text:
dom
afsagt den 26. november 2013 i
sag nr. bs 1-1187/2012:
3f fagligt fælles forbund for a
8600 silkeborg
mod
ankestyrelsen
amaliegade 25
1022 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 23. august 2012, drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, a, har
pådraget sig en arbejdsskade i forbindelse med sit arbejde som lagermedarbejder hos firmaet
x danmark a/s. skaden angives sket i forbindelse med et løft foretaget på arbejdspladsen
den 26. november 2008.
sagsøgerens påstand er, at sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøgerens ulykke den 26.
november 2008 er omfattet af arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6.
sagsøgtes påstand er frifindelse.
oplysningerne i sagen
der er enighed om, at sagsøgeren den 26. november 2008 forestod sine sædvanlige
arbejdsopgaver som lagermedarbejder, og at hun herunder stod ved et transportbånd, hvor hun
skulle håndtere kasser, der med mellemrum kom på transportbåndet. under arbejdet indtraf
der en hændelse, som medførte, at sagsøgeren den 1. december 2008 søgte læge under
angivelse af smerter i ryggen. lægen beskrev i sin journal for denne dag sagsøgerens skade
som: " lavt lumbalt facetsyndrom". i journalen for den 3. december 2008 har lægen tilført
følgende bemærkninger: "lændeholdet kommet ved løft. blevet lidt bedre. så igen ved løft ved
cykel". henv. fys/kiropraktor. rt." efter at lægen havde henvist sagsøgeren til silkeborg
rygcenter, fremgår det af centrets journal, at sagsøgeren fra den 4. december 2008 og i
adskillige måneder frem gik på centret.
hændelsen blev anmeldt som en arbejdsskade den 8. december 2008. i anmeldelsen er skaden
beskrevet således:
"........ stod ved transportbånd og satte labels på kasser.
  en kasse satte sig fast ved 45 0 vinkel på båndet, og da jeg strakte ud efter
  den og løftede den, fik jeg et smæld i ryggen.".
i forbindelse med arbejdsskadestyrelsens behandling af sagen, udfyldte sagsøgeren et skema.
heri beskrev hun hændelsen således:
                                              - 2 -
" stod ved et transport bånd og satte labels på de kasser der kom på båndet.
  da jeg rakte ud efter en kasse gav det et smæld i lænden."
det fremgår, at sagsøgeren var sygemeldt den 4. december 2008, og at hun ellers ikke har
været sygemeldt.
til sagen foreligger en observationserklæring fra speciallæge i neurologi, erik m. lehfeldt. i
erklæringen, der er dateret den 6. december 2011, og som fremtræder i form af et notat af den
15. april 2010 siges det bl.a. :
 ".................
aktuelle: pt. har haft lænderygsmerter med venstresidig overvægt siden november 2008. har
været til kiropraktik og fysioterapi. kiropraktoren har opgivet behandlingstiltag og
fysioterapi virker kun lindrende ca. en dag. ru af columna lumbalis har vist columna recta,
men ellers normale forhold. pt. har færre gener, når hun bevæger sig end når hun sidder ned
eller står stille. der er ingen radiculære smerter til benene, ingen klager over pareser eller
udtynding af muskulaturen. ingen sphinctersympotmer, ingen neurologiske klager.
objektivt:
...........
fga: 25 cm. bækkenskævstand med deviation af venstre skulder og vorlauf over højre si-led.
konklusion: 42-årig kvinde med lænderygsmerter siden 2008. kiropraktik er opgivet og
fysioterapi har kun meget kortvarig effekt.
den neurologiske undersøgelse er uden udfald tydende på lumbal rodpåvirkning eller
medullær påvirkning. pt. har en bækkenskævstand.
således ingen neurologiske behandlingstilbud. pt. kontakter egen læge for yderligere. hun
afsluttes herfra.
diagnose: bækkenskævstand."
den 25. juni 2010 traf arbejdsskadestyrelsen afgørelse, hvorefter sagsøgeren blev tilkendt
ménerstatning for varigt mén, der blev fastsat til 10 %.
i afgørelsen hedder det bl.a.:
.....................
"sagens oplysninger
i sagens akter står, at du den 26. november 2008 kom til skade, under dit arbejde som
lagermedarbejder.
du stod ved et transportbånd og satte labels på kasser. en kasse satte sig fast ved en 45
graders vinkel på båndet. du strakte ud efter kassen. da du løftede kassen fik du et smæld i
ryggen. du har skønnet at kassen vejede 8-10 kilo.
                                               - 3 -
din arbejdsgiver har anført, at du er blevet instrueret i at bruge sugekoppen på alle typer af
kasser.
af lægeerklæring i fremgår det, at du har uspecifikke lænderygsmerter.
i funktionsattesten står, at du fortsat har gener fra ryggen.
du har daglige varierende rygsmerter fra lette til svære, som forværres ved belastning. du
anvender fast smertestillende medicin. du har ingen føleforstyrrelse eller udstrålende
smerter.
ved lægeundersøgelsen er ikke fundet klinisk bevægeindskrænkning i ryggen, men ved
foroverbøjning havde du en afstand mellem fungre og gulv på 23 cm.
du har været sygemeldt en halv dag den 4. december 2008 på grund af skaden.
anerkendelse
afgørelse
vi har anerkendt den anmeldte ulykke som en arbejdsskade efter arbejdsskadeloven.
(lov om arbejdsskadesikring § 6, stk. 1)
begrundelse
du har under dit arbejde som lagermedarbejder været udsat for en ulykke. vi vurderer, at
skaden i form af uspecifikke lænderygsmerter er forårsaget af, at du strakte ud og løftede en
kasse på 8-10 kilo fra et transportbånd, hvor den havde sat sig fast og fik et smæld i ryggen."
denne afgørelse blev indbragt for ankestyrelsen af arbejdsskadeforsikringsselskabet.
ankestyrelsens traf herefter den 21. december 2010 afgørelse om, at sagsøgeren ikke havde
været udsat for en arbejdsskade.
i afgørelsen hedder det bl.a..:
"begrundelsen for afgørelsen
vi anser ikke hændelsen, hvor du stod ved et transportbånd og strakte ud efter og løftede en
kasse på maksimalt 8-10 kilo, for egnet til at medføre dine rygsmerter.
vi har lagt den oprindelige beskrivelse af hændelsen til grund i anmeldelsen af 8. december
2008, hvor ud har oplyst, at en kasse satte sig fast ved en 45 graders vinkel på båndet, og da
du strakte ud efter den og løftede den fik du et smæld i ryggen.
dit forbund har i brev af 18. januar 2010 oplyst, at du løftede kassen af transportbåndet
samtidigt med at du drejer kroppen for at sætte kassen over på en palle. vi vurderer, at dette
er en ændret forklaring af hændelsesforløbet.
vi har lagt vægt på, at ryggen ved løftet ikke har været belastet i en akavet stilling, og vægten
af kassen har været beskeden. der er tale om en belastning, som ikke kan overvinde ryggens
                                               - 4 -
naturlige styrke. det er således ikke tilstrækkeligt sandsynliggjort, at hændelsen har
forårsaget dine rygsmerter.
det betyder, at du ikke har ret til erstatning eller andre ydelser efter arbejdsskadeloven.
ved en ulykke forstås efter arbejdsskadeloven en personskade, som er forårsaget af en
hændelse eller en påvirkning, som sker pludseligt eller inden for 5 dage. det er en betingelse
for at anerkende skaden, at hændelsen eller påvirkningen er egnet til at forårsage skaden. det
er ikke tilstrækkeligt, at der er tidsmæssig sammenhæng mellem hændelsen og skaden.
..........................................
bemærkninger til klagen
.............
vi vurderer, at det er dokumenteret, at der er sket en hændelse den 26. november 2008, da
lægebesøget den 1. december 2008 er i nær tidsmæssig sammenhæng samt at det beskrives, at
lændeholdet er kommet ved et løft ved lægebesøg den 3. december 2008.
vi vurderer efter en konkret vurdering, at hændelsen ikke er egnet til at give lænderygsmerter.
vi henviser i øvrigt til ovenstående begrundelse.
............
ankestyrelsens lægekonsulent har vejledt om de lægelige spørgsmål i sagen."
det er oplyst, at den læge, der deltog i afgørelsen som konsulent var speciallæge i ortopædisk
kirurgi, annette sylvest. udtalelsen fra denne er sålydende:
"..................
1. egen læge har påvist uspecifikke lænderygsmerter og fundet ømhed på venstre
sacroiliacaled ved primær attest udfærdiget 1 år efter skaden. i funktionsattesten er anført
lændehold/lavt lumbalt facetsyndrom med daglige lændesmerter uden udstråling med let
bevægeindskrænkning. røntgen har vist normale forhold i lænderyg og sacroiliacaled. der er
ikke indhentet oplysninger fra behandling i rygcenter eller fra den neurolog i skanderborg,
som sikrede er henvist til yderligere udredning. ifølge egen læges notater er der ikke primært
anført, at der er tale om løfteskade på arbejde. dette fremkommer først senere. vi kommer
dog nok ikke udenom, at der er påvist lumbago.
2. dokumentationen for hændelsen og sammenhængen med rygsmerterne er ikke særlig godt
dokumenteret og der er i første omfang i anmeldelsen beskrevet, at smerterne opstod, da
sikrede rakte ud efter en kasse og senere i fagforeningens beskrivelse anført at der var tale
om et løft. der er desuden usikkerhed om vægten af den evt. løftede kasse, idet arbejdsgiveren
anfører, at der anvendes løftegrej til kasser på 8-10 kg og sikrede er usikker på vægten af den
omtalte kasse.
3. sikrede har stofskiftelidelse og vægtøgning, men dette har ikke umiddelbart indflydelse på
det beskrevne.
                                              - 5 -
4. skaden kan opstå uden kendt årsag."
det er denne afgørelse, som sagsøgeren har indbragt for retten.
under sagens behandling er der indhentet en lægefaglig udtalelse fra speciallæge i
ortopædkirurgi, allan lundberg-jensen, der tillige deltog som konsulent ved behandlingen af
sagsøgerens sag i ankestyrelsen. i udtalelsen, der er dateret den 22. september 2012 siges det
som konklusion:
" sagen drejer sig om en nu 44-årig kvinde, der den 26.11.2008 oplever en arbejdsulykke ved
et transportbånd. ud fra skadelidtes egne oplysninger, så læner hun sig sig frem og får
derved ondt i lænden. efterfølgende beskrives så et akavet løft af fastsiddende kasse på 8-10
kg. hvorvidt det beskrevne hændelsesforløb kan medføre et lændehold må bero på et klinisk
skøn sammenholdt med den fortolkning loven om arbejdsulykker indeholder. sidstnævnte skal
jeg ikke udtale mig om.
skadelidte er undersøgt såvel klinisk (reumatolog og neurolog) som paraklinisk (røntgen og
mr-scanning) og konklusionen på disse undersøgelser er muskelinfiltrationer og
bækkenskævstand, hvor sidstnævnte er en medfødt fejlstilling, der disponerer til lændehold
(muskelinfiltrationer blandt andet).
man kan således konkludere, at skadelidte oplever det man betegner som lændehold i
forbindelse med hændelsesforløbet den 26.11.2008.
et lændehold i gængs forstand kan opleves i mange af dagligdagens gøremål og kan ikke
specifikt relateres til en væsentlig kraftpåvirkning. er man disponeret for lændehold grundet
medfødte anomalier eller dårlig rygkonstitution, så oplever man hyppige lændehold selv ved
mindre påvirkninger og ergonomiske forholdsregler er nødvendige. erhvervsmæssigt bør man
undgå rygbelastninger og tungere fysiske erhverv.
tilbage til hændelsen: skadelidte rækker sig forover og mærker en smerte i lænden kan godt
forekomme, men det er ikke specifikt i forhold til selve arbejdsproceduren og er som sådan
ikke forårsaget af en uhensigtsmæssig erhvervsmæssig eksposition efter min vurdering.
er der foregået et løft af kasse på 8-10 kg, så kan der også her komme et lændehold hos
disponerede individer, men selve løftet af en relativ let byrde, kan efter min vurdering heller
ikke betegnes som en erhvervsmæssig overbelastning, der kan medføre en arbejdsskade."
sagen har været forelagt retslægerådet, der den 21. marts 2013 har besvaret             stillede
spørgsmål således:
".............
spørgsmål 1:
retslægerådet bedes oplyse, om den hændelse a var udsat for på sit arbejde den 26.
november 2008 som beskrevet i bilag 1 (hændelsesforløb) og i stævning, side 2, afsnit 1-6, er
egnet til at medføre de ryggener/rygsmerter, som er beskrevet i december 2008.
                                                - 6 -
spørgsmål 2:
såfremt spørgsmål 1 besvares helt eller delvist bekræftende anmodes rets-lægerådet om at
oplyse, hvorvidt retslægerådet anser det for sandsynligt, at hændelsen som beskrevet i bilag 1
(hændelsesforløb) og i stævning, side 2, afsnit 1-6, er årsag til de i december 2008 beskrevne
lænderyggener/smerter.
ad spørgsmålene 1 og 2:
ved hændelsen 26. november 2008 rakte sagsøger ud efter en 8-10 kilo tung kasse, der havde
sat sig fast og løftede den. belastningen ved en sådan bevægelse afhænger helt af, hvor langt
der var hen til kassen, hvor meget kraft der skulle bruges til at vriste kassen løs, og hvor
hurtig hele processen gik.
det er dog en almindelig erfaring, at situationer som den beskrevne ofte giver anledning til
forbigående rygsmerter, men sjældent varige gener. risikomomenter er lange rækkeafstande,
tunge byrder og vrid i ryggen. forudbestående ryglidelse øger risikoen for, at generne bliver
varige, men det er tilsyneladende ikke tilfældet i denne sag bortset fra, at sagsøger i perioder
siden april 2008 modtog behandling for nakkegener
spørgsmål a:
idet der henvises til beskrivelsen i bilag 1 (rubrik d) og i bilag 2 (svar 1) bedes retslægerådet
ved besvarelsen af spørgsmål a lægge følgende hændelsesforløb til grund:
sagsøgeren stod ved et transportbånd og satte labels på kasser. en kasse satte sig fast ved en
45 graders vinkel på transportbåndet, og da sagsøgeren strakte ud efter den og løftede den,
fik sagsøgeren et smæld i ryggen.
retslægerådet bedes endvidere lægge til grund, at kassen maksimalt vejede 8-10 kilo.
i. kan den beskrevne hændelse betegnes som rygbelastende (ved rygbelastende forstås en
belastning, der er tilstrækkelig til at påføre ryggen en egentlig skade)?
ii. er den beskrevne hændelse egnet til at overvinde kroppens naturlige modstandskraft?
iii. er der årsagssammenhæng mellem den beskrevne hændelse og sagsøgerens
lændesmerter?
retslægerådet bedes begrunde svarene.
hvis der er tvivl om årsagssammenhængen, bedes retslægerådet forklare og begrunde, hvori
denne tvivl består.
der er en tidsmæssig sammenhæng mellem symptomdebut af rygsmerter og hændelsen
26.11.08, men normalt findes en belastning som ved hændelsen ikke at være af en karakter,
der er tilstrækkelig til at påføre ryggen en blivende skade eller overstige kroppens naturlige
modstandskraft. der henvises i øvrigt til besvarelsen på spørgsmålene 1 og 2.
............"
                                              - 7 -
der er afgivet følgende forklaringer:
a har forklaret, at hun blev ansat hos x a/s den 18. december 2006 som lagermedarbejder på
færdigvarelageret. hun er stadig ansat. fabrikkens varer pakkes til kunder. hun møder kl. 06.
hændelsen skete omkring kl. 13.00. hun stod denne dag ved båndet og havde stået der siden
kl. 07. varerne køres frem, man taster ind på computeren, sætter labels på og fylder kassen
op, hvor de ikke er fyldt. man skal tape dem til. båndet er 25 meter. kasserne føres frem på
båndet automatisk. hun havde sat kasser op fra kl. 06 til kl. 07. kasserne, der var på båndet
ved 13-tiden, havde hun ikke sat op. kasserne var stærkt varierende i størrelse. den største
var nok ½ x ½ meter. man ved ikke, hvad kasserne vejer, medmindre det er hele kasser. der
sidder en censor for enden af transportbåndet, når der er fyldt helt op med kasser, stoppes der,
ellers kører transportbåndet løbende. efter ekspedition skal kasserne stilles på paller, som står
1- 1½ meter bag hende. de største og tungeste stilles nederst. der er et knæk på båndet. hun
står før knækket og tager kasserne fra. det er kun de tungeste kasser, der bliver løftet med
sugekop, typisk bestikkasser, der kunne have en vægt på op mod 20 kg, resten behandles med
hænderne. det ville tage for lang tid, hvis alt skulle håndteres med sugekop. båndet er ca. 50
cm bredt og i højde med hendes lår. der er intet håndtag i kasserne, man tager blot ved dem.
de havde travlt den omhandlede dag. man kan nemt være oppe på at håndtere 500-700 kasser
på en dag manuelt. hun ved ikke nærmere, hvor mange hun denne dag havde behandlet, men
det var mange. ved 13-tiden var båndet fyldt og stod stille. kasserne stod helt tæt sammen og
i hele båndets længde. den kasse, hun tog ud efter, var af mellemstørrelse. hun havde
ekspederet de store kasser. den kasse, hun tog, var lukket og havde fået label på. den lå før
knækket på transportbåndet. da der lå mange kasser på transportbåndet, var der travlt. hun
regnede med, at det var en let kasse, det vil sige lettere, end den faktisk var. hun tog på siden
af kassen og løftede den. den var højere end de omkringstående kasser. den sad i spænd lidt
før svinget. på transportbåndet var der nogle kasser, der sad fast i svinget på båndet. da hun
tog i den, kunne hun mærke, at den sad i spænd. hun fik den løftet op, og da hun så skulle
vende sig, med kassen ud for kroppen, en anelse foroverbøjet, gav det et smæld, idet hun
drejede sig. hun slap blot kassen og satte sig ved et cafébord i nærheden og tog en kop vand.
hun havde rigtig ondt. hun gik lidt senere tilbage til båndet og flyttede kassen og fortsatte
med at arbejde. hun anslår vægten på kassen til 8-10 kg, men den blev aldrig vejet.
ulykken skete en torsdag. hun gik på arbejde fredag, selv om hun havde meget ondt i ryggen.
mandag gik hun til lægen, da hun havde haft det skidt i weekenden. hun havde haft det lidt
bedre om søndagen og ville cykle ned og handle, men da hun tog sin cykel, kunne hun mærke,
at det var stadig galt. den 3. december var hun ikke hos lægen, det var en telefonkonsultation.
det var ikke således, at hun løftede på cyklen og fik en skade.
hun har aldrig siden haft det helt godt. der er daglige smerter. der er værst, når hun har
siddet stille eller stået stille.
hun har udfyldt såvel bilag 1 som bilag 2. hun har ikke tænkt over betydningen af, at der stod
nøjagtig det samme i begge skrivelser.
allan kaj lundberg-jensen har forklaret, at han blev speciallæge i ortopædkirurgi i 1991,
og siden omkring 2000 har han været lægekonsulent for ankestyrelsen og har som sådan
vurderet det kliniske aspekt i sagen, dog alene på skriftligt grundlag. han har afgivet den
                                                 - 8 -
udtalelse, der under sagen er fremlagt som bilag a, og som han kan henholde sig til. han har
lænet sig op af de kliniske udtalelser og den parakliniske undersøgelse, herunder også
skanningen. han konkluderer, at der er tale om muskelbelastning. der er ingen diskusprolaps
og ingen slidgigt. der er en bækkenskævstand hos sagsøgeren, det er noget medfødt, og kan
for eksempel være forårsaget af ulige lange ben. de muskler, der holder folk oppe, er i
konstant funktion, og man kan få ondt af selv små bevægelser, for eksempel af at række ud
efter sin tandbørste, men så skyldes det en særlig disponering eller en tilfældighed og ikke
bevægelsen som sådan. hvad kroppen kan tåle af belastninger er forskelligt, og afhænger
blandt andet af omstændighederne, f.eks. kan et løft være belastende, hvis en byrde sidder
fast, men hvis det ikke er noget overraskende, vil en sådan byrde ligge indenfor det biologiske
acceptable, i forhold til, hvad kroppen forventer, og dermed, hvad den kan tåle. dette har efter
hans opfattelse været tilfældet i denne sag. løftet i sig selv burde ikke kunne give anledning
til smerter. skæv ryg behøver ikke i sig selv at give symptomer. han kan ikke sige, om
sagsøgeren har medfødte holdningsanomalier. der er ikke som sådan demonstreret sådanne
holdningsanomalier, men der er oplysninger, der taler i hver sin retning.
parternes synspunkter
sagsøgeren har gjort gældende,
at    retten ikke er afskåret fra at prøve fuldt ud, om betingelserne i arbejds-
      skadesikringslovens § 6 er opfyldt, idet der er fuld domstolsprøvelse på
      dette område, hvilket også understøttes af retspraksis, hvor der i en lang
      række tilfælde er foretaget en konkret og ubegrænset vurdering,
at    sagsøgeren ubestridt den 26. november 2008 var udsat for en hændel-
      se, hvor hun skulle løfte en kasse, som vejede ca. 8-10 kg., der samti-
      dig sad fast på et transportbånd,
at    kassen sad fast således, at hun var nødt til at bruge kræfter på at få
      den fri,
at sagsøger i forbindelse med løftet fik smerter i ryggen,
at hændelsen med løft af en 8-10 kg. tung kasse, der samtidig sidder i
     spænd, er egnet til at medføre rygsmerter, jf. retslægerådets besva-
     relse af spørgsmål 1,
at det i forbindelse med anerkendelse efter arbejdsskadesikringslovens
     § 5, jf. § 6, er uden betydning, om hændelsen har medført en varig
     skade,
at det fremgår af forarbejderne til arbejdsskadesikringslovens § 6 blandt
     andet, at : "ligesom efter gældende praksis stilles der beskedne lægelige
     krav til en anmeldt skade. forbigående smerter, psykiske sympto-
     mer mv. vil opfylde denne betingelse",
at retslægerådet ved besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 har anført, at det
     er almindelig erfaring, at situationer som den beskrevne i ofte giver
     anledning til rygsmerter,
                                                - 9 -
at det endvidere følger af forarbejderne til arbejdsskadesikringslovens § 6
     at der ved vurderingen af, hvorvidt en hændelse skal anerkendes som en
     arbejdsulykke, skal foretages en sædvanlig erstatningsretlig bedømmel-
     se, hvor andre momenter indgår i vurderingen, herunder den tidsmæssi-
     ge sammenhæng mellem smertedebuten og hændelsen,
at ankestyrelsens lægekonsulent, allan kaj lundberg jensen, i forbindelse
     med sin rådgivning har lagt til grund, at sagsøger alene har rakt sig for-
     over, hvilket ikke var tilfældet, idet hun dels havde arbejdet længe, dels
     både måtte vriste pakken fri og dreje sig
at det er udokumenteret, at sagsøgeren havde en forudbestående lidelse,
     der kunne have betydning for skadens opståen, og
at hændelsen den 26. november 2008 derfor skal anerkendes som en ar-
     bejdsskade, jf. arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6
det præciseres, at der ikke i forbindelse med denne sag skal tages stilling til årsagerne til, at
de pågældende smerter har strakt sig over en årrække, men alene til spørgsmålet om, hvorvidt
der er fornøden årsagssammenhæng mellem den af sagsøgeren udførte arbejdsopgave og de
opståede akutte smerter.
sagsøgte har gjort gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens
afgørelse af 21. december 2010, hvorved ankestyrelsen afviste at anerkende as
lænderygsmerter som en arbejdsskade omfattet af lov om arbejdsskadesikring. det bemærkes
herved, at tilsidesættelsen af et skøn, som det ankestyrelsen har foretaget, kræver et sik-kert
grundlag, og foreligger et sådant særligt sikkert grundlag ikke, skal sagsøgte frifindes.
der påhviler således sagsøgeren en skærpet bevisbyrde for, at der er grundlag for at
tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
ved en arbejdsskade omfattet af arbejdsskadesikringsloven forstås en ulykke, jf. lovens § 6,
eller en erhvervssygdom, jf. § 7, der er en følge af arbejdet eller de forhold, det er foregået
under, jf. § 5. ved en ulykke forstås en personskade forårsaget af en hændelse eller en
påvirkning, der sker pludseligt eller inden for 5 dage, jf. lovens § 6, stk. 1. en hændelse eller
påvirkning kan anses for at være årsag til en skade, når der er årsagssammenhæng mellem
påvirkningen og skaden. ved vurderingen af årsagssammenhængen lægges der vægt på, om
hændelsen eller påvirkningen er egnet til at forårsage skaden.
en påvirkning kan anses for at være årsag til en skade, når der er en biologisk naturlig og
logisk forklaring på, at skaden opstod som følge af en hændelse eller påvirkning på arbejdet.
en tidsmæssig sammenhæng er ikke tilstrækkelig til at godtgøre, at der er en
årsagssammenhæng mellem hændelsen og den anmeldte skade, da det ikke alene herved er
godtgjort, at hændelsen eller påvirkningen er egnet til at medføre en skade i lovens forstand.
hvis påvirkningen ikke giver en biologisk og logisk forklaring på, at en skade opstår, kan en
forklaring på skaden være den pågældendes særlige disposition for at udvikle en skade på det
pågældende tidspunkt. er det tilfældet, skal der i medfør af lovens forarbejder ikke ske
anerkendelse.
