text:
retten i herning
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 5. januar 2016 i sag nr. bs 3-107/2014:
gudrun jensen
flytkær 16 6950 ringkøbing og
poul bækgaard jensen
flytkær 16 6950 ringkøbing mod
nørhede-hjortmose vindudvikling aps
kirkemarken 7
6950 ringkøbing
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag er anlagt den 4. februar 2014.
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgerne, gudrun jensen og poul bækgaard jensen, i medfør
af § 6 i lov om fremme af vedvarende energi (ve-loven) og på grundlag af de naboretlige
regler om erstatning, når tålegrænsen er overskredet, har krav mod sagsøgte, nørhede-
hjortmose vindudvikling aps, ud over det beløb på 175.000 kr., som
taksationsmyndigheden har udmålt efter § 6 i ve-loven, som følge af at sagsøgte, nørhede-
hjortmose vindudvikling aps, har opstillet 22 vindmøller i området.
sagen er behandlet i forbindelse med sagerne bs 3-101/2014, bs 3-102/ 2014, bs 3-
103/2014, bs 3-104/2014, bs 3-105/2014, bs 3-106/2014, bs 3-109/2014, bs 3-110/2014,
bs 3-111/2014, bs 3-112/2014 og bs 3-145/ 2014, hvor ejerne af andre ejendomme ligeledes
har anlagt sag mod nørhede-hjortmose vindudvikling aps med påstand om, at der ikke ved
taksationsmyndighedens afgørelse er ydet fuld betaling for værditabet, og at der yderligere
kan kræves erstatning efter naboretlige regler.
sagsøgerne gudrun jensen og poul bækgaard jensen har nedlagt påstand om, at nørhede-
hjortmose vindudvikling aps, til sagsøgerne skal betale 175.000 kr. med procesrente fra 4.
februar 2014 til betaling sker.
sagsøgte nørhede-hjortmose vindudvikling aps har nedlagt påstand om frifindelse.
subsidiært har nørhede-hjortmose vindudvikling apss nedlagt påstand om hjemvisning til
taksationsmyndigheden.
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har overfor den subsidiære påstand nedlagt påstand
om afvisning, subsidiært at påstanden om hjemvisning af sagen til taksationsmyndigheden
ikke tages til følge.
                                                - 2 -
oplysningerne i sagen
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i området nørhede og hjortmose ultimo 2013
opført 22 vestas vindmøller, der hver er angivet at være 149,90 meter høje. vindmøllerne er
opstillet i to parallelle rækker med 11 vindmøller i hver. afstanden mellem møllerne i
rækkerne er ca. 350 meter, og afstanden mellem rækkerne er ca. 475 meter. samlet set
strækker rækkerne sig over ca. 3,5 km. vindmøllerne er ens i udformning.
den 20. november 2012 vedtog ringkøbing-skjern byråd forslag til lokalplan nr. 283 for et
område til vindmøller ved nørhede til hjortmose. lokalplanen gjorde det muligt, at udskifte
de eksisterende to vindmøllegrupper med hver tre vindmøller med totalhøjde lige under 100
meter med en samlet kapacitet på 10,5 mw i nørhede og hjortmose, og i stedet opsætte i alt
22 vindmøller i to lige rækker med en totalhøjde på hver af de nye vindmøller på op til 149,90
meter. der blev endvidere mulighed for at opføre et besøgscenter i tilknytning til
teknikbygningen på transformatorstationen. for at overholde afstandskrav fra vindmøllerne til
naboboliger ved projektet blev der nedlagt 12 boliger. der havde været gennemført to
forudgående debatfaser for projektet, den sidste fra 21. december 2011 til 12. januar 2012.
forslag til tillæg nr. 14 til kommuneplan 2009-2012, ringkøbing-skjern kommune med
tilhørende vvm-redegørelse og miljø-rapport samt lokalplan nr. 283 for et område til
vindmøller ved nørhede til hjortmose var fremlagt i offentlig høring perioden 29. juni 2012
til 6. september 2012.
i offentlighedsfasen kom der fra borgerne bemærkninger fra 43 husstande, derudover
indsigelser fra en underskriftsindsamling fra 120 husstande, og 10 bemærkninger fra berørte
myndigheder og foreninger. af lokalplanen fremgår følgende herom:
       "konsekvenser af høringer
       det er byrådets vurdering, at projektet er tilstrækkeligt belyst. byrådet finder herefter
        ikke, at der i offentlighedsfasen er fremkommet bemærkninger, der medfører behov for
        at foretage yderligere vurderinger og undersøgelser.
       ...
       der er tale om et stort vindmølleprojekt som vil give en væsentlig påvirkning af det
        omgivende landskab. vindmølleparken vil opleves som markant og dominerende, og i
        nærzonen vil der være mange steder hvor møllerne fylder størstedelen af synsvinklen.
        men det vurderes at landskabet har en robusthed der vil kunne rumme et projekt af
        denne størrelse. vindmølleområdet er placeret i landskabet så det hverken er i konflikt
        med nationale- eller internationale beskyttelsesinteresser.
       ..."
det er i lokalplanen anført, at det fremgik af vvm-redegørelsen og miljørapporten, at kravene
for støj var overholdt ved alle naboer. kommunen krævede i lokalplanen, at der blev foretaget
en støjmåling af møllerne ved først givne lejlighed, hvor vindforholdene svarede til kravene i
støjcirkulæret fra december 2006, senest 3 måneder efter at møllerne var idriftsat.
støjmålingerne skulle udføres som beskrevet i støjcirkulæret. kommunen krævede desuden,
at der blev opsat skyggestop, så ingen nabobeboelser blev påført skyggekast i mere end 10
timers reel skyggetid beregnet ud fra gennemsnitlige vejrforhold.
ved opsætning af de nye møller ved nørhede til hjortmose blev de seks vindmøller, som var
placeret inden for samme rammeområde, taget ned.
                                                - 3 -
på et kortbilag fra vvm-redegørelsen og miljørapport fra maj 2012 vedrørende "vindmøller
ved nørhede til hjortmose" (herefter vvm-redegørelsen) er vindmøllernes beliggenhed
indtegnet og møllerne er nummereret m1 til m22. det er ved en linje indtegnet, hvor der er en
kilometer i afstand fra møllerne. gudrun jensen og poul bækgaard jensens ejendom ligger
udenfor denne en kilometers linje i en afstand af 1.141 meter fra nærmeste vindmølle, som er
m17.
af vvm-redegørelsen fremgår følgende:
      "forord
      ...
      i redegørelsen er det påvist, beskrevet og vurderet, hvordan anlægget direkte og
      indirekte vil påvirke mennesker, fauna, flora, jordbund, vand, luft, klima, landskab,
      materielle goder og kulturarv, samt samspillet mellem disse faktorer. de 22 vindmøller
      vil primært have en stor visuel effekt både i nærområdet og på større afstande sammen
      med de øvrige vindmøller omkring ringkøbing. desuden vil der være konsekvenser ved
      de nærmeste naboer med støj og skyggekast.
      ...
      1. indledning
      ...
      i område 5 og 7 står der i dag tre vindmøller på hver 1,75 mw med totalhøjde lige
      under 100 meter. vindmøllerne er opstillet i to ligesidede trekanter. ved realisering af
      de nye vindmøller vil de seks eksisterende blive fjernet.
      ...
      at totalhøjden til øverste vingespids maksimalt er 149,90 meter skyldes, at rotoren er
      skråtstillet, og vingen dermed i øverste position bøjet bagud.
      ...
      de rekreative interesser i form af landskabs- og naturrelaterede oplevelser i nærzonen
      vil blive væsentlig påvirket og forandret af vindmøllerne. det er specielt på grund af
      anlæggets udstrækning, at de vil være dominerende i nærzonen. dette vil især være i
      området omkring trehedevej og ølstrup bæk, hvor landskabsoplevelsen vil blive totalt
      forandret, da der er kort afstand til vindmøllerne.
      ...
      metode for visualisering
      ...
      fotografierne er taget i perioden november 2011 til marts 2012.
      ...
      5 miljøkonsekvenser ved naboer
      ...
      5.1 visuel påvirkning
      afstande til naboboliger
      inden for en kilometers afstand fra vindmøllerne finder man i dag 51 boliger i det åbne
      land. tolv af boligerne bliver nedlagt i forbindelse med projektet. det drejer sig om
      herningvej 117, hjortmosevej 4, 7, 9, lervangvej 3, 5, 6, 7, 11 samt trehedevej 5, 7 og
      18.
      alle øvrige 39 boliger inden for en kilometers afstand af møllerne er behandlet som
      nabobolig i dette kapitel, selvom nogle boliger kan være ejet og beboet af mølleejer med
                                                - 4 -
      betydende indflydelse på vindmølleprojektet. for vindmølleejere med betydende
      indflydelse gælder afstands- og støjgrænserne ikke.
     i vindmøllecirkulæret er det fastlagt, at afstanden mellem vindmøller og nærmeste
      nabobolig skal være minimum fire gange møllens totalhøjde. det betyder, at afstanden
      til naboboliger for en vindmølle med en totalhøjde på 149 meter ved nørhede til
      hjortmose skal være 596 meter, og knap 600 meter for en 149,9 meter høj vindmølle.
      det er opfyldt for alle 39 naboboliger.
     ..."
der er i vvm-redegørelsen et skema over naboboliger, der ligger med en afstand til møllerne
på under 1 kilometer. den omhandlede ejendom ligger forholdsvis tæt på ejendommen
flytkær 18, der i skemaet er benævnt nabobolig 1, som ligger 836 meter fra vindmølle m17.
det er i vvm-redegørelsen ved foto vist, hvordan lysmarkeringen i toppen af vindmøllerne er
udformet.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende
     "...
     vurdering af visuel påvirkning
     de nye møller er så høje, at de nærmeste møller ofte vil række over bevoksningen. se
      visualisering b og d. vindmølleparkens udstrækning er så stor, at den fuldstændig
      dominerer udsigten mod vindmølleområdet fra de naboboliger, som har frit udsyn til
      vindmølleparken, og som ligger ved parkens langside. se visualisering a og c.
      samtidig vil man netop på grund af parkens udstrækning og skærmende bevoksning ofte
      kun se en del af vindmølleparken.
     ...
     5.2.støjpåvirkning
     nabobeboelse i det åbne land
     de lovmæssige krav til støj er nærmere behandlet i kapitel 1, afsnit 1.4. reglerne
      betyder, at vindmøllerne ved nørhede til hjortmose sammen med andre vindmøller ikke
      må støje mere end 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s, henholdsvis 42 db(a) ved
      6 m/s, ved udendørs opholdsareal ved nabobeboelse i det åbne land.
     ...
     bebyggelsen nørhede
     i områder med støjfølsom arealanvendelse, som blandt andet er boligområder,
      eksempelvis no, og rekreative områder udlagt i kommuneplanen, må støjen fra
      vindmøllerne ikke overstige 37 db(a) ved vindhastigheder på 6 m/s og 39 db(a) ved 8
      m/s.
     miljøstyrelsen har i en afgørelse i en klagesag efter miljøbeskyttelsesloven fra 2004
      taget stilling til områder, der faktisk anvendes til boligformål i landzone i det åbne land.
      styrelsen nåede i afgørelsen frem til, at seks boliger, der lå i landzone langs en vej som
      parcelhuse, måtte betragtes som et område til åben og lav bebyggelse og dermed
      støjfølsom anvendelse efter støjvejledningen, ... , uanset, at området lå i landzone. ...
     ringkøbing-skjern kommune vurderer, at bebyggelsen nørhede, boligerne ved
      herningvej 126-142, falder ind under denne afgørelse, og området er støjfølsom
      arealanvendelse
                                              - 5 -
     kommunen vurderer, at ingen øvrige naboboliger i det åbne land ved dette projekt
      falder ind under miljøstyrelsens afgørelse fra 2004.
     ...
     lavfrekvent støj
     den lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller
      indendørs i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db(a) ved en
      vindhastighed på 8 m/s og 6 m/s. lavfrekvent støj er støj i frekvensområdet fra 10 til
      160 hz.
     infralyd
     vindmøllerne udsender infralyd, lyd under 20 hz, men niveauerne er lave. selv tæt på
      møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd betragtes
      således ikke som et problem.
     ..."
af tabeller i vvm-redegørelsen over støjpåvirkning ved naboboliger fremgår, at støjen med
de nye vindmøller ved ejendommen flytkær 18, der er nabo til den omhandlede ejendom
flytkær 16, ved henholdsvis vindhastighed 6 m/s og 8 m/s er beregnet til 41,4 db(a) og 42,3
db(a). ved de eksisterende forhold er det ved samme vindhastigheder beregnet til
henholdsvis 32,6 db(a) og 34,0 db(a). af en tabel over lavfrekvent indendørs støjpåvirkning
ved projektets naboboliger fremgår, at den ved flytkær 18 er beregenet til 16,0 db(a) ved
vind på 6 m/s og 14,8 ved vind på 8 m/s.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende:
     "beregningsforudsætninger vindmøller
     ...
     i dette kapitel 5 er beregninger for støj og skyggekast alene udført for en siemens
      vindmølle med en navhøjde på 92,5 meter og en rotordiameter på 113 meter.
      totalhøjden er derfor 149 meter. bliver den lidt anderledes vestasmølle med en
      rotordiameter på 112 meter og totalhøjden på 149,9 meter valgt, skal bygherre ligeledes
      dokumentere, at støjkravene og anbefalinger om skyggekast bliver overholdt.
     ...
     vurdering af vindmølleprojektets støjbidrag støjen ved projektets naboboliger
     ...
     kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er overholdt ved projektets
      naboboliger.
     ifølge beregningerne i tabel 5.3 og 5.4 vil 10 naboboliger få en mindre støjpåvirkning
      fra de nye vindmøller end fra de eksisterende ved en vindhastighed på 8 m/s. det er
      naboboligerne 15 - 24. boligerne ligger forholdsvis tæt på de eksisterende vindmøller
      ved nørhede. ved vindhastigheden 6 m/s drejer det sig om ni naboboliger, der får en
      lavere støjbelastning, nemlig 15 - 23.
     for en enkelt bolig, nabobolig nr. 14, vil der være den samme støjpåvirkning ved en
      vindhastighed på 8 m/s., mens der ikke vil være samme støjpåvirkning ved nogen bolig
      ved en vindhastighed på 6 m/s. ifølge beregningerne vil 28 boliger og naturværksted
      hatkærhus, herningvej 119, få en højere støjpåvirkning ved en vindhastighed på 8 m/s.
      det er naboboligerne 1 - 13 og 25 - 39. ved en vindhastighed på 6 m/s vil 29
                                             - 6 -
     naboboliger og naturværkstedet få en højere støjpåvirkning. det er naboboligerne 1 - 13
     og 24 - 39.
     beregningerne for den lavfrekvente indendørs støj viser, at den ligger mindst 3 db under
     grænseværdien på 20 db(a) ved 6 m/s og 8 m/s. den højeste belastning ved de to
     vindhastigheder er nabobolig 3 udsat for med 17 db(a) ved vindhastigheden 6 m/s.
     ...
     støjen i områder med støjfølsom arealanvendelse
     ...
     grænseværdierne for støj fra vindmøller er således overholdt i områder med støjfølsom
     arealanvendelse.
     ...
     5.3 skyggekast og reflekser generelt
     skyggekast er vindmøllevingens skygge, der bevæger sig hen over en flade, hvor man
     opholder sig. det er genevirkningen fra vindmøllevingernes passage mellem solen og
     opholdsarealet. for at der kan opstå skyggekast, skal solen skinne, og møllevingerne
     skal samtidig rotere det skal være blæsevejr. genevirkningen vil typisk være størst inde
     i boligen, men kan også være stor ved ophold udendørs, hvor skyggen eksempelvis fejer
     hen over jorden.
     ...
     lovgivning
     der er ikke indført danske normer for hvor store gener fra skyggekast, en vindmølle må
     påføre naboerne. miljøministeriets vejledning nr. 9296 af 22/5 2009 om planlægning for
     og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller anbefaler, at naboboliger ikke påføres
     skyggekast i mere end 10 timer om året, beregnet som reel skyggetid.
     ...
     beregningsmetode ved nørhede til hjortmose
     beregningerne af udendørs skyggekast er foretaget for et opholdsareal på 15 gange 15
     meter. indendørs skyggekast er beregnet gennem et lodret vindue på 1 gange 1 meter,
     vendt mod den vindmølle, der beregnes for. beregningerne er foretaget på
     gennemsnitlige vejrdata.
     ..."
af et skema i vvm-redegørelsen over skyggekast ved naboboliger fremgår, at ved
ejendommen flytkær 18, som er nabo til den omhandlede ejendom flytkær 16, er det
beregnede skyggekast udendørs 7 timer og 57 minutter og indendørs 6 timer og 20 minutter.
ved de eksisterende forhold var der ikke skyggekast indendørs. udendørs er det ikke
beregnet.
af vvm-redegørelsen fremgår endvidere følgende:
     "5.4 samlet konklusion på forhold ved naboboliger
     ...
     konklusion på støjpåvirkning
     kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er ifølge støjberegningerne overholdt
     for alle naboboliger til det nye projekt, og i arealer med støjfølsom arealanvendelse,
     men støjpåvirkningen ved otte naboboliger ligger mindre end 2 db under
                                                - 7 -
      grænseværdien på 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s. endvidere ligger de
      beregnede støjværdier i de støjfølsomme områder ved no og bebyggelsen nørhede
      ligeledes mindre end 2db under grænseværdien på 37 db(a) ved en vindhastighed på 6
      m/s. det medfører, at ringkøbing-skjern kommune vil kræve, at der udføres støjmåling
      efter vindmøllerne er idriftsat for at sikre, at grænseværdierne bliver overholdt.
      ..."
der er blevet opstillet vestas vindmøller, og nørhede-hjortmose vindudvikling aps har fået
udarbejdet en supplerende vvm-redegørelse med visualiseringer af vindmøllerne til brug for
vurdering af erstatning for værditab. denne vvm-redegørelse (herefter benævnt mini-vvm-
redegørelsen) er udarbejdet af plan energi. af denne mini-vvm-redegørelse fremgår
følgende: "møllernes synlighed
      der bliver rejst 22 vindmøller af typen vestas v112 3,3 mw med en rotordiameter på
      112 meter, en navhøjde på 94 meter og en totalhøjde på 149,9 meter ...
      ...
      foto og visualisering
      ...
      billederne er taget i januar og februar 2013 samt for enkelte tilfælde i marts 2012.
      visualiseringerne i vvm-redegørelsen er udarbejdet i 2012 af mette tranholm frøst og
      i erstatningsmaterialet i februar 2013 af benedicte voltelen ...
      ...
      støj og skyggekast
      ...
      på grund af at den endelige vindmølletype varierer fra typen i vvmredegørelsen,
      varierer støj- og skyggekastværdierne i erstatningsmaterialet ligeledes lidt fra værdierne
      i "vindmøller ved nørhede og hjortmose vvm-redegørelse og miljø-rapport maj
      2012". udendørs støjpåvirkning er beregnet ved vindhastigheder på 6 m/s og 8 m/s i et
      punkt 15 meter fra boligen i retning mod vindmøllerne, med mindre det ligger uden for
      skel, det vil i så tilfælde blive trukket baglæns mod boligen, til det ligger inden for skel.
      den lavfrekvente indendørs støj er beregnet i nærmeste punkt ved boligen og ligeledes
      angivet for vindhastigheder 6 og 8 m/s.
      skyggekast er angivet i timer og minutter pr. år. udendørs skyggekast er beregnet for et
      areal på 15 meter gange 15 meter med centrum 7,5 meter fra boligen i retning mod
      vindmøllerne uafhængigt af, hvad arealet bliver brugt til. indendørs skyggekast er
      beregnet for et vindue på 1 gange 1 meter vendt mod vindmøllerne uafhængig af, om
      boligen har vinduer mod vindmøllerne.
      ..."
der er vedrørende den omhandlede ejendom flytkær 16 anført følgende ved
fotovisualiseringerne i den supplerende mini-vvm-redegørelse:
      "ikke nabobolig i vvm-redegørelse. fotopunkt i haven. to panoramaer. der står fem
      møller udenfor billedet, til højre, og ligeledes fem møller til venstre for billedet. tre
      skjulte møller tegnet op med rødt foran bevoksning til højre, og to halvskjulte tegnet op
      med rødt (kun det, der vil kunne ses). fotoretning sydvest - sydsydvest. ideel
      betragtningsafstand 31 cm. afstand bolig - nærmeste vindmølle, m17, er 1.141 meter.
      fotopunkt - nærmeste vindmølle på billedet, m17, 1.137 meter. støjpåvirkning ved 6
      og 8 m/sek vind, db(a): 38,2 og 39,8. lavfrekvent støj ved 6 og 8 m/sek vind, db(a):
      12,7 og 13.9. skyggekast ude og inde pr. år, timer:minutter pr. år: 4:51 og 4:03."
                                              - 8 -
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i forbindelse med projektet tilbudt ejerne af de
ejendomme, der ligger indenfor 1 kilometer i afstand fra nærmeste vindmølle enten et antal
gratis vindmølleanparter eller et antal vindmølleanparter til kostpris. der er enighed mellem
parterne om, at det ikke har nogen indflydelse på ejernes adgang til at få betaling for værditab
efter ve-lovens regler. gudrun jensen og poul bækgaard jensen har ikke fået tilbudt disse,
da deres ejendom ligger længere væk end en kilometer fra den nærmeste mølle.
den 27. juni 2013 traf taksationsmyndigheden afgørelse om værditab vedrørende gudrun
jensen og poul bækgaard jensens ejendom. taksationsmyndigheden havde været samlet på
flytkær 16 den 28. maj 2013. der var til sagens belysning fremlagt nærmere angivet
materiale. afgørelsen blev meddelt gudrun jensen og poul bækgaard jensen ved brev af 29.
august 2013, hvoraf fremgår følgende:
      "...
      taksationsmyndigheden har vurderet, at der vil være et værditab på 175.000 kr.,
      som i kan kræve erstattet, hvis der opstilles vindmøller i overensstemmelse med
      det fremlagte orienteringsmateriale. taksationsmyndigheden har herved vurderet,
      at jeres ejendom er ca. 1.465.000 kr. værd, og at værditabet dermed overstiger 1
      procent af ejendomemns værdi, jf. lovens § 6, stk. 3.
      ...
      baggrunden for taksationsmyndighedens afgørelse:
      ...
      der blev foretaget en besigtigelse af de dele af ejendommen, som har betydning for
      fastsættelsen af værditabet, og i tilknytning hertil fik parterne mulighed for at fremføre
      deres synspunkter. ejendommen, der er en nyrenoveret rødstensejendom, består af en
      bolig på ca. 225 m2 (inkl. 1.-salen) opført i 1936 samt en bygning, der fungerer som
      maskinhal. ejendommens samlede grundareal er på 5.668 m2 udlagt til gårdsplads og
      haver.
      ejerne har gjort gældende, at ejendommen vil tabe i værdi som følge af
      vindmølleprojektets dominans og den visuelle påvirkning af ejendommen samt på grund
      af støj og skyggekastgener. det anføres, at den kommende møllepark vil stå væsentligt
      tættere på ejendommen, og at den på grund af højden og antallet af møller vil være
      væsentligt mere dominerende end de eksisterende mølleparker. i forbindelse med
      besigtigelsen viste den ene af ejerne rundt på ejendommen og redegjorde for de faktiske
      forhold omkring ejendommen og de genevirkninger, der efter ejernes opfattelse vil
      opstå som følge af projektet. der blev bl.a. udtrykt bekymring for, at udsigten vil blive
      spoleret og roen i landskabet vil forsvinde pga. de mange roterende vinger, samt at
      påvirkningen vil indebære, at det vil blive svært at sælge ejendommen, herunder at det i
      høj grad vil påvirke prisen.
      ...
      ved etableringen af nørhede-hjortmose-projektet nedtages seks eksisterende
      vindmøller. de eksisterende vindmøller er placeret i to grupper af tre møller på hver
      1,75 mw og med en totalhøjde på 99,9 meter. møllerne er opstillet i to ligesidede
      trekanter. de seks møller blev opstillet i 2000 (hjortmose) hhv. 2002 (nørhede), og har
      8 hhv. 10 år tilbage af den tekniske levetid på 20 år. det følger af vvm-redegørelsen, at
      den faktiske levetid for de eksisterende møller formentlig er længere. de eksisterende
      møller har ikke været omfattet af værditabsordningen.
      ...
                                       - 9 -
taksationsmyndighedens afgørelse:
...
taksationsmyndigheden har ved vurderingen af ejendommen lagt vægt på, at den
nærmeste mølle i projektet er mølle 17, der vil blive placeret ca. 1.141 meter fra
boligen. nørhede-hjortmose-projektets møller vil blive placeret fra sydøst til vest for
ejendommen.
området er et landbrugsområde med flere vindmølleparker. foruden de to
møllegrupper, som nedtages i forbindelse med nørhede-hjortmose-projektets
realisering, er der flere øvrige vindmølleparker. ca. 2,5 km nord for projektområdet står
tre 127 meter høje møller ved lyngsmose, mens der nordøst for højmark i en afstand af
ca. 3,6 km fra projektområdet står tre ca. 74 meter høje møller. øst for ølstrup ca. 3,6
km fra projektområdet står to mindre vindmøller på ca. 42 meter, der antages snart at
ville blive nedtaget. i mellemzonen, dvs. mere end 4,5 km væk, findes 3 større
vindmølleparker, der ligeledes præger landskabet. det er rudmose med fire vindmøller
på 125 meter (afstand ca. 5 km), lem kær med 11 møller på 149,9 meter (afstand ca.
4,7 km) samt vognkær med fem møller på 125 meter (afstand ca. 6,7 km).
landskabet omkring ejendommen er fladt til let kuperet. det er præget af opdyrkede
markenheder brudt af levende hegn og mindre arealer med bevoksning. bebyggelsen er
spredt og består overvejende af nuværende eller tidligere landbrugsejendomme. der er
fra ejendommen udsyn til eksisterende vindmølleparker, herunder nørhede mølle-
gruppen, som nedtages i forbindelse med nørhede-hjortmose-projektets realisering. der
er ca. 1,9 km til nærmeste mølle i hjortmose-møllegruppen og ca. 2,0 km meter til
nærmeste mølle i nørhede-møllegruppen. udsynet fra ejendommen ud mod nørhede-
hjortmose-projektet er åbent. bevoksningen på ejendommen og naboejendommene vil
afskærme dele af udsynet ud mod vindmølleområdet, dog afhængigt af beskuerens
placering og årstiden. landskabsoplevelsen mod sydøst og sydvest vil i høj grad være
domineret af møller, der vil fylde en stor del af synsvinklen. fra ejendommen vil
opstillingsmønstret med de to lige rækker være svært at opfatte, og mølleprojektet vil
blive oplevet som uharmonisk. som følge af projektets dimension, antallet af møller,
deres højde og placering i forhold til ejendommen vil vindmøllerne medføre en
væsentlig ændring af landskabet omkring ejendommen. udbredelsen af øvrige tekniske
elementer i landskabet er begrænset, dog løber flytkær, der er en mindre bivej,
umiddelbart øst for ejendommen langs skel, ca. 5 meter fra boligen.
der vil fra boligen, der er orienteret mod sydvest, være udsyn til store dele af
mølleområdet, dog vil de vestligste møller være afskærmet af beplantning. fra de
sydvestvendte rum i både stueetagen og på 1.-salen, herunder bl.a. stuer og værelser, vil
der være direkte udsyn til en stor andel af møllerne i projektet. beplantningen på
ejendommen vil, bortset fra de vestligste møller, alene i begrænset omfang afskærme
udsynet til de enkelte møller. der vil fra den sydvestvendte terrasse, der er hævet, samt
størstedelen af haven og dele af gårdspladsen være udsyn til et stort antal af møllerne.
det er taksationsmyndighedens vurdering på baggrund af vindmøllernes antal, højde og
placering samt ejendommens orientering og indretning, at en realisering af
nørhedehjortmose-projektet vil påføre ejendommen et ikke uvæsentligt værditab.
den beregnede støj fra møllerne er på 38,2 db(a) ved 6 m/s og 39,8 db(a) ved 8 m/s. ...
den lavfrekvente støj er beregnet til 12,7 db ved 6 m/s og 13,9 db ved 8 m/s
sammenholdt med bekendtgørelsens maksimale grænseværdi på 20 db. det er
taksationsmyndighedens vurdering, at der er tale om støjværdier, som vil kunne
                                               - 10 -
       medføre et værditab på ejendommen. det bemærkes, at ejendommen ligger tæt på en
       mindre bivej.
       det beregnede skyggekast fra vindmøllerne i projektet er på 4 timer og 51 minutter om
       året på de udendørs opholdsarealer omkring boligen, mens der vil kunne forekomme
       skyggekast 4 timer og 3 minutter om året i boligen. skyggekastet vil primært komme fra
       møllerne 17 og 18. der vil endvidere være skyggekast fra en række øvrige møller,
       herunder sandsynligvis møllerne 19-21 og 6-8. det kan dog ikke nærmere præciseres på
       baggrund af det foreliggende materiale. opstiller har valgt ikke at følge
       taksationsmyndighedens opfordring om at tilvejebringe yderligere oplysninger herom.
       skyggekast vil kunne finde sted i perioden fra medio september til ultimo marts i
       tidsrummet mellem kl. ca. 14.30 og 19.15. med henvisning til genens tidsmæssige
       udstrækning og tidspunktet på dagen samt ejendommens orientering og indretning er det
       taksationsmyndighedens vurdering, at der vil opstå skyggekastgener, som vil påføre
       ejendommen et værditab.
       ..."
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har forud for sagens anlæg indhentet en vurdering af
ejendommen fra statsautoriseret ejendomsmægler, mde kristina vestergaard, estate
boligcenter vestjylland aps, alfred berg. af vurdering af 29. januar 2014 fremgår følgende:
       "...
       vurdering:
       ud fra den nuværende markedssituation for salg af ejendomme samt min erfaring
       indenfor ejendomsmarkedet og de seneste omsatte sammenlignelige huse, vil jeg
       vurdere, at den kontante handelspris vil ligge omkring kr. 1.200.000,-, jeg vil dog
       anbefale at den udbydes en smule højere ved salg.
       ...
       idet der er opsat en stor vindmøllepark tæt på ejendommen, vil dette genere med
       skyggeglimt, støj og blink fra møllerne. dette sammen med realkredit institutternes
       forsigtighed med belåning af ejendomme tæt på vindmøller, gør at ejendommen bliver
       sværere at sælge, i forhold til før vindmølleparken blev opført.
       ..."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har rekvireret støjmålinger, efter vindmøllerne er
stillet op, og delta har den 26. august 2014 udarbejdet en rapport om ""miljømåling -
ekstern støj", dokumentation af støj fra nørhede-hjortmose vindudvikling aps". af
resuméet fremgår, at der er foretaget måling af støjemission for 3 ud af 22 vestas v112 3,3
mw vindmøller øst for ringkøbing. der er foretaget målinger af vindmøllerne 1, 11 og 22,
der i rapporten er benævnt t1, t11 og t22. lydeffektniveauet bestemt i henhold til
miljøministeriets       bekendtgørelse         nr.     1284      (støjbekendtgørelsen)      ved
referencevindhastighederne 6 m/s og 8 m/s er for t1 henholdsvis 100,7 og 103,5, for t11
henholdsvis 101,1 og 104,0 og for t22 henholdsvis 99,8 og 103,8. det er i rapporten anført,
at der ikke er identificeret tydeligt hørbare toner fra vindmøllerne i referenceafstanden, og at
der ud fra de bestemte støjbelastninger ikke for vindmølleparken kan konstateres
overskridelse af grænseværdierne angivet i støjbekendtgørelsen. det er videre anført, at
prøvningsresultaterne udelukkende gælder for de prøvede emner. det er i rapporten anført, at
målingerne er foretaget i overensstemmelse med retningslinjerne i støjbekendtgørelsen, og at
støjen fra vindmøllerne blev målt i læsiden i en vandret afstand på 125-155 meter til
rotorcentrum. det er anført, at der er foretaget beregninger af støjbidraget i 54
                                               - 11 -
immissionspunkter rundt om vindmøllerne, og det er anført, at der er foretaget beregninger af
det lavfrekvente støjbidrag i de samme 54 immisionspunkter.
det er i rapporten anført, at ubestemtheden ved beregning af støjniveauet i omgivelserne lpa
er +/- 2 db ved 90 % dobbeltsidet konfidens i henhold til støjbekendtgørelsen.
det er ved fotos i rapporten vist, hvordan målingerne er foretaget.
sagsøgeren har fremlagt en amerikansk rapport benævnt "bruce mcphersons undersøgelse af
infralyd og lavfrekvent støj. sundhedsskadelige virkninger af store industrielle vindmøller er
bekræftede" af 14. december 2011 udarbejdet af stephen e. ambrose og robert w. rand,
ince. det fremgår af rapporten, at undersøgelsen blev bestilt gennem en privat filantropisk
pengebevilling oprettet for at finde ud af, hvorfor der var så mange voldsomme klager over
tab af trivsel og lidelse oplevet af folk, der bor i nærheden af store industrielle vindmøller, der
drives i fallmouth massachusetts. det drejer sig om en vestas v82 vindmølle. det er i
rapporten konkluderet, at infrastøjen og den lavfrekvente støj påvirker hjernen
sundhedsskadeligt, og sagsøgerne har på grundlag af den amerikanske rapport gjort gældende,
at der er helbredsmæssige risici ved at bo tæt på store vindmøller.
sagsøgeren har videre fremlagt kopi af en artikel fra jyllandsposten fra den 6. januar 2015
med overskriften "naboer flygter fra lavfrekvent støj fra kæmpevindmøller" og yderligere to
artikler fra 16. december 2014.
sagsøgte har fremlagt kopi af en artikel fra "energi" nr. 13 november 2014 med overskriften
"canadisk undersøgelse afliver myter om vindmøller og støj". i artiklen er beskrevet et
canadisk studie af 1.238 ud af 1.570 mulige husholdninger i det sydvestlige ontario og på
prince edwards island. de canadiske myndigheder har registreret støj og andre påvirkninger
fra vindmøller i disse to områder og holdt disse data op mod hvilke helbredseffekter,
beboere/læger har indrapporteret. ifølge artiklen er konklusionen, at der ikke er konstateret
sammenhænge mellem lydene fra vindmøllerne og f.eks øget brug af sovemedicin eller
svimmelhed, tinnitus og migræne endsige hjertesygdomme, højt blodtryk eller diabetes.
der er fremlagt materiale fra vestas wind systems a/s om etablering af
skyggestop/skyggestyring. der er etableret skyggestop på alle 22 vindmøller pr. den 7.
november 2014.
der er under sagen afholdt syn og skøn. skønsmand leif stephansen har afgivet
skønserklæring af den 27. februar 2015 og supplerende skønserklæring af den 8. juli 2015.
af skønserklæringen af den 27. februar 2015 fremgår, at skønsmøde blev afholdt på
ejendommen den 18. december 2014 ca. kl. 13.40. af erklæringen fremgår følgende om
besigtigelse og beskrivelse:
      "ejendommen blev besigtiget i meget dårligt vejr, pga. tåge var det ikke muligt, at se
      vindmøllerne. det var kun muligt, at høre dem. der blev aftalt, at jeg på et senere
      tidspunkt vil køre forbi ejendommen igen, når det var muligt, at se vindmøllerne.
      ejendommen blev besigtiget udefra igen fredag den 02.01.2015, og denne gang var det
      muligt at se vindmøllerne. vindforholdene var ikke optimale da der blæste med ca. 15
      m/s, vinden kom fra vest. derfor blev ejendommen besigtiget igen udefra den
      27.02.2015 og der blæste det med 3-4 m/s, og vinden kom fra nordvest. efter de 3
      besigtigelser har jeg fået en god fornemmelse af støjen, der kommer fra vindmøllerne.
                                             - 12 -
     ...
     10. beskrivelse af sagens genstand
     der er tale om en ejendom der er beliggende i landlige omgivelser, med åbne marker
     rundt om ejendommen, haven ligger mod vest med frit udsyn til vindmøllerne fra
     terrassen og haven. gårdspladsen ligger mod syd og ligeledes er der frit udsyn til
     vindmøllerne, man kan stort set, se vindmøllerne uanset hvor man opholder sig på
     grunden. ejendommen er opført 1936 og ombygget 2009 i 2 plan på i alt 255 m2
     beboelse, beliggende på 5.668 m2 stor grund. ud over køkkenet blev hele stueplan
     renoveret i 2006. udhus på 167 m2 fra 1936.
     beboelsen indeh.: ...
     ...beboelsen er i god stand.
     ... udhuset er i god stand.
     fra hele stueplanen (undtagen badeværelset) kan der ses vindmøller. fra 1. sal er der
     udsigt til vindmøller fra soveværelset og 3 værelser. der er skyggekast i haven,
     opholdsstuen og det ene værelse på 1. sal. det er muligt at høre vindmøllerne uanset
     hvor man opholder sig på ejendommen. denne ejendom er meget berørt af
     vindmøllerne, da der er udsigt til vindmøller hver gang man går udenfor en dør.
der har været stillet følgende spørgsmål til skønsmanden:
     "1. kan ejendommen betegnes som en ejendom med såkaldt "herlighedsværdi"?
     2.       har muligheden for udendørs aktiviteter i området i form af gåture,løbeture,
     ridning, fiskeri, jagt og iagttagelse af fugle og dyrevildt betydning for ejendommens
     værdi?
     3.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi inden opstillingen af
     vindmøllerne i andet halvår 2013 og uden hensyn til den af ringkøbing-skjern
     kommune på det tidspunkt gennemførte planproces for projektet. skønsmanden bedes
     beskrive ejendommen og begrunde sit svar.
     4.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi i efteråret2013 efter
     opstillingen af vindmøllerne samt redegøre for, hvilke kriterier han har lagt vægt på ved
     bedømmelsen, herunder det visuelle indtryk af vindmøllerne, deres støjudsendelse og
     skyggekast.
     5.       vil det forhold, at de støjmålinger, der er fremlagt som sagens bilagc, kun er
     foretaget for 3 ud af de i alt 22 vindmøller og ikke er foretaget hverken inde på
     sagsøgerens ejendom eller inde i deres bolig, kunne påvirke ejendommens værdi i en
     salgssituation?
     i bekræftende fald på hvilken måde, herunder med angivelse af den beløbsmæssige
     vægt."
skønsmanden har besvaret spørgsmålene således:
                                       - 13 -
"1. ejendommen har en "herlighedsværdi", da ejendommen før vindmøllerne blev
opført, var beliggende i rolige omgivelser op til mindre trafikeret vej, med mulighed for
at se et rigt dyreliv. samt at mulighederne for jagt- og fiskeri nær ejendommen også er
tilstede.
2. det har helt klart betydning for ejendommens værdi, at der er mulighed for udendørs
    aktiviteter, jagt, fiskeri og nyde naturens fredelige omgivelser, herunder se på
    dyrelivet der er udenfor døren, da det ofte er derfor ejerne og kommende købere har
    valgt, at købe ejendomme udenfor byerne.
3. ejendommens kt pris ville i andet halvår 2013 være på kr.
1.650.000.
mht. beskrivelse af ejendommen henvises til pkt 10. ejendommens kt pris er sat efter
ejendommens gode stand og indretning, samt beliggenhed i rolige og ugenerte
omgivelser med udsigt til landskab og den korte afstand ind til ringkøbing har også en
betydning for den fastsatte pris. i kt prisen er der taget højde for de 6 tidligere møller
som var placeret i området.
4. ejendommens kt pris ville i efteråret 2013 efter opstilling af vindmøllerne, være på
kr. 1.300.000.
der er ved prisfastsættelsen lagt vægt på, at der er direkte kig til vindmøllerne når man
kører hen til ejendommen, samt der er kig til vindmøllerne fra indkørslen, terrassen og
haven. støjen fra vindmøllerne er overalt på ejendommen. indenfor bemærkede vi ikke
støj når vinduer og tagvinduer er lukkede. mht. skyggekast har formanden for
udviklingen og udviklerens advokat oplyst, at der er sat skyggestop på alle
vindmøllerne. skyggestoppet er satellitstyret, det gør at vindmøllen står stille i den tid
den ellers ville have afgivet skyggekast fra de roterende vinger. der er taget højde for
skyggekast fra tårnet og de stillestående vinger.
ved gensalg vil kt prisen være det vigtigste salgsparameter pga. det konstante udsyn
og støj fra vindmøllerne. så kt prisen skal være "knivskarp" for at få solgt
ejendommen.
jeg har undersøgt hvad den oplyste støj ved vind på 6 m/s og 8 m/s svarer til. som det
fremgår af bilag 1, så svarer støjen der forekommer ved 8 m/s til, at man har en
opvaskemaskine til, at køre døgnet rundt. støjen vil blive opfattet som en summen. jeg
kan bekræfte, at støjen høres som en susende og summende lyd.
med hensyn til skyggekast, har vi i lignende sager kontaktet vestas for, at skaffe nogle
flere oplysninger og få uddybet beregningen af skyggekast og blink fra møllerne. men
desværre ønsker vestas ikke, at komme med supplerende oplysninger.
landsforeningen naboer til kæmpevindmøller har i juni 2014 udgivet en rapport, hvor
de bl.a. kommenterer en undersøgelse, der er foretaget af jysk analyse i 2012, bilag 2.
heraf fremgår det, at det især er naboer der bor ca. 1 km. fra vindmøller der føler sig
mest generede af vindmøllestøj. den nærmeste vindmølle er opført 1.141 m. fra
ejendommen.
når alt skal tages i betragtning, har især støjen og udsigten indflydelse på den fastsatte
kt pris.
                                              - 14 -
     der er for tiden meget snak/skriverier om, at de store vindmøller der opstilles kan have
     en negativ virkning for mennesker og dyr. der er i 2013 i gangsat en omfattende analyse
     af potentiel sammenhæng mellem vindmøllestøj og helbredsrelaterede følgevirkninger.
     undersøgelsen forventes afsluttet i begyndelse af 2017. indtil denne rapport foreligger,
     vil der altid være stor usikkerhed fra potentielle købere, om de tør købe en ejendom, der
     er beliggende så tæt på store vindmøller som denne ejendom gør. så den fastsatte kt
     pris er sat efter mit bedste skøn, ud fra hvor jeg mener en handelspris ligger.
     5. det har ingen betydning for en fremtidig salgspris, at der ikke er foretaget målinger
     inde og ude på ejendommen. da købere altid vil forholde sig til det støj, de kan høre når
     de besigtiger ejendommen.
     den kundegruppe der går efter fredfyldte omgivelser vil aldrig henvende sig på denne
     ejendom pga. der næsten altid vil være vindmøllestøj omkring ejendommen."
skønsmanden har ved den supplerende skønserklæring af 8. juli 2015 besvaret følgende
spørgsmål:
     "4a:
     hvor stor en del af værditabet kan henføres til skyggepåvirkningen?
     4b:
     hvilken betydning har det for værdiansættelsen, at det nu er dokumenteret, at der er
     opsat skyggestop på alle 22 vindmøller?"
af den supplerende skønserklæring fremgår, at skønsmanden har fået følgende supplerende
oplysninger:
     "9. supplerende opklarende spørgsmål.
     ejeren er blevet kontaktet telefonisk, og har efterfølgende besvaret på følgende 4
     spørgsmål der er fremsendt pr. mail:
     vi har nu modtaget dokumentation for, at der er monteret skyggestop på alle 22
     vindmøller. i den forbindelse, vil jeg gerne have svar på følgende spørgsmål:
     1)       oplever du skyggekast i boligen og i din have, hvor du opholderdig?
     2)       hvordan opleves forskellen før og efter,             der er opsat skyggestop
     påvindmøllerne?
     3)       hvordan påvirker vindmøllerne boligen og haven, når de står stille?4) oplever
     du/i genspejling eller blink i vinduerne, når møllerne står stille?
     har du/i oplevet andet der ikke kan dækkes af ovenstående spørgsmål, vil jeg meget
     gerne i skriver en kommentar om det.
     ejerne, gudrun jensen og poul bækgaard jensen, har besvaret ovenstående spørgsmål
     med følgende svar:
                                             - 15 -
      1)       ja, der opleves fortsat skyggekast indendørs i kontor, stue, gangareal og 3
      værelser. udendørs opleves skyggekast i haven omkring ejendommen
      2)       det har reduceret den tid der er skyggekast en lille smule.3) en vindmølle der
      ikke kører, forsvinder ikke eller bliver usynligt, den stå der stadig med vingerne
      strittende i alle retninger.
      4) genspejling i vinduer/glas er der uanset om møllerne kører eller står stille. "
skønsmanden har besvaret de supplerende spørgsmål således:
      "4a:
      efter jeg har modtaget svar på ovenstående spørgsmål, kan jeg konstatere at ejerne
      stadig oplever skyggekast i boligen, og derfor har de opsatte skyggestop ikke haft nogen
      virkning på denne ejendom.
      derfor fastholdes det samlet værditab på kr. 350.000.
      4b:
      de opsatte skyggestop har ingen betydning for den fastsatte værdiansættelse, da ejeren
      har konstatereret, at de ikke har den ønskede virkning for deres ejendom."
der har været fremlagt 8 stk fotos fra ejendommen, optaget af poul bækgaard jensen.
retten har den 15. september 2015 foretaget besigtigelse af ejendommen flytkær 16, 6950
ringkøbing.
geopartner landinspektører a/s har den 29. september 2015 udarbejdet et oversigtsfoto over
området, hvor både de 22 nye møller og de seks gamle, der er taget ned, er markeret. det
fremgår heraf, at ejendommen flytkær 16 er beliggende 1933 meter fra den nærmeste af de
seks gamle møller, der er taget ned.
forklaringer
asger holm thomsen har forklaret, at han er med i bestyrelsen i nørhedehjortmose
vindudvikling aps. han har et deltidslandbrug på novej 28 med produktion af
slagtekyllinger, og ved siden af arbejder han ved politiet.
kommunen har oprindelig udpeget området som egnet til opsætning af vindmøller. kort efter
var der to "projektmagere" fra lemvigegnen, der tog rundt og skrev kontrakter med specielt
de store lodsejere om opsætning af vindmøller. der var de seks vindmøller, der stod der i
forvejen i to klynger af tre, og lodsejerne begyndte at tale om, om man ikke selv lokalt kunne
løfte et vindmølleprojekt. det blev der arbejdet videre med, og der blev oprettet et selskab.
han kom på daværende tidspunkt ind i det som lokal lodsejer. de var i alt 17 lodsejere,
herunder ejerne af de seks gamle vindmøller, der var lokalt forankret, som blev enige om, at
de ville arbejde videre med projektet. de havde et ønske om at tilgodese lokale hensyn og var
enige om, at de ville prøve at gøre noget, der var anderledes i forhold til det, man havde set
andre steder. de skulle jo bo både med møllerne og deres naboer.
                                             - 16 -
ud over at de har holdt de møder, de skulle holde som opstillere, holdt de på et tidligt
tidspunkt informationsmøder til sognene, specielt i no og i ølstrup, og til de lokale
idrætsforeninger/sogneforeninger. de har sagt, at de er klar over, at møllerne påvirker
området, og at de derfor vil give 220.000 kr. hvert år til hvert sogn, så længe møllerne står
der, og det er tinglyst på møllerne.
i erkendelse af at dem, der har størst gene af møllerne, er dem, der bor tættest på, lavede de en
ordning, hvor de tilbød dem, der boede indenfor 1.000 meter fra møllerne enten gratis
mølleandele eller andele til kostpris. dem, der boede helt inde på 600 meter, fik tilbudt 50
gratis mølleandele, eller man kunne regne om, hvis man gerne ville købe mølleandele til
kostpris, ud over det, der kunne købes under ve-køberetsordningen. de håbede på, at det
kunne give de pågældende en årlig indtægt. bare 20 anparter skulle kunne dække en normal
husstands elforbrug. de håbede, at det fremadrettet ville være med til at mildne
påvirkningerne. på daværende tidspunkt kunne en mølleandel handles til 4.500 kr. pr. andel. i
realiteten kunne 50 mølleandele da realiseres til 225.000 kr. nu er strømprisen faldet.
aftalerne blev udfærdiget sådan, at en fortjeneste ville være skattefri. en anpart er en
mølleanpart i det i/s, der ejer en mølle. han ved ikke, hvad andelene senest er handlet til.
de lokale har også kunnet købe ve-andele. selv om de havde 44.000 veandele til salg til
kostpris, som var 3.250 kr., var de revet væk af dem, der bor indenfor 4½ kilometer. de
kunne have solgt dobbelt eller tredobbelt så mange. dem, der ønskede flest, kunne maksimalt
få 178 eller 179 til kostpris. de opfordrede på møderne til, at dem, der kunne, købte ve-
andele, både for at få dem med på projektet, og fordi de gerne ville viderebringe den
økonomiske gevinst, som de selv så i det. de ville gerne, at de 20 procent, som de skulle
udbyde i ve-andele blev solgt til deres nærmeste naboer. der er nogle, der har store andele.
svend aage damgaard er med i en 10-mands mølle. der er ca. 10.000 andele i én mølle.
projektet gav desuden godt 6 mio. kr. i den "grøn ordning", som efter ve-loven skal sættes til
side. pengene er faldet primært til ølstrup og no sogn og i lidt mindre portioner til de andre
sogne. han mener, at ølstrup fik 2 mio. kr. og no ca. 1½ mio. kr.
møllerne er vestas møller. de har primært brugt lokale entreprenører til arbejdet. der er
virkelig lavet meget - veje, udgravninger, fundamenter, støbning mv. efterfølgende har
vestas ansat 2-3 montører på vindmølleparken.
de har opkøbt 12 ejendomme i området, som de har nedlagt for at kunne få lov at lave den
store vindmøllepark. de aftalte en frivillig køberetsordning, hvor de generelt betalte 50
procent over det, en ejendomsmægler havde vurderet. for de pågældende mener han, at de er
kommet af med deres ejendomme til en god pris i et område, hvor der står mange ejendomme,
der er svære at sælge. morten præstegaards ejendom var "på finalen", og han "spillede sine
kort godt" og fik 100 procent oveni vurderingen, der var 625.000 kr. de betalte 1,25 mio. kr.
for hans ejendom.
han har selvfølgelig debatteret fagligt og sagligt om vindmøllerne med de personer, han skal
møde i retssagen her. da byggetilladelsen var givet, var det dog også sådan, at claus bødtker,
der fra start var modstander af møllerne, kontaktede ham, om de nu ikke "skulle slå en streg
over det". claus bødtker ville gerne være med til at tegne deres besøgscenter. da han er en
dygtig arkitekt, har claus bødtker tegnet besøgscenteret, og han har tegnet et rigtigt fint hus.
de ville også gerne holde det lokalt.
planenergi rådede dem til at få udfærdiget den supplerende vvm, der er fremlagt som bilag
a, som i sagen her er kaldt en mini-vvm. de hyrede planenergi til det, fordi de har
                                              - 17 -
kompetencerne. der blev skrevet ud til folk om, at planenergi gerne ville komme, og de blev
opfordret til at være hjemme, og de kunne også få indflydelse på, hvor billederne skulle tages
fra.
han var ikke med, da taksationsmyndigheden var rundt. det var to andre fra bestyrelsen,
vagner jeppesen og lars christian rejkjær. efter deres udsagn blev der lyttet, så længe folk
havde noget at sige. der udover var taksationsmyndighederne selvfølgelig meget målrettede
og effektive.
der er betalt værditabserstatning til 34 ejendomme. der er disse 12 tilbage, der ikke er
afklaret med.
han var selv skeptisk, før de fik møllerne op. bagefter har han ikke følt, at de har nogle gener.
de kan høre møllerne af og til, og de har udsyn til alle 22 møller. han har novej lige ved
siden af og vil hellere have en vindmøllepark. han har vænnet sig til novej. mølleparken er
noget nyt, og i forhold til naboerne kan han selvfølgelig godt se, at det er meget
iøjnefaldende. i deres husstand er der ikke nogle, der har haft de gener, andre har forklaret om
med hovedpine og sygdom. de kan høre møllerne om aftenen, når vinduet er åbent, og vinden
er i den retning. husdyrene er heller ikke påvirket.
der er kommet skrappere krav til lavfrekvent støj. til at starte med kunne vestas ikke
overholde de krav, der var i deres område, men det fik de løst. lem kær møllerne har ikke
været undergivet de samme krav. reglerne er skærpet i forhold til, da de blev sat op. på hans
ejendom har de også oplevet skyggekast i forårs- og efterårsmånederne. det har været om
morgenen inde i deres soveværelse, men efter skyggestoppet er sat op, har han ikke mærket
det. han har nogle morgener set skyggen komme ind over græsplænen og stoppe, når den var
10-15 meter fra terrassen. efter en 20 minutter, når solen havde passeret, startede møllen igen.
han mener, at det er et 100 procents skyggestop, der er sat op. lyset i toppen af vindmøllerne
er to lamper, der lyser konstant. det er svagt lys. det er klart, at hvis man kigger ind, hvor
vingerne kører foran, vil det se ud som blink. han mener, at lysene skal være stærkere, hvis
det er tættere på en lufthavn eller ud over vand. han har ikke mærket forandringer i dyrelivet
af kronvildt og rådyr.
novej 8 er blevet solgt, efter møllerne er kommet op. på nettet så han, at ejendommen var til
salg for 1,595 mio. kr. og var solgt til 1,52 mio. kr. på kun 57 dage i marts 2014. han kender
ikke ejendommens stand, men mener umiddelbart at det er en flot pris.
poul bækgaard jensen har forklaret, at de købte ejendommen i november 1988. de ønskede
begge at bo på landet. de lagde vægt på, at der var åbne vidder, fred og ro, dyrelivet, nyde
naturen med gå- og cykleture og følelsen af frihed. de lagde vægt på, at det var et sted, de
glædede sig til at komme hjem til og slappe af. de har fem børn, og det er vigtigt for dem, at
de kan lave de rammer, hvor børnene kan se og mærke de værdier, de gerne vil give dem, og
at børnene også kan slappe af, når de kommer hjem fra deres hverdag i skole mv. efter
møllerne er kommet op, synes de, at det, de har bygget deres livsværdier på, er spoleret.
roen, freden, stilheden og det visuelle har ændret sig. det er ikke det samme at gå tur og
cykle i området.
poul bækgaard jensen har forklaret til de fotos, han har taget, at bilag 8 er udsigt mod sydøst,
der kan ses fra østvendte vinduer som kontor, køkken og soveværelse. fotoet er taget fra
deres soveværelse om morgenen. vejen i hjørnet af fotoet er trehedevej. når han sidder på
kanten af sengen, er det hans udsigt. fotoet bilag 9 er taget hen mod aften. han har stået lige
                                             - 18 -
rundt om hjørnet ved gavlen ved kanten af terrassen ud mod græsplænen. fotoet er taget
direkte mod sydvest. det er den udsigt, de har fra deres stue, kontor, to værelser ovenpå,
terrasse og have. fotoet bilag 10 er taget, hvor han står længere ude på græsplænen med
hækken foran. fotoet bilag 11 er fra samme sted, men drejet og taget ud mod sydvest-vest.
fotoene bilag 10 og 11 er taget, så de kan lægges lidt ind over hinanden, og så ser man næsten
hele horisonten. der er 14 møller. fotoet bilag 12 er stort set samme billede som bilag 11,
men taget tættere på hækken. man kan se over til naboens ejendom. hele propellen på
møllerne rager op over ejendommen og bevoksningen. fotoet bilag 13 er en solnedgang. det
er taget fra haven ud mod sydvest, lidt over mod vest. det er nogle af de møller, der giver
skygger. skyggekastene starter fra mølle nr. 16 og nr. 5 og kravler så om til resten ud mod
nordvest, så det er 16-22 og 5 -11, afhængig af årstiden. han ville ikke kunne se de gamle
nørhede møller på bilag 9. den, der kommer nærmest på, er fotoet bilag 14, der er taget fra
gårdspladsen. de gamle nørhede møller stod placeret, så de var næsten dækket af granerne.
en sjælden gang kunne de lige se det yderste af en vingespids. de gamle hjortmosemøller
kunne de se på bilag 11 mellem den anden og tredje mølle fra venstre. de gamle møller var
næsten dobbelt så langt væk, som de nye, og de nye er 50 procent højere end de gamle. de
kunne se vingespidserne af de gamle møller, måske halvdelen af propellerne. de hørte aldrig
de tidligere nørhedemøller. hjortmosemøllerne hørte de et par gange om året. det midterste
læbælte på bilag 14 er ved at gå ud, og så vil de ikke dække for udsynet til møllerne bagved.
fotoet bilag 15 er på vej om i haven ved gavlen, hvor det første man ser, er den kæmpe mølle,
der er på fotoet.
de oplever tre slags hørbar støj og en, der ikke er hørbar. der er en vindstøj, en mekanisk støj
og en elektrisk støj, som er der, uanset hvad, og så er der en ikke hørbar. infralyden/den ikke
hørbare er lidt svær, men han har sværere ved at falde i søvn, han vågner om natten og kan
høre møllerne. han vågner også tidligere om morgenen. deres cykelture er gået i stå. hans
kone har talt meget mere om træthed end tidligere. det er lidt i perioder. det håndgribelige er,
hvor de kan høre møllerne, også med lukkede vinduer i vinterhalvåret. der er mange dage,
hvor de ikke hører møllerne, men de kan også vågne om natten de dage, hvor de ikke hører
møllerne. det er ikke hver nat, de vågner, men det sker flere gange om måneden. de mærker
ikke støjen indendørs i huset, når der er aktivitet i huset. de hører den, når der er stilhed. de
hører støjen i soveværelset. de hører ikke støjen indendørs nedenunder, hvis vinduerne er
lukkede. hvis de opholder sig udenfor, er der voldsomme støjgener. det "kører selvfølgelig
også op og ned". vindstøjen er kraftigst, hvis de får støjen fra sydøst henover syd og om i
nordvest. hvis de får vinden fra nord og om i nordøst, kan der komme den mekaniske og
elektriske støj, hvor man hører rumlen og høje pibelyde. der bliver vindstøjen mindre. de
hører møllerne tydeligst, når der ikke er kraftig vind, så som de lidt stille sommeraftener,
hvad enten det er vindstøj, mekanisk eller elektrisk støj. hvis man skal have et reelt billede af
det, skal man opholde sig på ejendommen en måned.
der er stadig skyggekast, og det generer. det startede for en lille uge siden før den 28.
september 2015 med de to møller længst mod nordvest. de havde to dage med skyggekast
ved 18.30-tiden inde i stuen og i arbejdsværelset. det rammer hele sydvestsiden af
ejendommen. skyggen fra vingen fejer hen over. det ser de inde i rummene. lysstyrken
varierer, når der kommer en skygge og fejer forbi. indendørs ser de også, at skyggen fra
vingen, får skyggerne fra naboens træer til "at vandre op og ned ad væggen". det værste er,
når der er skyggekast fra to møller, som solen rammer forskelligt. så giver det uro.
taksationsmyndigheden har refereret korrekt, hvad han og ægtefællen har anført. i
skønserklæringen er det i punkt 10 om beskrivelse af ejendommen anført, at haven ligger mod
vest - den ligger mod sydvest. gårdspladsen ligger mod sydøst og ikke mod syd. haven og
                                              - 19 -
huset ligger ud mod sydvest fuldstændigt parallelt med møllerækkerne. ovenpå kan de også
se vindmøller fra gangarealet. de har ovenpå skyggekast på tre ud af fire værelser og på
gangarealet. i besvarelsen til spørgsmål 4 er det anført, at der ikke blev bemærket støj
indenfor, når vinduer og tagvinduer var lukkede. det vil han bestride. der var otte personer,
der snakkede sammen, og som han nævnte før, kan støjen ikke høres, når der er aktivitet.
støjen er tydelig, når der er stille.
de gav 505.000 kr. for ejendommen i 1988. de har løbende moderniseret for ca. 1 mio. kr.
boligcenter vestjylland har vurderet ejendommen til 1,2 mio. kr. de havde bedt om en
vurdering af prisen på ejendommen før og efter, vindmøllerne var stillet op, til brug for
retshjælpsforsikringen. hun ville ikke give en vurdering af prisen før, da hun ikke havde set
ejendommen på det tidspunkt.
skyggekastene varer fra 5 minutter til en halv time. han vil betvivle, at der kun er 4 timer og
51 minutter indendørs om året. foreholdt at der i november 2014 er installeret skyggestop,
har poul bækgaard jensen forklaret, at det er rigtigt, at de har svaret, det har reduceret det en
lille smule. han kan godt kan se, at der stopper en 3-5 møller, når solen er på vej ned, men det
er ikke sikkert, at den mølle, der giver dem skyggekast, stopper. de har også oplevet, at
møllen stopper, og de kan se, at hvis den havde kørt, havde de fået skyggekastet, men de har
også oplevet, at den starter op igen, inden solen har passeret. det har de set flere gange. de
har haft skyggekast fra 1. januar og nogle måneder frem 11 gange og to gange i ugen før den
28. september 2015. han sætter kryds i kalenderen, når han oplever generende skyggekast.
det er begge møllerækker, der kommer skygger fra.
han er blevet overrasket over, hvor dominerende møllerne er i landskabet, og hvor voldsom
støjen er. det havde han ikke regnet med. det visuelle og støjen fylder mest, fordi de har det
hele året. hertil kommer skyggekast, som de trods alt kun har halvdelen af året. efter
møllerne er blevet startet, har de oplevet store problemer med deres trådløse signaler.
gudrun jensen har forklaret, at der er vindmøller overalt, der kører rundt, både når man er ude
og inde. det er virkelig frustrerende. der er aldrig ro for øjnene. der er støj. når man kommer
ud, er støjen det første, der møder én. for hende er det som en flyvemaskine, der bliver ved at
være der hele tiden, altid. selv fra sin hovedpude, kan hun se møllerne. i køkkenet står hun
med ryggen til, når hun står ved vasken, men så genspejler de sig i vinduet. det gør de også,
når de sidder ved spisebordet. lige meget hvilket rum, hun er i, er de der hele tiden. de
dominerer tilværelsen. det, de har nydt på landet, var det smukke landskab og den fine udsigt.
hun har også gået meget tur på markvejen, men nu er der både synet og støjen fra møllerne.
hen over sommeren har de vinduet åbent i soveværelset. også når vinduet er næsten lukket,
kan man høre dem. man kan høre møllerne, når det bliver stille, og hvis man vågner om
natten, kan man høre dem. der er den rumlende lyd, der kører. der er noget, der gør, at hun
vågner. også hvis man sidder i stuen, og fjernsynet ikke er tændt, kan man høre dem. de er
der altid. det sidste år har hun følt sig mere træt. det påvirker ubevidst, at når man sidder ved
et bord eller står og kigger, så har man en kæmpe mølle at kigge på. det dominerer hendes
tilværelse meget.
det er virkelig ubehageligt, når der er skyggekast. det har man ikke lyst til at sidde i. det
kommer om eftermiddagen, hvor de er kommet hjem fra arbejde, og det er den årstid, hvor de
er inde. det spejler sig i glasset i deres reol, og står døren åben fra kontoret ud til køkkenet,
kan det ske, at det kan glimte i det lille vindue ved spisebordet. det er om vinteren. møllerne
ødelægger den flotte solnedgang, der kan være.
                                              - 20 -
skønsmand leif stephansen har forklaret, at han både før og efter disse har lavet
skønserklæringer i forbindelse med sager om værditab på grund af vindmøller. ved
vurderingen er det vigtigt, hvor møllerne er placeret i forhold til ejendommen, om man f.eks
kan se dem, når man sidder på sin terrasse. der er også vingestøjen, det visuelle og
skyggekast. det har også betydning, om der er genspejlinger. han har ikke tidligere været
inde i sager om vurdering af værditab, hvor det på samme måde som her er indgået, at der er
fjernet eksisterende vindmøller. han har været på kurser i, hvad der skal lægges vægt på ved
vurdering af vindmøller og fulgt med i publikationer. han husker ikke, hvilket materiale, de
har gennemgået. han har også lavet vurderinger, da højspændingsledningen skulle føres fra
sønderjylland til viborg og i forbindelse med anlæg af den midtjyske motorvej, hvor det er
samme problematik med nogle, der ligger tættere på. han er praktiker. han går ud og ser på
åstedet, og hvad der sker der.
han har taget hensyn til, at de seks eksisterende møller er taget ned. ud fra kortmaterialet har
de har været lidt synlige fra ejendommen. der var ingen trafikstøj. der var ingen forskel på
hans lydopfattelse af støjen fra møllerne på denne ejendom og ejendomme på herningvej.
hvis der ikke var støj fra herningvej var der ikke den store forskel på støjen. denne ejendom
ligger dog lidt længere væk fra møllerne. han har stået på ejendommen på
sydsiden/havesiden og lyttet. det er samme datoer, han har besigtiget alle ejendommene.
støjen vil være stort set ens, om man bor 600 meter fra møllerne eller 1.100 meter fra. han
har lyttet på 700 meter og 1.100 meter. han syntes ikke, at der var den store forskel. hvis der
havde været bygninger og jordvolde, ville det tage en del af støjen.
han har ved den supplerende skønserklæring lagt vægt på, at beboerne fortsat oplever, at der
er gener fra skyggekast og genspejlinger. de har oplyst, at genspejlinger i vinduer og glas er
der, uanset om møllerne kører eller står stille. det er solsiden, man opholder sig i på
ejendommen. der er have mod syd og vest, og man kan se møllerne hele vejen rundt. han kan
ikke sige, hvor effektiv skyggestoppet er. han henholder sig til, at det stadig generer
beboerne. det vil ikke have betydning for hans vurdering, at der er etableret skyggestop, fordi
generne stadig er der, og der vil også stadig være genspejlinger, der opleves lige så
generende. det er svært at sige, hvilken indflydelse det har på værdifastsættelsen, at der er
etableret skyggestop, når han ikke selv har oplevet det. det er nok lidt midt imellem. han må
lytte til beboerne og høre, hvordan de oplever det. det er også det, der vil skulle fortælles
videre ved et salg, og som kommer til at påvirke prissætningen. han vil ikke sætte beløb på.
han har ingen procenter på, hvor stor betydning henholdsvis skyggekast, støj og det visuelle
betyder for værdifastsættelsen. det er en samlet vurdering.
bilag 2 til skønserklæringen er fundet på nettet.               landsforeningen       naboer til
kæmpevindmøller er modstandere af vindmøller.
den normale køber vil ikke interesse sig for, at der kun er foretaget støjmålingerne på tre
vindmøller, og at prøveresultaterne kun gælder de prøvede møller. de vil interessere sig for
det, de kan høre, når der er inde i huset og
f.eks er ude i haven om sommeren.
søren plagborg har forklaret, at han er uddannet el-ingeniør. han har været ansat i vestas
siden 1998. han er i dag i en stilling som global chef for teknisk support til drift. han er chef
for folk, der beskæftiger sig med skyggestyring, og han var i sine tidlige ingeniørdage med til
at udvikle den første skyggestyring i danmark.
                                              - 21 -
skyggestyringen fungerer på den måde, at der ud fra solens bane og gennemsnitlige vejrdata
er foretaget en geofysisk beregning af, hvornår der er en teoretisk chance for, at møllen kaster
skygge på en given lokation. beregningerne er programmeret ind i en styringsenhed, der
sidder i møllen. uden på møllen sidder der to sensorer, en der peger i østlig retning og en i
vestlig retning. når der er sammenfald mellem beregningerne og lysindfaldet på sensorerne,
siger sensoren til møllen, at den skal gå på pause. der går nogle minutter, inden møllen er tæt
på nul i omdrejningstal. møllen skal koble af nettet, den kinetiske energi i rotoren skal "løbe
ud", og man drejer vingerne, så de bremser ned. hvis møllevingerne f.eks "kører forbi" et
vindue, og der kommer sol, så de kaster skygge, kan der godt gå lidt tid, inden man oplever, at
de stopper. skyggekastet for de enkelte ejendomme er beregnet ud fra alle de møller, der
muligt kan give skyggekast på den pågældende ejendom.
windpro version 2.9.278 systemet er det værktøj, der primært bruges i danmark til at
beregne produktion, støj og skyggekast. det er udviklet af et firma, emd. dokumentet er
grundlag for det, de har programmeret ind i hver enkelt vindmølle. kunden er kommet med
oplysninger fra en landinspektør om de skyggefølsomme områder. der kan godt være behov
for justeringer efterfølgende. generelt oplever de ikke store efterjusteringer. det er ikke
vestas´ oplevelse, at styringen ikke virker. foreholdt, at ejerne af ejendommen hjortmosevej
5 har forklaret, at de har oplevet et skyggekast på 9 timer det første år, hvor det beregnede er
7 timer og 18 minutter ude og 5 timer og 33 minutter inde, har søren plagborg forklaret, at
det er 250 sider, der er programmeret ind i en computer. han vil ikke udelukke, at noget er
programmeret forkert, og er det tilfældet, skal det korrigeres.
foreholdt at møllerne er kommet op i slutningen af 2013, og skyggestoppet først
færdigetableret i november 2014 har søren plagborg forklaret, at de først fik de sidste
landmålerdata om lokationerne i august 2014. derudover tog det et par måneder at få det helt
beregnet, programmeret, produceret og uploaded ude i møllen. man kunne godt have beregnet
det, før møllerne var sat op. han har ingen erfaring med, om det er sædvanligt. de har haft
mest fokus på at få møllerne i drift.
skyggestoppene er sat op, så møllerne stopper, når der er skyggekast. de trækker ikke 10
timer fra, men der ryger nogle minutter i nedlukningsprocessen. det er sat op til at stoppe, for
eksempel når skyggen rammer et vindue, men så vil der i de efterfølgende 2-3 minutter være
en skyggepåvirkning af vinduet på grund af nedlukningsprocessen. sådan vil det være hver
gang den starter og stopper. hen over året vil det aldrig komme over 10 timer. der er også
steder, hvor det er terrassen, der er lagt ind som et punkt. det er landmåleren, der har
defineret de skyggefølsomme områder.
vestas har leveret skyggestyring/hardware til alle møller. de har ikke programmeret
skyggestop i de møller, der ikke rammer naboer. han mener, at der er aktiv skyggestyring på
14 møller.
han har ikke lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. han vil mene, at de beregninger, der
er redegjort for på side 162 og 163 er beregninger, uden der er opsat skyggestyring. han kan
ikke svare på, hvor arealet på de 15 gange 15 meter, der er beregnet ud fra, er beliggende,
men han vil antage, at det er på den pågældende nabomatrikel. det er beregninger, ikke
målinger. inputdataene i vvm-redegørelsen kommer fra en landmåler. han ved ikke,
hvordan landmåleren har indsamlet de data. vestas har modtaget en datafil fra landmåleren,
som definerede "et hvidt lagen", der skulle definere en have, et hus eller et vindue. det er de
data, der er puttet ind i deres beregninger. det er som nævnt landmåleren, der har defineret de
skyggefølsomme områder.
                                              - 22 -
det typiske i forhold til for eksempel en nabo og en vindmølle er, at der i en periode vil være
en skyggepåvirkning i de tidlige morgentimer eller sen aften, hvor man vil have en halvbue
over horisonten. den første dag vil det måske være tre minutter, næste dag fem minutter, og
så vokser det typisk op til 1/2 - 3/4 time og aftager så igen. perioden er måske på 15 dage i
januar. summen af det forløb, og måske et lignende forløb i oktober er det programmet har
beregnet. når der er etableret skyggestop, varer skyggekastet kun de 2-3 minutter, det tager at
lukke ned. hvis for eksempel det beregnede skyggekast i de 15 dage er 7 timer og 18
minutter, vil der efter skyggestoppet er sat op, være en skyggepåvirkning på samlet 1/2 - 3/4
time i den omhandlede periode. der er yderligere lavet det, at er der en dag med vandrende
skyer i en periode, hvor møllen ved sol skulle være lukket ned i 1/2 time, så genstartes den
ikke, selv om der bliver skyet efter 10 minutter.
lyset i toppen af møllen er et markeringslys i forhold til fly. så længe det ikke er i nærheden
af en lufthavn er det et 10-kantet rødt lys, der lyser konstant. han husker ikke, om det skifter
til hvidt om dagen. der er i prismen en afskærmning nedad, men man kan se det fra jorden.
det kan måske blinke, hvis der roterer en vinge foran.
det er som nævnt ikke ham, der har lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. heller ikke i
mini-vvm-redegørelsen. han har heller ikke personligt haft noget at gøre med windpro
beregningerne og programmeringen og heller ikke servicerapporterne for de 22 vindmøller.
lars søndergaard har forklaret, at han er ansat i delta som specialist indenfor støj. han
arbejder med bygningsakustik og vindmøllestøj. han har været i delta i 9 år. de har udført
målinger ved vindmøllerne. det er ikke ham, der har foretaget målingerne i testrapporten af
26. august 2014. det er en kollega, som ikke er hos delta længere.
de kan godt lave de indledende støjberegninger, men det plejer de ikke, for "ikke at have for
mange kasketter på". de indledende støjberegninger foretages på kendte data for den samme
vindmølletype. typisk er det målte værdier for den samme vindmølle eller en tilsvarende, der
indgår i de beregninger. deres opgave er typisk at foretage målinger på vindmøllerne, når de
er kommet op. de beregner en kildestyrke, som alle beregninger bliver lavet på baggrund af,
og så laver de en ny beregning svarende til den indledende, for at se om støjen holder sig
indenfor det tilladte område. i det åbne land er støjgrænsen 44 db ved 8 m/s og 42 db ved 6
m/s. i støjfølsomme områder er det 39 db og 37 db. den nugældende støjbekendtgørelse, nr.
1284/2011, er den 3. version af den måde, man regulerer støj fra vindmøller på i danmark.
den primære forskel til den tidligere gældende, nr. 1518/2006, er, at man også nu laver en
lavfrekvent støjberegning. før var der ikke en lavfrekvent støjgrænse.
støjbekendtgørelsen definerer, at tre eller flere vindmøller, der står sammen, er en park. hvis
møllerne er ens, behøver man kun at måle på tre af vindmøllerne. for de resterende anvender
man en middelværdi for de tre målte. her er målt mølle 1, mølle 11 og mølle 22. deres
erfaring er, at hvis møllerne er ens, er der ikke den store forskel fra den ene mølle til den
anden. det er også det, man kan se f.eks. af resultaterne side 2. der er ikke specielt store
udsving i kildestyrken ved de to vindhastigheder for hver af de tre vindmøller. der er målt på
tre møller, fordi det er det, lovgivningen har fastsat som det nødvendige.
når de måler, laver de en måling i en afstand, der svarer til totalhøjden på vindmøllerne. her
er det ca. 150 meter. ud fra de beregningsmetoder, der også fremgår af bekendtgørelsen, kan
man regne sig op til en kildestyrke. ud fra det kan man beregne, hvilken støjbelastning der er
hos naboerne. det, der fremgår af skemaet side 2 i testrapporten, er en total kildestyrke fra
hver af de tre vindmøller. tallene er ret ens. han vil mene, at der ikke er hørbar forskel.
                                              - 23 -
i bilag 1 i rapporten på side 18 kan man se støjens udvikling ved de forskellige
vindhastigheder. det er det støjniveau, der er målt i 150 meters afstand. støjen fra møllerne er
"krydserne". man kan se, at støjen er støt stigende op til 8 m/s, og herefter er det ca. jævnt.
det er det sædvanlige billede for moderne vindmøller i danmark. resultaterne her og også de
næste par kurver, er blevet brugt til at beregne en kildestyrke, som er den værdi, der skal
bruges til at beregne støjbelastningen. cirklerne er baggrundsstøjen. den måles, medens den
mølle, de måler på, er slukket. bilag 4 på side 21 viser noget af målingen for mølle 11, men
da de ikke nødvendigvis er målt i lige nøjagtig samme afstand, kan de målinger ikke
sammenlignes. det, der kan sammenlignes, er den beregnede kildestyrkeværdi.
efter bekendtgørelsen skal støjen bestemmes ved 6 m/s og 8 m/s. støjmålinger bliver altid
lavet i medvindsretning, fordi man vil have en "worst case" situation. det er også det, man
gør i beregningerne, man anser, at der hele tiden er medvind til alle naboer. der vil være mest
støj i medvindsretningen. ved højere vindhastigheder end 8 m/s stiger støjen ikke for de nye
vindmøller. det samme gælder den lavfrekvente støj. ved nogle af de gamle vindmøller
kunne støjen godt stige ved højere vindhastigheder end 8 m/s. man er blevet bedre til at få
energi ud af vinden, og det har haft den effekt, at støjen ikke stiger ved de højere
vindhastigheder.
det giver ekstra støjbelastning, at der står flere møller end én. man er ovre i logaritmiske
værdier. det er sådan, at hvis man har en mølle, der støjer, og der så er én ved siden af, så
støjer de ikke dobbelt. rent regnemæssigt vil det svare til en støjforøgelse på 3 db. des flere
møller, des mere støj, men ikke aritmetisk. hvis en mølle siger 41 db, er det ikke sådan, at to
møller er 82db. det vil nærmere være 44 db for de to møller. tommelfingerreglen er, at man
skal have 10 ens støjkilder for at få en forøgelse på 10 db.
alle beregningerne er lavet ud fra en sum af støjen fra alle relevante vindmøller i området.
det er reguleret i bekendtgørelsen, hvilke vindmøller der skal med. de relevante er medtaget i
beregningerne. så vidt han kan se, er det 42 vindmøller, der indgår i beregningerne her. det er
den samlede støj, der er fra de omhandlede 22 og 20 andre relevante, der indgår i den støj, der
er beregnet for den enkelte ejendom.
som ved al måling er der en usikkerhed. når de måler, kan man se det som en stikprøve. man
har udregnet, at der ved denne målemetode vil være en usikkerhed på +/- 2 db. hvis man har
en værdi på 41 db, ligger den sande værdi mellem 39 og 43 db. det sædvanlige er, at man
lader ejeren af støjkilden få gavn af de 2 db. det vil sige, at man reelt skal have en
støjbelastning over 46 db, før man vil sige, at der er en signifikant overskridelse, der kræver
reduktion af støjen. det sædvanlige er, at når man ansøger, skal man holde sig strengt til
støjgrænsen, dvs. at den vvm-beregning, der ligger til grund, skal holde sig strengt indenfor
grænsen på f.eks. 41 db, men ved den efterfølgende måling skal man reelt op på 46 db, før
kommunen skrider ind.
her mener han, at variationen er ret lille. ved nogle er der lidt mere støj end beregnet, ved
andre lidt mindre. i forhold til vvm-redegørelsen side 156 har de beregnet støjen ud fra
målingerne. ved nabobolig 3 - trehedevej 14 - er den tidligere beregnet til 40,4 ved 6 m/s.
den har de beregnet ud fra målingen til 39,4 db. det fremgår af rapporten side 13, punkt c.
ved 8 m/s, vvm-redegørelsen side 157, her er den forud beregnede støj ved 8 m/s ved
nabobolig 3 - trehedevej 14 - 41,0 db. resultatet af deres opdaterede beregning giver 42, 2
db. han ved ikke præcist, hvilke vindmøller der er brugt i vvm-redegørelsen.
                                               - 24 -
ved 6 m/s (vvm-redegørelsen side 156) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 1 -
flytkær 18, som er nabo til flytkær 16 - 41,4 db(a) og deres opdaterede er 39,1
der er stadig en usikkerhed på +/- 2 db. ved 6 m/s ligger værdierne generelt lavere. det kan
også skyldes, at det var en anden vindmølletype den forudgående beregning blev lavet på. de
har også udført målingerne på lem kær møllerne.
ved 8 m/s (vvm-redegørelsen side 157) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 1 -
flytkær 18, som er nabo til flytkær 16 - 42,3 db(a) og deres opdaterede er 41,9
vedrørende lavfrekvent støj. den ligger generelt lavere end grænseværdien, selv med en
usikkerhed på 2 db.
vindmøllerne ved bindesbøl er også en vestas mølle, men en anden model. de har også
udført målinger og beregninger for den sag. det var et af de projekter, der kom op før den nye
bekendtgørelse. lige præcis den vindmølletype, der står ved bindesbøl er
problemvindmøllen, når man taler om lavfrekvent støj. den stilles ham bekendt ikke længere
op i danmark af samme årsag. ved de 22 møller, der er stillet op i nærværende sag, har man
fundet problemet og fået reduceret den lavfrekvente støj.
man kunne godt måle på flere vindmøller end de tre, man skal efter bekendtgørelsen. det, der
er problemet, er, at de er afhængige af vejret. hvis de vidste, hvornår der var den rigtige
vindhastighed, ville det være nemmere. teoretisk kunne målingen være ovre på en time, men
i realiteten bruger de en halv til to-tre dage, hvis de er uheldige med at få ramt de rigtige
vindhastigheder. det er ikke så meget det at få flyttet måleudstyret, der tager tid. hvis
vindmøllerne havde været sat op, så der skulle måles flere, havde de gjort det. efter
bekendtgørelsen skal der måles ved både 6 m/s og 8 m/s. strategien ved målingerne er lidt
forskellig. typisk går de efter, hvor der er en flanke, hvor de kan kigge på forskellige
vindhastigheder, men det er ikke altid det lykkes. han vil skyde på, at hver af målingerne har
stået for 1/4 af den tid, der er brugt, og beregningerne så den sidste 1/4. måling af en mølle
mere ville måske være 1/4 oveni prisen.
de måler altid kun på en mølle ad gangen. de andre møller i nærheden, der på det tidspunkt
bliver set som en del af baggrundsstøjen, bliver slukket. det er tilfældigt, hvilke møller der
udtages til måling. det er oftest parkens layout, der afgør det. han har ikke været med til at
vælge møllerne ud ved de målinger, der er foretaget i denne sag, derfor kan han kun udtale sig
om det overordnede. hvis der har været specifikke klager, vil de ofte prøve at vælge møller i
nærheden af de ejendomme. han tror valget af de møller, der er målt på her, har været
økonomi. hvis de havde valgt nogle i midten af parken, ville der have været mange møller
rundt omkring, de skulle have slukket, og som så ikke havde produceret, medens de målte. de
måler på én vindmølle ad gangen for lige præcis at kunne bestemme støjen fra en vindmølle.
hvis der er flere ad gangen, bliver det mudret. grunden til, at de måler tæt på, er, at jo bedre
kan støjen bestemmes. jo længere væk der måles, jo større bliver usikkerheden. der skal
desuden gerne være forskel på det, de måler, og det, der er rundt omkring. det er en
beregning, hvor stor støjbelastningen er henne på den enkelte ejendom. det er ikke en måling.
det er defineret i bekendtgørelsen, hvordan man skal beregne lavfrekvent støj. beregning ud
fra målinger er den måde, man har valgt at gøre det på i danmark, hvad enten det er
vindmøllestøj, flystøj, togstøj, bilstøj eller andet. man laver målinger tæt på støjkilden, hvor
man kan få en god bestemmelse af støjen. usikkerheden ved at gøre det på denne måde er
meget mindre, end hvis man laver en måling ude ved naboen. den lavfrekvente støj udbreder
                                              - 25 -
sig ikke længere end almindelig støj. det er det modsatte, der er tilfældet. hvis man har stået
på afstand af en rockkoncert, er det bassen, man kan høre. grunden til det er, at luftaffusionen
"sluger" de høje frekvenser. jo længere man kommer væk, jo mere dæmpet er de høje
frekvenser. det kan godt have den sideeffekt, at man lægger mere mærke til bassen, men der
er ikke mere af den. en bygning fungerer på samme måde, den er bedst til at dæmpe de høje
frekvenser. man har lavet nogle målinger på huse, som man bruger i beregningen. i øjeblikket
har miljøstyrelsen et projekt ude, idet man ønsker et forbedret datagrundlag til bestemmelse af
huses lavfrekvente lydisolation.
vedrørende det, der er anført side 3 i testrapporten af 26. august 2014, er det vindmølleparken
med de 22 vindmøller, som prøvningsresultatet gælder for. med hensyn til, om det er
støjfølsomme områder eller ej, følger de det opdrag, de får fra deres kunde. de har ikke selv
nogen holdning til, hvordan områderne skal klassificeres.
asger holm thomsen har supplerende forklaret, at vindmølleselskabet har bedt landmåleren
om at måle på selve stuehuset og på terrassen til brug for opsætning af skyggestop.
parternes synspunkter
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har i påstandsdokumentet anført følgende til støtte
for deres påstand:
      "anbringender:
      gudrun jensens og poul bækgaard jensens krav baseres på 2 forskellige regelsæt,
      nemlig dels ve-lovens regler om betaling af værditab som følge af nørhede-hjortmose
      vindudvikling aps' opstilling af 22 store vindmøller i umiddelbar nærhed af deres
      ejendom og dels de naboretlige regler om betaling af erstatning, når generne ved
      opstilling og drift af disse vindmøller går ud over, hvad naboer bør tåle.
      ve-lovens regler om betaling for værditab
      det gøres gældende, at gudrun jensen og poul bækgaard jensen ikke med det af
      taksationsmyndigheden udmålte beløb på 175.000 kr. for værditabet på ejendommen
      flytkær 16 (bilag 4) har fået fuld betaling for værditabet, som de har krav på efter ve-
      loven, der berettiger dem til fuld betaling for ethvert tab på ejendommen efter en
      individuel vurdering.
      det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsgrundlag var uholdbart, fordi
      denne myndigheds vurdering af de visuelle forhold alene var computergenererede
      billeder i miljørapporten (bilag 1), ligesom grundlaget for myndighedens vurdering af
      støjudsendelse og skyggekast var de computergenererede beregninger og dermed af
      hypotetisk karakter. det fremgår af bilag a, "at den endelige vindmølletype varierer fra
      typen i vvm-redegørelsen", men de summariske beregninger i bilag a er fortsat på
      hypotetisk grundlag og giver ikke et betryggende billede af de faktiske forhold.
      det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsform med besøg på mange
      ejendomme inden for samme arbejdsdag og med ophold af kun 20 minutters varighed
      på hver ejendom rejser tvivl med hensyn til overholdelse af de almindelige
      forvaltningsretlige krav om grundig sagsbehandling og specielt ve-lovens krav om
      individuel vurdering af denne ejendom.
                                        - 26 -
teksten til afgørelsen (bilag 4) fremtræder, når den sammenholdes med afgørelser i
andre sager, i høj grad standardiseret og med et beskedent indhold alene vedrørende
gudrun og poul bækgaard jensens ejendom, hvilket forstærker tvivlen med hensyn til
grundig sagsbehandling og individuel vurdering.
taksationsmyndighedens udmåling ligger væsentligt under det beløb på 350.000 kr.,
som skønsmand leif stephansen nåede frem til i sin skønserklæring af 27. februar 2015
under nærværende retssag.
det gøres gældende, at begrebet værditab som udgangspunkt må måles i forhold til en
salgssituation for ejendommen, og at værdien af ejendommen i en salgssituation vil
være reduceret i tilfælde af problemer med realkredit- eller bankfinansiering. under alle
omstændigheder vil værdien være væsentligt forringet på grund af det voldsomme
visuelle indtryk af de 22 store vindmøller, af deres vedvarende støjudsendelse, af
skyggekast fra vindmøllerne samt af trykbølger i vindmøllernes nærhed.
om natten afløses skyggekastet af det flimrende røde lys fra de lamper, der er opsat i
toppen af vindmøllerne for at advare lavtgående fly. det røde lys er tændt konstant, men
flimrer med rotorernes passage.
livskvaliteten ved at bo på ejendommen er både indendørs og udendørs forringet.
de fleste købere, der efterspørger en ejendom med moderne kvalitetsbolig med
rummelig og moderne erhvervsbygning og store udendørs arealer i den åbne og frie
natur i det vestlige jylland vil nok køre videre og se på andre ejendomme i stedet, når de
har set og hørt vindmøllerne.
for de købere, der måske vil acceptere synet og lyden fra vindmøllerne, vil det påvirke
prisen særdeles negativt. den som bilag 6 fremlagte erklæring af 29. januar 2014 fra
estate boligcenter vestjylland bekræfter da også "at ejendommen bliver sværere at
sælge i forhold til før vindmølleparken blev opført".
specielt vedrørende støjudsendelse fra vindmøllerne gøres det gældende, at reglerne i
støjbekendtgørelsen for vindmøller (bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011)
ikke er dokumenteret overholdt, og at sagsøgtes bevisbyrde med hensyn til dette forhold
ikke er opfyldt med fremlæggelsen af bilag c af 26. august 2014 med målinger
foretaget af vindmøllelindustriens eget analyseinstitut delta.
det gøres gældende, at følgende mangler ved denne målingsrapport må antages at
påvirke ejendommens værdi negativt:
1)       det forhold at støjmålingerne kun er foretaget for 3 ud af de 22 vindmøller,
2)       det forhold, at støjmålingerne ikke er foretaget inde på sagsøgernesejendom,
3)       samt det forhold, at målingerne specielt af den lavfrekvente støj ikke er foretaget
inde i boligen på trods af reglen i bekendtgørelsens § 4, stk. 2: "den samlede
lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller indendørs
i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db ved en vindhastighed på 8
m/s og 6 m/s"
                                        - 27 -
vedrørende infralyd hedder det i vvm- og miljørapporten (bilag 1) side 153: "selv tæt
på møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd
betragtes således ikke som et problem", men det standpunkt bestrides i nyere
amerikansk forskning, jfr. bilag 5 og bilag 5a.
man går i beregningerne så tæt på grænseværdierne for støj, at blot en lille usikkerhed i
målinger og beregninger kan komme til at indebære, at driften af vindmøllerne bliver
ulovlig i større eller mindre tidsrum.
hvis vindmøllerne havde været blot 10 cm højere og dermed 150 meter, ville hele
projektet falde uden for den kompetence, der tilkommer ringkøbing-skjern kommune,
for projektet ville i så fald høre under statens kompetence med hensyn til
miljøgodkendelser og vvm-tilladelser m.v.
det gøres gældende, at den usikkerhed vil påvirke værdien af ejendommen negativt.
specielt vedrørende skyggekast fra vindmøllerne bemærkes, at skønstemaet af 16.
oktober 2014 i spørgsmål 3 beder skønsmanden vurdere ejendommen handelsværdi
inden opstilling af vindmøllerne i andet halvår 2013 og i spørgsmål 4 ejendommens
handelsværdi i efteråret 2013 efter opstillingen af vindmøllerne, men at det af sagsøgte
fremlagte bilag f dokumenterer, at det såkaldte skyggestop først blev etableret på de 22
vindmøller i november 2014.
retten bør således principalt ved sin vurdering af værditabet på ejendommen lægge til
grund, at der ikke var etableret skyggestop på det relevante tidspunkt for vurderingen af
værditabet.
subsidiært bør retten lægge til grund, at etableringen af det såkaldte skyggestop er uden
betydning for værditabet på ejendommen også ved en efterfølgende vurdering af
værditabet, som det anføres af skønsmand leif stephansen i hans supplerende
skønserklæring af 8. juli 2015.
disse problemer med visuel dominans, støjudsendelse og skyggekast er ikke blot
relevante bedømt fra selve ejendommen flytkær 16, men også fordi en sådan ejendom
placeret i et i øvrigt smukt og uberørt naturområde i høj grad havde - og nu efter
vindmølleopstillingen i mindre grad har - værdi som følge af muligheden for at nyde
den omkringliggende natur ved trave- eller løbeture, cykelture, jagt og fiskeri.
hertil gøres det gældende, at den offentlige debat om de helbredsmæssige
langtidsvirkninger af støj fra store vindmøller (bilag 16) og foreløbige videnskabelige
undersøgelser (f.eks. bilag 5 og 5a), der også er offentligt tilgængelige, vil påvirke
køberinteressen – og dermed værditabet – væsentligt.
det gøres gældende, at gudrun jensen og poul bækgaard jensen har opfyldt den
bevisbyrde, der påhviler dem som sagsøgere for, at de ikke ved
taksationsmyndighedens afgørelse er tilkendt fuld betaling i overensstemmelse med
ve-loven, men at beløbet er i hvert fald som det påståede.
de naboretlige regler om erstatning når tålegrænsen er overskredet
i den ulovbestemte udvikling af naboretten er igennem mange års retspraksis udviklet
den tese, at naboer som udgangspunkt må leve med de gener som samfundsudviklingen
                                       - 28 -
medfører, når opstilling af diverse tekniske anlæg besluttes af offentlige myndigheder
eller på grundlag af offentlige myndigheders accept.
imidlertid er tesen, at selv om sådanne tekniske anlæg er lovlige, d.v.s. efterlever alle
offentlige forskrifter om f.eks. sikkerhed og miljø, så kan der udløses erstatningspligt
for opstilleren og driftsherren, hvis ”tålegrænsen” er overskredet, d.v.s. grænsen for,
hvad naboer bør tåle af selv lovlige anlæg, der måske tjener en generel
samfundsinteresse.
det gøres principalt for gudrun jensen og poul bækgaard jensen gældende, at
nørhede-hjortmose vindudvikling aps ikke har løftet den for en opstiller og
driftsherre påhvilende bevisbyrde for at opstilling og drift har efterlevet og fortsat
efterlever lovgivningens krav med hensyn til støjpåvirkning af naboer og skyggekast.
det er alene sagsøgte, der har teknisk mulighed for at føre sådant bevis, men sagsøgte
har alene underbygget sine standpunkter med utilstrækkeligt dokumentbevis.
det gøres subsidiært gældende, at også under forudsætning af lovlig opstilling og
lovlig drift af vindmøllerne, så er den naboretlige tålegrænse væsentligt overskredet af
nørhede-hjortmose vindudvikling aps i forhold til gudrun jensen og poul bækgaard
jensen.
denne vindmøllepark er med antallet 22 og højden på næsten 150 meter den største
landbaserede vindmøllepark i danmark.
vindmøllerne er visuelt dominerende og skadelige for trivsel og sundhed i det daglige
for sagsøgerne, og støjen skader specielt også nattesøvnen, så de ikke kan finde hvile
med åbne vinduer.
det gøres gældende, at vindmøllernes visuelle dominans, støj og skyggekast medfører
en reduktion af gudrun jensens og poul bækgaard jensens livskvalitet og udsigt til
muligvis varige helbredsmæssige skader, hvilket i sig selv begrunder en væsentlig
erstatning for overskridelse af den naboretlige tålegrænse.
det gøres gældende, at gudrun jensen og poul bækgaard jensen har opfyldt den
bevisbyrde, der påhviler dem som sagsøgere for, at de er berettigede til erstatning i hvert
fald op til det påståede beløb som følge af sagsøgtes overskridelse af den naboretlige
tålegrænse.
...
sagsomkostninger
gudrun jensens og poul bækgaard jensens behov for advokatbistand har været
betydeligt og væsentligt udover, hvad en sagsgenstand på 175.000 kr. i sig selv tilsiger.
det retlige indhold af ve-lovens regler om værditab og betaling herfor er endnu ikke
fuldt prøvet ved domstolene, og grænsedragningen over for den traditionelle
erstatningsret og den naboretlige tålegrænse har hidtil stort set været uprøvet.
sagsforberedelsen har siden sagens anlæg den 4. februar 2014 strakt sig over mere end
1½ år og indebåret ikke mindre end 5 telefonretsmøder, hvilket i usædvanlig grad
skyldes sagsøgtes fremføring af juridisk uholdbare standpunkter.
                                               - 29 -
       (der sigtes herved til standpunkter som at man ikke i sådanne sager kan have syn og
       skøn, at taksationsmyndigheden kan inddrages i sagen, at sagsøger ikke kunne
       fremlægge fotografier som bilag eller vurderinger indhentet før sagens anlæg og
       fremlægge den som bilag 5 fremlagte rapport fra amerikanske forskere).
       dette har fremtvunget et ekstraordinært tidsforbrug for sagsøgernes advokat, som ikke
       er rimeligt begrundet og bør afspejles i rettens afgørelse om sagsomkostninger.
       oplysning om sagsøgernes direkte udgifter til retsafgifter samt syn og skøn m.v. vil
       foreligge ved hovedforhandlingens begyndelse.
       omkostningerne til syn og skøn bør alene bæres af sagsøgte, idet udgifterne hertil har
       været nødvendige for sagens forsvarlige førelse, jfr. højesterets afgørelse som refereret
       i ufr 2013 107/1 h, og specielt udgifterne til supplerende skønserklæringer og til
       afhjemling i retten bør også bæres sagsøgte, da det alene er sagsøgte, der har ønsket
       dette.
       sagsøgerne er ikke momsregistrerede af betydning for nærværende sag."
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har i forbindelse med hovedforhandlingen oplyst, at
de har betalt retsafgift med i alt 4.800 kr. og honorar til skønsmanden på 22.793,43 kr., i alt
27.593,43 kr.
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har i supplerende påstandsdokument anført følgende
til støtte for påstandene i forhold til sagsøgtes subsidiære påstande:
       "anbringender:
       til støtte for gudrun og poul bækgaard jensens principale påstand,
       afvisningspåstanden, gøres det gældende, at ve-loven ikke hjemler mulighed for en
       domstolsafgørelse om hjemvisning.
       taksationsmyndigheden er ikke et selvstændigt forvaltningssubjekt, der på sædvanligvis
       kan retsforfølges, og sagsøgtes "supplerende anbringender" er ikke af en karakter, der
       kan bruges i en dom om hjemvisning, herunder i givet fald med påpegning af, hvad
       taksationsmyndigheden skal forholde sig til og med stillingtagen til, hvorledes det kan
       influere på en allerede anlagt retssag om betaling for værditab.
       til støtte for gudrun og poul bækgaard jensens subsidiære påstand, påstanden om
       at hjemvisningspåstanden ikke tages til følge, gøres det gældende, at allerede fordi
       taksationsmyndigheden ikke er part i sagen, kan der ikke ved dom træffes en sådan
       afgørelse.
       under sagsforberedelsens brevveksling og telefonretsmøder har undertegnede advokat
       henledt sagsøgtes advokats opmærksomhed på, at han for at følge dette tankesæt i hvert
       fald burde søge at procestilvarsle taksationsmyndigheden, men det har han alligevel
       ikke gjort. sagsøgtes advokat har ej heller orienteret retten og sagsøgerne om indholdet
       af sine kontakter med taksationsmyndigheden.
       når man hverken kender indholdet af henvendelsen fra sagsøgtes advokat til
       taksationsmyndigheden eller taksationsmyndighedens svar, så er det ikke muligt for
                                              - 30 -
      retten eller for sagsøger at se, hvilken sammenhæng en hjemvisningspåstand skal indgå
      i.
      det fremgår hertil udtrykkeligt af ve-lovens § 12, stk. 2 at "taksationsmyndighedens
      afgørelser kan af ejeren eller af opstilleren indbringes for domstolene som et søgsmål
      mellem disse", og modsætningsvis fremgår det, at taksationsmyndigheden ikke kan
      være part i en sådan retssag. i bemærkningerne til § 12 hedder det da også, at
      "taksationsmyndigheden kan således ikke sagsøges".
      til spørgsmålet om taksationsmyndigheden af egen drift kan beslutte at genoptage en
      sag bemærkes, at med formuleringen af ve-loven og forarbejderne hertil er den retlige
      ramme for en sådan indtræde i allerede verserende retssager for taksationsmyndigheden
      da også særdeles tvivlsom."
gudrun jensen og poul bækgaard jensens advokat har i det væsentligste procederet i
overensstemmelse med det, der er anført i påstandsdokumenterne. vedrørende støjudsendelse
fra vindmøllerne er det yderligere anført, at det er den faktiske benyttelse, der er afgørende
for, om der er tale om et område til støjfølsom arealanvendelse. her, hvor ejendommen, der er
en nedlagt landejendom, tjener til bolig, og hvor støjværdierne er så tæt på grænseværdierne,
er der en sådan usikkerhed, at bevisrisikoen påhviler nørhedehjortmose vindudvikling aps.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i påstandsdokumentet anført følgende til støtte
for sine påstande:
      "anbringender:
      til støtte for den af sagsøger nedlagte primære påstand gøres det gældende,
      at de opstillede møller er opstillet og drives i overensstemmelse med alle gældende
      regler,
      at bevisbyrden for det modsatte påhviler sagsøgeren, herunder fordi sagsøgte i
      forbindelse med opsætning og drift er underlagt offentlig kontrol,
       at der ved fastsættelsen af værditabserstatningen skal tages hensyn til det etablerede
      skyggestop,
      at den af taksationsmyndigheden udmålte erstatning, er i overensstemmelse med det
      værditab, der skal udmåles efter ve-loven,
      at         taksationsmyndighedens arbejde har været grundigt og uden
      fejl,
       at det materiale, som taksationsmyndigheden har truffet sin afgørelse på baggrund af,
      har været retvisende og fyldestgørende,
      at området for værditabserstatning er reguleret i ve-loven, og at der ikke foreligger
      nogen ”tålegrænseoverskridelse” for disse lovligt opsatte og drevne møller, der kan
      udløse yderligere erstatning,
      til støtte for den af sagsøger nedlagte subsidiære påstand gøres det gældende,
                                             - 31 -
       at sagsøger anfægter taksationsmyndighedens vurderingsforretning som yderst
       mangelfuld og usikker, hvilket bestrides af sagsøgte,
       at hjemvisning af sagerne derfor vil give taksationsmyndigheden lejlighed til, at
       besigtige ejendommene på ny eller fremkomme med en supplerende udtalelse, således
       at det kan fastslås, at taksationsmyndigheden har inddraget samtlige relevante
       oplysninger i vurderingen,
       at en hjemvisning af sagerne til taksationsmyndigheden ikke er i strid med ve-loven,
               idet      det i henhold til ve-loven er forudsat, at værditabsordningen skal
      udmåles af taksationsmyndigheden,
                                              idet årsagen til, at der ikke i henhold til ve-lo-
      ven er en administrativ ankeadgang, alene skyldes hensynet til vindmølleopstilleren og
       at betalingsspørgsmålet kan afklares inden for en overskuelig tidshorisont,
                                  idet ve-loven ikke afskærer taksationsmyndighedens mu-
      lighed for en genvurdering af afgørelserne,
      ...
      sagens omkostninger
      ved fastsættelse af sagens omkostninger, bedes retten tage hensyn til, at de 12 sager
       (oprindelig 13 sager) processuelt er behandlet samlet – både under forberedelsen og
       hovedforhandlingen.
      herudover er størstedelen af bilagsmaterialet det samme for alle 12 sager, ligesom
       lovgrundlag, domme mv. også er det samme. "
nørhede-hjortmose vindudvikling aps´ advokat har i det væsentligste procederet i
overensstemmelse med det, der er anført i påstandsdokumenterne.
rettens begrundelse og afgørelse
efter lov om fremme af vedvarende energi (ve-loven) § 6, stk. 1, og forarbejderne hertil har
en ejer af en ejendom krav på at få dækket det fulde værditab, som opstilling af vindmøller
påfører ejendommen. taksationsmyndigheden har i afgørelsen af den 27. juni 2013, meddelt
den 29. august 2013, truffet afgørelse om, at der er et værditab på 175.000 kr. på den
omhandlede ejendom, og det er gudrun jensen og poul bækgaard jensen, der har
bevisbyrden for, at de ikke ved denne afgørelse har fået betaling for det fulde værditab.
taksationsmyndigheden har truffet afgørelsen efter en besigtigelse af ejendommen og på
baggrund af det materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces,
herunder vvm-redegørelsen, og den yderligere vvm-redegørelse (mini-vvm-redegørelsen)
med visualiseringer og støj- og skyggekastberegninger, som nørhede-hjortmose
vindudvikling aps har fået udarbejdet til brug for erstatningssagerne. poul bækgaard jensen
var til stede ved taksationsmyndighedens besigtigelse af ejendommen og havde lejlighed til
at fremkomme med bemærkninger, og taksationsmyndigheden har ved sagens behandling
også været i besiddelse af en mail af 23. juni 2013 fra ejerne. det er efter bevisførelsen om
                                            - 32 -
taksationsmyndighedens behandling af sagen ikke bevist, at taksationsmyndigheden ikke
har truffet afgørelsen efter en individuel vurdering af forholdene ved ejendommen, således
som det er foreskrevet i ve-lovens § 7, stk. 1, og overholdt de forvaltningsretlige regler om
sagsbehandling.
taksationsmyndigheden har udførligt og detaljeret redegjort for forholdene ved ejendommen,
herunder for udsynet til de vindmøller ved nørhede, der er taget ned, og har redegjort for
hvordan, udsynet til de nuværende vindmøller ville være dels fra de udendørs arealer og dels
fra boligen. det er endvidere beskrevet, hvordan taksationsmyndigheden har vurderet, at
vindmøllerne vil blive oplevet uharmoniske og dominerende. selv om
visualiseringsmaterialet ikke på samme måde som en besigtigelse af de faktiske forhold, giver
et fuldstændigt indtryk af vindmøllernes påvirkning på ejendommen, finder retten ikke
grundlag for at fastslå, at taksationsmyndigheden ikke har inddraget alle relevante forhold
ved vurderingen af de visuelle gener. der er hverken ved skønsmandens erklæring og
forklaring eller den vurdering, gudrun jensen og poul bækgaard jensen har indhentet inden
sagens anlæg, påvist forhold, som har betydning, og som ikke er indgået i
taksationsmyndighedens vurdering af de visuelle gener. det er derfor ikke bevist, at der er
grundlag for at tilkende gudrun jensen og poul bækgaard jensen et yderligere værditab som
følge af de visuelle gener.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at de beregninger og målinger, der er foretaget af
støjen, er i overensstemmelse med lovgivningens krav herom, og efter resultaterne er det ikke
bevist, at støjgrænserne i bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011 ikke er overholdt.
retten finder det ikke bevist, at der er usikkerhed om, hvorvidt ejendommen rettelig er
beliggende i et område til støjfølsom arealanvendelse, og det gudrun jensen og poul
bækgaard jensen har anført herom, kan derfor ikke føre til andet resultat.
der er ikke oplyst om beregninger af den støjpåvirkning, der har været ved de da eksisterende
forhold, da ejendommen ligger over 1 kilometer fra nærmeste vindmølle, og derfor ikke er
naboejendom i vvm-redegørelsen. taksationsmyndigheden har på baggrund af de
foreliggende beregninger i minivvm-redegørelsen vurderet, at der er tale om støjværdier, der
kan medføre et værditab på ejendommen. dette støttes også af oplysningerne om de
beregninger, der er for ejendommen flytkær 18, der er naboejendom til flytkær 16, herunder
oplysningerne fra lars søndergaard om beregningerne på baggrund af målingerne af støjen
fra vindmøllerne 1, 11 og 22. ifølge skønserklæringen har skønsmanden ved vurderingen af
værditabet især lagt vægt på vindmøllestøjen og det visuelle. det fremgår dog, at der også er
lagt vægt på oplysningerne om skyggekast. skønsmanden har været på ejendommen tre gange
ved forskellige vindhastigheder og har hørt vindmøllestøjen fra de nuværende vindmøller.
under hensyn hertil, og da der er tale om forholdsvis høje værdier, finder retten efter en
samlet vurdering, at gudrun jensen og poul bækgaard jensen har løftet bevisbyrden for, at de
har krav på yderligere værditab som følge af støjgener.
vedrørende skyggekast finder retten, at der ved vurderingen skal tages hensyn til
oplysningerne om, at der er opsat skyggestop. efter søren plagborgs forklaring lægges det til
grund, at der uanset skyggestoppet stadig kan forekomme skyggekast i forbindelse med
nedlukningsprocessen. gudrun jensen og poul bækgaard jensen har også forklaret, at de
fortsat oplever skyggekast, men at det har reduceret den tid, der er skyggekast, en lille smule.
taksationsmyndigheden har vurderet, at der vil opstå skyggekastgener, som vil påføre
ejendommen et værditab, og på baggrund af de oplysninger, taksationsmyndigheden har lagt
til grund, er der uanset skyggestoppet ikke grundlag for at tilsidesætte
taksationsmyndighedens vurdering.
                                              - 33 -
skønsmanden har fastsat værditabet til 350.000 kr., efter en samlet vurdering. der er ikke
nærmere redegjort for vægtningen. efter det ovenfor anførte er det ikke bevist, at der er
yderligere værditab på grund af visuelle gener og skyggekast, og der er derfor ikke grundlag
for at tilsidesætte taksationsmyndighedens vurdering heraf. på den baggrund fastsættes det
beløb, der, ud over det taksationsmyndigheden har fastsat, yderligere kan tilkendes gudrun
jensen og poul bækgaard jensen i værditab for støjgener skønsmæssigt til 40.000 kr.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at vindmølleparken er lovligt opstillet, og at driften af
den er lovlig, idet alle lovgivningens krav ses opfyldt. der er heller ikke påvist andre forhold,
der kan begrunde, at den naboretlige tålegrænse er overskredet. der er derfor ikke grundlag
for at tilkende gudrun jensen og poul bækgaard jensen beløb på naboretligt grundlag. i
øvrigt har gudrun jensen og poul bækgaard jensen ikke dokumenteret et økonomisk tab ud
over værditabet på ejendommen, og allerede som følge heraf har gudrun jensen og poul
bækgaard jensen ikke krav på yderligere erstatning i henhold til de naboretlige regler.
ved den ordning, der er indført med ve-loven, er det forudsat, at taksationsmyndigheden
træffer afgørelse om værditabet forud for opstillingen af vindmøllerne på grundlag af det
materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces, herunder vvm-
materialet og visualiseringerne, hvor påvirkningerne fra vindmøllerne på de omkringliggende
ejendomme er søgt fastlagt, og andre oplysninger, som parterne ønsker inddraget.
taksationsmyndighedens afgørelser kan indbringes for domstolene, og der er ikke ved ve-
loven forudsat særlige begrænsninger i domstolsprøvelsen, selv om den først sker efter,
vindmøllerne er sat op. under hensyn hertil, og da der ikke er påvist sådanne fejl eller
mangler ved taksationsmyndighedens afgørelse, at det efter forvaltningsretlige regler kan
begrunde, at afgørelsen er ugyldig eller, at den skal genoptages, er der ikke grundlag for at
hjemvise sagen til ny behandling ved taksationsmyndigheden.
det har været nødvendigt for gudrun jensen og poul bækgaard jensen at anlægge sagen.
under hensyn hertil skal nørhede-hjortmose vindudvikling aps godtgøre udgiften til
retsafgift i forhold til det beløb, gudrun jensen og poul bækgaard jensen har fået medhold
for, svarende til 500 kr. der er under sagen afholdt syn og skøn. honorar for
skønserklæringerne, 22.793,43 kr., er foreløbigt betalt af gudrun jensen og poul bækgaard
jensen, og honorar til skønsmanden for afhjemling i retten, 3.535,70 kr., er foreløbig betalt af
nørhede-hjortmose vindudvikling aps. efter sagens udfald og under hensyn til den
betydning, skønsmandens erklæringer og forklaring har haft, skal 1/3 af udgifterne endeligt
betales af nørhede-hjortmose vindudvikling aps, og 2/3 endeligt af gudrun jensen og poul
bækgaard jensen. nørhedehjortmose vindudvikling aps skal derfor godtgøre gudrun
jensen og poul bækgaard jensen 5.240 kr. af udgiften til syn og skøn. efter sagens udfald
skal ingen af parterne betale beløb til den anden part til advokatbistand.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps skal herefter betale sagsomkostninger til gudrun
jensen og poul bækgaard jensen med 5.740 kr.
thi kendes for ret:
sagsøgte, nørhede-hjortmose vindudvikling aps, skal inden 14 dage til sagsøgerne, gudrun
jensen og poul bækgaard jensen, betale 40.000 kr. med procesrente fra den 4. februar 2014
samt sagsomkostninger 5.740 kr.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8a.