien.
       swift-meddelelsen af 7. december 2008 opfyldte betingelserne for, at dar es salaam
investment bank kunne kræve garantien honoreret.
       det er international kutyme, at der skal honoreres inden for 1 uge. danske bank betalte
imidlertid ikke straks, da banken var klar over, at det var en ulykkelig situation for precision,
og banken forsøgte at trække tiden ud i håb om, at parterne kunne finde en forligsmæssig
løsning.
birthe skrydstrup har forklaret, at hun er rådgiver i danske banks trade and export finance.
       hun har noteret på swift-meddelelsen af 4. december 2008 fra dar es salaam invest-
ment bank vedrørende hovedgarantien, at hun har adviseret ann kjeldsen pr. telefon. det
var mest af orienterende karakter. hun ville ikke have skrevet det i sagen, hvis ikke hun
havde talt med ann kjeldsen, ligesom hun ikke ville have forlænget garantierne, hvis preci-
sion havde protesteret. i så fald ville hun have forelagt sagen for sin chef.
       på swift-meddelelsen vedrørende den anden, lille, garanti har hun skrevet, at det var
i orden at forlænge. hun har ikke lavet et tilsvarende notat på swift-meddelelsen vedrø-
rende hovedgarantien i denne sag, men antager, at det er fordi det er sket samme dag, og
fordi det var gældende for begge garantier.
ann kjeldsen har forklaret, at hun er ansat i precision, hvor hendes arbejdsområde er trans-
port.
       da garantien udløb den 24. oktober 2008 rykkede precision danske bank for at få ga-
rantien frigivet. birthe skrydstrup sagde, at hun ikke kunne frigive garantien.
       hun blev adviseret om swift-meddelelsen af 4. december 2008 og sagde til birthe
skrydstrup, at den ikke skulle forlænges, da den var udløbet.
       hun gav birthe skrydstrup tilladelse til at forlænge den lille garanti, men husker ikke
hvorfor. hun accepterede ikke, at den store garanti blev forlænget.
                                                 -8-
parternes synspunkter
danske bank har gjort gældende, at danske bank var forpligtet til at betale 299.600 usd til
dar es salaam investment bank i henhold til kontragarantien, og at precision er forpligtet til
at holde danske bank skadesløs i henhold til precisions kontraindeståelse over for danske
bank.
      hovedgarantien var en ren anfordringsgaranti, som udløb den 25. juli 2008, og som
kunne forlænges på anmodning.
      dar es salaam investment bank erklærede i swift-meddelelsen af 4. december 2008,
at den den 21. oktober 2008 havde forlænget garantien indtil den 23. januar 2009. baghdad
governorates anmodning om forlængelse var således kommet frem til dar es salaam in-
vestment bank, førend hovedgarantien udløb den 24. oktober 2008. meddelelsen fra dar es
salaam investment bank var alene en servicemeddelelse, som danske bank var berettiget og
forpligtet til at lægge til grund. der var intet krav om, at danske bank eller precision skulle
orienteres om forlængelsen af hovedgarantien, endsige godkende den. birthe skrydstrup har
i øvrigt forklaret, at hendes notat på sagen vedrørende den anden, lille, garanti om, at preci-
sion havde accepteret forlængelsen, også gjaldt for den store garanti.
      kontragarantien udløb 30 dage efter udløbet af hovedgarantien. kontragarantien blev
således automatisk forlænget i takt med forlængelserne af hovedgarantien, og den var såle-
des ikke udløbet, da dar es salaam investment bank fremsatte sit krav. danske bank var så-
ledes forpligtet til at honorere garantien med virkning for precisions kontraindeståelse.
precision har gjort gældende, at hovedgarantien var tidsbegrænset til den 25. juli 2008 og ret-
tidigt blev forlænget til den 24. oktober 2008. der er ingen dokumentation for, at baghdad
governorate fremsatte anmodning om forlængelse af hovedgarantien inden den 24. oktober
2008. de fremlagte swift-meddelelser og brevet fra baghdad governorate er ikke tilstræk-
kelig dokumentation herfor. hovedgarantien bortfaldt dermed den 24. oktober 2008 og dan-
ske banks kontragaranti over for dar es salaam investment bank bortfaldt således 30 dage
                                              -9-
efter denne dato. havde dar es salaam investment bank modtaget anmodning om forlæn-
gelse inden den 24. oktober 2008, skulle den underrette danske bank herom. en sådan med-
delelse modtog danske bank imidlertid først den 4. december 2008 og således efter udløbet
af kontragarantien.
       at precision ikke accepterede forlængelsen af hovedgarantien, støttes af jan brandrup
og ann kjeldsens forklaring.
       selv om det lægges til grund, at anmodningen om forlængelse var rettidig, bør der
drages den analogislutning, at når krav om betaling skulle fremsættes inden 30 dage, så skul-
le et krav om forlængelse af kontragarantien også fremsættes inden 30 dage efter, at en be-
gæring om forlængelse af hovedgarantien var blevet fremsat over for dar es salaam invest-
ment bank.
       danske bank var herefter ikke forpligtet til at honorere garantien, hvorfor precision ik-
ke har pligt til at holde danske bank skadesløs.
sø- og handelsrettens afgørelse
danske banks kontragaranti over for dar es salaam investment bank var ligesom hovedga-
rantien en ubetinget anfordringsgaranti og udløb efter sit indhold 30 dage efter, at hovedga-
rantien var udløbet. hovedgarantien, som dar es salaam investment bank havde stillet over
for baghdad governorate, var oprindelig tidsbegrænset til den 25. juli 2008, men kunne efter
sit indhold efter anmodning fra baghdad governorate forlænges, uden at der skulle indhen-
tes noget samtykke hertil fra precision.
       hovedgarantien blev efter anmodning forlænget af dar es salaam investment bank til
den 24. oktober 2008, hvilket blev meddelt danske bank den 17. juli 2008, og den 4. decem-
ber 2008 meddelte dar es salaam investment bank endvidere danske bank, at hovedgaran-
tien efter anmodning den 21. oktober 2008 var blevet forlænget til den 23. januar 2009.
       idet det lægges til grund, at hovedgarantien den 21. oktober 2008 rettidigt var blevet
forlænget til den 23. januar 2009, var kontragarantien samtidig efter sit indhold blevet for-
længet til den 22. februar 2009, således at danske bank var forpligtet til at indfri kontraga-
rantien, da dar es salaam investment bank den 7. december 2008 stillede krav herom under
henvisning til, at baghdad governorate havde krævet hovedgarantien indfriet.
                                                - 10 -
      de sagkyndige dommere bemærker med retsformandens tiltræden, at det i et interna-
tionalt bankgarantiforhold som det foreliggende er fast praksis, at man uden videre efter-
kommer korrespondentbankens krav om udbetaling under anfordringsgarantien, og at man
stoler på korrespondentbankens meddelelser om forlængelse af anfordringsgarantien. man
anmoder således i praksis ikke korrespondentbanken om (yderligere) dokumentation for for-
længelsens rettidighed eller for, at betingelserne for udbetaling er opfyldt.
      i den foreliggende sag findes det i øvrigt ved meddelelsen af 1. december 2008 fra
baghdad governorate yderligere godtgjort, at dar es salaam investment bank havde måttet
indfri hovedgarantien pga. precisions misligholdelse. danske bank havde under disse om-
stændigheder pligt til at honorere kontragarantien.
         det lægges efter precisions direktør jan brandrups forklaring til grund, at han og
dermed precision for at få den ønskede ordre bevidst valgte at løbe risikoen for, at den iraki-
ske medkontrahent kaldte garantien inden for dennes gyldighedsperiode.
      danske banks påstand tages herefter til følge.
      efter sagens udfald skal precision betale sagsomkostninger til danske bank, der under
hensyn til sagens resultat, værdi og forløb fastsættes til 169.300 kr., heraf 44.300 kr. til dæk-
ning af retsafgift og 125.000 kr. til dækning af udgift til advokat.
                           thi kendes for ret
precision industries aps skal betale danske bank a/s 318.219 usd med procesrente fra den
6. maj 2010 og 169.300 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningerne forrentes efter rentelo-
vens § 8a.
            poul drusebjerg                michael b. elmer          preben sunke
                                             (retsformand)
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                - 11 -
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                            afsagt fredag den 25. maj 2012
sag 61/2011
rødekro andelsboligforening
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat birgitte kjærulff vognsen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 3. afdeling den 1. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, jytte scharling, thomas rørdam,
hanne schmidt og oliver talevski.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, rødekro andelsboligforening, har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
retsgrundlaget
ved vurderingen af en fast ejendom ansættes ejendomsværdien og grundværdien samt et
eventuelt fradrag i grundværdien for forbedringer, jf. § 5, stk. 1, i lov om vurdering af landets
faste ejendomme (vurderingsloven). forskellen mellem ejendomsværdien og grundværdien
benævnes forskelsværdien, jf. § 5, stk. 2.
ved grundværdien forstås værdien af grunden (med grundforbedringer) i ubebygget stand
under hensyn til beskaffenhed og beliggenhed og til en i en økonomisk henseende god anven-
delse, jf. § 13, stk. 1.
                                               - 2 -
i vurderingslovens § 17 og § 18 hedder det bl.a.:
       ”§ 17. såfremt de fornødne oplysninger foreligger, skal der ved vurderingen med de af
       §§ 18 og 21 følgende begrænsninger gives fradrag i grundværdien for forbedringer, der
       bevirker en stigning i grundværdien, hvad enten forbedringerne består i kapitalanven-
       delse eller i ejers arbejde.
       § 18. fradrag i grundværdien for forbedringer må kun gives i det omfang, hvori forbed-
       ringerne må antages at virke værdiforøgende ved ansættelse af grundværdien, og må ik-
       ke overstige de af ejeren anvendte bekostninger, heri medregnet værdien af ejers eget
       arbejde.
       stk. 2. fradrag må ikke gives for forbedringer, som er fuldført længere tilbage end 30 år
       … før vurderingen.”
det fremgår af forarbejderne til § 17 og § 18 (folketingstidende 1955-56, tillæg a, sp. 1071),
at de i hovedsagen svarer til de tidligere regler om fradrag i grundværdien for forbedringer i
loven af 7. august 1922 om beskatning til staten af faste ejendomme.
i 1922-lovens § 3 var det fastsat, at der skulle foretages ”en særlig ansættelse af de faste
ejendommes grundværdi, hvorved forstaas grundens værdi i ubebygget stand under hensyn
til beskaffenhed, beliggenhed og til en i økonomisk henseende god anvendelse”. i § 3, stk.
2, nr. 4, hed det bl.a.:
       ”4) naar begæring derom fremsættes af ejeren, skal der ved værdiansættelsen gives
       fradrag i grundværdien for forbedringer… fradraget, der ikke kan overstige de an-
       vendte bekostninger, ydes kun i det omfang, hvori forbedringerne maa antages at have
       virket værdiforøgende ved ansættelsen…”
det fremgår af forarbejderne, at man havde ”bibeholdt den hidtil hjemlede adgang til fradrag
for forbedringer” (rigsdagstidende 1921-22, tillæg a, sp. 3258).
i et cirkulære af 1. marts 1916 fra overskyldrådet er som eksempler på fradragsberettigede
forbedringer efter de dagældende regler (§ 1, stk. 2, i lov nr. 321 af 22. december 1915) anført
(s. 94):
       ”…dræning og anden afvanding, udtørring, overrisling, mergling, opfyldning, vej-
       anlæg, indhegning, kloakanlæg og pilotering.”
                                               - 3 -
i overskyldrådets publikation ”bestemmelser vedrørende vurdering til ejendomsskyld og
grundskyld i henhold til lov af 7. august 1922 om beskatning til staten af faste ejendomme
m.m.” fra 1931 er anført bl.a. (s. 94 ff.):
       ”som eksempler paa fradragsberettigende forbedringer skal nævnes hedeopdyrkning,
       dræning og anden afvanding, udtørring, overrisling, opfyldning og udgravning af
       grunden, vejanlæg og istandsættelse af tilstødende gader eller veje, kloakanlæg og
       anlæg af gas-, vand-, og elektriske ledninger (udenfor selve ejendommen).
       i øvrigt bemærkes følgende:
       …
       4) for at der kan blive spørgsmaal om fradrag i grundværdien for forbedringer, maa
       forbedringsforanstaltningen have forøget ejendommens grundværdi. det er uden be-
       tydning, at foranstaltningen har bevirket en forøgelse af ejendommens ejendoms-
       skyldsværdi, naar denne ikke tillige har forøget grundværdien.
       derfor gives der ikke forbedringsfradrag for o p f ø r e l s e a f b y g n i n g e r og
       hvad dermed maa ligestilles, f. eks. p i l o t e r i n g.”
i statens ligningsdirektorats vurderingsvejledning fra 1962 hedder det på s. 141 ff. bl.a.:
       ”en grundforbedring må altid være en foranstaltning af materiel karakter, hvorved der
       skabes nye værdier, medens f.eks. ændring af servitutter eller andre dispositioner, der
       flytter værdi fra én ejendom til en anden, ikke kan anses for grundforbedring.
       …
       pilotering og anden form for ekstrafundering betragtes som sammenhørende med den
       bebyggelse, der faktisk er foretaget eller agtes foretaget på ejendommen, og betinger
       derfor ikke fradrag. grundværdien for grunde, ved hvis bebyggelse der kræves ekstra-
       fundering, må ansættes under hensyn hertil. for bebyggede ejendomme, for hvilke der
       er foretaget ekstrafunderinger, indgår udgifterne til disse foranstaltninger i ejendoms-
       værdien og dermed i forskelsværdien.”
tilsvarende er anført i statens ligningsdirektorats vurderingsvejledning fra 1968, s. 148 og s.
153.
i told og skats vurderingsvejledning fra 2002 hedder det bl.a. (afsnit c.3):
       ”kravet i vul § 17 om, at forbedringerne skal medføre en stigning i grundværdien, be-
       tyder, at der kun kan gives fradrag for forbedringer, hvis forbedringerne medfører en
       stigning af værdien af grunden i ubebygget stand, jf. vul § 13, stk. 1. der kan derfor
       ikke gives fradrag for forbedringer, som vedrører bygningerne eller andre, af forskels-
       værdien omfattede bestanddele.
                                               - 4 -
      bestemmelsen af, hvad der forstås ved grundforbedringer, kan volde vanskeligheder.
      det er ikke muligt udtømmende at angive, hvilke foranstaltninger der omfattes af be-
      grebet. der skal dog være tale om foranstaltninger af materiel karakter, som har øget
      den almindelige omsætningsværdi af grunden. det følger heraf, at en omprioritering af
      ejendommen ikke kan anses som en forbedring i denne samenhæng. heller ikke disposi-
      tioner, hvorved en rettighed tilføres, eller en byrde fjernes fra ejendommen, falder ind
      under begrebet.”
tilsvarende er anført i skats vurderingsvejledning fra 2011. i afsnit c.1, c.3 og c.4 hedder
det endvidere bl.a.:
      ”c.1 grundværdibegrebet
      …
      det fremgår direkte af vul § 13, stk. 1, at værdien af grundforbedringer skal medtages
      ved grundfastsættelsen.
      …
      hvor bundforholdene er af en sådan beskaffenhed, at normal udnyttelse af et areal i hen-
      hold til gældende kommune-/lokalplanlægning kræver ekstrafundering/pilotering, vil
      arealets værdi ofte være reduceret i forhold til arealer, hvor sådanne foranstaltninger
      ikke er nødvendige. grundværdien må derfor ansættes under hensyn hertil.
      …
      c.3 fradrag i grundværdien for forbedringer
      …
      pilotering og anden form for ekstrafundering betragtes som hørende til den bebyggelse,
      der er eller påtænkes bygget på ejendommen, og udløser derfor ikke fradrag.
      …
      c.4 forskelsværdien
      …
      for bebyggede ejendomme, for hvilke der er foretaget ekstrafundering, indgår udgif-
      terne til disse foranstaltninger i ejendomsværdien og dermed i forskelsværdien. en be-
      bygget ejendom, på hvilken der er afholdt sådanne udgifter, vil have en højere forskels-
      værdi, men en lavere grundværdi end en tilsvarende ejendom, hvor disse ekstra udgifter
      ikke har været nødvendige.”
de citerede afsnit i vurderingsvejledningen fra 2002 og 2011 er gentaget i skats vurderings-
vejledning fra 2012, afsnit c.1, c.3 og c.4, idet det dog i afsnit c.3 hedder bl.a.:
      ”der skal dog som altovervejende hovedregel være tale om foranstaltninger af materiel
      karakter, som har øget den almindelige handelsværdi af grunden…”
                                                - 5 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om rødekro andelsboligforening i henhold til vurderingslovens § 17 har ret til
fradrag i grundværdien for udgifter på 56.514 kr. til en jordbundsundersøgelse. undersøgelsen
viste, at der kunne påregnes direkte fundering af byggeriet, således at der ikke var behov for
ekstrafundering.
efter ordlyden af vurderingslovens § 17 gives der fradrag i grundværdien for ”forbedringer,
der bevirker en stigning i grundværdien”. det er i mangeårig administrativ praksis antaget, at
der i hvert fald som altovervejende hovedregel kun foreligger en grundforbedring i bestem-
melsens forstand, hvis der er tale om en foranstaltning (ændring) af materiel karakter, der for-
øger grundens handelsværdi. efter højesterets opfattelse er denne praksis i overensstemmelse
med en naturlig sproglig forståelse af bestemmelsens ordlyd og med forarbejderne til bestem-
melsen.
den jordbundsundersøgelse, som er gennemført i denne sag, har ikke ændret grundens beskaf-
fenhed eller ført til en sådan ændring. jordbundsundersøgelsen kan derfor ikke anses for en
ændring af materiel karakter efter den beskrevne administrative praksis, og allerede som følge
heraf kan der ikke i henhold til vurderingslovens § 17 gives fradrag i grundværdien for ud-
gifterne til jordbundsundersøgelsen.
det kan ikke føre til et andet resultat, at udgifter til ekstrafundering, herunder til jordbundsun-
dersøgelse, efter administrativ praksis tages i betragtning ved ansættelsen af grundens værdi i
henhold til vurderingslovens § 13.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal rødekro andelsboligforening betale 25.000 kr. til
skatteministeriet.
                                           - 6 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.