                                               - 10 -
den skadelidte har bevisbyrden for, at der er grundlag for at anerkende den skete skade som
en arbejdsskade - herunder for, at der er årsagssammenhæng mellem påvirkningen og den
anmeldte skade.
i denne sag har sagsøgeren ikke dokumenteret, at der er årsagssammenhæng mellem
hændelsen den 26. november 2008 og skaden i form af hendes lænderygsmerter.
uspecifikke rygsmerter er almindeligt forekommende i befolkningen, og tilfælde af
lænderygsmerter/lændehold kan opstå uden kendt ydre årsag.
ankestyrelsen har fundet det dokumenteret, at der er sket en hændelse den 26. november
2008, da lægebesøget den 1. december 2008 er i nær tidsmæssig sammenhæng med
hændelsen, og da det ved lægebesøg den 3. december 2008 beskrives, at lændeholdet er
kommet ved et løft, men den tidsmæssige sammenhæng mellem hændelsen og smerterne er
imidlertid som anført ikke tilstrækkelig til at godtgøre, at hændelsen har forårsaget den
anmeldte skade.
en anerkendelse af as skade som en arbejdsulykke omfattet af arbejdsskadesikringsloven
forudsætter, at a ved den pågældende hændelse har været udsat for en belastning, der er egnet
til at forårsage en skade i as ryg.
ankestyrelsen er enig i, at det ikke er et krav til anerkendelse af en arbejdsskade i medfør af
arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6, at der er tale om en varig skade, idet også forbigående
smerter ville kunne anerkende, såfremt sådanne smerter er forårsaget af en egnet påvirkning.
ankestyrelsens lægefaglige vurdering i sagen har været, at hændelsen, hvor a stod ved et
transportbånd og strakte ud efter og løftede en kasse på maksimalt 8-10 kilo, ikke er egnet til
at medføre as lændesmerter, og man har lagt vægt på, at ryggen ved løftet ikke har været
belastet i en akavet stilling, og vægten af kassen har været beskeden. der er tale om en
belastning, som ikke kan overvinde ryggens naturlige styrke. det er således ikke tilstrækkeligt
sandsynliggjort, at hændelsen har forårsaget as rygsmerter.
dette er bekræftet af retslægerådet i rådets erklæring af 21 marts 2013. af svaret på
spørgsmål a fremgår således, at belastningen ved et løft som det pågældende normalt ikke er
tilstrækkelig til at påføre ryggen en blivende skade eller overstige kroppens naturlige
modstandskraft. af svaret på spørgsmål 1 og 2 fremgår videre, at belastningen ved et løft som
det pågældende afhænger af, hvor langt der er hen til kassen, hvor meget kraft der skal bruges
til at vriste kassen løs, og hvor hurtigt hele processen går. a har ikke påvist et grundlag for at
antage, at løftet den 26. november 2008 var forbundet med sådanne forværrende
omstændigheder, som ifølge retslægerådet kan øge belastningen af et løft som det
pågældende ud over det normale.
af svaret på spørgsmål 1 og 2 fremgår, at et løft som det pågældende kan give anledning til
forbigående rygsmerter, hvis der er tale om længere rækkeafstande, tunge byrder og vrid i
ryggen. ved hændelsen den 26. november 2008 var ingen af de af retslægerådet nævnte
risikoelementer til stede. retslægerådets besvarelse af 21. marts 2013 giver således ikke
grundlag for en tilsidesættelse af ankestyrelsens afgørelse. erklæringen støtter tværtimod
ankestyrelsens vurdering.
                                               - 11 -
der er herefter ikke grundlag for at antage, at hændelsen den 26. november 2008 var egnet til
at forårsage en skade i form af lænderygsmerter. skaden må derfor i stedet forklares ved as
særlige disposition. i medfør af lovens forarbejder kan en sådan skade ikke anerkendes som
en arbejdsskade omfattet af loven.
a har på denne baggrund ikke med støtte i retslægerådets erklæringer eller sagens øvrige
lægelige akter godtgjort, at hendes uspecifikke lænderygsmerter skyldes hændelsen den 26.
november 2008 og dermed heller ikke, at der er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens
afgørelse.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund som ubestridt, at as lænderygsmerter er opstået i nøje sammenhæng
med, at hun i forbindelse med sit arbejde tog fat i og løftede en kasse væk fra transportbåndet.
efter sagsøgerens forklaring, som retten ikke finder grund til at betvivle, havde kassen kilet
sig fast, og det fordrede, at hun rakte forover og brugte nogen kraft for at få løftet kassen fri.
opgaven blev udført under en vis travlhed, og hun havde udført den samme type arbejde i
flere timer. det lægges videre efter sagsøgerens forklaring til grund, at det var, da hun i
forbindelse hermed, lettere foroverbøjet, ville dreje sig tilbage, at hun mærkede et smæld i
ryggen.
det fremgår af retslægerådets erklæring, at belastningen ved en sådan bevægelse helt
afhænger af, hvor langt, der er hen til kassen, hvor meget kraft, der skal bruges til at vriste
kassen løs, samt hvor hurtigt processen foregår, men at det dog er en almindelig erfaring, at
situationer som den beskrevne ofte kan give anledning til - forbigående - rygsmerter.
efter de oplyste omstændigheder må det på baggrund af retslægerådets udtalelse lægges til
grund, at påvirkningen i forbindelse med det pågældende løft kunne været egnet til at
forårsage akutte rygsmerter. herefter, og idet det efter de lægelige oplysninger må lægges til
grund, at a ikke led af nogen forudbestående sygdom eller svækkelse af ryggen, anser retten
det for tilstrækkeligt godtgjort, at der er en medicinsk årsagssammenhæng mellem udførelsen
af den pågældende belastende arbejdsopgave og den opståede rygskade.
retten finder det således godtgjort, at a den 26. november 2008 var udsat for en
arbejdsskade, der opfylder kriterierne i arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6, hvorfor as
påstand tages til følge.
efter sagens udfald skal ankestyrelsen betale sagens omkostninger med 42.280 kr., hvoraf
2.080 kr. udgør retsafgift, mens 40.000 kr. udgør sagsøgerens udgifter til advokatbistand, og
200 kr. udgør udlæg til positive udgifter..
thi kendes for ret:
sagsøgte, ankestyrelsen, tilpligtes at anerkende, at sagsøgeren, as ulykke den 26. november
2008 er omfattet af arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6.
inden 14 dage skal ankestyrelsen betale sagens omkostninger til 3 f som mandatar for a med
42.280 kr.


text:
                                          udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                         ____________
                                              dom
afsagt den 9. marts 2007 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident micha-
el b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, direktør søren rathmann, direktør thorkild juul jensen,
professor peter møgelvang-hansen og lærer laura larsen.
n 1/05                               eng danmark a/s
                                     jysk a/s
                                     (advokat jesper aa. rasmussen)
                                     mod
                                     sikkerhedsstyrelsen
                                     (advokat malene roose bagh)
sagen drejer sig om, hvorvidt sikkerhedsstyrelsen har pådraget sig erstatningsansvar over
for eng danmark a/s (i det følgende: eng) og jysk a/s (i det følgende: jysk) ved under
tilsidesættelse af grundlæggende krav til forvaltningens sagsbehandling at have påbudt
eng og jysk at standse salget af 4 nærmere angivne typer af barnevogne og ved at give op-
lysning om salgsstoppet i pressemeddelelser og på hjemmesider uden at rette oplysningerne,
straks da påbudene blev ophævet.
                                                    - 2 -
påstande
 eng og jysk har påstået sikkerhedsstyrelsen dømt til at betale 9.108.444 kr. med rente fra
den 30. januar 2004.
       sikkerhedsstyrelsen har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
forbrugerstyrelsen havde i november 2003 på forbrugerinformations testlaboratorium fået
foretaget en test af 12 klap-, kombi- og barnevogne på det nordiske marked, herunder care-
na x-line, carena malu, simo kombi supreme og jysk amalie. carena x-line og jysk ama-
lie var indkøbt i danmark og simo kombi supreme i norge. carena malu var købt i finland
under navnet carena kombi, og en medarbejder hos eng havde den 13. november 2003 i en
mail til testlaboratoriet oplyst: ”denne model hedder i danmark, carena malu”.
       forbrugerinformations testlaboratorium havde den 5. december 2003 sendt testresul-
taterne vedrørende carena x-line, carena malu og jysk amalie til eng, henholdsvis jysk,
og vedrørende simo kombi supreme til eng norway as. af fremsendelsesbrevene fremgik
bl.a.:
       ”resultaterne publiceres i tænk+test februar 2004 og i tidsskrifter i de øvrige nordiske
       lande, hvori vognene sælges.
       …
       evt. kommentarer til rapporten skal være os i hænde senest den 17. december 2003. …
              testrapporten er ligeledes sendt til forbrugerstyrelsens produktsikkerhedskontor
       med henblik på en sikkerhedsmæssig vurdering af testresultaterne.
              generelt kan det oplyses, at der fra produktsikkerhedskontorets side kan blive tale
       om en påtale af eventuelle sikkerhedsrisici, og såfremt produktet indebærer væsentlige
       sikkerhedsrisici, kan der påbydes salgsstop.”
eng svarede den 23. december 2003, at carena x-line og carena malu ”udgår i deres nuvæ-
rende udgave fra de nordiske markeder og fremtidige modeller kommer til at opfylde kra-
vene i en 1888”1.
1
   ds/en [europæisk standard med status som dansk standard] 1888:2003: børneomsorgsprodukter – børnebe-
fordringsmidler på hjul (fx barnevogne) – sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (i det følgende: standarden).
                                                      - 3 -
       eng norway as stillede den 19. december 2003 gennem det norske forbrukerrådet
forskellige spørgsmål til forbrugerinformations testlaboratorium vedrørende den udførte
test af simo kombi supreme, herunder bl.a. til afklaring af, om kravene var stillet på grund-
lag af standarden eller særlige nationale tillæg til denne. eng norway as sendte den 30. de-
cember 2003 et høringssvar til det norske forbrukerrådet, der videresendte dette til forbru-
gerinformation. heraf fremgik, at eng norway as havde fået vognen testet i danmark i au-
gust 2003 for at se, hvordan vognen stod i forhold til den nye nationale standard, og fået no-
genlunde samme resultater som ved den nye test. man var derfor gået i gang med at ændre
denne vogn, der i løbet af sommeren 2004 ville få en ny indsats, ligesom den, så snart det
produktionsmæssigt var muligt, ville få ændrede åbninger for seler. der blev også arbejdet
med flere andre ændringer.
       jysk besvarede ikke henvendelsen fra forbrugerinformations testlaboratorium.
       under henvisning til testresultaterne meddelte sikkerhedsstyrelsen, der den 1. januar
2004 havde overtaget forbrugerstyrelsens opgaver vedrørende lov om produktsikkerhed,
den 30. januar 2004 eng og jysk påbud om straks at standse salget af carena x-line, care-
na malu, simo kombi supreme og jysk amalie, herunder at tilbagekalde disse barnevogne
fra forhandlerne.
       sikkerhedsstyrelsen udsendte den 3. februar 2004 følgende pressemeddelelse:
       ”…
       salgsstop for farlige barnevogne
       sikkerhedsstyrelsen har krævet salgsstop for syv barnevognstyper. vognene har så alvorlige sik-
       kerhedsmangler, at der i værste fald kan ske dødsulykker.
       … syv barnevogne har væsentlige sikkerhedsmangler, hvoraf flere er alvorlige. det drejer
       sig blandt andet om manglende fastgørelse af tekstiler mellem stel og kaleche så der er ri-
       siko for, at barnet kan kravle ud og i værste fald blive hængt. afstand mellem styr og
       kasse, hvor barnet kan komme i klemme med risiko for at blive hængt. små dele, som
       løsnes og kan sluges, samt lange snore og lifthanke, som udgør en kvælningsrisiko.
       de syv barnevogne er:
       jysk amalie: små dele, farlig afstand mellem styr og kasse
       …
       carena x-line: manglende fastgørelse af tekstiler
       carena malu: små dele, løs lifthank
       simo kombi supreme: farlig afstand mellem styr og kasse
       …”
tilsvarende oplysning blev samtidig givet på sikkerhedsstyrelsens og forbrugerstyrelsens
hjemmesider. pressemeddelelsen gav anledning til omtale i nyhedsudsendelser i dr tv og
                                                - 4 -
tv2, der bl.a. bragte indslag i morgen-tv, ligesom indholdet af pressemeddelelsen blev gen-
givet på www.dr.dk og www.tv2.dk. pressemeddelelsen blev endvidere gengivet i en række
andre medier, herunder på ritzau.
        i brev af 6. februar 2004 til sikkerhedsstyrelsen oplyste eng’s advokat, at eng havde
standset salget af carena x-line, carena malu og simo kombi supreme og tilbagekaldt disse
vogne fra forhandlerne. advokaten gjorde indsigelse over for afgørelserne under henvisning
til, at påbudene efter hans opfattelse hvilede på et ufuldstændigt og fejlagtigt grundlag.
        den 13. februar 2004 tilsluttede jysk sig disse synspunkter under henvisning til en
fornyet test på testlaboratoriet den 11. februar 2004, som havde vist, at sikkerhedsfejlene var
udbedret. det blev samtidig oplyst, at eng, som var jysk’s leverandør af jysk amalie, hav-
de haft to lastbiler til at køre rundt i hele landet for at indsamle barnevogne hos jysk, og at
eng herved havde modtaget et meget stort antal barnevogne retur, herunder vogne, som
var op til 3 år gamle.
        indsigelserne mod sikkerhedsstyrelsens påbud blev uddybet under et møde med sik-
kerhedsstyrelsen den 9. februar 2004. under dette møde blev der samtidig foreslået ændrin-
ger af simo kombi supreme og jysk amalie, således at smådele blev fastgjort, og styret holdt
i sikker afstand fra kassen.
        den 16. februar 2004 godkendte sikkerhedsstyrelsen, at eng og jysk genoptog salget
af simo kombi supreme og jysk amalie i den således rettede udformning, således at salgs-
forbudet alene blev opretholdt for barnevogne, der ikke var rettet.
        eng og jysk havde i forbindelse hermed anmodet om, at ophævelsen af salgsstoppet
for de rettede vogne straks blev meddelt pressen og bekendtgjort på samme måde, som
salgsstoppet i sin tid var blevet offentliggjort. dette skete imidlertid ikke, og sikkerhedssty-
relsens og forbrugerstyrelsens hjemmesider gengav således uanset godkendelsen af 16. fe-
bruar 2004 oplysningerne i pressemeddelelsen af 3. februar 2004.
        under et møde den 25. februar 2004 oplyste sikkerhedsstyrelsen, at den havde beslut-
tet at opretholde påbudene for så vidt angår alle 4 vogne, idet simo kombi supreme og jysk
amalie dog måtte sælges i den rettede udformning, som sikkerhedsstyrelsen havde god-
kendt. eng og jysk begærede påbudene indbragt for sø- og handelsretten til prøvelse.
        under den sag om prøvelse af sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar 2004, som
sikkerhedsstyrelsen herefter anlagde ved sø- og handelsretten den 5. marts 2004, rejste eng
                                              - 5 -
og jysk på ny spørgsmålet om meddelelse til offentligheden om sikkerhedsstyrelsens god-
kendelse af, at simo kombi supreme og jysk amalie solgtes i den rettede udformning.
       under et retsmøde den 17. maj 2004 afgav eng og jysk erklæring om, at simo kombi
supreme og jysk amalie var eller ville blive rettet, inden de sattes til salg, og at disse vogne
ikke ville blive solgt med de specifikationer og mangler, som havde dannet grundlag for sik-
kerhedsstyrelsens påbud af 30. januar 2004. sikkerhedsstyrelsen erklærede herefter at ville
rette sin hjemmeside i overensstemmelse med erklæringen og at ville anmode forbrugersty-
relsen om at rette sin hjemmeside på tilsvarende måde. eng og jysk frafaldt herefter deres
begæringer om, at sagens indbringelse for retten blev tillagt opsættende virkning på salgs-
stoppet. hjemmesiderne blev rettet samme dag.
       ved sø- og handelsrettens dom af 27. oktober 2004 (i det følgende: dommen) blev sa-
gerne vedrørende sikkerhedsstyrelsens påbud af 30. januar 2004 hjemvist til fornyet behand-
ling hos sikkerhedsstyrelsen, således at sikkerhedsstyrelsens påbud gjaldt, indtil der var
truffet ny afgørelse i de pågældende sager, og sikkerhedsstyrelsen blev dømt til at betale
25.000 kr. i sagsomkostninger til eng og jysk. der henvises om det nærmere indhold af
sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar 2004 og om den nærmere begrundelse for resul-
tatet til dommen, jf. http://domstol.fe1.tangora.com/media/-300011/files/dom_n-0001-04.pdf
og ugeskrift for retsvæsen 2005, side 397. der vil i det følgende blive henvist til oplysninger
og begrundelser, som står i dommen, og som ikke er gentaget i denne dom.
       efter partshøring af 18. november 2004 afgav eng og jysk ved brev af 1. december
2004 en udtalelse til brug for sikkerhedsstyrelsens afgørelse af de hjemviste sager, og heri an-
førtes bl.a. følgende. hverken carena x-line eller carena malu var blevet markedsført eller
solgt i danmark siden december 2003. den carena malu, som var blevet solgt i danmark,
var ikke den samme vogn som den finske carena malu, som var blevet testet, og som sik-
kerhedsstyrelsens afgørelse således angik. simo kombi supreme blev som erklæret i retsmø-
det den 17. maj 2004 ikke markedsført i danmark i den ikke-rettede udgave. jysk amalie var
som oplyst i mail af 6. februar 2004 og i retsmødet den 17. maj 2004 ikke blevet markedsført i
danmark i den testede udgave siden umiddelbart efter påbudet af 30. januar 2004.
       ved sikkerhedsstyrelsens afgørelse af 17. december 2004 blev påbudene af 30. januar
2004 ophævet, og der henvistes bl.a. til følgende. eng havde den 23. december 2003 erklæ-
ret, at den daværende udgave af carena x-line ville udgå, og at fremtidige modeller ville
                                             - 6 -
opfylde standardens krav, og senest i brev af 1. december 2004 havde eng’s advokat oplyst,
at denne vogn ikke blev markedsført i danmark i den testede udgave. sø- og handelsretten
havde i dommen ikke fundet det bevist, at den carena malu, der solgtes i danmark, svarede
til den, som var blevet testet. eng havde i retsmødet den 17. maj 2004 og i brevet af 1. de-
cember 2004 erklæret, at simo kombi supreme ikke blev markedsført i danmark i den teste-
de, ikke-rettede udgave. der var foretaget forbedringer på jysk amalie efter mødet den 9. fe-
bruar 2004, således at en test af 11. februar 2004 havde vist, at fejlene var udbedret, og vog-
nen blev ifølge erklæringen i retsmødet den 17. maj 2004 ikke markedsført i danmark i den
ikke-rettede udgave.
       sikkerhedsstyrelsen udsendte ikke nogen pressemeddelelse i forbindelse med sin afgø-
relse af 17. december 2004. eng og jysk anmodede den 6. og den 17. januar 2005 sikker-
hedsstyrelsen om at udsende en sådan pressemeddelelse og om at sørge for, at den nye afgø-
relse blev bekendtgjort på relevante hjemmesider. sikkerhedsstyrelsen udsendte herefter den
14. januar 2005 en pressemeddelelse om sagen og fik den 15. januar 2005 foretaget en opdate-
ring af sin hjemmeside, således at denne gav oplysning om dommen og afgørelsen af 17. de-
cember 2004. sikkerhedsstyrelsen notificerede endvidere europa-kommissionen mv.
forklaringer
thomas bräutigam har forklaret, at han er direktør i eng norway as, som er moderselskab i
eng-koncernen, og medlem af bestyrelsen i det danske datterselskab eng. omsætningen i
eng lå i 2000-2003 på mellem 47 og 54 mio. dkk, men faldt i 2004 til 29 mio. dkk for i 2005
på ny at stige til 42 mio. dkk. faldet i omsætningen fra 2003 til 2004 skyldtes salgsstoppet,
som skadede eng’s brand med den følge, at mange kunder forlod eng, navnlig jysk, som
fandt, at eng havde begået et tillidsbrud ved som leverandør af jysk amalie at have tilside-
sat jysk’s kvalitetskrav. som følge af faldet måtte eng reducere personalet.
       kunderne får oplysning om markedet via butikskataloger og internettet. den fortsatte
information om salgsstoppet på internettet, også efter at eng havde rettet fejlene og fået
sikkerhedsstyrelsens accept af at sælge de således rettede barnevogne, var stærkt generende
for eng’s muligheder for at komme tilbage på markedet.
                                              - 7 -
      der er nordisk samarbejde på produktsikkerhedsområdet. oplysningerne fra danmark
spredtes hurtigt til de øvrige nordiske lande, også af medierne. i norge, hvor simo er et vel-
kendt varemærke, har kassen på barnevogne traditionelt samme størrelse som i danmark,
hvorimod den i finland og sverige er kortere, og der blev også i norge gennemført salgsstop
for de berørte barnevogne. eng-koncernen har i norge en markedsandel på 35-40 %, men
salget faldt som følge af salgsstoppet og omtalen af sagen så drastisk, at eng i nogle måne-
der slet ikke solgte nogen barnevogne i norge. tabet i norge er opgjort til 4-4½ mio. dkk,
hvoraf dækningsbidraget udgør 2-2½ mio. dkk.
john lisberg har forklaret, at han var direktør for eng fra den 1. september 2004 til den 1. ok-
tober 2006. da han tiltrådte, tog det ham ikke lang tid at konstatere, at virksomheden var
kørt ned, såvel salgsmæssigt som motivationsmæssigt. sagen om salgsstoppet fyldte daglig-
dagen, idet snak med kunder herom stjal tid og gjorde det vanskeligt at sælge såvel til butik-
ker som til private label markedet, som eng sælger til under binavnet baby & kids. det var
meget vanskeligt at sælge de barnevogne, som havde været berørt af salgsstoppet, navnlig
simo, idet der fortsat var en omtale af sagen på internettet. simo havde tidligere været stærk
i danmark og haft en markedsandel på 35 %, som det ikke lykkedes at genskabe.
      da han tiltrådte, havde eng på sit lager ca. 1.200 jysk amalie vogne stående, hvoraf
størstedelen var forholdsvis nye, medens andre, måske 50 stykker, så gamle ud og næppe
burde være taget retur. man havde imidlertid taget også dem tilbage af hensyn til jysk og
for at undgå, at personalet i butikkerne skulle i diskussion med kunderne. jysk kan ikke
selv reparere vogne. han kan ikke forklare, hvorfor 16 vogne er taget tilbage i februar 2004
forud for salgsstoppet.
      i 2005 solgte eng ingen vogne til jysk, som hidtil havde været den største enkeltkun-
de. da der heller ikke var de forventede væksttal på carena x-line og carena malu, valgte
eng i 2005 at satse på brio og at fokusere på andre mærker end dem, der havde været be-
rørt af salgsstoppet. da sagen samtidig kom lidt mere på afstand, blev det hele lidt mere
normalt i 2005.
martin søndergaard har forklaret, at han i 5 år har været sælger hos eng, hvor han har kon-
takten til det svenske søsterselskab. han forestår endvidere til dels kontakten til forbruger-
                                              - 8 -
myndighederne, som eng søger at få til at foregå i dialog. dette lykkedes i forbindelse med
en sag om et inderfoer, som burde have været fæstnet på en anden måde end sket. det sør-
gede eng for, at det blev fra og med den næste produktion, og eng kunne bruge den løs-
ning, som forbrugerstyrelsen havde godkendt, som salgsargument.
       der var imidlertid ingen dialog eller kontakt med sikkerhedsstyrelsen forud for afgø-
relsen af 30. januar 2004. sagen gik helt galt i pressen. inge norus fra forbrugerstyrelsen
demonstrerede i morgen-tv, hvordan en dukke kunne blive kvalt i en barnevogn, på trods af,
at han forinden havde fortalt hende, at netop dén barnevogn ikke længere blev produceret
og ikke længere fandtes i butikkerne. i februar-marts 2004 var han flere gange til møde i for-
brugerstyrelsen. det virkede på ham, som om de ansatte i forbrugerstyrelsen var godt til-
fredse med den megen medieopmærksomhed.
       der var ingen, der ville røre produkterne med en ildtang i denne periode, og det smit-
tede af på alle eng’s produkter.
       han havde også kontakt til jysk, som begyndte at tage vogne tilbage og sende dem re-
tur til eng med fragtmænd. derudover havde eng to lastbiler til at køre rundt i hele landet
og indsamle barnevogne. han ved ikke, hvorfor jysk i februar 2004 forud for salgsstoppet
returnerede 16 vogne. jysk fik leveret reservedele svarende til 3 % af bestillingerne, typisk i
form af hjul og dele, som er lette at skifte uden brug af værktøj. han foreslog en løsning af
problemet med jysk amalie, som ville kræve en halv times arbejde med brug af værktøj.
denne løsning ville jysk ikke være med til, selv om eng tilbød at lade sine egne folk udføre
arbejdet, idet jysk ikke havde lagerplads til vognene. jysk sagde, de havde købt et produkt,
der var i orden, og de ville derfor returnere det, når det viste sig ikke at være i orden. eng
havde i 2002-2003 solgt i alt 5.000-5.500 vogne til jysk og fik nu 1.100 barnevogne retur, sam-
tidig med at jysk ophørte med at købe hos eng.
       eng måtte få gennemført nye vurderinger af jysk amalie, efter at der var foretaget ret-
telser, ellers ville jysk ikke aftage den. direktør arne sørensen, hans kollega marianne
waarst og han selv blev påført en række ekstra opgaver som følge af salgsstoppet. man måt-
te bruge tid, som ellers skulle have været brugt til andre produkter, samt overtid for at over-
komme det hele. der blev brugt langt mere end 1 måneds arbejde hertil.
       eng havde haft et godt år hos dansk supermarked i både 2003 og 2004, hvor eng
solgte en model, som svarede til jysk amalie, men som havde et andet navn og ikke var om-
                                              - 9 -
fattet af salgsstoppet. denne model rettede eng først ind fra og med den næste produktion,
således at vogne, der allerede var leveret til dansk supermarked, blev solgt. dansk super-
marked mistede imidlertid tilliden til eng og ophørte i april-maj 2004 med at give eng or-
drer, også på andre produkter som autostole mv., som eng tidligere havde leveret til bilka.
       carena x-line og carena malu fandtes på tidspunktet for salgsstoppet ikke længere i
eng’s sortiment. i danmark havde carena malu været solgt som klapvogn, mens den i
norge sælges som en kombivogn, dvs. også med en lift. det var carena malus lift, som inge
norus havde forevist i fjernsynet i forbindelse med sin demonstration af kvælningsrisikoen,
på trods af, at denne carena malu ikke sælges i danmark.
       omsætningen på simo blev som følge af salgsstoppet halveret i forhold til tidligere.
parternes synspunkter
eng og jysk har gjort gældende, at sikkerhedsstyrelsen har pådraget sig erstatningsansvar
over for dem ved at træffe afgørelse om at standse salget af de 4 barnevogne under grov til-
sidesættelse af grundlæggende krav til forvaltningens sagsbehandling og ved at give oplys-
ning om salgsstoppet over for eng og jysk i pressemeddelelser og på hjemmesider uden at
sørge for, at disse oplysninger blev rettet, straks da påbudene blev begrænset og senere op-
hævet.
       carena x-line og carena malu var allerede inden den 30. januar 2004 taget ud af om-
sætningen på de nordiske markeder, og påbudene havde derfor i realiteten alene den virk-
ning at skabe en negativ omtale af carena-mærket. den carena malu, som blev solgt i dan-
mark, svarede endvidere som angivet i dommen ikke til den, som var testet, og sikkerheds-
styrelsens afgørelse var derfor som nævnt i dommen behæftet med en mangel som følge af
faktisk vildfarelse. salgsstoppet over for simo kombi supreme og jysk amalie indebar an-
vendelse ikke blot af standarden, men tillige af forslag til ændringer i denne, som endnu ikke
var vedtaget, og som barnevognsfabrikanter derfor ikke havde kunnet indrette sig på.
       sikkerhedsstyrelsen har pådraget sig erstatningsansvar ved som fastslået i dommen
groft at have tilsidesat grundlæggende krav til forvaltningens sagsbehandling. det havde
været fuldt tilstrækkeligt til at opnå den ønskede produktsikkerhed, at sikkerhedsstyrelsen
havde forlangt afhjælpning af angivne mangler ved vognene. proportionalitetsprincippet
                                             - 10 -
blev tilsidesat. sikkerhedsstyrelsen tilsidesatte lighedsprincippet ved at undlade at foretage
indgreb over for en lang række andre barnevogne på markedet, som led af samme mangler
som de 4 barnevogne fra eng og jysk. der blev ifølge dommen ikke foretaget den partshø-
ring, som er foreskrevet i forvaltningsloven og i de ef-retlige regler, jf. artikel 18 i produkt-
sikkerhedsdirektivet. havde sikkerhedsstyrelsen overholdt grundlæggende krav til sagsbe-
handlingen, ville eng og jysk have kunnet bringe barnevognene i overensstemmelse med
sikkerhedsstyrelsens ønsker med meget få udgifter til følge.
      krænkelsen af eng og jysk blev forstærket ved sikkerhedsstyrelsens og forbruger-
styrelsens kommunikation med pressen om sagen. pressemeddelelsen af 3. februar 2004, som
gav udtryk for, at barnevognene var livsfarlige, blev refereret livligt i den øvrige presse,
hvilket ikke blot var særdeles skadeligt for eng og jysk, men tillige stærkt sensationspræ-
get og overdrevet. medarbejdere i forbrugerstyrelsen medvirkede til at forstørre problemet,
og det samme gjorde indholdet af sikkerhedsstyrelsens og forbrugerstyrelsens hjemmesider.
      da der ganske kort tid efter salgsstoppet blev opnået enighed om, at salgsstoppet ikke
skulle gælde for barnevogne, som eng og jysk havde rettet, blev der endvidere ikke ud-
sendt nogen pressemeddelelse herom, og heller ikke hjemmesiderne blev rettet, på trods af,
at netop oplysningerne på hjemmesiderne i høj grad indgår i potentielle køberes undersøgel-
ser forud for køb af barnevogne. først efter retsmødet i sø- og handelsretten den 17. maj
2004 sørgede sikkerhedsstyrelsen for, at hjemmesiderne blev rettet. heller ikke dommen fik
den omtale på hjemmesiderne, som den fortjente, og som rimelig hensyntagen til eng og
jysk krævede. selv efter at sikkerhedsstyrelsen den 17. december 2004 havde ophævet for-
budene, gik der en hel måned, inden sikkerhedsstyrelsen efter flere rykkere fik taget sig
sammen til at få rettet indholdet af sin og forbrugerstyrelsens hjemmeside.
      jysk har givet kunder pengene tilbage for tidligere købte jysk amalie, og eng og
jysk har taget 1.116 jysk amalie til en udsalgspris af 1.800 kr. tilbage. udgiften til tilbagebe-
taling til kunder har eng og jysk delt imellem sig. der kræves erstatning af udgiften her-
ved (2.008.800 kr.) med tillæg af udgiften til fragtmænd (70.597 kr.), der kørte rundt til jysk
og indsamlede vognene og samlede dem på eng’s lager i aalborg. alle vognene fremtrådte
som brugte, således at det ikke var rentabelt at ombygge dem, idet de i givet fald skulle have
været solgt som brugte. der kræves endvidere erstatning af udgifter til ny test af jysk amalie
den 11. februar 2004 (5.000 kr.), rejseomkostninger (6.533 kr.), advokatomkostninger (649.421
                                            - 11 -
kr.) og ekstra tidsforbrug for medarbejdere (112.500 kr.), ligesom der kræves erstatning af
udgifter for eng i sverige, bl.a. til medarbejderes overværelse af retssag og afgivelse af vid-
neforklaring og til udvikling og test af nye produkter, herunder rejse til kina til besøg hos
leverandør (403.593 kr.). der kræves også erstatning for eng’s mistede netto indtjening i
2004 (som på grundlag af omsætningstallene for de foregående år skønnes at være 4,5 mio.
kr.), for mistet dækningsbidrag for jysk i 2004 ved salg af 440 jysk amalie (352.000 kr.), og
for eng’s og jysk’s tab af goodwill, subsidiært for tort, jf. erstatningsansvarslovens § 26 (1
mio. kr.). renter kræves fra tidspunktet for sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar
2004, subsidiært fra et senere tidspunkt.
sikkerhedsstyrelsen har gjort gældende, at den ikke har begået ansvarspådragende fejl, som
har forårsaget et adækvat økonomisk tab for eng og jysk.
       sikkerhedsstyrelsen skal ved vurderingen af et produkts sikkerhed ikke kun lægge
vægt på danske standarder, der gennemfører europæiske standarder, men skal også inddra-
ge andre relevante forhold, herunder den aktuelle viden og teknologi samt den sikkerhed,
som brugerne med rette kan forvente, jf. produktsikkerhedslovens § 7, stk. 3, nr. 5, som det
ifølge dommen havde været relevant at henvise til i sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30.
januar 2004.
       de sagsbehandlingsfejl, som er fastslået ved dommen, har ikke pådraget sikkerheds-
styrelsen erstatningsansvar. barnevognene var således ifølge dommen uanset sagsbehand-
lingsfejlene behæftet med væsentlige sikkerhedsmæssige mangler, således at de materielle
betingelser for at meddele påbud i produktsikkerhedslovens § 12, stk. 1, var opfyldt. at på-
budene senere blev ophævet, skyldtes alene, at eng og jysk havde erklæret, at barnevogne
med de pågældende sikkerhedsmæssige mangler ikke længere blev markedsført.
       efter produktsikkerhedslovens § 14 kan sikkerhedsstyrelsen oplyse offentligheden om
faren ved et produkt. indholdet af pressemeddelelsen af 3. februar 2004 var objektivt korrekt
og sagligt og gik ikke ud over, hvad forholdene tilsagde. der blev også givet behørig oplys-
ning om dommen og om afgørelserne af 17. december 2004.
       påbudene gik ud på, at eng og jysk fra tidspunktet for påbudenes meddelelse ikke
måtte distribuere, sælge og tilbyde de pågældende barnevogne til forbrugere, og det blev
den 16. februar 2004 præciseret, at forbudene ikke var til hinder for salg af barnevogne, som
                                             - 12 -
var rettet på aftalt måde. derimod blev eng og jysk på ingen måde pålagt at tilbagekalde
allerede solgte vogne fra forbrugerne. de farlige barnevogne kunne ikke sælges, men eng
og jysk kunne fra den 16. februar 2004 sælge vogne, hvorpå der var foretaget de nødvendi-
ge rettelser. der kan derfor ikke kræves erstatning for den tilbagetagelse af barnevogne, som
eng og jysk af rent kommercielle grunde valgte at foretage, og som med ganske få undta-
gelser først skete efter den 16. februar 2004. udgiften til tilbagetagelsen og til fragtmænd til
transport af vognene fra jysk’s forretninger til eng’s lager i aalborg er i øvrigt udokumen-
teret. der er heller intet grundlag for kravet om erstatning for udgifter til test af barnevogne,
og det samme gælder rejse- og advokatomkostninger, som må rummes inden for tilkendte
sagsomkostninger. udgifter til medarbejdere i aalborg og udgifter i sverige er ligeledes
uvedkommende og i øvrigt fuldstændigt udokumenterede, og det samme gælder kravene
om erstatning for mistet omsætning og for tab af goodwill, ligesom der intet som helst retligt
grundlag er for at kræve godtgørelse for tort. renter kan i givet fald kræves fra den 20. fe-
bruar 2005, svarende til 30 dage efter den 21. januar 2005, hvor sikkerhedsstyrelsen modtog
erstatningsopgørelsen, jf. rentelovens § 3, stk. 3.
sø- og handelsrettens afgørelse
ved dommen fandtes sikkerhedsstyrelsen ikke at have godtgjort, at den carena malu, som
eng sælger i danmark, svarer til den, som blev afprøvet på forbrugerinformations testlabo-
ratorium, men som var sendt fra finland, og som efter det af eng oplyste har en anden ud-
formning, og dommen fastslog på denne baggrund, at sikkerhedsstyrelsens afgørelse af 30.
januar 2004 led af en væsentlig mangel som følge af en faktisk vildfarelse.
       det må dog herved tages i betragtning, at eng den 13. november 2003 selv havde op-
lyst, at ”denne model hedder i danmark carena malu” uden at oplyse, at modellen i dan-
mark alene er en klapvogn, og at eng den 23. december 2003 i sit svar til forbrugerinforma-
tions testlaboratorium heller ikke gjorde opmærksom herpå, men oplyste, at carena malu og
carena x-line i deres nuværende udgave udgik fra de nordiske markeder, og at fremtidige
modeller kom til at opfylde kravene i standarden, dog uden at angive noget nærmere tids-
punkt herfor.
                                             - 13 -
       den kritik, som gennem testen var rejst over for disse vognes sikkerhed, vedrørte imid-
lertid ikke alene krav efter standarden, men tillige krav, som sikkerhedsstyrelsen fastholdt
ved afgørelsen af 30. januar 2004, og som byggede på forslag til ændringer af standarden,
bl.a. med hensyn til fastgørelse af tekstiler. jf. også afgørelsen af 17. december 2004. det føl-
ger i den forbindelse af produktsikkerhedslovens § 7, stk. 3, nr. 5, jf. artikel 3, stk. 3, litra e-f, i
direktiv 2001/95/ef om produktsikkerhed i almindelighed, at der ved vurderingen af et pro-
dukts sikkerhed ikke kun skal lægges vægt på nationale danske standarder, der gennemfører
europæiske standarder, men også inddrages andre relevante forhold, herunder den aktuelle
viden og teknologi samt den sikkerhed, som brugerne med rette kan forvente.
       den tilsidesættelse af sikkerhedsstyrelsens pligt til partshøring og den vildfarelse, som
er fastslået ved dommen, findes herefter ikke at have haft en sådan konkret betydning for af-
gørelsen af 30. januar 2004 for så vidt angår carena malu og carena x-line, at der er grund-
lag for at pålægge sikkerhedsstyrelsen erstatningsansvar for så vidt angår disse vogne.
       sikkerhedsstyrelsen havde efter dommen heller ikke foretaget partshøring af eng og
jysk for så vidt angår simo kombi supreme og jysk amalie. retten har bl.a. af de grunde, som
er anført i dommen, intet grundlag for at lade det komme eng og jysk til skade, at de ikke
forud for sikkerhedsstyrelsens afgørelse af 30. januar 2004 fremkom med nogen reaktion på
det brev af 5. december 2003, som forbrugerinformations testlaboratorium sendte til eng’s
moderselskab, eng norway as, henholdsvis jysk.
       efter at eng og jysk havde modtaget sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar
2004, foreslog eng og jysk under et møde den 9. februar 2004 rettelser af simo kombi
supreme og jysk amalie, som sikkerhedsstyrelsen godkendte den 16. februar 2004, således
at eng og jysk herefter kunne genoptage salget af disse barnevogne med de godkendte ret-
telser. dette forløb sandsynliggør, at eng og jysk, såfremt de forud for afgørelserne af 30.
januar 2004 var blevet partshørt korrekt, ville have sørget for at rette fejlene ved de pågæl-
dende barnevogne, således at sikkerhedsstyrelsen ville have kunnet give tilladelse til salg af
de således rettede barnevogne allerede samtidig med afgørelsen om forbud mod salg af ikke
rettede barnevogne og ikke først 17 dage senere.
       sikkerhedsstyrelsen burde i den forbindelse hurtigere end sket efter afgørelsen af 16.
februar 2004 have sørget for, at sikkerhedsstyrelsens og forbrugerstyrelsens hjemmesider
                                              - 14 -
blev rettet, således at det blev angivet, at sikkerhedsstyrelsen havde godkendt, at simo
kombi supreme og jysk amalie blev solgt med nærmere angivne rettelser.
      sikkerhedsstyrelsen findes at have pådraget sig erstatningsansvar over for eng og
jysk for det tab i form af mistet omsætning og merarbejde, som er forvoldt ved de nævnte
forhold vedrørende disse barnevogne, og som efter et samlet skøn fastsættes til 250.000 kr.
med rente fra den 20. februar 2005, jf. rentelovens § 3, stk. 3.
      sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar 2004 pålagde ikke eng og jysk at tilba-
gekalde allerede solgte barnevogne fra forbrugerne. eng og jysk må selv bære det tab, de
måtte have lidt ved, at de alligevel lod forbrugerne få pengene tilbage for jysk amalie bar-
nevogne, som eng og jysk fra den 16. februar 2004 kunne sælge med godkendte rettelser.
eng og jysk kan ikke få erstattet udgifter til test af barnevogne, til rejser og til advokat i
forbindelse med den administrative sagsbehandling. eng og jysk findes ikke påført tab af
goodwill, endsige tort, af sikkerhedsstyrelsen ved de nævnte forhold. det findes heller ikke
godtgjort, at eng og jysk herved er påført de øvrige tab, der kræves dækket under sagen.
      det fremhæves herved, at det ved dommen er lagt til grund, at der uanset sagsbehand-
lingsfejlene var væsentlige sikkerhedsmæssige mangler ved de pågældende barnevogne.
      sikkerhedsstyrelsen skal betale eng og jysk 50.000 kr. i sagsomkostninger, hvoraf
6.300 kr. er til dækning af retsafgift, mens resten er til dækning af udgift til advokat.
                              thi kendes for ret
sikkerhedsstyrelsen skal inden 14 dage til eng danmark a/s og jysk a/s betale 250.000 kr.
med rente fra den 20. februar 2005 samt 50.000 kr. i sagsomkostninger.
      søren rathmann                                                peter møgelvang-hansen
                                         michael b. elmer
                                          (retsformand)
      thorkild juul jensen                                          laura larsen
              - 15 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark