text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 19. marts 2001 blev af retten i sagen
p-0037-99
tryg baltica forsikring
skadesforsikringsselskab a/s
(advokat niels henrik søby)
   mod
1) jpc entreprise a/s under konkurs
   (kurator, advokat erik malberg, v/advokat peer b. petersen)
2) jpc teknikerbyen a/s under konkurs
   (kurator, advokat erik malberg, v/advokat peer b. petersen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
under denne fordringsprøvelsessag er det omtvistet, om tilbagesøgningsretten i forhold til et
beløb, der - efter entreprenørens konkurs - blev udbetalt under en entreprisegaranti, tilkom-
mer garantistilleren eller entreprenørens bo.
                                               - 2 -
selskabet jpc entreprise a/s (herefter: entreprenøren) var entreprenørselskab i jpc-
koncernen. det udførte både opgaver internt i koncernen og for andre bygherrer.
bl.a. opførte selskabet et byggeri for "i/s sjællandsbroen", der senere omdannedes til
"samejet nauticon" (herefter: nauticon). et selskab i samme koncern som anmelderen, tryg
baltica forsikring skadesforsikringsselskab a/s, deltog i en periode i administrationen af nau-
ticon.
i anledning af byggeriet stillede baltica kaution den 19. juni 1991 entreprisegaranti "til
sikkerhed for bygherren i tilfælde af, at entreprenøren [...] misligholder sine forpligtelser...".
garantien stilledes for et beløb, der senere nedsattes til 8.500.000 kr., hvilket beløb danner
udgangspunkt for tvisten i nærværende sag.
i garantierklæringen hedder det bl.a., at "[d]en nævnte sikkerhedsstillelse vil blive udbetalt til
bygherren på anfordring og mod kvittering af bygherren, såfremt entreprenøren efter
bygherrens skøn helt eller delvis har misligholdt sine forpligtelser."
forsikringsselskabets rettigheder i henhold til garantien indehaves nu af anmelderen, tryg
baltica skadesforsikringsselskab a/s.
entreprenøren anmeldte betalingsstandsning den 27. maj 1992.
den 14. april 1993 anlagde entreprenøren voldgiftssag mod nauticon med krav om betaling af
den resterende entreprisesum samt nogle ekstraregninger. nauticon rejste en række modkrav.
entreprenøren blev erklæret konkurs ved sø- og handelsrettens skifterets dekret af 26. maj
1993 (sag k 350/1993-a). kuratorer er advokat axel kierkegaard og advokat erik malberg.
dette bo betegnes herefter: boet.
samtidig med afgivelsen af svarskrift i voldgiftssagen anmodede nauticon ved skrivelse af 21.
december 1993 anmelderen om udbetaling af garantisummen.
denne udbetaltes den 29. december 1993 med ialt 8.889.008 kr. incl. renter. ved udbetalingen
tog anmelderen "forbehold for krav om tilbagesøgning, såfremt det efterfølgende kan
dokumenteres, at kravet helt eller delvist var uberettiget."
                                               - 3 -
efter gennemførelse af voldgiftssagen og tilkendegivelser fra voldgiftsretten indledte
konkursboet og nauticon forhandlinger, der afsluttedes ved forligsaftale af 18. april 1997.
ifølge denne betaler nauticon til fuld og endelig afgørelse af de under voldgiftssagen rejste
krav 7.113.709,02 kr. til boet med tillæg af rente.
i aftalens pkt. 5 hedder det videre:
"i forbindelse med byggesagen har nauticon hævet et beløb stort kr. 8.500.000,00 over den af
jpc stillede garanti udstedt af baltica garanti. nauticon har dog oplyst, at nauticon
efterfølgende har tilbagebetalt kr. 433.731,24 til baltica garanti, således at det nettobeløb, der
er hævet, andrager kr. 8.066.268,76. det nævnte beløb på kr. 8.066.268,76 betales til jpc ud
over det i punkt 2 aftalte forligsbeløb indenfor samme frist [...] det er en betingelse fra
nauticons side, at garantistilleren forinden tiltræder udbetalingen til jpc. såfremt
garantistilleren modsætter sig udbetaling til jpc, foretages deponering af beløbet i henhold til
deponeringsloven. såfremt garantistillerens tiltræden ikke foreligger inden 14 dage fra forligets
indgåelse, kan jpc når som helst forlange beløbet deponeret."
efter forligets indgåelse skrev nauticons advokat den 5. maj 1997 bl.a. således til anmelderen:
"det er boets opfattelse, at garantien skal udbetales til boet og ikke til baltica kaution (nu
tryg-baltica forsikring a/s). jeg kan oplyse, at jeg ud fra en umiddelbar betragtning er enig i
dette standpunkt. som det fremgår af forligets pkt. 5, har jeg på vegne nauticon imidlertid
betinget mig, at restgarantibeløbet, kr. 8.066.268,76, alene udbetales til boet, såfremt denne
udbetaling tiltrædes af tryg-baltica forsikring a/s."
anmelderen svarede ved skrivelse af 13. maj 1997 således:
"med reference til deres skrivelse af 5. maj 1997 skal vi herved bekræfte, at tryg-baltica
forsikring kan tiltræde, at beløbet kr. 8.066.268,76 udbetales til boet.
med venlig hilsen
tryg-baltica forsikring
flemming christiansen        michael jørgensen"
                                              - 4 -
nauticon udbetalte herefter beløbet til boet den 16. maj 1997.
under henvisning til anmelderens tidligere, foreløbige anmeldelse i forbindelse med
betalingsstandsningen af krav i henhold til en lang række garantier opfordrede kurator,
advokat erik malberg, ved skrivelse af 27. maj 1997 anmelderen til at oplyse, i hvilket omfang
de pågældende garantier var blevet aktuelle.
ved skrivelse af 24. marts 1998 anmeldte anmelderen en lang række krav over for boet og
andre boer i jpc-koncernen, herunder i jpc teknikerbyen a/s (sag k 342/4-a). der er under
nærværende sag enighed mellem parterne om, at dette konkursbo hæfter for det anmeldte
krav som simpelt krav efter konkurslovens § 97.
kravet anmeldtes over for boet som "separatistkrav". der er enighed om, at denne anmeldelse
skal forstås som en anmeldelse af kravet med påstand om, at det tillægges status i henhold til
konkurslovens § 93.
efter at kravet var behandlet på en skiftesamling, udtog anmelderen som anført stævning den
28. november 1999.
påstande
anmelderen har efter sin endelige påstand påstået boet jpc entreprise a/s under konkurs
tilpligtet at anerken de, at det anmeldte beløb, kr. 8.066.289,76 med tillæg af procesrente fra
den 27. oktober 1999, har status i henhold til konkurslovens § 93.
boet har påstået frifindelse.
parterne er enige om, at det anmeldte krav anerkendes af boet i medfør af konkurslovens § 97,
ligesom det som ovenfor nævnt anerkendes som simpelt krav i boet teknikerbyen a/s under
konkurs.
der er ikke afgivet forklaringer i sagen.
procedure
                                                - 5 -
anmelderen har til støtte for sin påstand gjort gældende, at anmelderen har
tilbagesøgningsretten til beløb, som bygherren har trukket uberettiget på en entreprisegaranti,
når entreprenøren er gået konkurs, og garantien er kaldt efter fristdagen.
anfordringsgarantier tilskynder entreprenøren til at færdiggøre byggeri og giver bygherren
mulighed for finansiering af afhjælpning af mangler eller færdiggørelse af ufærdigt arbejde, når
entreprenøren misligholder. bygherren har betydelig interesse i, at garantien udbetales på
dennes anfordring. entreprenøren har derimod interesse i, at misbrug, der sker ved at
bygherren trækker uberettiget på garantien, begrænses.
anfordringsgarantier kan ikke sidestilles med udlån, da garantien alene er en
eventualforpligtelse. dette støttes af, at årsregnskabsloven foreskriver, at stillede garantier
skal fremgå af et selskabs årsregnskabs noter, men derimod ikke af status, når der ikke er
trukket på garantien. de konkursretlige regler må være i overensstemmelse hermed.
anfordringsgaranti adskiller sig yderligere fra låneforhold ved, at hverken bygherren eller
entreprenøren er debitor, og at bygherren efterfølgende skal kunne doku mentere, at det var
berettiget at kalde garantien.
forholdet kan heller ikke sammenlignes med et lånetilsagn. garantier har en anden struktur
end f.eks. en kassekredit derved, at muligheden for at trække på garantien bevares, selv hvis
entreprenøren går konkurs.
det er heller ikke korrekt at sammenligne garantien med et kontant depositum, da garantien i
givet fald skulle betales til boet ved entreprenørens konkurs, hvilket ikke kan være rigtigt.
viser det sig, at en bygherre har foretaget uberettigede træk på garantien, har garantistilleren
tilbagesøgningsretten, hvis entreprenøren ikke går konkurs.
situationen i den foreliggende sag er, at der er trukket uberettiget på garantien efter fristdagen
for entreprenørens konkursbo. da kravet er opstået ved boets virksomhed efter konkursen, har
det stilling som massekrav. denne opfattelse stemmer med det, der blev anført af kurator,
advokat axel kierkegaard, ved skrivelse af 4. oktober 1999.
                                                - 6 -
det er en tilfældig situation for boets kreditorer, om en bygherre har trukket uberettiget på en
af entreprenøren stillet garanti. denne tilfældighed bør ikke kunne påvirke dividenden i boet.
bygherren bør således ikke have mulighed for at påvirke dividenden ved at trække uberettiget
på garantien og tilbagebetale til boet. en sådan situation ville kunne give anledning til spekula-
tion i mellem en kreditor i boet og bygherren.
i afgørelsen refereret i ufr 83.566 sh blev den garantistillende bank ikke anset for separatist,
da garantibeløb blev tilbagebetalt efter hovedmandens konkurs. der er imidlertid væsentlige
forskelle imellem de to sager, idet dommen fra 1983 vedrører en "irrevocable credit" fra en
bank, mens denne sag vedrører en entreprisegaranti stillet af et forsikringsselskab. betalingen
var i dommen foretaget før fristdagen modsat denne sag, hvor garantien blev kaldt efter frist-
dagen. endelig blev be løbet i dommen debiteret det løbende mellemværende mellem banken
og rederiet, hvilket ikke er tilfældet i nærværende sag.
u 1996.333 v var en deldomsforhandling vedrørende søgsmålskompetence. efter dommen
tilhørte tilbagesøgningskravet ikke garantistiller. det er anmelderens opfattelse, at dommen er
forkert, men der er også to afgørende forskelle på de to sager. i dommen fra 1996 var garanti-
stiller et pengeinstitut, og beløbet var også i denne sag debiteret det løbende mellemværende.
baltica finans a/s, der er et søsterselskab til anmelderen, ydede administrationsbistand til
bygherren, nauticon. dette kan imidlertid ikke føre til, at at anmel- deren mister sin ret til
tilbagesøgning af garantibeløbet, idet administrationen var ophørt, da garantien blev kaldt,
hvorfor der ikke kan være betænkeligheder som følge af personsammenfald.
anmelderen har ikke ved sit samtykke til, at der kunne ske udbetaling til konkursboet, givet
afkald på at tilbagesøge beløbet. samtykket var alene begrundet i, at indbetaling på
deponeringskonto ville give en meget dårlig forrentning. det var anmelderens hensigt efterfølg-
ende at drøfte anmelderens endelige konkursretlige stilling med boet. anmelder havde tidligere
udtrykkeligt taget forbehold om tilbagesøgning ved skrivelse af 29. december 1993. der var
ikke drøftelser med anmelder i forbindelse med forligets indgåelse. kurator burde udtrykkeligt
have bedt om anmelderens erklæring om, at man gav afkald på massekravsstatus af sit krav, -
hvis boet mente, at placeringen af midlerne var andet end en praktisk foranstaltning, indtil
tvisten imellem anmelderen og boet var afklaret.
det er ikke kurators opgave at inddrive mere end det, der tilkommer boet, for at begunstige
                                                  - 7 -
dets kreditorer. kurator skal derimod foretage en korrekt prøvelse af alle indkomne krav. at
beløbet er indgået i boet, ophæver ikke kurators pligt til at fordele beløbet korrekt.
ved den oprindelige anmeldelse den 4. juni 1992 af krav i forbindelse med
betalingsstandsningen oplyste anmelderen om samtlige stillede garantier, uanset om disse var
kaldt eller ej. dette skyldes, at boet ønskede en oversigt over samtlige stillede garantier. hvis
bygherren ikke havde kaldt garantien, ville garantistiller ikke have haft noget krav at anmelde.
der kan ikke i den tidligere voldgiftsrets præmisser indfortolkes en stillingtagen til kravets
konkursretlige status.
til støtte for sin påstand har konkursboet gjort gældende, at tilbagesøgningsretten
tilkommer entreprenørens konkursbo, og at anmelderen alene kan rette et simpelt krav imod
boet.
anmelderen har udtrykkeligt tiltrådt, at beløbet blev betalt til boet ved skrivelse af 13. maj
1997. herefter kan anmelderen ikke efterfølgende kræve, at anmelders krav på tilbagebetaling
tillægges status af massekrav i konkursboet.
anmelderen har repræsenteret såvel garantistiller som bygherren. under forligsforhandlingerne
i 1997 var byg- herren således repræsenteret af en medarbejder fra bal- tica forsikring, claus
manicus.
under forligsforhandlingerne var der drøftelser mellem bygherren og kurator om, hvortil
beløbet skulle betales. forligets udformning skal ses under indtryk heraf. det fremgår af
forligsteksten, at det var en betingelse for bygherrens godkendelse af forliget, at garantistiller
skulle tiltræde, at beløbet blev betalt til konkursboet. i modsat fald skulle der ske deponering.
man var således allerede på tidspunktet for forligets indgåelse opmærksom på, at
garantistilleren var nødt til at tiltræde forliget på dette punkt, før det kunne underskrives.
det fremgår af skrivelsen af 5. maj 1997 til anmelderen, at bygherrens advokat ønskede
anmelderens tiltrædelse af, at beløbet i henhold til forliget kunne betales til boet. anmelderen
tiltrådte ovennævnte efter 8 dage ved skrivelse af 13. maj 1997. der er ikke i det fremlagte
støtte for at antage, at begrundelsen for at tiltræde udbetaling til boet var overvejelser om at
opnå bedre forrentning.
                                                 - 8 -
det er ikke korrekt, at konkursboet skulle have bedt om en erklæring om, at anmelderen
frafaldt at tilbagesøge beløbet. anmelderen kunne blot have forlangt, at beløbet skulle
deponeres. dette fremgår af forligsteksten, som blev sendt til anmelderen.
anmelderen kan ikke støtte ret på de tidligere tagne forbehold om tilbagesøgning af beløbet, da
forbeholdene er taget før forligsaftalen. forbeholdet er også taget overfor nauticon, der må
sidestilles med anmelderen.
garantien kan sidestilles med et kontant depositum, idet der er tale om en anfordringsgaranti,
som kan udbetales på bygherrens foranledning alene.
det er ikke korrekt, at anmelderens krav imod entreprenøren først er opstået under
konkursbehandlingen. da garantien må betragtes som et kontant depositum, er kravet opstået,
da garantien blev stillet. dette støttes af, at anmelderen anmeldte det fulde beløb ved
betalingsstandsningens begyndelse, selvom der ikke på dette tidspunkt var trukket på
garantien. det er således uden betydning for kravet imod entreprenøren, om bygherren har
trukket på garantien før eller efter fristdagen i entreprenørens konkursbo. formålet med
garantien er netop at sikre, at bygherren opnår dækning, uanset om entreprenøren går
konkurs.
tilbagebetalingen af den garanti, som bygherren uberettiget havde kaldt, tilkommer
entreprenørens konkursbo, da det er entreprenøren, der har stillet garantien og betalt for den.
det fremgår ikke af vilkårene for garantien, at tilbagesøgningskravet skal tilkomme anmelder.
der er endvidere en formodning for, at en garanti er ubetinget, såfremt der ikke fremgår andet
af vilkårene. da der ikke i vilkårene er fastsat betingelser, må den stillede garanti anses for
ubetinget.
dommen u 83.566 sh drejede sig om en "irrevocable cre- dit", hvilket kan sidestilles med
anfordringsgarantien i nærværende sag. det er ikke relevant at sondre imellem, om garantien
er stillet af en bank eller et forsikrings- selskab.
det afgørende i dommen fra 1983 var, at garantistiller havde påtaget sig kreditrisikoen ved at
stille ubetinget anfordringsgaranti. samme forhold gør sig gældende i dette tilfælde, hvorfor
                                                 - 9 -
anmelderen alene kan anmelde et simpelt krav i boet i anledning af garantien. den eneste
muligt relevante forskel fra dommen i 1983 er, at garantien i dette tilfælde først er blevet kaldt
efter fristdagen. dette gør imidlertid ingen forskel for det materielle resultat, da anmelderens
krav som ovenfor nævnt må anses for opstået, da garantien blev stillet.
alene i de tilfælde, hvor der er stillet en betinget garanti, f.eks. om alene at dække materielt
berettigede træk på garantien, kan tilbagesøgningskravet tilkomme en garantistiller.
det vil være en tilfældighed for boets kreditorer, om bygherren kalder en garanti uberettiget
før eller efter fristdagen. der bør ikke være forskel i retsstillingen for en garantistiller i de to
situationer, idet det kan føre til, at en garantistiller nægter at udbetale/forsinker udbetaling af
garantien, hvis en konkurs er truende, for at forbedre sin retsstilling.
entreprisen er omfattet af § 6 i ab 92. det følger heraf, at der kan stilles sikkerhed ved
bankgaranti. da entreprisegarantier kan stilles af såvel forsikringsselskaber som pengeinstitut-
ter, bør det ikke have betydning i relation til anmeldelsesretten, hvilken type institut der har
stillet garantien, selvom der er forskel i retsgrundlaget for et forsikringsselskab og et
pengeinstitut.
der kan ikke tillægges anmelderen omkostninger, da der aldrig har været anmeldt noget
simpelt krav i de to boer. kravet har alene været anmeldt som et separatistkrav og massekrav.
boet har derfor ikke kunnet godkende anmeldelsen
skifterettens bemærkninger
den omstændighed, at et selskab i samme koncern som anmelderen i en periode deltog i
administrationen af den enhed, der var bygherre, kan efter det fremkomne ikke antages at
have haft nogen indflydelse på begivenhedsforløbet. der kan derfor ikke lægges vægt på denne
omstændighed ved sagens afgørelse.
boets anbringende vedrørende anmelderens tiltrædelse af forliget mellem nauticon og boet
bygger alene på det fremlagte skriftlige materiale. indholdet af dette materiale giver ikke i sig
selv fuldt tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at anmelderens accept af, at garantibeløbet blev
tilbagebetalt til boet, var udtryk for en endelig og bindende disposition i forhold til det
spørgsmål, der er rejst i nærværende sag.
                                              - 10 -
det skal herefter afgøres efter almindelige regler, hvorledes anmelderes krav er stillet. herved
bemærkes, at der ikke i garantikontrakten er truffet aftale om, hvem der i det indbyrdes
forhold mellem garantistilleren og entreprenøren skulle have beføjelse til at indtale et eventuelt
tilbagsøgningskrav i henhold til den stillede garanti.
som det fremgår af retspraksis og juridisk teori, må - i hvert fald i mangel af modstående
aftale mellem garantistilleren og entreprenøren - den garantistiller, der har udstedt en
anfordringsgaranti, sidestilles med en kreditor, der har ydet et lån, med den følge, at der alene
er anmeldelsesret i konkursboet for garantistillers regreskrav over for entreprenøren.
dette krav må, uanset hvornår garantiforpligtelsen aktu aliseres, anses for opstået samtidig
med forpligtelsens påtagelse og altså forud for konkursen.
det følger heraf, at det anmeldte krav i overensstemmelse med boets påstand alene skal
anerkendes i medfør af konkurslovens § 97.
herefter tages påstanden nedlagt af jpc entreprise a/s under konkurs til følge.
der er enighed imellem parterne om kravet mod jpc teknikerbyen a/s under konkurs.
der er ved omkostningsfastsættelsen ikke taget hensyn til drøftelserne af kravet forud for
udtagelsen af stævningen.
             thi kendes for ret:
boerne, jpc entreprise a/s under konkurs og jpc teknikerbyen under konkurs, skal hver især
anerkende det af anmelderen, tryg baltica forsikring skadesforsikringsselskab a/s, anmeldte
krav i henhold til konkurslovens § 97.
inden 14 dage fra afsigelsen af denne dom skal anmelderen betale 165.000 kr. i
sagsomkostninger til jpc entre- prise a/s under konkurs ved kurator, advokat erik mal- berg.
i forholdet mellem anmelderen og jpc teknikerbyen a/s under konkurs bærer hver part sine
omkostninger.
                                             - 11 -
           jørgen als andersen
jørgen holt                hans erik hempel-hansen
                                     (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
- jbj
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 7. december 2015.
v-57-14
                                   victum management aps
                                   (advokat john kahlke)
                                   mod
                                   projector a/s
                                   (advokat bill andersen)
indledning
sagen drejer sig om, hvorvidt projector a/s har haft kendskab til victum management aps’(i
det følgende victum) aftaler med det franske selskab alstom transport s.a. (i det følgende
alstom) og til victums forhandlinger med alstom om yderligere aftaler, og om projector har
                                                -2-
benyttet dette kendskab til selv at indgå aftaler med alstom og derved har handlet i strid
med markedsføringslovens § 1 og § 19, stk. 2.
parternes påstande
sagsøger, victum, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, projector, skal betale victum
6.680.155 kr. med procesrente af 500.000 kr. fra sagens anlæg den 28. august 2014 og af resten
fra den 4. februar 2015.
sagsøgte, projector, har nedlagt påstand om frifindelse.
projector har endvidere nedlagt selvstændig påstand om, at victum skal betale projector
369.200,82 kr. med tillæg af rente på 1,5 % pr. påbegyndt måned af 285.505,03 kr. fra den 30.
marts 2014 og yderligere af 83.695,79 kr. fra den 30. april 2014.
over for projectors selvstændige påstand har victum påstået frifindelse.
victum har opgjort sit krav således:
projectors omsætning 2014 uddannelse & overførsel af viden            4.859.565
projectors omsætning januar til juni 2015 uddannelse & overfør-
sel af viden                                                          5.473.892
omsætning i alt i perioden (18 måneder)                              10.333.457
victum mistet dækningsbidrag 2014-2015 (18 må-
neder) 42,3 %                                                         4.371.053
leverance reservedele 2014-2015(18 mdr.)                   7.959.911
leverance reservedele 2014-2022 (8 år) beregnet          42.452.859
mistet provision leverancer af reservedele 8 år
12½%                                                                  5.306.607
skønsmæssig reduktion 50 %                                           -2.653.304
modregning projectors fakturaer                                        -369.201
tortgodtgørelse uberettiget konkursbegæring                              25.000
samlet påstand                                                        6.680.155
projectors selvstændige påstand vedrører betaling for mandskab i februar og marts 2014.
                                                    -3-
oplysningerne i sagen
victum blev stiftet i foråret 2012 af søren graae og jan rosenfeldt, som begge tidligere havde
arbejdet for dsb. i regi af victum drev de konsulentvirksomhed inden for jernbanedrift.
projector er oprindelig grundlagt af ejler jensen. virksomheden producerer bl.a. reservedele
til jernbane- og vindmølleindustrien og har bl.a. haft dsb og israel railways som kunder.
i november 2012 fik jan rosenfeldt gennem lars kristensen hos dsb kontakt til den israelske
virksomhed zoko enterprises(i det følgende zoko), som var på udkig efter en person med
erfaring med ic3-tog. baggrunden var den, at israel railways (i det følgende isr) havde
sendt den tekniske vedligeholdelse af sine 46 ic3-tog i udbud, og zoko havde en samar-
bejdspartner, som ønskede at deltage i udbuddet. der blev aftalt et møde mellem victum og
zoko den 18. december 2012. forud for mødet kontaktede jan rosenfeldt ejler jensen, som
han kendte fra sin tid i dsb, og bad denne om at deltage i et frokostmøde.
af en mail af 13. december 2012 fra jan rosenfeldt til ejler jensen fremgår bl.a., at jan rosen-
feldt ville give zoko en kort orientering om projector inden frokostmødet. jan rosenfeldt
sluttede sin mail med følgende:
        ”de skal retur med fly omkring kl. 17.00, så jeg forventer, at vi er færdige med dem omkring kl.
        15-15:30.
        herefter kunne vi jo tage en snak vedr. akselbeskyttere og en agentaftale”.
victum har fremlagt det materiale, som efter det oplyste blev præsenteret under mødet den
18. december 2012. materialet indeholdt en præsentation af victum og de opgaver, som man
kunne tilbyde zoko at varetage. desuden indeholdt præsentationsmaterialet en forretnings-
model, hvor bl.a. dsb og projector var præsenteret som leverandører/samarbejdspartnere til
victum.
                                                 -4-
den 9. januar 2013 modtog ejler jensen en mail fra vincent dourthe hos alstom, hvoraf bl.a.
fremgik, at alstom var interesseret i at deltage i udbuddet om vedligeholdelse af isrs ic3-
tog, men at de manglede den fornødne viden om ic3-tog. på baggrund af henvendelsen blev
der afholdt et telefonmøde mellem ejler jensen og vincent dourthe, og som opfølgning på
mødet sendte vincent dourthe den 15. januar 2013 en mail til ejler jensen, hvori det nærmere
blev beskrevet, hvilke opgaver alstom havde brug for hjælp til. ejler jensen videresendte al-
stoms beskrivelse til jan rosenfeldt.
den 6. februar 2013 sendte jan rosenfeldt en mail til vincent dourthe bilagt victums oplæg
til konsulentbistand i fase 0. af det medsendte dokument ”estimated to-be scenario of ic3
maintenance - dsb model - scope of work - phase 0” fremgår bl.a., at victum anså fase 0 for
at strække sig over en periode på 1-1 ½ måned således, at den sluttede ved alstoms fremsæt-
telse af tilbud til isr. endvidere indeholdt dokumentet en beskrivelse af, hvordan victum
kunne bistå alstom under hhv. forberedelsesfasen, mobiliseringsfasen og driftsfasen. victum
angav prisen for deres ydelser i fase 0 til 119.400 euro.
victum har endvidere fremlagt et ”scope of work” dateret den 7. februar 2013, som indehol-
der en præsentation af victums forretningsområde og erfaringsgrundlag og beskriver, hvor-
dan victum kan assistere ved isrs ic3 udbud. af dokumentet fremgår bl.a. at”victum man-
agement are working together with a spare parts company, who today delivers more than 2.500 items
to the danish ic3,with the agreement to support the isr ic3.”
i en mail af 14. marts 2013 tilkendegav vincent dourthe over for jan rosenfeldt, at victum,
når aftalen med alstom var indgået, ville blive nødt til at informere zoko om, at victum i
hvert fald ikke under fase 0 og tilbudsfasen ville kunne samarbejde med zoko, da de samar-
bejdede med alstom herom. jan rosenfeldt erklærede sig efterfølgende enig heri.
den 6. maj 2013 sendte jan rosenfeldt en mail til brian thorsdal hos projector vedhæftet ”at-
tachment h”, som efter det oplyste var en del af det udbudsmateriale, som alstom havde
modtaget fra isr.
                                                    -5-
den 7. maj 2013 holdt victum og projector et møde med henblik på udfyldelse af ”attach-
ment h”, hvilket bl.a. omfattede prissætning af reservedele, reparationer og vedligeholdel-
sesarbejde. i en mail af 8. maj 2013 takkede søren graae ejler jensen og brian thorsdal for
deres essentielle bidrag, der resulterede i, at victum fik et bedre overblik over opgaven.
den 8. maj 2013 blev der indgået en serviceaftale mellem alstom og victum. det fremgår
bl.a. heraf, at victum skulle yde konsulentbistand til alstom med henblik på forberedelse af
tilbud til brug for isrs udbud om vedligeholdelse af ic3-tog. victum skulle ifølge aftalen
påbegynde konsulentbistanden den 14. marts 2013.
som led i arbejdet med at bistå alstom udarbejdede victum en økonomimodel – lcc (life
cycle cost) med henblik på at få et overblik over den samlede vedligeholdelsesøkonomi i
forhold til ic3-tog.
den 21. maj 2013 indleverede alstom sit tilbud til isr. alstom holdt herefter løbende victum
orienteret om forløbet af udbuddet, som alstom endte med at vinde.
der er fremlagt en mail af 3. september 2013 fra jan rosenfeldt til brian thorsdal, hvori jan
rosenfeldt bl.a. anførte følgende:
       ”jeg har smidt nogle dokumenter i dropbox’en omfattende de reservedele, som isr har på la-
       ger. med de varenumre, er der så mulighed for at lave en grov kapitalisering af lageret, kombi-
       neret med en inspektionsrunde? det bliver relevant i forbindelse med mobiliseringen. desuden
       ligger der navne på nogle af deres lokale leverandører, samt billeder på nogle typiske skader.”
victum har fremlagt en skabelon for en powerpoint præsentation, som kun er delvist ud-
fyldt. det er oplyst, at denne blev sendt til projector forud for et møde den 11. september
2013.
den 13. september 2013 sendte jan rosenfeldt en mail til vincent dourthe med en vedhæftet
opdateret præsentation af, hvordan victum kunne bistå alstom under mobiliserings- og
driftsfasen i relation til isr-kontrakten. det fremgik bl.a. heraf, at victum tilbød gennem en
underleverandør at forsyne alstom med 90 % af alt nødvendigt materiale til vedligeholdelse
af ic3-togene.
                                                    -6-
som svar på denne mail skrev vincent dourthe den 17. september 2013, at alstom havde
gennemgået præsentationen og så fire mulige punkter, hvor victum kunne bistå alstom,
bl.a. med fremskaffelse af oplysninger om leverandører og priser, og uddannelse af persona-
le.
af en mail af 26. september 2013 fra brian thorsdal til jan rosenfeldt fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       vi har sorteret i informationerne og fundet frem til de 3 kategorier og varenumre, der er ”bloke-
       ret” af bombardier.
       …
       vi skal have en strategi for flere ting:
       hvordan vurderer vi den leverandørkreds, der allerede leverer i israel og har gjort det i 15 år?
       …
       hvad er muligheden for at få en rammeaftale med alstom?
       …
       hvad er sandsynligheden for, at eksisterende, lokale leverandører holder sig væk?
       …
       hvad overtager alstom af folk og systemer fra isr? hvad har isr sagt om insourcing af vedli-
       geholdelsesopgaver?
       …
       jeg foreslår, vi mødes snarest
       …”
samme dag sendte søren graae en mail til bl.a. vincent dourthe vedhæftet en opdateret plan
dateret 26. september 2013 over de ydelser, victum kunne tilbyde under mobiliserings- og
driftsfasen på kort og mellemlang sigt. af mailen fremgik, at victum ud over de fire opgaver,
som alstom havde defineret i mailen af 17. september 2013, bl.a. kunne tilbyde at forsyne al-
stom med 90 % af de fornødne reservedele.
den 30. september 2013 sendte vincent dourthe en mail til søren graae, hvoraf det bl.a.
fremgik, at alstom efter det aftalte ville underskrive kontrakten med isr samme dag, og at
alstoms mobiliseringsteam herefter ville kontakte søren graae. vincent dourthe tilkendegav
samtidig, at søren graaes idéer om et samarbejde var i overensstemmelse med nogle af al-
stoms forventninger, men at søren graae skulle indikere priserne for de angivne ydelser.
søren graae blev efterfølgende kontaktet af amandine alexandre fra alstom, som var an-
svarlig for mobiliseringsaktiviteterne, og efter et møde i paris sendte søren graae den 19. ok-
                                                  -7-
tober 2013 en mail til amandine alexandre, hvoraf bl.a. fremgik, at victum havde udarbejdet
en tidsplan og en detaljeret plan over arbejdets omfang i mobiliserings- og driftsfasen med
prisangivelser. det fremgik endvidere, at den samlede pris inkluderede fire senior ic3 speci-
alister med erfaring fra ic3-flåden i israel. vedhæftet mailen var dokumentet ”preliminary
time schedule, scope of work and pricing. mobilization and operational phase – ic3 israel”.
i en mail af 31. oktober 2013 til bl.a. ejler jensen kom jan rosenfeldt med nogle input til,
hvordan projector kunne præsentere sig selv over for alstom, som havde henvendt sig di-
rekte til projector. i tilknytning hertil sendte projector den 1. november 2013 et brev til rémi
baro fra alstom, hvoraf det bl.a. fremgik, at projector havde et tæt samarbejde med victum,
og at de havde samarbejdet gennem tilbudsfasen. projector beskrev desuden i brevet deres
ekspertise, knowhow og kompetencer og oplyste, hvilke ydelser de kunne tilbyde, herunder
levering af reservedele, teknisk support og reparationer af mekaniske og elektroniske dele.
projector henviste i den forbindelse bl.a. til, at de siden 2006 havde samarbejdet med isr.
den 21. november 2013 sendte søren graae efter anmodning en mail til amandine ale-
xandre vedhæftet en opdateret plan over arbejdets omfang i mobiliserings- og driftsfasen
med fokus på uddannelse og træning og en pris for det påtænkte arbejde. af planen fremgik
bl.a., at niels nielsen og finn steenberg larsen var kerneholdet, som på vegne af victum
skulle stå for undervisningen i israel.
den 10. december 2013 indgik alstom og victum en aftale om, at victum skulle bistå med
teoretisk og praktisk uddannelse af alstoms personale i israel. i det vedhæftede appendix 1
var prisen angivet til 98.000 euro.
søren graae havde efterfølgende kontakt til alstom om, hvorvidt alstom havde brug for as-
sistance fra victum til at skaffe reservedele.
det er oplyst, at jan rosenfeldt forlod victum pr. 1. januar 2014 og fik ansættelse hos alstom
danmark.
                                                 -8-
den 6. januar 2014 skrev søren graae til brian thorsdal, at han havde drøftet udskiftning af
førerrumsgulve med alstom, da disse var i dårlig stand. søren graae anførte, at han havde
påtænkt at gøre alstom opmærksom på projectors kompetencer inden for dette område. han
efterspurgte i den forbindelse, at projector sendte nogle billeder før og efter en sådan ud-
skiftning samt et prisoverslag. den 7. januar 2014 svarede brian thorsdal, at han havde fun-
det tre billeder, som han havde lagt i dropboxen i mappen ”ic3 førerrumsgulv”, og at han
var i gang med at undersøge prisen for en udskiftning.
den 30. januar 2014 sendte alex litmanovich fra alstom en mail til søren graae og ale-
xandre amandine vedhæftet et tillæg til kontrakten af 10. december 2013, hvorefter victum
skulle bistå alstom med vedligeholdelsesopgaver og problemløsning i forhold til ic3-togene.
det fremgik, at opgaven ville blive løst ved at anvende de personer fra victum, der tidligere
havde undervist alstoms medarbejdere. i den forbindelse blev følgende personer nævnt i bi-
laget: christian hjortholm, john jespersen, finn s. larsen og jørn nielsen. de pågældende
skulle arbejde for alstom i israel i perioder fra 14 dage til 1 måned.
victum har i den forbindelse fremlagt en rammeaftale om køb af rådgivning og bistand ind-
gået mellem victum og john jespersen. aftalen trådte i kraft den 2. december 2013 og løb
indtil den 31. december 2014. det fremgår bl.a. af aftalen, at den var betinget af, at victums
kontrakt med alstom blev godkendt. det fremgår endvidere af aftalen, at konsulenten ved
sin underskrift forpligtede sig til ikke at være involveret i vedligeholdelse af ic3 togsæt i is-
rael i en periode på 12 måneder efter kontraktens udløb.
der er endvidere fremlagt tidsbegrænsede ansættelsesaftaler indgået mellem projector og
henholdsvis finn steenberg larsen og christian hjortholm. det fremgår af aftalerne, at disse
trådte i kraft den 8. februar 2014 og løb til henholdsvis den 22. februar 2014 for christian
hjortholms vedkommende og til den 8. marts 2014 for finn steenberg larsens vedkommen-
de. det fremgår endvidere af aftalerne, at medarbejderne ved deres underskrift forpligtede
sig til ikke at være involveret i vedligeholdelse af ic3 togsæt i israel gennem andre parter
end victum i en periode på 6 måneder efter udløbet af kontrakterne. det fremgår endelig, at
                                               -9-
finn steenberg larsen og christian hjortholm skulle referere til victums ledelse, og aftalerne
var betinget af, at alstom accepterede victums tidsplan.
i en mail af 5. februar 2014 spurgte amandine alexandre søren graae, om han kunne sende
alstom en liste over serviceteknikere, som kunne arbejde i israel i en periode på seks måne-
der til ét år. amandine alexandre ønskede ligeledes en opdatering på, hvilke teknikere der
ville være tilgængelige for alstom i en periode på én måned i henholdsvis marts og april. sø-
ren graae udarbejdede på den baggrund et dokument benævnt ”taskforce support one year:
troubleshooting, maintenance and hotline”. det fremgår bl.a. heraf, at følgende personer
kunne udføre opgaver for alstom i ét år: finn steenberg larsen, john jespersen, søren brask,
christian hjortholm og jørn nielsen.
den 12. februar 2014 havde søren graae kontakt med projector om reparation af nogle
plc’er for alstom. da søren graae efterfølgende oplyste alex litmanovich om, at han hav-
de aftalt med projector, at alstom kunne sende de defekte plc’er til projector til nærmere
undersøgelse, svarede alex litmanovich bl.a.”we have our relation with projector so i don’t un-
derstand your added value here.”
på opfordring fra alstom sendte søren graae ved mail af 25. februar 2014 victums opdatere-
de oplæg til teknisk bistand til alstom indeholdende priser på en servicetekniker i hen-
holdsvis 1 og 6 måneder.
der er fremlagt tre købsordrer af 11. marts 2014, 6. april 2014 og 14. juli 2014, hvoraf fremgår,
at alstom i perioden købte serviceteknikerydelser af projector til brug for ic3 vedligeholdel-
sen i israel for samlet 624.000 euro.
ved mail af 1. juli 2014 skrev brian thorsdal til alex litmanovich angående afregning for ar-
bejde udført af følgende personer: søren brask, jan jelle, klaus wessmann. af mailen frem-
går endvidere, at det ville koste omkring 455.000 euro, hvis de tre teknikere skulle arbejde
for alstom i yderligere seks måneder.
                                                 - 10 -
det fremgår af projectors opgørelser over omsætning og dækningsbidrag på teknisk support
til alstom i israel for 2014 og 1. halvår 2015, at projector i 2014 havde en omsætning på
4.859.565 kr. og et dækningsbidrag på 1.300.053 kr. og i 1. halvår 2015 en omsætning på
5.473.892 kr. og et dækningsbidrag på 942.048 kr.
det fremgår endvidere af projectors opgørelse over reservedelsomsætning til israel, at pro-
jector i perioden 1. januar 2014 til 30. juni 2015 havde en samlet omsætning på reservedele til
alstom i israel på 7.959.911 kr., og at projector i perioden 1. januar 2013 til 30. juni 2015 hav-
de en samlet omsætning på reservedele til isr på 2.566.293 kr.
projector har ved to fakturaer dateret 28. februar 2014 afkrævet victum betaling for mand-
skab i februar 2014 med 285.505,03 kr. og ved faktura af 31. marts 2014 afkrævet victum beta-
ling for mandskab i marts 2014 med 83.695,79 kr. det samlede beløb på 369.200,82 kr. svarer
til projectors selvstændige påstand. beløbet er ikke bestridt af victum.
den 18. august 2014 indgav projector konkursbegæring mod victum til sø- og handelsret-
tens skifteret som følge af manglende betaling af ovennævnte krav. under behandlingen af
sagen fremlagde victum dokumentation for, at virksomheden havde et bankindestående på
400.000 kr. ved kendelse af 14. januar 2015 nægtede skifteretten at fremme konkursbegærin-
gen, bl.a. fordi projector ikke havde godtgjort, at victum var insolvent.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af søren graae, morten jacobsen, ejler jensen, susanne
degn, brian thorsdal, søren brask og jan rosenfeldt.
søren graae har bl.a. forklaret, at han etablerede victum sammen med jan rosenfeldt. han er
uddannet laborant, men han har efterfølgende taget en række ledelseskurser. han blev
headhuntet til en stilling i dsb som følge af sine kompetencer inden for lean. han var an-
sat i dsb i 5 ½ år, og det var her, han lærte jan rosenfeldt, som var vedligeholdelseschef i
                                               - 11 -
dsb, at kende. i 2012 stiftede de victum. deres forretningsgrundlag var udbudsarbejde, op-
timering og opbygning af organisationer bl.a. inden for jernbaneindustrien.
den mail, lars kristensen fra dsb sendte til jan rosenfeldt i november 2012, var det første,
de hørte om isr-udbuddet. de så et stort potentiale i udbuddet, da de både havde erfaring
med mobilisering og drift fra tiden i dsb. projector var ikke inde i billedet på dette tidspunkt
jan rosenfeldt havde en tæt relation til ejler jensen, og de så derfor en oplagt mulighed for,
at victum kunne bruge projector som underleverandør af reservedele. han opfattede ikke
victum og projector som konkurrerende virksomheder, da projector leverede reservedele, og
victum leverede konsulentydelser.
han udarbejdede et power point show til brug for mødet den 18. december 2012 med zoko,
hvoraf det bl.a. fremgik, at victum samarbejdede med underleverandører, herunder projec-
tor. indholdet af power point showet var afstemt med projector.
i forlængelse af mødet med zoko blev der afholdt et møde mellem victum og projector, hvor
muligheden for at indgå en agentaftale om salg af reservedele blev drøftet. de drøftede ikke
provisionsniveauet, men det er almindeligt i alle brancher med en provision på 10-15 % af
reservedelssalget. der blev imidlertid ikke indgået en agentaftale.
i forbindelse med at victum bistod alstom med at udarbejde tilbudsmateriale, samarbejdede
victum og projector om at prissætte en lang række ydelser i forhold til reparation og renove-
ring af ic3-tog. jan rosenfeldt udarbejdede bl.a. på baggrund heraf en økonomimodel (lcc-
model), som gav alstom overblik over vedligeholdelsesopgaven i israel. denne økonomi-
model blev siden lagt i den dropbox, som blev etableret.
jan rosenfeldt begyndte at udføre konsulentarbejde for alstom danmark i juli 2013. det
havde ikke noget med israel-projektet at gøre. det var derfor primært ham (søren graae),
som herefter drev projektet med bistand til alstom i israel.
                                                - 12 -
den 11. september 2013 holdt victum og projector et såkaldt et brainstormmøde, hvor det
blev diskuteret, hvad projector kunne bidrage med som underleverandør. forud for mødet
havde projector fået tilsendt victums præsentationsmateriale til alstom med oplæg til et
fortsat samarbejde i mobiliserings- og driftsfasen. dette materiale blev også lagt i dropboxen.
projector kendte således victums strategier for mobiliserings- og driftsfasen. der kom ikke
noget nyt frem på mødet.
han bemærkede under mødet, at projector var i besiddelse af et dokument, som victum
havde udarbejdet til alstom, der i detaljer beskrev, hvilke ydelser victum kunne hjælpe al-
som med i mobiliserings- og driftsfasen. det var ikke meningen, at projector skulle have det-
te dokument, men jan rosenfeldt må have udleveret det til ejler jensen inden mødet.
victum fik udleveret en reservedelsliste af isr, som de delte med projector i dropboxen,
hvorved projector fik informationer om, hvilke reservedele de israelske tog skulle bruge. vic-
tum udarbejdede desuden en detaljeret tidsplan, hvoraf det fremgik, hvilke opgaver virk-
somheden kunne løse under mobiliserings- og driftsfasen. der er tale om dokumentet ”pre-
liminary time schedule, scope of work and pricing. mobilization and operational phase –
ic3 israel”. dette dokument blev ligeledes gjort tilgængeligt for projector i dropboxen.
der blev holdt et nyt møde med projector i oktober 2013, hvor de drøftede en agenturmodel
mellem projector og victum i relation til et muligt reservedelssalg til alstom. de talte ikke
om provisionssatser, men han havde efterfølgende en telefonsamtale med brian thorsdal,
hvor denne talte om en provision på 12,5 %. på grund af den tætte relation mellem jan ro-
senfeldt og ejler jensen havde de tillid til, at projector var enig i, at projector var underleve-
randør til victum i forhold til alstom.
i slutningen af oktober fik projector en direkte henvendelse fra alstom vedrørende projektet
i israel herunder om køb af reservedele. han ved, at jan rosenfeldt og ejler jensen havde en
længere samtale om, hvordan man skulle svare alstom, netop fordi projector var underleve-
randør til victum. han forhandlede selv efterfølgende med alex litmanovich, som stod for
alstoms reservedelsindkøb til ic3-togene i israel, om salg af reservedele, men der blev ikke
                                              - 13 -
indgået en aftale. i begyndelsen af januar 2014 fortalte brian thorsdal ham, at projector var i
gang med at levere reservedele. brian thorsdal nævnte flere gange, at de skulle have en
agenturaftale på plads.
som følge af aftalen mellem victum og alstom om assistance i mobiliseringsfasen med ud-
dannelse af alstoms medarbejdere i israel, havde victum et møde med projector, hvor han
bad projector om hjælp til at finde nogle personer, som kunne stå for uddannelsen. der var
tale om både teoretisk undervisning og sidemandsoplæring. de personer, som blev ansat,
blev formelt ansat af projector, som herefter fakturerede victum for de beløb, som var lagt
ud. der blev indsat konkurrenceklausuler i disse personers ansættelseskontrakter, og det var
herved tydeliggjort, at disse personer ikke måtte arbejde for andre end victum.
han tog også selv til israel for at undervise alstoms personale. det var en stor opgave, da
kun tre af de ansatte havde tidligere erfaring med togdrift. på opfordring fra alstom udar-
bejdede han derfor et oplæg til alstom på assistance i en et-årig periode med fejlfinding,
vedligeholdelsesarbejde og hotline, ligesom han sendte alstom et overslag over priserne på
teknisk assistance. begge disse dokumenter blev lagt i dropboxen. han hørte herefter ingen-
ting fra alstom.
i april 2014 fortalte tom fredsted fra alstom ham, at projector havde sendt teknikere til isra-
el, som udførte den type opgaver, som victum havde tilbudt alstom. projector brugte bl.a.
søren brask, som victum tidligere havde benyttet sig af i uddannelsesfasen.
han har mistet omsætning som følge af, at han har delt oplysninger med projector. victums
tilbudsmateriale indeholdt en række erhvervshemmeligheder, herunder prissætning af en
lang række ydelser så som levetidsforlængelse og reservedele. projector fik herved viden om,
hvordan victum ville prissætte over for alstom, hvilket projector kunne bruge til at tilbyde
alstom nogle lavere priser på levetidsforlængelse af togsæt samt levering af reservedele.
hans opgaver i israel ophørte den 7. marts 2014. det påstævnte beløb er hans bedste bud på
omfanget af tabet.
                                                - 14 -
der eksisterede kun en fælles dropbox. han og victum har ikke længere adgang til den.
projector indgav i august 2014 konkursbegæring mod victum. dette har haft stor betydning
for ham, da det efterfølgende har været vanskeligt for ham at få nye opgaver.
morten jacobsen har bl.a. forklaret, at han er administrerende direktør i projector. han er ud-
dannet pladesmed og har taget ledelsesuddannelser. han tiltrådte stillingen den 7. maj 2014.
han var tidligere ansat i dsb, hvor han arbejdede indtil august 2013. i dsb var han direktør
for et kommercielt område.
da han har mange kontakter i togbranchen, blev han i efteråret 2013 inviteret til møder med
jan rosenfeldt og ejler jensen. de drøftede alstoms aktiviteter i israel, og hvilke muligheder
det gav victum og projector. victum havde fokus på at tilbyde alstom assistance i forbindel-
se med opstart af aktiviteterne i israel, mens projectors fokus var på salg af reservedele. de
var enige om, at der ikke var nogen, som skulle være ”mr. 10 %” i relation til reservedelssal-
get.
som opfølgning på mødet sendte han oplysninger om personer, der var interesseret i at ar-
bejde i israel, til jan rosenfeldt. han blev også personligt kontaktet af en fra alstom om det
samme.
i maj 2014 købte han sig ind i projector. forud for dette foretog han en grundig undersøgelse
af virksomheden. han stødte ikke på en aftale mellem projector og victum om betaling af
provision.
i år regner de med en omsætning på 7 mio. kr. på at leje mandskab ud til alstom. den for-
ventede fortjeneste ligger på ca. 700.000 kr. deres forventninger til fremtiden er uklare, da
deres aftale med alstom kan ophøre når som helst. med hensyn til reservedelssalget svinger
dækningsgraden mellem 25 og 40 %.
                                                 - 15 -
projector oplevede, at victum ikke betalte sine udeståender til projector. derfor måtte de
igangsætte en rykkerprocedure og endte med at indgive konkursbegæring mod selskabet.
ejler jensen har bl.a. forklaret, at han er medejer af og bestyrelsesmedlem i projector. han er
uddannet bygningskonstruktør og har siden 1986 arbejdet i togbranchen. han har tidligere
været ansat i bombardier og skandia men blev selvstændig i 1996. han har kendt jan rosen-
feldt, siden jan kom til dsb som el-ingeniør. dsb er en af projectors kunder og samarbejds-
partnere. han har kendt søren graae, siden denne og jan rosenfeldt arbejdede med dsb
first.
jan rosenfeldt kontaktede ham, da denne havde modtaget en henvendelse fra zoko angåen-
de isr’s udbud. jan rosenfeldt spurgte, om han ville deltage i et møde om en mulig opgave i
forbindelse med dette udbud. han deltog i mødet sammen med brian thorsdal. de havde
medbragt en firmapræsentation vedrørende projector. da de kom, havde victum allerede
været i gang med et møde med zoko. han kan ikke huske, om han så victums præsentation
herunder forretningsmodellen. det var aldrig på tale, at projector skulle være underleveran-
dør til victum. han kan ikke huske, at de i forlængelse af mødet drøftede, at der skulle ind-
gås en agentaftale mellem victum og projector om salg af reservedele generelt. projector
havde en patenteret akselbeskytter, som de gerne ville have solgt noget mere, og det er for-
mentlig en agentaftale om denne akselbeskytter, jan rosenfeldt har tænkt på med mailen af
13. december 2012.
gennem christian algreen-ussing hos alstom danmark blev der på et tidspunkt etableret
en kontakt mellem alstom og projector vedrørende udbuddet i israel. alstom ønskede pro-
jectors hjælp i forbindelse med deltagelse i udbuddet, men da det ikke lå indenfor projectors
kernekompetencer at udarbejde tilbudsmateriale, sendte han henvendelsen videre til jan ro-
senfeldt. projector var interesseret i, at alstom vandt udbuddet, da alstom i forvejen var en
god kunde hos projector. da victum fik opgaven for alstom, hjalp projector derfor victum
med oplysninger til brug for tilbudsmaterialet. projector fik ikke noget for sin assistance til
victum. det gjorde heller ikke noget. projector opnåede det de ville, nemlig at alstom vandt
udbuddet.
                                                - 16 -
på brainstormmødet den 11. september 2013 gennemgik de, hvad projector kunne bidrage
med i forhold til alstom. han havde ikke forud for mødet fået udleveret et dokument, som
beskrev, hvilke ydelser victum kunne tilbyde alstom i forbindelse med mobiliserings- og
driftsfasen. han har aldrig set dette dokument.
i november 2013 blev han kontaktet af rémi baro, som var ansvarlig for alstoms arbejde i is-
rael. rémi baro ønskede en beskrivelse af, hvad projector kunne hjælpe med i relation til op-
gaven i israel. på baggrund heraf sendte han det brev til alstom, som er fremme i sagen. før
han sendte brevet, havde han drøftet indholdet med jan rosenfeldt.
en agentaftale mellem victum og projector blev aldrig drøftet. en sådan ville have været
ødelæggende for projectors forretning. efter hans opfattelse kunne de store virksomheder
ikke drømme om at have en ”mr. 10 %” ind over et samhandelsforhold. projector havde des-
uden allerede en god kontakt til alstom, så en agentaftale ville ikke bidrage med noget af
værdi for projector.
han har ikke kendskab til den aftale om konsulentbistand, som blev indgået mellem victum
og alstom. i det hele taget har han ikke kendskab til nogle af de dokumenter, som blev ud-
vekslet mellem victum og alstom om udbuddet og den efterfølgende assistance i mobilise-
rings- og driftsfasen. ingen af disse dokumenter blev lagt i dropboxen, som hævdet af søren
graae. der lå kun 5-10 dokumenter i den dropbox, projector havde adgang til. han husker
ikke, hvad disse dokumenter omhandlede. han benyttede sig ikke af dropboxen.
projector har ikke modtaget nogen oplysninger fra victum, som kan karakteriseres som
hemmelige. victum fik derimod oplysninger om priser på reservedele og arbejde med reno-
vering af togmateriel fra projector til brug for det tilbud, victum hjalp alstom med at udar-
bejde.
i februar 2014 indgik projector en aftale med alstom om udleje af mandskab til israel-
projektet. projector har ikke tjent specielt mange penge på dette, men de har en interesse i, at
                                                  - 17 -
togene kører og har brug for reservedele, ligesom de har en interesse i, at det er deres folk,
der står for reparationerne. derfor sendte de nogle håndværkere til israel, der kunne bistå
alstom. det er noget, de altid har gjort, hvis en kunde har bedt om det.
bortset fra en henvendelse om en defekt boks hørte projector ikke noget fra victum før au-
gust 2014. projector rykkede flere gange for betaling af de udestående fakturaer, men fik in-
gen reaktion fra victum.
susanne degn har bl.a. forklaret, at hun siden 2010 har været ansat som marketings- og
kommunikationsansvarlig hos projector. hun har tidligere været ansat hos bombardier.
hun ved, at der blev oprettet en dropbox. hun ved ikke hvilke dokumenter, der lå heri. hun
hjalp ejler jensen med at få adgang til den. hun ved ikke, hvad han var interesseret i at se i
dropboxen.
der blev afholdt et møde mellem projector og victum den 11. september 2013. victum sendte
inden mødet pr. mail en skabelon til hende, hvor hun kunne skrive de forslag ind, som kom
frem på mødet. hun skrev de forskellige forslag ind ud fra håndskrevne noter fra mødet.
hun havde indtryk af, at formålet med brainstormmødet var, at der var nogle muligheder i
israel, og at projector var interesseret i at finde ud af, hvad de kunne bidrage med i den for-
bindelse. det videre forløb i relation til disse muligheder, kender hun ikke noget til.
hun har været med til at udarbejde tidsbegrænsede ansættelseskontakter for nogle personer.
ansættelserne skete i samarbejde med victum, og hun kommunikerede med søren graae om
udformningen af kontrakterne.
brian thorsdal har bl.a. forklaret, at han har været ansat i projector siden 2007. han var tidli-
gere ansat hos bombardier.
han deltog i mødet med zoko. formålet med mødet var at klarlægge, om zoko ønskede et
samarbejde med projector og victum.
                                                  - 18 -
han kan ikke huske, om det blev drøftet, at der skulle indgås en agentaftale mellem victum
og projector. de har muligvis drøftet en agentaftale om en akselbeskytter.
victum skulle bruge en samarbejdspartner, der kunne levere reservedele. i tilbudsfasen hjalp
han victum med oplysninger om priser på reservedele og renovering af togmateriel til brug
for tilbudsmaterialet.
i sin mail af 26. september 2013 til victum listede han forskellige reservedele op for at vise, at
projector kunne levere mange af reservedelene. de producerer selv mange reservedele, og
andre køber de hos underleverandører. de handler imidlertid ikke med bombardier, hvilket
betød, at det kunne blive svært at få fat i nogle af reservedelene. de informationer, der var
blevet sorteret i, var projectors egne informationer. informationerne var ikke tilgængelige i
dropboxen. de varenumre, han omtalte i mailen, havde han fra sin tid i bombardier. det er
korrekt, at der lå en liste over lokale leverandører i dropboxen. der var mange lokale leve-
randører, så der ville være stor forskel på at levere reservedele til et ic3 tog i danmark og et
ic3 tog i israel. projector er altid interesseret i at få en rammeaftale om levering af reservede-
le. baggrunden for, at han i mailen spurgte til muligheden for at få en rammeaftale, var ikke,
at han mente, at victum kunne hjælpe med at få en rammeaftale med alstom i hus. projector
og victum samarbejdede på det tidspunkt om at hjælpe hinanden med at få noget ud af al-
stoms israel-projekt, og han ønskede at diskutere med victum, hvilke muligheder der var.
projector holdt flere møder med victum, men der blev ikke talt om agentaftaler. han har ik-
ke drøftet med søren graae, at der skulle indgås en agentaftale, hvor victum skulle have 12,5
% i provision.
han fulgte med i, hvad victum lagde i dropboxen. der lå ikke så meget, og de gange søren
graae lagde noget ind, ringede han altid og orienterede om det. der lå en rapport fra dsb
om status på isrs togflåde og en liste med varenumre til ic3 tog i danmark. der har ikke
været de dokumenter i dropboxen, som victum hævder.
                                               - 19 -
han kan ikke mindes, at han har set det materiale, som lå til grund for, at victum fik opga-
ven for alstom med at udarbejde tilbudsmateriale. han kan heller ikke mindes, at han har
set økonomimodellen.
projector begyndte at levere reservedele til alstom i januar 2014. han har ikke på noget tids-
punkt overvejet at indregne en provision til victum på 12,5 % af salget.
victum indgik en aftale med alstom om at levere undervisning af alstoms medarbejdere i
israel, og i den forbindelse hjalp projector victum med at hyre nogle folk. søren brask var
kompetent inden for ic3-tog, men han kom dog aldrig til israel for at undervise for victum.
han blev i stedet ansat af kp management, som leverede undervisning til alstoms personale
i konkurrence med victum.
det er muligt, at han har talt med søren graae om victums tilbud fra februar 2014 på yderli-
gere support til alstom, men han synes nu, at det var i februar 2014, at han begyndte at miste
kontakten til søren graae.
sidst i februar 2014 fik han en henvendelse fra alex litmanovich hos alstom, som spurgte,
om projector kunne skaffe nogle serviceteknikere, så togene kunne komme ud at køre. pro-
jector havde allerede i brevet til alstom fra november 2013 tilkendegivet, at virksomheden
kunne bistå alstom med teknisk support. han opfattede henvendelsen som et udtryk for, at
mobiliseringsfasen var afsluttet, og at selve driftsfasen var påbegyndt. han drøftede ikke le-
veringen af serviceteknikere med jan rosenfeldt. han mener ikke, at victums og projectors
ydelser til alstom har noget med hinanden at gøre. victum leverede undervisning, mens
projector leverede serviceteknikere. han vidste ikke, hvad victum tog for de ydelser, de le-
verede i israel. projector tog ved deres prissætning udgangspunkt i, hvad søren brask var
blevet betalt af kp management. han så ikke noget problem i at hyre søren brask til opga-
ven som servicetekniker, da denne ikke tidligere havde udført arbejde for victum. det er rig-
tigt, at projector også efterfølgende hyrede christian hjortholm til at udføre opgaver i israel.
projector anså det ikke som et problem, da konkurrenceklausulen i kontrakten med victum
var udløbet på det tidspunkt.
                                                  - 20 -
søren brask har bl.a. forklaret, at han beskæftiger sig med teknisk support. han er uddannet
automekaniker. han har før 2013 været ansat på projectors værksted i 2 år.
i efteråret 2013 fik han en henvendelse fra kp management om et muligt job i israel. han
blev også kontaktet af victum lidt før jul og var til en samtale, men han hørte ikke siden fra
victum. han blev i stedet ansat af kp management, som sendte ham til israel i januar 2014 i
én måned. han skulle lave teknisk support og supervisere det arbejde, som blev udført. han
underviste ikke. han havde efterfølgende kontakt til både kp management, victum og pro-
jector om at tage til israel igen for at arbejde. han har ikke kendskab til den proces, som førte
til, at projector fik opgaven med at sende serviceteknikere til israel. hans opfattelse af situa-
tion var, at alstom spillede victum, kp management og projector ud mod hinanden. alstom
valgte, hvem der skulle arbejde for dem.
niels nielsen, finn steenberg larsen og jørgen nielsen har ikke arbejdet for projector. chri-
stian hjortholm har været i israel for at undervise i 2 uger. han husker ikke hvornår.
jan rosenfeldt har bl.a. forklaret, at han er projektchef hos alstom danmark. han var ansat i
dsb fra 1993 til 2012. herefter var han partner i victum i omkring ét år. han stiftede be-
kendtskab med søren graae i dsb, hvor de arbejdede sammen.
han fik en henvendelse fra zoko, som spurgte, om victum kunne have interesse i udbuds-
projektet i israel. victum henvendte sig i den anledning til projector, da de kun var to mand i
virksomheden, og de skulle demonstrere over for zoko, at de havde et stort netværk inden
for branchen.
i december 2012 blev der afholdt et opstartsmøde, hvor victum, projector og zoko deltog.
før mødet sendte han den mail til ejler jensen, hvori en agentaftale blev omtalt. agentaftalen
omhandlede en akselbeskytter, som projector havde fået patenteret. under selve mødet for-
søgte victum bl.a. ved præsentation af sin forretningsmodel at overbevise zoko om, at vic-
tum havde sin berettigelse som rådgiver. det var en svær branche at være rådgiver i, da alle
kendte leverandørerne allerede. f.eks. var dsb allerede i israel.
                                               - 21 -
på et senere tidspunkt fik han gennem ejler jensen kontakt til alstom, som havde brug for
hjælp til at udarbejde tilbudsmateriale i forbindelse med udbuddet i israel. ic3-tog er et spe-
cielt produkt. han havde arbejdet med disse tog i 20 år, og alstom havde brug for den speci-
alviden, han havde fra dette arbejde. victum holdt en del møder med alstom, da alstom
ville sikre sig, at victum havde den tyngde, der var nødvendig for at løfte opgaven i tilbuds-
fasen. projector deltog ikke i disse møder.
det første oplæg, victum lavede til alstom, omhandlede fase 0, dvs. frem til det tidspunkt,
hvor alstom fremsatte tilbud over for isr. han mener ikke, at projector bistod med noget til
brug for dette oplæg.
alstom ønskede at bruge victum som konsulenter i forbindelse med udarbejdelse af til-
budsmateriale, men ikke som et mellemled til leverandørerne. hvis victum kunne skaffe op-
lysninger om mulige leverandører, var dette en del af opgaven med henblik på, at alstom
selv kunne kontakte de pågældende leverandører efterfølgende. alstom havde også sit eget
netværk at trække på til selve udførelsen af vedligeholdelsen, hvis alstom vandt udbuddet.
projector ville være en potentiel leverandør uanset hvad, da de i forvejen leverede 2.500 dele
til dsbs ic3-tog.
han ved ikke, om deres ”scope of work” dateret 7. februar 2013 blev sendt til alstom. dette
var en beskrivelse af victum og de ydelser, de tilbød. i deres ”scope of work” omtales et
”spare part company”. hensigten var at dokumentere over for alstom, at de havde et godt
netværk, således at de kunne sælge sig selv som konsulenter.
der blev indgået en aftale mellem victum og alstom angående victums konsulentbistand i
tilbudsfasen. victum sendte ikke en kopi af denne aftale til projector, da indholdet af aftalen
beskrev deres interne forretninger, som de selvsagt ikke ønskede at dele med projector. afta-
len blev lagt i dropbox, men ikke i den del, som blev gjort tilgængelig for projector.
                                               - 22 -
han og søren graae udarbejdede økonomimodellen i forbindelse med, at alstom skulle del-
tage i isr-udbuddet. der var flere, der bidrog til udarbejdelsen af modellen. han kan ikke
afvise, at projector også bidrog. han og søren graae byggede økonomimodellen op på
grundlag af deres erfaringer, og alstom byggede selv videre på modellen.
han sendte i maj 2013 en mail til brian thorsdal, hvor ”attachment h” var vedhæftet. dette
bilag var en del af udbudsmaterialet udarbejdet af isr. bilaget var meget atypisk i forhold til,
hvordan man normalt udformer et udbud på vedligeholdelse. han skulle bruge projectors
hjælp til finde ud af, om han havde den rigtige forståelse af den nedbrydning på forskellige
omkostninger, som fremgik af bilaget, da isr havde gjort det på en anden måde, end han var
vant til.
i august 2013 indgik victum en rammeaftale med alstom danmark om konsulentopgaver i
forbindelse med implementering af et nyt signalprogram i danmark. aftalen hang ikke
sammen med victums aftale med alstom om udbuddet i israel. han varetog selv opgaven
for alstom danmark. det var derfor søren graae, som stod for at videreføre israel-projektet.
de håbede, at victum kunne få yderligere konsulentopgaver i den forbindelse, bl.a. med un-
dervisning.
de holdt et brainstormmøde med projector den 11. september 2013. i den forbindelse havde
projector fået tilsendt en skabelon, som var victums bud på, hvordan processen i forhold til
alstom kunne struktureres. han mener ikke, at de drøftede victums præsentationsmateriale
til alstom med oplæg til et fortsat samarbejde i mobiliserings- og driftsfasen.
han har ikke udleveret dokumentet dateret den 26. september 2013 til ejler jensen. doku-
mentet beskrev victums tanker om et fortsat samarbejde med alstom om vedligeholdelses-
opgaven i israel i mobiliserings- og driftsfasen. dokumentet indeholder en model for forbed-
ring af de israelske togs driftssikkerhed. det fremgår ligeledes af dokumentet, at victum ville
tilbyde alstom ”sourcing of 91 % of all spare parts”. de skrev dette for at signalere, at de
havde et godt netværk og i håb om at få flere konsulentopgaver. det var ikke en markedsfø-
ring af projector.
                                                - 23 -
han og søren graae talte i september-oktober 2013 om, at det kunne være interessant, hvis
de kunne indgå en agentaftale med projector om salg af reservedele til israel, men dette blev
ikke drøftet med ejler jensen, da et oplæg til en sådan aftale ville have krævet en klar strate-
gi, da de var fuldt ud opmærksomme på, at projector allerede havde salg til isr og også
havde en god kontakt til alstom.
alstom havde ingen medarbejdere med viden om ic3-tog. victum sendte derfor i november
2013 et oplæg til uddannelse og træning af medarbejdere til alstom. de sendte ikke en kopi
til projector. det var victums forretning, og de ønskede ikke at dele deres prissætning med
projector.
han tiltrådte en stilling i alstom danmark pr. 1. januar 2014. det havde været undervejs i
nogle måneder, da han ikke havde været enig i alle de dispositioner, som var foretaget i vic-
tum. han og søren graae indgik efterfølgende en aftale om hans udtræden af victum.
han opfattede ikke victum og projector som konkurrenter, og ham bekendt blev der ikke
indgået en aftale om, at victum og projector ikke måtte konkurrere med hinanden. han kan
slet ikke forestille sig, hvordan et konsulentfirma med to mand skulle kunne indgå sådan en
aftale med projector.
han har ikke rådgivet projector om projektet i israel. projector havde været i israel i mange
år og havde også tidligere samarbejdet med alstom.
han oprettede en dropbox på vegne af victum, som han og søren graae havde adgang til.
der ud over havde de givet samarbejdspartnere, herunder projector, adgang til specifikke
dokumenter. projector havde på ingen måde fuld adgang til alle dokumenter. dropboxen
blev kontrolleret af ham og søren graae.
parternes synspunkter
                                                - 24 -
for victum er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet
af 21. september 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”anbringender:
       til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
       at      sagsøgte har fået kendskab til sagsøgers erhvervshemmeligheder ved-
               rørende sagsøgers aftale med alstom og forhandlinger om yderligere
               aftaler,
       at      alle dokumenter lagt i dropbox af sagsøger og derved delt med sag-
                      søgte
               må anses for erhvervshemmeligheder tilhørende sagsøgte,
       at      sagsøgte under de konkrete omstændigheder, hvor sagsøgte som sag-
               søgers hidtidige underleverandør opnår direkte aftaler med sagsøgers
               medkontrahent i umiddelbar forlængelse af, at sagsøgers medkontra-
               hent ikke længere aftager ydelserne fra sagsøger, har bevisbyrden for,
               at sagsøgte har opnået den direkte aftale uden anvendelse af sagsø-
               gers erhvervshemmeligheder, og at sagsøgte ikke har løftet denne be-
               visbyrde,
       at      sagsøgte i strid med markedsføringslovens § 19 stk. 2 har benyttet sit
               kendskab til sagsøgers erhvervshemmeligheder vedrørende aftaler og
               forhandlinger med alstom til at indgå aftaler med alstom i stedet for
               sagsøger,
       at      sagsøgtes adfærd er i strid med markedsføringslovens § 1
       at      sagsøgtes adfærd pådrager sagsøgte et erstatningsansvar efter mar-
               kedsføringslovens § 20 stk. 2,
       at      sagsøgers erstatningskrav med rette kan opgøres til ikke under kr.
               7.024.356, idet erstatning skal udmåles både for mistet dækningsbi-
               drag ved de opgaver med levering af teknisk support til alsttom, som
               sagsøgte ved sin adfærd fortrængte sagsøger fra og for mistet mulig-
               hed for at oppebære provision ved at formidle ordrer fra alstom på
               indkøb af reservedele i kontraktperioden,
       at      sagsøger er berettiget til godtgørelse for tort, som følge af at sagsøgte
               14. august 2014 indgav konkursbegæring mod sagsøger og udlod at
               tilbagekalde denne efter at nærværende retssag var anlagt og sagsø-
               ger havde dokumenteret sin solvens , hvilket førte til at konkursbegæ-
               ringen først efter rettens kendelse af 14. januar 2014 bilag 77 blev
                                                 - 25 -
                nægtet fremme, og
       at       sagsøgers krav på tortgodtgørelse som følge af at konkursbegæring
                blev indleveret og behandlingen heraf verserede i mere end 5 måne-
                der med rette kan opgøres til ikke under kr. 25.000.”
for projector er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumen-
tet af 18. september 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”anbringender:
       ad erhvervshemmeligheder
       det eneste, der er gjort gældende fra sagsøgers side er, at sagsøgte uberettiget har gjort
       brug af sagsøgers erhvervshemmeligheder.
       det gøres gældende, at sagsøger ikke har ført bevis for, hvilke konkrete erhvervshem-
       meligheder, der er udleveret til sagsøgte og der er ikke ført bevis for, hvorledes disse
       erhvervshemmeligheder måtte være anvende af sagsøgte.
       det bestrides således, at sagsøgte har benyttet sig af sagsøgers erhvervshemmelighe-
       der.
       det gøres yderligere gældende, at det fortsat står fuldstændigt uklart, hvad sagsøgte
       skulle have misbrugt, og der er ikke ved de af sagsøger fremlagte bilag sket nogen af-
       klaring heraf.
       det bestrides således, at der er sket en overtrædelse af markedsføringslovens regler.
       det bestrides særskilt, at sagsøgte har handlet i strid med markedsføringslovens § 19,
       stk. 2.
       det bestrides endvidere særskilt, at sagsøgtes adfærd er i strid med markedsføringslo-
               vens § 1.
       ad dropboxen
       det bestrides, at nogen af de af sagsøger fremlagte bilag har været lagt ud i dropboxen.
       det gøres gældende, at det skal tillægges processuel skadevirkning for sagsøger, at
       sagsøger til trods for gentagne opfordringer ikke har opfyldt sagsøgtes provokation 1
       og 2 om at fremlægge indholdet fra dropboxen.
       ad underleverandørforhold m.v.
                                          - 26 -
det gøres gældende, at der intet er aftalt om, at sagsøgte skulle være underleverandør
til sagsøger, hverken i relation til samarbejdet med zoko rail services eller i relation til
samarbejdet med alstom, og det bemærkes, at der trods mængden af fremlagte bilag
intet er fremlagt om vilkårene for et samarbejde.
det kan på baggrund af skriftvekslingen konstateres, at der ikke er et anbringende fra
sagsøger om, at der er indgået aftaler mellem parterne, som begrænser sagsøgtes akti-
viteter, herunder foreligger der ingen underleverandøraftale, agentaftale, eksklusivaf-
tale, konkurrenceklausul indehold i ansættelsesaftale eller anden aftale, som sagsøgte
har brudt.
der er trods mængden af bilag intet fremlagt fra sagsøger, som sandsynliggør en for-
ventning om en royalty, fee eller lignende. det konstateres, at der intet steds i de frem-
lagt bilag fremgår drøftelser om en eventuel fee, ligesom der intet steds er nævnet stør-
relsen på en eventuel fee.
ad eventuelle øvrige aftaler mellem parterne
det gøres gældende, at sagsøgte ikke er bundet eller begrænset af aftaler i forhold til
sagsøger, hverken i relation til ansatte eller kunder.
det gøres gældende, at i fald sagsøgte måttet have leveret ydelser inden for sagsøgers
forretningsområde, er sagsøgte ikke bundet eller begrænset af aftaler i forhold til sag-
søger.
ad erstatningsansvar samt sagsøgtes opgørelse af påstået tab
det bestrides, at sagsøgte har pådraget sig et erstatningsansvar.
det gøres gældende, at det af sagsøger opgjorte erstatningskrav er udokumenteret og
den beløbsmæssige opgørelse bestrides således.
sagsøgers opgørelse af mistet indtjening i bilag 72 bestrides i sin helhed, idet de enkelte
poster er fuldstændig udokumenteret.
det rejste erstatningskrav bestrides således i sin helhed, og det gøres gældende, at er-
statningskravet i det hele fremstår som udokumenteret.
det gøres gældende, at det skal tillægges processuel skadevirkning for sagsøger, at
sagsøger ikke har opfyldt sagsøgtes provokation 6 og 7 om at fremlægge anpartsover-
dragelsesaftalen mellem søren peter graae og jan rosenfeldt, ligesom sagsøger ikke
har nærmere redegjort for, hvordan og med hvilket beløb sagsøgers forventninger til
indtjeningen på samarbejdet med alstom, er indarbejdet i værdiansættelsen af de
overdragne anparter. det gøres således gældende, at det ikke har været sagsøgers for-
ventning, at der ville kunne opnås en indtjening på samarbejdet med alstom svarende
til det i bilag 72 opgjorte erstatningskrav.
                                                 - 27 -
       det gøres gældende, at det skal tillægges processuel skadevirkning for sagsøger, at
       sagsøger ikke har opfyldt sagsøgtes provokation 5 i processkrift om edition (rettelig
       provokation 8) om at fremkomme med nærmere oplysninger om, hvilke kalkulationer
       sagsøger har brugt ved salg af timer i israel. det gøres således gældende, at sagsøger
       ikke har ført bevis for sit forventede salg af timer i israel.
       ad sagsøgers reklamation
       i det omfang det måtte lægges til grund, at sagsøger har haft et modkrav, gøres det
       gældende, at der er reklameret for sent, jfr. princippet i købelovens § 52, idet der først
       blev reklameret den 19. august 2014, jfr. bilag 8, og således 5 - 6 måneder efter samar-
       bejdets ophør og dette til trods for, at sagsøgte erindrede om sit tilgodehavende i maj
       og juli måned 2014, jfr. bilag b - d.
       ad godtgørelse for tort
       det bestrides, at der er grundlag for at tilkende sagsøger erstatning eller godtgørelse
       for tort, idet betingelserne i konkurslovens § 28 ikke er opfyldt.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen lægger retten til grund, at victum og projector indledte et uformelt sam-
arbejde i forbindelse med alstoms henvendelse om bistand til at udarbejde tilbudsmateriale
til brug for isrs udbud af opgaven med vedligeholdelse af ic3-tog. begge parter så en fordel
i dette samarbejde. victum kunne på sin side indledningsvist bruge referencen til projector
til at vise alstom, at man havde et godt netværk i branchen, og kunne siden i forbindelse
med konsulentopgaven for alstom trække på projectors erfaring med prissætning af reser-
vedele og vedligeholdelsesopgaver. projector på sin side var interesseret i, at alstom vandt
udbuddet i israel, idet man håbede, at dette kunne føre til yderligere forretninger med al-
stom, som allerede var en god kunde hos projector.
victum har imidlertid ikke godtgjort, at samarbejdet førte til en aftale mellem parterne om, at
projector skulle være underleverandør til victum i forhold til alstom i israel, eller at victum
skulle formidle projectors salg af reservedele til alstom og derved oppebære en provision.
jan rosenfeldt har således forklaret, at en agentaftale blev drøftet internt mellem ham og sø-
                                                - 28 -
ren graae, men aldrig med ejler jensen, som ligeledes har forklaret, at det ikke på noget
tidspunkt blev drøftet, at projector skulle være victums underleverandør, eller at der skulle
indgås en agentaftale mellem parterne. dette understøttes endvidere af, at projector allerede
havde en god direkte kontakt til alstom, og at der således ikke umiddelbart var nogen for-
retningsmæssig fordel for projector ved at lade victum være mellemled mellem projector og
alstom. victum var endvidere bekendt med, at alstom i efteråret 2013 havde henvendt sig
direkte til projector om vedligeholdelsesopgaven i israel, uden at dette gav victum anled-
ning til indvendinger.
victum har ikke alene ved forklaringen fra søren graae godtgjort, at de dokumenter, som
victum udvekslede med alstom med forslag til et fremtidigt forretningsmæssigt samarbejde
i israel, har været gjort tilgængelig for projector i dropboxen eller i øvrigt er blevet projector
bekendt. victum har således ikke godtgjort, at projector havde kendskab til victums forret-
ningsmæssige planer for et samarbejde med alstom i mobiliserings- og driftsfasen, herunder
victums tilbud om at yde alstom teknisk support i en længerevarende periode i driftsfasen,
samt priserne herfor.
der er på baggrund af det anførte ikke grundlag for at fastslå, at projector i forbindelse med
indgåelsen af aftaler med alstom om salg af reservedele og udlejning af serviceteknikere har
udnyttet victums erhvervshemmeligheder eller i øvrigt har handlet illoyalt over for victum i
strid med markedsføringslovens § 1 og § 19, stk. 2. som følge heraf frifindes projector for det
rejste krav om erstatning efter markedsføringsloven.
projector indgav i august 2014 konkursbegæring mod victum som følge af den manglende
betaling af et krav på 369.200,82 kr. under behandlingen af konkursbegæringen kom det
frem, at victum havde tilstrækkelige midler til at betale projectors krav, og skifteretten kon-
staterede bl.a. som følge heraf, at konkursbetingelserne ikke var opfyldt. uanset at projector
forinden indgivelsen af konkursbegæring havde rykket victum for betaling, må det bebrej-
des projector, at man ikke havde varslet victum om, at man ville indgive konkursbegæring,
idet victum herved havde haft lejlighed til at dokumentere sin solvens, ligesom det må be-
brejdes projector, at man fastholdt konkursbegæringen, efter at man havde modtaget oplys-
                                                 - 29 -
ning om victums betalingsevne. som følge af det anførte skal projector betale victum 10.000
kr. i tortgodtgørelse, jf. konkurslovens § 28, stk. 1.
projector har rejst et selvstændigt krav mod victum på 369.200,82 kr., hvilket ikke er bestridt
af victum, og projector skal derfor have medhold heri.
efter udfaldet af sagen skal victum betale sagsomkostninger til projector med et beløb, der
efter sagens værdi og omfang fastsættes til 250.000 kr.
                                      thi kendes for ret:
projector a/s skal betale victum management aps 10.000 kr. med procesrente fra den 28.
august 2014.
victum management aps skal betale projector a/s 369.200,82 kr. med rente på 1,5 % pr. på-
begyndt måned af 285.505,03 kr. fra den 30. marts 2014 og af yderligere 83.695,79 kr. fra den
30. april 2014.
victum management aps skal endvidere betale projector a/s 250.000 kr. i sagsomkostnin-
ger.
beløbene skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
steen nielsen                        mette skov larsen                      torben svanberg
               - 30 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark