text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 9. oktober 2013
sag 88/2011
(2. afdeling)
fortis lease danmark a/s
(advokat niels thestrup)
mod
spar nord bank a/s (tidligere sparbank a/s)
(advokat erik malberg)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 2. afdeling den 14. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, thomas rørdam, jon
stokholm, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, fortis lease danmark a/s, har påstået frifindelse mod betaling af 69.248,45
euro med tillæg af rente svarende til nationalbankens til enhver tid værende udlånsrente plus
7 % p.a. fra den 25. august 2011.
indstævnte, spar nord bank a/s, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret fremlagt en ”international passport advantage agreement” indgået
mellem ibm danmark og it factory (som ”customer”) den 29. juni 2006. heraf fremgår
bl.a.:
       ”1. definitions
       end user is an entity that is aquiring it services from the customer or a service re-
       seller. an end user is not the customer or any of the customer’s enterprise companies.
       it services are the information technology services that the customer provides for end
       users, and that include the use of eligible products.
       …
                                                 - 2 -
       service provider is an entity that provides it services for end users, either directly or
       through a service reseller.
       …
       2. service provider
       the customer represents that the customer are a service provider.
       the customer’s it services must provide significant additional value or function for
       the end user over and above that of the eligible products (“added value”) as deter-
       mined solely by ibm. a description of the customer’s it services and the added value
       is attached. the customer will notify ibm if the customer’s added value is reduced.
       …
       9. no transfer
       the customer, not the end user, is the licensee of the program. the license may not be
       resold, assigned or otherwise transferred to an end user, a service reseller, or to any
       other entity.”
af bilaget til aftalen (jf. pkt. 2) fremgår bl.a.:
       ”ibm tooling & platforms
       all of it factory’s solutions are built with ibm technology and run exclusively on
       ibm platforms (lotus notes/domino, websphere portal, and workplace). it fac-
       tory has chosen to develop all of its portal and workplace solutions with websphere
       portlet factory. it factory’s development strategy includes integrating a select
       group of ibm strategic tools into one another (e.g. websphere portlet facility with pu-
       reedge/workplace forms) creating a combined result which is able to release more
       synergy and customer satisfaction than if the tools were applied separately.”
skat har i 2011 forhøjet spar nord banks skattepligtige indkomst med henholdsvis
3.820.477 kr. i 2008 og 2.865.358 kr. i 2009 under henvisning til, at der er foretaget fradrag
for afskrivninger på fiktive aktiver i forbindelse med leasingkontrakten med it factory.
der er under sagens forberedelse for højesteret søgt indhentet en erklæring fra branchefor-
eningen finans og leasing om sædvanlig praksis ved leasing af softwarelicenser. branchefor-
eningen har imidlertid den 13. marts 2012 meddelt, at man ikke kan besvare de stillede
spørgsmål, da der ikke kan påvises en ensartet praksis på området blandt foreningens med-
lemmer.
anbringender
fortis lease danmark har supplerende anført, at højesterets dom gengivet i u 2012.2081 h
bygger på den forudsætning, at de leasede softwarelicenser skulle videreoverdrages til it
factorys kunder, og at licenserne allerede af denne grund var at anse for overdragelige. som
det fremgår af den fremlagte passport advantage agreement mellem ibm danmark og it
                                                 - 3 -
factory, er denne forudsætning ikke korrekt, idet det i pkt. 9 bestemmes, at it factory (”the
customer”) og ikke slutbrugeren er licenstager i forhold til ibm danmark, og at licenserne
ikke kunne videreoverdrages. hertil kommer, at der i den tidligere højesteretssag mellem
fortis lease danmark og de lage landen finans var indgået en skriftlig overdragelsesaftale,
som i pkt. 6 indeholdt en række indeståelser fra fortis lease danmark, bl.a. om rigtigheden af
oplysningerne om de leasede aktiver, om retten til at overdrage rettighederne til aktiverne og
om at have oplyst om alle relevante forhold. i den foreliggende sag er der ikke indgået en
skriftlig overdragelsesaftale, idet der alene foreligger en købsspecifikation udarbejdet af fortis
lease danmark.
fortis lease danmark bestrider endvidere, at spar nord banks mistede adgang til skattemæs-
sige afskrivninger uden særlig aftale herom kan være en hævebegrundende mangel. spørgs-
målet blev ikke drøftet, endsige tillagt vægt, under parternes forhandlinger, ligesom der ikke
er noget i kalkulationen af overdragelsessummen, som indikerer, at de skattemæssige afskriv-
ninger har haft betydning i denne forbindelse.
fortis lease danmark anerkender for højesteret, at man over for spar nord bank har garante-
ret en restværdi ved leasingkontraktens udløb på 69.248,35 euro, og har nedlagt påstand i
overensstemmelse hermed.
spar nord bank har supplerende anført, at denne sag på alle relevante punkter er identisk med
faktum i højesterets tidligere dom (u 2012.2081 h).
spar nord bank forventede ved aftalen med fortis lease danmark at blive rettighedshaver til
licenserne i overensstemmelse med, hvad der fremgik af leasingaftalen (”teknologikontrak-
ten”) mellem fortis lease danmark og it factory, hvorefter fortis lease danmark forbe-
holdt sig ejendomsretten til ”udstyret”, dvs. licensaftalerne. det er endvidere fastslået i eu-
domstolens dom af 3. juli 2012 i sag c-128/11 (usedsoft gmbh mod oracle international
corp.), at aftaler, som begrænser en licenstagers ret til at overdrage en licensaftale til en ny
bruger, ikke kan håndhæves, da der ved udstedelsen af licensen har fundet en konsumption
sted, jf. artikel 4, stk. 2, i direktivet om beskyttelse af edb-programmer. spar nord bank
kunne derfor have videresolgt licensaftalerne, hvis de havde eksisteret, og parterne havde en
fælles forståelse herom, jf. den erklæring fra advokat torben nørskov, som fortis lease
                                              - 4 -
danmark viste til spar nord bank efter bankens køb af den konkrete leasingaftale, og som er
citeret i landsrettens dom.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af lars ole andersson, kent
steffensen og jørgen welling samt forklaring af john kyvsgaard.
lars ole andersson har supplerende forklaret bl.a., at sparbank (nu spar nord bank) havde
en klar forventning om softwarelicenserne ud fra kent steffensens oplysninger, herunder at
de var lotus note licenser, som var gængse og bl.a. anvendt af banken selv. han erindrer
ikke, om banken aktivt undersøgte, om de kunne omsætte softwarelicenserne.
foreholdt sin forklaring i landsretten om at ejendomsretten gav mulighed for at foretage af-
skrivninger, forklarede han, at han tænkte på de skattemæssige afskrivninger, og at det således
var banken, der havde fordelen ved de skattemæssige afskrivninger. ejendomsretten er med
andre ord afgørende for den skattemæssige afskrivningsret.
john kyvsgaard har forklaret bl.a., at han var ansat i fortis lease danmark fra 1997 til 2010,
siden 1999 som administrerende direktør.
leasingselskabets første kontakt til it factory var i 2008, hvor også den første kontrakt er fra.
han var ikke selv med til de indledende kontakter. kent steffensen var leasingselskabets pri-
mære kontaktperson til it factory. fortis lease danmark havde tidligere indgået aftaler med
it factory, og de havde forud for kontrakten med sparbank (nu spar nord bank) indgået
kontrakter med it factory, som de ikke videresolgte. det var alene softwarelicensaftaler, de
indgik med it factory. dette område havde fortis lease danmark erfaring med fra tidligere,
ligesom de havde erfaring med at indgå leasingaftaler om it-serviceydelser.
softwarelicenser var grupperet som det laveste i fortis lease danmarks interne kategorier
(kategori c). en sådan licens har ingen værdi i tilfælde af f.eks. en kundes konkurs. fortis
ligestillede ikke it-software med hardware.
når en kontrakt godkendes i fortis lease danmarks ”egne bøger” laves en omfattende kre-
ditvurdering af en kunde. med ”egne bøger” menes der en aftale, som ikke overdrages. hvis
                                                - 5 -
der er tale om software, skal kunden være meget kapitalsikker. fortis lease danmark indgik
leasingkontrakter med it factory til ”egne bøger”. disse blev godkendt af fortis lease dan-
marks kreditafdeling i bruxelles. licenser anses for uoverdragelige til andre, og derfor vurde-
rer man ikke en sikkerhedsværdi.
forud for indgåelsen af rammeaftalen af 31. marts 2008 vidste fortis lease danmark alene, at
it factorys licenser skulle bruges til en portal til slutbrugere, hvilket kent steffensen mundt-
ligt havde fået at vide. foreholdt lars ole anderssons forklaring for højesteret forklarede
han, at det på intet tidspunkt har været hans opfattelse, at det var lotus note licenser. det var
og er hans opfattelse, at der var tale om speciallicenser til den portal, som it factory var
kendt for. fortis lease danmark havde ingen kontakt med ibm.
i relation til teknologikontrakten mellem it factory og fortis lease danmark betyder betin-
gelserne i pkt. 6, at der ikke var en risiko for leasingselskabet i engagementet. hvis ikke der
stod noget i punkt 6, ville fortis lease danmark tilbagetage produktet ved leasingperiodens
udløb. når it factory skulle sørge for videresalg, betyder det, at fortis lease danmark ikke
ville påtage sig en risiko for værdien. det fastsatte beløb på 69.250 euro har han ingen erin-
dring om.
anledningen til, at fortis lease danmark modtog advokat torben nørskovs legal opinion af
14. juli 2008 var, at it factory søgte om nye kreditter, men det var kent steffensen, der
havde med dette at gøre. softwarelicenser kan ikke overdrages. alt det, der ligger på en com-
puter, bliver slettet, når leasingselskabet får brugt udstyr tilbage. til en brugt pc må man så-
ledes købe ny software. fortis lease danmark overdrog licenserne til spar nord bank, der
således fik ejendomsretten. når leasingselskabet kunne overdrage licenserne til banken, var
det, fordi brugeren (it factory) var den samme. han mener ikke, der findes licenser, der kan
overdrages. foreholdt jørgen wellings forklaring for landsretten er han ikke enig i, at nogle
licenser kan overdrages. på spørgsmålet om, hvorfor fortis lease danmark ikke i stedet la-
vede et gældsbrev, anførte han, at han ikke ved, om det kunne gøres anderledes inden for an-
dre brancher end leasingbranchen. han ved ikke, om fortis lease danmark har foretaget
skattemæssige afskrivninger på de leasingkontrakter, de har lavet til ”egne bøger”, dvs. de
leasingaftaler, som ikke overdrages. foreholdt advokat torben nørskovs legal opinion af 14.
juli 2008 punkt viii stemmer indholdet heraf ikke med hans opfattelse.
                                               - 6 -
kent steffensen har supplerende forklaret bl.a., at softwarelicenser i modsætning til andet,
f.eks. biler, ikke har en reel gensalgsværdi, hvorfor man ikke laver en restværdi på sådanne,
når leasingselskabet påtager sig dem. i leasingverdenen er en gensalgsværdi af softwareli-
censer 0 kr. han kan bekræfte, at softwarelicenser hørte til i den laveste gruppe hos fortis
lease danmark (gruppe c), hvor gensalgsværdien er 0. ham bekendt vurderer man aldrig, at
softwarelicenser kan gensælges. i fortis lease danmark havde man ingen forventninger til
gensalgsværdi af softwarelicenser, og man drøftede ikke dette nærmere.
leasingtager (it factory) forpligtede sig til at købe for samme beløb, som leasingselskabet
forpligtede sig til over for spar nord bank, hvorfor leasingselskabets eneste risiko var, at it
factory ikke betalte. beløbet på de godt 69.000 euro er blevet til ved forhandling, og der lig-
ger ikke deri nogen egentlig vurdering af, hvad softwarelicenserne var værd. han er ikke be-
kendt med, at man nogensinde har tilbagetaget softwarelicenser efter en kundes mislighol-
delse, og der fandtes ingen procedurer herfor.
jørgen welling har supplerende forklaret bl.a., at uanset om det er gennem ibm’s egen lea-
singafdeling eller ikke, er det ibm, der er licensgiver.
når et leasingselskab så at sige erhverver ”ejendomsret” til det leasede, er ejendomsret ikke
verdens bedste ord. der er tale om, at leasingselskabet finansierer betalingen til brug for soft-
wareproduktet. han har svært ved at se, at leasingselskabet får nogen ejendomsret, idet brugs-
retten ligger mellem ibm og licenstageren. leasingselskabet har ingen rådighed over soft-
waren. gennem sin leasingafdeling leaser ibm også serviceydelser. når en serviceydelse er
produceret eller leveret, er den ”opbrugt”, og det er svært at sige, at der derefter er en ret til
noget. det vil ikke være korrekt at sige, at man som leasinggiver har et aktiv, da der intet ak-
tiv er at levere tilbage.
for så vidt angår produktbetegnelserne i bilag a til leasingaftalen (”teknologikontrakten”) har
de angivne betegnelser intet med lotus note at gøre.
ibm opfatter en serviceudbyder som én, der anvender en softwarelicens som delprodukt, og
som bruger softwarelicensen til at skabe en serviceydelse.
                                                - 7 -
punkt viii i advokat torben nørskovs legal opinion er i høj grad et for ibm utænkeligt afta-
levilkår. et sådant aftalepunkt ville klart blive påtalt.
angående hans forklaring for landsretten, hvorefter ”der kan forekomme tilfælde, hvor ibm
danmark a/s vil tillade videresalg, hvis der er tale om licenser vedrørende helt standardmæs-
sige produkter”, vil dette være forbudt ifølge en pa-aftale. det er helt teoretisk, at en kunde
har ret til at overdrage software, og en pa-aftale forbyder en sådan overdragelse.
hvad angår den del af hans forklaring for landsretten, hvor han sagde, at det er hans indtryk,
”at man ved finansiel leasing i forbindelse med software i vidt omfang reelt foretager almin-
deligt udlån, og at der lægges afgørende vægt på kreditvurderingen af kunden”, mente han
med ”i vidt omfang”, at det er en betalingsstrøm, man laver. finansiel leasing af software-
licenser – hvor han ikke kan se, at der er noget endeligt aktiv – minder for ham at se meget
om et blankolån.
det er ikke jurister, der indgår alle aftaler om softwarelicenser. i ibm anvendes standardkon-
trakter, som er udarbejdet enten i usa eller danmark. såfremt en sælger ønsker at lave afvi-
gelser i forhold til standardkontrakterne, skal det godkendes af juridisk afdeling. afvigelser
som ikke godkendes af juridisk afdeling, er en meget alvorlig forseelse. selv har han kend-
skab til én sælger, som lavede en aftale, som fraveg fra standardkontrakterne. sælgeren blev
afskediget. der en stikprøvemæssig revision af ibm’s kontrakter årligt.
højesterets begrundelse og resultat
som fastslået ved højesterets dom gengivet i u 2012.2081 h følger det af almindelige obli-
gationsretlige regler, at en leasinggiver ved overdragelse af leasingaftalen indestår for, at det
leasede eksisterer, jf. principperne i gældsbrevslovens § 9 og købelovens § 59, og at der i al-
mindelighed foreligger en væsentlig mangel, hvis det viser sig, at det leasede ikke eksisterer.
uanset om spar nord bank a/s havde været berettiget til at videreoverdrage licenserne i til-
fælde af it factory a/s’ misligholdelse, er der ikke grundlag for at fastslå, at licenserne –
hvis de havde eksisteret – havde været uden værdi for spar nord bank. deres eksistens havde
således betydning for leasingtagers overholdelse af sine forpligtelser, og banken ville have
været berettiget til at foretage skattemæssige afskrivninger på dem, hvilket som et sædvanligt
element i en aftale om finansiel leasing må have stået fortis lease danmark a/s klart. endvi-
                                              - 8 -
dere må det som anført af landsretten lægges til grund, at både spar nord bank og fortis
lease danmark i forbindelse med indgåelsen af overdragelsesaftalen antog, at softwareli-
censerne ville kunne overdrages til tredjemand, og at parterne derfor påregnede, at licenserne i
hvert fald repræsenterede en vis sikkerhedsværdi for leasinggiver.
den manglende eksistens af de leasede softwarelicenser må derfor i overensstemmelse med
det nævnte udgangspunkt anses for en væsentlig mangel i aftaleforholdet mellem fortis lease
danmark og spar nord bank, der berettiger banken til at hæve aftalen om køb af leasingafta-
len.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
sagsomkostninger er fastsat til dækning af advokatudgift for landsret og højesteret med
600.000 kr. og af retsafgift for landsretten med 150.000 kr., i alt 750.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal fortis lease danmark a/s inden 14 dage
efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 750.000 kr. til spar nord bank a/s. beløbet for-
rentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- cvs
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 24. august 2018
h-29-15
                                  tnt danmark a/s
                                  (advokat aage krogh)
                                  mod
                                  1) team taarnby transport a/s
                                  (advokat jakob rosing v/advokat julie work buhelt)
                                  2) fp transport aps
                                  (advokat christian benedictsen-nislev)
sagens baggrund og parternes påstande
den 8. maj 2014 opstod en brand i en trailer under en landevejstransport fra kolding til
hvidovre. hovedspørgsmålet i denne sag, der er anlagt den 5. maj 2015, er, om fp transport
aps (herefter fp transport) og team taarnby transport a/s (herefter team taarnby trans-
port) som fragtførere er erstatningsansvarlige over for tnt danmark a/s (herefter tnt
danmark) for de skader på godset, som blev forvoldt ved branden. der er endvidere
spørgsmål om, hvorvidt tnt danmark og team taarnby transport skal dække fp trans-
                                                  -2-
ports udgifter til fortsat betaling for leje af den beskadigede trailer og krav vedrørende ska-
derne på traileren.
tnt danmark har nedlagt følgende påstande:
påstand 1          fp transport og team taarnby transport skal in solidum, subsidiært alter-
                   nativt, anerkende erstatningsansvaret for skade på gods i forbindelse med
                   brand i trailer med registreringsnummer ou 63 29 den 8. maj 2014.
påstand 2          fp transport og team taarnby transport skal in solidum, subsidiært alter-
                   nativt, betale tnt danmark 190.639,96 kr. med tillæg af procesrente fra sa-
                   gens anlæg.
team taarnby transport har her overfor påstået frifindelse.
team taarnby transport har endvidere nedlagt selvstændig påstand om, at fp transport
skal friholde team taarnby transport for ethvert krav team taarnby transport måtte blive
tilpligtet at betale til tnt danmark inkl. renter og sagsomkostninger, som følge af denne
sag.
fp transport har overfor tnt danmarks påstande og team taarnby transports selvstændi-
ge påstand påstået frifindelse.
fp transport har endvidere nedlagt følgende selvstændige påstande:
påstand 1          tnt danmark og team taarnby transport skal enten solidarisk, eller hver
                   for sig, betale 225.544,87 kr. til fp transport med tillæg af procesrente.
påstand 2          tnt danmark og team taarnby transport skal enten solidarisk, eller hver
                   for sig, anerkende at skulle skadesløsholde fp transport for udgifter til leje
                   af den beskadigede trailer, som fp transport er forpligtet til at betale til
                                                  -3-
                    krone fleet danmark a/s (førhen l.t. rental a/s) i medfør af lejekontrak-
                    ten indgået mellem fp transport og krone fleet danmark a/s.
påstand 3           tnt danmark og team taarnby transport skal enten solidarisk eller hver
                    for sig anerkende at skulle skadesløsholde fp transport fra ethvert krav
                    herunder renter og omkostninger, som krone fleet danmark a/s måtte ret-
                    te mod fp transport, som følge af den beskadigede trailer.
tnt danmark og team taarnby transport har overfor fp transports selvstændige påstande
påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter og deres samarbejde
tnt danmark har siden 1984 drevet virksomhed med formidling af vej-, sø- og lufttransport
samt kurervirksomhed. tnt danmark har depot i kolding og hvidovre, hvorimellem tnt
danmark løbende foranlediger transport af gods i samarbejde med pick-up and delivery
(herefter pud) leverandører.
tnt danmark har gennem flere år haft et pud-samarbejde med fp transport, som siden
1998 har drevet vognmands- og transportvirksomhed, og med team taarnby transport, som
siden 2001 har drevet transportvirksomhed. rammerne for samarbejdet fremgår af en pud-
samarbejdsaftale, som tnt danmark den 1. september 2011 indgik med fp transport og den
1. marts 2013 indgik med team taarnby transport. de to aftaler er enslydende.
det følger af pud-samarbejdsaftalernes punkt 10 ”erstatningsansvar” blandt andet:
      ”…
      10. erstatningsansvar
      vognmandens kørsel for tnt sker med fragtføreransvar efter cmr-loven, også selvom der er tale
      om indenrigs transport.
                                                          -4-
      i tillæg til cmr-lovens § 37 gælder, at hvis vognmanden eller nogen, for hvem han er ansvarlig,
      har misligholdt denne aftale eller har været uagtsom i den måde, han har udført eller undladt at
      udføre sine forpligtigelser på i henhold til denne aftale, så er vognmanden uberettiget til at påberå-
      be sig regler som udelukker eller begrænser hans ansvar eller ændrer bevisbyrden.
      …”
det følger endvidere af pud-samarbejdsaftalernes bilag 5 ”vognmandens køretøjer” blandt
andet:
      ”…
      parterne er enige om, at tnt´s offentlige image er af afgørende betydning for en succesfuld udfø-
      relse af de aktiviteter, som denne aftale lægger op til. følgelige accepterer vognmanden, at hans kø-
      retøjer til enhver tid fremstår renvaskede og respektable, som lever op til kundernes forventninger
      og industristandarder som beskrevet i dette bilag.
      vognmandens køretøjer skal være ” hard-box” og være monteret med startspærre og skal endvidere
      være udstyret med egnet materiel, der imødekommer den enkelte transportopgave. uautoriseret
      personale er ikke tilladt i køretøjet og dette skal være aflåst under kørsel. i forbindelse med pauser,
      skal køretøjet være aflåst og under opsyn af chaufføren. vognmanden er altid selv ansvarlig for at
      kontrollere sikkerheden af de steder, han vælger at parkere køretøjet.
      …”
transporterne foregik på den måde, at fp transport sørgede for transporten mellem kolding
og nyborg, mens team taarnby transport sørgede for transporten mellem nyborg og
hvidovre.
lastbiltraileren
den omhandlede trailer var stillet til rådighed af fp transport. det følger af lejekontrakt af
26. maj 2014 mellem fp transport og krone fleet danmark a/s (førhen l.t. rental a/s), at
fp transport i perioden 4. september 2008 til 30. september 2013 lejede traileren med regi-
streringsnummeret ou 6329 af krone fleet danmark a/s for 5.196,50 kr. månedligt eksklu-
siv moms. det følger endvidere af lejekontrakten under ”teknisk specifikation” blandt andet,
                                                            -5-
at der er lys i traileren. herudover fremgår det af lejekontraktens generelle bestemmelser for
korttidslejemål hos krone fleet danmark a/s blandt andet:
      ”…
      § 3 det påhviler lejeren at betale for en kasko- og stilstandsforsikring af det lejede. i det omfang
      udlejer vælger at tegne forsikringen kan forsikringsomkostningen videredebiteres til lejer, jvf. be-
      stemmelserne på nærværende kontrakts forside. lejer er forpligtet til at betale den fastsatte forsik-
      ringspræmie tillige med lejen. manglende betaling heraf vil være at beregne som misligholdelse.
      såfremt der i udlejningsperioden indtræder en forsikringsbegivenhed eller anden begivenhed, som
      gør at lejer ikke er i stand til at disponere over det udlejede er lejer fortsat forpligtet til at betale den
      aftalte leje til udlejer, indtil lejer eller udlejer igen er i stand til at disponere over det udlejede i
      fuldt omfang, som før ovennævnte begivenhed indtrådte.
      …”
det fremgår af fp transports posteringsoversigt for perioden 19. maj 2014 til 30. november
2017, at fp transport samlet har betalt 225.544,87 kr., som ifølge fp transport vedrører leje-
udgifter for traileren med registreringsnummeret ou 6329. beløbet svarer til fp transports
selvstændige påstand 1.
af synsrapporter fremgår, at traileren senest blev synet den 19. juli 2013 uden bemærknin-
ger.
pålæsningen af traileren
der blev under hovedforhandlingen i sø-og handelsretten afspillet videooptagelser af 8. maj
2014 fra tnt danmarks lagerhal i kolding, hvor tnt danmarks lagerpersonale lastede gods
på traileren med registreringsnummeret ou 6329. det fremgår af videoerne, at pålæsningen
foregik med trucks. videoerne blev optaget fra trailerens udvendige venstre side. man kan
således ikke se det indvendige af traileren på videooptagelserne.
                                               -6-
brandskaderne
under transporten med traileren den 8. maj 2014 opdagede team taarnby transports last-
bilchauffør, at der var brand i traileren. dele af trailerens brandskader fremgår af følgende
billeder:
trailerens højre side:                                  trailerens front samt højre side:
trailerens front og sider:                              trailerens væg og loft:
                                              -7-
trailerens loftslys:                                 trailerens loftslys:
traileren indeholdt forskelligt gods tilhørende tnt danmarks kunder. godset blev beskadi-
get under branden. det fremgår af tnt danmarks opgørelse over udbetalt erstatning, at
tnt danmark har udbetalt samlet 190.639,96 kr. til kunderne som følge af brandskaderne.
beløbet, som svarer til tnt danmarks påstand 2, er ikke bestridt størrelsesmæssigt.
syn og skøn
den 21. maj 2014 anmodede tnt danmark om isoleret bevisoptagelse med henblik på at få
fastslået årsagen til branden. brandundersøger thomas balleby fra dansk brand- og sik-
ringsteknisk institut blev udpeget som skønsmand. den 1. juli 2015 udførte han undersøgel-
sen af traileren med registreringsnummeret ou 6329 og afgav den 7. september 2015 skøns-
erklæring i sagen. det følger af skønserklæringen blandt andet:
                                            -8-
”…
1. skønsmændene anmodes om at beskrive omfanget af brandskaden på traileren.
   svar:
   udvendigt ses den højre side i kørselsretningen at være kraftigst brandskadet. her
   ses lave brandskader ca. 3 meter fra fronten (oval).
   udvendigt på taget ses de kraftigste skader i den højre side.
   der ses ingen brandskader udvendigt under traileren.
   indvendigt er brandskaderne kraftigst i den højre side. der ses en nedbrænding i
   gulvet samt de laveste brandskader ca. 3 meter fra fronten (pil). brandskaderne ses
   aftagende fra dette område i retning mod bagenden.
2. skønsmændene anmodes om at vurdere, hvor arnestedet/arnestederne har været.
   svar:
                                                 -9-
   set ud fra en samlet vurdering så er arnestedet indvendigt i den højre side ca. 3 meter
   fra trailerens front. flere af erklæringens efterfølgende svar dokumenterer dette.
3. skønsmændene anmodes om at vurdere, om det positivt kan konstateres, hvad der var årsag til
   brandens opståen, herunder særligt med hensyn til, om branden var forårsager af:
        a.   ledningsinstallationer/elinstallationer eller andre elektroniske forhold i traileren
        b.   ventilationen af traileren
        c.   godstyper af særlig art i traileren, herunder de transporterede junckers gulv-
             bordpladeolie, samt stuvningen heraf i traileren.
        d.   vejrforholdene den 8. maj 2014
   svar:
   det er overvejende sandsynligt, at branden er forårsaget af trailerens elektriske instal-
   lation grundet overrevet kabel.
   det kan udelukkes, at branden er forårsaget af junckers gulv- og bordolier eller disse
   på nogen måde har haft indflydelse på brandens opståen.
   der er intet, der sandsynliggør, at andet gods på traileren har været eller medvirket
   til brandens opståen.
   vejr- og ventilationsforhold har ikke haft indflydelse på brandens opståen.
4. såfremt skønsmændene positivt kan konstatere, at et eller flere af ovenstående forhold har for-
   årsaget eller påvirket branden, bedes skønsmændene nærmere beskrive om/hvordan ovenstå-
   ende kan have haft indflydelse på brandens opståen og udvikling.
   svar:
   ud fra besigtigelsen/undersøgelsen af traileren, sammenholdt med det materiale der
   findes vedr. branden, er det overvejende sandsynligt, at branden er forårsaget af den
   elektriske installation i traileren.
   objektive spor viser, at et kabel til lampen længst inde i traileren set fra bagenden er
   revet over før brandens opståen og der på kablet, hvor det er revet over, ses spor fra
   elektrisk lysbuedannelse. elektrisk lysbuedannelse kan opnå temperaturer på 3000°c,
   hvilket vil kunne antænde dels kabelisolering og dels det emballage, der vil kunne
   stå tæt op ad kablet.
   det overrevne kabel findes ret præcist, der hvor brandskaderne er kraftigst både ud-
   vendigt og indvendigt – ca. tre meter fra fronten.
                                                - 10 -
     følgende sider dokumenterer overstående:
ovaler markerer, hvor der findes spot med halogenpærer i taget i traileren.
røde streger viser, hvor der er ført kabler under taget. i taget vinkelret ud fra væggen er
der svejst stålrør fast til taget, hvori kabler er ført. under taget langs væggen er kabler
ført bag ved perforerede metalsider, der anvendes til fastgørelse af lasten med stropper.
blå pil peger på, hvor der på kablets elektriske ledere er spor, efter at det er revet over. pi-
len peger også ca. på, hvor røret, som kablet er ført i, er revet fra i en svejsning i taget.
orange pil peget på, hvor kablet hænger ned fra loftet og der ses en skade efter elektrisk
lysbue på den ene elektriske leder i kablet.
grøn pil peger på, hvor kablet imellem den bagerste og midterste spot er trukket stramt
op imod kanten på hullet i metal siden.
kablet er ført ud fra traileren til en betjeningsafbryder tæt ved bagenden i den højre side.
der er ved undersøgelsen afbrudt for betjeningsafbryderen.
brandskadede kabler til spot er gennemgået og der er ikke konstateret kortslutnings- eller
lysbueskader ud over den før omtalte.
                                             - 11 -
rød stiplet linje viser, hvor kablet hænger ned ud for det spot tættest forenden.
enderne på to af de elektriske ledere i kablet er flossede. den sidste er smeltet sammen
som følge af elektrisk lysbue (orange pil).
den sikring der normalt beskytter installationen i traileren findes i trækkeren, idet jeg ik-
ke har kunnet lokalisere nogen sikringer på selve traileren. selv om sikringen har den
korrekte mærkestrøm, er det ikke sikkert den når at overbrænde sin smeltetråd i tilfælde
af fejl.
overgangsmodstand i stik på kabel imellem trækker og trailer kan medføre, at sikringen
på trods af korrekt mærkestrøm ikke overbrænder.
da præcis det kabel der er anvendt formentlig ikke kan lokaliseres og måden det har væ-
ret tilsluttet, ikke kan genskabes, er det min vurdering at det ikke har nogen relevans, at
foretage yderligere undersøgelse af trækker og evt. kabel.
                                               - 12 -
på foto er kablets elektriske ledere trukket ud af røret under taget.
gul pil peger på den svejsning, der er løsnet fra taget på det stålrør, hvori kablet til spot-
tet tættest forenden er ført, således at der nu kan ses dagslys igennem taget.
blå pil peger på den overrevne kabelende, der er blevet ”skåret” over indvendigt på stål-
rørets kant (rød pil).
de elektriske ledere er bukket i retning mod fronten på traileren, hvilket indikerer, at det
kan være påkørt af højt gods i forbindelse med læsning af traileren.
de to kabler, der findes ud for det midterste spot, er ført igennem hver deres hul.
det kabel, der er ført til spottet tættest forenden, er trukket hårdt op imod kanten af hul-
let (grøn pil) som følge af det træk, der kan været kommet, da det bliver revet over.
spot tættest forenden.
midterste spot.
                                             - 13 -
spot tættest bagenden.
sod binder sig dårligt til varme flader. pærer i spottet tættest forenden (overrevet kabel)
er mere sodede end de to andre. dette indikerer, at pærerne i det midterste og spottet
tættest bagenden har været varmere end det forreste, der har været afbrudt grundet det
overrevne kabel.
hvis der har været afbrudt for alle tre spot, vil jeg forvente, at pærer har været ret ensar-
tede sodede eller måske at pærer i det forreste spot grundet dets placering tæt på arne-
stedet vil være mindre sodet, hvilket ikke er tilfældet.
der er ikke noget, der indikerer, at der har været glas på et eller flere af spottene, der har
kunnet beskytte mod soden.
kabelføringen til spottet tættest bagenden ses her på foto, hvor kabler er ført ud i loftet.
hvis man kommer for tæt på disse, når der håndteres gods i traileren, er der risiko for at
man kan komme til at ramme kablerne. på tidspunktet i trailerens tidslinje har kablerne
formentlig været fastgjort til en selvklæbende stripholder (gul pil), som der ses rester fra i
taget.
                                                    - 14 -
       betjeningsafbryderen til spot i traileren kan ved gennemmåling konstateres ved min un-
       dersøgelse at være i afbrud position.
       men skaden efter elektrisk lysbue som vist på foto samt sodbelægning på pærer i spot vi-
       ser, at der med ret stor sikkerhed har været tændt for afbryderen i forbindelse med bran-
       den. skade kan under alle omstændigheder ikke være opstået, efter branden er slukket i
       forbindelse med transporten af traileren.
       hvis afbryderen har været tændt under efterfølgende bugsering/transport, vil der opstå
       kortslutning/lysbue i kabel meget tættere på bagenden af traileren og ikke den lys-
       bueskade der ses på side 9.
       …”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af rene jensen, frank bernth pedersen, fatmir gashi,
ramel kardasevic, henning sørensen, elton charles burns og skønsmanden thomas balle-
by.
rene jensen har forklaret blandt andet, at han er ansat hos tnt danmark. han har siden
2007 haft ansvaret for den daglige drift af tnt danmarks lager i kolding, herunder ansvaret
for pålæsningen af tnt danmarks trailere.
tnt danmark læsser trailerne løbende. dette kan enten foregå ved, at godset stables inde i
traileren, eller ved at godset stables på paller uden for traileren og derefter køres ind i traile-
ren. tnt danmarks lagerhal har 24 porte til trailere. der er ansat ca. 50-60 medarbejdere på
lageret, hvoraf ca. 40 medarbejdere er deltidsansatte og 10-20 medarbejdere er fuldtidsansat-
te. trailerne læsses og pakkes af lagerpersonalet. der er en teamleder og tre assistenter, som
er ansvarlige for lagerpersonalet.
                                                - 15 -
oplæringen af lagerpersonalet foregår ved, at en erfaren medarbejder oplærer den nye med-
arbejder, som almindeligvis starter med at prøve en enkelt pålæsning af en trailer.
godset, som læsses på trailerne, er sat på paller, og pakkerne leveres i pakkebure. hos tnt
danmark læsses en trailer almindeligvis af én til to lagermedarbejdere. det kan være mest
hensigtsmæssigt, at det kun er én lagermedarbejder, da medarbejderen dermed har det sam-
lede overblik over læsningen.
de forventer, at trailerne, som benyttes til at fragte godset, er egnet til at udføre opgaven.
trailerne skal kunne benyttes optimalt, så de kan læsses med gods fra gulv til loft. når trai-
lerne ankommer til lagerhallen, gennemgår lagerpersonalet trailerne for skader. det er en
kort gennemgang, hvor bunden, loftet og siderne på trailerne undersøges for blandt andet
huller. trailernes elektriske installationer undersøges ikke. tnt danmark har ikke fastlagt
procedurer for, hvordan lagerpersonalet skal gennemgå trailerne inden pålæsningen.
han havde ansvaret for de to lagermedarbejdere, som den 8. maj 2014 læssede traileren med
registreringsnummeret ou 6329. det var en almindelig dag på lageret, og det var alminde-
ligt gods, som blev læsset på traileren.
han er ikke bekendt med, at tnt danmark skulle have fået oplyst, at de skulle passe på
kablerne i traileren. tnt danmark har ingen procedure for, om lagerpersonalet skal tænde
eller slukke lamperne i trailerne. lyset inde i trailerne benyttes ikke ved læsningen. der er
ikke strøm til lamperne i traileren under pålæsningen, og det er derfor ikke muligt at se, om
lamperne er tændt. tnt danmark benytter altid lyset på de trucks, som bruges til at læsse
trailerne. derudover er der en lampe i lagerhallen, som lyser ind i trailerne. lamperne på
trucken er placeret i ca. 1,80 meters højde. tnt danmark har ikke tidligere haft lignende
hændelser, hvor der er opstået brand i en trailer.
godsets højde måles ikke, før det læsses i traileren. han er ikke klar over, om det er alminde-
ligt, at godset støder mod trailerens loft eller sider ved læsningen. personalet er erfarne, og
                                                - 16 -
han bliver orienteret, hvis der er skader på trailerne. han har ikke kendskab til, om traileren
med registreringsnummeret ou 6329 blev brugt af andre transportvirksomheder.
frank bernth pedersen har forklaret blandt andet, at han er vognmand og ejer af fp trans-
port. han er ansvarlig for fp transports lastbiler. fp transport lejer trailere, som bruges til at
fragte gods. trailerne gennemgår eftersyn hvert halve år og syn én gang årligt. når en af fp
transports chauffører overtager en trailer, undersøger chaufføren rutinemæssigt traileren
udvendigt for fejl, herunder om trailerens lygter virker.
fp transports chauffør henter hver dag en trailer med gods hos indkøbsringen i vejle, hvor-
efter han kører traileren til tnt danmarks lager i kolding. ved ankomsten bakker chauffø-
ren traileren til port og frakobler traileren, hvorefter tnt danmarks lagerpersonale læsser
traileren med nyt gods. tnt danmarks personale lukker herefter trailerens døre og plombe-
rer dørene. fp transports lastbilchauffør, som henter traileren igen, kan ikke efterfølgende
komme ind i traileren grundet plomberingen. chaufføren må derfor stole på, at tnt dan-
mark har læsset traileren korrekt. fp transports chauffør kører herefter traileren til nyborg,
hvor traileren overtages af en chauffør fra team taarnby transport, som kører traileren til
hvidovre.
næste dag kører team taarnby transport traileren fra hvidovre til nyborg, hvor fp trans-
port overtager den og kører den til kolding og videre til vejle. traileren er tom, når den kø-
res fra kolding til vejle. det er muligt for fp transports chauffør at besigtige traileren ind-
vendigt ved tilbagelevering af traileren i vejle. dette kan eksempelvis være tilfældet, hvis
traileren fejes. han er ikke klar over, om chaufføren kiggede i traileren med registrerings-
nummeret ou 6329 i vejle forud for brandens opståen.
lyset inde i traileren virker først, når trækkeren er koblet til, og strømstikket er sat i. traile-
ren var lejet af krone fleet danmark a/s, som havde ansvaret for at foretage service på trai-
leren. han er ikke klar over, om undersøgelse af trailerens indvendige lys var en del af efter-
synet. der var ham bekendt ikke fejl eller skader på traileren. fp transport har ikke tidligere
haft problemer med overrevne ledninger i de lejede trailere.
                                                    - 17 -
traileren er designet til at transportere gods, som stables fra gulv til loft. det skal traileren
kunne holde til, men det er derimod ikke meningen, at traileren skal kunne holde til, at en
gaffeltruck kører op i loftet eller siderne på traileren. fp transport har tidligere oplevet, at en
gaffel fra tnt danmarks trucks var gået igennem en trailers loft under læsningen. fp trans-
port har ligeledes oplevet, at tnt danmark har lavet buler i trailernes loft, fordi godset var
blevet presset mod loftet.
lejekontrakten vedrørende traileren med registreringsnummeret ou 6329 mellem fp trans-
port og krone fleet danmark a/s for perioden 4. september 2008 til 30. september 2013 var
fortsat gældende den 8. maj 2014 ved brandens opståen, idet lejeaftalen var blevet forlænget.
det er almindeligt, at lejekontrakterne forlænges, da en trailer kan bruges i ca. 10 år. han kan
ikke forklare, hvorfor lejekontrakten først blev underskrevet den 26. maj 2014.
fp transports posteringsoversigt for perioden 19. maj 2014 til 30. november 2017 med beta-
ling af i alt 225.544,87 kr., vedrører betaling af leje for traileren. fp transport har været for-
pligtiget til fortsat at betale leje af traileren efter branden, da det ikke har været muligt at til-
bagelevere traileren. han forsøgte at stoppe betalingerne, men det var ikke muligt. fp
transport betaler fortsat leje for traileren. fp transport ville gerne købe traileren for ca.
65.000 kr., men de blev frarådet dette på grund af nærværende sag.
fatmir gashi har forklaret blandt andet, at han har været ansat hos tnt danmark i 14 år.
hans arbejdsopgaver svarer til en teamleders opgaver. han har blandt andet ansvaret for
læsning af gods på trailerne og for at sikre, at det øvrige lagerpersonale udfører deres arbej-
de korrekt. herudover oplærer han nye medarbejdere i pålæsning af gods på trailerne.
han læsser dagligt tre til fire trailere med gods, som derefter transporteres til københavn. en
trailer læsses almindeligvis af én lagermedarbejder. de fleste foretrækker at være alene om
læsningen, så det bliver gjort på deres måde.
                                                 - 18 -
nye lagermedarbejdere har truck-kørekort, og de får derfor indledningsvis under oplærin-
gen mulighed for at flytte paller med gods. derefter bliver opgaverne gradvist mere kræ-
vende. det er vigtigt, at lagerpersonalet har et godt øjemål, så de med øjemål kan bedømme,
hvordan godset skal læsses på traileren.
under pålæsningen af trailerne benyttes lyset fra trucken og lyset i lagerhallen. det er ikke
forsvarligt at benytte lyset i traileren, da lysstyrken er for svag. lagerpersonalet læsser altid
trailerne forsvarligt og uden at beskadige godset.
de gennemgår ikke trailerne for skader, men lægger selvfølgelig mærke til, hvis en trailer
har meget synlige skader, som eksempelvis huller i trailerens loft eller sider.
trailerne udnyttes maksimalt ved pålæsningen af gods. når godset stables inde i trailerne, er
det nødvendigt at løfte godset op over de andre paller med gods for at kunne stable godset
ovenpå. godset løftes derfor lidt højere op for derefter at blive sænket og stablet. der vil dog
altid være afstand til trailerens loft. han har ikke kendskab til, at der er ledninger inde i trai-
lerne, som de skal være opmærksomme på ved pålæsningen. trailerne er produceret til at
transportere gods, så de forventer, at trailerne er egnet til dette.
der er et godt udsyn fra trucken, når der læsses gods på trailerne. han læsser trailerne fra
højre mod venstre. på den måde har han altid overblik over, hvor meget plads der er i traile-
ren. han læsser altid godset på langs af traileren, og stabler fremad mod lastbilens førerhus.
der kan være tre paller med gods på tværs eller to paller med gods på langs i trailerens
bredde. han stabler almindeligvis godset uden for traileren og kører det derefter ind i traile-
ren. det hænder, at han stabler godset inde i traileren.
det er sandsynligvis ham, som fører den truck, der fremgår af videooptagelserne fra tnt
danmarks lagerhal den 8. maj 2014, hvor traileren med registreringsnummeret ou 6329 læs-
ses med gods. det var en almindelig dag på tnt danmarks lager. når det af videooptagel-
serne fremgår, at han var inde i traileren i længere tid, var det formentligt, fordi han ompla-
cerede godset, så det blev pakket bedst muligt. det kan også være, at han besvarede en sms
                                                - 19 -
eller lignende inde i traileren. det fremgår af videooptagelserne, at han talte med sin kollega,
hvilket kunne have omhandlet noget arbejdsmæssigt eller noget privat. han husker det ikke,
da det er længe siden.
han kan ikke huske, om der var lys inde i traileren. der er næsten aldrig lys inde i trailerne,
og det er altid muligt at benytte lyset på trucken. han har en arbejdslampe, som er placeret
på venstre side af trucken. lampen kan lyse oven over godset, hvis der er behov for det.
lampen var formentligt ikke tændt under pålæsningen af traileren med registreringsnum-
meret ou 6329. han er ikke klar over, om der var et tidspunkt under pålæsningen, hvor
truckens lys blev blokeret. hvis det sker, kan han tænde de nederste lys på trucken.
han så ikke, om der hang en ledning ned fra trailerens loft, inden han læssede traileren. han
er ikke klar over, hvad der kan have forårsaget, at ledningen blev revet over. han tror ikke,
at han ville kunne mærke, hvis han kørte ind i en ledning med trucken.
grundet sin erfaring kan han med øjemål placere godset korrekt i traileren. han kan læne sig
til begge sider på trucken, så han kan se, om der er risiko for, at han kører ind i noget. der er
kun få overskydende centimeter inde i traileren, så det er vigtigt, at godset køres korrekt ind
i traileren. der er en beskyttelseskant ved trailerens port, som er ca. 10 cm lavere end traile-
rens loft, og den sikrer, at der ikke kan køres for højt gods ind i traileren. han husker ikke, at
han har ramt loftet eller siderne under pålæsning af traileren.
det er muligt for fp transports chauffør at være inde på tnt danmarks lager under pålæs-
ningen af traileren. det kan eksempelvis være tilfældet, hvis chaufføren skal tale med lager-
personalet. chaufføren hjælper som udgangspunkt ikke med at læsse traileren.
ramel kardasevic har forklaret blandt andet, at han siden 2007 har været ansat hos tnt
danmark i en fuldtidsstilling som lagermedarbejder. hans arbejdsopgaver omfatter af- og
pålæsningen af trailerne. herudover sørger han for, at godset bliver flyttet rundt på lageret.
                                                 - 20 -
han blev oplært af fatmir gashi, da han blev ansat hos tnt danmark. fatmir gashi oplærte
ham i, hvordan trailerne læsses med gods. han læsser trailerne på samme måde som fatmir
gashi, hvor godset placeres i højre side og mod venstre. lagerpersonalet har en fast port,
hvorfra de læsser trailerne. den 8. maj 2014 havde han og fatmir gashi port 21 og 22.
de kan nogenlunde se det indvendige af trailerne, når de læsses med gods. de bruger ho-
vedsageligt lyset fra trucken og fra lagerhallens lamper under pålæsningen. han vil mene, at
de ville opdage, hvis der var et synligt hul i trailerens loft. hvis det var tilfældet, så ville de
orientere deres chef om trailerens skader.
trailernes rum udnyttes til fulde, når trailerne læsses med gods, men på en forsvarlig måde.
godset skal placeres i samme højde i traileren, så det ikke vælter under transporten. godset
stables så højt som muligt. traileren har en kant i åbningen, som er lavere end trailerens loft.
dette sikrer, at det ikke er muligt at køre for højt gods ind i traileren. hvis godset stables in-
de i traileren, skal lagerpersonalet ved øjemål sikre, at godset ikke stables for højt.
henning sørensen har forklaret blandt andet, at han i 13 år har været ansat som chauffør hos
fp transport, hvor han i hele sin ansættelse har kørt med gods for tnt danmark med for-
skellige trailere. transporten starter i vejle kl. 18, hvor en chauffør henter en trailer, som han
kører til kolding. vidnet ankommer til terminalen i kolding mellem kl. 19 og 19.30. når tnt
danmarks lagerpersonale har læsset traileren, kører han langsomt to til tre meter frem, hvor-
efter trailerens døre lukkes. dette sker nogle gange i fællesskab med tnt danmarks lager-
personale. han underskriver et dokument, hvor han bekræfter, at han har modtaget traile-
ren, og tnt danmarks personale plomberer traileren. han har ikke mulighed for at se traile-
ren indvendig i kolding.
herefter kører han traileren fra kolding til nyborg, hvor en chauffør fra team taarnby
transport overtager traileren. han modtager en ny trailer, som han kører tilbage fra nyborg
til kolding. der er altid to trailere i omløb. når han overtager en trailer, besigtiger han traile-
ren udvendigt og undersøger, om lygterne virker.
                                               - 21 -
han fejer traileren, når det er nødvendigt. dette gøres, når traileren er tømt i vejle. det er
kun i vejle, at han har mulighed for at se traileren indvendig. han har ikke på noget tids-
punkt undersøgt den elektriske installation til det indvendige lys. han har ikke bemærket, at
der var en ledning, som hang ned fra loftet.
den 8. maj 2014 kørte han traileren med registreringsnummeret ou 6329 fra kolding til ny-
borg. der var intet særligt ved transporten, og han husker ikke, at der var hårde opbrems-
ninger eller lignende under transporten. han lagde ikke mærke til, om der var lys inde i trai-
leren. han bruger ikke lyset i traileren.
da han ankom til nyborg, gik han en runde rundt om traileren sammen med den anden
chauffør, hvor de blandt andet tjekkede, at plomberingen fortsat var intakt. de bemærkede
ingen røg eller lugt fra traileren, som kunne have indikeret, at der var brand i traileren.
elton charles burns har forklaret blandt andet, at han har været ansat som lastbilchauffør
hos team taarnby transport i seks år. han har været lastbilchauffør i 45 år. han flyttede til
danmark i 2010 og var forinden lastbilchauffør i usa. han kører med trailere fra nyborg til
hvidovre og fra hvidovre til nyborg. transporten varer ca. en time og 45 minutter.
den 8. maj 2014 kørte han traileren med registreringsnummeret ou 6329 fra nyborg mod
hvidovre. da han overtog traileren i nyborg fra fp transports chauffør, var den plomberet,
og han havde derfor ikke mulighed for at se traileren indvendig.
han foretager altid en kontrol af traileren udvendig, når han overtager den, hvor han blandt
andet undersøger, om der er skader på trailerens dæk eller andre større skader. hvis han
opdager skader på traileren, tager han billeder af skaderne. han så ingen skader på traileren
med registreringsnummeret ou 6329. han åbnede ikke traileren, da det ikke er tilladt, når
den er plomberet. han havde derfor ikke kendskab til, hvad der var inde i traileren.
ved storebælt var der lidt regnvejr, og han så ingen røg fra traileren. udenfor ringsted stop-
pede regnvejret, og vejene blev tørre. han kiggede i sidespejlene og kunne se lidt røg. først
                                                - 22 -
var han ikke helt sikker på, om det var røg, men røgen bredte sig hurtigt. han besluttede at
køre af motorvejen for at undgå at gøre ophold på motorvejen, hvilket kunne skabe kaos til
fare for de andre bilister. han kørte ind på en rasteplads og kunne nu se, at der var ild i trai-
leren. brandvæsenet blev tilkaldt og ankom få minutter efter, hvorefter branden blev slukket.
skønsmanden thomas balleby har vedstået skønserklæringen af 7. september 2015 og har
forklaret blandt andet, at der i traileren, som brændte den 8. maj 2014, var et overrevet kabel.
han kunne se elektriske skader på kablet i form af lysbuedannelse. han formoder derfor, at
der var tændt for lyset inde i traileren op til brandens opståen, og at der var elektrisk spæn-
ding frem til pærerne i trailerens lamper på nær den pære, hvortil kablet var revet over. det-
te bekræftes af, at sod binder dårligt til varme flader, og at pærerne i lampen, hvor kablet var
overrevet, var mere sodede end de øvrige pærer. det indikerer, at overfladen på lampen med
det overrevne kabel ikke var varmet op af pærerne. traileren havde 24 volts installation,
hvilket ikke er farligt i berøringsøjemed. der skabes imidlertid nok energi til at igangsætte en
brand.
der var en forkullet stripsholder i traileren, som det overrevne kabel formentligt på et tids-
punkt har været fastgjort til. det er ikke muligt at fastlægge, hvornår kablet senest var fast-
gjort til stripsholderen. stripsholderen er selvklæbende, men sådanne klæber ikke for evigt
som følge af kulde- og varmepåvirkning. han kan ikke sige, om kablerne har løsnet sig fra
stripsholderne i forbindelse med branden eller på et tidligere tidspunkt.
en lysbue er en meget kraftig opblussen af elektrisk strøm. det kan være farligt for en person
at befinde sig i nærheden af lysbuen, når den opstår. det var lysbuen, som forårsagede bran-
den i traileren. lysbuen opstod, fordi kablet inde i traileren var beskadiget. kablet kan sag-
tens være blevet påkørt af flere omgange, hvorefter det blev revet over. det er ikke muligt at
fastlægge, om kablet blev revet over gradvist eller ved én påkørsel. kablet var trukket/skåret
over, hvilket kan indikere, at kablet blev revet over af én omgang. det kan dog være tidligere
skader på kablet, som medførte, at kablet til sidst blev revet over. kablet hang ned fra traile-
rens loft på en sådan måde, at der var risiko for at ramme kablet, når godset blev læsset tæt
på loftet. svejsningen var løsnet fra taget på det stålrør, hvori kablet til lampen tættest på
                                               - 23 -
forenden var placeret. det havde skabt et hul i loftet, hvor der kunne ses dagslys. det er nær-
liggende at formode, at stålrøret var blevet påkørt.
traileren havde ikke en sikring tilknyttet trailerens lamper. almindeligvis er der kun place-
ret en sikring i trækkeren. han undersøgte ikke, om der var en sikring i trækkeren, som var
benyttet til kørslen. det forekommer, at sikringen ikke springer, selvom der sker kortslut-
ning. det kan forekomme, at der er placeret en sikring inde i traileren, men det er ikke al-
mindeligt.
det er muligt, at kablet havde været revet over i noget tid, inden branden opstod. man kan
ikke sige noget om, hvor lang tid der er gået, fra kablet blev revet over, til lysbuen opstod.
det kan være timer, dage eller uger.
traileren var tømt for gods, da han besigtigede den. han startede med at besigtige traileren
udvendigt. der gik formentligt ca. 20 til 30 minutter inden, at han opdagede det overrevne
kabel. kablet var placeret ved trailerens væg og hang ned langs den perforerede metalside.
de elektriske ledere, som var i stålrøret, der førte ud til lampen, var ”klippet” over ved stål-
rørets kant. det var den del af det overrevne kabel, som hang ned langs den perforerede me-
talside, som forårsagede branden.
han fandt kun en lysbueskade på én elektrisk leder. den elektriske leder har formentligt fået
kontakt til den perforerede metalvæg, hvorefter der opstod en lysbuedannelse. metalvæggen
i traileren var stelforbundet via sammenkoblingsbeslaget videre til trækkeren, hvor fejl-
strømmen løb. dette er som udgangspunkt en dårlig elektrisk forbindelse, og det er forment-
ligt også derfor, at en eventuel sikring ikke fungerede. lysbuen må nødvendigvis være op-
stået under den seneste transport, men det er ikke muligt at fastslå, hvornår under transpor-
ten lysbuen opstod. branden kan være opstået som en glødebrand, hvor gløderne har ulmet i
noget pap, og der således først opstod flammer noget tid efter. det var et sammenfald af flere
uheldige omstændigheder, som gjorde, at branden opstod.
                                                         - 24 -
det er ikke særligt sandsynligt, at indtrængende vand gennem hullet i loftet var en medvir-
kende årsag til brandens opståen, da dette mest sandsynligt ville medføre, at lysbuen opstod
mellem de to elektriske ledere, hvilket ikke var tilfældet. det forhold, at kablet var faldet ud
af stripsholderen, kan ikke i sig selv have medført, at kablet blev revet over. der var ikke no-
gen indikationer på, at trailerens øvrige kabler var blevet påkørt.
hullerne i metalvæggen, hvor kablerne blev ført igennem, var ikke gummiforede. det var
heller ikke tilfældet med rørene, som kablerne var ført igennem. men selve kablet havde to
lag gummiisolering, inden man kom ind til lederne.
parternes synspunkter
for sagsøger, tnt danmark, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 9. maj 2018, hvoraf fremgår blandt andet:
       ”…
       anbringender
       til støtte for påstand 1 og 2 samt modpåstanden om frifindelse for fp transports selvstændige på-
       stande 1 – 3 gøres følgende gældende:
       de sagsøgte er solidarisk ansvarlige
       taarnby transport og fp transport har begge fungeret som faste fragtførere for tnt i henhold til
       indgåede rammeaftaler. fragtførerne havde samlet påtaget sig at varetage transporten af indholdet
       i trailer ou 6329 den 8. maj 2014 fra kolding til hvidovre. transporten blev på tidspunktet, hvor
       branden blev opdaget, udført af taarnby transport, men med fp transports trailer.
       både taarnby transport og fp transport har således udført kørsel og stillet køretøj og chauffør til
       rådighed for transportens udførelse. det gøres derfor overordnet gældende, at fragtførerne er soli-
       darisk ansvarlige for godset under transport samt for det under transporten benyttede materiel.
       det følger af cmr-lovens § 24, at fragtføreren er ansvarlig for bortkomst og beskadigelse af god-
       set, som indtræder i tiden fra overtagelse indtil aflevering.
                                                   - 25 -
skaden er indtrådt under transporten
eftersom godset var ubeskadiget, da tnt overgav det til transport, er godset blevet beskadiget,
mens taarnby transport fysisk havde godset i varetægt, eller mens fp transport fysisk havde
godset i varetægt. i tilfælde af, at det ikke kan godtgøres præcist, hvornår godset skulle være blevet
beskadiget, må fragtførerne være solidarisk erstatningsansvarlige, henset til at skaden utvivlsomt
er indtrådt under transporten.
på det tidspunkt, hvor branden blev opdaget - og en vis periode inden - havde taarnby transport
ubestridt godset i varetægt. henset til brandens udvikling i perioden frem til branden blev slukket,
må i alle fald størstedelen af godset utvivlsomt være blevet beskadiget i taarnby transports vare-
tægt.
der foreligger ikke force majeure-lignende forhold
det bestrides, at de sagsøgte kan frigøres for ansvar med henvisning til cmr-lovens § 24, stk. 2,
hvorefter den opståede brand skulle være et forhold, som ikke kunne undgås, og hvis følger fragtfø-
reren ikke kunne afværge. det forhold, at fragtføreren overtager en allerede læsset og lukket trai-
ler, medfører ikke i sig selv, at der dermed blive tale om et forhold, som fragtføreren ikke kunne af-
værge.
det bestrides derudover, at fragtførerne ikke skulle have haft mulighed for at kontrollere læsningen
af godset.
cmr-lovens ansvarsfrihedsgrund i § 24, stk. 2 skal fortolkes meget snævert, således at skadesår-
sagen skal have haft karakter af ekstraordinære forhold. fp transport og taarnby transport har
ikke løftet bevisbyrden for, at sådanne forhold skulle have foreligget.
idet skaden på godset kan henføres til køretøjet, kan fragtførerne ikke påberåbe sig ansvarsfrihed for
den skade, der er blevet påført godset som følge heraf, jf. cmr-lovens § 24, stk. 3. i medfør af
cmr-lovens § 24, stk. 3 gælder der et objektivt ansvar for mangler ved køretøjet. dette gælder,
uanset om fragtføreren har opfyldt sin pligt til at sørge for - samt undersøge - køretøjets lovlige
stand, og uagtet om køretøjet er lånt eller lejet. team taarnby kan således ikke frasige sig ansvar
overfor tnt med begrundelse om, at traileren tilhørte fp transport.
                                                   - 26 -
beskadigelsen skyldes ikke særlige farer i forbindelse med læsning
det bestrides, at beskadigelsen af godset skyldes ”særlige farer i forbindelse med læsningen”. god-
set blev efter det oplyste sandsynligvis beskadiget som følge af brand, som er opstået grundet de
mangelfulde elektriske installationer i traileren.
cmr-lovens § 25 angiver, at fragtføreren er fri for ansvar efter § 24, hvis beskadigelsen skyldes de
særlige farer, der er forbundet med behandling, læsning, stuvning eller aflæsning af godset udført
af afsender eller modtageren eller personer, der handler på deres vegne. herunder falder eksempel-
vis faldskader ved forskydning af læsset, tryk fra andet gods, væltning og lignende forhold, der di-
rekte vedrører læsningen af godset. bestemmelsen har således et afgrænset anvendelsesområde, og
kan ikke finde anvendelse på alle forhold, som opstår i tilknytning med læsseproceduren. ud fra de
foreliggende oplysninger er der ikke grundlag for at påberåbe sig bestemmelsen i nærværende sag.
skaden skyldes ikke tnt’s egne forhold
det bestrides, at læsningen af godset skulle har været uforsvarligt udført, eller at tnt’s personale
skulle have udført fejl eller forsømmelse i forbindelse med læsningen af traileren. denne påstand
påhviler de sagsøgte at godtgøre, og bevisbyrden er ikke blevet løftet.
uanset, at skønserklæringen […]angiver, at det overskårede kabel kunne ”indikere”, at det kunne
have været påkørt af højt gods i forbindelse med læsningen, så er der intet der indikerer eller endsi-
ge dokumenterer, at det skulle være sket i forbindelse med en tidligere uforsvarlig læsning, endsige
at denne i givet fald skulle være foretaget af tnt.
havde kablet i øvrigt været tilstrækkeligt fastspændt og afskærmet, ville der i alle fald ikke være ri-
siko for at beskadige kablet eller overskære et kabel i forbindelse med læsningen.
transportørerne er ansvarlige for trailerens indretning og stand
det gøres gældende, at det forhold at trailerens indretning og stand har forårsaget brand og der-
med skade på godset, udgør et selvstændigt ansvarsgrundlag.
transportøren er til enhver tid ansvarlig for trailerens korrekte indretning og stand, herunder er
det transportørens eget ansvar at sørge for løbende vedligeholdelse og undersøgelse af køretøjets
lovlige     stand,    herunder      at   sikre     eventuelle    løse    eller  eksponerede     kabler.
                                                         - 27 -
      kabelføringen har efter det oplyste medført risiko for kortslutning eller brud ved køretøjets normale
      anvendelse, herunder læsning af gods. der er efter det oplyste tale om forhold, der udgør en klar
      overtrædelse af reglerne om køretøjers indretning.
      tnt har ud fra aftaleforholdene i sagen været berettiget til at forvente, at der blev stillet en fuldt
      funktionsdygtig og mangelfuld trailer til rådighed. det kan ikke påhvile tnt’s lagerpersonale at
      kontrollere trailerens lastedygtighed, ligesom det selvfølgelig heller ikke er sådan, at tnt kan være
      forpligtet til at acceptere nedsat lastekapacitet grundet ikke-skærmede kabler.
      tnt har dokumenteret tab som følge af transporten
      det er dokumenteret, at tnt har udbetalt begrænsede erstatningsbeløb til de berettigede, og der-
      med har lidt et tabt svarende til påstanden.
      tnt har på udbetalt erstatning til de berettigede af det beskadigede gods for 190.639,96 kr., hvil-
      ket svarer til den nedlagte påstand.
      renter
      det fastholdes, at der kan kræves sædvanlig procesrente fra sagens anlæg og indtil betaling sker.
      subsidiært (ud fra princippet om det mindre i det mere) kræves forrentning med 5% p.a.
      i øvrigt fastholdes de anbringender, der er gjort gældende unde den skriftlige forberedelse.
      …”
for sagsøgte 1, team taarnby transport, er der i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med påstandsdokumentet af 9. maj 2018, hvoraf fremgår blandt andet:
      2. anbringender
      brandårsagen
      2.1 det gøres gældende, at brandårsagen kan tilskrives enten "trailerens elektriske installation" el-
      ler uhensigtsmæssig læsning af traileren. alternativt må begge elementer anses for samvirkende
      årsager til branden. årsagen til branden skyldes derfor ikke forhold, som kan lastes team taarnby.
      2.2 den udbrændte trailer var stillet til rådighed af fp og læsset af tnt på tnts terminal i kol-
      ding. på denne baggrund gøres det gældende, at team taarnby ikke har haft - eller kunne have
                                                  - 28 -
haft - indflydelse på nogen af de virkende faktorer til brandens opståen, som ikke team taarnbys
forhold.
2.3 hverken tnt eller fp har ført bevis for, at branden opstod, mens traileren var i team taarn-
bys varetægt, og det gøres gældende, at team taarnby derfor er ansvarsfri, selvom sådan bevis
måtte blive ført. team taarnby henviser til, at skadesårsagen netop er dokumenteret som vedrøre
forhold, for hvilke team taarnby ikke er ansvarlige for.
2.4 det gøres gældende, at fp bærer det ultimative ansvar for brandskaden.
forholdet til tnt - fragtføreransvaret
2.5 team taarnbys ansvar skal vurderes efter cmr-lovens § 24. det følger heraf, at fragtføreren
er ansvarlig for beskadigelse af godset, som indtræffer i tiden fra overtagelsen indtil afleveringen.
branden blev opdaget, mens traileren var i team taarnbys varetægt, men den brandforårsagende
hændelse - det elektriske kabel, der blev revet over - skete, før team taarnby overtog traileren. det
er nærliggende at antage, at branden er opstået umiddelbart efter fp påbegyndte transporten, idet
det elektriske system her blev aktiveret, og godset derfor allerede var beskadiget, da team taarnby
overtog traileren. det påhviler tnt at bevise, at skaden indtraf mens godset var i team taarnbys
varetægt, og denne bevisbyrde har tnt ikke løftet.
2.6 tnt gør gældende, at team taarnby har påtaget sig at køre strækningen mellem tnts lager i
kolding og hvidovre. tnt henviser til et aftaledokument […], hvoraf det fremgår, at fp har på-
taget sig strækningen billund - københavn - billund. team taarnby er ikke part i dette aftaledo-
kument, og det bestrides, at aftaledokumentet kan danne grundlag for fortolkningen af udstræk-
ningen af team taarnbys fragtføreransvar i den konkrete transport, som denne sag vedrører. i
nærværende sag er der tale om, at team taarnby overtog fps trailer i nyborg.
2.7 efter cmr-lovens § 24 er fragtføreren ansvarlig i tiden fra overtagelse til aflevering. om an-
svarsperioden skriver per vestergaard pedersen i transportret, 2008, s. 283, følgende:
2.8 "overtagelse sker, når fragtføreren overtager besiddelsen af godset og dermed får den faktiske
rådighed over godset" (min understregning).
                                                   - 29 -
2.9 team taarnbys fragtføreransvar begynder altså ved den faktiske overtagelse af godset i ny-
borg, uanset om kontrakten i øvrigt definerer strækningen som kolding - hvidovre.
2.10 hvis retten i øvrigt lægger tnts fortolkning til grund, betyder det, at team taarnby har
påtaget sig (en del af) risikoen for fejl og forsømmelser begået af fp i perioden fra fps overtagelse
til fps overlevering til team taarnby - dette uden at have nogen som helst indflydelse eller mu-
lighed for kontrol med godset, herunder læsningen og stuvningen, eller med, om traileren var eg-
net til opgaven og mangelfri eller selve fps kørsel. det gøres gældende, at en sådan fortolkning er
helt uantagelig.
2.11 traileren var plomberet, og team taarnbys chauffør havde ingen mulighed for at undersøge
godsets henholdsvis trailerens indvendige stand. der er i øvrigt ingen oplysninger i sagen, eksem-
pelvis om konstateret røgudvikling eller lignende, ved overtagelsen af traileren, der indikerer, at
chaufføren skulle have haft anledning til at foretage en nærmere undersøgelse.
2.12 hvis retten finder, at team taarnby er ansvarlig som fragtfører, gøres det gældende, at
team taarnby er fri for ansvar, idet den opståede brand er et forhold, som team taarnbys chauffør
ikke kunne undgå, og hvis følger han ikke kunne afværge, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2.
forholdet mellem de sagsøgte
2.13 team taarnbys chauffør overtog traileren fra fps chauffør i nyborg. der henvises til duplik-
kens linje 6 for beskrivelse af omstændighederne ved team taarnbys overtagelse af traileren.
2.14 traileren er disponeret af fp. i forholdet mellem team taarnby og fp er det uden betydning,
at traileren var lejet af l.t. rental a/s. team taarnby overtog fps trailer - fp overtog team
taarnbys trailer.
2.15 det fremgår af skønserklæringen […], at årsagen til branden sandsynligvis skyldes et overre-
vet kabel i traileren. det er uafklaret, om kablet var revet over før lastningen, eller om det blev det
ved lastningen. uanset hvornår dette skete, ligger det tidsmæssigt før team taarnby overtog trai-
leren.
2.16 spørgsmålet er, hvordan den indbyrdes fordeling mellem fp og team taarnby skal være, hvis
retten finder, at både fp og team taarnby er ansvarlige for brandskaden på godset.
                                                  - 30 -
2.17 højesteret har i sagen u.1979.366/2 afgjort en lignende problemstilling. der var tale om
transport af et parti kød fra danmark til italien. sagsøgte 1 transporterede (via udførende trans-
portør) traileren til den dansk/tyske grænse, hvor sagsøgte 2 overtog traileren til den videre trans-
port til italien. der viste sig at være funktionsfejl ved køleanlægget og dårlig dørisolering, hvorved
kødet blev beskadiget. retten fandt, at sagsøgte 1 og sagsøgte 2 begge var ansvarlige som fragtføre-
re. i det indbyrdes forhold mellem sagsøgte 1 og sagsøgte 2 blev sagsøgte 1 tilpligtet at friholde
sagsøgte 2, idet højesteret udtalte:
"det findes med rette lagt til grund, at skaden skyldes mangler ved fogeds (sagsøgte 1) sættevogn,
nemlig funktionsfejl ved køleanlægget og dårlig dørisolering. disse mangler kunne formentlig ha-
ve været afværget ved fornøden kontrol og vedligeholdelse af sættevognen fra fogeds side eller fra
a. e. grodt a/s (udførende transportør i danmark), som kørte med vognen i en længere periode
indtil 24. oktober 1975, da den blev overgivet til appellanten (sagsøgte 2). i hvert fald findes der
ikke i forholdet til foged at kunne bebrejdes appellanten, der modtog sættevognen i læsset, lukket
og plomberet stand, manglende kontrol med de nævnte forhold." (mine parenteser og fremhæv-
ninger)
ansvarsgrundlag og bevisbyrde
2.18 det fastholdes, at taarnby transport ikke er ansvarlig for den indtrufne skade. det påhviler
tnt at bevise, at skaden på godset indtraf i tiden fra taarnby transports overtagelse af godset.
der er eksempelvis ikke fremlagt (brandteknisk) dokumentation for, hvor længe branden havde ra-
seret, hvorfor branden lige så vel kunne have opstået umiddelbart efter fp transports overtagelse
af godset. i så fald er branden ikke indtruffet under taarnby transports varetægt, men blot for-
værret. tnt har således ikke løftet bevisbyrden for, at skaden på godset indtraf efter taarnby
transports overtagelse af godset.
2.19 tnt gør gældende, at da det ikke kan godtgøres præcist, hvornår godset blev beskadiget, er
taarnby transport og fp transport solidarisk erstatningsansvarlige. medmindre andet er hjemlet
forudsætter solidarisk hæftelse, at der for de solidarisk hæftende er påvist et ansvar for skaden. det
bestrides, at tnt har påvist, at taarnby transport er ansvarlig for skaden på godset.
2.20 måtte retten - mod forventning - finde, at taarnby transport og fp transport begge er an-
svarlige for skaden, gøres det gældende, at taarnby transports involvering er af så uvæsentlig be-
                                                  - 31 -
tydning, at taarnby transport skal fritages fra den solidariske hæftelse, jf. princippet om hovedår-
sagslæren.
ansvarsfrihed efter cmr-loven
2.21 det fastholdes, at taarnby transport er ansvarsfri efter cmr-lovens § 24, stk. 2. taarnby
transports chauffør overtog en plomberet container, og der blev, efter det oplyste, ikke konstateret
røgudvikling eller lignende ved overtagelsen. chaufføren havde således ingen anledning til at bry-
de plomberingen og foretage en nærmere inspektion af godset. traileren var disponeret af fp
transport, hvorfor taarnby transport heller ikke før overtagelsen af godset, havde mulighed for at
kontrollere trailerens tekniske installationer.
2.22 på denne baggrund gøres det gældende, at taarnby transports chauffør ikke kunne have
undgået, at branden opstod ligesom chaufføren ikke havde mulighed for at afværge den efterfølgen-
de. taarnby transport er derfor ansvarsfri efter cmr-lovens § 24, stk. 2.
2.23 med afsæt i skønserklæringen, må det anses for dokumenteret, at årsagen til branden sand-
synligvis skyldes et overrevet kabel i traileren. det fremgår af cmr-lovens § 25, stk. 1, litra c, at
fragtføreren er ansvarsfri for skader på gods, der kan skyldes læsning udført af afsenderen.
2.24 det gøres gældende, (1) at brandårsagen kan henføres til et overrevet kabel i fps trailer, (2) at
kablet blev revet over før team taarnbys overtagelse af traileren, (3) at team taarnby overtog
traileren i plomberet stand, (4) at der ikke ved overtagelsen var tegn på røgudvikling eller lignende
fra traileren, der nødvendiggjorde en undersøgelse af team taarnby, og (5) at der i øvrigt ikke er
noget at bebrejde team taarnby i forbindelse med transporten.
tnts bilag 8
2.25 tnt har […] fremlagt videooptagelse, der angiveligt viser lastningen af traileren. det be-
mærkes i denne sammenhæng, at videooptagelserne alene viser, at godset bliver kørt ind i traileren,
men ikke viser hvordan godset blev placeret. videooptagelserne i bilag 8 beviser således alene at
godset er blevet lastet, men ikke hvor "omhyggeligt" godset blev lastet, som anført af tnt.
forrentning af tab
                                                        - 32 -
      2.26 det bestrides, at tnts krav kan tillægges sædvanlig procesrente fra sagens anlæg til betaling
      sker. det er aftalt mellem parterne, at cmr-lovens regler skal finde anvendelse, hvorfor tnts
      krav alene skal forrentes med 5%, jf. cmr-lovens § 35, stk. 1.
      fps selvstændige påstande
      2.27 fp anfører til støtte for sine selvstændige påstande 1-3, at baggrunden herfor skyldes tnts
      ansvarspådragende handlinger ved lastningen af traileren, og at disse ansvarspådragende hand-
      lingerne var årsag til branden. det gøres gældende, at team taarnby ikke hæfter for tnts an-
      svarspådragende handlinger. det bemærkes i denne sammenhæng, at fp ikke har oplyst på hvilket
      grundlag team taarnby må anses at hæfte for tnts ansvarspådragende handlinger.
      2.28 i øvrigt gøres det gældende, at uanset hvilke kontraktslige forpligtelser fp har påtaget sig
      over for krone fleet danmark, er disse forpligtigelser team taarnby uvedkommende, og team
      taarnby hæfter på ingen måde herfor.
      anbringender fremsat af fp transport
      2.29 taarnby transport gør i øvrigt de samme anbringender gældende over for tnt, som fp
      transport gør gældende over for tnt mutantis mutandis.
      …”
for sagsøgte 2, fp transport, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 9. maj 2018, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”…
      5.   anbringender
      anbringender til støtte for frifindelsespåstanden overfor tnt
      5.1 til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse henviser fp transport til det anførte i fp
      transports indleverede processkrifter. fp transports anbringender kan opsummeres som følger:
      5.1.1 det bestrides, at fp transport er erstatningsansvarlig overfor sagsøger for skaden på godset.
      5.1.2 det bestrides, at traileren ikke var indrettet forsvarligt, ikke var i god stand samt ikke levede
      op til den gældende regulering i bek nr. 434 af 29/04/2014, da læsningen påbegyndtes.
                                                      - 33 -
5.1.3 det gøres gældende, at der ikke var nogen synlige fejl, mangler eller skader indvendig i trai-
leren, da godset blev læsset af tnt danmark a/s (nedenfor benævnt ”tnt), herunder at kablerne
i trailerens loft var ophængt korrekt og forsvarligt. ellers ville fp transports chauffør have opda-
get det før læsningen, og/eller tnts personale ville have opdaget det under læsningen og dermed
haft pligt til at gøre opmærksom herpå. da traileren efter aftale blev læsset af tnts personale,
uden at fp transports personale havde adgang til traileren, og da traileren efter læsning blev
plomberet af tnts personale og først blev åbnet igen efter branden, kan skaden ikke være forårsa-
get af fp transport.
5.1.4 for så vidt angår årsagen til branden gøres det principalt gældende, at kablet i traileren blev
revet over under læsningen af godset, fordi tnts personale stuvede godset så det udsatte kablet for
en meget stærk påvirkning […].
5.1.5 subsidiært gøres det gældende, at kablet blev revet over under transporten mens godset og
traileren var i team taarnby transport a/s’ (nedenfor benævnt ”team taarnby”) varetægt.
5.1.6 mere subsidiært gøres det gældende, at kablet blev revet over under transporten mens godset
og traileren var i fp transports varetægt, som følger af tnts personales læsning af godset.
5.1.7 i tilknytning til det principale, subsidiære og mere subsidiære anbringende gøres det gæl-
dende, at branden blev forårsaget af overrivningen af kablet, hvilket skyldtes en uforsvarlig læs-
ning af godset foretaget af tnt. skaden på godset skyldtes derfor fejl eller forsømmelser fra tnts
side, jf. cmr-loven § 24, stk. 2 og/eller de særlige farer forbundet med læsningen og stuvning af
godset, jf. cmr-loven § 25, stk. 1, litra c.
5.1.8 til støtte for det principale anbringende gøres det gældende, at tnts personale må eller bur-
de have være bekendt med, at kablet blev revet over under læsningen, henset til det betydelige træk,
der krævedes for at rive kablet over samt den modstand og lyd, som tnts personale må have ople-
vet, da kablet blev revet over ved flytningen af godset ind i forenden af traileren. tnt burde have
underrettet transportørerne om, at et kabel var blevet revet over, og burde særligt ikke have plom-
beret traileren uden først at have informeret transportørerne herom, så problemet kunne håndteres.
5.1.9 til støtte for det subsidiære og mere subsidiære anbringende gøres det gældende, at tnts
personale må eller burde have været bekendt med, at godset var lastet på en sådan måde, at der var
risiko for, at kablet ville blive revet eller slidt over under transporten, henset til den modstand som
                                                  - 34 -
tnts personale må have oplevet ved flytningen af godset ind i forenden af traileren. tnts perso-
nale burde have lastet godset anderledes, så godset ikke sad i spænd med kablet eller på anden vis
udsatte det for påvirkning, og burde særligt ikke have plomberet traileren uden først at have in-
formeret transportørerne herom, så problemet kunne håndteres.
5.1.10 henset til, at [skønserklæringen] bekræfter, at kablet kunne være blevet revet over som følge
af tnts personales uforsvarlige læsning af godset, gøres det gældende, at bevisbyrden for, at fp
transport ikke skulle være ansvarsfri i denne henseende, påhviler tnt, jf. cmr loven § 25, stk. 2.
denne bevisbyrde er ikke løftet.
5.1.11 mest subsidiært gøres det gældende, at tnt af ovennævnte årsager udviste en ikke ubety-
delig grad af egen skyld, hvorfor fp transports potentielle erstatningsansvar bør nedsættes eller
bortfalde.
anbringender til støtte for frifindelsespåstanden overfor team taarnbys påstand
5.2 det bestrides, at team taarnby skal fritages fra den solidariske hæftelse under henvisning til
hovedårsagslæren.
5.3 det gøres gældende, at årsagen til skaden i mindst lige så høj grad skyldes forhold hos team
taarnby som hos fp transport.
anbringender til støtte for de selvstændige påstande
5.4 til støtte for de tre selvstændige påstande gøres det gældende, at tnt handlede ansvarspå-
dragende ved lastningen af traileren, og at tnts ansvarspådragende handling var årsag til bran-
den.
5.5 det bestrides desuden, at fp transports selvstændige krav mod tnt og team taarnby skulle
være forældet, jf. forældelsesloven § 3, stk. 2., idet den 3-årige forældelsesfrist for disse krav først
begyndte at løbe den 7. september 2015.
5.6 til støtte for de selvstændige påstande 1 og 2 gøres det gældende, at fp transport siden bran-
den har været afskåret fra at råde over traileren eller foranledige den repareret, idet den har henstå-
et og fortsat henstår hos team taarnby.
                                                         - 35 -
      5.7 til støtte for den selvstændige påstand 1 gøres det gældende, at det tab, som fp transport har
      lidt ved ikke at kunne benytte den brændte trailer siden branden, svarer til de lejeomkostninger,
      som fp transport har måtte betale til krone fleet, jf. bilag iig.
      5.8 til støtte for den selvstændige påstand 2 gøres det gældende, at lejeperioden for den beskadige-
      de trailer ikke udløber før ultimo juni 2018, og at fp transport derfor er forpligtet til at betale le-
      jeudgifter til krone fleet.
      5.9 det gøres gældende, at fp transports tab i form af ikke at ville kunne benytte den brændte
      trailer frem til ultimo juni 2018 svarer til de lejeudgifter, som fp transport ifølge lejekontrakten
      med krone fleet er forpligtet til at betale til krone fleet indtil ultimo juni 2018.
      5.10 til støtte for den selvstændige påstand 3 gøres det gældende, at fp transport som følge af
      brandskaderne på traileren ikke vil være i stand til at tilbagelevere traileren ved lejeperiodens ud-
      løb i kontraktmæssig stand. fp transport vil derfor være ansvarlig overfor krone fleet på kon-
      traktretligt grundlag for de kraftige brandskader på traileren som forvoldtes af tnts ansvarspå-
      dragende lastning af traileren.
      5.11 det gøres derfor gældende, at tnt og team taarnby enten solidarisk, eller hver for sig, skal
      friholde fp transport for omkostninger til reparation af den beskadigede trailer, og/eller friholde
      fp transport for betaling til krone fleet svarende til værdien af traileren på skadestidspunktet,
      hvis reparationsomkostningerne skulle overstige trailerens værdi på skadestidspunktet, og traile-
      ren derfor skal skrottes.
      …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
det lægges efter skønserklæringen og skønsmandens forklaring til grund, at årsagen til
branden i traileren var, at et kabel til lampen længst inde i traileren var revet over, og at der
opstod en lysbue mellem det overrevne kabel og metalvæggen i traileren. det lægges endvi-
dere til grund, at det ikke er muligt at fastslå, hvornår under transporten branden er opstået,
idet den som forklaret af skønsmanden kan være begyndt som en glødebrand, således at
flammerne først har udviklet sig efter nogen tid. det lægges endelig til grund, at kablet kan
være blevet beskadiget flere uger inden, at branden opstod.
                                                 - 36 -
traileren var stillet til rådighed af fp transport. det lægges efter forklaringerne fra frank
bernth pedersen og henning sørensen til grund, at traileren kørte i fast rute mellem ind-
købsringens lager i vejle, tnt danmarks terminal i kolding og tnt danmarks terminal i
hvidovre. traileren blev læsset af henholdsvis indkøbsringen og tnt danmark og blev
plomberet efter læsning i kolding, således at chaufføren ikke havde adgang til traileren un-
der den videre transport. når traileren kom retur til vejle næste dag, var det muligt for fp
transports chauffør at besigtige traileren indvendigt, inden den igen blev læsset, men det må
efter forklaringerne lægges til grund, at dette ikke blev gjort rutinemæssigt hver gang, og det
kan efter bevisførelsen ikke anses for godtgjort, at chaufføren den pågældende dag havde
gennemgået traileren indvendigt. fp transport, der er ansvarlig for, at traileren er i forsvar-
lig stand, har som følge heraf ikke godtgjort, at kablet til trailerens indvendige lys var ube-
skadiget og tilstrækkeligt fastgjort i traileren forud for transporten den 8. maj 2014. det føl-
ger endvidere heraf, at det ikke er godtgjort, at kablet blev revet over den 8. maj 2014, da trai-
leren blev læsset af tnt danmarks folk i kolding.
det lægges yderligere efter bevisførelsen til grund, at traileren ikke var koblet til trækkeren
under læsning af traileren, og at lamperne i traileren som følge heraf ikke var tændt under
læsningen. det kan derfor ikke bebrejdes tnt danmarks lagermedarbejdere, at de ikke har
bemærket, at den ene lampe ikke virkede, eller at kablet til lampen var beskadiget.
under de anførte omstændigheder, og da både fp transport og team taarnby transport har
gjort brug af traileren ved gennemførsel af transporten for tnt danmark den pågældende
dag, må de begge anses for ansvarlige som fragtførere for skaden på godset i traileren, jf.
cmr-lovens § 24. tnt danmarks påstande tages derfor til følge dog alene med tillæg af ren-
te på 5 % årligt, jf. cmr-lovens § 35.
da branden skyldes fejl på de elektriske installationer i traileren, som var stillet til rådighed
af fp transport, og da der ikke er noget at bebrejde team taarnby transport, som overtog
traileren i plomberet stand, tages team taarnby transports friholdelsespåstand over for fp
transport til følge.
                                               - 37 -
det følger endvidere af det anførte, at tnt danmark og team taarnby transport skal frifin-
des for fp transports selvstændige påstande.
fp transport skal efter sagens resultat betale 100.563,50 kr. i sagsomkostninger til tnt
danmark, hvoraf 4.320 kr. dækker retsafgift, 36.243,50 kr. udgiften til syn og skøn og 60.000
kr. ekskl. moms udgiften til advokatbistand. af sagsomkostningsbeløbet hæfter team
taarnby transport solidarisk med fp transport for betaling af 70.563,50 kr., hvoraf 30.000 kr.
ekskl. moms dækker udgiften til advokatbistand.
fp transport skal endvidere betale 30.000 kr. ekskl. moms i sagsomkostninger til team
taarnby transport til dækning af udgiften til advokatbistand.
beløbene til advokatbistand er fastsat efter sagens værdi, omfang og forløb.
                                      thi kendes for ret:
team taarnby transport a/s og fp transport aps skal anerkende erstatningsansvaret for
skade på gods i forbindelse med brand i trailer med registreringsnummer ou 63 29 den 8.
maj 2014.
team taarnby transport a/s og fp transport aps skal in solidum til tnt danmark a/s be-
tale 190.639,96 kr. med tillæg af rente på 5 % p.a. fra den 5. maj 2015.
fp transport aps skal friholde team taarnby transport a/s for ethvert krav team taarnby
transport a/s måtte blive tilpligtet at betale til tnt danmark a/s inkl. renter og sagsom-
kostninger, som følge af denne sag.
tnt danmark a/s og team taarnby transport a/s frifindes for fp transport aps’ selv-
stændige påstande 1, 2 og 3.
                                               - 38 -
fp transport aps skal betale 100.563,50 kr. til tnt danmark a/s i sagsomkostninger, hvoraf
70.563,50 kr. betales solidarisk med team taarnby transport a/s.
fp transport aps skal endvidere betale 30.000 kr. til team taarnby transport a/s i sagsom-
kostninger.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
ole poul sehested                     mette skov larsen                johnny holm jensen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark