text:
    - kim
                                     udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                         dom
afsagt den 7. januar 2014
h-109-09
                                iss facility services a/s
                                (advokat mette ravn steenstrup og advokat peter kra-
                                rup)
                                mod
                                ssg a/s
                                (advokat pernille backhausen)
f-4-10
                                iss facility services a/s
                                (advokat mette ravn steenstrup og advokat peter kra-
                                rup)
                                mod
                                aa
                                (advokat jacob goldschmidt)
                                                  -2-
indledning
disse sager drejer sig om, hvorvidt ssg a/s (herefter ssg) har handlet i strid med markeds-
føringslovens § 1 og § 19 i forbindelse med, at ssg i efteråret 2007 ansatte et betydeligt antal
medarbejdere, der umiddelbart forinden havde været ansat hos iss facility services a/s
(herefter iss), og om aa under sin ansættelse som regionsdirektør har medvirket hertil.
påstande
h 109/09
iss har nedlagt påstand om, at ssg tilpligtes til iss at betale 74.000.000 kr., fratrukket even-
tuel erstatningsbetaling fra aa.
ssg tilpligtes til iss at betale procesrente af 74.000.000 kr. fra 16. marts 2012, og af 50.000.000
kr. fra 31. januar 2011 og til 15. marts 2012, fratrukket eventuel rentebetaling fra aa, af
74.000.000 kr. fra 16. marts 2012 og af 50.000.000 kr. fra 31. januar 2011 og til 15. marts 2012.
ssg tilpligtes til iss at betale procesrente af 20.000.000 kr. fra sagens anlæg den 26. maj 2009
og til 30. januar 2011.
ssg har nedlagt påstand om frifindelse.
f 4/10
iss har nedlagt følgende påstande:
1.2.1 aa tilpligtes til iss at betale 74.000.000 kr., fratrukket eventuel erstatningsbetaling fra
       ssg.
1.2.2 aa tilpligtes til iss at betale 562.500 kr. med tillæg af procesrente fra 15. april 2013.
                                                   -3-
1.2.3 aa tilpligtes til iss at betale procesrente af 74.000.000 kr. fra 16. marts 2012 og af
       50.000.000 kr. fra 31. januar 2011 og til 15. marts 2012, fratrukket eventuel rentebetaling
       fra ssg, af 74.000.000 kr. fra 16. marts 2012, og af 50.000.000 kr. fra 31. januar 2011 og til
       15. marts 2012.
1.2.4 aa tilpligtes at anerkende, at iss var berettiget til at ophæve aas ansættelsesforhold
       og bortvise ham 27. november 2007.
1.2.5 aa tilpligtes at anerkende, at iss den 27. november 2007 var berettiget til at ophæve
       parternes fratrædelsesaftale af 2. november 2007.
1.2.6 aa tilpligtes at anerkende, at han er forpligtet af de i ansættelsesaftalen af 11. oktober
       2006 med tillæg af den 29. marts 2007 aftalte kunde-, konkurrence- og medarbejder-
       klausuler i et år fra 27. november 2007.
1.2.7 aa tilpligtes til iss at betale procesrente af 1.530.000 kr. fra sagens anlæg den 29. fe-
       bruar 2008 og til den 30. januar 2011.
aa har nedlagt påstand om frifindelse over for de af iss nedlagte påstande, subsidiært fri-
findelse mod betaling af et mindre beløb.
aa har nedlagt følgende selvstændige påstande over for iss:
1.2.1 iss tilpligtes for perioden frem til den 27. november 2007 til aa at betale 213.254,03 kr.,
       subsidiært et mindre beløb, med tillæg af procesrente fra den 9. november 2008, subsi-
       diært renter fra et senere tidspunkt.
1.2.2. iss tilpligtes til aa for perioden efter den 27. november 2007 at betale 2.039.168,75 kr.,
       subsidiært et mindre beløb, med tillæg af procesrente af hver af lønbeløbene fra de-
       cember 2007 til og med juni 2008 fra udgangen af den måned, kravet vedrører, af
                                                   -4-
       400.000 kr. fra den 30. juni 2008 og af restbeløbet fra den 9. november 2008, subsidiært
       forrentning fra et senere tidspunkt.
opgørelsen af aas krav
den af aa nedlagte påstand 1.2.1 vedrører betaling af 213.254,03 kr. for perioden frem til aa
blev bortvist fra iss den 27. november 2007. kravet består af:
     1. feriegodtgørelse for perioden 1. november 2007 til 27. november 2007, beregnet på
         grundlag af en grundløn på 85.000,00 kr. og et arbejdsgiver pensionsbidrag på 8.500
         kr., svarende til 9.254,03 kr.
     2. tilgodehavende feriepengekrav i henhold til fratrædelsesaftalens pkt. 2.2 på i alt
         204.000,00 kr., svarende til 50 dage, hvoraf iss har anerkendt et beløb på 163.200 kr.,
         svarende til 40 dage.
den af aa nedlagte påstand 1.2.2 vedrører betaling af 2.039.168,75 kr. kravet består af:
       1. supplerende opfyldelse af fratrædelsesaftalen bestående af lønkrav for perioden
           december 2007 til juni 2008 med en månedsløn på 93.750,00 kr. inkl. arbejdsgiver-
           pensionsbidrag på 8.500 kr. og fri telefon 250 kr., i alt 656.250,00 kr. samt feriepenge
           heraf, svarende til 74.593,75 kr. og fratrædelsesgodtgørelse på 400.000 kr. samt fe-
           riegodtgørelse heraf, svarende til 50.000 kr., i alt 1.180.843,75 kr.
       2. godtgørelse for usaglig bortvisning efter indgåelse af fratrædelsesaftalen, svarende
           til 4 måneders løn á 93.750 kr., i alt 375.000,00 kr.
       3. erstatningskrav for fastholdelse af konkurrenceklausul bestående af 5 måneders
           løn á 93.750,00 kr. i alt 468.750,00 kr. samt feriegodtgørelse på 43.425,00 kr., fra-
           trukket aas indtægt fra eltel på 54.687,50 kr. og konsulenthonorar på 24.162,50 kr.,
           i alt 433.325,00 kr.
       4. advokatregning i forbindelse med fratrædelsesafgørelse i alt 25.000 kr.
       5. tort på 25.000 kr.
advokat jacob goldschmidt gjorde på vegne aa kravene gældende første gang ved brev af
9. oktober 2008.
                                                    -5-
der er enighed mellem iss og aa om, at der kan ske modregning i et evt. krav, som aa måt-
te blive tilpligtet at betale til iss.
påstande om friholdelse
aa har nedlagt følgende selvstændige påstand over for ssg:
1.3    ssg tilpligtes at friholde aa for ethvert beløb inkl. renter og omkostninger, som han
       måtte blive pålagt at betale iss.
ssg har nedlagt påstand om frifindelse
sagen f 4/10 er i medfør af retsplejelovens § 227 henvist til behandling ved sø- og handels-
retten.
sagerne h 109/09 og f 4/10 er i medfør af retsplejelovens § 254 stk. 1 forhandlet i forbindelse
med hinanden.
oplysningerne i sagerne
sagernes parter
iss er stiftet i 1901 og er en facility service virksomhed, der leverer en lang række service-
ydelser inden for rengøring, kantinedrift, ejendomsdrift, kontorsupport, vagt og sikkerhed
samt industri- og skadeservice. industri- og skadeserviceaktiviteterne blev grundlagt som
forretningsområde i 1968 og blev landsdækkende i 1983. forretningsområdet kaldet skade-
service (tidligere iss damage control) havde hovedkontor på møntmestervej i københavn
og har siden 1983 haft skadecentre fordelt over hele landet med centre i henholdsvis glo-
strup, rønne, vordingborg, holbæk, odense, sønderborg, haderslev, vejle, esbjerg, århus,
aulum, ålborg og frederikshavn. skadeserviceforretningen beskæftiger i dag 314 medarbej-
dere og beskæftigede i efteråret 2007 i alt 497 medarbejdere.
                                                  -6-
       ssg er ligeledes en facility- og skadeservicevirksomhed, der leverer samme ydelser in-
den for skadeservice som iss. ssg er direkte konkurrent til iss på dette forretningsområde.
indtil efteråret 2007 havde ssg hovedkontor i herlev og en filial i næstved, etableret i 2000,
og en filial i holbæk, etableret i 2005. i sidste kvartal 2007 og 1. kvartal 2008 åbnede ssg 6
nye skadecentre i jylland i henholdsvis rødekro, vejle, esbjerg, aulum, aarhus og ålborg
og et nyt på fyn.
       aa blev ansat i iss i 1993. han arbejdede sig gennem årene op gennem organisationen
og blev pr. 1. september 2006 udnævnt til regionsdirektør, som var den stilling han bestred,
indtil han den 2. november 2007 indgik en fratrædelsesaftale med iss. aa skrev den 10. ok-
tober 2007 under på en ansættelsesaftale med ssg, hvor han skulle tiltræde som regionsdi-
rektør for jylland. den 27. november 2007 blev aa bortvist fra iss.
skadeserviceforretningen
skadeservice dækker bl.a. over følgende:
       1. brand- og skadeservice: fx brand-, storm- og vandskader, hærværk, indbrud, miljø-
           skader m.v. ved disse skader er hovedydelsen at forhindre følgeskaderne og be-
           grænse skaderne mest og hurtigst muligt. forsikringsselskaberne involveres typisk
           efter første indsats.
       2. fugtteknik: affugtning og fugtmåling i forbindelse med fugt- og vandskader.
       3. skimmelsvamp: afrensning, rengøring, bekæmpelse og målinger i forbindelse med
           skimmelsvampskader.
       4. opmagasinering og afrensning af løsøre og indbo efter skader.
forretningen er både hos iss og ssg opdelt i lokale centre, hvor der i hvert center bl.a. er
følgende kompetence repræsenteret: håndtering af ”storskader” og ”mange skader”, specia-
lister i fugt og skimmel og håndtering af brand.
       det fremgår af forsikring & pensions vejledning fra marts 2007 om bekæmpelse af føl-
geskade efter brand blandt andet, at formålet med følgeskadeindsatsen er at nedbringe total-
omkostningerne ved brandskader ved gennem en hurtig og effektiv indsats at forhindre
skaden i at brede sig yderligere. det er redningsberedskabets indsatsleder, der tilkalder føl-
geskadefirmaet. i den udstrækning, det er muligt, bør redningsberedskabet anvende det føl-
                                                -7-
geskadefirma, som skadelidte/hans forsikringsselskab ønsker at anvende. det er af afgøren-
de betydning, at følgeskadefirmaet kommer hurtigst muligt til skadestedet for at opnå en op-
timal følgeskadeindsats. følgeskadefirmaet skal være mobilt og kunne kaldes hele døgnet.
følgeskadefirmaet kan alene dække et begrænset geografisk område, idet det skal kunne væ-
re fremme ved skadestedet inden for 60 min. efter meldingsmodtagelse samt kunne stille
med en rimelig styrke af mandskab og materiel senest inden for 90 min.
rammeaftaler:
omsætningen i et skadeservicefirma genereres dels gennem indgåede rammeaftaler og dels
ved opgaver tildelt af de lokale taksatorer. forsikringsselskaberne laver rammeaftaler med
typisk et og i nogle tilfælde to skadeservicefirmaer. rammeaftalerne indeholder en beskri-
velse af de ydelser, som skadeservicefirmaet skal levere til forsikringsselskabet. aftalerne in-
deholder også en henvisning til skadeservicefirmaernes prisliste samt, hvilke ydelser der
eventuelt er omfattet af rabat. aftalerne udtrykker en samarbejdsintention, hvilket betyder,
at det pågældende skadeservicefirma er forsikringsselskabets primære samarbejdspartner,
men at forsikringsselskabet ikke er forpligtet til at anvende det pågældende skadeservicefir-
ma. ved større skader har flere forsikringsselskaber en intern regel om, at der skal indhentes
tilbud fra flere skadeservicefirmaer.
oversigt over de rammeaftaler, som parterne havde i perioden fra 2003 til 2011:
      -   alka forsikring: døgnvagts- og rammeaftale med iss fra 2003 til 1. september 2008,
          hvor alka forsikring indgik døgnvagts- og rammeaftale med ssg,
      -   almindelig brand forsikring: rammeaftale med ssg (østdanmark) og polygon
          (vestdanmark) fra 1. januar 2006 til og med 31. august 2009. med virkning fra 1.
          september 2009 indgik almindelig brand forsikring en rammeaftale gældende for
          hele danmark med skadeservice danmark,
      -   codan forsikring: oprindeligt rammeaftale for hele danmark med iss. den 14. april
          2009 indgik codan forsikring et pilotprojekt med ssg vedrørende sønderjylland,
          og pr. 1. januar 2010 havde codan forsikring rammeaftale med iss vedrørende
          københavn, nordsjælland og fyn, med ssg vedrørende jylland og med røsva
          vedrørende det øvrige sjælland,
                                          -8-
- gjensidige forsikring (inkl. nykredit, fair og kommuneforsikring): nykredit indgik med
  virkning fra juni 2006 en rammeaftale med iss gældende for hele danmark. pr. 1.
  april 2011 indgik gjensidige forsikring en rammeaftale iss. aftalen vedrørte hele
  danmark, men kun for områderne landbrug og private. for erhvervsområdet ind-
  gik gjensidige forsikring rammeaftale med skadeservice danmark, der fra 2008
  havde haft en rammeaftale med kommuneforsikring gældende for hele danmark.
- himmerland forsikring, if forsikring og popermo: rammeaftale med iss,
- købstædernes forsikring: døgnvagtsaftale med iss fra 2003 til 1. februar 2008, hvor
  købstædernes forsikring indgik døgnvagtsaftale gældende for hele danmark med
  ssg,
- lærerstandens brandforsikring: ramme- og døgnvagtsaftale med iss fra 2003 til 1.
  april 2010, hvor lærerstandens brandforsikring indgik ramme- og døgnvagtsaftale
  med ssg,
- nem forsikring (fra 1. januar 2011 en sammenslutning mellem forsikring fyn og midt-
  jysk forsikring): i perioden 2007 til 2008 havde både forsikring fyn og midtjysk for-
  sikring rammeaftale med skadeservice danmark. i 2009 havde midtjysk forsikring
  fortsat rammeaftale med skadeservice danmark, mens forsikring fyn pr. 1. februar
  2009 indgik rammeaftale med ssg. dette var ligeledes situationen i 2010. pr. 1. ja-
  nuar 2011 indgik nem forsikring rammeaftale for hele danmark med ssg.
- falck: rammeaftale med iss fra 2006. pr. 1. september 2009 indgik falck rammeafta-
  le med ssg.
- topdanmark: rammeaftale for hele danmark med skadeservice danmark frem til
  2006, hvor der blev indgået en rammeaftale, der var delt mellem skadeservice
  danmark og polygon. rammeaftalen blev yderligere delt i 2009, hvor der tillige
  blev indgået aftale med ssg,
- tryg forsikring: i perioden frem til 2007 havde tryg forsikring en rammeaftale for
  østdanmark med ssg og for vestdanmark med skadeservice danmark. i 2007
  havde de udelukkende en rammeaftale gældende for hele danmark med skadeser-
  vice danmark. i 2008 og 2009 var der atter rammeaftale med både skadeservice
  danmark (½ af vestdanmark) og ssg (østdanmark og ½ af vestdanmark). i 2010
                                                  -9-
           blev der indgået rammeaftale med ssg (88,2 % af postnr. i danmark), polygon (8,4
           % af postnr. i danmark) og thorø (3,4 % af postnr. i danmark) og
       -   vestjylland forsikring: til og med 2007 rammeaftale med iss.
skybruds betydning for omsætningen:
omsætningen inden for skadeservicebranchen er direkte relateret til frekvensen og størrel-
sen af skader. den største enkelte variation i skadesfrekvensen kommer fra skybrud og har
stor betydning for selskabernes omsætning de pågældende år. der var store skybrud i årene
2007, 2010 og 2011. det fremgår af forsikring & pensions opgørelse for 2006, 2007, 2008, 2009,
2010 og 2011, at omkostninger som følge af skybrud i disse år var på henholdsvis 367, 881,
135, 193, 997 og 4.844 mio. kr.
relationers betydning i markedet:
parterne er enige om, at centerlederne har stor betydning for driften af centrene, og at per-
sonlige relationer til fx forsikringsselskaberne, taksatorer og beredskaberne har stor betyd-
ning i forhold til kunderne og rammeaftalerne.
braforska:
braforska er en brancheforening for følgeskadeselskaber i danmark. foreningen blev stiftet
den 3. februar 2004 af 5 selskaber, herunder iss skadeservice og ssg. foreningen har til for-
mål at samle virksomheder inden for følgeskadebranchen vedrørende skader på løsøre og
bygninger, at fremme branchens kvalitet og anseelse og varetage medlemmernes fælles
brancheorienterede interesser i relation til kunderne, forsikringsselskaberne og offentlighe-
den. undtaget er dog forhold om pris og andre konkurrencebegrænsende anliggender.
       michael nielsen, divisionsdirektør for property service i iss, sad i braforskas bestyrel-
se som repræsentant for iss, og senere sad aa som repræsentant for iss. for ssg deltog
anders kristensen.
skadeservice
af en artikel i børsen den 2. februar 2005 med overskriften ”iss belønnes for skærpet strate-
gi” fremgår det, at iss nu ville fokusere på deres facility service-forretning. iss ville neddros-
                                                 - 10 -
le sin skadeservicevirksomhed i danmark og sverige, fordi der var en overkapacitet af ud-
bydere, hvilket var ensbetydende med en for lille indtjening. samtidig slog iss fast, at man
ikke var på vej ud af markedet. hvor meget iss ville skære ned, afhang af markedet, men det
ville ikke blive et drama. forretningen skulle ikke skæres med 50 eller 60 %.
       af årsrapporten for 2006 fra fs funding a/s, som var ejer af iss-koncernen, fremgår
det af afsnittet ”risiko forbundet med iss’ virksomhed og branche” bl.a., at de lokale ledere
på grund af iss’ decentrale organisationsstruktur håndterede iss’ drift i deres respektive
markeder med en høj grad af autonomi. dette betød, at iss i høj grad var afhængig af de lo-
kale ledere. hvis iss ikke formåede at tiltrække og fastholde et tilstrækkeligt kvalificeret an-
tal lokale ledere, kunne det få væsentlig negativ indflydelse på koncernens forretning og
dens evne til at nå sine målsætninger. hvis iss ikke kunne tilbyde medarbejderne tilfredsstil-
lende løn- og arbejdsforhold, var der risiko for, at iss ville opleve mangel på arbejdskraft.
                     organisationsdiagram for skadeservice pr. 1. september 2007
                                                 aa
                                            regionsdirektør
                                               regiso
                                                 re
             i et nyhedsbrev fra juli 2008 informerede iss om, at de på grund af en generel
nedgang i skadeservicebranchen på 30 % de seneste år, en mild vinter, ingen skybrud eller
                                                 - 11 -
store brande havde været nødsaget til at foretage en række medarbejdertilpasninger i skade-
service.
bedstefar-princippet
dette princip, som er gældende i iss, indebærer, at en beslutning om f.eks. frafald af klausu-
ler i en ansættelseskontrakt ved en medarbejders opsigelse, ikke kan træffes af medarbejde-
rens nærmeste foresatte, men skal forelægges og bekræftes i led højere i hierarkiet.
bonusordning i iss
der er i sagen fremlagt bilag cc ”iss bonusprogram 2007”, hvoraf det fremgår, at alle iss-
ledere på funktionæransættelse i 2007 ville indgå i et nyt, samlet bonusprogram, der havde
til formål at sikre, at alle ledere blev belønnet ud fra de resultater, de skabte. ordningen var
gældende i 2007 og erstattede alle øvrige bonusordninger i dette år.
personaleforhold
ved e-mail af 20. september 2007 var det i iss blevet meldt ud, at alle medarbejdere i iss det-
te år skulle have en julegave. julegaven ville erstatte den årlige julefrokost.
ssg
kjeld albrechtsen, gunnar andersen og anders kristensen stiftede i 1993 virksomheden
”malervirksomheden ssg aps”. den 23. januar 2002 blev ”malervirksomheden ssg aps”
omdannet til et aktieselskab, og navnet blev samtidig ændret til ”skadeservicegruppen” det
nuværende ssg. i foråret 2007 blev ejerkredsen udvidet med michael nielsen, der havde op-
sagt sin stilling i iss den 23. oktober 2006, og sonny nielsen, tidligere administrerende direk-
tør for iss damage control.
ssgs strategi og udvikling
i 2000 etablerede ssg et skadecenter i næstved. af referat fra møde i weekenden den 12.-14.
maj 2000 mellem ”gunnar, kjeld og anders”, fremgår det blandt andet under punktet
”hvad vil vi?”, at der var enighed om, at et fremtidigt samarbejde med skadeservice dan-
mark var at foretrække i forhold til samarbejde med polygon, og at et samarbejde med ska-
                                               - 12 -
deservice danmark ville gøre, at de uden de store sværdslag ville blive en del af en lands-
dækkende organisation, der havde samme formål som ssg. videre fremgår det under punk-
tet ”hvorfor vil vi det?”, at et samarbejde med skadeservice danmark ville give ssg mulig-
hed for yderligere servicering af forsikringsselskaberne. på sigt ville det også give dem mu-
lighed for at vokse ved opkøb af de mindre selskaber i sammenslutningen. samarbejdet med
skadeservice danmark ville være en mere overkommelig opgave, end hvis de selv skulle
etablere afdelinger landet over, som det tidligere havde været deres mål.
       af ssgs strategi for perioden 2001-2006 ”den røde tråd” fremgår det, at målet for ssg
var at blive den del af skadeservice danmark, der dækkede sjælland og lolland-falster, med
afdelinger i københavn, næstved, holbæk og ringsted.
       det fremgår af referatet fra ssgs bestyrelsesmøde den 26. februar 2002, at punkt 4 på
dagsordenen var ”den røde tråd, ssg a/s strategiplan”, og at det var anders kristensen,
der havde redegjort for punktet.
       i maj 2003 udarbejdede ssg oversigten ”udviklingsvej”, hvor det fremgår, hvordan
udviklingen skulle være i ssg med eller uden en aftale med tryg. med en aftale med tryg
ville ssg blive i en alliance med skadeservice danmark. de ville udvikle sjælland skadeser-
vice og blive landsdækkende ”step by step” i forhold til kommuner og industriservice. der
skulle endvidere åbnes en snedkerafdeling i jylland. når aftalen med tryg ophørte efter 3 år,
ville ssg bryde alliancen med skadeservice danmark og blive landsdækkende ”step by
step” med resten af produktprogrammet. hvis der ikke blev indgået en aftale med tryg, var
planen straks at bryde alliancen med skadeservice danmark og blive landsdækkende ”step
by step” med hele produktprogrammet og etablere en snedkerafdeling i jylland.
       i 2004 åbnede ssg en filial med snedkerarbejde i fredericia, og i 2005 åbnede de en fili-
al i holbæk.
       i ssgs strategi ”den røde tråd” for perioden 2005-2010 var målet at blive landsdæk-
kende med centre i københavn, næstved, holbæk, odense, fredericia, esbjerg, århus, ål-
borg, frederikshavn, vejle og åbenrå.
       af mødereferat 16 fra bestyrelsesmøde i ssg den 5. december 2005 fremgår det, at
gunnar andersen refererede om de problemer, der havde været omkring medarbejderne.
       gennem en virksomhedsmægler, niels dahl-sørensen, havde ssg forespurgt til iss’
eventuelle interesse i at erhverve ssg. ved e-mail af 23. februar 2007 skrev niels dahl-
                                               - 13 -
sørensen til jan kreiberg larsen, økonomidirektør i iss, at efter såvel mundtlig og senere
skriftlig udmelding fra iss om manglende interesse i en erhvervelse af ssg, havde han som
virksomhedsmægler arbejdet med at finde andre løsninger. et samarbejde med iss ville der-
for ikke kunne komme i spil inden for det mandat, som han havde fået fra ssg.
       ssg’s forretningsplan for marts 2007 angiver kortfattet beslutningerne om udviklingen
i ssg. med udgangen af marts 2007 blev der etableret en ny ejerstruktur i ssg med optagelse
af sonny nielsen og michael nielsen i ejerkredsen. ejerkredsen bestod herefter af kjeld al-
brechtsen, gunnar andersen, anders kristensen, sonny nielsen og michael nielsen, der
hver ejede 20 % af ssg. det blev samtidig besluttet at ændre bestyrelsessammensætningen,
så bestyrelsen herefter bestod af sonny nielsen, som bestyrelsesformand og anders kristen-
sen, gunnar andersen, kjeld albrechtsen, michael nielsen og advokat ulrik møller som
menige medlemmer. visionen var, at ssg i 2012 skulle være den førende landsdækkende in-
dustri- og skadeservicevirksomhed i danmark målt på omsætning og image. i 2008 skulle
ssg inden for visse typer af storskader - som skibe og affugtning - kunne tilbyde at udføre
opgaver i hele europa for visse kunder, og i 2009 skulle ssg tilbyde de danske forsikrings-
selskaber nordiske skadeserviceaftaler. det var et økonomisk mål for ssg i perioden 2007 til
2012 at øge omsætningen i østdanmark fra 70 mio. kr. til 140 mio. kr. og i vestdanmark fra
10 mio. kr. til 100 mio. kr. det fremgår videre vedrørende ssgs særpræg, at ssg ville være
landsdækkende, hvilket kun iss, polygon og skadeservice danmark var på dette tidspunkt.
det var ssgs vurdering, at kampen om de gode medarbejdere ville blive yderligere skærpet i
de kommende år. omkring organisering og struktur skulle det nærmere afklares, hvornår
sonny nielsen og michael nielsen kunne indtræde i ssg/servicekompagniet. kjeld al-
brechtsen og gunnar andersen skulle varetage deres nuværende opgaver, men dækkende
hele ssg (også vestdanmark). anders kristensen skulle være ansvarlig for det samlede in-
dustri- og skadeserviceområde i danmark med fokus på østdanmark og administration. der
skulle søges en erstatning for ham som ansvarlig for skader i herlev, og det nævnes i den
forbindelse, at ”en navngiven person kunne være en mulighed.” endvidere skulle der findes
en person med ansvar for industri- og skadeserviceområdet i vest, som tillige skulle være
hovedansvarlig for storskadekonceptet. der skulle opereres med en eller anden form for exit
i løbet af 5-8 år, såfremt mulighederne bød sig. der skulle tages kontakt til skadeservicefir-
maet thorø og skadeservicefirmaet polygon for køb, til kim torben kildegaard pedersen
                                                 - 14 -
(herefter kim torben kildegaard) for udarbejdelse af liste med mulige nøglepersoner i poly-
gon og til falck med henblik på samarbejde. der skulle endvidere udarbejdes en strategi,
som kunne tiltrække og fastholde medarbejdere.
       den 1. maj 2007 sendte anders kristensen til torben vad, ivar r. tarp, jens haugaard,
og aa, der alle var medlemmer af braforska, en pressemeddelelse fra ssg til orientering, in-
den den gik i trykken. det fremgår bl.a. af pressemeddelelsen, at sonny nielsen og michael
nielsen var indtrådt i ssg’s ejerkreds. den efterfølgende dag var der en artikel i børsen om
michael nielsen og sonny nielsen, hvoraf det fremgik, at målsætningen for ssg de kom-
mende år var at blive yderligere landsdækkende i forhold til de nuværende baser. den 2. maj
2007 sendte aa e-mailen fra anders kristensen videre til administrerende direktør jesper
busk og økonomidirektør jan kreiberg larsen til orientering og med oplysning om, at det
ikke var det samme, der stod i børsen.
       den 14. maj 2007 rettede iss’ advokat, advokat mette ravn steenstrup, henvendelse til
michael nielsens advokat og gjorde opmærksom på, at iss havde fået kendskab til, at mi-
chael nielsen var indtrådt som aktionær med 20 % i ssg, der var en direkte konkurrent til
iss. iss tog forbehold for at gøre et eventuelt erstatnings- og straffeansvar gældende.
       af referatet fra bestyrelsesmøde ”light” i ssg den 19. juni 2007, hvor kjeld albrecht-
sen, gunnar andersen, anders kristensen, ulrik møller, michael nielsen og sonny nielsen
deltog, fremgår, at anders kristensen gennemgik ”år til dato, sagsudvikling, økonomisk og
antal. tendensen var, efter at tryg havde opsagt samarbejdsaftalen, at de små sager udeblev,
men at der var flere store sager af større værdi, hvilket de forudsatte ville medføre en lettelse
på deres administration. de arbejdede hårdt for at bevare så meget ”tryg omsætning” som
muligt. samarbejdet med alm. brand var støt stigende. det var ssg’s vurdering, at de burde
arbejde kraftigt på et par andre selskaber, men det ville være rart, hvis de kunne sige, at de
var landsdækkende. de havde aftalt, at de efter sommerferien ”ville køre på for fuld hals”
med henblik på at få en aftale eller to i hus. for så vidt angik status på forretningsplanen, så
var forsøget med en henvendelse til iss om at købe iss’ skadesserviceaktiviteter blevet af-
vist. ssg havde rettet henvendelse til munters for at høre, om de ville sælge skadeservice.
dette punkt afventede. ssg’s henvendelse til skadeservicefirmaet thorø havde været en
blandet oplevelse.
                                                - 15 -
       der blev ligeledes holdt bestyrelsesmøde i ssg den 27. juni 2007. det fremgår af refera-
tet, at der på mødet blev orienteret om de mange forhandlinger og drøftelser, der igennem
en længere periode havde været med sonny nielsen og michael nielsen. en aktieoverdra-
gelse ville være en realitet pr. 1. juli 2007.
       af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. august 2007 i ssg fremgår det, at anders kri-
stensen arbejdede på ssgs etablering i jylland og på fyn. anders kristensen ville lægge en
mere detaljeret plan for væksten, når de havde set ”hvordan bolden ruller”. ssg var ved at
etablere en afdeling i århus.
       i en e-mail-korrespondance mellem anders kristensen og kim torben kildegaard den
3. og 4. september 2007 skrev kim torben kildegaard bl.a., at de skulle i gang, hvis de skulle
være landsdækkende inden for et par år, hvortil anders kristensen svarede, at der skulle
åbnes én afdeling hvert halve år, men de var jo friske folk.
rekruttering af nye medarbejdere til ssg
den 31. august 2007 rettede anders kristensen henvendelse til external marketing, fordi ssg
skulle have lavet en stor annonce med henblik på at ansætte folk i jylland.
       den 20. september 2007 havde anders kristensen og kim torben kildegaard en e-
mailkorrespondance under emnet ”emne du bad mig rode lidt i<.”. her nævnte kim tor-
ben kildegaard, at han havde talt med kurt hove, kundechef i iss, og han havde en ”løs”
fornemmelse af, at kurt hove kunne være interesseret i at arbejde for ssg, hvortil anders
kristensen svarede, at det var vigtigt, at kurt hove ikke følte, at kim torben kildegaard for-
søgte at fiske ham. de skulle passe på, de ikke kom i miskredit hos deres kollegaer i bran-
chen. videre skrev kim torben kildegaard, at han var positivt overrasket over oplysninger-
ne fra kjeld albrechtsen om lønningerne, som var væsentlig højere end hos både iss, poly-
gon og skadeservice danmark, navnlig vedr. overtid og specielt vagtudkald, hvilket ville gø-
re det nemmere at skaffe folk. afslutningsvist i korrespondancen spurgte anders kristen-
sen, om der var noget, han kunne gøre, inden det gik løs, og de skulle have gang i ejendom
og opbygning af århus afdelingen.
       den 24. september 2007 blev der holdt bestyrelsesmøde i ssg. det fremgår af referatet,
at gunnar andersen, anders kristensen, ulrik møller, michael nielsen, sonny nielsen og
kjeld albrechtsen deltog i mødet. under punktet ”3. hvad arbejdes der på pt.” redegjorde
                                                 - 16 -
anders kristensen bl.a. for, at kim torben kildegaard arbejdede på højtryk i det jyske for at
skaffe kunder og holdt samtaler med potentielle medarbejdere.
        den 21. oktober og 4. november 2007 indrykkede ssg i søndagsavisen en landsdæk-
kende stillingsannonce under overskriften ”kom med på vognen!”. det fremgik af annon-
cen, at ssg i nær fremtid ville etablere nye afdelinger på fyn og i jylland. afdelingerne ville
geografisk blive placeret på midtfyn, i trekantsområdet, i nord-, vest- og midtjylland. ssg
søgte specifikt afdelingsledere, vagtledere, sanitører, teamledere, sagsbehandlere og fugttek-
nikere, men samtidig opfordrede de også dygtige skadeservicemedarbejdere og håndværke-
re til at kontakte dem. ansøgning kunne ske enten telefonisk eller skriftligt. i perioden fe-
bruar og marts 2008 havde ssg endvidere et generelt stillingsopslag i dagbladet holstebro-
struer, dagbladet ringkøbing-skjern, folkebladet lemvig og viborg stifts folkeblad. i peri-
oden 30. juni 2007 til 11. maj 2008 annoncerede ssg efter konkrete jobfunktioner i holbæk
amts venstreblad, søndagsavisen, venstrebladet, by & land, sjællandske, ugebladet næst-
ved, herlev bladet, lokalbladet budstikken, ugeavisen varde, århus onsdag, randers
amts avis, århus stiftstidende og på ssgs hjemmeside. på ssgs hjemmeside lå der i perio-
den fra oktober 2007 til og med 13. januar 2009 et generelt stillingsopslag meget lig det, der
var bragt i søndagsavisen.
        ved e-mail af 26. oktober 2007 orienterede kjeld albrechtsen anders kristensen, gun-
nar andersen, michael nielsen og sonny nielsen om, at ssg havde modtaget 76 ansøgnin-
ger/henvendelser på baggrund af annoncen ”kom med på vognen”. en del af ansøgerne var
yderst velkvalificerede. det eneste skadeservicefirma, som han endnu ikke havde talt med
medarbejdere fra, var polygon, hvilket var en overraskelse for ham. kjeld albrechtsen havde
på dette tidspunkt haft samtaler med 30 ansøgere.
        i november 2007 informerede ssg ved udseendelse af en ”kundeinfo” til sine kunder
og samarbejdspartnere om, at de udvidede mod vest. det fremgår, at ssg på dette tidspunkt
havde centre i herlev, holbæk, næstved, fredericia og rønne, og at de netop havde etable-
ret et center i århus. inden årsskiftet ville ssg etablere centre i vejle og esbjerg og i begyn-
delsen af 2008 i odense, åbenraa og aalborg. dette fremgår også af den kundeorientering,
som ssg ligeledes i november 2007 sendte til sine samarbejdspartnere.
        ved brev af 29. november 2007 gjorde iss’ advokat, advokat mette ravn steenstrup,
ssg opmærksom på, at hun havde modtaget information om, at ssg havde medvirket til
                                                - 17 -
væsentlige overtrædelser af markedsføringslovens bestemmelser i forbindelse med aas an-
sættelsesretlige ophør hos iss. iss ville iværksætte en nærmere undersøgelse af sammen-
hængen mellem aas ansættelse og det forhold, at et betydeligt antal medarbejdere havde
opsagt deres stilling hos iss og ssg’s udvidelse af sin forretning. ved brev af 30. november
2007 besvarede ssg’s advokat, advokat ulrik møller, henvendelsen. han gjorde opmærksom
på, at ssg for længe siden havde truffet beslutning om at blive landsdækkende, og at de som
led i dette tiltag havde annonceret efter medarbejdere. der var ikke etableret et ansættelses-
forhold mellem ssg og aa. ssg overholdt markedsførings- og funktionærlovens bestem-
melser.
       den 10. december 2007 kl. 7.30 blev der holdt bestyrelsesmøde i ssg. punkt 2 på dags-
ordnen var en redegørelse fra ledelsen på baggrund af henvendelsen fra iss den 29. novem-
ber 2007. anders kristensen redegjorde for forholdene omkring aa, samt det forhold, at en
del medarbejdere havde sagt op hos iss og fået ansættelse hos ssg. anders kristensen oply-
ste, at han igennem brancheforeningen løbende havde haft kontakt til aa, og at ssg havde
udvist interesse for om muligt at ansætte aa. men på grund af de konkurrence- og kunde-
klausuler, som aa havde i sit ansættelsesforhold med iss, stod det helt klart for ssg, at de
ikke uden videre kunne ansætte aa. der var ikke indgået en ansættelsesaftale mellem ssg
og aa.
       ssg har fremlagt oversigter over, hvor henholdsvis skadeservice danmark og polygon
har centre, som bl.a. viser, at enten det ene eller begge selskaber tillige har centre i aalborg,
odense, esbjerg, holbæk og århus.
nedsættelse af en projektgruppe i ssg:
i sidste kvartal af 2007 nedsatte ssg en intern projektgruppe. der er mellem iss og ssg
uenighed om formålet med nedsættelsen af denne projektgruppe. iss gør gældende, at pro-
jektgruppen blev nedsat med det formål at planlægge og implementere overgangen af iss-
medarbejdere til ssg samt etablering af de nye centre og dermed var central i forhold til det
”kollektive anslag”. ssg derimod gør gældende, at projektgruppen alene skulle håndtere
praktiske problemer i forbindelse med virkeliggørelsen af ssgs ekspansion på landsplan.
       det fremgår af referatet fra mødet ”danmark – her kommer ssg” den 1. november
2007, hvor anders kristensen (and), henrik madsen (hm), kjeld albrechtsen (ka), gun-
                                                      - 18 -
nar andersen (gla), thomas hallengren (th), bettina maniche (bm), dennis bendorff (db)
og pernille jensen (pj) deltog, at arbejdet i projektgruppen skulle foregå i al fortrolighed, og
at ingen gruppemedlemmer måtte melde noget ud. dette ville ”gak” *gunnar andersen,
anders kristensen og kjeld albrechtsen] gøre, når tiden var inde. det fremgår videre af refe-
ratet, at der siden sonny nielsen og michael nielsen var blevet medejere af ssg, havde væ-
ret en stor søgning af iss-medarbejdere til ssg. på dette tidspunkt var der omkring 150, der
havde reageret på ssgs stillingsannonce. ssg var nu klar til at ansætte og udvide mod vest.
formålet med projektgruppen var fra begyndelsen at give alle centre så optimale arbejdsbe-
tingelser som muligt. projektgruppen skulle i samarbejde med de lokale centerledere sikre, at
alt var klar til åbning af centeret. gunnar andersen skulle skaffe lokaler og stå for indretning
og inventar. kjeld albrechtsen havde ansvar for alt vedr. hr. bettina maniche og thomas
hallengren skulle koordinere og være ansvarlige for it, sagsbehandling samt indkøb, der lå
uden for henrik madsens regi. henrik madsen stod for diverse indkøb og indkøbsaftaler.
anders kristensen var ikke en del af projektgruppen, fordi han skulle på turné og fortælle
forsikringsselskaberne deres ”version af historien”. anders kristensen ville dog deltage i det
omfang, det blev nødvendigt, f.eks. omkring detaljer vedr. biler. under pkt. 3 ”ak’s dan-
marks tour” fremgår det, at første etape var planlagt til at være afsluttet omkring 1. decem-
ber 2007 og omfattede følgende:
       ”næstved:
               o     lars nielsen tidligere iss vordingborg ansættes som centerleder. dette er
                     spredt i branchen. lars overtager i første omgang tm’s bil.
       fugt – herlev:
               o henning og carsten pihl ansættes i fugtafdelingen i herlev. henning skal være
                    leder af afdelingen og samtidig være overordnet ansvarlig for fugtkoncept på
                    tværs af ssg afdelinger i danmark.
       esbjerg:
               o indgået aftale med john k – centerleder samt en række andre medarbejdere.
                    john er fritaget af sin konkurrenceklausul
       vejle:
               o indgået aftale med torben – centerleder samt en række andre medarbejdere.
                   torben er fritaget af sin konkurrenceklausul
       århus:
               o kt er ansat som centerleder og centret er i princippet i gang. der skal indkøbes
                   effekter – er derfor også med i projektplanen
               o jens skov er ansat til storskader – arbejder primært hjemmefra, men skal have
                   en stol i århus
       fredericia – her skal kun være snedker og meget små skader. frederik skal finde en aflø-
       ser til at overtage snedkerfunktionen.
                                                    - 19 -
      anden etape er planlagt til at være gå af stablen omkring januar/februar 2008 og omfatter
      følgende:
      åbenrå (januar):
              o per henriksen er ansat som centerleder
      ålborg (februar/marts)
              o axel er ansat som centerleder,
                 for alle lokaliteterne gælder at der (bortset fra århus) endnu ikke er fundet lo-
                 kaler -> ingen konkrete adresse er på plads, alle steder skal være på imellem
                 1000 – 1500 m2 og indeholde det samme som næstved.
      tredje etape kommer i løbet af ½-1 år.
      odense (½ år)
              o frederik er blevet tilbudt centerleder jobbet
      frederikshavn (intet konkret)
      hurup:
              o kurt hove er ansat og arbejder hjemmefra – ssg har mulighed for at låne en
                  falck station indtil videre
      for alle lokationerne gælder at der (bortset fra århus) endnu ikke er fundet lokaler  in-
gen konkrete adresse er på plads, alle steder skal være på imellem 1000 – 1500 m2 og indeholde
det samme som næstved afdelingen.”
      af referatet fra mødet ”danmark – her kommer ssg ” af 7. november 2007 fremgår
det bl.a., at opgaver vedrørende uddannelse, hjemmeopkoblinger, mobiler, fakturaflow, un-
derleverandørflow, hrm-flow, ressourceoprettelse, oprettelse i navision, p-nummer, marke-
tingpakke, online og vagtkursus, var kommet til.
mødet i herlev i efteråret 2007
der er mellem parterne enighed om, at der i efteråret 2007 blev holdt et møde hos ssg, hvor
der deltog medarbejdere fra ssg og medarbejdere fra iss. iss gør gældende, at mødet blev
holdt i oktober 2007, mens ssg gør gældende, at mødet blev holdt den 22. november 2007.
      ssg har fremlagt en kvittering fra bryggeriet apollo dateret den 22. november 2007,
hvor der under ”firmanavn:” er påført ”møde med vest”.
      ssg har oplyst, at sagens bilag aa ”ansættelse i ssg a/s fra anden konkurrerende
virksomhed”, som er udarbejdet af advokat ulrik møller, blev uddelt på mødet. af bilaget
fremgår det bl.a., at det i relation til markedsføringslovens bestemmelser var meget vigtigt,
at disse bestemmelser i det hele blev overholdt, så ssg ikke risikerede sagsanlæg, fogedfor-
bud eller lignende som følge af en forkert håndtering af det forhold, at medarbejderen tidli-
gere havde været ansat i en konkurrerende virksomhed.
                                                - 20 -
nyansættelser i ssg
ssg har udarbejdet følgende oversigt (sagens bilag by) over nyansættelser i perioden okto-
ber 2007 til december 2008 som nævnt i sagens bilag 69:
ssg’s åbning af centre
iss har udarbejdet en oversigt over ssgs centre, hvoraf det fremgår, at ssgs center i galten
ved århus åbnede den 1. oktober 2007. centrene i vejle, esbjerg, aalborg og rødekro åbnede
den 1. december 2007. centret i aulum åbnede den 1. februar 2008.
e-mailadresser
ssg havde til nogle personer med tilknytning til ssg oprettet e-mailadresser, hvoraf de på-
gældendes navne ikke fremgik, f.eks. ”industri 1” og ”vent 1”. den 22. februar 2008 var der
en korrespondance mellem indkøbschef henrik madsen og ”projektleder 1” under emnet
”vedr. højtryksrenser”. ”projektleder 1” besvarede henrik madsens spørgsmål om, hvem
pro.led 1 var således:
      ”den hemmelige agent i jylland
      bent engskov
      mail er ændret grundet min klausul. så derfor står mit navn der ikke mere. ændret i går
      eftermiddag.
      <”
      bent engskov var tidligere iss-medarbejder.
                                                 - 21 -
        videre fremgår det af en korrespondance den 13. marts 2008, at en anden ssg medar-
bejder havde dækadressen fugtteknik4@ssg.dk. der er enighed om, at denne mailadresse
tilhørte den tidligere iss-medarbejder ole toft-petersen.
medarbejderaktier og bonusordninger i ssg
i april 2008 blev ld equity aktionær i ssg.
        af referatet fra bestyrelsesmøde - 1 i ssg den 9. maj 2008 fremgår det, at bestyrelsen
konstaterede, at medejerskabsprogram for ledende medarbejdere var meget vigtigt og burde
tages op på det efterfølgende bestyrelsesmøde. på bestyrelsesmødet i ssg den 20. juni 2008
blev programmet for medarbejderaktier gennemgået på baggrund af et oplæg. der var lagt
op til, at eksisterende aktionærer skulle frasælge deres aktier, da der på dette tidspunkt ikke
var brug for udvidelse af aktiekapitalen. medarbejderaktier – evt. medarbejderobligationer –
til alle medarbejdere skulle overvejes.
        den 27. juni 2008 holdt ssg lederkonference i middelfart. ssg har fremlagt powerpo-
ints vedrørende ssg medarbejderaktier, som ifølge ssg blev vist på konferencen. det frem-
går bl.a., at det var nøglemedarbejdere, der skulle tilbydes medarbejderaktier. i begyndelsen
af juli skulle aftalesæt (investeringsaftale og aktionæroverenskomst) udleveres. senest den 1.
august 2008 skulle carl erik ramberg knudsen, controller i ssg og tidligere business con-
troller i iss, have en tilbagemelding om, hvorvidt medarbejderen ønskede at investere i akti-
er. den 15. august 2008 skulle aftalerne underskrives, og der skulle ske betaling for aktierne.
        den 6. august 2008 sendte michael nielsen udover til en række navngivne personer
også en e-mail til ”industri 1” og ”vent 1” med emnet ”ledelsesberetning i forbindelse med
juni måneds økonomi”, hvor han omtalte, at det var ledelsens vurdering, at det var vigtigt, at
modtagerne i forbindelse med deres overvejelser om køb af aktier fik information om status i
ssg. mailen var vedhæftet uddrag af ledelsesberetningen, hvoraf det fremgår, at værdien af
de aktier, der blev udbudt, var 100.000 kr. pr. aktie, som var samme pris, som ld havde købt
til.
        der blev udarbejdet en aktionæroverenskomst af 29. august 2008 vedrørende ssg,
hvoraf det bl.a. fremgår, at aktiepostens markedsværdi blev fastsat ved entreprise value me-
toden. der var videre i aktionæroverenskomsten en konkurrenceklausul, hvorefter en mino-
ritetsaktionær fra underskrivelsen af aktionæroverenskomsten og indtil 9 måneder efter, at
                                               - 22 -
pågældende havde afhændet sine aktier i ssg, var uberettiget til – direkte eller indirekte –
bl.a. at drive anden virksomhed, der direkte eller indirekte konkurrerede med ssgs virk-
somhed i danmark eller i udlandet. der var endvidere i aktionæroverenskomsten bl.a. indsat
bestemmelser, der regulerede den situation, hvor en minoritetsaktionær misligholdt aktio-
næroverenskomsten. aktionæroverenskomsten skulle træde i kraft på underskriftstidspunk-
tet.
       ssg har som sagens bilag cr, udarbejdet nedenstående oversigt over tidligere iss-
medarbejdere, der fik tilbud om tegning af medarbejderaktier i ssg:
   aa
ssg har videre fremlagt en oversigt over ssgs bonusudbetalinger i perioden 2007 til 2010 til
tidligere iss-medarbejdere, hvoraf det fremgår, at axel rasmussen i 2009 fik udbetalt 31.400
kr., som følge af, at iss ikke efterlevede medarbejdernes iss-bonusordning. ligeledes med
denne begrundelse fik henning pihl-mortensen i 2009 udbetalt 42.000 kr. henning pihl-
mortensen fik i 2010 udbetalt en bonus på 192.456 kr. john kristensen fik i 2009 udbetalt
115.000 kr. i bonus. kurt hove fik i 2009 udbetalt 104.000 kr. i bonus samt 31.767 kr., som føl-
ge af at iss ikke efterlevede sin bonusordning. i 2010 fik kurt hove udbetalt 75.000 kr. i bo-
nus. til per henriksen udbetalte ssg i 2009 32.800 kr. i bonus. der blev ikke ifølge oversigten
udbetalt bonus til andre nøglemedarbejdere i perioden.
opgaven på esbjerg havn
midt i november 2007 udførte ssg en opgave for marius pedersen a/s på havnen i esbjerg.
       pema teknik har udstedt faktura nr. 33919 med bogføringsdato den 27. november
2007 til ssg med reference til john kristensen. under beskrivelsen fremgår det bl.a., at den
                                                  - 23 -
vedrørte ny afdeling i esbjerg. endvidere var der oplysning om udkald søndag den 18. no-
vember 2007 for levering af nye maskiner. der var endvidere et punkt ”ordre ved leif den
21. november 2007” af en skuminjektor højbestandig. der var i alt bestilt grej for 68.021,38 kr.
eksklusiv moms.
       det fremgår af sagskontokort for 34408 ”rengøring af skib marius pedersen a/s”, at
steffen boye hansen, allan moselund grundahl, leif habekost og glenn aae pedersen
blandt andre deltog i opgaven. disse var alle tidligere medarbejdere hos iss, med undtagelse
af leif habekost, der på dette tidspunkt var fritstillet fra iss med fratrædelse pr. 30. novem-
ber 2007.
       bjørn hansen fra ssg i holbæk har kvitteret for brug af mastercard i ssg vedrørende
projektnr. 34408 med bemærkningen: ”levering af midler til esbjerg”. som dokumentation
var vedlagt to kvitteringer for broafgift betalt henholdsvis den 17. november 2007 kl. 11:54 og
kl. 16:07.
       ssg udstedte den 18. december 2007 fakturanr. 42008, 42009, 42011, 42015 og 42016 til
marius pedersen a/s for arbejde udført på boreriggen mærsk endavour på frankrigkaj i es-
bjerg. arbejdet omfattede: ”tank 28 den 19.11.07 til 24.11.07”, ”tank 29 den 25.11.07 til
1.12.07”, ”olietank i maskinrummet den 21.11.07”, ”tank 3 den 23.11.07 til 26.11.07” rengø-
ring under motorerne 3 og 4 den 30.11.07”. på alle fem fakturaer var leif egon lund habe-
kost’s navn anført.
anders kristensens e-mail af 17. oktober 2007 til adressen ”ano.nym@jubiiconnect.dk”
den 17. oktober 2007 sendte anders kristensen en e-mail vedhæftet filerne ”henning phil
mortensen 2007”, ”jens skou 2007”, ”john kristensen 2007”, ”kurt hove 2007”, ”lars niel-
sen 2007”, ”per henriksen 2007” og ”torben madsen 2007” til adressen
ano.nym@jubiiconnect.dk. det er ubestridt, at anders kristensen havde oprettet denne mail
mailkonto til aa, og at aa havde modtaget adgangskoden til kontoen.
       iss har med bistand fra ibas genskabt de vedhæftede filer fra aas computer, dog med
undtagelse af per henriksens fil. det fremgår heraf, at der var tale om udkast til ansættelses-
kontrakter mellem de førnævnte personer og ssg. henning pihl mortensen skulle ifølge
udkastet ansættes som teknisk chef for selskabets fugt- og skimmelaktiviteter, jens skou som
key account manager, john kristensen som centerleder i ssgs afdeling i esbjerg. det er ikke
                                                    - 24 -
muligt i de genskabte ansættelseskontrakter at se, hvilke stillinger lars nielsen, kurt hove
og torben madsen skulle varetage. for så vidt angår spørgsmålet om, hvornår dokumenter-
ne i de vedhæftede filer oprindeligt blev oprettet, har ssg oplyst, at de er oprettet henholds-
vis den 11. oktober 2007, 16. oktober 2007 og 17. oktober 2007,
bestilling af en touran
i en anonymiseret e-mail sendt den 16. november 2007 kl. 11:54 til henrik madsen under
emnet ”sv: bestilling” fremgår det bl.a.:
       ”<
       derudover skal der bestilles en bil til aa (de andre ved det ikke – så det er fortroligt,
       hans navn må ikke nævnes før anders kristensen siger til )
       hvis du har brug for at spørge ham om noget, kan du fange ham på 1400 (naturligvis og-
       så fortroligt) – eller bede mig ringe ham op 
       touran 2.0 (170 heste) med dsg-gear highlight –fartpilot og gps
       med venlig hilsen
        [overstreget]
       <”
       den 4. januar 2008 blev der spurgt ind til, hvor langt henrik madsen var med bestillin-
gen, og det blev understreget, at det fortsat var strengt fortroligt.
fratrådte iss-medarbejdere med efterfølgende ansættelse i ssg:
iss har som sagens bilag 69 udarbejdet nedenstående oversigt over medarbejdere i skade-
service, der fratrådte i perioden 23. juni 2005 til 30. november 2008 og blev ansat i ssg:
                                    - 25 -
de enkelte medarbejderes opsigelse
                                                 - 26 -
sonny nielsen blev opsagt fra stillingen som administrerende direktør for skadeservice den
13. juli 2004. opsigelsen blev efterfølgende afløst af en fratrædelsesaftale af 15. juli 2004,
hvorefter han skulle fratræde sin stilling med udgangen af januar måned 2006. fratrædelses-
aftalen indeholdt konkurrence-, kunde- og medarbejderklausuler, der alle udløb den 31. ja-
nuar 2007.
       michael nielsen opsagde sin stilling i iss den 23. oktober 2006. i den forbindelse uddy-
bede han sin opsigelse i et notat af samme dato til daværende administrerende direktør je-
sper busk. af notatet fremgår bl.a. følgende:
       ”<
       jeg vil meget gerne rejse det røde flag, da jeg selv – og tror jeg desværre også hos
       flere nøglepersoner i property services - gennem det seneste ½-1 år har sporet en
       voksende, og efter min vurdering ganske alvorlige frustration over den situation,
       vi befinder os i i division property services
       denne frustration skyldes to hovedområder 1) manglende opbakning til syste-
       mer og it der kan understøtte vores type forretning og 2) urealistiske krav til re-
       sultatdannelse, hvoraf den første vurderes som den alvorligste.
       <
       <der er talrige eksempler på, at alt fra simple transaktioner til strategiske over-
       vejelser ikke bliver håndteret tilfredsstillende. det skaber frustration, ikke mindst
       når vi kan sidde og se på vores direkte konkurrenter, der sagtens kan få tingene
       til at ske effektivt på disse områder.
       vi har gode professionelle driftsfolk ansat og de kan ikke i længden holde ud at
       arbejde med, at sådanne basale forhold ikke er på plads. eksempelvis kan jeg si-
       ge at vi håndterer op mod 20.000 sager årligt og vi har nu på 3. år kraftigt anmo-
       det om, at få et sagsstyringssystem. dette har fortsat lange udsigter.
       det er min opfattelse, at den opbyggede frustration over de næste 6 måneder kan
       få alvorlige konsekvenser for divisionen, da det er nøglepersoner, der sidder med
       den efter min mening berettigede frustration. jeg forudsiger, at flere af disse nøg-
       lepersoner vil forlade virksomheden, hvis vi ikke er i stand til at adressere fru-
       strationen, dvs. ændre den måde vi stiller krav på og ikke mindst den måde ”sy-
       stemet” stiller sig til rådighed på, og agerer medspiller frem for modspiller”.
       den 25. oktober 2006 udfærdigede han et notat til iss, hvor han oplyste, at han hos
birch & krogboe ville få ansvaret for et segment, der hed ”bolig & erhverv, kultur og offent-
lig”. i forbindelse med kontraktforhandlingerne med birch & krogboe havde han fået lov til
at blive medejer af forskellige servicefirmaer, såfremt han over tid måtte ønske/få mulighed
                                                 - 27 -
for det. videre oplyste michael nielsen, at han efter sin kontrakt måtte investere i andre ser-
vicesegmenter som for eksempel skadeservice, men at han ikke havde aktuelle planer herom,
og at han var klar over, at dette område ville være i konkurrence med iss.
       jesper busk bekræftede modtagelsen af michael nielsens opsigelse ved brev af 30. ok-
tober 2006, hvoraf det fremgår, at michael nielsen fratrådte sin stilling som divisionsdirektør
for division property services pr. 31. oktober 2006, og at hans kundeklausul blev opsagt
uden kompensation, og at han fortsat havde tavshedspligt i forhold til følsomme oplysninger
om iss.
       ved brev af 16. marts 2007 oplyste advokat mette ravn steenstrup til michael nielsen,
at iss var blevet bekendt med, at michael nielsen havde købsovervejelser, og at han mulig-
vis allerede havde foretaget køb af en konkurrerende virksomhed inden for iss’ division.
dette medførte efter iss’ opfattelse, at forudsætningerne for den aftale om frafald af michael
nielsens kundeklausul, som var indgået mellem iss og michael nielsen, var bristet. iss ville
iværksætte en nærmere undersøgelse af bl.a. michael nielsens eventuelle brug af materiale,
oplysninger og anden information, som han havde modtaget under sin ansættelse i iss.
       ved e-mail af 8. juni 2007 til jesper busk og jan kreiberg larsen gjorde kristoffer lyk-
ke-olsen, som var advokat i iss juridiske afdeling, opmærksom på, at michael nielsens ad-
vokat, advokat mads krarup, den 7. juni 2007 havde rettet henvendelse til iss’ advokat, ad-
vokat mette ravn steenstrup, og udtrykt bekymring for ” hvad iss kunne finde på”. dette
kunne efter kristoffer lykke-olsens opfattelse tyde på, at noget var under opsejling, som
f.eks. ansættelse af iss-medarbejdere o.l. han opfordrede derfor til ekstra opmærksomhed i
den efterfølgende tid. samme dag videresendte jesper busk beskeden til daværende divisi-
onsdirektør for iss property service ole bartels til orientering. den 10. juni 2007 sendte ole
bartels beskeden videre til aa til orientering og eventuelle kommentarer.
       carl erik ramberg knudsen blev opsagt den 5. september 2007 fra sin stilling som busi-
ness controller med fratrædelse den 31. december 2007, men han blev straks friststillet. det
fremgår af opsigelsen, at den var begrundet i reorganisering af divisionsstrukturen, at hans
kundeklausul ikke blev fastholdt og ophørte den 31. december 2007, og at han fortsat havde
tavshedspligt om følsomme oplysninger om iss.
       den 17. september 2007 spurgte aa carl erik ramberg knudsen, om han kunne tænke
sig et job i iss’ afdeling i glostrup. den 25. september 2007 skrev carl erik ramberg knud-
                                                - 28 -
sen til aa om mulige arbejdsopgaver, som han eventuelt kunne varetage som ansat under
aa. den 1. oktober 2007 bekræftede aa modtagelsen med, at det lød fint, men at han skulle
have grønt lys for det. carl erik ramberg knudsen oplyste ved e-mail af 12. oktober 2007, at
han forgæves havde forsøgt at få fat i aa. den 16. oktober 2007 videresendte aa e-
mailkorrespondancen mellem sig og carl erik ramberg knudsen til anders kristensen. li-
geledes ved e-mail af 16. oktober 2007 skrev aa til carl erik ramberg knudsen og bad ham
ringe.
       kurt hove opsagde ved mail af 18. oktober 2007 til aa sin stilling i skadeservice med
fratrædelse den 30. november 2007. det fremgår af mailen, at han i løbet af sin netop afholdte
ferie havde overvejet sin arbejdssituation og besluttet sig for at sige op. mailen fra kurt hove
videresendte aa til peter boye larsen den 20. oktober 2007. aa bekræftede opsigelsen ved
brev af 25. oktober 2007, hvoraf det fremgår, at kurt hoves kundeklausul ikke blev fastholdt,
men at han fortsat havde tavshedspligt i forhold til følsomme oplysninger om iss.
       ved ansættelseskontrakt af 18. oktober 2007 indgik kurt hove aftale med ssg om an-
sættelse i ssg som service- og produktchef. for så vidt angik tiltrædelsestidspunktet blev det
aftalt, at kurt hove inden for den nærmeste fremtid og inden den 31. december 2007 skulle
opsige sin stilling hos iss og efter endt opsigelsesperiode ansættes i ssg.
       den 31. oktober 2007 havde kurt hove en e-mailkorrespondance med laus mikkelsen,
skadechef hos topdanmark omkring udsættelsen af et statusmøde, idet aa var blevet syge-
meldt. kurt hove oplyste samtidig, at han havde opsagt sin stilling med fratrædelse den 30.
november 2007.
       den 29. november 2007 skrev advokat mette ravn steenstrup på vegne af iss til kurt
hove med oplysning om, at iss var ved at undersøge, om der i forbindelse med hans opsi-
gelse var sket uretmæssigheder, herunder om kurt hove havde udvist illoyalitet over for
iss. iss tog forbehold for at ophæve den indgåede aftale om frafald af hans kundeklausul og
for fremsættelse af erstatningskrav.
       lars nielsen opsagde ved mail af 19. oktober 2007 til aa sin stilling til fratrædelse den
30. november 2007. det fremgår af opsigelsen, at han havde søgt nye udfordringer uden for
iss som projektleder, hvor han ville komme til at bruge sin uddannelse som tømrer og sin
håndværksmæssige baggrund. aa bekræftede opsigelsen ved brev af 25. oktober 2007,
hvoraf det fremgår, at lars nielsens kundeklausul ikke blev fastholdt.
                                                - 29 -
       ved ansættelseskontrakt af 19. oktober 2007 blev lars nielsen ansat som centerleder i
ssgs afdeling i næstved pr. 1. december 2007.
       den 29. november 2007 skrev advokat mette ravn steenstrup på vegne af iss til lars
nielsen med oplysning om, at iss var ved at undersøge, om der i forbindelse med hans opsi-
gelse var sket uretmæssigheder, herunder om lars nielsen havde udvist illoyalitet over for
iss. iss tog forbehold for at ophæve den indgåede aftale om frafald af hans kundeklausul og
for fremsættelse af erstatningskrav.
       jens skou opsagde sin stilling som driftschef i nordjylland den 23. oktober 2007 til aa
med fratrædelse den 30. november 2007. ved mail af 25. oktober 2007 informerede aa peter
boye larsen om, at jens skou havde sagt op, og at han skulle tilbage til jyllands-posten. op-
sigelsen blev bekræftet af aa ved brev af 29. oktober 2007, hvor det fremgår, at selskabet ik-
ke fastholdt jens skous kundeklausul.
       med ansættelseskontrakt af 23. oktober 2007 blev jens skou ansat som key account
manager i ssg pr. 1. december 2007.
       torben madsen opsagde sin stilling ved brev af 23. oktober 2007 som centerleder i vejle
med fratrædelse den 30. november 2007. aa orienterede peter boye larsen om opsigelsen
ved mail af 25. oktober 2007, sendt kl. 6.47, og nævnte samtidig, at han troede, at torben
madsen ville til falck, men han vidste det ikke. han ville tage kontakt til torben madsen
samme dag. den 26. oktober 2007 videresendte torben madsen til aa en mail fra hr-
partner julie thorup af 25. oktober 2007, hvori julie thorup gav udtryk for, at hun og iss var
kede af, at torben madsen havde opsagt sin stilling, og de håbede, at han ville blive hos iss.
torben madsen videresendte e-mailen fra julie thorup til aa med beskeden: ”ja<..”. den 2.
november 2007 bekræftede peter boye larsen modtagelsen af torben madsens opsigelse.
lone hjul, hr-medarbejder hos iss, underrettede peter boye larsen ved e- mail om, at hun
havde talt med torben madsen, som mente, at der på de ”andres” opsigelser stod noget om
en kundeklausul, og at hun havde meddelt torben madsen, at iss endnu ikke havde taget
stilling til dette, men at torben madsen kunne tage emnet op, når han skulle tale med peter
boye larsen om mandagen. ved brev af 2. november 2007 underskrevet af lone hjul for pe-
ter boye larsen blev det meddelt, at iss ikke ønskede at fastholde den kundeklausul, der var
i torben madsens ansættelsesaftale af 1. marts 2007.
                                                - 30 -
       ved ansættelseskontrakt af 23. oktober 2007 blev torben madsen pr. 1. december 2007
ansat som centerleder i ssg’s afdeling i vejle.
       kurt e. olesen opsagde ved mail af 23. oktober 2007 sin stilling til aa med fratrædelse
den 30. november 2007. aa orienterede peter boye larsen herom ved mail af 25. oktober
2007 og nævnte, at kurt skulle til ”det gamle nft”.
       kurt olesen blev ved ansættelseskontrakt af 24. oktober 2007 ansat i ssg som driftsle-
der/fugtteknikker for selskabets fugtaktiviteter i jylland og på fyn o.a. pr. 1. december 2007.
       henning pihl-mortensen opsagde sin stilling som driftschef i iss fugtteknik ved brev af
24. oktober 2007 til aa med den begrundelse, at han havde søgt nye udfordringer uden for
iss. ved e-mail af 25. oktober 2007 sendt kl. 6.44 orienterede aa peter boye larsen om, at
henning pihl-mortensen havde sagt op, og at henning pihl-mortensen skulle være konduk-
tør igen til 50.000 kr. pr. måned. ved brev af 25. oktober 2007 bekræftede aa modtagelsen af
henning pihl-mortensens opsigelse og oplyste, at iss ikke ønskede at opretholde den kun-
deklausul, der var i henning pihl-mortensens ansættelsesaftale af 1. februar 2004.
       med ansættelseskontrakt af 23. oktober 2007 blev henning pihl mortensen ansat som
teknisk chef for ssgs fugt- og skimmelaktiviteter pr. 1. december 2007.
       john kristensen opsagde ved brev af 29. oktober 2007 til aa sin stilling som centerleder
i esbjerg pr. 30. oktober 2007 med fratrædelse pr. 30. november 2007, idet han gerne ville sø-
ge udfordringer andetsteds. ved e-mail af 29. oktober 2007 orienterede aa lone hjul om
john kristensens opsigelse. aa skrev til lone hjul, at john kristensen ikke vidste, hvad han
skulle fremover. ligeledes den 29. oktober 2007 bekræftede aa over for john kristensen, at
iss havde modtaget hans opsigelse, og at iss ikke ønskede at fastholde kundeklausulen, der
var i john kristensens ansættelsesaftale af 1. marts 2007. den 3. november 2007 videresendte
aa til torben madsen en e-mail af 29. oktober 2007 fra lone hjul vedrørende forslag til be-
kræftelse på john kristensens opsigelse.
       john kristensen blev ved ansættelseskontrakt af 23. oktober 2007 ansat som centerleder
i ssg’s afdeling i esbjerg.
       per henriksen opsagde med e-mail af 30. oktober 2007 til aa med henvisning til situati-
onen i iss sin stilling som centerleder i haderslev/sønderborg. aa videresendte e-mailen til
peter boye larsen og lone hjul den 31. oktober 2007, hvor han oplyste, at per henriksen
havde fået flere forskellige jobmuligheder, bl.a. som taksator, via sit netværk som soldat.
                                                    - 31 -
        per henriksen blev ved ansættelseskontrakt af 23. oktober 2007 ansat som centerleder i
ssgs afdeling i aabenrå pr. 1. december 2007.
        leif habekost opsagde ved brev af 31. oktober 2007 sin stilling som sanitør hos iss i es-
bjerg, fordi han søgte nye udfordringer. ved brev af 16. november 2007 fritstillede iss leif
habekost med virkning fra mandag den 19. november 2007 frem til den 30. november 2007.
        axel rasmussen opsagde med brev af 21. november 2007 sin stilling som centerleder i
aalborg med sidste arbejdsdag den 31. december 2007. ved brev af 27. november 2007 med-
delte iss, at axel rasmussen straks blev fritstillet, og at iss ønskede at fastholde axel ras-
mussens kundeklausul.
        den 28. november 2007 skrev advokat mette ravn steenstrup på vegne af iss til axel
rasmussen med oplysning om, at iss var ved at undersøge, om der i forbindelse med hans
opsigelse var sket uretmæssigheder, herunder om axel rasmussen havde udvist illoyalitet
over for iss. iss tog forbehold for fremsættelse af erstatningskrav.
        det fremgår af samtlige bekræftelsesbreve, at de er udarbejdet i personaleafdelingen
”human resource” på møntmestervej 31, 2400 københavn nv.
fratrædelsessamtaler i iss
med henvisning til de mange opsigelser skrev chris kristiansen, fællestillidsrepræsentant i
iss, den 1. november 2007 til finn vestergaard, hr-direktør, og aa følgende:
        ”har man overvejet at kontakte de medarbejdere som har opsagt deres stilling
        kan man være bange for om de evt vil starte selv og måske endda medtage gode medar-
        bejdere fra iss
        skal medarbejderne frygte evt ændringer i deres ansættelse
        i det hele taget-hvad sker der nu
        ja jeg ved snart ikke hvad jeg skal gøre med får alle mulige mærkelige spørgsmål, måske
        kan i hjælpe mig med lidt info således jeg kan forsøge at få lidt ro på ude i driften.
        /chris”
        der er i sagen fremlagt referater fra fratrædelsessamtaler med kurt olesen, jens
skou, kurt hove, lars nielsen, torben madsen, claus e. nielsen og tage stubbe. iss
har oplyst, at der er blevet afholdt fratrædelsessamtaler med alle medarbejdere, men at
der ikke var tradition for i iss at lave referat af disse.
        kurt olesen oplyste ved sin fratrædelsessamtale bl.a., at han ikke ville give det en chan-
ce til i iss, fordi det ikke ville føre til noget nyt. hans maskiner var nedslidte, hvilket han
                                                 - 32 -
fandt pinligt, når de mødte deres konkurrenter ude på opgaverne. han savnede menneske-
lighed fra topledelsen. iss organisationen ville kun se penge.
       jens skou oplyste ved sin fratrædelsessamtale bl.a., at iss efter hans opfattelse markant
skulle ændre holdning i forhold til medarbejderne, så der opstod en gensidig respekt. det
var ikke lønnen, der var afgørende for, om han eventuelt ville blive i iss. han skulle være
sikker på, at der var respektfulde, konkrete og realistiske arbejdsbetingelser, som var bakket
op ovenfra. han syntes, at iss behandlede medarbejderne usmageligt og småligt og henviste
her bl.a. til problematikker omkring julefrokost og sommerfest/arrangement. iss handlede
om at drive forretning gennem medarbejdere, men medarbejderne blev ikke værdsat. kultu-
ren i iss havde ændret sig meget i de 5 år, hvor jens skou havde været væk.
       kurt hove oplyste ved sin fratrædelsessamtale den 30. oktober 2007 bl.a., at iss ikke
overholdt aftalerne med kunderne, at det var svært at se kunderne i øjnene, og at det med-
førte frustration. angående it følte han sig dårligt behandlet internt af it-chef thorben ras-
mussen. kurt hove ønskede indflydelse på arbejdet og beslutningerne. det var hårdt at være
i en gren af organisationen/forretningen skadeservice - der ikke var hovedområde i iss kon-
cernen. det var svært at holde tråden i iss. på kort tid havde der været 3 landechefer og 4
divisionsdirektører. hver gang medførte det manglende fokus, og hver gang tog det tid, før
de nye fik fokus/kendskab til skadeservice.
       lars nielsens oplyste ved sin fratrædelsessamtale bl.a., at han skulle arbejde hos ssg
som projektleder for maler og tømrerentrepriser samt lede møbelsnedkerafdelingen. lars
nielsen ville gerne have nøjedes med i iss at være centerleder i vordingborg, men der var
kommet for meget ansvar over tid. det var hans indtryk, at medarbejderne var pressede.
nogle arbejdede fra kl. 5.00-21.00 i månedsvis. vagtlederne i iss brændte ud. medarbejderne
spurgte til julefrokost og sommerfest/arrangement. han ville gerne kunne belønne de med-
arbejdere, der virkelig havde gjort en god indsats.
       torben madsen oplyste ved sin fratrædelsessamtale bl.a., at han ikke var indstillet på at
blive i iss. han var kørt fuldstændig træt og gik hver dag på kompromis med sine personli-
ge værdier. som leder havde han følt sig trykket og presset.
       claus e. nielsen, teamleder i vejle, oplyste ved sin fratrædelsessamtale, at han stort set
kun havde gode oplevelser. han smækkede ikke med døren. der var og havde været meget
uro i århus.
                                                - 33 -
        tage stubbe, vagtleder i århus, oplyste ved sin fratrædelsessamtale, at han skulle være
projektleder med medarbejderansvar i ssg den 1. januar. han henviste tillige til, at der hav-
de været uro i århus, at medarbejderne skulle behandles bedre, at iss udelukkende fokuse-
rede på bundlinjen, og at der ikke var føling med skadeservice.
behandlingen i braforska af iss medarbejdernes overgang fra iss til ssg
ved e-mail af 14. december 2007 til jens haugaard, ivar tarp og anders kristensen oplyste,
torben vad, at han den 13. december 2007 havde haft et møde med peter boye larsen, som
var vred på branchen og i særdeleshed på ssg. iss manglede ledere og fugtfolk. iss ville
kræve ssg smidt ud af braforska på grund af uetisk optræden, alternativt ville iss melde sig
ud. det var torben vads opfattelse, at de var nødt til at forholde sig til dette
        anders kristensen besvarede henvendelsen fra torben vad samme dag med en e-mail
til torben vad, jens haugaard og ivar tarp, hvori han redegjorde for sin frustration over, at
iss hævdede, at ssg havde ”flået iss” anders kristensen overvejede at invitere to af ssg’s
medarbejdere, som tidligere havde været ansat hos iss, til at deltage i et møde i braforska
med henblik på, at de kunne forklare, hvorfor de havde valgt at blive ansat i ssg.
        anders kristensen skrev til torben vad, jens haugaard, peter boye larsen og ivar
tarp den 21. december 2007 og oplyste, at henning pihl-mortensen og lars nielsen gerne
ville fortælle deres historie på et møde i braforska den 3. januar 2008.
        på et møde i braforska den 9. januar 2008 meddelte peter boye larsen, at iss efter hans
opfattelse ikke kunne være medlem af braforska, hvis ssg var medlem. på mødet medgav
peter boye larsen, at forholdene i iss bestemt ikke havde været gode nok, og at medarbej-
derne kunne have følt tilskyndelse til at flytte. han mente dog, at metoderne var uetiske og
ikke i overensstemmelse med uskrevne regler, som burde være gældende mellem virksom-
heder, der samarbejdede i den samme brancheorganisation. anders kristensen svarede her-
til, at der var en massiv søgning til ssg fra medarbejdere i iss. det var ssgs opfattelse, at iss
”lå som de havde redt”. jens haugaard fortalte, at polygons personale også havde fået hen-
vendelser om at starte hos ssg. han mente også, at der var indikationer på en strategi bag
dette fra ssgs side. anders kristensen mente, at der var tale om enkelte centerledere, som
var på vildspor, og at dette ville blive undersøgt.
                                                 - 34 -
       på bestyrelsesmødet i braforska den 15. januar 2008 udarbejdede torben vad, ivar r.
tarp og jens haugaard et forslag til et åbent brev fra bestyrelsen i braforska, hvoraf det
fremgår, at bestyrelsen i braforska mente, at ssg havde handlet i strid med de uskrevne reg-
ler, der bør gælde imellem virksomheder i en brancheforening. ssgs handlemåde havde ikke
været hensigtsmæssig og dermed ikke med til at styrke branchens anseelse. ssg ville dog ik-
ke blive ekskluderet af braforska.
       den 22. januar 2008 meddelte iss bestyrelsen i braforska, at de med øjeblikkelig virk-
ning trådte ud af braforska.
forløbet omkring aas karriere og fratrædelse i iss og hans ansættelse i ssg
aas ansættelse og karriere i iss
pr. 1. januar 1995 blev aa ansat som afsnitsleder i iss, skadeservice afdeling, haderslev.
       den 4. december 1996 blev der mellem aa og iss indgået en tillægsaftale til aas an-
sættelsesaftale indeholdende en konkurrenceklausul, hvorefter aa var uberettiget til i et år
efter fratrædelse at tage ansættelse i eller deltage direkte eller indirekte i noget foretagende,
der på et eller flere områder konkurrerede med selskabets virksomhed i forhold til den kun-
dekreds og det geografiske område, som aa måtte være beskæftiget med på fratrædelses-
tidspunktet og i øvrigt inden for det sidste halve år før fratrædelsen.
       den 1. oktober 2000 blev aa udnævnt til skadechef.
       den 6. november 2002 blev der indgået en ny ansættelsesaftale mellem iss og aa,
hvorefter aa blev ansat som skadechef med anciennitet fra den 15. januar 1993.
       pr. 1. december 2004 blev aa ansat som driftschef i iss damage control.
       pr. 1. juni 2005 blev aas ansvarsområde udvidet til at dække 2 distrikter, syd og
midt/nord.
       den 1. september 2005 blev aa regionschef i iss, division ejendomsdrift – skadeser-
vice – vest.
       med ansættelseskontrakt af 11. oktober 2006 blev aa pr. 1. september 2006 regionsdi-
rektør i iss med ansvar for damage control. ved e-mail af 15. marts 2007 takkede jan krei-
berg larsen aa for den store loyalitet, som han havde udvist over for iss. iss ville i et brev
underrette michael nielsen om, at det var iss’ opfattelse, at michael nielsen i forbindelse
med en investering i ssg ulovligt ville udnytte den viden, han havde fået gennem sit arbejde
                                                     - 35 -
hos iss til skade for iss. brevet til michael nielsen ville ikke blive sendt, inden de havde talt
med aa. det var iss’ opfattelse, at michael nielsens investering i ssg ville medføre et øget
arbejdspres på aa, hvorfor de ville tilbyde ham en ekstraordinær bonus for regnskabsåret
2007. endvidere ville iss tilbyde aa, at der blev indgået en tillægsaftale til hans ansættelses-
kontrakt.
       den 29. marts 2007 blev der indgået en tillægsaftale til ansættelseskontrakten af 11. ok-
tober 2006, som bl.a. indeholdt:
       ”<
                                                   ny § 13
       i et tidsrum på ét år efter sin fratræden forpligter [aa] sig til hverken direkte eller indi-
       rekte at forberede opstart, påbegynde, drive, rådgive, tage beskæftigelse eller være øko-
       nomisk eller på anden måde interesseret i en virksomhed, der helt eller delvis driver
       virksomhed og/eller forretning eller tilsvarende i eller fra danmark indenfor damage
       control i konkurrence med den til enhver tid af selskabet direkte eller gennem koncern-
       selskaber udøvede virksomhed inden for damage control, hvorved der hovedsageligt,
       men ikke udelukkende, forstås følgeskade aktiviteter i forbindelse med brand, industri-
       og ventilationsservice, skade- og entrepriseaffugting samt fjernelse af skimmelsvamp.
       <
       i tilfælde af overtrædelse af konkurrenceklausulen forpligter [aa] sig til at betale en
       konventionalbod svarende til 6 måneders løn hver gang overtrædelse finder sted. så-
       fremt overtrædelsen består i at opretholde en tilstand, anses en ny overtrædelse at have
       fundet sted for hver påbegyndt kalendermåned, hvori tilstanden opretholdes.
       betaling af konventionalbod fritager ikke for erstatningsbetaling, ligesom betaling af
       kompensation ikke afskærer selskabet fra at imødegå overtrædelse med yderligere sank-
       tioner<
       <”
       ved e-mail af 9. juli 2007 underrettede aa koncerndirektør allan aebischer om
et forestående med møde med falck omkring et samarbejde og nævnte, at de kunne
drøfte det, når han kom over på hovedkontoret i løbet af ugen.
       af en genskabt e-mail uden dato fremgår det, at aa sendte sin ansættelseskontrakt
med iss til anders kristensen.
       den 10. september 2007 sendte aa en e-mail med en vedhæftet fil med titlen ”da-
ta040806 ledere med niveau-050906.xls” til sig selv. den vedhæftede fil indeholdt en oversigt
over medarbejdere i iss.
       den 25. september 2007 indskærpede peter boye larsen over for aa, at aa ikke måtte
ansætte nogen uden, at de havde drøftet det først.
       den 3. oktober 2007 meddelte jan kreiberg larsen til aa, at koncernens prioritering i
nævnte rækkefølge var cashflow, margin, organisk vækst, akkvisitioner, og at der på denne
                                                    - 36 -
baggrund skulle iværksættes markante tiltag med henblik på nedbringelse af skadeservices
igangværende arbejder, herunder en periode med fravalg af accept af nye opgaver totalt set
eller modificeret til enkelte opgavetyper eller kunder, status fakturering af alle igangværen-
de opgaver eller modificeret til enkelte opgavetyper eller kunder og investeringsstop. målet
var en samlet fakturering for 50 mio. kr. i oktober. samme dag skrev peter boye larsen til
aa, at der skulle samarbejdes i en loyal tone, og at aa skulle bakke loyalt op om ledelsens
beslutninger over for medarbejderne.
       den 5. oktober 2007 sendte aa en e-mail til flemming schandorff, coo i iss-
koncernen, med anmodning om, at flemming schandorff kontaktede ham.
       den 7. oktober 2007 fremsendte ssg fra e-mailadressen fam_kristensen@get2net.dk et
udkast til en ansættelseskontrakt til aa, hvoraf det bl.a. omkring aas tiltrædelse fremgår, at
aa inden for den nærmeste fremtid og inden den 31. december 2007 skulle opsige sin stilling
i iss. af udkastets § 1b fremgår:
       ”såfremt aa fastholdes i de af ham påtagne konkurrenceklausuler fra iss, skal disse konkur-
       renceklausuler i det hele overholdes og aa ansættes og aflønnes som konsulent efter nærmere
       aftale. konsulentydelserne afregnes ikke fra selskabet a/s [ssg] eller disses nært tilknyttede
       selskaber.”
den 17. oktober 2007 sendte anders kristensen som ovenfor nævnt udkast til ansættelses-
kontrakter mellem ssg og henning pihl-mortensen, jens skou, john kristensen, kurt hove,
lars nielsen, per henriksen og torben madsen til aa på adressen
ano.nym@jubiiconnect.dk.
       den 20. oktober 2007 informerede aa pr. e-mail peter boye larsen om, at ssg var i
gang i jylland, og at de ville åbne fem steder. aa ville sætte noget i gang, så iss’ ansatte ikke
søgte derover.
       den 25. oktober 2007 kl. 7.01 sendte aa ligeledes en e-mail til peter boye larsen, hvor
han bl.a. skrev:
       ”som du kan se er der igen flere der har sagt op, nu håber jeg det stopper her.
        <
       jeg ved ikke om folk fortæller mig sandheden om hvad de skal i fremtiden, så vi skal ha-
       ve en holdning til om vi holder fast i deres klausuler.
       <”
                                                     - 37 -
den 29. oktober 2007 sygemeldte aa sig ”i et stykke tid” på grund af højt blodtryk og stress
til peter boye larsen, samtidig med at han bemærkede, at der skulle sættes noget i gang i jyl-
land på grund af alle de ledere, der var fratrådt. ved e-mail af 29. oktober 2007 spurgte peter
boye larsen blandt aa, om han havde sendt information ud til sine medarbejdere i vest. pe-
ter boye larsen ville indlede en dialog med aas medarbejdere. den 30. oktober 2007 orien-
terede aa peter boye larsen om, at han samme dag ville informere sine medarbejdere. han
ville også begynde at se på, hvad der skulle gøres i de centre, hvor der manglede ledere fra
den 1. december 2007. ved e-mail af 30. oktober 2007 svarede peter boye larsen, at han øn-
skede at komme ind over de beslutninger, der skulle træffes i forhold til organisationen, som
f.eks. hvilke centre der kunne køre videre. ved mail af 31. oktober 2007 spurgte aa peter
boye larsen, hvad det var peter boye larsen ønskede at komme ind over vedrørende ”<
min organisation her i jylland og fyn<”
        den 2. november 2007 blev der holdt et forhandlingsmøde mellem iss og aa, hvor der
mellem parterne blev indgået en fratrædelsesaftale. af fratrædelsesaftalen fremgår det, at
aa efter fælles overenskomst skulle fratræde sin stilling som regionsdirektør i iss pr. 30. ju-
ni 2008. aa skulle stå til rådighed for iss indtil den 29. februar 2008, og han var uberettiget
til at tage anden beskæftigelse i perioden. i perioden 1. marts 2008 og frem til sin fratrædelse
blev aa fritstillet. for så vidt angår løn m.v. blev det bl.a. aftalt, at:
        ”<
                                                     §2
        2.1   løn og pension, som [aa] måtte have krav på i medfør af ansættelseskontrakt af
              11. oktober 2006,tillæg til ansættelseskontrakt af 11. oktober 2006, samt tillæg til
              ansættelseskontrakt af 29. marts 2007 udbetales til sædvanlig forfaldstid i perioden
              frem til fratrædelsesdagen.
        2.2   det er mellem parterne aftalt at [aa] holder ferie svarende til 50 feriedage og 5 fe-
              riefridage som følger: gammel ferie afholdes i uge 45 og 46 og uge 52 2007. i peri-
              oden 2. april til 31. maj 2008 afholdes 5 feriefridage og 35 feriedage. hovedferie og
              feriefridage optjent i 2007 samt feriepenge optjent i 2008 indbetales til feriekonto
              efter de almindelige regler i henhold til ferieloven.
        2.3   der udbetales en fratrædelsesgodtgørelse på kr. 400.000,- på fratrædelsesdagen.
              godtgørelsen indeholder eventuel bonus for 2007 og 2008, fastholdelsesbonus, jf.
              tillæg af 29. marts 2007, kompensation for klausuler samt fratrædelsesgodtgørelse
              i henhold til funktionærloven.
        <
        tavshed- og loyalitetspligt
                                                  - 38 -
    6.1   såvel i perioden frem til fratrædelsen som i perioden efterfølgende fratrædelsen er
          [aa] forpligtet til at udvise loyal adfærd over for selskabet og iss-koncernen<
aa påtog sig endvidere følgende kunde-, konkurrence- og medarbejderklausul:
    ”<
    kundekluasul
                                                  §7
    7.1   indtil den 30. juni 2008 forpligter [aa] sig til hverken direkte eller indirekte at ha-
          ve erhvervsmæssig kontakt med de kunder, som [aa] har haft erhvervsmæssig
          kontakt med hos iss inden for de seneste 18 måneder før opsigelsestidspunktet.
          forpligtelsen vedrører alene kunder, der har eller har haft årlig omsætning hos iss
          på min. 25.000,-.
          overtrædes klausulen, forpligter [aa] sig til at betale konventionalbod, der svarer
          til 6 måneders løn (jf. tillæg til ansættelsesaftale af 29. marts 2007), hver gang over-
          trædelse finder sted. i stedet for konventionalbod er iss berettiget til at kræve er-
          statning for det tab, overtrædelsen har medført. den retsstridige virksomhed kan
          hindres ved fogedforbud.
    konkurrenceklausul
    7.2   indtil den 30. juni 2008 forpligter [aa] sig til hverken direkte eller indirekte at for-
          berede opstart, påbegynde, drive, rådgive, tage beskæftigelse eller være økono-
          misk eller på anden måde interesseret i en virksomhed, der helt eller delvis driver
          virksomhed og/eller forretning eller tilsvarende i eller fra danmark inden for da-
          mage control i konkurrence med den til enhver tid af selskabet direkte eller gen-
          nem koncernselskaber udøvede virksomhed inden for damage control hvorved,
          hovedsageligt, men ikke udelukkende, forstås følgeskadeaktiviteter i forbindelse
          med brand, industri- og ventilationsservice, skade- og entrepriseaffugtning samt
          fjernelse af skimmelsvamp.
          i tilfælde af overtrædelse af konkurrenceklausulen forpligter [aa] sig til at betale
          en konventionalbod svarende til 6 måneders løn hver gang overtrædelse finder
          sted. såfremt overtrædelsen består i at opretholde en tilstand, anses en ny over-
          trædelse at have fundet sted for hver påbegyndt kalendermåned hvori tilstanden
          opretholdes.
          betaling af konventionalbod fritager ikke for erstatningsbetaling ligesom betaling
          af kompensation ikke afskærer selskabet fra at imødegå overtrædelse med yderli-
          gere sanktioner herunder nedlæggelse af fogedforbud uden sikkerhedsstillelse.
    medarbejderklausul
    7.3   indtil den 30. juni 2008, forpligter [aa] sig til hverken direkte eller indirekte at
          hverve eller ansætte selskabets medarbejdere eller medvirke til disses ansættelse
          eller tilsvarende, herunder sådanne medarbejdere, hvis ansættelsesforhold med
          selskabet er ophørt senere end 6 måneder forud for opsigelses- eller ophævelses-
          tidspunktet (i modsætning til fratrædelsestidspunktet) ligesom [aa] forpligter sig
                                                      - 39 -
              til hverken direkte eller indirekte at formå eller søge at formå selskabets medarbej-
              dere til at bringe deres ansættelsesforhold med selskabet til ophør.
              i tilfælde af overtrædelse af medarbejderklausulen forpligter [aa] sig til at betale
              konventionalbod svarende til 6 måneders løn hver gang overtrædelse finder sted.
              såfremt overtrædelsen består i at opretholde en tilstand, anses en ny overtrædelse
              at have fundet sted, for hver påbegyndt kalendermåned, hvori tilstanden opret-
              holdes.
              betaling af konventionalbod fritager ikke for erstatningsbetaling, ligesom betaling
              af kompensation ikke afskærer selskabet fra at imødegå overtrædelse med yderli-
              gere sanktioner.
       <”
den 2. november 2007 bad taksator i alka, arne storm sørensen, aa om status på situatio-
nen hos iss, og hvilken indflydelse det kunne få for samarbejdet mellem iss og alka, at stort
set alle centerledere og kurt hove havde opsagt deres stilling. ved e-mail af 3. november
2007 bekræftede aa over for arne storm sørensen, at han havde opsagt sin stilling hos iss.
aa ville gerne uddybe baggrunden herfor pr. telefon eller pr. e-mail. aa opgav herefter sit
telefonnr., der var gældende fra om mandagen og en privat mailadresse.
       ved e-mail af 3. november 2007 informerede aa ligeledes laus mikkelsen, skadechef
hos topdanmark, om at han havde opsagt sin stilling hos iss, men at han stod til rådighed
for iss frem til den 30. juni 2008. han ville også gerne over for laus mikkelsen oplyse bag-
grunden for sin opsigelse og videregav sit nye telefonnr. og sin e-mailadresse.
       aa sendte ligeledes en e-mail til erik vilstrup, daværende afdelingsdirektør hos co-
dan, hvor han skrev følgende:
       ”hej erik
       jeg har valgt at sige min stilling op hos iss fra i fredags, men stå til rådighed frem til d.
       30-06-07 hvor jeg så kan gøre hvad jeg vil fremover.
       men har fået lov til at køre storskader for jer og andre selskaber hvis dette måtte opstå og
       i har behov for min hjælp, også selv om at det ikke er iss der er på skaden
       men jeg vil gerne sige tak for mange gode år sammen med jer.
       jeg har fået nyt telefon nr. <.. samt e-mail <
       <”
                                                 - 40 -
ved brev af 5. november 2007 til finn vestergaard gjorde aas advokat jacob goldschmidt
opmærksom på, at hans udgangspunkt for at indgå fratrædelsesaftalen med iss var, at det
var hans opfattelse, at iss havde foretaget så væsentlige ændringer i aas ansættelsesforhold,
at han ville kunne tilegne sig ændringerne som en opsigelse. under forhandlingerne var det
flere gange kommet frem, at aa var sygemeldt, og at iss havde respekteret sygemeldingen,
og de konsekvenser, både kortvarige og lang varige sygemeldinger kunne have for fratræ-
delsesaftalen. advokat jacob goldschmidt fremsendte endvidere en faktura som aftalt.
       i november 2007 var aa sammen med sonny nielsen i frederikshavn, hvor de spiste
middag med kenneth andersen, der var ansat i iss som afdelingsleder i frederikshavn.
       den 15. november 2007 indgik aa en ansættelsesaftale med meldgaard transport a/s,
hvor han blev ansat som transportdirektør.
       ved brev af 27. november 2007 fra advokat mette ravn steenstrup til aa ophævede
iss aas ansættelsesforhold med øjeblikkelig virkning bl.a. med henvisning til, at iss efter
indgåelsen af fratrædelsesaftalen med aa havde konstateret, at aa i længere tid forud for
sin sygemelding i slutningen af oktober og den efterfølgende indgåelse af fratrædelsesafta-
len, dels havde forberedt og forhandlet et jobskifte til en af iss’ direkte konkurrenter, ssg,
dels havde handlet groft illoyalt over for iss i øvrigt både i forhold til kunder, iss’ ledelse,
aas nærmeste overordnede samt i forhold til iss’ medarbejdere.
politianmeldelsen
den 27. november 2007 politianmeldte iss aa for overtrædelse af markedsføringslovens §
19. syd- og sønderjyllandspoliti meddelte den 8. oktober 2008, at efterforskningen ville blive
indstillet, da der ikke fandtes at være en rimelig formodning for at et strafbart forhold, som
forfølges af det offentlige, var begået.
       iss anmeldte igen aa til politiet i april 2008. denne anmeldelse gav ikke politiet an-
ledning til at sigte aa.
       aa har gjort gældende, at advokat mette ravn steenstrup i forbindelse med politian-
meldelsen i april 2008 sendte kopi af fratrædelsesaftalen af 2. november 2008 mellem iss og
aa, bortvisningsskrivelsen og politianmeldelsen, begge af 27. november 2007, til 3 uved-
kommende personer, herunder anders kristensen.
                                                  - 41 -
       iss har her over for bl.a. gjort gældende, at det ikke er en retsstridig krænkelse at an-
melde en person til politiet, uanset om politiet rejser tiltale eller ej. aa har endvidere ikke
dokumenteret, at de nævnte dokumenter blev videresendt.
iss’ tabsopgørelse
ved brev af 19. marts 2009 underrettede iss’ advokat, ssg om, at iss nu kunne dokumente-
re, at markedsføringslovens §§ 1 og 19 var overtrådt. iss var i færd med at opgøre sit krav,
som ville blive rejst over for ssg, når kravet var opgjort.
      iss har opgjort sit tab til 74 mio. kr. som følge af det påståede kollektive anslag i efter-
året 2007 og 2008. iss har ved opgørelsen lagt vægt på den mistede omsætning og den der-
med tabte bruttoavance.
der er i sagen fremlagt nedenstående bilag, der viser fordelingen af iss’ og ssg’s omsætning
i perioden 2007-2010:
                                               - 42 -
princippet for tabsopgørelsen
kravet er opgjort for to områder:
    - de direkte berørte områder (relationer), hvorved forstås de forretningsområder, som
      efter iss’ opfattelse primært blev ramt af det påståede kollektive anslag, og hvor den
      personlige relationsbaserede aktivitet har været afgørende for forretningerne, og hvor
      forretningerne således primært er skabt og vedligeholdt via sådanne relationer. iss har
      defineret dette som centrene i vejle, esbjerg, sønderjylland (sønderborg og haderslev),
      aalborg, frederikshavn, århus, silkeborg og aulum. frederikshavn og silkeborg blev
      ikke direkte berørt af det påståede anslag, men er medtaget, fordi de blev sammenlagt
      med henholdsvis aalborg og århus efter anslaget. ssg’s øvrige centre på fyn og sjæl-
      land, hvor der ikke eller kun i begrænset omfang er mistet medarbejdere, er benævnt
      indirekte berørte områder og indgår ikke i tabsopgørelsen.
   - de direkte berørte områder (kompetencer) fugt- og skimmelafdelingerne i henholdsvis
      glostrup (iss) og herlev (ssg).
iss har ved opgørelsen af tabet taget udgangspunkt i, at iss skal stilles, som om skaden ikke
var indtrådt. opgørelsen er baseret på differencelæren.
                                                 - 43 -
tabsopgørelsesperioden og erstatningsopgørelse
iss’ opgørelse af den mistede bruttoavance er baseret på en gennemsnitsberegning på bag-
grund af den realiserede bruttoavance i en periode på 5 år inden det påståede kollektive an-
slag (2003-2007). iss har gjort gældende fortsat at være påvirket af det påståede kollektive
anslag, men har begrænset perioden til 5 år fra 2008-2012. tabet er således opgjort som den
mistede bruttoavance i fem år efter anslaget (2008 – 2012) beregnet i forhold til den gennem-
snitlige mistede bruttoavance i de forudgående 5 år korrigeret for markedsmæssige ændrin-
ger, bl.a. som følge af prispres fra forsikringsselskaberne, idet iss anerkender, at konkurren-
cen på skadeservicemarkedet er skærpet i perioden fra det påståede kollektive anslag og til i
dag - og endeligt fratrukket reducerede kapacitetsomkostninger. opgørelsen er sket på de
enkelte centre.
iss har fremlagt nedenstående bilag, som viser iss’ tabsopgørelse på de direkte berørte om-
råder (relationer):
 - 44 -                                            - 45 -
iss har fremlagt nedenstående oversigt og opgørelse over tabet på de direkte berørte områ-
der (kompetencer):
                                                 - 46 -
iss har således opgjort tabet på de direkte berørte områder (relationer) til 67,1 mio. kr. og til
17 mio. kr. på de direkte berørte områder (kompetencer). det samlede tab for begge områder
er reduceret med 10 mio. kr. i den nedlagte påstand.
      iss har endvidere gjort gældende at have haft yderligere ekstraordinære omkostninger
som følge af det påståede kollektive anslag på i alt ca. 13 mio. kr., som ikke er medtaget i
ovenstående opgørelse af tabet.
forklaringer
  bjørn raasteen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
 stenstrup, at han kom til iss i 1999 og blev i 2005 chef for juridisk afdeling. han er en del af
  den øverste ledelse i iss og har siddet i bestyrelsen for iss facility services siden 2002, han
 har derfor indgående kendskab til skadeserviceforretningen. der afholdes to årlige bestyrel-
                                             sesmøder.
      i 2000 besluttede man at udskille fire business-builds bl.a. iss skadeservice under iss
property services. property services blev da ledet af sonny nielsen. i 2007 var aa regionsdi-
rektør for skadeservice og refererede til ole bartels som divisionsdirektør. skadeservice var
en god forretning og klarede sig godt og havde i lange perioder en større margen end andre
iss forretninger.
      i 2004 opstod der en række problemstillinger, som han dels tilskriver væksten, dels le-
delsesmæssige problemer, herunder uenigheder i forhold til ledelsesformen. uenighederne
endte med, at man skilte sig af med sonny nielsen. skadeservice blev ikke sat til salg, men
man opgav skadeservice som business build.
      artiklen i børsen af 2. februar 2005 skal læses sådan, at der var en overkapacitet, og at
man derfor lavede en omlægning af strukturen, men det var bestemt ikke udtryk for, at ska-
deservice blev droppet som forretningsområde. det er muligt, at skadeservice havde nogle
driftsmæssige udfordringer på det tidspunkt, men iss havde fokus på at få forretningen til-
passet til markedet. man satte i alt 30 mio. kr. af til denne tilpasning.
      han er bekendt med, at ssg i 2006 rettede henvendelse til iss om køb af ssg, men han
var ikke selv involveret i overvejelserne om, hvorvidt iss skulle købe ssg. han ved dog, at
                                                  - 47 -
man i løbet af 2006 havde set på både fordele og ulemper ved et eventuelt køb. iss endte
med ikke at købe, da man ikke kunne blive enige om prisen. der skete også det, at michael
nielsen sagde sin stilling op, og man syntes, at den nye divisionsdirektør skulle have lejlig-
hed til at overveje denne beslutning. han kan ikke forestille sig, at aa var inddraget i drøf-
telserne om købet af ssg.
       han var ikke involveret i michael nielsens opsigelse. i forhold til michael nielsens be-
grundelse for sin opsigelse, bl.a. manglende it-understøtning, ved han, at man fra foråret
2007 arbejdede på et nyt system, som blev implementeret i property services i 2008. det var
ikke sådan, at man ikke ville investere i it, men man havde lavet en outsourcing aftale på
dette område - men der var nok sat for lidt penge af. han er ikke bekendt med, om man ef-
terfølgende lod sig inspirere af ssgs system. man købte en gennemgående opgradering af
hele systemet gennem sap.
       i forhold til de risikofaktorer, der er beskrevet i ”årsrapport 2006 fs funding a/s” for-
klarede han, at man i ledelsen ønskede at beskrive alle de risici, der var i iss koncernen. så-
danne oplysninger blev også brugt som information overfor investorer. man er dog siden
gået over til en noget mere ”light” version af beskrivelsen af risikofaktorerne.
       i forhold til oplysningerne om, at ssg i 2007 rettede henvendelse til iss omkring køb af
iss skadeservice, forklarede han, at han har undersøgt det, men at ingen i iss’ ledelse kender
til denne henvendelse. det ville i øvrigt heller ikke have været interessant på det tidspunkt,
da skadeservice ikke var til salg. senere efter et mislykket forsøg på børsnotering i 2011 og et
mislykket forsøg på salg til group4falck begyndte man i iss at kigge på muligheder for fra-
salg af områder, som ikke var en del af hovedområdet. man besluttede i 2012 at sætte skade-
service til salg. man havde i 2011 solgt sin tyske skadeserviceafdeling.
       skadeservice adskiller sig fra de andre iss forretningsområder ved, at forretningerne
ikke er porteføljebaseret, men derimod opgaver man får tildelt fra gang til gang. det er vig-
tigt for denne afdeling, at medarbejderne kan træffe hurtige beslutninger under tidspres og
er gode til at samarbejde med eksterne samarbejdsparter, f.eks. taksatorer og beredskabsche-
fer. området er meget relationsbaseret, hvilket betyder, at hvis en opgave løses godt, får man
et godt forhold til dem, man samarbejder med, og muligheden for at få nye opgaver fra de
samme er derfor stor. i 2006 -2007 var skadeservice en god forretning, og det var ikke et pro-
blem, at den var så relationsbaseret, som den var. der var nogle gode og kompetente medar-
                                                 - 48 -
bejdere og rigtig gode teams. da centerlederne og flere nøglemedarbejdere sagde op i 2007,
var der flere steder ingen organisation tilbage. forretningen forsvandt således ”over night” i
det jyske, ligesom glostrup-afdelingen blev tømt. den tilbageværende forretning led under,
at man manglede ledere, som kunne fortælle, hvad der gang i af sager, og hvordan man
havde udført og skulle udføre arbejdet. man blev ramt dobbelt hårdt.
       i forhold til mailen af 2. november 2007 fra taksatorchef arne storm sørensen, alka,
forklarede han, at han ikke er bekendt med, at aa har orienteret nogen i ledelsen om denne
henvendelse.
       han var ikke selv involveret i forhandlingerne om aas fratrædelsesaftale.
       han blev først den 16. november 2007 bekendt med, at flere medarbejdere var ved at
søge over til ssg. han havde ingen information fået før dette tidspunkt. da han blev invol-
veret i sagen, fik han nogen til at tage back-up af aas mailboks, ligesom han fik en udskrift
af aas telefonopkald. de konstaterede, at der for september 2007 og dele af oktober 2007
stort set ikke var nogen mails på aas computer. i løbet af 2008 kom han i kontakt med nogle
norske efterforskningsfolk fra ibas, som han fik til at undersøge computeren. der blev brugt
meget tid på at finde slettet data, og i slutningen af 2008 lykkedes det at genskabe data fra
computeren blandt andet en mail med 7 ansættelseskontrakter.
       iss har faste kutymer for budgetlægning. budgettet vedtages i december måned. selve
budgetlægningen er en diskussion mellem den øverste ledelse, der har fokus på den langsig-
tede plan, og den daglige ledelse, hvis fokus er på bonusmål.
       i 2007 var iss skadeservice markedsledende og havde gennem de sidste 10 år haft en
markedsandel tæt på 30 %. efter alle opsigelserne var skadeservice ikke længere markedsle-
dende, selvom man fortsat havde en pæn markedsandel, men nu var ssg ledende. også på
fugt- og skimmelområdet var iss i 2007 utvivlsomt markedsledende. ssg havde slet ikke en
fugt- og skimmelafdeling. efter fratrædelserne var der hverken medarbejdere eller ledere til-
bage i isss fugt- og skimmelafdelinger i glostrup, og man var nødt til at lukke afdelingerne
ned i en periode på 2 år. herefter begyndte man at ansætte nye medarbejdere, uddanne dem
og fik genopstartet afdelingen. iss har formået at genoprette en pæn position på markedet,
men spørgsmålet er, om iss ville have haft en endnu større markedsandel, hvis der ikke
havde været den store medarbejderafgang til ssg. i centrene i jylland, som også led under
de mange medarbejderopsigelser, var man nødt til at sætte nogle midlertidige chefer ind, der
                                               - 49 -
ikke havde kontakterne til de jyske kunder, hvilket betød, at forretningen forsvandt. det var
især esbjerg, sønderborg og vejle, som blev ramt.
      aa var regionsdirektør for skadeservice og var driftsansvarlig for afdelingen. i 2006
refererede han til michael nielsen. peter boye larsens tiltræden i september 2007 som ny di-
visionsdirektør for property services havde ingen organisatorisk betydning for aas stilling
og position, idet de var på forskellige niveauer.
      jan kreiberg larsen kontaktede ham i marts 2007 og forklarede, at ledelsen i property
services var bekymrede over, at sonny nielsen og michael møller havde henvendt sig til aa
og måske havde et job til aa hos konkurrenten ssg. han og hans medarbejder kristoffer
lykke-olesen var derfor med til at udforme den fastholdelsesaftale, som blev indgået med
aa.
      det er hans indtryk, at aa havde haft en hård tid i iss, for aa havde arbejdet for son-
ny nielsen og måtte efterfølgende rydde op efter ham.
      han havde ikke kendskab til mailkorrespondancen af 8. august 2007 mellem aa og
anders kristensen fra ssg, før ibas genskabte denne mail.
      den 16. november 2007 blev han ringet op af finn vestergaard, fordi denne gerne ville
tale med ham om et mærkeligt brev, som han havde modtaget fra advokat jacob gold-
schmidt vedrørende aa. desuden gik der rygter om, at aa besøgte centrene i det jyske
sammen med sonny nielsen, og det ville man gerne have stoppet. der var også bekymring
over de mange opsigelser, som de begyndte at modtage fra medarbejdere i skadeservice.
hans første tanke var, at det nok var et af de mareridt, som man ikke ønskede sig. der blev i
løbet af weekenden sat efterforskningsskridt i gang og aftalt et møde med advokat mette
ravn stenstrup om mandagen. man skulle finde ud af, hvad der foregik. herefter brugte de
nogle dage på at kigge mails igennem og stille spørgsmål til medarbejdere, der havde været
involveret.
      der blev afholdt møde den 26. november 2007, hvor bl.a. flemming schandorf, maar-
ten van engeland, peter boye larsen, jan kreiberg larsen, finn vestergaard, en ekstern ad-
vokat, kristoffer lykke-olesen og han selv deltog. på baggrund af de oplysninger, som de
havde fremskaffet i de mellemliggende dage, måtte de konstatere, at aa havde optrådt il-
loyalt, og man traf derfor beslutning om at bortvise ham. det blev endvidere besluttet, at jan
kreiberg larsen og finn vestergaard skulle tage til jylland næste morgen for at overbringe
                                                - 50 -
bortvisningen til aa og hente aas arbejdscomputer. ud fra udskrifter over aas telefonsam-
taler havde de konstateret, at han i efteråret 2007 havde haft talrige samtaler med ledelsen i
ssg. det må efter hans opfattelse have stået aa tordende klart, at han som leder i iss kun
havde én rolle, nemlig at varetage iss´ interesser og intet andet.
       de kunne den 27. november 2007 se, at der var noget i gang, men de kunne ikke bevise,
at der var andre end aa involveret. de fik først beviset, da de ca. 1 år senere fandt ansættel-
seskontrakterne på aas computer, hvilket er grunden til, at iss først stævnede ssg senere.
de valgte at politianmelde aa, fordi de mente og fortsat mener, at aas handlinger var på
grænsen til at være strafbare. desuden har en virksomhed ikke de samme efterforsknings-
muligheder som politiet.
       efter bortvisningen blev han kontaktet af thyge boserup, der tidligere havde været an-
sat i iss som assistent for koncernchef eric rylberg og som chef for investor relations, public
affairs og marketing og frem til udgangen af 2006 som divisionsdirektør i proporty service,
og der blev på hans opfordring holdt et møde med deltagelse af allan aebischer, aa, thyge
boserup og ham selv i januar 2008, hvor thyge boserup ønskede at tale aas sag. selv øn-
skede han at drøfte 4 fakturaer på i alt ca. 400.000 kr., som var fundet under oprydningen, og
som øjensynligt var fiktive. fakturaerne vedrørte danish crown og et skib i hirtshals. den
forklaring, han fik fra aa, var, at der ikke var nogen, der havde lidt et tab på den sag. de
penge, som man havde genereret på disse fakturaer, var gået til at betale jens skou, som var
tidligere centerleder i det nordjyske. efter mødet besluttede han at politianmelde også for
dette forhold og udtage stævning i denne sag mod aa.
       i slutningen af november 2007 havde de overblik over, at det var alle centerledere i jyl-
land og centerlederen i vordingborg, som havde sagt op. desuden forsvandt fugtspeciali-
sterne og flere teamledere. nogle steder, fx i esbjerg, var alle medarbejdere i afdelingen for-
svundet. hvis de havde fået et varsel om, hvad der var ved at ske, ville de have reageret med
det samme. sonny nielsen og michael nielsen vidste godt, at iss ville reagere hurtigt på det.
derfor tog man alle medarbejdere på en gang og opnåede derved, at iss ikke kunne nå at re-
agere, samtidig med at man stod tilbage med en række uafsluttede opgaver, som man ikke
havde medarbejdere til at udføre.
       det er ikke hans indtryk, at medarbejderne i skadeservice blev behandlet dårligere el-
ler bedre end andre i iss, men de var selvfølgelig voldsomt belastet af arbejde efter skybrud-
                                                - 51 -
det i august 2007, ligesom økonomiafdelingen pressede på for at få faktureret de afsluttede
arbejder.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede bjørn raasteen, at han ikke var inde i
drøftelserne om, hvorvidt der skulle lukkes centre i skadeservice tilbage i 2005.
       michael nielsens notat om begrundelsen for sin opsigelse blev ikke behandlet i besty-
relsen, men han er sikker på, at notatet er blevet nævnt af jesper busk og drøftet med jacob
götsche, som var ansvarlig for iss skadeservice i europa, på et business review-møde. med-
arbejderforholdene var ikke normalt oppe at vende på bestyrelsesmøderne, og det er ikke
hans opfattelse, at der var et behov derfor.
       når advokat mette ravn stenstrup i sit brev af 16. marts 2007 til michael nielsen
nævnte muligheden for et fogedforbud, har man helt sikkert haft det oppe at vende i ledel-
sen. man vidste på dette tidspunkt godt, at sonny nielsen og michael nielsen ønskede at
købe sig ind i ssg. jesper busk havde frafaldet michael nielsens kundeklausul, fordi micha-
el nielsen havde argumenteret med, at han skulle til en anden branche. da den rette sam-
menhæng efterfølgende kom frem, følte jesper busk sig snydt. iss ville ved at nævne mulig-
heden for et fogedforbud sende et signal om, at michael nielsen skulle holde sig på den rig-
tige side af loven.
       han har ikke selv som juridisk chef været inde over drøftelserne vedrørende kunde-
klausuler og lignende. det er hr-afdelingen, der er ansvarlige for, at klausulerne er tilstræk-
kelige på de forskellige områder.
       på baggrund fratrædelsessamtalerne kan man konkludere, at hvis man har taget be-
slutningen om at sige op, så er det svært at se det gode ved sit arbejde. selvfølgelig var der
ting, der kunne gøres bedre flere steder, men tilbagemeldingerne skal ses i det lys, at de er
fra medarbejdere, der har valgt at sige op. man prøvede at overtale medarbejderne til at
trække deres opsigelse tilbage, men uden held. tilbagemeldinger ved fratrædelsessamtaler-
ne blev ikke drøftet på det efterfølgende ledelsesmøde, men man tog kontakt til fx henning
pihl-mortensen, men han fastholdt sin beslutning om at gå over til ssg. man skulle have væ-
ret ind på et langt tidligere tidspunkt, hvis man skulle have ændret noget.
       i slutningen af november 2007 måtte man træffe en række beslutninger, selvom man
ikke havde det fulde overblik over situationen. de lavede derfor nogle standardiserede for-
                                                 - 52 -
beholdsbreve til flere af de medarbejdere, som havde sagt op, bl.a. kurt hove, axel rasmus-
sen og lars nielsen. det var i sidste ende hans beslutning, at iss ikke skulle gå efter de en-
kelte medarbejdere, men holde sig til aa og ssg, fordi situationen var opstået på grund af
deres handlinger.
       han ved ikke, om man tog kontakt til skadeservices kunder for at finde ud af, om tid-
ligere iss medarbejder havde handlet illoyalt ved at kontakte iss´ kunder.
       i forbindelse med forberedelsen af sagen har han været involveret i kontakten til hen-
rik madsen, som han valgte at tage en snak med. der var et enkelt møde, hvor han selv, ind-
købschef i ssg henrik madsen, juridisk chef/advokat mette willemoe wang og advokat
mette ravn stenstrup deltog. der er ikke betalt kompensation til henrik madsen for de op-
lysninger, som han kom med på mødet.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede bjørn raasteen, at han kun kender til
skadeservicearbejdet gennem sit bestyrelsesarbejde. aa har aldrig refereret hverken til ham
personligt eller til bestyrelsen. det ville være usædvanligt, hvis aa havde orienteret besty-
relsen om sin viden uden om sin egen chef
       michael nielsen forlod iss i slutningen af november 2006 og blev afløst af ole bartels
pr. 1. december 2006.
       han husker ikke de nøjagtige tal i relation til markedsandele, og de tidligere forklarede
30 % er noget, han har læst et sted.
       man ændrede aas ansættelseskontrakt, fordi man var bekymret for, at aa ville blive
ansat i en konkurrerende virksomhed. den 15. marts 2007 vidste han godt, at den konkurre-
rende virksomhed var ssg, for det havde aa fortalt jan kreiberg larsen og jens busk.
       i forhold til advokat mette ravn stenstrups mail af 7. juni 2007, er det bare en forlæn-
gelse af tidligere korrespondance. man ville gøre det klart for michael nielsen, at han skulle
overholde spillereglerne. han ved ikke, hvorfor der i mailens emnefelt står ”rekruttering af
selskabets medarbejdere” og ikke medarbejder, men det var i hvert fald på det tidspunkt kun
aa, der havde været tale om.
       mailen af 15. marts 2007 fra jan kreiberg larsen til aa er et udtryk for, at man ville de-
le en sådan oplysning om michael nielsens og sonny nielsens planer med en loyal medar-
bejder som aa. det var ikke et spørgsmål om, at aa fortsat skulle holde sig på god fod med
                                                 - 53 -
disse to. iss havde en klar forventning om, at aa ville forvalte sit forretningsansvar til fulde
i iss´ interesse. en kontakt til ssg ville ikke være en loyal adfærd. han ved, at aa og anders
kristensen var medlemmer af brancheforeningen braforska, men han er ikke bekendt med,
at der var et egentligt samarbejde på tværs af virksomhederne. fra iss´ side har man ikke
drøftet med aa, hvordan han skulle forholde sig i relation til kontakt med anders kristen-
sen og michael nielsen, idet man gik ud fra, at han godt selv vidste, hvordan han skulle age-
re.
       han ved ikke, hvorfor der øverst i mail af 25. oktober 2007 fra aa til lone hjul står
”unknown”, men der er tale om en mail, som ibas har gravet frem. han ved heller ikke,
hvorfor mail af 25. oktober 2007 fra aa til peter boye larsen ikke er fremlagt af iss. ved
gennemlæsning af mailen er han enig i, at mailen er en relevant oplysning i sagen for aa.
       forud for hovedforhandlingen har han været til et overordnet møde i iss i bredgade
med generel orientering omkring sagen og oplysning om, at de fremmødte ville blive ind-
kaldt som vidner, ligesom der blev givet en orientering om vidnetemaer og pligterne som
vidne. der var mange til stede. der har været afholdt flere møder, hvor flere vidner, primært
iss-ansatte, har deltaget. han vil tro, at mette willemoe wang har deltaget i disse.
       i forhold til aas påstand om torterstatning har han ikke været involveret eller givet in-
struks til videresendelse af politianmeldelsen til eksterne modtagere. han kan således ikke
komme videresendelsesproblematikken nærmere.
bjørn raasteen forklarede behørigt formanet supplerende den 3. september 2013 adspurgt af
advokat mette ravn steenstrup, at han er group legal councel i iss. efterforskningen af aas
illoyalitet foregik i bredgade, og det var her, dokumentationen for illoyalitet lå. efterforsk-
ningen kom i stand efter henvendelse fra finn vestergård. i ugen efter sad de og samlede
udskrifter af telefonopkald, mails med mere.
       under efterforskningen af aas illoyalitet blev fundet 4 fiktive fakturaer udstedt af jens
skous tidligere skadeservicefirma. tre af fakturaerne var landet på en opgave for danish
crown på slagteriet i skive og en på en opgave vedrørende et skib i hirtshals. aa forklare-
de, at fakturaerne endte på disse to sager, da der var ”plads” på sagerne. da iss opdagede
det, blev fakturaerne pillet ud af slutopgørelsen til danish crown, der således ikke blev bela-
stet. fakturaerne var imidlertid blevet betalt af iss til jens skou i tidsrummet 12. oktober til
                                                 - 54 -
24. oktober 2007 efter instruks fra aa. jens skou har gennem sin advokat fortalt, at det var
efter aas instruks, at fakturaerne skulle lægges på danish crown sagen og sagen i hirtshals.
det stod der ikke noget om i aas redegørelse. det er helt klart at aa var involveret i disse
fakturaer.
       han kan klart afvise axel rasmussens forklaring om, at alle medarbejdere i skadeser-
vice havde fortløbende telefonnumre. enkelte af medarbejderne havde telefonnumre, hvor
de første 6 cifre var ens. det var lars nielsen, per henriksen og en til. alle andre havde indi-
viduelle numre, der ikke kunne forveksles i telefonlisterne. kurt hoves nummer kunne ikke
forveksles med andres numre i skadeservice.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede bjørn raasteen, at spørgsmålet om de 4
fakturaer blev drøftet på mødet i januar forud for politianmeldelsen. foruden vidnet deltog
allan aebischer, thyge boserup og aa i mødet. aa sagde, at der ikke var lidt noget tab. der
var plads på sagerne, og der var derfor ikke noget problem. aa antydede, at jens skou skul-
le have betaling for goodwill vedrørende jens skous forretning. selve det var en overtrædel-
se af iss interne retningslinjer. ifølge retningslinjerne kunne der betales for inventar med vi-
dere på almindelig vis, mens der ikke kunne afregnes for goodwill. aa og jens skou var
åbenbart blevet enige om at honorere goodwill ved betaling af disse 4 fakturaer.
       alle opkøb skulle foregå på en bestemt måde. det var et fuldstændigt rigidt system,
som indebar, at alle opkøb skulle godkendes i bredgade. iss købte 650 virksomheder på den
måde, men aa og jens skou ignorerede proceduren. han kan se, at michael nielsen og thy-
ge boserup var involveret i opkøbet. da allan aebischer hørte om, hvad der var foregået,
blev han meget vred. han kan ikke huske, at thyge boserup på mødet skulle have sagt til
aebischer, at han selv havde godkendt opkøbet.
       advokat mette ravn steenstrup sendte politianmeldelsen efter instruks fra ham. de
har hele tiden ageret sammen. hvis anmeldelsen er sendt til uvedkommende, er det hans an-
svar.
adspurgt af retten forklarede bjørn raasteen, at de har bedt om tilbagebetaling af de 4 faktu-
raer, svarende til 409.000 kr. plus moms, men de har ikke forfulgt kravet yderligere over for
jens skou.
                                                 - 55 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede bjørn raasteen, at det tilsyneladende
havde været planen, at danish crown skulle betale. aa sagde bestemt at beløbene skulle
konteres på danish crown-sagen, og det fremgår også skriftligt. når man konterer noget på
en sag, er det for at fakturere det til kunden. danish crown blev faktisk også faktureret belø-
bene a conto, men det lykkedes at tage fakturaerne ud af slutafregningen. derfor blev danish
crown ikke belastet.
       iss var bekendt med købet af jens skous driftsaktiver, men det var betalingen for
goodwill på ca. 600.000 kr., man ikke kendte til.
       opgaverne for danish crown og skibet i hirtshals var faktureret og udført efter reg-
ning.
       skibet i hirtshals var pride of telemark. aa gav besked om, at der skulle konteres
104.000 kr. på denne opgave. han husker ikke, om rederen betalte.
       købet af driftsaktiverne i april 2006 blev godkendt af michael nielsen og thyge bose-
rup. i juni 2007 lavede aa nogle fakturaer, som blev fundet af carl erik ramberg knudsen.
carl erik ramberg knudsen bad aa om en forklaring på fakturaerne, da iss kun havde købt
inventar af jens skou, ikke goodwill. der blev efterfølgende lavet 4 nye fakturaer, som aa
gav jens skou besked om at kontere på de to sager.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede bjørn raasteen, at politiet har henlagt
sagerne. ingen af de fakturerede beløb er betalt tilbage. iss har anmodet om tilbagebetaling,
men har ikke ønsket at forfølge kravet.
jan kreiberg larsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn stenstrup, at han tiltrådte som økonomidirektør i iss den 1. november 2006. han har
ikke set henvendelsen fra ssg om iss’ køb af ssg, men han har svaret på en mail og bekræf-
tet, at iss ikke på daværende tidspunkt var interesseret i køb af ssg – timingen var ikke rig-
tig. det kunne dog godt være, at de ville være interesseret på et senere tidspunkt. han erin-
drer ikke, at der var et møde med ssg om iss´ køb af ssg, men der har sikkert været en dia-
log omkring et evt. køb før hans tiltræden. han ved ikke, om aa var inddraget i drøftelser
                                                - 56 -
vedrørende køb af ssg. han er ikke bekendt med, at der har været en kontakt fra ssg om
køb af skadeservice.
        da han kom til iss, var driften i skadeservice fin, resultaterne var gode, og det var be-
stemt ikke en forretning, som man ville neddrosle.
        for så vidt angår budgetlægningen i iss forklarede han, at man i maj fik forventnin-
gerne fra koncernledelsen til næste år. dette kommunikeredes ud til de enkelte driftsansvar-
lige, fx aa, der så skulle melde tilbage med deres forventninger, og disse skulle så indpasses
i det samlede budget.
        hans mail af 3. oktober 2007 til aa viser, at skadeservice havde travlt og ikke kunne
følge med med hensyn til fakturering af sagerne. ia betyder ”igangværende arbejder” og
dækker over producerede sager, der endnu ikke er faktureret. han opfordrede i mailen aa
og hans organisation til at få sagerne faktureret og dermed pengene i kassen. han ved godt,
at faktureringssystemet ikke var super. det var svært at fakturere skaderne, og det tog lang
tid. i 2007 tog de en beslutning om at iværksætte et nyt faktureringssystem for skadeservice,
som blev opstartet i efteråret 2007. aa refererede ikke til ham, men til divisionsdirektøren,
dvs. i 2007 først ole bartels og siden peter boye larsen.
        han mødte første gang aa i foråret 2007 på skadecenteret i århus. aa havde fortalt, at
der var problemer med faktureringssystemet, og han ville derfor gerne se systemet selv. han
havde informeret aa om, at han ville være til stede i århus den pågældende dag og kigge
på faktureringssystemet. selvom aa ikke normalt sad på kontoret i århus, mødte han op
den dag. mødet var med en kontorassistent, så det var ikke nødvendigt, at aa var der. vid-
net var der ca. til frokost og fik en rundvisning af aa, hvor de havde en generel snak om
skadeservice og centeret, og aa gav udtryk for, at det fungerede godt. han fik ikke oplys-
ninger om eventuelle utilfredse medarbejdere.
        udover dette møde har han ikke haft formelle møder med aa, men aa kiggede forbi
hans kontor ca. 1 gang hver anden måned, hvor de havde en helt uformel snak. de snakkede
primært forretning, men aa fortalte på et tidspunkt, at han følte sig forfulgt af nogle tidlige-
re medarbejdere – og at han følte sig utryg. aa nævnte ikke noget om ssg i den forbindelse,
og han husker ikke, om aa senere informerede ham om den fornyede kontakt fra ssg.
        han opfattede aa som en mand, der havde haft en hård tid i iss. han havde bl.a. ryd-
det op efter sonny nielsen, og der havde i den forbindelse været en række sager om overfak-
                                                  - 57 -
turering i forhold til nogle forsikringsselskaber, hvor aa havde haft møder med forskellige
forsikringsselskaber for at glatte ud og genoprette tilliden til skadeservice. der var derud-
over flere medarbejdere, der af flere årsager var blevet opsagt i den periode. det var vidnets
opfattelse af aa, at han var en mand, der med en praktisk baggrund, hårdt arbejde, loyalitet
og flotte tal på bundlinjen havde arbejdet sig op igennem systemet.
       carl erik ramberg knudsen var en af aas medarbejdere. han var controller for ska-
deservice og sad også fysisk i driftsorganisationen og havde derfor i det daglige en tæt kon-
takt til aa. dette betød, at hans funktion som controller måske ikke var så optimal, som vid-
net som økonomidirektør ønskede sig. i forbindelse med en omstrukturering, hvor alle
controllere blev samlet under facility services, blev en stilling overflødig, og han valgte da at
opsige carl erik ramberg knudsen.
       i forhold til sin mail af 15. marts 2007 til aa forklarede vidnet, at aa havde orienteret
ham om, at han var blevet kontaktet af michael nielsen og sonny nielsen. iss ville derfor
gerne sikre sig aas loyalitet for at sikre skadeserviceforretningen. der var en dialog om den
nye kontrakt med aa, men han husker ikke det nærmere indhold af dialogen, kun at det tog
lang tid, før aftalen faldt på plads. han syntes selv, at det var et godt tilbud, og han undrede
sig derfor over, at det tog så lang tid. han var på dette tidspunkt ikke i tvivl om aas loyali-
tet over for iss, og aa havde endda fortalt ham, at han aldrig ville kunne arbejde for sonny
nielsen igen. han kan ikke erindre, at aa orienterede ham senere på året om, at ssg havde
kontaktet aa igen.
        aa fortalte ham på et tidspunkt, at han havde et stort arbejdspres og rigeligt at se til,
men han har aldrig fortalt ham, at han var syg. han husker, at han talte med først jesper
busk og siden maarten van engeland om aas arbejdspres.
       da man besluttede at ansætte jacob linding som regionsdirektør for østdanmark,
nævnte aa over for vidnet, at han var bekymret for sin rolle, men vidnet gled af på det. aa
gav ikke udtryk for, at han anså sine konkurrence- og kundeklausuler for bortfaldet som føl-
ge af ændret stillingsindhold.
       han var ikke involveret i udarbejdelse af aas fratrædelsesaftale. han er sandsynligvis
blevet orienteret, men han var ikke med til at forhandle den.
       han blev involveret i forbindelse med bortvisningen af aa. han og finn vestergaard
tog personligt ned til aa for at sikre sig adgang til hans computer og bevarelse af indholdet.
                                                - 58 -
de overbragte ham bortvisningen, men der var nærmest ingen reaktion fra aas side. der var
ingen diskussion omkring bortvisningsbrevet. aa skrev under og hentede sin computer og
usb-stik.
       efterfølgende sagde folk op i bundter, og omsætningen i skadeservice faldt dramatisk.
skadeservice halsede bagefter i forhold til de voldsomme strukturelle ændringer, medarbej-
deropsigelserne betød for flere afdelinger.
       han har ikke været indblandet i den operationelle del af skadeserviceafdelingen og har
aldrig taget aktiv del i den. det stod peter boye larsen og maarten van engeland for. men
han fik at vide, at medarbejderne var frustrerede og havde en stor arbejdsbyrde, og at der i
den periode forsvandt en del papirer i forbindelse med faktureringen. hans opgave var at
omsætte peter boye larsens og maarten van engelands planer til kroner og øre, og de fore-
tog i den forbindelse en række nedjusteringer. i den periode var der beløbsmæssige tab på
debitorer og igangværende arbejder på ca. ½-1 mio. kr. om måneden.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede vidnet vedrørende opsigelsen af carl
erik ramberg knudsen, at da denne kom fra en anden del af organisationen end de øvrige
controllere, var det naturligt, at det var ham, der måtte stoppe. derudover havde carl erik
knudsen en tæt kontakt til aa, hvilket rent organisatorisk ikke var optimalt, men opsigelsen
var ikke begrundet i personlige forhold.
       han havde månedlige møder med maarten van engeland, peter boye larsen og andre
divisionsdirektører, hvor de gennemgik forretningen og eventuelle afvigelser fra budgettet. i
en lang periode var skadeservice på agendaen, fordi afdelingen ikke opfyldte budgettet. no-
get af denne afrapportering ligger på skrift, og andet blev kun afrapporteret mundtligt. ta-
bene på debitorer blev gjort op på månedsbasis.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede vidnet, at han som økonomidirektør har
kompetence til at træffe beslutninger om, hvordan ting rent praktisk skal gøres og foregå –
men det ville være dårlig forretningsetik at gå direkte ind i en sag uden om ole bartels og
siden peter boye larsen. han har givet flere instrukser om, at de i afdelingerne skulle til at
fakturere de igangværende arbejder. han har i den forbindelse kun henvendt sig til aa, ikke
til centerlederne, og han har også nævnt det for ole bartels og peter boye larsen. han hu-
                                                 - 59 -
sker ikke, om aa foreslog, at løsningen på faktureringsproblemet kunne være at ansætte
carl erik ramberg knudsen i glostrup til at tage sig af faktureringen. han husker, at aa var
ked af, at carl erik ramberg knudsen blev opsagt.
       i forhold til vidnets mail af 15. marts 2007 til aa forklarede vidnet, at mailen er en op-
følgning på et møde tidligere samme dag. på mødet deltog kun vidnet og aa. mailen er
skrevet af ham, men den har sandsynligvis været omkring en jurist, før han sendte den. han
husker ikke, hvordan afsnittet ”michael nielsen i denne forbindelse ulovligt udnytter viden”
kom op. han ringede og drøftede formuleringen af mailen med bjørn raasteen. når der står
i mailen, at de ikke ville fremsende noget til michael nielsen, førend de havde talt med aa,
er det udtryk for, at de ville inddrage aa, fordi det var ham, som havde bragt forholdet om-
kring michael nielsen på banen. han sendte mailen, fordi aa havde henvendt sig til ham
om kontakten fra michael nielsen. han husker ikke, at der var en opfølgende snak mellem
ham og aa.
       efter underskrivelsen af aftalen talte de ikke om, hvad der så skulle ske. han tænkte
ikke på, om der måske var behov for at udstikke retningslinjer for aas kontakt til michael
nielsen og sonny nielsen. det var naturligt, at man havde et ”arms length”-princip i forhold
til konkurrenterne. han var ikke bekendt med samarbejdet i braforska.
       han kan bekræfte, at han fik tilsendt en mail af 8. juni 2007 fra kristoffer lykke-olesen
vedrørende risikoen for, at michael nielsen ville ansætte iss-medarbejdere, men han foretog
sig ikke noget i den anledning, hvilket også gælder mailen af 2. maj 2007 fra aa vedrørende
pressemeddelelsen fra ssg. det var jesper busks ansvar som operationel chef at vurdere, om
der skulle foretages noget fra iss´ side i den anledning.
finn vestergaard forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at iss´ personalepolitik indeholder alle de politikker og retningslinjer, der er for
at være ansat i iss. de er gældende for både medarbejdere og ledere og gælder også for ska-
deservice. der er også en politik for konkurrence- og kundeklausuler. medarbejdere på ni-
veau 1 og 2 – dvs. divisions- og regionsdirektører - pålægges altid klausuler. for så vidt an-
går udvalgte nøglepersoner sker det efter en konkret vurdering. der er ingen politik for fast-
holdelse af klausulerne ved fratræden. det er op til den enkelte leder på baggrund sit kend-
                                                - 60 -
skab til medarbejderens fremtidsplaner og viden at vurdere, om der er behov for at fastholde
klausulerne.
       hans opfattelse er, at medarbejdervilkårene hos iss, herunder i skadeservice, er gode
og bedre i forhold til deres konkurrenter i branchen. iss har en incitamentsordning for alle
ledere på niveau 1, 2 og 3, hvilket betyder, at de er omfattet af et årsbonus program og kan få
op til 24 % af deres årsløn. derudover er der mulighed for at give anledningsbestemte hono-
rarer, fx hvis man ønsker at honorere en særlig indsats. dette var også gældende i 2007. ham
bekendt var der ikke problemer med medarbejdertrivslen i skadeservice i 2007, og aa har
aldrig klaget over manglende medarbejdertrivsel i sin afdeling.
       han tiltrådte i 2006 og fik som ansvar at etablere en hr- partner struktur med øget fo-
kus på udvikling og uddannelse, hvilket hr partner julie thorup og jesper hansen skulle
hjælpe ham med. han modtager ikke rapporteringer omkring de enkelte medarbejdere eller
eventuelle problemer mellem medarbejderne, og han har heller ikke fået rapportering om-
kring problemer med ledelsesskift i skadeservice. han medgiver, at valget af ole bartels som
divisionsdirektør ikke var det rigtige, men det er ikke hans indtryk, at der har været løbende
udskiftning af lederne i skadeservice. aa var regionsdirektør, og alle centerlederne havde
mange års anciennitet. aa var ikke med i managementgruppen. han antager, at han mødte
aa første gang i 2006.
       han er ikke bekendt med, at iss i 2007 ville sælge skadeservice fra. han havde ikke
kontakt til aa i sommeren 2007 – og havde i øvrigt ikke løbende kontakt til ham. aa kom af
og til forbi hans kontor, når han havde møder med lone hjul, men vidnet holdt ikke møder
med aa. lone hjul udarbejdede ansættelseskontrakter og tog sig af opsigelser og klausuler.
han var med i ansættelsesforløbet med peter boye larsen, men ikke vedrørende maarten
van engeland. maarten van engeland havde en dialog med aa omkring peter boye larsen,
hvor aa bifaldt ansættelsen af peter boye larsen. han deltog også i ansættelsen af jacob
linding. aa gav udtryk for, at jacob linding var den rigtige mand til jobbet. jacob linding
skulle være sideordnet med aa, hvilket også aa syntes var den rigtige løsning. aa havde
således givet udtryk for, at han gerne ville have et mindre ansvarsområde.
       der har altid været en divisionsdirektør over aa med undtagelse af enkelte midlerti-
dige perioder. han ved, at aa og peter boye larsen ikke var ”pot og pande”, men det er al-
drig kommet til egentlige klager fra aas side.
                                                 - 61 -
       han har ikke været involveret i aas forhold før fratrædelsesaftalen. han opfattede aa
som en loyal medarbejder, der havde gjort det godt i iss og tjent iss´ interesser. han var en
loyal chef, der leverede gode resultater. det er meget normalt, at man laver en fratrædelses-
aftale med ledere, der går fra et selskab. det er en god måde at lukke en aftale og afslutte et
forløb på en ordentlig måde. aa ønskede at fratræde og rettede henvendelse til ham i slut-
ningen af oktober. han indkaldte til et møde, og aa sagde efterfølgende, at han ville med-
bringe advokat jacob goldschmidt. han og advokat jacob goldschmidt havde ikke kontakt
inden mødet. han tog selv mødet med aa, da peter boye larsen var ny på posten. han
havde lavet et udkast til aftale inden mødet, hvor mette willemoe wang også deltog. hun
var hans juridiske bisidder og pennefører, men hun var ikke bare sekretær. det blev ikke på
mødet drøftet, at aa skulle til ssg eller en anden konkurrerende virksomhed. aa nævnte
selv, at han havde fået et tilbud fra et forsikringsselskab, men fortalte, at han ville helt ud af
branchen og nævnte i den forbindelse et transportselskab i sønderjylland. vidnet vidste ikke
på dette tidspunkt, at medarbejdere var begyndt at flytte fra skadeservice til ssg. han var
blevet orienteret af lone hjul om, at der fra omkring den 20. oktober 2007 var begyndt at
komme opsigelserne fra medarbejdere i skadeservice, og at aa havde frafaldet de pågæl-
dendes klausuler. dette lå inden for aas kompetenceområde. der var ingen mønstre i opsi-
gelser, og folk skulle forskellige steder hen. han bad ikke på mødet den 2. november 2007
aa om at give besked til kunder om sin fratræden. det lå ikke inden for vidnets ressortom-
råde at bestemme det. det var aa meget magtpålæggende, at han blev fri af iss. han ville
personligt gerne imødekomme aas ønsker vedrørende dette i det omfang, det ikke skadede
iss. derfor afkortede og begrænsede man aas rådighedsforpligtelse i den sidste periode in-
den fratrædelsen, således at aa kun skulle stå til rådighed telefonisk. godtgørelsen på
400.000 kr. var en sum af mange elementer, herunder bonus, § 2a-godtgørelse og kompensa-
tion for klausuler. forhandlingen foregik generelt i en god tone, kun en enkelt gang gav ad-
vokat jacob goldschmidt udtryk for, at ændringerne i aas stillingsindhold var så væsentli-
ge, at der reelt var tale om opsigelse. dette synspunkt blev straks afvist fra iss´ side, og både
vidnet og mette willemoe wang tilkendegav, at hvis det var synspunktet, var der ikke mere
at forhandle om. forhandlingerne fortsatte, og fratrædelsesaftalen blev færdig og underskre-
vet. mødet tog mellem 1- 1½ time. mette willemoe wang forlod mødet to gange á 5-7 min.
bl.a. for at tale med maarten van engeland om afkortning af aas rådighedsforpligtelse. mø-
                                              - 62 -
det handlede meget om, at aa var mentalt træt af branchen og ville væk fra den. på mødet
gjorde de det klart, at de respekterede aas sygemelding. de drøftede ikke sygemeldingens
konsekvenser for fratrædelsesaftalen. formålet med mødet om fratrædelsesaftalen var, at de
ville hjælpe aa med at komme ud af iss på en ordentlig måde. det aftalte vedrørende ferie-
afholdelse er i overensstemmelse med aas ønsker. aa ønskede at aflevere forretningen på
en ordentlig måde.
       han husker ikke, at han havde telefonisk kontakt til advokat jacob goldscmidt efter
mødet, men den 7. november 2007 modtog han et brev fra jacob goldschmidt. han blev me-
get overrasket over brevet, fordi jacob goldschmidt gentog synspunktet om, at der var tale
om en opsigelse af aa, og brevet indeholdt i øvrigt elementer, som han ikke kunne genken-
de fra mødet. han havde klart en fornemmelse af, at der her var én, som prøvede at tage rø-
ven på ham. alle røde lamper blinkede, og han vidste, at det skulle han gøre noget ved, så
han drøftede brevet med mette willemoe wang og sendte brevet til bjørn raasteen. efter
brevet fra advokat jacob goldschmidt havde han fornemmelse af, at alt ikke var som det
skulle være. i den efterfølgende uge fik han en melding om, at aa havde kontaktet flere iss-
medarbejdere og havde besøgt flere af centrene. det var usædvanligt, da der var indgået en
fratrædelsesaftale. han prøvede at kortlægge opsigelserne og kiggede på, hvor folk skulle
hen, og prøvede generelt at skabe et overblik.
       da der efterhånden tegnede sig et mønster af, at der var tale om en koordineret aktion,
hvor medarbejdere fra skadeservice var på vej til ssg, blev der afholdt et møde den 26. no-
vember 2007 i iss’ bestyrelseslokale i bredgade, hvor de drøftede situationen, herunder hvad
de skulle gøre i forhold til aa. konklusionen blev, at de havde viden nok til at bortvise og
politianmelde aa. næste morgen kørte han sammen med jan kreiberg larsen hjem til aas
bopæl, hvor de bankede på, og aa bød dem inden for på kaffe. aa virkede ikke overrasket
– det virkede tværtimod som om, at han var forberedt på, at de kom, og computeren og an-
det hardware stod klar. de afleverede bortvisningen, gennemgik den kort, og aa under-
skrev med det samme. de redegjorde for bortvisningen, men der var ingen dialog eller
kommentar fra aas side. de fik computeren og tog hjem. både han og jan kreiberg larsen
var overrasket over forløbet. aa virkede i øvrigt som om, han havde travlt og skulle ud af
døren. han har ikke personligt været med i det efterfølgende forløb i skadeservice, bortset
                                                - 63 -
fra at han indirekte var med til at rekruttere og uddanne de nye medarbejdere, der blev an-
sat.
       det var på hans initiativ, at de i sensommeren 2007 meldte ud, at skadeservice genind-
førte julegaven til medarbejderne, men at det var på bekostning af julefrokosten. det var der
nogle, der var utilfredse med, men de vidste, at de fleste afdelinger alligevel ville holde en
julefrokost.
       i november 2007 lavede man en kriseplan med henblik på at reetablere skadeservice,
hvor man havde fokus på at sikre de tilbageværende centre og kommunikationen til de til-
bageværende medarbejdere. han kender til planen, men han var ikke udførende i forhold til
den.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han i forhold til michael nielsens be-
grundelse for sin opsigelse, at han ikke hørte om særlige eller konkrete problemstillinger
med medarbejdere. i iss benytter man årlige mus-samtaler for alle medarbejdere, i 2007 dog
ikke for timelønnede medarbejdere. referaterne fra mus-samtaler blev ikke samlet centralt,
men en papirversion blev dengang opbevaret lokalt hos julie thorup.
       der holdes fratrædelsessamtaler, hvis der er et behov – men der er ingen politik på
området. det er en konkret vurdering af, om der er særlige forhold, eller den pågældende
havde en særlig position. der vil normalt foreligge et referat af en sådan samtale. foreholdt,
at der er afholdt 47 samtaler, men kun findes 7 referater, forklarede han, at han er ret sikker
på, at der er lavet referat af mere end 7 samtaler, men ikke af alle, da de efterhånden danne-
de sig et billede af baggrunden for fratrædelserne. han bekræftede, at han har set referaterne
fra fratrædelsessamtalerne med centerlederne. der kom mange ting frem. folk var grund-
læggende glade for at være i iss, men de var utilfredse med it-systemet, afskaffelsen af jule-
frokosten og manglende mulighed for at give et engangshonorar.
       den seneste medarbejderundersøgelse forud for efteråret 2007 viste, at medarbejderne i
skadeservice var tilfredse. mange af dem havde også været i iss i mange år. men der skete et
eller andet med aas ledelseskommunikation i løbet af 2007, og der var ingen tvivl om, at
han på det sidste tog afstand fra iss’ ledelse, og at denne negative holdning blev kommuni-
keret videre til medarbejderne, hvilket kom til udtryk i fratrædelsessamtalerne.
                                                - 64 -
       i forhold til mail af 1. november 2007 fra chris kristiansen forklarede vidnet, at chris
kristiansen arbejdede for skadeservice i esbjerg-centret, hvor han var tillidsrepræsentant.
vidnet kan ikke huske, hvad han svarede chris kristiansen.
       peter boye larsen og julie thorup lavede en plan for fastholdelse af medarbejderne i
løbet af november 2007.
       han har ikke været med til at lave oversigten over de medarbejdere, som havde sagt
op, og han ved ikke, hvem der har lavet den.
       hvis iss ændrer politik for, hvornår man skal anvende konkurrence- og/eller kunde-
klausuler, eller man generelt ønsker ændringer i kontraktvilkår, er det hans afdeling, der har
ansvaret. hvis der er tale om en klausul i en konkret kontrakt, vil det være den enkelte lokale
leder, der har ansvaret. alle kontrakter for funktionærer laves i hans afdeling - men ikke for
så vidt angår timelønnede.
       han har ikke været involveret i beslutningen om at frafalde kundeklausuler i forhold
til de medarbejdere, som sagde op, ligesom han heller ikke har været inde over diverse bo-
nusaftaler.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han, at han ikke kendte til detaljerne i
fastholdelsesaftalen af 15. marts 2007, men han vidste, at den var der, og at baggrunden for
den var, at aa havde oplyst, at han var blevet kontaktet af ssg, og at michael nielsen og
sonny nielsen var tilbage i branchen og havde købt sig ind i ssg. sonny nielsens afgang fo-
regik på en ikke så heldig måde, og man var ikke i tvivl om, at han ønskede at skade iss.
man ville med fastholdelsesaftalen give aa et større incitament til at blive i iss.
       han er ikke bekendt med, at advokat mette ravn stenstrup den 8. juni 2007 havde op-
rettet en sag i sit sagssystem med overskriften ”iss facility services a/s – damage control –
rekruttering af selskabets medarbejdere.
       den 17. september 2007 tiltrådte peter boye larsen, men han husker ikke, om han del-
tog i et møde i den forbindelse.
       han havde sin daglige gang på møntmestervej. managementteamet bestod af divisi-
onsdirektørerne, bl.a. peter boye larsen, 4 stabsdirektører, en kommerciel direktør, den ad-
ministrerende direktør og ham selv – i alt mellem 8-11 personer. de mødtes mindst en gang
om måneden, men typisk flere gange om måneden i forskellige mødefora. han erindrer ikke,
                                              - 65 -
at de i september/oktober 2007 drøftede, at ssg var ved at starte afdelinger op i jylland. de
havde en viden om det, men det var ikke et tema på et møde. han fandt dog ud af det i ok-
tober 2007, da han så ssgs stillingsopslag. de gjorde ikke noget specifikt som følge af ssgs
annonce, idet iss allerede på det tidspunkt havde gang i en række tiltag for at fastholde og
udvikle sine medarbejdere.
       han blev løbende informeret om de efterfølgende opsigelser af lone hjul.
den 2. november 2007 var han bekendt med, at aa var blevet sygemeldt den 29. oktober
2007. inden mødet den 2. november havde han og mette willemoe wang lavet et udkast til
en fratrædelsesaftale, som de havde afstemt med maarten van engeland og peter boye lar-
sen, navnlig vedrørende klausulerne og indregningen af bonus i den samlede pakke. han gik
ind til forhandlingerne med et mandat til at forkorte aas klausulering, men det var samtidig
vigtigt at fastholde aas rådighedsforpligtelse, da han sad inde med meget viden, som iss
skulle have adgang til. på et tidspunkt under forhandlingerne gik han tilbage til maarten van
engeland for at afstemme en ændring. hans udspil under forhandlingen var fuld klausule-
ring med en binding i 12 måneder, hvilket var en noget længere klausulering end det, de
endte med at aftale. hvis iss skulle opsige aa, ville han have haft 6 måneders opsigelses-
varsel, men der var hverken tale om en opsigelse fra aas eller iss´ side, og iss havde på in-
tet tidspunkt overvejet at opsige ham. det var ikke noget langt møde. han vidste, at aa tid-
ligere var blevet kontaktet af ssg, men aa fortalte på mødet, at han ville ud af branchen og
ind i transportbranchen, så han tænkte ikke på, at aa kunne være på vej over til ssg. han
spurgte ikke til det på mødet. på mødet var der ingen tvivl om, at aa var sygemeldt. han
blev ikke raskmeldt på mødet, og han husker ikke, om han blev raskmeldt efterfølgende.
mødet sluttede i en positiv ånd, og han ønskede aa held og lykke og god bedring. han hu-
sker ikke en drøftelse omkring aktieoptioner generelt og husker ikke, at aa nævnte, at han
havde aftaler om nogle møder, men de drøftede til slut, at aa skulle aflevere sin bil på
møntmestervej.
       han har forud for sin forklaring gennemlæst sagen og deltaget i et vidnemøde med
advokat mette ravn stenstrup og mette willemoe wang, hvor de gennemgik de tekniske og
praktiske ting i forbindelse med en retssag, men de drøftede hverken spørgsmål eller vidne-
temaer.
                                                 - 66 -
maarten van engeland forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han tiltrådte som administrerende direktør for skadeservice den 15. au-
gust 2007. på det tidspunkt var skadeservice en ret god forretning med en kraftig stigende
omsætning og en god bundlinje. skadeservice var markedsledende og havde en markedsan-
del på 30-40 % på sjælland og på mere end 50 % i jylland. stemningen blandt medarbejderne
var åben og god, hvilket medarbejderundersøgelserne også viste, men der var meget travlt.
       kort efter sin tiltræden havde han et møde med aa, der gav udtryk for at være meget
stresset og presset, og at det var svært at håndtere rent ledelsesmæssigt. opdelingen i øst og
vest blev drøftet med aa og havde til formål at give ham mindre at lave, hvilket aa var po-
sitiv overfor.
       han kender ikke til, at ssg i 2007 rettede henvendelse til iss om køb af skadeservice,
og skadeservice var ikke sat til salg. skadeservice-delen gjorde, at iss i forbindelse med store
skader fik god markedsføring.
       medarbejderne er afgjort meget vigtige for forretningen, da det er dem, der kender til
markedet og har relationer til deres samarbejdspartnere. personlige relationer betyder meget,
især i 2007, da forsikringsselskaberne havde problemer med at håndtere de mange skader ef-
ter kraftigt regnvejr. iss har i årevis dygtiggjort sine medarbejdere, f.eks. inden for området
fugt og skimmel samt brandskader. medarbejderne bliver ofte sidemandsoplært på stedet i
forbindelse med konkrete skader. desuden har iss haft fokus på kurser og uddannelse. alle
centerledere havde direkte kundekontakt, og især taksatorer og indsatslederne tog direkte
kontakt til centerlederne. den største afdeling for fugt og skimmel var i glostrup. de var de
bedste i branchen, og alle i markedet kendte dem.
       i 2007 havde skadeservice landdækkende rammeaftaler med stort set alle de store for-
sikringsselskaber med faste takster for de enkelte områder, og de stod ikke for at blive op-
sagt eller ændret. skadeservice havde også storkundeaftaler indenfor industrien, fx med et
skibsværft i frederiksværk. det var en god aftale, som de havde haft i mange år. en ramme-
aftale er adgangsbilletten til forsikringsselskaberne. de to væsentlige faktorer ved indgåelsen
af rammeaftaler er, at man skal være landsdækkende og have kompetente medarbejdere.
       opsigelserne i efteråret 2007 gav problemer i forhold til forsikringsselskaberne, og der
opstod meget stor uro, fordi de tilbageværende medarbejdere ikke vidste, hvad der skete.
arbejdet forsvandt over kort tid, og folk var bange for at blive fyret. en stor del af det time-
                                                  - 67 -
lønnede personale i det jyske fulgte med centerlederne over i ssg, men først i okto-
ber/november kunne de se, at der var et mønster i opsigelserne. medarbejdere sagde ved de-
res opsigelse, at de skulle til andre brancher og fik derfor lov til at beholde deres telefon-
nummer. de mistede halvdelen af omsætningen på mange af centrene, samlet i alt ca. 80 mio.
kr. på et enkelt år. med centerlederne forsvandt forbindelsesleddet til kunderne. desuden
kunne mange af de tidligere medarbejdere ikke erstattes umiddelbart, og der gik meget
kompetence tabt. opsigelserne betød også, at de ikke kunne sælge et produkt og et koncept,
når de fx manglede fugt- og skimmelspecialister, og de kunne ikke love for meget over for
nye kunder, da de ikke havde medarbejdere til at løfte opgaven. derudover begyndte kun-
derne at sende breve og ville have at vide, hvad der skete i de uafsluttede sager. de fandt og-
så ud af, at nogle af de forsikringsselskaber, som de havde som kunder, blev kontaktet af
ssg med forslag til et samarbejde. han var personligt ud at tale med 4-5 forsikringsselska-
ber, fx alm. brand, der klart gav udtryk for, at de valgte skadeserviceselskab ud fra, hvor
kompetencerne var. det havde også i den forbindelse betydning, at ssgs centre geografisk lå
samme sted som iss, hvilket gjorde det lettere for både medarbejderne og kunderne. aulum
var fx en god beliggenhed i forhold til de vestjyske kommuner og ligger generelt godt rent
færdselsmæssigt. de havde flere specialister i aulum, som gik over til ssg.
        aa orienterede ham ikke om mailen af 2. november 2007 fra arne storm sørensen i
alka. de fandt den først bagefter på aas computer. en stor del af arbejdet for alka for-
svandt fra iss, og peter boye larsen havde flere møder med alka for at bevare aftalen med
dem.
        etablering af et center koster ca. 3-4 mio. kr. med indkøb af maskiner, biler, leje af byg-
ningen osv. det tager mellem ca. 6-12 måneder at etablere centre, når bygningen er fundet.
etablering af et center kræver de rigtig mennesker, herunder en centerleder, der kender
branchen og har relationer til folk og markedet og et godt netværk.
        han var involveret i beslutningerne omkring frafald af klausulerne på den måde, at pe-
ter boye larsen kom op til ham og spurgte, hvad de skulle stille op. aa havde fortalt peter
boye larsen, hvilke medarbejdere der var tale om, og hvor de skulle hen. ingen af dem skul-
le til konkurrerende virksomheder. anbefalingen fra aa var at frafalde klausulerne, da de
pågældende ikke skulle til konkurrerende virksomheder, og det ville koste iss penge at fast-
                                               - 68 -
holde dem. aa havde kompetence til at frafalde klausuler, men han spurgte sikkert peter
boye larsen, fordi der var tale om mange medarbejdere.
       han mindes ikke, at aa fortalte ham, at han var blevet kontaktet af ssg med henblik
på ansættelse i ssg, men aa fortalte ham i oktober 2007, at han havde kontakt med nogen
fra ssg. vidnet advarede ham herimod, da det kunne være i strid med konkurrencelovgiv-
ningen.
       aa orienterede ham ikke om mailen af 4. november 2007 fra thore jensen hos if for-
sikring. han ved, at if indgik en aftale med ssg kort tid efter. han ved, at andre kunder, fx
codan, alm. brand og nykredit forsikring er blevet kontaktet af tidligere medarbejdere fra
iss. nogle blev kontaktet af aa eller kurt hove, andre af sonny nielsen.
       aa bandt hele skadeservice sammen og var en afgørende nøglemedarbejder med god
kontakt til kunderne, og så vidste han, hvordan man bygger et center op. han havde derfor
en pæn løn og en fastholdelsesaftale. som person var han en venlig mand, men meget fru-
streret og stresset. som leder havde han fået et for stort ansvarsområde. han var ikke god til
at organisere, og der var mange brandslukninger i hans afdeling, som kunne være undgået
ved god planlægning. der var også alt for mange uafsluttede sager. vidnet talte med aa
mindst en gang om måneden. aa var en meget vigtig leder, som viste tegn på træthed og
stress, så man ansatte i første omgang en controller til at hjælpe ham. på et business-review
møde i oktober 2007 og på to yderligere møder talte han med aa om at dele skadeservice op
i øst og vest. de drøftede også ansættelsen af peter boye larsen. aa syntes, at begge dele var
en god idé.
       peter boye larsen blev introduceret for aa i et bestyrelseslokale, hvor de sad og talte
sammen. han havde selv en snak med aa efterfølgende, og aa gav der udtryk for, at han
var ok med ansættelsen af peter boye larsen.
       aa har aldrig givet udtryk for, at han anså sig som opsagt som følge af opsplitningen i
øst og vest. aa og peter boye larsen havde sammen en samtale med jacob linding, og re-
sultatet af denne samtale blev, at man ansatte jacob linding, hvilket aa var tilfreds med.
       aa orienterede ham ikke om situationen med ssg i forbindelse med vidnets tiltræ-
den. på deres møde drøftede de aas pressede arbejdssituation. de drøftede først ssg på et
senere møde. han fik kun at vide, at aa havde kontakt til ssg. der var ikke tale om en ad-
                                                 - 69 -
varsel om, at ssg ville starte op i jylland, ligesom aa ikke oplyste ham om, at han havde
haft møde med anders kristensen i august 2007.
        han havde en snak med bjørn raasteen vedrørende aas fastholdelsesaftale, hvor han
spurgte til baggrunden for den. svaret var, at aa var en vigtig brik i virksomheden, og at
man ville gøre alt for at fastholde ham. han har ikke drøftet det med aa selv, men blot kon-
stateret over for aa, at han havde set aftalen og dens vilkår omkring loyalitet.
        han var på grund af ”bedste-far-princippet” involveret i forhandlingerne om aas fra-
trædelsesaftale. de fik ikke i den forbindelse oplyst, at aa var blevet tilbudt ansættelse i ssg
og rent faktisk havde underskrevet en ansættelseskontrakt den 10. oktober 2007. havde han
vidst det, ville han have bortvist aa på stedet. han deltog ikke i selve mødet med aa, men
finn vestergaard og mette willemoe wang deltog. de forberedte sig til mødet, og finn ve-
stergaard og han afstemte, hvilke holdninger de havde til fratrædelsesaftalen. undervejs i
mødet fik han forelagt nogle af de overvejelser, som finn vestergaard og mette willemoe
wang gjorde sig i relation til indholdet af fratrædelsesaftalen.
        de opdagede efterhånden, at der var et mønster i opsigelserne. de tidligere iss medar-
bejdere startede i ssg, og de fik at vide, at aa havde kontaktet både medarbejdere og kun-
der under sit sygefravær. da omfanget gik op for dem, skred de til handling og bortviste aa.
finn vestergaard og jan kreiberg larsen tog hjem til aas privatadresse for at få computer
og andet med tilbage. de har efterfølgende fået genskabt en del data på aas computer, her-
under ansættelseskontrakter fra ssg. da de bortviste aa, var der indikationer på et samspil
mellem ham og ssg om overtagelse af medarbejdere fra iss, men de fik først beviset, da de
fandt kontrakterne.
        kurt hove var den første, der sagde op, og han fik efterfølgende at vide gennem en be-
kendt i falck, at kurt hove startede i ssg. i starten/midten af november var der en masse,
der sagde op samtidig. der var ingen indikationer på, at det ville ske, og det hele skete meget
pludselig. de tilbageværende medarbejdere blev meget chokerede, og der gik rygter om
kraftige lønstigninger ved overgang til ssg. i esbjerg-afdelingen var kun 2-3 tilbage ud af 20
medarbejdere. de nye ansatte kunne ikke blive oplært, fordi de tilbageværende ikke havde
tid til at oplære dem. peter boye larsen kørte jylland tyndt, og han selv talte med medarbej-
derne i glostrup.
                                                 - 70 -
       i første omgang blev der sat mere ledelse ind i de afdelinger, der var hårdest ramt. hr-
afdelingen forsøgte at følge op på de enkelte medarbejdere med flere og oftere samtaler, men
de måtte afvise krav om lønstigninger. man var nødt til at fyre nogen, fordi der ikke var no-
get at lave, efter at lederne var stoppet. der var centre, som tabte hele deres omsætning, fx
esbjerg, fordi opgaverne ophørte med at komme på grund af manglende personale. de kun-
ne ikke opretholde de samme kompetencer, og det tog lang tid at genopbygge.
       for at bevare deres markedsposition besøgte han kunderne og havde kontakt til forsik-
ringsselskaberne. kunderne begyndte på dette tidspunkt at snakke om at dele markedet op i
mindre områder og sende opgaverne i de enkelte områder i udbud. for at begrænse deres
tab begyndte de i foråret 2008 at restrukturere organisationen og skære ned på udgifterne.
       i forhold til overfaktureringssagen fra 2004 ved han, at sonny nielsen havde en rolle,
og det endte med et forlig – men det kostede iss penge.
       han kendte ikke til ssgs planer om ekspansion til jylland, før han så annoncen fra ssg
i oktober 2007, og han var ikke bekendt med en projektgruppe i ssg. hvis iss ikke vidste
det, tror han ikke, at branchen vidste det.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at da han tiltrådte den 15. august
2007, var han på et enkelt besøg i vejle, men besøgte ikke de andre centrer. da peter boye
larsen tiltrådte, var denne rundt at besøge centrene sammen med aa. da uroen startede i
slutningen af 2007, var vidnet selv rundt i nogle af centrene for at få et indtryk af, hvad der
foregik. han besøgte centrene i vejle og esbjerg, ålborg og frederikshavn – men ikke au-
lum. nogle af centrene besøgte han sammen med peter boye larsen.
       i slutningen af 2007 holdt han møder med forsikringsselskaberne nykredit, codan,
alm. brand og topdanmark, men han besøgte ikke andre storkunder. beredskaberne og de-
res indsatsledere er ikke kunder i relation til iss – det er forsikringsselskaberne, der er kun-
derne. på møderne bekræftede han, at de havde mistet en del medarbejdere og var i gang
med en reetablering. på de senere møder gav han udtryk for, at det var en dårlig idé at dele
landet op, da det vil give en prisforøgelse. skadeservice havde de fleste rammeaftaler, og for
dem var det afgørende at fastholde dem. rammeaftalerne udgjorde i nærheden af 100-125
mio. kr. af omsætningen, og i august 2007 var de oppe på at udgøre 70-80 % af omsætningen.
                                                  - 71 -
       han blev løbende orienteret om opsigelserne, der startede i midten af oktober, og i lø-
bet af november mistede man i alt 85 medarbejdere til ssg. han talte med allan søgaard fra
falck ultimo oktober/primo november 2007, og denne fortalte, at kurt hove skulle til ssg.
vidnet gav denne oplysning videre til peter boye larsen. han tror, at centerlederne søgte
væk fra iss, fordi de havde fået et bedre tilbud, og fordi selskabets politikker ikke blev vide-
reformidlet på en loyal måde af aa. ud fra fratrædelsessamtalerne havde de et klart billede
af, at aa havde givet urigtige oplysninger videre til medarbejderne.
       efterfølgende tog peter boye larsen rundt i hele jylland for at fastholde medarbejder-
ne, og han mener, at peter boye larsen i enkelte tilfælde betalte ekstra til nogle medarbejdere
for at fastholde dem. i forbindelse med omstruktureringen i foråret 2008 opsagde de nogle
lejemål, men han husker ikke hvilke. de lavede beregninger på omstruktureringen, og de vi-
ste, at de ikke kunne restrukturere sig ud af problemet, og de drøftede at droppe jylland helt.
de drøftede også budgetreguleringer. han kan bekræfte, at det på det tidspunkt var svært at
vurdere, hvor stor en del af nedgangen der skyldtes afgangen af medarbejdere til ssg, og
hvad der skyldtes konjunkturerne. den faste omsætning havde indtil da ligget typisk på 22 -
25 mio. kr. om måneden, men ved skybrud kom det typisk helt op 30-35 mio. kr. om måne-
den.
       de har efterfølgende fundet ud af, at aa havde kontaktet codan, topdanmark blev
kontaktet af kurt hove, og nykredit og alm. brand blev kontaktet af sonny nielsen. de for-
skellige taksatorer blev også kontaktet af tidligere iss medarbejdere om, at de var gået over
til ssg. han har ikke navnene på disse medarbejdere.
       han var med til at træffe beslutningen om at frafalde medarbejdernes klausuler, fordi
iss kunne spare penge på det.
       i relation til artiklen i børsen den 2. maj 2007 om sonny nielsens og michael nielsens
køb af aktier i ssg forklarede han, at han på dette tidspunkt var ansat i litauen og derfor ik-
ke vidste, at ssg ville være landsdækkende. han fik også først forelagt ssgs rekrutterings-
annonce, da de opdagede, at nogle tidligere iss-medarbejdere var gået over til ssg.
       på et business- review møde i november 2007 havde de ssg oppe at vende. man drøf-
tede løst, hvad man kunne gøre, men de drøftede ikke detaljer. der bliver lavet referater af
business-review møderne.
                                                - 72 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han, at han efter sin tiltræden havde
samtaler med samtlige medarbejdere, som rapporterede til ham, herunder en samtale med
aa i slutningen af august 2007. han havde forinden mødet kigget på månedsrapporten og
udviklingen og havde fokus på drift. han kendte ikke på det tidspunkt aas ansættelseskon-
trakt med iss. aa gjorde ham opmærksom på, at han havde nogle særlige ansættelsesvilkår,
fordi iss efter sonny nielsens afgang ville sikre sig, at han blev hos iss. han tjekkede efter-
følgende aas klausuler, anciennitet og opsigelsesvarsler, og de ændringer, der var sket i
hans ansættelse. fastholdelsesaftalen gik ud på at betale aa for at beholde ham i selskabet
og dæmme op for, at sonny nielsen ville kunne få fat i en nøglemedarbejder som aa. man
vidste på det tidspunkt godt, at sonny nielsen var tilbage i skadeservicebranchen som med-
ejer af ssg. i sine samtaler med aa havde denne altid givet udtryk for, at sonny nielsen ik-
ke var hans kop thé.
       han vidste ikke, at advokat mette ravn steenstrup allerede den 7. juni 2007 havde op-
rettet en sag om rekruttering af iss’s medarbejdere. han har ikke set den foreliggende korre-
spondance.
       han erindrer ikke, at der blev holdt en velkomstreception i forbindelse med peter boye
larsens tiltræden. han kendte peter boye larsen i forvejen, idet de begge tidligere havde
været ansat i iss, og peter boye larsen var ansat i falck under ham. det var ham, der ansatte
peter boye larsen. peter boye larsen havde ikke kendskab til branchen, men han havde le-
delseserfaring. han tror, at han har nævnt for aa, at peter boye larsen havde været ansat i
falck. jacob linding, der blev ansat til at lede region øst, var også tidligere ansat i falck.
hans kvalifikationer var, at han havde generelle ledelseskompetencer og havde erfaring med
at lede mennesker, der arbejder i vagtskemaer, men han havde ikke konkret viden om områ-
det.
       i september 2007 havde han en samtale med aa, men han husker ikke, at aa nævnte,
at han havde fået et jobtilbud fra ssg, kun at han havde kontakt til ssg. han husker ikke, at
aa har fortalt ham om et jobtilbud hos ssg med en løn på 90.000 kr. det er muligt, at det er
blevet sagt, men han har ikke hørt det.
       aa blev på et tidspunkt syg af stress og kunne ikke længere overskue at lede virksom-
heden. han ville derfor gerne have en fratrædelsesaftale. dette blev vidnet orienteret om af
peter boye larsen. mindre end en uge efter var der et møde med aa, hvor finn vestergaard
                                                - 73 -
og mette willemoe wang deltog for iss. forinden havde han, peter boye larsen og finn ve-
stergaard drøftet, under hvilke forhold aa kunne få lov at gå. de ville gerne give aa noget
udover, hvad han havde krav på ifølge sin kontrakt. klausulerne ønskede de at fastholde i et
år fra udløbet af opsigelsesperioden. han deltog ikke i selve forhandlingerne, men på et
tidspunkt under forhandlingerne kom mette willemoe wang og forelagde det endelige op-
læg til en fratrædelsesaftale for ham. den endelige aftale blev godkendt af ham. han vurde-
rer, at mødet tog ca. 1-1½ time.
       i forhold til den konkrete drift af skadeservice skulle aa holde ham løbende oriente-
ret, fx på business review-møder, indtil man havde fundet en ny divisionsdirektør. da peter
boye larsen tiltrådte, refererede aa til denne. peter boye larsen tog selv over efter aa, da
denne fratrådte den 2. november 2007. vidnet ved ikke, om kurt hove stadig mødte på ar-
bejde på det tidspunkt.
benny nissen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han i dag arbejder som konsulent for skadeservice. han blev ansat i iss i 1993.
i efteråret 2007 var han afdelingschef i skadeservice-afdelingen i glostrup, som var den stør-
ste afdeling. han kan ikke huske afdelingens omsætning i 2007. hans primære arbejdsopga-
ver var personaleledelse, økonomi og kunder, hvoraf hans vigtigste funktioner var kontakten
til kunderne, herunder forsikringsselskaberne, private, beredskaberne og store virksomhe-
der. han er uddannet sælger og har et meget stort netværk på omkring 600-700 kundekon-
takter. de tre største kundegrupper er forsikringsselskaber, beredskaberne og det offentli-
ge/store virksomheder. den primære kontaktperson i forsikringsselskaber er taksatorerne,
hvor det i beredskaberne og virksomhederne er henholdsvis indsatslederne og indkøbs-
/vedligeholdelsescheferne. ud over ham selv havde også de 7 vagtledere kundekontakt, lige-
som carsten og henning pihl-mortensen, peter levinsen, kenneth søager, der var chef for
iss’ skimmelafdeling, og jeanette jensen havde kundekontakt.
       det første, de gør ved en brandskade – det som kaldes fase 1 - er at redde folks løsøre
og indbo, få folk genhuset og prøve at mindske skaden. fase 2 vedrører følgeskader, hvor
f.eks. ødelagte gulve og vægge fjernes og derefter i det hele taget gøre klar til håndværkerne.
hvis man er kaldt ud til fase 1, og hvis det går godt, og taksator kender én godt, vil han ofte
bede én om at fortsætte arbejdet i fase 2. det er klart fase 2, der er flest penge i. hvis en ind-
                                                 - 74 -
satsleder kender én og ved, at man kan styre en sag, vil han også kontakte dig. han oplever
dagligt, at kunder kontakter ham direkte, fordi de tidligere har oplevet, at han har løst en
opgave godt.
       skadeservice i glostrup havde en samarbejdsaftale med københavns brandvæsen,
hvilket betød, at de fik mange skadessager derfra. samarbejdet ophørte i slutningen af 2007,
da flere af kollegerne gik over til ssg. i dag fordeles opgaverne efter tur. iss´ kontaktperson
til beredskaberne var kurt hove, men der var også andre, der havde kontakt til beredska-
berne, fx ham selv og aa. da dehns palæ brændte, blev de kaldt ud til fase 1 og fik også fase
2 efter at have budt på den. centerleder i holbæk dennis hansen, som var storskadechef,
kendte trygs cheftaksator, og denne vidste, at dennis hansen kunne håndtere sagen.
       i 2007 havde rammeaftalerne betydning for tildeling af opgaver og har det også i dag.
kurt hove havde kontakt til forsikringsselskaberne om rammeaftalerne og stod også for
storkundekontrakterne i 2007, men aa var også ind over.
       døgnvagtaftalerne med fx virksomhederne og forsikringsselskaberne fungerer på den
måde, at kunden får et unikt telefonnummer og kan ringe til en døgnvagt. indgåelsen af dis-
se aftaler stod kurt hove for. aa var ikke ind over. kurt hove havde kontor i glostrup og i
aulum. kurt hove administrerede døgnvagtsaftalerne og opbevarede dem i hængemapper
på sit kontor. ved kurt hoves fratræden var der ingen aftaler i hængemapperne, og hans
kontor var tomt - der var ingen sager tilbage. han kan huske, at firmaet fritz hansen i alle-
rød ringede i forbindelse med en skade, men de kunne ikke se, at de havde en døgnvagtsaf-
tale, og han måtte derfor bede fritz hansen om en kopi af aftalen.
       i 2007 refererede han til aa. det samme gjorde henning pihl-mortensen. denne tog
sig af fugt og skimmel, og han selv tog sig af det andet. der blev ikke indkaldt til centerle-
dermøder. aas ledelsesstil var hård og for ham personligt ubehagelig. han gik til hr-
afdelingen den 27. august 2007, fordi han syntes, at personalet blev svinet til af aa og fik
ubehagelige mails. han og birgitte marker skrev til hr om det. de holdt på den baggrund et
møde i glostrup med julie thorup. siden holdt de endnu et møde i ballerup, hvor peter
boye larsen også deltog. hr-afdeling var overrasket over deres henvendelse og afviste den.
det var hans opfattelse, at de troede mere på aa end på ham. der var også andre, der var
utilfredse med aa, som havde ry for at fyre folk, der gjorde opmærksom på deres utilfreds-
hed, så de turde ikke sige noget.
                                                 - 75 -
       michael nielsen var aas chef på et tidspunkt, og de kendte hinanden godt, ligesom
aa også kendte sonny nielsen godt. han kendte personligt også michael nielsen godt.
kommunikationen med aa foregik på telefon og mails, men aa svarede ofte for sent, så
han måtte selv tage en beslutning.
       i starten af september 2007 tilbød aa ham et job i ssg. vidnet og henning pihl-
mortensen havde et kort møde med aa, hvor aa spurgte, om de var interesseret i at skifte
arbejdsplads. han og henning pihl-mortensen blev begge chokeret og spurgte hvorfor. aa
sagde i den forbindelse, at der ikke var noget, der hed skadeservice i iss om 5 år, og fortalte,
at de ville få bedre vilkår i ssg, 15.000 kr. mere i løn om måneden, bil efter eget valg, og de
kunne få deres anciennitet med. det var et reelt jobtilbud. aa havde åbenbart kontakter i
ssg. både han og henning pihl-mortensen havde en kundeklausul, og det nævnte de for
aa. men aa sagde, at den kunne de bare fjerne. de udbad sig begge betænkningstid. kort
tid efter blev han ringet op af aa, som spurgte, om vidnet havde besluttet sig. da han afslog
tilbuddet, sagde aa, at vidnet skulle tænke sig om, da der ikke var nogen fremtid for ham i
skadeservice. aa kontaktede ham igen senere – men han fastholdt sit nej. aa blev sur og
sagde, at man ikke kunne forvente andet af sådan en som ham. aa sagde også, at henning
henning pihl-mortensen havde accepteret tilbuddet, og det bekræftede henning pihl-
mortensen også senere. henning var ikke betænkelig ved det. det var aftalen, at han kunne
tage sine folk fra afdelingen med over i ssg. det er ikke normalt, at medarbejderne flytter
med lederen. der var også nogle i hans afdeling, der rykkede til ssg, men han ved ikke, om
de var blevet kontaktet af aa. kenneth søager tog bl.a. jeanette jensen med. henning pihl-
mortensen opbevarede sagerne i hængemapper, men da han forlod sit kontor, var flere af
sagerne væk. kenneth søager afleverede to klagesager, da han forlod skadeservice, men el-
lers afleverede han ingen sager.
       vidnet gik ikke til andre ledere omkring dette forløb, fordi han var forvirret og følte sig
truet på sit job, og fordi han tidligere var blevet afvist af hr-afdelingen. aa formåede at få
vendt alle medarbejdere imod ham, efter at han havde afslået jobbet i ssg.
       han var til et møde med peter boye larsen og julie thorup i oktober 2007, hvor han fik
valget mellem at rykke til møntmestervej eller ophøre i iss. på møntmestervej skulle han
undersøge nogle af jens skous sager, som der var uorden i. derudover fik han ordre fra peter
boye larsen om, at han ikke måtte komme til glostrup mere eller kontakte tidligere medar-
                                               - 76 -
bejdere eller kunder. på møntmestervej gravede han i skous gamle sager og fandt ud af, at
skaderne på danish crown var blevet faktureret til et firma, som skou havde. der var gene-
relt rod i faktureringen, hvilket han rapporterede til peter boye larsen. bilagene var konteret
af en kontormedarbejder, som arbejdede for aa, og aa var også bekendt med sagen. han
sad på møntmestervej i 4 - 5 måneder.
       efter møntmestervej kom han tilbage til glostrup-afdelingen, men han fik en anden
stilling. stemningen i glostrup var dårlig, og der var en masse nye medarbejdere, der ikke
havde samme kompetence som de gamle medarbejdere. han har aldrig tidligere oplevet, at
en hel afdeling blev tømt for medarbejdere på den måde. ledelsen kæmpede en vild kamp,
holdt mange møder og prøvede at få det bedste ud af det.
       han blev på et tidspunkt kontaktet af vilhelm meyer, som var byggeleder på et stort
projekt på novo, hvor der var opstået skimmelsvamp. vidnet havde samarbejdet med vil-
helm meyer om opgaven, men to af de iss-medarbejdere, som var tilknyttet projektet, var
siden blevet ansat hos ssg. i den forbindelse forsvandt alle papirer vedrørende sagen. vil-
helm meyer kontaktede ham for at høre, hvornår iss begyndte på anden del af projektet. i
den forbindelse fortalte vilhelm meyer vidnet, at de to tidligere iss-medarbejdere havde
kontaktet ham og tilbudt at fortsætte med opgaven, men i ssgs regi, hvilket vilhelm meyer
afslog.
       der var i 2007 utilfredshed med it-systemerne, bl.a. fordi det var nemt at fjerne data.
man var begyndt at opstarte et nyt system, og de havde været til opstartsmøde. der havde
ikke frem til 2007 været nogen større medarbejderudskiftning i skadeservice, og han opleve-
de ikke utilfredshed med ledelsen.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at han først valgte at sige noget til
peter boye larsen om jobtilbuddet fra aa og om den konkrete kundesag i begyndelsen af
november 2007. han er sikker på, at det var i september 2007, at han fik tilbuddet fra aa.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han for så vidt angår branden i dehns
palæ i bredgade, at fase 2 blev sendt i udbud. både ssg og skadeservice afgav tilbud, men
skadeservice blev valgt, fordi tryg kendte dennis hansen, hvilket han ved fra dennis han-
sen selv, men også fordi skadeservice var billigst.
                                               - 77 -
allan aebischer forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han har været 27 år i iss, heraf 3 år som administrerende direktør for skade-
service fra 2002-2005. i 2005 blev han koncerndirektør, og jesper busk blev ansat som admi-
nistrerende direktør i skadeservice efter ham, men da jesper busk blev opsagt i sommeren
2007, kom vidnet kortvarigt tilbage i stillingen som administrerende direktør i skadeservice,
indtil man fandt jesper busks afløser. han havde kontor på møntmestervej fra 6. juli – 15.
august 2007. i den periode snakkede han med aa, ligesom han snakkede med de andre le-
dere. aa refererede til ham, indtil der kom en ny direktør. de havde ikke daglig omgang,
men havde enkelte møder og kommunikerede via mail og telefon. han erindrer ikke, at aa
har givet ham oplysninger, som er relevante for denne sag.
       han kan godt huske mailkorrespondancen og drøftelser omkring mødet med falck.
mødet blev ikke til noget. han mener ikke, at de havde et samarbejde med falck på det tids-
punkt. der var tale om et indledende møde.
        han har haft fysiske møder med aa, hvor de drøftede forretning. han kan ikke hu-
ske, at de drøftede konkurrenter. han erindrer ikke, at aa har oplyst noget om ssg eller
nævnt michael nielsen og sonny nielsen i forbindelse med ssg. han mener ikke, at han
drøftede michael nielsen eller sonny nielsen med aa, men han vil ikke afvise det, da de
begge kendte dem.
       han havde på et tidspunkt et møde i bredgade med aa og thyge boserup, men han
husker ikke, om det var før eller efter aas bortvisning – men det var nok efter bortvisningen.
mødet blev holdt på thyge boserups foranledning, og thyge boserup gav på mødet udtryk
for, at han mente, at aa var blevet uretfærdigt behandlet. han fortalte aa og thyge bose-
rup, at han ikke var enig i det.
       han sad på møntmestervej, indtil maarten van engeland tiltrådte. han ved ikke, hvem
anders kristensen er, og han blev ikke orienteret om, at aa var sammen med anders kri-
stensen den 7. august 2007 og sendte sine ansættelsesvilkår i iss til anders kristensen den 8.
august.
       centerlederne har en kæmpe betydning for skadeserviceforretningen. det er dem, der
driver forretningen både rent personalemæssigt, men også i forhold til kunderne og eksterne
                                                   - 78 -
samarbejdspartnere. omsætningen forsvandt sammen med de ledende medarbejdere, og
indtjeningen herefter var en katastrofe.
       han deltog ikke i mødet i bredgade i november 2007 om bortvisningen af aa.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at iss´ største konkurrent i 2007
var ssg, men kun regionalt. desuden var der en række mindre spillere på markedet. han
kender ikke skadeservice danmarks position.
       han blev ikke gjort bekendt med michael nielsens begrundelse for sin opsigelse eller
de forhold, som michael nielsen pegede på som problematiske i property services. der har
aldrig manglet systemer eller it.
       han husker ikke at have set artiklen i børsen omkring ssg, men han læser normalt
børsen og artikler vedrørende skadeservice.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han, at han blev bestyrelsesformand, da
maarten van engeland tiltrådte. inden den 6. juli 2007 havde han ingen rolle i iss danmark,
idet han var ansvarlig for australien og andre områder, men han havde jo tidligere været
administrerende direktør.
       han kender ikke til mailen af 15. marts 2007 fra jan kreiberg larsen til aa og er ikke
orienteret om baggrunden for den. han husker, at aa brugte meget at bede om lønforhøjelse
i forbindelse med chefskifte. ole bartels og jesper busk var begge nye medarbejdere på dette
tidspunkt og kendte hverken området eller aa. han tror, at aa ”satte dem pistolen for pan-
den”.
       han så helt sikkert ssgs pressemeddelelse af 1. maj 2007 og har fra dette tidspunkt
vidst, at sonny nielsen og michael nielsen var gået ind i ssg.
       i forhold til mail af 9. juli 2007 fra aa til ham forklarede han, at han ikke husker, om
mødet blev holdt. han har ikke drøftet ansættelsen af maarten van engeland med aa, men
måske har de drøftet, om vincent beck kunne være en mulighed. han kan ikke afvise, at
vincent beck i den forbindelse har været nævnt som landechef. han husker ikke, at de skulle
have drøftet nogle af de tidligere iss-medarbejdere, herunder sonny nielsen, michael niel-
sen eller thyge boserup, men vil ikke afvise, at navnene kan være blevet nævnt i deres al-
mindelige uformelle snak.
                                                  - 79 -
        der blev holdt bestyrelsesmøder 4 gange om året, men han husker ikke, om der efter
maarten van engelands tiltræden blev afholdt ekstraordinære bestyrelsesmøder. efter ssgs
pressemeddelelse vidste alle, at ssg ville starte op i jylland. han foretog sig ikke personligt
noget i den anledning. det gik han ud fra, at maarten van engeland tog sig af. han husker
ikke, om det blev drøftet på bestyrelsesmøder.
jacob linding forklarede behørigt formanet, adspurgt af advokat mette ravn steenstrup, at
han blev ansat af peter boye larsen i november 2007, og at han og aa blev introduceret for
hinanden i oktober-november 2007 på et kort møde, som peter boye larsen havde arrange-
ret. han havde ikke søgt jobbet, men havde tidligere arbejdet sammen med maarten van en-
geland og peter boye larsen. han har efterfølgende hørt, at aa syntes, at han var den rette
mand til posten. han sad fysisk i glostrup-afdelingen.
        på et tidspunkt var han sammen med peter boye larsen og maarten van engeland til
et møde med nykredit for at fortælle, at skadeservice stadig eksisterede. nykredit tog pænt
imod dem, og det virkede, som om de forstod situation. de bevarede nykredit som kunde i
2- 2½ år. derefter lavede nykredit et udbud, som iss tabte. han husker ikke, om de spurgte
nykredit, om de var blevet kontaktet af ssg.
        i glostrup var der i skimmel- og fugtafdelingen kun få medarbejdere tilbage. i starten
var han ikke opmærksom på betydningen af de manglende kompetencer, men det fandt han
ud af i løbet af den første uge. der var kaotiske tilstande. der var daglige opsigelser og hen-
vendelser fra kunder om erstatning og klager over skimmelsager, der ikke var blevet håndte-
ret korrekt. skimmelafdelingen blev afleveret tom – der var ingen sager efterladt. han min-
des ikke at have set et kundekartotek, men han har hørt fra medarbejderne, at der havde væ-
ret ét engang.
        i december 2007 kom opsigelserne drypvis. i starten forsøgte han at få medarbejderne
til at blive, men til sidst fandt han ud af, at deres begrundelser for at sige op ikke passede –
de skulle reelt til ssg - og så stoppede han med at forsøge at holde på dem. det betød, at de
måtte lukke for tilgangen af sager i skimmel- og fugtafdelingen. de ansatte en tidligere med-
arbejder til at rydde op, og der kom en over fra bornholm og hjalp til. på baggrund af hen-
vendelser fra kunder fandt de frem til 430 uafsluttede sager. den samlede erstatning til kun-
derne løb op i et tocifret millionbeløb.
                                                - 80 -
       for at komme på ret køl begyndte de at ansatte nye folk med de rette kompetencer,
herunder nye ledere. maarten van engeland, peter boye larsen og vidnet selv rejste i 2½ år
rundt til kunderne - men mest massivt i de første 12 måneder – for at overbevise dem om, at
iss kunne og ville skadeservice.
       skimmelsagerne havde høj prioritet, da skimmel udgør en sundhedsfare, og folk skulle
genhuses. i det tidlige efterår 2008 havde de afsluttet de flest af de 430 sager og åbnede for
tilgang af nye kunder. de lavede i den forbindelse et nyt koncept til håndtering af skimmel-
sagerne og ansatte en ny chef til skimmelafdelingen samt 7-9 yderligere medarbejdere. de
havde ekstern bistand til rekruttering af martin elling og en ny fugtchef. men de fandt ikke
en ny fugtchef, fordi der var rygter om, at iss ikke havde en skadeserviceforretning længere.
de fik endelig ansat daniel blankholm, som stadig er der. daniel blankholm er uddannet
tømrer, men han var det bedste bud. det var vigtigt at få fugtafdelingen op at køre igen. da-
niel blankholm og andre medarbejdere blev uddannet undervejs til at håndtere de særlige
fugttekniske problemstillinger. de har også ansat flere vagtledere.
       i det tidlige efterår 2008 introducerede de et nyt koncept vedrørende skimmel for for-
sikringsselskaberne. tanken var, at de både skulle rådgive om bekæmpelse af skimmel og stå
for afrensningen. konceptet blev godt modtaget af forsikringsselskaberne – men også med
nysgerrighed, fordi det var ikke normalt både at rådgive og afrense. det var en hård gen-
start, da troværdigheden var lav. nogle af deres kunder kom tilbage, men ikke i samme om-
fang som tidligere. betydningen af kontakten til taksatorer var større i 2007-2008 end i dag,
hvor det meste ligger i rammeaftalerne.
       for at få organisationen op at køre havde de opslag i dagspressen og på jobindex, og
resten af iss blev aktiveret. det var besværligt at rekruttere folk, fordi iss havde et dårligt ry,
og der var mange, der ikke ville arbejde der. 1/3 af nøglemedarbejderne var forsvundet, her-
under folkene fra fugt-, skimmel og storskade-afdelingerne, og de kunne derfor ikke levere
varen over for kunderne, fordi de ikke havde folk med de rette kompetencer. de tilbagevæ-
rende medarbejdere forsøgte de at fastholde med mus-samtaler, lønstigninger og almindeli-
ge ledelsesmæssige tiltag. for at begrænse tabet i den periode blev flere centre lagt sammen,
der blev lavet genopretningsplaner og lukket satellit-centre i jylland. forretningen var re-
etableret, da han fratrådte efter 2-2½ år. omsætningen kom dog ikke op igen, og en del af
omsætningen var tabt for altid
                                                 - 81 -
        da han kom til iss, begyndte forsikringsselskaberne at oprette indkøbsafdelinger, som
sendte arbejdet i rammeaftalerne i udbud for at få den bedste pris. forsikringsselskaberne
var på dette tidspunkt ikke begyndt at opsige rammeaftalerne. alka sagde deres rammeafta-
le op i 1. kvartal 2008 og indgik i stedet en aftale med ssg. rammeaftalen med alka var den
5. største rammeaftale. herefter sagde codan op efter mere end 20 års samarbejde. codan
valgte at sætte deres skadeservice-del i udbud, og her fik iss ca. 40 % af den tidligere aftale.
nykredit sagde også deres rammeaftale op.
        han er forsøgt rekrutteret til ssg for 14 måneder siden. en headhunter ringede og
spurgte, om han var interesseret. han sagde ja til et møde, men da han fandt ud af, at der var
tale om ssg, havde det ingen interesse. headhunteren sagde, at det var michael nielsen,
som havde peget på ham.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at rammeaftalerne med forsik-
ringsselskaberne i 2007 udgjorde mere en halvdelen af forretningen i skadeservice. han ved
ikke, hvor meget det udgør i dag.
        han deltog i mødet med alka. det var et ubehageligt møde, men han husker ikke, om
alka tidligere havde haft problemer med skadeservice. han deltog flere gange i møder med
alm. brand, som de uden held prøvede at få en rammeaftale med. rammeaftalen med co-
dan blev opsagt og sendt i udbud, hvor skadeservice genvandt ca. 40 %. i et udbudstilbud
byder man ind med et produkt og en prisstruktur, men prisen vægtes forskelligt. han har
ikke været med til møde med gf forsikring. i forhold til rammeaftalen med nykredit kan
han bekræfte, at opgaverne blev delt mellem skadeservice og skadeservice danmark. han
har mødtes med himmerland forsikring en enkel gang, men husker det ikke nærmere. han
var også til møder med if forsikring med det formål at overbevise dem om, at skadeservice
kunne levere varen. det lykkedes, og skadeservice fastholdt rammeaftalen. han har ikke væ-
ret til møder med hverken købstædernes forsikring eller nem. lærerstandens brandforsik-
ring mistede iss i 2010, da forsikringsselskabet sendte skadeservice i udbud. han har talt i
telefon med popermo, men ikke mødt dem. han har haft møder med topdanmark og tryg
med henblik på at få en rammeaftale. han har ikke haft møder med falck.
                                                 - 82 -
       han tror, at han ved sin tiltræden så selskabets regnskabsmateriale, men han husker
ikke, om han forholdt sig til det, idet hans fokus på dette tidspunkt var den daglige mistede
omsætning.
       han oplevede skybruddet 2008/2009, og hvis der ikke er en ordentligt plan for det,
lægger det driften ned.
       i forhold til nyhedsbrevet fra juli 2008 kan han bekræfte, at første halvår af 2008 var en
periode med generel konjunkturnedgang, ingen storskader og nye spillere på markedet, bl.a.
ssg. i skadeservice medførte dette, at de lagde vaskelinjer sammen og lukkede vaskelinjer
og centre.
       han erindrer ikke at være raget uklar med servicemedarbejder i skadeservice flem-
ming winther madsen.
flemming schandorff forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han i sommeren 2007 var group coo i iss og havde kontor i bredgade.
de var tre i ledelsen. han havde det samlede ansvar for operationerne i iss. han har været i
iss i mange år, senest fra 2000-2008.
       for så vidt angår hans ”snak” med aa den 4. juli 2007 forklarede han, at aa stak ho-
vedet ind på hans kontor og orienterede ham om, at sonny nielsen og michael nielsen hav-
de købt sig ind i ssg, og at det ville blive en udfordring for iss, men aa sagde ikke, at ssg
ville tømme butikken. han svarede aa, at han havde hørt det, og at han var enig i, at det
kunne blive problematisk for skadeservice, idet michael nielsen og sonny nielsen havde et
stort netværk, som de kunne udnytte. det var et kort besøg på 5-10 minutter - det var ikke et
møde. det ville ikke være naturligt for ham at holde møde med aa, idet vidnet ledelses-
mæssigt ligger 4-5 niveauer over aa. man holder ikke møde med folk 4-5 niveauer under
sig, men man hilser pænt.
       han hørte i forsommeren 2007, at sonny nielsen og michael nielsen havde investeret i
ssg. iss har flere gange været ude for, at medarbejdere ”bryder ud” og starter konkurreren-
de virksomhed. det er altid problematisk, men der er stor forskel på at udøve konkurrerende
virksomhed og at ”tømme butikken”, hvor man flytter knowhow og relationer til en anden
virksomhed og samtidig svækker konkurrenten. hvis han havde fået præsenteret sådan et
mareridt, ville alle advarselslamper have blinket.
                                                  - 83 -
       i forhold til mail af 5. oktober 2007 fra aa forklarede han, at det ikke var normalt, at
han fik mails fra folk 4-5 niveauer under sig, men det sker, og det var ikke noget, han stud-
sede over. han er sikker på, at han ringede til aa, men han husker ikke, hvad de nærmere
talte om, men det var sikkert en opfølgning på deres tidligere samtale.
       henning pihl-mortensen, der er en superdygtig tekniker inden for fugt, havde hjulpet
vidnet i forbindelse med en vandskade på vidnets eget hus i 2006/2007. han hørte fra hen-
ning pihl-mortensen, at man ikke syntes, at man fik den opbakning fra den danske ledelse,
som man kunne tænke sig, og han nævnte også noget vedrørende it-systemer. vidnet syn-
tes, at henning pihl-mortensen var en rigtig god og dygtig medarbejder, og vidnet ringede
derfor til henning pihl-mortensen umiddelbart efter, at han havde sagt op, og spurgte, hvad
der foregik. vidnet sagde til ham, at hvis han ombestemte sig, kunne han altid komme tilba-
ge.
       på et efterfølgende møde med den danske ledelse, hvor aas sag blev drøftet, blev han
gjort opmærksom på, at der nu kom stribevis af opsigelser. alle begyndte at fornemme, at nu
var den gal. han husker i øvrigt ikke det nærmere indhold af mødet.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at de på et møde i bredgade drøf-
tede, at man gerne ville have fat i dokumentation for, hvordan det hele hang sammen. de tal-
te om og besluttede, at de skulle have fat i aas telefon og computer, og at to medarbejdere
skulle hente det hjemme hos aa. han husker ikke, om de drøftede, hvordan de kunne holde
på de tilbageværende medarbejdere, men de drøftede forholdet til kunderne, og at de måtte
have fat i dem, for de kunne se, at der ville komme et hul i forhold til dialogen med kunder-
ne. de var usikre på, hvad der var i gang og omfanget af det - men det gik stærkt i slutnin-
gen af oktober 2007.
       det er normalt, at man skifter ansættelse på tværs i branchen, og der er også eksempler
på, at nogle medarbejdere er fulgt med deres leder over i et nyt firma.
       da han talte med henning pihl-mortensen, fortalte denne, at han skulle til ssg, og
vidnet rådede ham til at få fat i en god advokat, så han fik en god ansættelseskontrakt. han
lokkede ikke med noget, men sagde, at han var ked af henning pihl-mortensens beslutning
om at ophøre i iss. de talte om, at skadeservice havde været igennem en svær tid. man hav-
de aldrig det nødvendige antal medarbejdere, og de kunne godt tænke sig nogle bedre sy-
                                                - 84 -
stemer. efter hans opfattelse har det ikke noget med it at gøre, om man har styr på sine for-
retninger eller ej. det hele afhænger af, om man får opgaverne gjort færdige og faktureret.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han, at han og aa den 4. juli talte om
ssg - men de talte ikke om andet. aa ville gerne hilse på. det var ikke usædvanligt, at folk i
koncernen kom og hilste på ham. de snakkede om ssg, og sonny nielsen og michael niel-
sen blev også nævnt. han kan bekræfte, at det var aa, der kom til ham, og at det var aa,
der bragte ssg op. han reflekterede ikke over, hvorfor han fik mailen af 5. oktober 2007 fra
aa. han husker, at de havde en samtale efterfølgende, men der var ingen information i sam-
talen, der gjorde, at alarmklokkerne begyndte at ringe.
kim steendal forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han tiltrådte som regionsdirektør for skadeservice den 1. jan 2011. på det tids-
punkt havde forretningen været gennem 3-4 år med stødt faldende omsætning og tab af
kunder. det var en forretning, hvor medarbejderne var opdelt i grupper, hvor gruppen til-
bage fra 2007 var en af dem, men også en organisation, der ønskede at vise, at de fortsat var
på markedet. man kæmpede for at komme tilbage i markedet både fagligt og kundemæssigt.
der var tale om en organisation under genopbygning, og man brugte mange kræfter på at
styrke fagligheden. personlige relationer har stadig betydning i relation til forsikringsselska-
ber og beredskabsledere. da han tiltrådte, fik de lavet kundeteams, hvor potentielle og eksi-
sterende kunder blev plejet. sårbarheden er mindre, når medarbejderne arbejder i teams.
       rammeaftalerne er vigtige, idet de danner det formelle grundlag mellem et skadeser-
vicefirma og et forsikringsselskab, og der ligger en masse omsætning i aftalerne. da han til-
trådte, havde iss kun to af de store rammeaftaler tilbage, nemlig codan og if. rammeafta-
lerne har også en anden rolle, idet forsikring & pension på deres hjemmeside oplister, hvem
forsikringsselskaberne har indgået rammeaftale med, og den liste bruger beredskaberne, når
de skal tilkalde skadeservice. i de år, hvor han har været i branchen, har rammeaftalerne fået
større betydning. skadesservice fik en aftale med alm. brand og lærerstandens brandforsik-
ring i 2012, og i år har de fået en aftale med tryg, men har til gengæld mistet codan. han
synes, at de gør en kæmpe indsats for at få disse rammeaftaler tilbage ved ordinært salgsar-
bejde. alle forsikringsselskaber har rammeaftaler, men der er stadig meget omsætning uden
                                                - 85 -
for rammeaftalerne, bl.a. fordi skadebekæmpelsesopgaver over et vist beløb sendes i udbud,
uanset om der er en rammeaftale. men man er sikker på at blive spurgt, hvis man har en
rammeaftale. fra 2011 og til nu har udviklingen været, at mere og mere ligger inden for
rammeaftalerne – og det er hans opfattelse, at det er gældende over hele landet.
       i iss skiftede man it-system i 2007/2008, og det var også det system, der var der, da han
tiltrådte. de bruger stadig mange kræfter på at få det til at fungere, men sagsstyringen kører.
       kenneth andersen har på et tidspunkt i 2011 fortalt ham, at han var blevet forsøgt re-
krutteret til ssg. han ved, at den tidligere ejer af værftet, claus thurøe, er blevet ansat hos
ssg.
       i forhold til de tilbageværende medarbejdere prøvede man at få dem til at se fremad,
og man havde stor fokus på kommunikation og åbenhed i virksomheden. de startede et ny-
hedsbrev op, indførte en åben-dør politik og gjorde meget for at kommunikere bedre med
medarbejderne. man valgte også at satse på uddannelse for at fastholde kompetencerne og
tog bl.a. initiativ til en ny brancheuddannelse på sanitørniveau og genoptog uddannelserne
på forsikringsakademiet.
       han er ikke personlig blevet kontaktet af ssg med henblik på job, men han kender mi-
chael nielsen fra iss.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at han i 2001 blev ansat i rengø-
ringsdivisionen i iss og kom derfra til skadeservice.
mikal wøelsted forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i skadeservice i oktober 2007 og fortsat er ansat. han kom til
skadeservice-afdelingen i forbindelse med, at mange medarbejdere rejste. han kom fra pro-
perty-afdelingen, der er mere porteføljeorienteret, hvor han havde med bygningsvedligehold
at gøre. han overtog jens skous job som driftschef for det nordlige jylland. de havde en kort
overleveringsforretning, som foregik på danish crown i skive, men ellers var det primært
mundtlig overlevering. jens skou sagde til ham, at han skulle tilbage til jyllands-posten. jens
skou kørte ikke selv sager, så det var kun de overordnede opgaver, som han skulle aflevere
til ham. sagerne sad i hængemapper på kontoret. da jens skou fratrådte, var tingene i orden,
men da andre medarbejdere stoppede, forsvandt sager og sagsakter, hvilket gav udfordrin-
                                                - 86 -
ger i forhold til fakturering af sagerne, og de måtte i flere tilfælde tage kontakt til kunderne.
den forretning, han overtog efter jens skou, så pæn ud på overfladen, men der var flere ure-
gelmæssigheder her og der, fx forkert fakturering og lign. disse forhold havde betydning i
forhold til kunderne, men også rent økonomisk, da iss i denne periode havde det svært med
kundetilfredsheden. der var hundredvis af uafsluttede sager, og de lukkede mange af sager-
ne med tab.
        jens skou havde kundekontakten og ansvaret for storskader fx en brand på et slagteri i
skive og en færge, som var stødt på grund ved hirtshals. storskadekunderne forsvandt over
tid, men ikke fra dag ét. han prøvede at få kunderne tilbage, men da markedet er meget rela-
tionsbaseret, var det svært, og det tog lang tid at få genskabt de nødvendige relationer.
        i marts 2007 deltog han i en messe i cannes, hvor han mødte michael nielsen og deltog
i en middag med ham. på det tidspunkt var michael nielsen ansat hos birch & krogboe. det
var en social middag, men med forretningsmæssige aspekter, og hans daværende chef og
salgsdirektør deltog også. han deltog i messen for at skabe kontakt til markedet, og han talte
derfor med alle, herunder michael nielsen. michael nielsen fortalte ikke som sådan om sine
forretningsidéer, men der var under middagen en drøftelse hen over bordet om det at
”brain-draine” en virksomhed, hvor michael nielsen fortalte om fordelene ved at flytte
mange medarbejdere over i en ny virksomhed i stedet for at skulle starte op på ny. vidnet
tænkte ikke nærmere over det på det tidspunkt, men efterfølgende kan han se, hvad det var,
michael nielsen talte om dengang. han husker ikke mere konkret, hvad michael nielsen
sagde, men han nævnte ikke konkrete virksomheder.
        han kan bekræfte, at skadeservice har fået en ny landsdækkende rammeaftale med
alm. brand med en potentiel omsætning på 80-100 mio. kr.
        han erindrer ikke, at der var klager over ledelsen, da han tiltrådte. han har været med
til at genbesætte stillingerne. de søgte i markedet, men de skulle først finde ud af, hvad det
var for folk, de skulle bruge. der er under 100 fugtteknikere i hele landet, heraf 15 rigtig go-
de, hvoraf mange havde siddet i glostrup. det tager rigtig mange år at uddanne fugtteknike-
re.
                                                  - 87 -
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at han tidligere havde siddet i
property-afdelingen, der tager sig af bygningsvedligehold og vedligeholdelse af grønne area-
ler.
       i forhold til beslutningen om at fastholde alex rasmussens kundeklausul forklarede
han, at han ikke husker, hvad der blev drøftet i den forbindelse, men han tror, at det var pe-
ter boye larsen, der traf beslutningen om fastholdelse af klausulen.
tony steffensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han i 2007 refererede til aa. han var placeret rundt omkring – men havde
base i randers. han blev flyttet til vejle i efteråret 2007, da centerleder torben madsen sagde
op. på det tidspunkt var folk begyndt at sive væk fra centeret, men dog ikke så voldsomt i
forhold til de øvrige centre. der var nogen, der sagde op, mens han var der. han prøvede at
få dem til at blive, og det lykkedes med to af dem, men andre forlod skadeservice. han skul-
le ikke på sigt overtage torben madsens job, men han skulle holde sammen på de resterende
medarbejdere og få ro på centret– det lykkedes i et vist omfang. de, der sagde op, endte alle
hos ssg, men der var mange historier i forbindelse med deres opsigelse, og nogle ville ikke
sige, hvor de skulle hen. der var en del sager at rydde op i – i nogle var der ingen dækning, i
andre var der brugt for mange timer. folk ringede ind, og de kunne ikke finde sagerne – det
var noget rod, og der var ikke blevet fulgt op på flere tilbud. han fik ikke en egentlig overle-
vering, og mange var på vej ud af firmaet, da han kom. torbens madsens ”højre hånd” sagde
også op kort tid efter, men der var heldigvis nogle teamledere, der kunne gå ind og overtage
sagerne.
       han var i vejle i ca. ½ år. opsigelserne stoppede efter en periode, men enkelte sanitø-
rer blev trukket med over i ssg løbende, fordi de blev påvirket af tidligere medarbejdere,
der var gået til ssg. der gik en historie om, at skadeservice var en synkende skude. når de
var ude hos kunder, kunne kunderne fortælle, at de fra ssg havde fået at vide, at skadeser-
vice ville lukke inden for en måned. de tog derfor rundt til kunderne for at afkræfte rygter-
ne. deres dagligdag gik generelt med at rydde op og tage ud til kunderne for at fortælle, at
de fortsat var på markedet.
       i slutningen af november 2007 deltog han i et arrangement i esbjerg. der var tale om en
kombineret jule- og afslutningsfest for john kristensen. han blev bedt om at deltage i arran-
                                               - 88 -
gementet af chefen for sydjylland, liselotte kjeldsen jensen – de var ikke blevet inviteret.
han ved ikke, hvordan hun fandt ud af, at der skulle være et arrangement. der var mødt 40-
60 mennesker op bl.a. kundenetværk, taksatorer og lokale beredskabsfolk. arrangementet
startede om eftermiddagen og sluttede hen på aftenen – ca. 5-6 timer. der var en mærkelig
stemning – det var, som om der var en skjult agenda. john kristensen havde fortalt, at han
stoppede for at arbejde på sin gård. john kristensen sagde ikke, at han skulle til ssg, men
man kunne nærmest fornemme, at han og kunderne sagde ”vi ses på mandag” til hinanden.
om mandagen åbnede han et kontor for ssg i esbjerg. under arrangementet gik vidnet og
liselotte rundt og småsnakkede med blandt andet taksatorerne og gik efter samtaler, hvor
folk fra esbjerg deltog, men samtalerne forstummede, når de kom.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at de to medarbejdere, som det
lykkedes ham at fastholde, var en, som hed claus, og en, de kaldte industri-per.
       han fik besked om arrangementet i esbjerg ganske få dage inden. john kristensen bød
almindeligt velkommen. han hørte ikke john kristensen nævne over for nogen, at han skulle
til ssg.
michael nielsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han blev ansat i iss i 2002 som regionschef. han blev i 2003 divisionsdirektør
for property services. skadeservice blev lagt ind under property services i 2004.
         årene 2004, 2005 og til dels 2006 var nogle hårde år for skadeservice. det begyndte i
2003, hvor forretningen begyndte at give problemer i norge. der var rygter om, at de tabte
40 mio. kr. det hele kulminerede i sommeren 2004, hvor sonny nielsen blev opsagt. herefter
blev skadeservice lagt ind under facility services i stedet for at være et forretningsområde,
som iss satsede på som et business-build. vincent beck som var øverste chef for skadeser-
vice i danmark sagde op i efteråret 2004. der skulle foretages en turn-around af afdelingen,
mange medarbejdere blev opsagt, og der blev nedlagt skadecentre.
         i efteråret 2004 dukkede der nogle svindelsager op om overfakturering i skadeser-
vice. branchen er meget tillidsbaseret, så derfor var beskyldninger om systematisk svindel
ikke godt. sagerne blev undersøgt. det var nok rigtigt, at der var problemer med fakturerin-
gen. i en sag var der grundlag for at fakturere 500.000 kr., men der var faktureret 800-900.000
                                                 - 89 -
kr. det var noget rigtigt skidt, for det viste sig, at man havde forsøgt at dække over overfak-
tureringen med falske timesedler. dette blev dog opdaget af kunden. der var brugt forkert
cpr. nr., og folk havde været på ferie på det angivne tidspunkt. det var nærmest dumme fejl,
man kan godt sige, at der var svindlet dårligt. sagen gav anledning til, at stort set alle kunder
reagerede meget kraftigt. han rejste problemet over for allan aebischer, og problemet blev
taget op på 3 møder på hovedkontoret i bredgade med bl.a. deltagelse af daværende admini-
strerende direktør eric rylberg, og der blev efter vidnets anbefaling iværksat en tilbundsgå-
ende undersøgelse. undersøgelsen blev iværksat efter, at vidnet selv var taget rundt til de
store kunder for at blive enige om præmisserne for undersøgelsen. man blev for eksempel
enige om at se bort fra alle sager før 2003.
       i forhold til den turn-around, som var i gang, blev 38 medarbejdere sagt op i løbet af 6
måneder. det var i 2004/05. der var især tale om mellemledere. 2 regionschefer blev også op-
sagt eller sagde selv op. de mange opsigelser skyldes nok blandt andet, at det ikke er sjovt at
blive anklaget for svindel, og det er heller ikke sjovt at arbejde et sted med mange nedskæ-
ringer. den gennemførte turn-around gav dog et godt sammenhold for de medarbejdere,
som var tilbage.
       iss havde fundet på damage control/skadeservice i 1990’erne og havde gjort det rig-
tigt godt i branchen. i 2005/06 var skadeservice klart markedsledende, men der kom efter-
hånden flere og flere konkurrenter. man plejer at sige, at markedet for skadeservice er på ca.
1 mia. kr., når man ser på bygninger og løsøre, men det varierer meget for eksempel i forbin-
delse med skybrud. 2006 var et almindeligt godt år på disse anslåede 1 mia. kr. markedet
svinger traditionelt mellem 800 mio. kr. til 1,2 eller 1,3 mia. kr.
       skadeservice og industriservice bygger på mange af de samme kompetencer, herunder
blandt andet rengøring, men kunderne og årsagerne er helt forskellige. industriservicemar-
kedets størrelse er svært at opgøre, men er måske i samme størrelsesorden.
       hele iss koncernen havde i 2005/06 et fælles sap it-system. de før omtalte sager om
systematisk svindel viste sig efter den nærmere undersøgelse nok nærmest at være sager
med systematisk rod. han var hos kunderne rigtigt mange gange for at love mere gennem-
sigtighed vedrørende fakturering af de af skadeservice udførte arbejder. problemet var, at
facility services langt hen ad vejen er en porteføljevirksomhed, der involverer gentagende
opgaver, for eksempel rengøring med videre. der er stor forudsigelighed i opgaverne, og der
                                                - 90 -
kan nærmest faktureres på forhånd. skadesservice er derimod sagsorienteret. man ved ikke,
hvad man møder. dermed bliver faktureringen også helt forskellig og som nævnt baseret på
tillid.
         han sagde sin stilling op, fordi han blev tilbudt et andet godt job, og han kunne
mærke, at det var et godt tidspunkt. det lyder måske mærkeligt, at it kunne være en årsag
til, at han sagde op, men på hans ture rundt til kunderne blev han ved med at fortælle om et
nyt it-system. han følte, at han efterhånden mistede troværdighed. han synes ikke, at han
kunne blive ved med at love, at der kom nyt it-system. han var hos kunder, der nærmest
havde ”smidt nøglen”, og måtte forsøge at vinde dem tilbage. dette skete blandt andet med
løfter om et mere gennemsigtigt system. sagerne med rod i fakturaerne betød jo, at der både
blev over- og underfaktureret. der blev holdt rigtigt mange møder om et nyt system, men
der skete ikke noget. når han i sit notat i forbindelse med sin opsigelse af 23. oktober 2006
nævner, at han gerne vil rejse ”det røde flag”, er det, fordi organisationen havde været igen-
nem en ordentlig tur med turn-around, hvor mange medarbejdere havde sagt op, og mange
var blevet sagt op. der var forsvundet rigtigt mange nøglemedarbejdere. efter denne turn-
around kom frustrationerne. han følte, at ledelsen stillede urealistiske krav. jesper busk var
blevet udnævnt til administrerende direktør, og da det begyndte at gå galt i nogle divisioner
af iss, blev budgetterne hævet i andre, bl.a. skadeservice. det var i første omgang ok, men
da det fortsatte, fandt han budgetterne urealistiske.
        han drøftede sin opsigelse med jesper busk, men der blev nok ikke sagt meget andet
end, at det var alvorligt. det kan godt tænkes, at jesper busk var lidt rundtosset, fordi han
kom fra en samtale om opsigelse og skulle videre til en ny opsigelsessamtale.
        skadeservice tabte i 2004 13 mio. kr. i 2005 tjente man 10 mio. kr., hvilket steg i 2006.
lønnen til de mange opsagte medarbejdere i 2005 blev dækket af en pulje penge, men uanset
dette var der overskud.
        aa var meget ude på projekter. vidnet gjorde ham til driftschef i 2004, og i sommeren
2005 fik aa ansvaret for jylland. han har arbejdet sammen med kurt hove i ca. 1½ år.
        han forsøgte med notatet af 25. oktober 2006 at gøre opmærksom på, at han af birch &
krogboe havde fået lov til at investere i servicefirmaer. han kendte ssg gennem brancheor-
ganisationen, og fordi der i 2006 havde været tale om, at iss skulle købe ssg. han havde dog
                                               - 91 -
ikke aktuelle planer om selv at købe sig ind i ssg. han havde derimod et konkret glarme-
sterfirma i tankerne.
       det mulige opkøb af ssg var kommet op gennem brancheforeningen braforska. han
præsenterede idéen for allan aebischer og christian tuff. iss´ officielle begrundelse for ikke
at købe ssg var, at timingen og tidspunktet for opkøbet var forkert, og det var også for dyrt.
så vidt han husker, skrev christian tuff på et tidspunkt, at det ikke var god latin at investere
i skadesservice, og det var nok den rigtige forklaring.
       ssgs direktør anders kristensen kontaktede ham omkring nytåret 2006/2007 og spurg-
te, om han var interesseret i at købe sig ind i ssg med en ejerandel på 20 %. det var først til
et møde på kollekolle i januar/februar 2007, at han opdagede, at anders kristensen også
havde kontakt til sonny nielsen. det var meningen, at de kun skulle være investorer på kort
sigt, men at en ansættelse kunne komme på tale på langt sigt. at han blev administrerende
direktør i ssg så hurtigt, var af andre årsager.
       da han modtog brevet af 16. marts 2007 fra advokat mette ravn stenstrup, fik han et
chok. han kunne ikke forstå, hvilke handlinger der skulle afføde en sådan reaktion. han
kontaktede derfor nogle advokater, der dog vurderede, at han havde optrådt loyalt, og han
ændrede derfor ikke adfærd.
       han har været med til at skrive forretningsplanen for ssg af marts 2007. ssgs ejere
anders kristensen, kjeld albrechtsen og gunnar andersen ville gerne have nogle flere kræf-
ter ind i firmaet i forbindelse med udvidelsen af ssgs forretninger til at dække hele landet.
der var også planer med det nordiske marked, og idéer omkring sammenhængen mellem fa-
cility- og skadesservice. den forventede omsætningsstigning i vestdanmark, der fremgår af
planen, er baseret på en forventning om, at kunne åbne 2-3 nye centre hvert år. det var hå-
bet, at de kunne købe to små skadeservicefirmaer i jylland som platform for udvikling af for-
retningen, da det er svært at vokse organisk. de havde konkret tanker om at købe thurø eller
polygon, der havde gode størrelser. det var ikke planen at gå målrettet efter iss medarbejde-
re. det var tværtimod meningen, at de gerne ville have medarbejdere fra forskellige firmaer
for derved at blande virksomhedskulturerne. ssgs grundtone skulle derved bevares. de
ville rigtigt gerne have medarbejdere fra iss, men altså ikke kun fra iss. de talte ikke om,
hvem de konkret kunne tænke sig. det vigtigste var, hvem der skulle være regionschef. her
                                                - 92 -
talte de om at trække aa over. der var også kontakt til 3-4 centerledere fra iss. det var an-
ders kristensen, der havde kontakten til disse.
       han ved, at der i marts 2007 var en føler ude hos aa vedrørende stillingen som regi-
onschef. aa gav nogle kryptiske svar, og de var i lang tid i tvivl om, om aa kørte dobbelt-
spil. det var først i august 2007, at aa sagde endegyldigt, at han ville have stillingen i ssg.
       de besluttede at starte i århus, da der er tale om en stor by. kim torben kildegaard,
som kom fra polygon, blev ansat som centerleder og var med fra starten. han har kun mødt
kim torben kildegaard få gange.
       ssg havde desuden allerede nogle mindre aktiviteter i fredericia.
       han kan ikke huske, at der var tale om en strategi for, hvilke byer der skulle starte
først. de store byer er alle vigtige, fordi reglerne siger, at man skal kunne være fremme på
skadesstedet indenfor 1 time. derfor koncentrerer alle firmaer sig om de store byer.
       han havde selv lavet aas kontrakt, mens han var i iss. der var åbenbart lavet en æn-
dring i foråret 2007, som han ikke kendte til. drøftelserne om aas ansættelse lå hos anders
kristensen, og han så derfor ikke aas kontrakt.
       anders kristensen tog fat i 3-4 nøglemedarbejdere hos iss. da vidnet kendte nogle af
de pågældende rigtig godt fra sin tid i iss, var det også noget, han drøftede med anders kri-
stensen. han tog ikke selv initiativ til at kontakte nogen. efter de første kontakter og annon-
cen i avisen var der mange, som viste interesse for ansættelse i ssg. der var især søgning fra
iss, men også fra for eksempel polygon. det var kjeld albrechtsen, som holdt styr på ansøg-
ningerne. de talte om ansøgningerne efterhånden, som de modtog dem. han kunne godt
genkende nogle af de navne, som kom ind. i slutningen af 2007 havde de modtaget så mange
ansøgninger, at de besluttede at fremskynde processen med at åbne nye centre. mange af de
folk, som søgte til ssg, sagde, at hvis de ikke kunne få ansættelse med det samme, ville de
søge andet job eller starte konkurrerende virksomhed. det var for at undgå dette, at de be-
sluttede at åbne de 7 centre i jylland noget hurtigere end planlagt. de besluttede lidt hektisk
at tage fat i banken og at søge en kapitalinvestor. det var sonny nielsen, der stod for kontak-
ten til ld. han havde selv kontakt til bankerne. de skiftede fra danske bank til amagerban-
ken. der var tale om en løbende kontakt til banken. de havde brug for en bank, der ville væ-
re med til ekspansionen. kundesiden skulle bestå af flere ben. over tid skulle de have indu-
                                                - 93 -
striservice og ejendomsservice, men i første omgang ville de satse på aftaler med forsikrings-
selskaber.
       relationer er meget vigtige i skadeservicebranchen. det er en benhård branche, hvor
man skal kunne sit kram og have god kompetence. relationen til kunderne betød rigtigt me-
get i 1990’erne og ind i første del af 2000, men betyder mindre og mindre. der er kun få sel-
skaber, som bruger de gamle relationer. i dag har langt de fleste forsikringsselskaber ind-
købsafdelinger, som forhandler og indgår aftalerne med skadeservicefirmaerne.
        han vidste godt, at flere af nøglemedarbejderne i iss havde kundeklausuler i deres
ansættelseskontrakter. oplysningerne om klausulerne kom fra de medarbejdere, som ønske-
de ansættelse. det blev indskærpet, at hvis der var klausuler, skulle man overholde disse
netop for at undgå at sidde i en retssag som i dag. de fik også mange ”servicemeddelelser”
fra advokat mette ravn stenstrup, som mindede om reglerne. de regnede derfor med, at alle
klausuler ville blive fastholdt. de ville have ansat medarbejderne, uanset om klausulerne var
blevet fastholdt, fordi der var masser af arbejde med opstart af nye centre, som kunne udfø-
res inden for rammerne. han har ikke hørt, at nogen medarbejdere skulle have givet forkerte
oplysninger om deres fremtidige ansættelse i forbindelse med fratrædelsen fra iss. ssg har
ikke drøftet med de pågældende, at de skulle sige, at de skulle et andet sted hen end ssg.
       de var enige om, at de skulle passe på ikke at ødelægge lønniveauet også af hensyn til
ssgs eksisterende medarbejdere. han mener ikke, at han havde nogen speciel viden om iss-
medarbejdernes løn. de fleste sagde selv, hvor meget de fik i løn i deres hidtidige job. aas
viden om lønniveauet havde ingen særlig betydning.
        han deltog i et møde med de nye medarbejdere på hovedkontoret i herlev. de gik
vist ud for at spise bagefter. der var ikke andre møder end dette. han deltog ikke i kunde-
møder i 2007. det var mest anders kristensen, der havde kontakt til kunderne. han ved, at
tryg gerne ville have en landsdækkende aftale, men han var ikke med til forhandlingen af
denne.
        han er ikke bekendt med, at nogle af de nye medarbejdere havde kundeaftaler eller
andet med fra iss, og han kan heller ikke se, hvad ssg skulle bruge det til.
        der blev afholdt bestyrelsesmøder i ssg, og der er referater af de møder, som blev
holdt. det var en relativt kaotisk lille virksomhed, og der var ret hektisk i 2007 og 2008 og
måske også i 2009. de landede heldigvis på benene.
                                              - 94 -
        i forbindelse med lds investeringer krævede ld, at enten sonny nielsen eller han
selv blev administrerende direktør. aftalen med ld blev underskrevet den 8. april 2008, og
han tiltrådte som direktør den 1. juni 2008.
        omsætningen gik både godt og skidt. de fik en hurtigere omsætningsstigning end
ventet, men det tog længere tid at opnå break-even i centrene. de skulle frem til 2009, før end
alle centre tjente penge. esbjerg kom godt fra start, men ellers var det lidt spredt.
        spørgsmålet om medarbejderaktier var blevet drøftet allerede i forbindelse med lds
indtræden. ideen var, at det skulle være rigtige aktier, som skulle købes, og ikke en option el-
ler andet. papirerne blev lavet hen over sommeren 2008, og den første bølge kom ved årsskif-
tet.
        i august 2008 var omsætningstallene ret dårlige. regnskabet var færdigt hurtigt efter,
og de vidste derfor godt, at der ville være et underskud på 15 mio. kr. e-mailen af 6. august
2008 var derfor med til at give håb, men også gøre opmærksom på risikoen. alle, også ld,
var opmærksomme på dette. kriteriet for tildeling af medarbejderaktier var udvalgt efter
funktion og ikke person og blev tilbudt stabsmedarbejderne og centerlederne. oftest var der
tale om en aktie på 100.000 kr., men mere ledende medarbejdere blev tilbudt at købe for
200.000 kr. den daværende økonomidirektør blev vistnok tilbudt 500.000 kr., men han teg-
nede ikke.
        der blev ansat 278 nye medarbejdere i ssg fra oktober 2007 til december 2008. i dag
beskæftiger ssg ca. 350 medarbejdere i danmark. ved skybrud kan der skaleres voldsomt
op. de har prøvet at mande op til 900 mand på 4 dage i forbindelse med skybruddet i 2011.
        han mener, at brevet af 19. marts 2009 fra advokat mette ravn steenstrup var den
første kontakt fra iss til ssg siden 2007.
        ssg havde fra starten en vision om at blive landsdækkende. det var desuden planen
at udvide med industriservice og ejendomsservice for at blive mindre sårbar overfor de store
udsving i indtjeningen på skadeservice.
       ssg har købt 2 skadeservicefirmaer i oslo i 2012 og har på denne baggrund åbnet 5
centre i norge. der er meningen, at de skal vokse derfra. ld valgte at sælge til kapitalfonden
odin i forbindelse med udvidelsen til norge. dette var i overensstemmelse med lds inve-
steringshorisont på 3-5 år. det er endt med, at odin også har købt kjeld albrechtsens og
gunnar andersens aktier.
                                                - 95 -
        han kender ikke til nogen kontakt til benny nissen. vidnet tog derimod kontakt til
flemming madsen i marts-april 2008 med henblik på ansættelse i ssg industriservice om-
kring august 2008.
        det er rigtigt, at han har deltaget i en middag i cannes, hvor mikal wøelsted også
deltog. han husker ikke, at han skulle have brugt ordet ”brain-draine”. de talte om vigtig-
heden af de rigtige kompetencer og gode folk og om at holde på dem. der lå ikke heri, at han
havde planer om at dræne iss for medarbejdere. mikal wøelsted ville vel også være den sid-
ste, han i så fald ville sige det til.
        henrik madsen var en rigtig god ssg medarbejder. han blev syg af stress og blev
opsagt i forbindelse med en nedjustering i 2009. der var et opsigelsesmøde med ham på en
halv time, hvor han blev ved med at tale om en lovet bonus. senere truede han med at gå i
pressen og til kunderne med nogle detaljerede drejebøger og andet, hvis han ikke fik 1,5 mio.
kr. vidnet skrev et notat om hændelsen straks efter mødet, og han kan derfor huske meget
præcist, hvad der skete.
        ssg har 2 gange oplevet, at der har været anonyme henvendelser til kunderne med
påstand om systematisk svindel. første gang var i 2011 efter et skybrud. der var heldigvis
faktuelle fejl i brevet. tryg efterprøvede forskellige ting, og ssg blev frikendt. der blev un-
dersøgt 400 sager, heraf var der 26 sager med en lille disputs. tryg frafaldt alt, og de endte
nok med positiv goodwill. han rettede henvendelse til den lokale politikreds i anledning af
henvendelsen, men politiet afviste sagen med henvisning til manglende ressourcer. han har
derfor i stedet, og efter politiet anbefaling, kontaktet nogle private efterforskere for at finde
ud af, hvem der stod bag de anonyme breve. mistanken har rettet sig mod nogle bestemte
personer. den anden gang, der kom anonyme henvendelser til kunderne, var i efteråret 2012,
mens han var på ferie i dubai. denne gang var det jeudan, nordea og københavns brand-
væsen, der havde fået henvendelser. han kontaktede igen efterforskerne, men der var stadig
kun en subjektiv mistanke.
       han kan slet ikke se, hvordan iss skulle have tabt 74 mio. kr. han ville selv nødig mi-
ste så mange penge. måske skulle iss overveje, hvorfor de mistede så mange medarbejdere.
iss har imidlertid rejst sig før. han regner med, at det har kostet 50-60 mio. kr. at starte ssg i
vest. det har sikkert kostet det samme i norge.
                                                - 96 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede michael nielsen, at de havde været i
tvivl, om aa ville skifte, indtil han i august tilkendegav, at han gerne ville. i starten af okto-
ber skulle det konkretiseres i en kontrakt. forhandlingerne foregik mellem anders kristen-
sen og aa. det var meningen, at ssg ville respektere aas klausuler fra ansættelsen i iss.
         når han siger, at nogle iss medarbejdere havde klausuler, og andre ikke havde, me-
ner han, at det var usikkert med hensyn til de gamle kontrakter. de nye kontrakter kendte
han til. aa har ikke bidraget med viden herom. de kendte en del til klausulerne selv, og re-
sten af informationerne fik de fra ansøgerne selv.
         de vidste godt, hvilke lønniveauer medarbejderne skulle ligge på. der var en ramme
for medarbejderne. det var dermed ikke interessant at få yderligere oplysninger.
         efter aas sygdomsperiode var de i tvivl om, hvor meget han kunne kapere. da de
genoptog forhandlingerne med aa i sommeren 2008, var der ingen aftale, og de begyndte en
ny forhandling med aa om ansættelse i ssg. han kan godt bekræfte, at han har deltaget i et
møde på jacob goldschmidts kontor, og at han fik at vide, at aa på grund af sine klausuler
først kunne begynde i ssg i december 2008. aas ansættelse hos ssg endte efter en ikke så
lang periode med, at han blev bortvist. han har ikke talt med aa siden. det er rigtigt, at der
er et udestående mellemværende mellem ssg og aa. den sag er dog udskudt.
adspurgt af advokat mette ravn stenstrup forklarede michael nielsen, at han i 2004 var
overordnet chef for 600 medarbejdere efter sammenlægningen. personalepolitikken lå på
koncernniveau. de skulle igennem et stort ryk. først var det et hårdt træk, og derefter skulle
medarbejderne motiveres. det nyttede ikke noget at lave store motivationstiltag midt i en
turn-around. omsætningen i skadeservice lå på ca. 300 mio. kr. og i property service på ca.
250 mio. kr.
         det systematiske rod i faktureringen, som blev afdækket, gik begge veje. der var alt-
så tale om både plus og minus. der blev gennemført interviews med ca. 30 nøglemedarbej-
dere, og der var også en slags frit lejde i denne forbindelse. der var også sanktioner i form af
afskedigelser.
       der var 3 runder med kundebesøg hos alle de store kunder. han har vel deltaget i 20-
25 møder. der blev lavet estimater på opgørelserne, og der blev i nogle tilfælde betalt noget
tilbage til kunderne. han fokuserede dog mest på det fremadrettede, nemlig det kommende
                                                  - 97 -
it system. dette system skulle hjælpe på gennemsigtigheden. der blev holdt rigtigt mange
møder. det første projekt blev skrottet, men senere kom systemet asterix på tale. det blev
aldrig til noget, i hvert fald ikke frem til 2006, hvor han forlod iss.
       en nøglemedarbejder kan være en centerleder, en kompetenceperson, en stabsfunkti-
on, en sagsbehandler og i nogle tilfælde timelønnede.
       han var selv i kontakt med birch & krogboe og underskrev kontrakt med dem i okto-
ber 2006.
       der var drøftelser i iss om at købe ssg. det var normal praksis, at man skulle lave en
slags ansøgning om investering til m&a. dette blev afsluttet i maj eller juni 2006. han var
selv med til at lave noget præsentationsmateriale.
       det var ikke meningen, at han aktivt skulle arbejde i ssg. han skulle gerne deltage tæt
på. han kendte godt til ssg, men han var nødt til at undersøge de aktuelle forhold. der var
rigtigt mange snakke. der var fokus på strategi og ikke så meget på det bagudrettede. der
var 2 møder på kollekolle i februar, hvor kjeld albrechtsen, gunnar andersen og anders
kristensen deltog. det var naturligt, at anders kristensen som direktør havde ansvaret. han
havde dog selv kontakt til banken. det var kaotiske tilstande. kontakten til amagerbanken
kom i stand i foråret eller sommeren 2007. de havde flere banker i tale for at høre, om nogen
var interesseret. der var flere møder med banken i efteråret, hvor det begyndte at gå stærke-
re. han husker ikke, hvornår de skiftede bankforbindelsen fra danske bank til amagerban-
ken, men han tror, at det var i sommeren 2007. beslutningen blev ikke truffet på bestyrel-
sesmøde. anders kristensen havde kontakten til medarbejderne. i efteråret holdt de mange
møder. han havde selv nogle få snakke i forbindelse med sin tiltræden.
       det var meningen, at der skulle åbnes 2 centre i hovedbyerne, men der var ingen plan
om, i hvilken rækkefølge de skulle åbne. det endte med, at de åbnede det første center i år-
hus.
        aa var en vigtig person. han kan ikke huske, hvornår han hørte om, at aa havde
nogle krav i forbindelse med sin ansættelse. han ved, at aa var nervøs for, om ssg ville in-
vestere nok i forretningen. han har ikke hørt, at aa ville have 5 centerchefer ”med over.”
han havde ikke i oktober 2007 kendskab til, at det var udslagsgivende for aas beslutning
om ansættelse i ssg, at kurt hove også blev ansat i ssg.
                                                 - 98 -
        han har sikkert været med til at lave noget af det bilagsmateriale, som er fremlagt i
denne sag. ellers har personalechef tine vikke lavet en del arbejde. han har naturligvis drøf-
tet processkrifter og temaer med advokat pernille backhausen.
        han vidste godt, at der var klausuler for nogle af iss medarbejderne. han havde selv
været med til at lave en klausul for aa. de mange henvendelser fra interesserede nye med-
arbejdere kom i oktober og november 2007. det var i denne forbindelse, og fordi mange gav
udtryk for, at de ville starte selv, hvis de ikke fik ansættelse i ssg, at de besluttede sig for at
åbne mange centre. dette var det udslagsgivende.
        han kender godt til lønniveauerne i branchen. heldigvis lå ssg lidt højt. de fleste
nye medarbejdere fik lidt mere i løn i forbindelse med deres ansættelse. nogle enkelte, der
også fik større ansvarsområder, fik også en del mere i løn.
        anders kristensen havde kontakten til tryg. de nåede aldrig at miste denne kæmpe
aftale. de var meget bevidste om denne aftales vigtighed.
        den mail, som han sendte den 6. august 2008 om ssgs økonomi, blev sendt til en
mailgruppe, som hr-afdelingen have sat op. han ved ikke, hvem modtagerne ”industri1”
eller ”vent1” er, men det kan godt have været flemming madsen og steen bo andersen. det
er hans personlige gæt, at de er benævnt sådan, fordi de stadig havde en kundeklausul fra
deres iss-ansættelse.
        han blev ikke orienteret om, at anders kristensen sendte 7 kontrakter til aa.
        han var ikke med til at ansætte carl erik ramberg knudsen.
        han mener, at regionschef klaus travis fik tilbud om at tegne lige så mange aktier
som økonomichefen. han mener, at kurt hove tegnede 2 aktier. de gav som nævnt tilbud
om at tegne aktier ud fra de ansattes funktioner. de gamle ssg’ere i samme positioner fik
tilbudt samme aktieprogram.
        han mener, at det ville have været muligt for ssg at respektere eventuelle klausuler
hos nyansatte. der var rigtigt mange praktiske gøremål, der skulle ordnes, lige fra at der
skulle hentes kopper og tallerkner, til at der skulle opsættes vaskelinjer.
        han var i telefonisk kontakt med aa i foråret 2007 og nok også 2-3 gange i oktober
2007 og tilsvarende i november og december.
        så vidt han ved, blev der lavet en ansættelsesaftale med aa i oktober. ugen efter fik
de at vide, at aa alligevel ikke kunne honorere aftalen. det var anders kristensen, der fik at
                                               - 99 -
vide, at aa havde fået en ny stilling i skadeservice, da han ikke længere havde ansvar for
skadeservice øst, og at man ville afvente, at der blev lavet en fratrædelsesaftale for aa. aas
nye job svarede til en opsigelse, og dette var årsagen til, at der skulle laves fratrædelsesaftale
med ham. det hele var tilsyneladende sket pr. sms. dette var den historie, de fik.
      han husker ikke, hvornår han fik at vide, at aa var fratrådt i iss, eller hvornår han
selv talte med aa. det ville være logisk, at han talte med aa om dette.
      han er ikke bekendt med, at der i ssg blev bestilt en bil til aa. de snakkede om,
hvordan man kunne understøtte en mand, som var bortvist uden løn. han ved ikke, om der
er lavet en aftale om en telefon.
      han har skrevet under på, at han ikke oplyser købesummen for sine aktier i ssg. der-
for ønsker han ikke at oplyse dette. han er fortsat aktionær via sit holdingselskab.
      ud over flemming madsen har han været i kontakt med kenneth andersen på ørskov
værft i frederikshavn. det var i 2009 eller 2010. der var 2-3 samtaler og 1-2 møder. formålet
med kontakten var at ansætte kenneth andersen. de vil fortsat meget gerne ansætte ham.
      ssg har ikke tilbagebetalt beløb til kunderne som følge af påstanden om overfakture-
ring. der blev som nævnt gennemgået 400 sager, uden at der blev rejst krav om betaling. det
er rigtigt, at der i forbindelse med skybrud efterfølgende bliver lavet kreditnotaer, men der
bliver også ofte faktureret ekstra.
sonny nielsen forklarede behørigt formanet som vidne og adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han startede i iss i september 1988 som lederaspirant. han blev afdelingsle-
der i 1991 i industri- og skadeservice, som var nødlidende, men det lykkedes at vende ud-
viklingen. han blev vicedirektør i 1993 for et samlet område på ca. 60 mio. kr. i 1998 var for-
retningsområdet vokset og havde en omsætning på 300 mio. kr. og var blevet iss mest løn-
somme område. derefter fik han også ansvaret for at udvikle ejendomsservice, indtil han i
2000 fik ansvaret for international skadesservice i blandt andet norge, sverige, holland,
tyskland, england og israel. i perioden 2000-2004 arbejdede han stort set kun internationalt
og havde mellem 200 og 220 årlige rejsedage.
        iss havde i 2000 4 business-builds, herunder skadeservice, som led i en strategiplan
for at skabe vækst på disse forretningsområder uafhængigt af iss’ landestruktur. desværre
blev strategien ramt af den stærke iss kultur og blev fanget af landeledelsen. det gav kom-
                                                - 100 -
plikationer. derfor lukkede iss 3 business-builds i 2001, 2002 og 2003, så kun skadeservice
var tilbage. på dette tidspunkt havde iss svært ved at tjene penge, og indtjeningen i skade-
service lå under gennemsnittet i branchen. dette medførte diskussioner mellem ham og iss’
øverste ledelse. efter nogle opskrivninger og nedskrivninger indså han, at hans karriere var
slut i iss.
       fra 2003 ændrede tingene sig, idet det blev besluttet at flytte skadeservice ind under
landeorganisation igen. kjeld moesgaard og vincent beck, som var direktør for henholdsvis
skadeservice i norden og i danmark, mente ligesom som han selv, at it-systemet sap gav
problemer i forhold til den måde, som skadeservice arbejdede på. de ville i stedet gerne ha-
ve et navision-system. ledelsen krævede dog, at hele koncernen skulle forblive i sap.
         det passer ikke, at han blev opsagt, fordi han var en dårlig leder. han blev præsente-
ret for 4 kritikpunkter. da han ønskede at kontakte de relevante personer i forhold til disse 4
punkter, blev han opsagt. hurtigt efter fik han tilbud om ansættelse i falck. iss afviste dette
som en mulighed og henviste til hans konkurrenceklausul. uanset hvilke jobs han præsente-
rede for iss, sagde de nej. han fik at vide, at iss ville gå efter ham. til sidst lykkedes det ham
at få ansættelse hos banedanmark, og det kunne iss ikke sige noget til. på grund af dette for-
løb har han hele tiden vidst, at iss ville gå efter ham, uanset hvordan han opførte sig.
         han kendte anders kristensen fra branchen. han kontaktede anders kristensen i fe-
bruar 2007 og foreslog at udvikle ssg til at blive landsdækkende inden for skadeservice, og
de aftalte at mødes. han er sikker på, at dette var det første møde med anders kristensen,
fordi der ikke måtte være noget at komme efter fra iss’ side i relation til hans konkurrence-
klausul. de talte om markedet og om at lave noget signifikant anderledes. i løbet af de næste
måneder blev muligheden for at købe sig ind i ssg mere konkret, og de drøftede mulighe-
den for at udvikle ssg gennem opkøb eller ved organisk vækst. anders kristensen havde
sideløbende haft kontakt til michael nielsen.
       i sin tid i iss åbnede de max 1-2 centre om året. de vidste derfor, at det ville være et
langt forløb at blive landsdækkende. det hele tager lang tid, hvis man skal vokse organisk.
der skal findes egnede lokaler, der skal etableres vaskelinjer, ozonrum, opsættes it-systemer
og ansættes kontorassistenter. dette medfører en lang række omkostninger. normalt kører et
center med underskud et halvt til et helt år. de talte derfor om at springe over gærdet ved at
købe sig til en platform. han var med til at afsøge markedet for mulige opkøb.
                                              - 101 -
        skadesservicebranchen er lidt som krig. når der er skybrud, er alle mand i felten og
kæmper, og i pauserne er man hjemme på kasernen. medarbejderne er de første hos folk, der
er i choktilstand. der kan være tale om folk, der har mistet alle værdier og fysiske minder i
en brand eller vandskade, og derfor er empati meget vigtig. det er utrolig vigtigt, at medar-
bejderne har handlerum, når de står ved skadestedet, og det er vigtigt at forstå, at handlinger
koster penge. disse muligheder var efterhånden væk hos iss, hvilket var til stor frustration
for medarbejderne. han kendte stort set alle iss-medarbejderne i skadeservice, da han selv
havde ansat dem tilbage i 1990’erne, og fik meldinger fra flere af dem om disse frustrationer.
       de kontaktede iss gennem virksomhedsmægleren niels dahl sørensen for at høre, om
iss var interesseret i at sælge skadeservice. han havde også selv kontakt til et skadeservice-
firma i nordjylland og et på fyn om muligheden for opkøb, men det blev ikke til noget. de
konkluderede derfor, at der ikke var muligheder for at opkøbe og besluttede derfor at starte
med at åbne et center i århus.
        i starten af oktober 2007 deltog vidnet i et møde med lars nielsen, hvor de talte om,
at det ville være godt, hvis lars nielsen startede hos ssg. lars nielsen var stærkt utilfreds
med sin ansættelse hos iss. han havde medbragt sine ansættelsespapirer. han matchede
med det samme lars nielsens vilkår. han kender lars nielsen som en ekstremt loyal med-
arbejder. han havde været i iss i 17 år og havde utallige gange stået midt om natten hos
skadesramte i vandfyldte kældre og på brandtomter. iss havde reduceret lars nielsens
kompetencer til næsten ingenting.
        han talte med aa, men ellers var det anders kristensen, der tog kontakt til iss-
medarbejderne. han havde dog sagt til anders kristensen, at han bare kunne hilse fra son-
ny. det var sådan ssg var: ingen over og ingen under. kontakten til aa var omkring okto-
ber 2007. han var ikke været med til at forhandle aas vilkår. anders kristensen stod for
forhandlingerne. han blev informeret af anders kristensen om vilkår og løn.
       han har også talt med kenneth andersen i frederikshavn, men han tror, at denne først
var blevet kontaktet af aa eller anders kristensen. han forsøgte at få kenneth andersen
med over i ssg i november 2007, men det lykkedes ikke. han havde aa med, da han ikke
selv kendte kenneth andersen. de mødtes for at spise, men da de skulle tale om en evt. an-
sættelseskontrakt, bad han aa om at gå, fordi han følte, at det var lidt forkert, at aa var til
stede.
                                               - 102 -
      han har aldrig sagt et ondt ord om iss, men har altid holdt det positivt og fortalt om
17 gode år. han vil meget hellere fortælle om ssg. han har sikkert nævnt for kenneth an-
dersen, at der var mange, der stoppede i iss, men det er det eneste.
        de besluttede som nævnt at starte i århus med at ansætte kim torben kildegaard,
som i øvrigt ikke var fra iss. da de først havde haft kontakt med kurt hove og lars nielsen,
var det, som om der gik hul på ketchupflasken, og de fik mange henvendelser fra iss-
medarbejdere. de kunne se, at de havde momentum, og besluttede derfor at agere. de reg-
nede på, hvad det kostede at etablere et center. det viste sig, at et center kostede 1 – 1½ mio.
kr., og ssg var derfor nødt til at finde en finansiel partner. han havde fra sin tid i banedan-
mark haft kontakt til maj invest (ld) og tog derfor kontakt til dem i oktober 2007 med ønske
om, at de skulle foretage et kapitalindskud. kapitalindskuddet var også nødvendigt, fordi
der er meget lang likviditetsbinding i forretningen. det lykkedes at sælge 30 % af aktierne til
maj invest i april eller maj 2008.
      han kender ikke noget til, at nogle medarbejdere fra iss har anført en anden opsigel-
sesgrund, end at de skulle til ssg.
      han har ikke set iss dokumenter hos ssg og kan ikke se, hvad de skulle bruges til.
      forevist iss’ omsætningstal forklarede han, at iss altid har været dygtige til at fasthol-
de sin omsætning. man skal huske, at 2007 var et usædvanligt godt år for skadeservicebran-
chen på grund af bl.a. skybrud og bekæmpelse af newcastle disease. omsætningen for 2008
svarede til normalen.
      forevist en sammenligning over iss’ og ssgs omsætning for 2007-2010 forklarede han,
at han ikke kan se, hvor iss har mistet kunder i 2008 sammenlignet med 2007. ssg er tættere
på kunderne og forstår at sælge mere til de samme kunder. dette gælder for eksempel køb-
stæderne. han har været med til kundemøder. den helt store kunde hos ssg er tryg, der i
øvrigt ikke var iss kunde. denne kunde har ssg udviklet rigtigt godt. der har været rigtigt
mange møder med tryg. tryg havde mange reklamationer i 2007.
      skadeservice danmark var nok ligeså stor som iss i 2007. han tror, at der var 50-60
forskellige skadeservicefirmaer på det tidspunkt.
                                                - 103 -
adspurgt af advokat mette ravn stenstrup forklarede sonny nielsen, at han havde et møde
med lars nielsen omkring oktober 2007, men det var ikke ham, der tog kontakten til lars
nielsen.
       han talte i telefon med aa i oktober. det kan godt være, at det var ham, der ringede til
aa. det kan også godt være, at det var anders kristensen, der ringede til aa. han ved, at
der havde været en henvendelse til aa før dette, men han ved ikke hvornår. de ville gerne
have aa med i ssg. han var med til et møde med aa, før kontrakten blev skrevet under.
aa ville gerne have noget at være ansvarlig for. der lå vel implicit i ønsket, at der skulle væ-
re en organisation og nogle medarbejdere. der blev ikke talt om, hvor mange medarbejdere
eller hvilke kvalifikationer disse skulle have. aa sagde selv, at han var bundet af almindeli-
ge kunde- og konkurrenceklausuler. hvis aa kun havde almindelige klausuler, kunne han
godt arbejde internt i organisationen. de har ikke drøftet forskellen på kunde- og konkurren-
ceklausuler. der har ikke været tale om konsulentansættelse af aa.
       mødet med anders kristensen og michael nielsen om finansiering var den 15. oktober
2007, hvor han henvendte sig til maj invest.
       kjeld albrechtsen og gunnar andersen havde en helt anden rolle i ssg. de havde en
mere driftmæssig vinkel, men var alligevel med til mange møder. det var anders kristen-
sen, der forhandlede kontrakterne med de nye medarbejdere i oktober-november 2007. på
dette tidspunkt var ideen om medarbejderaktier ikke fremme.
       forevist sammenligningen mellem iss og ssg omsætninger fordelt på forsikringssel-
skaber, forklarede han, at den udvikling, der kan ses omkring alka, ikke er usædvanlig. man
skal huske, at iss besluttede at nedlægge stort set alle vaskelinjer og samle disse centralt. når
kunderne fik at vide, at deres ejendele var sendt til odense i stedet for til nabobyen, blev de
bekymrede. det er disse beslutninger hos iss, der både efter hans egen mening og efter kun-
dernes mening var forkerte, og som var grunden til, at iss mistede kunder. det havde intet
med medarbejderne at gøre.
       han vidste godt, at aa havde en fratrædelsesaftale og var fratrådt. det havde aa selv
fortalt. han har ikke bedt om at se fratrædelsesaftalen. han er ikke bekendt med, om der
blev bestilt en bil til aa, eller om der blev bestilt en telefon.
       ved mødet med kenneth andersen bad han aa om at gå udenfor, fordi han syntes, at
det var forkert, at aa var med til samtalen. på det tidspunkt var aa fratrådt i iss. det var
                                                - 104 -
ok, at aa introducerede ham til kenneth andersen, og at han deltog i den sociale del af mø-
det.
       han er forsat aktionær i ssg.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede sonny nielsen, at der havde været tale
om, at aa skulle tiltræde i ssg den 1. juli 2008, men det var ikke muligt på grund af aas
konkurrenceklausul. aa blev i stedet ansat som konsulent i vidnets virksomhed eltel. denne
mulighed blev også drøftet i 2007, da det viste sig, at aa ikke kunne ansættes i ssg, men på
det tidspunkt havde aa et andet job på hånden.
gunnar andersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var med til at etablere ssg sammen med kjeld albrechtsen og anders
kristensen i 1993. de havde tidligere arbejdet med skadeservice i samme virksomhed, men
blev uenige med ledelsen. de besluttede sig for at starte egen virksomhed indenfor skade-
service. de mente, at de med en hårdværksmæssig vinkel på skadeservice og med principper
om at overholde aftaler og være effektive ville kunne tilbyde en god service. skadeservice-
branchen havde dengang et dårligt image.
      han har selv en baggrund som møbelsnedker. han har desuden læst hd i regnskab og
været 2 år i canada. i kraft af sin uddannelse brugte han en del tid på snedkeri, og selskabet
fik gode aftaler vedrørende istandsættelse af antikke møbler.
      i starten havde de ikke rigtigt delt rollerne i mellem sig. de gjorde alle lidt af det hele. i
2005 fokuserede han på økonomi og var direktør i ejendomsselskabet. kjeld albrechtsen var
ansvarlig for hr og it, mens anders kristensen var ansvarlig for den daglige drift. de var
fælles om strategien og forretningsudviklingen. i 2005 havde de fået en flot omsætning og
havde mange ansatte. derfor kom den gamle ide om at blive landsdækkende frem igen.
banken havde ellers tidligere sagt nej til idéen.
      de havde et opgør på bregnerød kro i 2006. anders kristensen meldte ud, at det ville
blive for tungt. de var selv iværksættertyper og talte derfor om at trække folk med andre
kompetencer ind i virksomheden – nogle med et større udsyn. de ville gerne være lands-
dækkende og gerne vokse til udlandet.
                                                 - 105 -
       i 2005 eller 2006 havde anders kristensen haft lidt kontakt til sonny nielsen, men
denne havde en konkurrenceklausul. de kunne godt tænke sig at fylde hullerne ud, når der
ikke var så meget arbejde inden for skadeservice, f. eks. med opgaver inden for facility ser-
vice. de havde allerede sat noget i gang overfor ejendomsselskaber, kommuner mv. i 2004
havde de desuden startet et lille snedkeri i fredericia. de ville meget gerne udvide til det jy-
ske, men de var forsigtige. de havde lavet en aftale med skadeservice danmark om at sup-
plere dem i københavnsområdet vedrørende en aftale med topdanmark. som led i den afta-
le havde de lovet ikke at etablere virksomhed i jylland. denne aftale blev opsagt i 2006.
       i 2007 kørte han til århus for at se på en ejendom, som skulle bruges til et nyt skade-
center. af sin kalender kan han se, at det var den 10. juli 2007. han besigtigede to ejendom-
me. han underskrev købsaftalen den 22. august til overtagelse den 15. oktober 2007. det var
hans opgave at købe ejendomme og indrette dem. det var derimod anders kristensen, der
havde kontakten til kim torben kildegaard, den kommende centerleder for århus afdelin-
gen.
       han kendte ikke michael nielsen eller sonny nielsen. han havde mødt michael niel-
sen til et kort møde i 2005 eller 2006. dengang var der tale om, at iss skulle købe ssg.
       en af årsagerne til, at sonny nielsen kom med i ssg, var, at de mente, at han havde et
godt netværk.
       ssgs forretningsplan fra 2007 blev udarbejdet af michael nielsen, men de var alle 5
enige om indholdet.
       da de gik i gang med at rekruttere, gik det hele hurtigt. alle i branchen vidste, at ssg
var på vej til jylland, og kort efter havde de en annonce i avisen. de fik rigtigt mange hen-
vendelser, måske specielt fra iss medarbejdere, der gerne ville ansættes i ssg. en taksator
fra codan nævnte også for ham, at centerleder i haderslev/sønderborg per henriksen var in-
teresseret i at skifte, fordi han var utilfreds i sin stilling hos iss. da der var mange kvalifice-
rede ansøgere, begyndte de at tale om, hvad de skulle gøre. de besluttede, at de måtte ”stå
på toget”. det hele gik forrygende hurtigt.
       de havde møder, hvor de satte små flag på landkortet for at markere de steder, hvor de
gerne ville have centre af hensyn til at kunne opfylde kravene om at være fremme på et ska-
dessted indenfor 60 minutter.
                                                - 106 -
       vidnet havde kontakten til deres bankrådgiver i danske bank, men denne var efter
dem, hver gang de talte om at udvide forretningen. en af de nye medejere ville gerne skifte
bank, og de havde en disputs herom. han tror, at det først var i 2008, at de skiftede til ama-
gerbanken.
       centeret i esbjerg blev etableret, fordi john kristensen, der var centerleder for iss dér,
gerne ville skifte til ssg. vidnet kørte derfor til esbjerg for at finde en egnet ejendom. han
var første gang i esbjerg den 26. oktober 2007. john kristensen var med til at se på ejendom-
mene. der blev aftalt en ret hurtig overtagelse.
       vejle blev åbnet meget hurtigt efter. han besigtigede nogle ejendomme den 5. novem-
ber 2007. det var svært at finde et godt sted, men det lykkedes til sidste at finde en ledig
ejendom.
       det næste center var i åbenrå, eller faktisk i rødekro. han var dernede 2 gange, den
15. og den 29. november, fordi der var nogle praktiske forhold, der skulle falde på plads, in-
den de kunne købe ejendommen.
       han var i ålborg den 5. november 2007, det vil sige den samme dag, som han også var
i vejle, og fandt nogle pæne lokaler.
       lokalerne i aulum blev fundet kort før jul. de endte med at leje en bygning. han hav-
de egentlig gerne villet købe ejendommen, fordi han regnede med, at der ville være gode
udviklingsmuligheder for deres forretning. han vidste, at der ville komme et hospital tæt på.
han vidste ikke, at iss havde et skadecenter i aulum. centeret i aulum blev senere lukket
og flyttet til holstebro. det har han dog ikke haft noget at gøre med, fordi det skete i 2010, og
dermed efter han var udtrådt af ssg.
         han var med til at åbne i odense. han var faktisk lidt enerådende i beslutningen om,
hvorvidt der skulle købes eller lejes ejendomme. de aftalte på nogle møder, hvor de alle 5
var til stede, i hvilke områder han skulle kigge efter egnede lokaler, og hvor store de skulle
være.
       foreholdt referat af møde den 1. november 2007 i projektgruppen forklarede han, at
henrik madsen var en betroet medarbejder i ssg, der stod for indkøb. kjeld albrechtsen
stod for hr. thomas hallengren var projektleder og arbejdede desuden med it. bettina ma-
niche var chef for kontoret og kendte deres it-systemer. hun skulle derfor hjælpe med at un-
dervise nye medarbejdere. dennis bendorff havde været centerleder i holbæk, men var
                                                 - 107 -
kommet til hovedkontoret i herlev. pernille jensen var deres stjerne. hun var kvalitetschef,
og desuden skrev hun referater. denne projektgruppe startede med sit arbejde i november
2007 og blev nedsat, fordi de gerne ville være effektive.
      han tror, at der blev holdt mange bestyrelsesmøder. de bad normalt advokat ulrik
møller om at lave referater, fordi de ikke selv var så gode til at få skrevet dem. sonny niel-
sen og michael nielsen syntes ikke, at de skulle bruge så mange penge på advokaten, og det
endte derfor med, at anders kristensen skulle skrive, men i praksis blev de ikke skrevet. det
hele gik stærkt, og der kom skybrud midt i det hele, i juli og august.
adspurgt af advokat mette ravn stenstrup forklarede gunnar andersen, at ssg blev startet
i 1993 som et i/s, og efter et års tid blev det omdannet til et aps. de mødte en maler og hav-
de hørt, at han var dygtig. de overtalte ham til at være med ved siden af deres skadeservice-
forretning. historien er lidt en øm tå, for det gik desværre rigtigt skidt. de havde egentligt
meget at lave, men de tjente ingen penge.
        de havde en slags krisemøde på bregnerød kro i 2006. det var her, de begyndte at
diskutere og overveje, om de måske skulle sælge virksomheden. de havde haft 13 gode år
sammen. de kunne også forsøge at gennemføre en fusion. iss havde haft en forespørgsel hos
dem, men han husker ikke noget nærmere om, hvordan den kom i stand. de havde talt med
michael eriksen fra iss’ m&a afdeling, thyge boserup og michael nielsen. de havde vist
også kontakt til en virksomhedsmægler. det blev kun en kort forhandling med iss. han
mødte kun michael nielsen en gang.
        han mødte oprindeligt sonny nielsen i 1990’erne i forbindelse med en brand. han
ved, at sonny nielsen senere fik ansættelse i banedanmark og i eltel. sonny nielsen kendte
anders kristensen og var af og til inde for at hilse på ham. det var anders kristensen, der
introducerede sonny nielsen og michael nielsen for kjeld albrechtsen og vidnet selv. det
var måske i 2006-2007.
        anders kristensen sagde, at han havde kontakt til aa, og anders kristensen tilbød
vist aa et job i 2007, men det tog han ikke imod. han havde vist for mange klausuler.
        han var imponeret over, hvor hurtigt forretningsplanen for 2007 blev lavet. det var
de nye ejere, der lavede planen.
                                                - 108 -
         det var anders kristensen, der stod for arbejdet med ”den røde tråd”, som omtales
i mødereferatet fra bestyrelsesmødet den 26. februar 2002. det er også anders kristensen,
der har lavt oversigten over mulige udviklingsveje for ssg.
         han husker, at de havde et enkelt tilfælde med medarbejderproblemer inden 2007.
det var en receptionist, der vist havde et samarbejdsproblem med en anden pige på konto-
ret. det er nok det, der er omtalt i mødereferat fra bestyrelsesmødet den 5. december 2005.
         han husker ikke, hvornår de havde det første bestyrelsesmøde i 2007. det kan godt
have været generalforsamlingen. advokat ulrik møller sagde, at de skulle holde møder lø-
bende. han mener, at mødet i februar blev aflyst, og at der vist ikke var møder før omkring
sommeren. da sonny nielsen og michael nielsen kom ind i virksomheden, blev advokat ul-
rik møller hægtet af.
         de holdt en del møder vedrørende finansieringen. danske bank var nok lidt tunge.
han havde selv bankrelationen, men overdrog dette til sonny nielsen. de valgte derfor at
skifte til amagerbanken, hvor tingene gik lidt hurtigere. ejendomsselskabet gik godt, og de
havde været heldige at have opbygget en del friværdi. ejendomsselskabet var ligeledes op-
rindeligt ejet af ham selv, kjeld albrechtsen og anders kristensen, men senere købte michael
nielsen og sonny nielsen sig også ind i dette selskab. han ejer ikke længere noget af ssg.
han solgte det hele i forbindelse med, at odin købte sig ind i juli eller august 2012.
         anders kristensen har skrevet referatet fra bestyrelsesmødet den 19. juni 2007. han
ved ikke, hvorfor der er anført ”light”. på mødet talte de blandet andet om mulighed for at
fylde hullerne ud ved at opbygge en facility-del. de talte også om at købe op i stedet for or-
ganisk vækst. han kan ikke huske, om det næste møde var den 20. august. han slap nok tøj-
lerne lidt, da sonny nielsen og michael nielsen kom ind i ssg, men han er løbende blevet
orienteret om, hvad der skete.
         han har udført sine opgaver selv, men han fik hjælp af henrik madsen og dennis
bendorff. han havde rigtigt mange opgaver, og det hele skulle gå stærkt. vaskelinjerne
fremstillede de selv på deres snedkeri. det tog 3 uger. bilerne blev bestilt fra deres leasing-
selskab, og de skulle indrettes til opgaven. det tog vel en uges tid. det, som kunne være en
joker, var, når der skulle bestilles ting hjem. de havde allerede mange affugtere vel nok 1000-
1200 stk., og hvis der blev behov for flere, kunne de lejes.
                                                  - 109 -
         han husker ikke, om han er blevet orienteret om et møde med aa i august måned.
han fik på et tidspunkt at vide, at der var lavet et udkast til ansættelsesaftale. det var sikkert
anders kristensen, der fortalte ham det. anders kristensen havde også fortalt, at ssgs ad-
vokat ulrik møller havde sagt til anders kristensen, at aa ikke måtte skrive ansættelsesafta-
len under.
         det er rigtigt, at de satte flag på et kort for at markere nye centre i vest, men det var
allerede i år 2000 i forbindelse med deres første strategiplan. tanken om, at ssg skulle være
landsdækkende, er gammel. de havde tilfredse medarbejdere.
         han var slet ikke med til at ansætte nye medarbejdere. det var kjeld albrechtsen
som ansvarlig for hr og anders kristensen, der stod for ansættelserne. han ved ikke, om
der var andre involveret i ansættelserne.
       han ved, at der var en jobannonce i jyllands-posten. det var anders kristensen, der
stod for denne. hans opgave var at sørge for, at de nye centre blev gjort klar og var funkti-
onsdygtige. han kan ikke huske, at han var med til ret mange møder i denne anledning.
hvis han havde brug for vaskelinjer, ringede han bare direkte til en i projektgruppen, for ek-
sempel til henrik madsen.
carsten fensholdt forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han tiltrådte som økonomidirektør i iss i sommeren 2003 og fratrådte i
maj/juni 2005. han blev ansat af sonny nielsen. årene 2003-2005 var rent ledelsesmæssigt
meget turbulente. sonny nielsen var ceo og skulle være med til at udvikle iss skadeservice
til en international spiller. efter nogle gode år, hvor iss havde ekspanderet i sverige og eng-
land, løb man ind i økonomiske problemer på grund af færre skader og mindre aktivitet i
markedet. på grund af de finansielle problemer blev forretningsmodellen udfordret, hvilket
medførte uenighed i ledelsen og ændrede stemningen en del. sonny nielsen kom under pres
i iss, da det begyndte at knibe med resultaterne, og der opstod uenighed omkring den over-
ordnede ledelsesstrategi. sonny nielsen blev uvenner med direktør eric rylberg, og det end-
te med, at sonny nielsen blev afskediget. inden sonny nielsen fratrådte, blev kjeld moes-
gaard sat ind for at styre tingene.
       efter dette ændrede man strategien og lagde skadeserviceforretningen ind under de
enkelte landeorganisationer. på den måde nedbragte man den økonomiske risiko, og de lo-
                                              - 110 -
kale ledelser fik mere ansvar og kontrol. iss ledelsen ønskede ikke længere at være så eks-
pansiv og stoppede således strategien om skadeservice som vækstmotor. der var også over-
vejelser omkring frasalg, og der var frasalg af enkelte aktiviteter i norge.
       han havde medarbejderkontakt og var tæt ind over projekterne i skadeservice. det var
bl.a. projektstyringen, som gav problemer.
       medarbejdertilfredsheden faldt markant, da man ændrede strategien og afskedigede
sonny nielsen – især i danmark. sonny nielsen havde været en meget synlig leder, som
mange af medarbejderne i skadeservice havde været rigtig glade for at arbejde under. han
husker ikke, hvor mange der sagde op i perioden fra sommeren 2004 til forår 2005.
adspurgt af retsformanden forklarede han, at det igangværende projekt omkring en ny it-
platform til skadeservice blev stoppet, og det blev besluttet i stedet at integrere det i det alle-
rede eksisterende it-system.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede han, at sonny nielsen var meget syn-
lig i danmark i hele perioden. både han og sonny nielsen havde kontor i bredgade, men det
var ikke hver uge, at sonny nielsen var der, for han havde mange rejsedage. hans fornem-
melse er, at sonny nielsen var i skadeservice i glostrup ret ofte, men han ved ikke præcis
hvor meget.
       han gætter på, at folk søgte væk på grund af den nye strategi og en ny type leder. han
ved ikke konkret, hvem der søgte væk.
anders kristensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var med til at stifte ssg i 1993, hvor tanken var, at det skulle være en lille
specialiseret virksomhed inden for istandsættelse af løsøre. de så ret hurtigt, at det, de gjor-
de, havde effekt, og så blev de ivrige. de understøttede deres arbejde med it og ville derfor
finde en ny måde at samarbejde med forsikringsselskaberne – de ville være deres øjne i mar-
ken. der blev taget positiv imod deres måde at arbejde på, idet det gav mulighed for, at tak-
satorerne kunne planlægge deres arbejde bedre, og senere gav det mulighed for at spare res-
sourcer. de optog billeder på skadesstederne, og de lavede en it-platform, som taksatorerne
og skadelidte også kunne gå ind på. på platformen kan der lægges billeder og plantegninger
                                               - 111 -
ind og kommunikeres om f.eks., hvad er der aftalt med kunden, og om økonomien herunder
løbende tal på, hvad skaden er løbet op i. denne arbejdsmåde opstartede de i 2000/2001.
       de overvejede efterhånden at blive landsdækkende. ivar tarp fra skadeservice dan-
mark henvendte sig på et tidspunkt til ham med et forslag om at indgå i et tættere samarbej-
de om at løse opgaver for tryg. aftalen med tryg forudsatte, at der var en fælles it-platform,
så han tog rundt og installerede ssgs system hos skadeservice danmark. aftalen med ska-
deservice danmark og tryg betød, at ssg skulle være skadeservice danmarks ”ben” på
sjælland, men også at ssg havde forpligtet sig til ikke at drive virksomhed i jylland. de op-
sagde samarbejdet med skadeservice danmark, da tryg ville have en landsdækkende aftale
med ét skadeservicefirma.
       i 2004 startede de et lille møbelsnedkeri i fredericia, som var målrettet istandsættelse af
møbler efter skader.
       i 2006 havde han et møde med de andre stiftere af ssg. han syntes, at de skulle være
landsdækkende, ellers måtte de skilles. den strategi var de ikke helt enige om. beslutningen
blev dog, at de skulle ekspandere til jylland.
       i februar 2007 fik han en henvendelse fra sonny nielsen og så ham som en mulighed
for en ny udvikling af ssg. de tog en kop kaffe sammen en dag, hvor de talte om branchen
generelt. sonny nielsen sagde, at han godt kunne se en mulighed i at købe sig ind i ssg og
var i øvrigt enig i planen om udvidelsen i jylland. han huskede sonny nielsen som en god
chef for iss. han havde også haft kontakt til michael nielsen uafhængigt af kontakten til
sonny nielsen. han ville gerne have de to ind i ssg, for han følte sig meget alene om at dri-
ve virksomheden. sonny nielsen vidste en masse om skadeservice, vækst og internationali-
sering, og michael nielsen havde kendskab til ejendomsdrift. michael nielsen sagde, at han
altid har drømt om at investere i en skadesservicevirksomhed. efter et par dage ringede han
til dem og arrangerede et møde med dem, og herefter gik det hurtigt.
       michael nielsen havde en råskitse til en forretningsplan liggende, og de kiggede på,
om den kunne afstemmes med planerne i øvrigt. gunnar andersen og kjeld albrechtsen
kunne godt se idéen, men de var bekymrede. det endte med, at sonny nielsen og michael
nielsen blev medejere af ssg, så der nu var 5 ejere med hver 20 %. han fortsatte som admi-
nistrerende direktør, men havde en anden løn og andre vilkår end de andre. michael nielsen
og sonny nielsen skulle ikke arbejde i virksomheden til at starte med. det hele skulle lige
                                               - 112 -
falde på plads. de snakkede om, at de skulle i gang i jylland og begyndte derfor at tage ska-
deservicearbejde ind i deres snedkeri i fredericia.
       i marts 2007 tog han kontakt til aa. han kendte ham som en god fyr i branchen. aa
var overrasket over henvendelsen. vidnet tilbød aa en stilling som regionsdirektør for jyl-
land. han havde svært ved at tolke aas reaktion. han nævnte også sonny nielsen og mi-
chael nielsen for aa. der gik noget tid, og de talte sammen et par gange, hvor aa virkede
frustreret over nogle omrokeringer i iss. vidnet overvejede også andre muligheder og talte
bl.a. med ivar tarp. på et tidspunkt blev han irriteret over, at aa ikke kunne tage en beslut-
ning. den 22.-23. juni 2007 kom der skybrud i danmark, og der kom også en sommerstorm,
så alle i branchen havde meget travlt. på et brancheforeningsmøde i juni 2007 spurgte han
igen aa, om han var interesseret i en stilling i ssg. aa virkede mere interesseret end tidli-
gere, og de aftalte at tale sammen efter sommerferien.
       i slutningen af august eller begyndelsen af september 2007 mødtes de på svinkløv ba-
dehotel i forbindelse med et møde i braforska, og der virkede aa klar til opgaven. de snak-
kede mere konkret om planen og jobbet og aftalte, at han skulle sende et konkret kontrakt-
udkast til aa. han sendte et oplæg frem til aa, for han vidste ikke på dette tidspunkt, hvad
aa havde af klausuler, men de var indstillet på at vente på ham. aa sendte ham sine kon-
trakter, og ud fra dem kunne han se, at det kunne blive svært på den korte bane. han sendte
kontrakterne videre til deres advokat ulrik møller, der rådede dem til at vente, til klausuler-
ne var løbet ud. de talte også med aa om, hvad der vil ske, hvis han sagde op, og hvilke
muligheder der var. aa havde sin egen advokat. aa nævnte, at han kunne få job i en vogn-
mandsvirksomhed, og sonny nielsen nævnte muligheden for en konsulentstilling i eltel. det
var tanken at hjælpe aa med at få brød på bordet, indtil han var frigjort af sine klausuler.
han skulle først arbejde for ssg, når klausulerne var udløbet.
       i oktober 2007 skulle kontrakten med aa underskrives, og de havde en del telefonsam-
taler. aa havde krav til, at der skulle være nogle ordentlige folk, men de talte ikke om kon-
krete andre medarbejder. de snakkede kun om aa.
       kim torben kildegaard havde han kontakt med et godt stykke tid, før denne blev an-
sat. han havde tidligere været hos polygon og var lige blevet afskediget i alka, hvor han
havde en lang opsigelse. han startede i september/oktober 2007, men før det var han be-
gyndt at finde folk til ansættelse i århus, og han fandt også en egnet ejendom i galten. her-
                                                  - 113 -
efter meldte de ud, at de startede en afdeling i århus. i slutningen af august 2007 talte han
også med et reklamebureau om udformningen af en stillingsannonce.
       hvis man skal være landsdækkende, skal man kunne være på en skade i løbet af 60
min. planen videre frem i tiden var, at de ville starte et nyt center op hvert halve år.
       i august 2007 fik han en opringning fra per henriksen om, at han var interesseret i at
komme til ssg, hvis de åbnede centre i jylland. i første omgang nøjedes vidnet med at notere
per henriksens navn og telefonnummer.
       jens skou ringede i september 2007 og sagde, at han gerne ville mødes med vidnet i
københavns indenrigslufthavn. til stede på mødet var også torben madsen og john kri-
stensen. han husker ikke datoen for mødet. de fortalte, at de var trætte af forholdene hos
iss, og at de gerne ville til ssg, ellers ville de starte op for sig selv – hvilket var en reel trus-
sel. han sagde det til sonny nielsen og michael nielsen og de andre.
       kim torben kildegaard skrev på et tidspunkt en mail til vidnet om, at han havde en
kontakt til kurt hove, og at han havde aftalt et frokostmøde med ham den 7. oktober 2007.
kim torben kildegaard meldte tilbage, at kurt hove kunne være en god fyr at få fat på også
i opstarten, og at han blev positiv omtalt i branchen.
       han hørte om lars nielsen fra dennis bendorff, som var ssgs centerleder i holbæk.
dennis bendorff havde mødt lars nielsen ude på en skade, hvor han havde brokket sig over
forholdene hos iss. vidnet var efterfølgende med til et møde i september/oktober 2007 med
lars nielsen og sonny nielsen, hvor de tilbød ham at blive centerleder i ssgs næstved-
afdeling.
       han mener, at sonny nielsen tog kontakt til henning pihl-mortensen, hvilket han også
selv havde gjort tidligere uden held. han talte med henning pihl-mortensen om ansættelse i
ssg, og henning pihl-mortensen var klar til at skifte, selvom han også havde fået tilbudt et
job i rådgiverbranchen. henning pihl-mortensen bad om mere i løn i forhold til det, han
havde fået tidligere.
       han havde personlig forhandlingerne med de enkelte. aa var ikke med til møderne,
og det var heller ikke aa, der havde kontaktet dem eller peget på dem som gode emner for
ansættelse i ssg. han fik heller ikke oplysninger fra aa om de pågældendes ansættelsesvil-
kår i iss. de enkelte havde selv lønsedler med og forhandlede derudfra.
                                                 - 114 -
       i ssg fik en centerleder ca. 35 - 40.000 kr. om måneden. han tilbød dem til at starte
med 35.000 kr., og de landede på omkring 37.500 kr. derudover indgik de aftaler om, at de
kunne køre hjem i deres firmabiler. de tilbød også en bonusaftale, hvorefter bonus ville blive
udbetalt af overskuddet efter betaling af fællesomkostninger. der var ingen egentlige for-
handlinger omkring bonusaftalen, men de synes, at det var en god idé. der var ikke på det
tidspunkt tilbud om medarbejderaktier, men der var drøftelser herom i ejerkredsen. det var
ham personligt, der lavede kontrakterne til centerlederne, og han tog udgangspunkt i nogle
af de kontrakter, som ssg havde i forvejen.
       i forhold til mailen af 17. oktober 2007, som han sendte til ano.nym@jubiiconnect.dk
forklarede han, at det var aas mailadresse. han sendte mailen med de vedhæftede 7 kon-
trakter til aa, fordi han var så glad for, at det var lykkedes at få ansat disse folk, og det ville
han gerne fortælle til aa, så denne kunne se, at der var substans i planerne om etablering i
jylland. der var ingen koordinering med aa om indholdet af kontrakterne, og aa kom ikke
med en tilbagemelding. vidnet efterspurgte det heller ikke. kontrakterne blev alle under-
skrevet i løbet af nogle dage.
       han havde ikke noget overblik over, hvor mange af iss medarbejderne der havde
klausuler, men han vidste, at nogle af dem havde. han havde talt med de pågældende om, at
klausulerne skulle overholdes, og han havde bedt dem om at give ham en tilbagemelding,
når de vidste, om iss fastholdt klausulerne. de talte ikke om, hvilken begrundelse de skulle
give for deres opsigelse. den eneste, som havde nævnt noget for ham herom, var lars niel-
sen, som ikke havde lyst til at fortælle, at han skulle til ssg, men ville sige, at han skulle til-
bage til tømrerbranchen. han fortalte ikke til de pågældende, at de andre var på vej til ssg,
men rygterne løb hurtigt.
       de nye centerledere fik at vide, at de til at starte med selv skulle arbejde i marken med
skadesbekæmpelse. der var nogle af centerlederne, som gerne ville have en sagsbehandler
eller bror med, men han sagde til dem, at det først kunne blive aktuelt, når der var arbejde til
flere. nogle lagde pres på, og i enkelte tilfælde fik de lov til at tage en medarbejder med.
       henning pihl-mortensen gjorde god reklame for hele afdelingen, og der var et par af
hans folk, der kom med over. disse sendte en ansøgning til ham, og han kontaktede dem.
den 21. oktober 2007 satte de en jobannonce i avisen, og der kom en masse opringninger og
                                                 - 115 -
mails, og nogle ansøgere mødte bare op. han har ikke overblik over, hvor mange de ansatte i
oktober 2007.
       han husker ikke, om jens skou fik nogen medarbejdere med over i ssg. han brugte
senere jens skou til at holde ansættelsessamtaler. john kristensen fik ansat sin kontordame
og et par timelønnede medarbejdere. lars nielsen fik ansat sin bror – men det var senere. per
henriksen fik sin sagsbehandler med over, og torben madsen fik også to sagsbehandlere
med over.
        i forhold til mailen af 12. oktober 2007 fra carl erik ramberg knudsen til aa og mai-
len af 16. oktober 2007 fra aa til vidnet forklarede vidnet, at carl erik ramberg knudsen
havde ringet til ham og sagt, at han søgte arbejde som controller og kunne tiltræde efter nyt-
år. det passede godt ind i deres forretning. han og kjeld albrechtsen havde en samtale med
carl erik ramberg knudsen, og han blev ansat som driftcontroller og er stadig hos ssg.
       efter ansættelsen af centerlederne overtog hr-afdelingen arbejdet med ansættelserne.
på det tidspunkt bestod hr-afdelingen stort set kun af kjeld albrechtsen, men i 2008 kom
tina wikke til. johnny andersen og flemming madsen blev rekrutteret til ssg i sommeren
2008, men det var han ikke involveret i.
       han var med til at stifte braforska i 2004. baggrunden var, at de ønskede at skabe et
fælles talerør i forhold til kunderne og få rettet op på branchens ry. desuden havde de et
samarbejde om opgaver i relation til forsikring & pension. de kunne dog ikke blive enige
om en fælles uddannelse. i slutningen af 2007 var det ivar tarp, torben vad og ham selv, der
var i braforska, samt peter boye larsen fra iss. det havde tidligere været aa, som deltog for
iss.
       han kan bekræfte at have modtaget brev af 29. november 2007 fra advokat mette ravn
steenstrup vedrørende ophævelse af aas ansættelsesaftale med iss og indgivelse af politi-
anmeldelse.
       i forhold til sin mail af 14. december 2007 til medlemmerne af braforska forklarede
han, at hans mail er en forsættelse af det seneste møde i braforska, hvor peter boye larsen
fremførte, at det var ukollegialt af ssg, at de havde ansat så mange af iss´ medarbejdere. de
havde en massiv søgning fra iss medarbejdere, hvilket han fortalte peter boye larsen. han
foreslog over for peter boye larsen, at henning pihl-mortensen og torben vad kunne kom-
me ind og fortælle, hvad det var, der var foregået, hvorefter braforska kunne agere ”etisk
                                                 - 116 -
nævn”. det skete dog ikke. i referatet af 9. januar 2008 fra det ekstraordinære bestyrelsesmø-
de i braforska fremgår det, at peter boye larsen gav udtryk for, at nogle kan have følt sig til-
skyndet til at flytte fra iss. ssg var selv overrasket over den massive søgning, men det var
ikke første gang, at folk skiftede arbejde.
       de indgik aftale med aa den 10. oktober 2007, men aa ringede til ham ca. 1 uge efter
og sagde, at han havde fået at vide fra sin advokat, at det ikke gik. han lagde derfor aftalen
ind i pengeskabet og bad aa om at finde ud af, hvad de så skulle gøre. han var i tvivl om,
hvorvidt de havde en reel aftale. det næste, han hørte fra aa, var, at han skulle til en samta-
le i iss. aa ringede umiddelbart efter mødet og oplyste, at han havde fået en fratrædelsesaf-
tale med iss, hvorefter han var låst i en periode, men kunne starte i ssg i sommeren 2008 el-
ler december 2008. det var helt klart for ham, at aa skulle starte hos ssg, når han var fri af
klausulerne, men de lavede ikke på det tidspunkt en ny aftale.
       han og aa drøftede allerede den 10. oktober 2007 anskaffelse af en bil til aa. selvom
ansættelsesforholdet endte med ikke at blive til noget på det tidspunkt, blev bilen alligevel
bestilt, for der var lang leveringstid. aa skulle i forbindelse med sin fratræden hos iss afle-
vere sin firmabil. ssg lejede derfor en bil til ham, så han kunne køre hjem. lejebilen blev si-
den skiftet ud med en demo-bil, fordi det var billigere for ssg. aa havde ikke arbejdsopga-
ver for ssg i den periode, men vidnet talte ofte med aa i den periode. de talte både forret-
ning og privat. aa havde det skidt - han var fysisk syg og virkede stresset. de oprettede et
telefonnummer til aa og anskaffede en telefon, da aa skulle aflevere sin arbejdstelefon til
iss. aa fik hverken løn eller vederlag fra ssg i den periode, og vidnet var ikke med til at
skaffe ham anden indtægt. efter bortvisningen havde aa ingen indtægt, og det ville de ger-
ne være med til at løse. vidnet foreslog en kaution eller privat lån til aa – men det kom ikke
så vidt. han ved ikke, hvad aa levede af i den periode.
       han havde personligt det driftsmæssige ansvar for jylland, indtil aa tiltrådte i ssg ul-
timo 2008. det gik ikke særligt godt på de jyske centre i den periode. de fleste af forsikrings-
selskaberne var bundet af rammeaftaler. vidnet besøgte kunderne og havde sonny nielsen
med til et møde hos tryg. kurt hove deltog også, da han var tiltrådt.
       de opstartede centrene dér, hvor der var folk til det. fredericia, århus og ålborg var
allerede i gang, derefter kom esbjerg, vejle, rødekro, aulum og odense som det sidste.
                                                - 117 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede han, at ssgs it-systemer var velfun-
gerende i hele forløbet. der var opgraderinger, men ikke specifikke ønsker fra medarbejder-
ne.
       i maj 2006 fik de en henvendelse fra iss om køb af ssg. det var lange forhandlinger, og
købstilbuddet startede på 28 mio.kr. møderne blev holdt hos michael nielsen i ballerup.
forhandlingerne trak ud, og det blev ikke til noget, fordi de ikke kunne blive enige. det var
han ærgerlig over og tror også, at michael nielsen var det.
       han så første gang michael nielsens råskitse til en forretningsplan for ”servicekom-
pagniet” i marts. den blev rettet til, så den passede ind i deres øvrige planer. de diskuterede
med sonny nielsen og michael nielsen, hvordan de kunne blive landsdækkende – og hans
idé var, at de først skulle finde nogle gode fagfolk. sigtet var, at sonny nielsen og michael
nielsen skulle ind og arbejde for ssg, men de skulle først have en omsætning, der kunne
honorere deres løn.
       da han kontaktede aa i marts 2007, havde han allerede kontakt til sonny nielsen og
michael nielsen. han havde møde med aa den 7. august 2007 muligvis i forbindelse med et
braforska-møde. han fik tilsendt aas kontraktvilkår pr. mail. han drøftede den fremtidige
kontakt med aa med sonny nielsen og kjeld albrechtsen. hans mandat var at få sendt et
udkast til aa, hvilket han gjorde den 7. oktober. fra august til 7. oktober 2007 talte han både
med ulrik møller og aa om ansættelsesvilkårene og fortalte aa om deres forretningsplan
om at blive landsdækkende, og at han skulle være regionsdirektør for vest.
       i forbindelse med ansættelsen af aa havde aa et krav om, at der skulle være en base
af 5-7 kompetente centerledere til centre i jylland, men de diskuterede ikke navne. han
kendte personligt jens skou i forvejen - men ikke andre. han talte med sonny nielsen og mi-
chael nielsen om aas krav, herunder de økonomiske konsekvenser af disse krav. det var
helt klart, at aa først kunne komme ind i ssg, når hans klausuler var udløbet, og det frem-
gik også af kontraktudkastet.
       han er ikke bekendt med den nærmere finansiering af købet af ejendommen i århus,
men han havde ansvaret for rammeaftalerne med leasingselskaberne om leasing af inventar
m.v. disse blev indgået i oktober-november 2007.
       i løbet af oktober-november 2007 drøftede de i ejerkredsen finansieringen af en udvi-
delse. de fik forhøjet kassekreditten og kontaktede ld om kapitalindskud.
                                                - 118 -
       i relation til ansættelsen af kurt hove forklarede vidnet, at han blev ringet op af kurt
hove. det var vidnet, som havde lønforhandlingen med kurt hove og indgik ansættelsesaf-
talen. kurt hove fik en særlig bonusaftale, hvorefter han skulle honoreres i forhold til, hvor
mange beredskaber han besøgte.
       jens skou henvendte sig selv til ham. han havde tidligere talt med ham i forbindelse
med stiftelsen af braforska. jens skou, som da havde sit eget skadeservicefirma, havde ikke
fået indbydelsen på grund af branden i seest, hvor jens skou havde kontor.
       hans syntes, at kim torben kildegaard var for længe om at skaffe folk til centret i år-
hus. derfor besluttede de at sætte en jobannonce i avisen. de annoncerede i søndagsavisen,
som er landsdækkende. rygterne var allerede forinden ude i branchen om ssgs opstart i jyl-
land, så de havde fået en del henvendelser, men efter annonceringen begyndte det at vælte
ind.
       aa deltog ikke i en eneste forhandling om iss medarbejderes overgang til eller ansæt-
telsesvilkår i ssg.
       han sendte mailen af 17. oktober 2007 med de vedhæfte kontrakter til aa til adressen
ano.ny.@jubiiconnect.dk , fordi han syntes, at det ikke var passende at sende dem til aas ar-
bejdsmail i iss. han startede med at lave kontrakterne få dage, før han sendte dem. kontrak-
terne var ikke blevet drøftet med sonny nielsen og michael nielsen, men han havde fortalt
dem navnene på de pågældende. de vidste godt, hvem de var, og hvilken funktion de havde
i iss. på dette tidspunkt var der ikke forhandlet med de pågældende om, hvilke medarbejde-
re de ville have med over, men det skete umiddelbart efter underskrivelsen af ansættelses-
kontrakterne. han accepterede nogle af ønskerne, men sagde nej til andre, hvis der ikke var
arbejde til dem. efter den massive søgning fra iss bad han de nye centerledere om at tage
stilling til, hvem der skulle ansættes. dette blev aldrig drøftet med aa. ssg var indforstået
med at respektere de enkeltes klausuler, hvilket blev skrevet ind i kontrakterne.
       han ved ikke, hvorfor lars nielsen ikke ville fortælle, hvor han skulle hen. vidnet vid-
ste godt, at lars nielsen ikke ville fortælle det.
       de stillede en lånebil til rådighed for aa i perioden, men han kan se efterfølgende, at
de ikke har håndteret det korrekt over for skat. aa fortalte, at han skulle aflevere alle sine
ting hos iss i bredgade, og ssg ville derfor gerne sørge for bil og telefon. telefonen havde
kortvalgsnummer 1400, men han vidste ikke, at der var tale om hemmeligt nummer. han
                                               - 119 -
havde sagt, at ingen skulle vide, om aa var ansat i ssg på det tidspunkt, fordi han selv var i
tvivl om, hvorvidt aa var ansat eller ej som følge af forhandlingerne om hans fratræden i
iss. han talte med advokat ulrik møller om det - men ikke deres revisor.
        projektgruppen skulle sørge for de praktiske detaljer omkring biler, telefoner, klausu-
ler, opbygningen af centre osv. det var ham, der nedsatte gruppen, fordi han selv havde mi-
stet overblikket.
        han ved ikke, om der var iss medarbejdere, som udførte arbejde for ssg, mens de sta-
dig var ansat i iss, men han håber det ikke.
        han husker ikke, hvornår de havde marius pedersen som kunde – det kan skifte fra
måned til måned.
        han kan ikke huske, at aa skulle have givet ham besked om, at kurt hove havde sagt
ja til ansættelse i ssg.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede han i forhold til mailadressen
ano.nym@jubiiconnect.dk, at han har oprettet adressen til aa, så han kunne sende bl.a. aas
ansættelseskontrakt. i dagene efter underskrivelsen af aas ansættelseskontrakt sagde aa på
intet tidspunkt, at han ikke mente det.
        han deltog i maj 2008 i et møde på advokat jacob goldschmidts kontor. emnet var,
hvornår aa kunne tiltræde i ssg. mødet endte med, at de blev enige om at vente til slutnin-
gen af 2008. den endelige aftale med aa blev først skrevet under i november/december
2008. han ved ikke, om aa faktisk fik en telefon, og om han havde bilen frem til, han tiltråd-
te i ssg. aa fik ny bil, da han tiltrådte. ssg skaffede ham en bil, fordi de forventede, at aa
blev ansat i ssg på et eller andet tidspunkt.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede han, at iss´ endelige udspil vedrørende
køb af ssg endte på en købesum på 18 mio.kr.
        mailadresserne ”projektleder1”, ”vent1” og ”industri1” dækker over mailadresser til
tidligere iss medarbejdere, hvis klausuler blev fastholdt, og som derfor ikke måtte have med
kunder at gøre. de arbejdede med interne projekter.
                                               - 120 -
adspurgt af retsformanden forklarede han, at hvis de syv centerlederes klausuler var blevet
fastholdt, var planen, at de ville starte op med århus-afdelingen og vente på, at de pågæl-
dendes klausuler udløb, før de begyndte i ssg.
aa forklarede behørigt formanet som part den 18. juni 2013 adspurgt af advokat jacob gold-
schmidt, at han er uddannet klejnsmed og har kørt som eksportchauffør. han begyndte i
1993 som vagtleder i iss og har gennem årene gjort karriere i systemet. på et tidspunkt over-
tog han en lille afdeling i haderslev med 4 medarbejdere. afdelingen blev efterhånden ud-
videt til 18 ansatte. han var i marken indtil 2005, hvor han tog sig af mange storskader som
regionschef – bl.a. efter branden på nordsømuseet og bekæmpelse af newcastle disease på
sejerø.
       årene 2004-2005 var en meget turbulent tid for skadeservice. i 2004 skete der mange
afskedigelser pga. sager om overfakturering og mangel på opgaver. inden for 1 år måtte de
fyre 36 funktionærer, projektledere, centerledere. mange centre måtte startes op på ny, men
de var oppe at køre efter 3-4 måneder, fordi man bare flyttede folk rundt til de steder, hvor
der manglede. i 2004 havde skadeservice et kæmpe minus, så 2005 skulle bruges til at bygge
økonomien op igen. han fik på det tidspunkt michael nielsen, der afløste vincent beck, som
chef. begge var ”skrivebordsmænd” og havde ikke kendskab til skadeservice. i 2005 overtog
han driftsansvaret for jylland. i 2006 overtog han også ansvaret for sjælland. det var de
samme arbejdsopgaver, men nu dækkede det hele landet.
       i skadeservice servicerer man kunderne i forbindelse med forskellige skader, herunder
stormskader, vandskader, brandskader og bekæmpelse af dyresygdomme. ved f.eks. vand-
skader og dermed også fugt- og skimmelskader drejer det sig i første omgang om at få tømt
f.eks. den kælder, som er vandskadet. til det job bruger man oftest studerende og vikarer,
som de får fat i via opslag på universiteter og vikarbureauer. det samme er tilfældet for så
vidt angår nedpakning af et hjem efter en brand. ved den første udrykning skal der altså
primært bruges ”arme og ben”. på centrene har man vaskelinjer, affugterrum, ozonrum og
en materielhal. gennemsnitligt bruges max. 20 % af arbejdstiden på centeret og 80 % hos
kunden. i vaskelinjerne vasker de folks løsøre af i store industrivaskemaskiner. en del ting
bliver også kasseret og skal efterfølgende afregnes mellem kunden og forsikringsselskabet.
arbejdet kan i 99 % af tilfældene udføres af gode medarbejder med en sund fornuft, og det er
                                               - 121 -
ikke sådan, at arbejdet kræver specialistuddannede medarbejdere. det handler mere om,
hvorvidt den lokale chef forstår at lære sine folk op. han er aldrig selv blevet uddannet in-
den for fugt, idet meget af arbejdet udføres ved hjælp af instrumenter, som måler fugtind-
holdet. der findes et grundkursus i fugt og skimmel, og man bliver selvfølgelig bedre jo me-
re erfaring, man har, men det er et område, man hurtigt kan læres op i. kunsten er at finde
årsagen til skimmel – det var de ikke dygtige nok til i iss.
      hvis man skulle starte et nyt skadeservicefirma op, ville man kunne rykke ud i løbet af
2-3 dage. man kan leje 99 % af udstyret, og man kan hurtigt etablere en vaskelinje – det er
bare et køkkenbord med to vaske. en skibscontainer kan bruges som ozonrum. han ved, at
der flere steder drives mindre skadeservicevirksomheder med en relativt stor omsætning,
hvor de ordner folks ting på skadestedet.
      der har ikke været nogen strategi for skadeservice siden 2004. han lavede sammen
med michael nielsen en strategi for skadeservice, der også omhandlede det utidssvarende it-
system, som betød, at de fortsat lavede håndskrevne arbejdssedler, som kontorpersonalet
sad og tastede ind i sap. det gav problemer i forhold til forsikringsselskabernes krav om
gennemsigtighed med hensyn til arbejdstimer og fakturering.
      i 2007 var han ved at være slidt og var ikke glad for sit job. han skulle hele tiden rende
stærkere, for kravene til omsætning blev større og større. ledelsen havde ikke kendskab til
skadeservice. det var hårdt, og der var ingen opbakning.
      i forhold til samarbejdet mellem skadeservicevirksomhederne forklarede han, at han
kendte dem, der var i de andre virksomheder. man mødte hinanden ude på opgaverne og
arbejdede sammen på tværs. ved ulykken i seest koordinerede han skadeservicearbejdet
mellem alle 14 skadeservicefirmaer i regionen, og han udvekslede telefonoplysninger om
medarbejderne med skadecheferne i de andre firmaer, så man nemt kunne få fat i folk. i dag
kan de også findes på firmaernes hjemmesider.
      braforska er en anerkendt brancheorganisation, hvor der drøftes faglige emner, herun-
der eventuelle problemer i branchen, men også er fokus på det sociale. han og anders kri-
stensen blev hurtigt gode venner, og han snakkede også meget med ivar tarp. der er løben-
de kontakt med medlemmerne af braforska. der har været mange forskellige repræsentanter
for iss i braforska. der var åbenhed om rammeaftalerne, men man skjulte måske prisen. det
skete mange gange, at et forsikringsselskab skiftede til et andet skadeservicefirma.
                                                 - 122 -
       før i tiden var de personlige relationer i branchen meget vigtige, men i dag er kunder-
ne meget prisbevidste og indhenter mindst 2 tilbud, så de gamle nøglepersoner er ikke læn-
gere så vigtige. det er ikke personerne, som flytter kunder. det afgørende for, om en kunde
flytter, er prisen, og om man er i stand til at udføre opgaven.
       en rammeaftale er ikke ensbetydende med, at man får opgaven. beredskabet ringer
nogle gange til den nærmeste skadeservicevirksomhed uanset rammeaftaler, eller til én, som
de kender fra tidligere opgaver. rammeaftalerne blev opbevaret elektronisk i systemet, så al-
le kunne se indholdet af aftalerne. han kender ikke til, at nogen iss-medarbejdere har tømt
deres kontorer, da de rykkede til ssg. han kan ikke se, hvad formålet skulle være med at ta-
ge aftaler med sig til ssg.
       han havde ikke indsigt i de enkelte medarbejderes ansættelsesforhold i iss. funktio-
nærafdelingen på møntmestervej i københavn stod for udarbejdelsen af ansættelseskontrak-
terne, herunder vurderingen af om medarbejderen skulle pålægges en kunde- eller konkur-
renceklausul. det havde han ikke noget med at gøre. han vidste ikke dengang, hvem der
havde klausuler, men i forbindelse med de årlige lønreguleringer blev der udsendt lønnings-
lister. han undersøgte ikke i 2007, hvem der eventuelt havde klausuler.
       sonny nielsen forlod iss meget hurtigt, men ingen vidste, hvad der var sket. michael
nielsen var mere velset i iss end sonny nielsen, og man var i iss ked af, at michael nielsen
sagde op. han fik tilsendt michael nielsens notat om baggrunden for sin opsigelse ligesom
resten af ledergruppen. han var enig i michael nielsens frustrationer.
       først refererede han til vincent beck, herefter til michael nielsen, thyge boserup, ole
bartels, allan aebischer, maarten van engeland og til sidst peter boye larsen – alle inden for
1 år. han har, siden han startede, refereret til i alt 42 forskellige personer.
       i 2006 nævnte thyge boserup muligheden for at købe ssg, men han syntes ikke, at det
var en god idé, da iss selv havde centre i de pågældende byer. han ville hellere bruge pen-
gene på udstyr. han var ikke involveret i dialogen i starten af 2007 mellem ssg og iss om
køb af ssg.
       i marts 2007 fik han i forbindelse med et braforska-møde at vide fra anders kristensen,
at sonny nielsen og michael nielsen købte sig ind i ssg. det var ingen hemmelighed. sonny
nielsen ville tilbage i branchen, og han blev personligt ikke overrasket, idet anders kristen-
sen havde talt om, at ssg gerne ville være landsdækkende. han kendte både sonny nielsen
                                                 - 123 -
og michael nielsen, og tænkte, at det ville blive en kæmpe konkurrent. hvis jesper busk og
ole bartels havde fået oplysningen, ville de ikke reagere på samme måde. den 15. marts 2007
ringede han til jan kreiberg larsen og sagde, at de måtte have et møde. han holdt møde
med jan kreiberg larsen og jesper busk samme dag, hvor han informerede dem om, at son-
ny nielsen og michael nielsen gik ind i ssg, og sagde, at iss måtte ”kridte skoene”, for de
måtte være forberedt på konkurrence fra ssg. han forventede, at nogle bragte det videre til
den øverste ledelse i bredgade. på mødet aftalte de, at han skulle holde tæt kontakt til an-
ders kristensen, sonny nielsen og michael nielsen via braforska. jesper busk vil gerne hol-
des orienteret om udviklingen i ssg, hvis han fik flere informationer. han har aldrig hørt, at
han ikke måtte have kontakt til ssg.
      i forhold til tillægget til sin ansættelseskontrakt forklarede han, at han var overrasket
over at få ros fra de to. han var ikke betænkelig ved at underskrive tillægget, for han havde
ikke gjort sig tanker om at skulle ud af iss. han var glad for indholdet af sit arbejde. han
havde heller ikke gjort sig tanker om sonny nielsen og michael nielsen. hans eneste ind-
vending var, at han ikke fik betaling for klausulerne – og det ville han have. han forstod
indholdet og konsekvenserne af klausulerne. det endte med, at han fik fuld løn som kom-
pensation for klausulerne ved fratræden. han har aldrig selv bedt om lønforhøjelse hos iss.
      først i maj 2007 kom der en pressemeddelelse fra ssg, som han blev orienteret om af
anders kristensen, der udsendte pressemeddelelsen til medlemmerne af braforska 1 dag før
offentliggørelsen. han videresendte den til jesper busk og ringede også til ham efter offent-
liggørelsen i dagspressen - men der var ingen reaktion. anders kristensen har spurgt et par
gange, om han ville over i ssg, men han lavede lidt sjov med det, indtil han fandt ud af, at
det var alvor. det er rigtigt, at anders kristensen tilbød ham job i ssg i marts 2007, men han
svarede, at han ikke var klar til det. han fortalte det til jesper busk midt i marts 2007, efter at
han havde skrevet under på tillægget til sin ansættelseskontrakt, men det reagerede jesper
busk ikke rigtigt på.
      han var ikke involveret i og var ikke bekendt med advokat mette ravn steenstrups
brev af 14. maj 2007 til michael nielsens advokat. han kendte i øvrigt ikke til michael niel-
sens fratrædelsesaftale.
      han gjorde ikke noget i anledning af ole bartels’ mail af 10. juni 2007, hvor han videre-
sendte mails fra advokat mette ravn steenstrup og kristoffer lykke-olesen vedrørende mi-
                                                 - 124 -
chael nielsen, da han havde fortalt jesper busk og ole bartels tidligere, at de skulle sørge for
at holde på medarbejderne. han tror, at han ringede til ole bartels og ”skældte ud”, for hvad
skulle han svare til mailen. han havde advaret dem.
       den 4. juli 2007 var han til møde med peter ankerstjerne, der var marketing direktør i
iss, i bredgade, hvor han fortalte, hvad der var ved at ske. peter ankerstjerne syntes, at han
skulle nævne det for flemming schandorff, så han gik hen til flemming schandorff og sagde
til ham, at sonny nielsen og michael nielsen ”ville tømme hele butikken”, da ssg havde
planer om at blive landsdækkende. han er sikker på ordvalget. samme dag skrev han til ja-
cob götsche, om han ville ringe ham op. han forsøgte at råbe ledelsen op - men der skete ik-
ke noget.
       den 6. juli 2007 blev ole bartels og jesper busk fyret. han tror, at allan aebischer rin-
gede og sagde det. allan aebischer overtog efter ole bartels og jesper busk i en periode.
han sendte en mail til allan aebischer vedrørende forhandlingerne med falck, som han og-
så vidste, at sonny nielsen lå i forhandlinger med, og bad aebischer om at lukke aftalen, in-
den sonny nielsen gjorde det. han fortalte også allan aebischer om sin bekymring for ssg,
og at han havde fået tilbudt job i ssg, samt om sine advarsler til iss-ledelsen.
       sidst i juli besluttede han, at han skulle væk fra iss - han orkede ikke mere. han ville
ud af iss og se sig om efter noget andet, og han tænkte meget over anders kristensens tilbud
om at komme over i ssg. i starten af august 2007 mailede han sin ansættelseskontrakt til
anders kristensen. under drøftelserne om sin eventuelle ansættelse i ssg stillede han krav
om samme lønforhold, bortset fra fastholdelsesbonus, og så ville han have et ordentligt set
up. der skulle være en vis know how og nogle, som kunne arbejde selvstændigt. han ville
ikke selv løbe det hele i gang, så kunne han lige så godt blive i iss. der var ikke noget kon-
kret antal fremme. på det tidspunkt kendte han ikke til deres udviklingsstrategi for jylland.
tempoet for udvidelsen var ikke fastlagt, men han hørte, at de ville begynde i århus. han
skulle ansættes som regionschef for jylland og tage sig af de store skader og være med til at
opbygge centrene i jylland. hans overgang til ssg var præget af, at han var træt af iss og
skulle have ny chef igen. det orkede han ikke mere.
       han var hverken orienteret eller involveret i kim torben kildegaards ansættelse som
centerleder i århus.
                                                - 125 -
       carl-erik ramberg knudsen blev opsagt som controller i iss, og han foreslog derfor, at
han blev ansat i glostrup til at fakturere de igangværende arbejder, men det ville jan krei-
berg larsen ikke have. carl-erik ramberg knudsen ville gerne blive i branchen, så han fore-
slog carl-erik ramberg knudsen at kontakte ssg og sendte hans data til ssg for at hjælpe
ham.
       medarbejderlisten over dem, der har med property service at gøre i iss, findes overalt i
iss, men michael nielsen havde den ikke. han sendte den derfor til michael og senere til sig
selv for at få den opdateret, fordi han ikke kunne åbne filen i det gamle lotus-system. listen
er ikke hemmelig. michael nielsen var hans chef i iss på det tidspunkt.
       den 17. september 2007 hilste han på peter boye larsen, som lige var blevet ansat.
samme dag drøftede han med maarten van engeland, hvad de skulle gøre i forhold til ssg.
han fortalte, at ssg havde tilbudt ham et job, og at iss skulle passe på sine folk. maarten van
engeland kom udefra, men kendte sonny nielsen, da de begge tidligere havde været ansat i
iss. maarten van engeland kendte ikke michael nielsen. han fortalte ikke, at han havde
tænkt sig at sige ja til ssgs tilbud.
       peter boye larsen kendte ikke noget til skadeservice. han ville gerne have en masse
ting at vide og var meget hurtigt til at beslutte, at der skulle ansættes endnu en regionsdirek-
tør, som skulle have ansvaret for skadeservice i østdanmark. det var ikke noget, han selv
havde bedt om. han havde bedt om aflastning af driften på sjælland og havde i den forbin-
delse forslået, at carl-erik ramberg knudsen blev ansat til at få mere styr på økonomien. pe-
ter boye larsen havde været der en uge, da han sendte mailen af 25. september 2007 om ny-
ansættelser. de havde et akut problem i glostrup, og han havde drøftet det mundtligt med
peter boye larsen forinden. mailen fra jan kreiberg larsen af 3. oktober 2007 bestyrkede
ham i, at han skulle væk fra iss. peter boye larsens mail af 3. oktober 2007 refererer til en
forudgående samtale, hvor peter boye larsen orienterede ham om, at han havde besluttet at
ansætte en ansvarlig for østdanmark, og at peter boye larsen fremover ville tage sig af kun-
dekontakten. han kunne konstatere, at der med disse ændringer ikke længere var behov for
ham, og sagde derfor, at han ville overveje sin stilling. han var på dette tidspunkt meget
stresset og havde det skidt.
        den 5. oktober 2007, da han sendte en mail til flemming schandorff, havde han sagt
”ja” til ssg. det var bestemt ikke normalt for ham at sende en sådan mail til flemming
                                                - 126 -
schandorff. han prøvede for sidste gang at råbe ledelsen i iss op og få flemming schandorff
i tale. han vidste ikke, hvad ssg havde gang i med hans medarbejdere. flemming schan-
dorff ringede ham op, og de snakkede om, hvad der ville ske, hvis sonny nielsen og michael
nielsen fik held med at blive landsdækkende. men selv ikke denne drøftelse satte gang i til-
tag fra bredgade.
        to dage efter, den 7. oktober 2007, kom hans kontrakt fra anders kristensen. den blev
sendt til hans iss-mailadresse. han vidste, at han ikke ville egne sig til at gå hjemme, så han
forstillede sig derfor, at han kunne arbejde som konsulent, i det omfang han var bundet af
klausuler i forhold til iss. han skrev under på kontrakten, og i hans verden er en underskrift
en underskrift. han ringede efterfølgende til advokat jacob goldschmidt for at få rådgivning
om, hvordan han stod med hensyn til klausulerne – det havde thyge boserup anbefalet ham.
han havde thyge boserup med til mødet hos advokat jacob goldschmidt. han var træt og
syg og kunne ikke lige se, hvordan det hele skulle ende. han fik at vide af advokat jacob
goldschmidt, at han godt kunne glemme at tage ansættelse hos ssg før klausulernes udløb.
de drøftede også hans ansættelsesforhold i iss i øvrigt, men han kan ikke huske det nærme-
re. han var indstillet på, at han skulle gå hjemme, indtil klausulerne ophørte.
        anders kristensen sendte mailen af 17. oktober 2007 med de 7 vedhæftede ansættel-
seskontrakter til en e-mail adresse, som anders kristensen havde oprettet til ham. han kend-
te ikke til mailadressen og har derfor heller aldrig åbnet filerne. han har heller ikke efterføl-
gende brugt adressen og har i øvrigt ingen kode til mailkontoen. der er tale om en gratis
konto. han har ikke videregivet oplysninger til ssg om iss-medarbejderes ansættelsesfor-
hold. han har på et tidspunkt sagt, at en af dem, som han gerne vil have med til ssg, hvis
det blev aktuelt, var kurt hove.
        han deltog ikke i en projektgruppe i ssg i oktober 2007.
        i forhold til opsigelserne fra iss-medarbejderne forklarede han, at kurt hove sagde op
og meddelte, at han skulle tilbage til falck, hvor han var meget vellidt. han havde ikke mere
viden end det og sendte oplysninger videre i systemet og kontaktede telefonisk kurt hove
og peter boye larsen. opsigelsen fra lars nielsen sendte han også videre, og han havde hel-
ler ikke i forhold til den opsigelse anden viden end det, der står i mailen. da han modtog
jens skous opsigelse, ringede han til ham, og jens skou fortalte, at han muligvis skulle tilba-
ge til jyllands-posten. henning pihl-mortensen sagde, at han havde fået tilbudt job som kon-
                                                - 127 -
sulent. der var ingen reaktion fra ledelsens side, da han videresendte opsigelserne for hen-
holdsvis henning pihl-mortensen og torben madsen. peter boye larsen reagerede heller ik-
ke på hans mail af 25. oktober 2007 om flere opsigelser, hvor han anførte, at de skulle have en
holdning til, om iss skulle holde fast i de pågældendes klausuler. han vidste på dette tids-
punkt ikke, at de alle sammen skulle til ssg.
       da det stod klart, at ssg var i gang i jylland, sendte han en mail af 20. oktober 2007 til
peter boye larsen for at informere ham om det, men der kom ingen dialog og ingen reaktion.
han ringede selv rundt til centerlederne for at høre, om de var blevet kontaktet af ssg.
       han kunne på grund af ”bedstefar-princippet” ikke selv frafalde folks klausuler, og
han var ikke involveret i drøftelser herom i forbindelse med opsigelserne. bekræftelsesbre-
vene er lavet af personaleafdelingen og sendt til ham til udprintning og underskrift.
aa forklarede adspurgt af advokat jacob goldschmidt, at han efter mødet på advokat jacob
goldschmidts kontor meddelte anders kristensen, at hans ansættelsesaftale skulle annulle-
res. han var i tvivl om, hvorvidt han kunne holde ud at gå hjemme i et helt år, indtil hans
klausuler udløb. han gik fra mødet med den opfattelse, at der var så væsentlige ændringer i
hans ansættelseskontrakt med iss, at han kunne betragte sig som opsagt. hans plan var her-
efter, at han måtte gå hjemme, indtil han var blevet løst fra kontrakten med iss. han havde
dog besluttet sig for at forlade iss. han havde det rigtig skidt på dette tidspunkt, alt var me-
get kaotisk for ham, og han var i tvivl om, hvorvidt han skulle blive i skadeservicebranchen.
han opfattede sig stadig som loyal over for iss indtil den 29. oktober 2007, hvor han beslut-
tede sig for, at han måtte ud af iss.
       kort efter blev han kontaktet af et transportfirma, som havde kontaktet ham gennem
flere år, og blev tilbudt en stilling som administrerende direktør. han sagde ”ja” til jobbet og
underskrev ansættelseskontrakten i november 2007 med tiltrædelse 1. maj 2008. lægerne
havde anbefalet, at han tog den med ro i en periode. han var fortsat træt og syg i april/maj
2008, hvilket betød, at hans tiltræden i transportbranchen blev udskudt.
       han er ikke orienteret om referatet af fratrædelsessamtalen med kurt hove, men han
er enig i de kritikpunkter, som kurt hove nævner.
       på mødet den 2. november 2007 med finn vestergaard og mette willemoe wang vid-
ste finn vestergaard, at mange i skadeservice havde sagt op, og han kendte til situationen
                                                   - 128 -
med ssg. mødet varede ca. 4 - 5 timer. iss’ indgangsvinkel til mødet var, at han kom for at
opsige sin stilling, men på baggrund af de drøftelser, han havde haft med advokat jacob
goldschmidt og thyge boserup, opfattede han sig som opsagt. denne synsvinkel kom også
hurtigt frem under mødet, men de forhandlede sig alligevel frem til en fratrædelsesaftale.
klausulerne blev fastholdt frem til 1. juli 2008, men det var ikke et problem for ham. mødet
sluttede med, at finn vestergaard spurgte, om han havde haft kontakt med ssg, men jacob
goldschmidt afbrød og sagde, at det ikke havde noget med sagen at gøre. mette willemoe
wang havde på det tidspunkt forladt mødelokalet. de drøftede også det forhold, at der ved
hans fratræden ikke var nogen til at tage sig af storskaderne, og de aftalte, at han skulle stå til
rådighed ved storskader. han nævnte også for finn vestergaard, at han havde planlagt et
møde med repræsentanter fra topdanmark, alka og codan, og finn vestergaard godkendte,
at han skrev til de tre og orienterede om sin fratræden. han har ikke kommunikeret med de
pågældende tre siden sine mails til dem af 3. november 2007. det blev aftalt, at han skulle af-
levere sin bil og telefon på møntmestervej den 15. november. han endte dog med at beholde
sin telefon, men fik et andet simkort af iss.
        han videresendte mailkorrespondancen mellem ham og peter boye larsen angående
henning pihl-mortensens opsigelse og mailen fra lone hjul om john kristensens opsigelse
til torben madsen 3. november 2007, fordi torben madsen skulle have en samtale med julie
thorup. han vidste ikke, om torben madsen ville blive, hvis der blev rettet op på tingene i
skadeservice.
        han nævnte for anders kristensen, at han skulle aflevere sin bil, og anders kristensen
tilbød at stille en bil til rådighed. han betragtede det som hjælp fra en god kammerat. i marts
2008 var den bil, som ssg havde bestilt til ham, blevet klar. han var ikke klar over, at der var
blevet bestilt en bil til ham og havde ikke noget at gøre med, at det skulle holdes fortroligt.
han sagde til anders kristensen, at han selv ville betale for bilen, da han stadig var i tvivl,
om han skulle arbejde for ssg på sigt. bilen blev stjålet efter 3 dage. derefter lånte han en
anden bil af anders kristensen, som han afleverede tilbage i løbet af sommeren, da han fik
stillet bil til rådighed af eltel. han fik først bil fra ssg i forbindelse med sin tiltræden i de-
cember 2008.
        han fik først en telefon fra ssg, da han tiltrådte i december 2008.
                                                - 129 -
        han var ikke forinden sin ansættelse i ssg i december 2008 involveret i kundekontakt,
ansættelser eller andet arbejde for ssg.
       i midten af november 2007 spiste han middag med kenneth andersen og sonny niel-
sen i frederikshavn, hvor han talte med sonny nielsen om at blive konsulent for eltel. under
middagen begyndte sonny nielsen at tale med kenneth andersen om en ansættelse i ssg.
det blev han meget overrasket over og forlod middagen.
       han har ikke forsøgt at hverve hverken benny nissen, sara, peter kristensen, henrik
østergaard eller andre iss-medarbejdere til ssg.
       de ssg telefonlister, der er fundet på hans computer, er formentlig blevet rundsendt
i forbindelse med et braforska møde. han havde også nogle lister fra polygon, men i øvrigt
ligger telefonlisterne på selskabernes hjemmeside.
       han deltog ikke i et styregruppemøde i ssg i oktober/november, men han deltog i en
middag, hvor de mødtes hos ssg i herlev og gik videre ud i byen – det var et rent socialt ar-
rangement. udover ham deltog anders kristensen, michael nielsen og 6-7 tidligere medar-
bejdere fra iss. han vidste, at de pågældende havde sagt op, men han var overrasket over at
se dem til et ssg-arrangement. han tror, at det var for at lægge pres på ham.
       da han blev bortvist, skete det på den måde, at der mødte to op på hans bopæl kl. 07.00
om morgenen. han vidste, at de kom, for han havde set bilen holde og vente siden kl. 06.20.
han bød dem indenfor, og de overrakte ham en politianmeldelse. de fik hans computer og
andre ting. fremgangsmåden kom ikke som en overraskelse for ham, for det var kutyme i
iss, at der skulle findes noget smuds på folk, når de forlod iss. samme formiddag kl. 11.30
skulle han flyve til thailand på 14 dages ferie. han skulle slappe af.
       han har løbende slettet mails på computeren, og han fik nogle gange en reminder om,
at han skulle slette mails.
       i perioden fra november 2007 til 1. juli 2008 levede han på bankens nåde. han fik hen-
stand med sit huslån og solgte sin bil og motorcykel. han søgte ikke om sygedagpenge og
gik heller ikke til fagforeningen. han modtog ingen sorte penge, og ingen holdt hånden un-
der ham.
                                               - 130 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede han, at han i forbindelse med ulyk-
ken i seest udvekslede medarbejderoplysninger med de andre skadeservicefirmaer efter afta-
le med beredskabsstyrelsen.
       han ansatte kurt hove, mens han var regionschef i jylland. han havde ingen relation
til ham forinden, men han manglede én til at kontakte kunder. kurt hove overtog kontakten
til forsikringsselskaberne, men han havde stadig selv løbende kontakt med dem.
       michael nielsen udnævnte ham til regionsdirektør, men han diskuterede ikke klausu-
ler med michael nielsen i den forbindelse. han ansatte også jens skou i 2005/2006 til at være
distriktschef i nordjylland. før han blev regionsdirektør, kendte han antallet af iss´ ramme-
aftaler fx alka, if, codan, himmerlands forsikring. han vidste også via braforska, hvad de
andre selskaber havde af rammeaftaler.
       til brug for fakturering udfyldte de oplysninger om timeforbrug, udstyr og underleve-
randører i hånden, som så efterfølgende blev indtastet i sap af en kontormedarbejder. alt,
som dannede grundlag for faktureringen til kunden, lå i sap. fugtmålinger, rapporter, ar-
bejdsbeskrivelser og lignende lå i en sagsmappe, men fremgik ikke af det elektroniske sy-
stem. for at se, hvor langt de var i en skadesbekæmpelsessag, var det nødvendigt at kigge i
den fysiske sag. de kunne godt være bagud i registrering af timer, brug af materiel og lig-
nende, som de fx var under skybruddet i 2007. når sagen var færdig, lavede projektlederen
et faktureringsgrundlag og tjekkede i den forbindelse op på antallet af anvendte timer og
tjekkede generelt, at de indtastede oplysninger stemte med data i den fysiske sag.
       han var med til at ansætte per henriksen og jens skou i iss, men ikke torben madsen
eller john kristensen. som regionschef var han i 2007 chef for ca. 400 mennesker. han kom-
munikerede med sine medarbejdere pr. telefon og e- mail. han holdt centerledermøder ca.
hver/hver anden måned alt efter behov. han tror, at han var med til at ansætte 2-3 i samar-
bejde med centerlederne, men normalt var det centerlederne, som ansatte medarbejderne til
centrene. han havde intet at gøre med, om nyansatte skulle have nogen form for klausuler i
deres ansættelseskontrakter. han modtog en standardkontrakt fra personaleafdelingen.
       hvis der skulle afskediges nogen på et center, skulle centerlederne spørge ham, men
det var centerlederne, der i samråd med ham besluttede, om de pågældende kunne fritstilles.
det var fast kutyme, at folk skulle færdiggøre og fakturere deres igangværende arbejder, før
de fratrådte.
                                                 - 131 -
       i efteråret 2006 blev han udnævnt til regionsdirektør af michael nielsen. michael niel-
sen fortalte ham ikke, at han ville holde op. michael nielsen var hans chef og en god kollega,
og de snakkede privat sammen, men han vil ikke betegne ham som en kammerat.
       han fik en kopi af michael nielsens notat om begrundelsen for opsigelsen ligesom re-
sten af ledergruppen. det orienterede han ikke jesper busk om.
       han begyndte at lave budgettet for 2008 i august 2007 efter at have fået tilsendt regne-
ark fra økonomiafdelingen. der havde været et budgetmøde, hvor budgettallene var blevet
fastlagt, men han skulle fordele dem ud på afdelingerne. i budgettet for 2008 blev han pålagt
en stigning på 41 mio. kr. peter boye larsen sendte en mail til ham om det. han husker ikke,
hvornår han fik mailen.
       i forhold til sin relation til thyge boserup forklarede han, at thyge boserup var hans
tidligere chef og en god kollega. efterfølgende snakkede han med thyge boserup om hans
ønske om at forlade iss, men på det tidspunkt var thyge boserup ikke længere ansat hos
iss.
       han har kendt sonny nielsen i mange år. sonny nielsen var hans tidligere chef, og han
snakkede med ham 2-3 gange om året. men de havde ikke en personlig relation.
       han drøftede ikke klausulerne i tillægget til sin ansættelseskontrakt. han forstod godt
indholdet af dem, herunder at han ikke måtte hverve medarbejdere for konkurrenterne.
       anders kristensen tilbød ham et job i ssg hen over sommeren 2007, men drøftelserne
blev først mere konkrete i starten af august 2007. i forhold til den udaterede mail til anders
kristensen, som er fundet på hans computer, forklarede han, at han mener, at de mødtes i
københavn og fik en øl, måske i forbindelse med et braforska møde. han kendte på dette
tidspunkt ikke indholdet af bonusordningerne, og rammerne var i det hele taget ikke sat op.
det eneste, han nævnte, var, at han skulle have kompetente medarbejdere med kendskab til
skadeservicebranchen. det var vigtigt for ham, da han ellers selv skulle lære dem op. han
talte ikke med sine egne medarbejdere om ssg.
       da han modtog jan kreiberg larsens mail af 15. marts 2007, tvivlede han på, om iss
var forberedt på ssgs udvidelse i jylland. i juli 2007 foreslog han allan aebischer at sætte et
værn op om skadeservices medarbejdere, og senere i september 2007 foreslog han det sam-
me til peter boye larsen. han kan ikke huske, om peter ankerstjerne overværede hans sam-
tale med flemming schandorff.
                                                 - 132 -
       han fortalte ikke nogen i iss, at han sendte sin iss-kontrakt til anders kristensen. an-
ders kristensen havde forinden tilbudt ham et job som regionsdirektør i jylland. han ville
have det samme i løn, for det var han værd. han benægter at have bedt om at få samme or-
ganisation i ssg som i iss, men han bad om at få 5-7 kompetente medarbejdere. der blev sat
kvalifikationer på disse medarbejdere – men aldrig nævnt navne. han spurgte ind til ssgs
strategi og fik at vide, at deres mål var at blive landsdækkende. i september/oktober 2007
havde ssg et center i århus, men resten skulle bygges op fra bunden. ssg ville åbne centre i
de store byer. det var derfor, at han skulle have 5 kompetente medarbejdere.
       han mødte første gang maarten van engeland i august 2007, hvor han hilste på ham.
han fortalte maarten van engeland om skadeserviceforretningen, og maarten van engeland
sagde, at de var glade for at have ham i iss. de drøftede også hans arbejdsbyrde og arbejds-
situation, og maarten van engeland kom selv ind på ansættelsen af en ny divisionsdirektør.
han fortalte også maarten van engeland om de igangværende forhandlinger med falck, og
at de skulle se at få afsluttet forhandlingerne. i september 2007 diskuterede de opdelingen af
skadeservice i øst og vest. beslutningen var taget, så han protesterede ikke.
       da peter boye larsen tiltrådte, kom han hurtigt ind over alle beslutninger. han havde
efter hans mening en forkert attitude – en ”her-kommer-jeg”- attitude. han var på dette tids-
punkt træt af at rydde op efter tidligere direktører. han mødte peter boye larsen kort, hvor
de small-talkede. kort tid efter kom der en mail fra jan kreiberg larsen om, at de skulle fra-
vælge opgaver og se at komme i gang med at fakturere de igangværende arbejder. han rin-
gede til jan kreiberg larsen for at høre, om det virkelig kunne passe. mailen af 3. oktober
2007 fra jan kreiberg larsen om deres fremtidige prioritering af opgaver sendte han videre
til torben madsen den 3. november 2007, men han mindes ikke, at han har sendt den til an-
dre. han har nok snakket med andre ansatte om peter boye larsens ledelsesstil. peter boye
larsen skulle have koncentreret sig om at give ham den hjælp til faktureringen, som han
havde bedt om.
       den 7. oktober modtog han det første udkast til ansættelseskontrakt i ssg, som han fik
thyge boserup til at gennemgå for ham. han havde på det tidspunkt ikke kontakt til en ad-
vokat. han tænkte ikke nærmere på det anførte om bonusaftale og klausuler, men han havde
snakket med anders kristensen om dem. bonussen blev efterfølgende hævet til 285.000 kr.,
fordi ssg ville betale ham den bonus, som han ikke ville få i iss. han husker ikke, hvordan
                                               - 133 -
de kom frem til 285.000 kr. han fik ikke en sign-on-fee i forbindelse med sin underskrift af
aftalen.
      han ville gerne have kurt hove med over i ssg, hvis det kunne lade sig gøre, men det
var ikke udslagsgivende.
      med hensyn til sin mail af 1. oktober 2007 og mailen fra carl erik ramberg knudsen af
12. oktober 2007 forklarede han, at han ikke husker, hvad det var, han havde fået af carl erik
ramberg knudsen. denne var en god kammerat, som han gerne ville hjælpe med et job, der-
for sendte han mailen videre til anders kristensen, selvom han godt er klar over, at han ikke
måtte. han husker ikke, om carl erik ramberg knudsen ringede til ham efterfølgende. han
mener, at han fik at vide i november/december 2007, at carl erik ramberg knudsen var ble-
vet kaldt til samtale i ssg.
      mailadressen ano.nym@jubiiconnect.dk er oprettet af anders kristensen, og han ved
ikke, hvorfor den blev oprettet. han har hverken set eller åbnet mailen.
      den 10. oktober 2007 skrev han under på kontrakten med ssg, og han gik herefter og
tænkte på, hvad han ville. han mente det, da han skrev under, men han tænkte stadig på,
om det var den rigtige beslutning. han orienterede ikke sine chefer eller nogen i ledergrup-
pen i iss, herunder hverken peter boye larsen, maarten van engeland, kurt hove eller cen-
terlederne om ansættelseskontrakten med ssg.
      han fik at vide i oktober, at kurt hove havde besluttet sig for at sige op i iss. han hu-
sker ikke peter boye larsens kommentarer hertil. han mener, at kurt hove tog nogle fridage
i oktober. han snakkede med kurt hove om, hvorfor kurt hove ikke ville være i iss, og han
forsøgte at overtale ham til at blive. han mener også, at han informerede peter boye larsen
om sin samtale med kurt hove, og han har formentligt også sagt det til jan kreiberg larsen.
      når han modtog opsigelsesbrevene, sendte han dem videre til lone hjul, også kurt
hoves, og det var så hende, der lavede bekræftelsesbrevene. han havde ingen indflydelse
på, hvad der stod i brevene, og han blev ikke spurgt om noget i den forbindelse. brevene var
forbi peter boye larsen. han tror, at han med hensyn til lars nielsen drøftede med lone
hjul, om de skulle fastholde i kundeklausulen. han sagde til lone hjul, at lars nielsen skul-
le være tømrer, og at det derfor ikke var nødvendigt at fastholde klausulen.
      han havde ingen rettelser til lone hjuls udkast til bekræftelse af john kristensens op-
sigelse, og han sendte den derfor videre til torben madsen til orientering, da han vidste, at
                                               - 134 -
torben madsen skulle have et møde med julie thorup, hvor han kunne bringe opsigelsen
op. torben madsen var en af hans tætteste medarbejdere. torben madsen sagde op den 23.
oktober 2007 og sagde, at han skulle tilbage til falck. de snakkede ikke om, hvorvidt han
skulle til ssg. han mener, at der var et par stykker, som han spurgte, om de skulle til ssg,
men det benægtede de. han fortalte peter boye larsen, at han var i tvivl om, hvorvidt de for-
talte ham sandheden.
       han lagde sig syg den 29. oktober 2007 og meddelte peter boye larsen, at han vil stop-
pe. i forbindelse med mødet om sin fratrædelse fortalte han, at han ville have advokat jacob
goldschmidt med. han havde forinden fået at vide af jacob goldschmidt, at der var så væ-
sentlige ændringer i hans vilkår, at han kunne anse sig som opsagt. han husker ikke, om de
drøftede konsekvenserne af ændringerne. hans oplevelse var, at de på mødet havde to for-
skellige indgangsvinkler - men de forhandlede videre, og han accepterede klausulerne, fordi
han var syg.
       efter den 3. november 2007 havde han hverken kontakt til lærerstandens brandforsik-
ring eller bauta og heller ikke de andre forsikringsselskaber. det var kun de tre, der fremgår
af hans mail af 3. november 2007, som han kontaktede den ene gang.
       da han var til middag med sonny nielsen i frederikshavn, var han ansat hos iss, men
han orienterede ikke iss om dette møde. han forlod mødet, da sonny nielsen begyndte at
snakke om at ansætte kenneth andersen i ssg. han ved ikke, hvad sonny nielsen og ken-
neth andersen snakkede om i hans fravær, men sony nielsen fortalte ham senere, at han
havde tilbudt kenneth andersen ansættelse i ssg. han har ikke selv tilbudt kenneth ander-
sen ansættelse i ssg.
       han har ikke haft møde med benny nissen og henning pihl-mortensen og har ikke til-
budt dem et job i ssg.
       han deltog i et møde hos ssg den 15. november i herlev, men han husker ikke, hvad
det handlede om. der var både medarbejdere fra ssg og iss til stede. han kan ikke huske,
om han var med på rosie mcgee.
       han kan bekræfte, at han havde sin egen private bil. han er ikke blevet tilbudt aktier i
ssg.
                                               - 135 -
aa forklarede behørigt formanet som part adspurgt af advokat jacob goldschmidt, supple-
rende til den forklaring, som han afgav den 18. juni og 19. juni 2013, at det lykkedes ham at
komme til at tale med jacob götzche, ansvarlig for iss skadeservice i europa. han ville ori-
entere om situationen i skadeservice - at der var ved at komme stor en konkurrent på banen,
og at de måtte have nye it-systemer. jacob götzche sagde, at han hørte, hvad han sagde, og
lovede at vende tilbage, men aa hørte aldrig fra ham.
       det var i september 2006, at han sendte medarbejderlisten til michael nielsen. michael
nielsen var på dette tidspunkt fortsat direktør i iss. michael nielsen havde bedt om at få en
opdateret liste.
       han havde adgang til medarbejdernes data, herunder lønsedler med deres privat-
adresser og cpr-numre, så han kunne beregne deres anciennitet. han havde adgang til alt,
hvad der var bogført i sap.
       det forhold, at han havde kontor på sin privatadresse, indebar, at han havde utroligt
mange ting derhjemme, herunder samtlige sine medarbejderes telefonnumre, så han kunne
få fat i dem, når der opstod en storskade. det var helt naturligt. det var også på grund af
hjemmekontoret, at hans privatadresse stod på breve fra iss. han har ikke videreformidlet
oplysninger - heller ikke ansættelseskontrakter - til ssg.
       primo oktober var det ved at spidse til i skadeservice. de var bagud med hensyn til
både it og udstyr. på dette tidspunkt var han var syg. han gik ud og ind af hospitalet. han
kan ikke genkende referatet af sin forklaring den 18. juni 2013, om at han den 5. oktober 2007
skulle havde sagt ”ja” til ssg. på det tidspunkt vidste han ikke, hvad han ville, men han var
overbevist om, at han skulle videre. han stod over for at skulle have en ny direktør igen.
han orkede ikke at skulle begynde forfra igen. han vidste ikke på dette tidspunkt, at de ville
ændre hans ansvarsområde. han fik dog samtidig ansvaret for ejendomsservice i vest. han
forstod ikke, hvorfor han skulle have det område, der var dårligst kørende i iss, men maar-
ten van engeland mente, at han var den rette til at rette op på det.
       han talte på et tidspunkt med thyge boserup, som sagde, at han skulle have en til at se
kontrakten med ssg igennem. han var ikke på dette tidspunkt en afklaret person. han var
rigtigt syg.
       han husker ikke, om han drøftede frafald af klausuler med lone hjul, men det har han
sandsynligvis gjort. de medarbejdere, som opsagde deres stillinger, havde skrevet, hvad de
                                                 - 136 -
skulle. der var ikke tale om konkurrerende virksomhed. han var fuldt opmærksom på, at
der skulle tages stilling til deres klausuler. han har ikke sagt til lone hjul, at han havde talt
med peter boye larsen om at frafalde klausulerne. kommandovejen var således, at det var
peter boye larsen, der traf beslutning om, hvad der skulle ske med klausulerne og gav be-
sked herom til lone hjul i overensstemmelse med bedstefarprincippet. han kan ikke ude-
lukke, at lone hjul har spurgt, om de skulle fastholde klausulerne. lars nielsen havde f.eks.
oplyst, at han skulle være tømrer. der var derfor ingen grund til at holde fast i klausulen,
men det var peter boye larsens beslutning. han sagde ikke til lone hjul, at peter boye lar-
sen var indforstået med, at kurt hove og lars nielsens klausuler blev frafaldet. han fik in-
gen reaktioner fra peter boye larsen på de breve, som lone hjul sendte omkring frafald af
klausuler.
       foreholdt sin forklaring som gengivet i retsbogen fra den 19. juni 2013, forklarede han,
at han var loyal over for iss både før og efter den 29. oktober 2007, men det var denne dag, at
han traf den endelige beslutning om, at han ville væk fra iss.
       vedrørende fratrædelsesaftalen forklarede aa, at de forhandlede sig frem til, at han
skulle være bundet af en kundeklausul og konkurrenceklausul frem til den 30. juni 2008. det
var ikke en dato, som de nåede hurtigt frem til. han ville gerne gå hjemme så længe som
muligt. han var klar til at sætte en ny mand ind i sit arbejdsområde i iss. iss gjorde ikke
brug af rådighedsforpligtelsen. at han skulle stå til rådighed indtil den 29. februar 2008, var
noget, han tilbød.
       for så vidt angår pkt. 2.2. om ferie i fratrædelsesaftalen forklarede aa, at de drøftede,
hvordan gammel ferie skulle afholdes og opgøres. uge 45 og 46 var de efterfølgende uger ef-
ter aftalens indgåelse. han havde brug for at hvile sig disse uger. de havde aftalt, at han ba-
re skulle ind og aflevere bil og telefon. de havde ikke talt om, hvad der skulle ske, hvis han
fortsat var syg. han var sygemeldt indtil sommeren 2008.
       vedrørende pkt. 2.3 om fratrædelsesgodtgørelse så var dette beløb sammensat af en
fastholdelsesbonus på 200.000 kr. plus en bonus, der var afhængig af årets resultat. iss mente
ikke, at han havde krav på en fastholdelsesbonus, da han fratrådte. mødet, hvor de forhand-
lede fratrædelsesaftalen, varede mere end en time. de var færdige kl. 15-15.30. det var et
overraskende langt møde. finn vestergaard accepterede at betale advokatregningen.
                                                - 137 -
       da han gik hjem fra mødet, hvor fratrædelsesaftalen blev underskrevet, anede han ik-
ke, om han ville blive i skadeservicebranchen eller tilbage til transportbranchen. han mente
ansættelsen i transportfirmaet meldgaard alvorligt.
       på grund af sygdommen havde han besluttet sig for at passe godt på sig selv. han bo-
ede på dette tidspunkt alene. han havde nogle venner, der vidste omsorg for ham. blandt
andre anders kristensen, som han havde været kammerat med siden 2006.
       han insisterede ikke på at være med ved ssgs informationsmøde i november. det var
anders kristensen, der inviterede ham. han vidste ikke, hvem der ville være til stede. det er
muligt, at ssg inviterede ham som en løftestang for at vise ham, at han kunne begynde i
ssg. han betragtede det ikke som et problem, at han deltog, da han ikke vidste, at iss cen-
terlederne ville være der.
       med hensyn til middagen i frederikshavn havde han aftalt med sonny nielsen at mø-
des i aalborg, fordi han havde behov for penge. sonny nielsen havde sagt, at han kunne
kigge på eltels regnskab. da de mødtes, sagde sonny nielsen, at han havde en middagsaftale
i frederikshavn. han vidste ikke, at de skulle mødes med kenneth andersen.
       umiddelbart efter bortvisningen tog han på en planlagt ferie til thailand. da han kom
hjem derfra, tog han et par dage senere til nordnorge for at hvile sig og kom først hjem igen
den 30. december 2007.
       han har ikke kommunikeret med bettina maniche om en episode med en vagt i oden-
se. den slags var ikke noget en regionsdirektør tog sig af. der var ikke noget center i odense
i 2007. det åbnede i april 2008. han har aldrig talt med bettina maniche om vagtcentral eller
vagtplaner. det er centerlederne eller vagtlederne, der har ansvaret for dette. det har aldrig
været hans ansvarsområde.
       for så vidt angår sin tidligere afgivne forklaring den 19. juni 2013 om carl-erik ram-
berg knudsen, så kan han ikke genkende at have sagt: ”at han sendte mailen videre til an-
ders kristensen, selvom han godt var klar over, at han ikke måtte.” han kan ikke se, hvorfor
han ikke måtte videresende oplysningerne. carl-erik ramberg knudsen var fritstillet, og han
ville gerne hjælpe ham med at finde et arbejde.
       han mener, at han under sin forklaring for retten den 19. juni 2013 forklarede, at in-
formationsmødet i ssg blev holdt enten den 15. november eller midt i november. han er
                                                  - 138 -
99,9 % sikker på, at det var den 15. november. det kan også have været den 22. november.
han husker, at det var midt i november.
       for så vidt angår arrangementet med den bil, som han fik stillet til rådighed af ssg, så
ville anders kristensen gerne hjælpe ham med en bil. han havde fortalt anders kristensen,
at han skulle aflevere sin bil til iss, og at han herefter ville tage toget hjem. han mødte an-
ders kristensen på møntmestervej. anders kristensen havde en bil med til ham. han afleve-
rede bilen i februar 2008 og købte herefter selv en lille bil. midt i marts fik han en touran af
ssg. han var overrasket over, at den kom. han vidste ikke, at den var blevet bestilt. han
sagde til anders kristensen, at det ikke gik, når han ikke var ansat i ssg. det ville koste ham
en formue i afgifter og bøder, hvis han blev stoppet. på dette tidspunkt var han stadig meget
i tvivl, om hvad han skulle. efter 3 dage blev bilen stjålet. herefter kørte han i sin egen bil.
da han begyndte i eltel i juli 2008, fik han en anden gammel bil.
       for så vidt angår liselotte kjeldsen-jensens forklaring om regnskabsfusk, så sker der
altid en ændring fra 1. kørsel til 2. kørsel. der sker en regulering med ia-værdien. han har
ikke flyttet rundt eller manipuleret med tallene. han havde ikke nogen interesse i det.
       han har ikke været i et iss-center efter sin fratræden.
       han har ikke slettet mails fra sin tid i iss. iss hentede computeren uanmeldt, da han
blev bortvist. han kunne ikke have nået at slette mails fra computeren.
       foreholdt kim torben kildegaards forklaring forklarede aa, at han ikke har besøgt
takseringsselskabet housecenter som repræsentant for ssg. han har aldrig haft et samarbej-
de med dem. han har aldrig talt med kim torben kildegaard.
       forevist mail af 3. oktober 2007 fra jan kreiberg larsen vedrørende fakturering af
igangværende opgaver, forklarede aa, at han ringede til jan kreiberg larsen og forklarede,
at det, han bad om, ikke kunne lade sig gøre. han spurgte jan kreiberg larsen, om han vir-
kelig mente, at de ikke skulle tage nye aftaler ind. de havde jo rammeaftaler. de kunne ikke
fakturere, når de ikke havde afsluttet opgaverne. jan kreiberg larsen blandede sig i noget,
som han ikke havde forstand på.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede aa, at han fik ansættelseskontrakten
med ssg sendt hjem til sig selv. den 29. oktober 2007 sagde han op hos iss. mødet den 2.
november 2007 begyndte enten kl. 10 eller kl. 10.30.
                                               - 139 -
       sonny nielsen inviterede ham kun ud at spise én gang. det var i november 2007, og
baggrunden var, at sonny nielsen havde opgaver for eltel, som han gerne ville have, at aa
løste efter den 30. juni 2008. han havde talt med sonny nielsen flere gange både om eltel og
om private forhold. sonny nielsen sagde, at når aa var løst fra iss, kunne han få nogle kon-
sulentopgaver for eltel. sonny nielsen kom fra norge, da de mødtes i aalborg. han kom
selv fra nordjylland. han tog til nordnorge midt i december. det var efter dette, at han var
ude at spise med sonny nielsen. de diskuterede de problemer, der var i eltel. på dette tids-
punkt skulle han ikke lave noget for sonny nielsen. senere kunne han lave noget regn-
skabsmæssigt for ham.
       han vidste, at han havde en medarbejderklausul. den var efter hans opfattelse ikke til
hinder for, at han kunne videreformidle carl-erik ramberg knudsens oplysninger til anders
kristensen.
       han blev ansat i eltel i august 2008.
       for så vidt angår den før nævnte mail fra jan kreiberg larsen den 3. oktober omkring
fakturering forklarede aa, at de ikke kunne fakturere på grund af manglende overblik over
deres sager. deres it-system haltede bagefter. han syntes ikke, at iss investerede i it-
systemer. man begyndte at tale om dette i 2007. han husker, at han skulle skrive under på
asterix-systemet. han var til møde med jan kreiberg larsen og peter boye larsen om it-
systemet. henover sommeren blev der holdt styregruppemøder. peter boye larsen aflyste
projektet sidst på efteråret. han er ikke blevet bedt om at godkende tidsforbruget på projek-
tet. han husker ikke have haft en dialog med thomas jensen, som er it-manager i iss, om
dette projekt.
       han var med til lave strategiplaner på et tidspunkt med ole bartels i foråret 2007. han
deltog også i 2005. han var ikke med til at lave planen for 2008.
       han havde bedt om, at ssg skulle have rådighed over de rigtige folk, inden han selv
blev ansat. han bad ikke ssg om dokumentation for, at kravet var opfyldt.
       han kunne ikke selv frafalde klausuler på grund af bedstefarprincippet. det var peter
boye larsen, der var ansvarlig for, at klausulerne blev frafaldet. peter boye larsen kendte
udmærket praksis. han gav ikke nogen anbefaling til peter boye larsen om, hvad de skulle
gøre med klausulerne - bortset fra i 2-3 tilfælde, herunder henning pihl mortensen. det var
peter boye larsen, der havde det sidste ord omkring klausuler. han har ikke modtaget ud-
                                               - 140 -
kast til bekræftelser på opsigelser, men modtog bekræftelser til underskrift. det er korrekt, at
han kunne have ”råbt vagt i gevær”, hvis han i mellemtiden havde fået oplysninger om, at
de skulle noget andet.
       han har aldrig set de ansættelseskontrakter vedrørende centerlederne, som anders
kristensen sendte til en jubii mailkonto. han har måske set mailen, men han har aldrig åbnet
filerne. anders kristensen sendte ham måske kontrakterne for at vise ham, at der var noget i
gang hos ssg. han modtog ikke andre mails på jubii mailkontoen ano.nym@jubiiconnect.dk.
anders kristensen sendte ham koden til mailkontoen. det var anders kristensen, der havde
oprettet e-mailkontoen.
       på mødet om fredagen, hvor de indgik fratrædelsesaftalen, havde han ingen forvent-
ning om, at han ville være mere rask om mandagen, end han var fredag.
kjeld albrechtsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var med til at etablere ssg. der var fokus på skadeservice fra starten.
         i løbet af 2007 tog planen om at blive landsdækkende fart i forbindelse med, at sonny
nielsen og michael nielsen, som begge havde erfaring fra landsdækkende virksomheder,
kom ind i ssg. ssg var på dette tidspunkt markedsledende indenfor sit felt på sjælland. de
vidste, at mange af deres kunder havde tanker om at indgå landsdækkende aftaler. hvis de
skulle have en mulighed for at indgå disse rammeaftaler, var de derfor nødt til at gøre noget.
man kan godt kalde det rettidig omhu. han havde dengang primært opgaver inden for hr,
men havde også opgaver med projekter og produktion og en smule it. de fleste it-opgaver
var out-sourcet.
         de åbnede det første center i århus. det var anders kristensen, der havde kontakten
med den nye centerleder, kim torben kildegaard. han havde selv opgaver vedrørende tele-
foner og hr i denne forbindelse. han var ikke inde over finansieringen, men blev informe-
ret. han mener, at der var løbende kontakt til bankerne i sommeren og efteråret. det var
nødvendigt.
         han kendte ikke aa og var heller ikke med til at rekruttere ham. han var med til at
rekruttere folk til centrene i aulum og odense i 2008. de pågældende blev ansat efter at have
reflekteret på ssgs annonce. han var dog ikke med til ansættelsessamtalerne.
                                               - 141 -
        han hørte første gang om aa i foråret 2007 og om centerlederne i efteråret eller i
slutningen af 2007. han var ikke med til at rekruttere dem.
        deres strategi var at åbne 2 centre om året, men da de i oktober måned fik henven-
delser fra rigtigt mange kvalificerede ansøgere i oktober måned, ændrede de strategi og be-
sluttede at åbne 7 centre i løbet af meget kort tid. de løb en meget stor risiko, men han har er-
faring for, at hvis der er noget, man virkelig arbejder for, skal det nok lykkedes. det viste sig
også, at de landede på benene.
      forevist en oversigt over ssgs annoncering forklarede kjeld albrechtsen, at han var
med inde over annoncerne vedrørende sanitører til holbæk og sendte annoncerne ud. det
var normalt hans funktion at lave annoncen og derefter finde et passende medie til annon-
cen. når der kom ansøgninger, blev de sendt til centerlederne, der håndterede ansøgninger-
ne og afholdt samtaler.
      han var med til at lave multistillingsopslaget i oktober og november 2007 sammen
med anders kristensen og et eksternt marketingsbureau. da ansøgningerne kom væltende
ind, tog han imod dem og sorterede dem. han kan huske, at der allerede om mandagen kom
telefoniske henvendelser, hvilket er meget normalt for sanitører. de sender normalt ikke an-
søgninger på papir. når han talte med en potentiel ansøger i telefonen, noterede han deres
navn i et excel-ark. han talte med en bred vifte af skadeservicefolk, blandt andet sanitører,
teamledere, vagtledere, fugtteknikere og mange andre. de fleste sendte ansøgninger ind efter
at have talt med ham.
      det er rigtigt, at han har skrevet en mail til anders kristensen, gunnar andersen, mi-
chael nielsen og sonny nielsen den 26. oktober 2007. han sad på det tidspunkt stort set hele
tiden og talte i telefon med ansøgere. han spurgte grundigt ind til, hvorfor de søgte ind til
ssg. det var fælles for mange, at de sagde, at ssg havde et godt ry, og at de gerne ville være
med til at bygge virksomheden op. der var ansøgere fra alle konkurrenter også fra iss, men
også fra polygon. de, som søgte ind fra iss, var generelle folk til skadeservice blandt andet
sanitører og skimmelfolk. der var ingen af ansøgerne, der sagde, at de havde fået at vide af
andre, at de skulle søge. efterhånden som der kom mange ansøgninger fra iss-medarbejdere,
begyndte han at spørge mere ind til, hvorfor de søgte væk, og fik det svar, at det ikke var så
rart af være i iss længere. der var langt til ledelsen, man fik lov til at passe sig selv, man fik
ikke ros for godt udført arbejde, og der blev ikke lyttet.
                                             - 142 -
      de nedsatte en gruppe i forbindelse med, at der skulle åbnes de mange nye centre.
gruppen var en praktisk måde at involvere de personer, der var relevante i forbindelse med
åbning af nye centre. han havde selv ansvaret for mobiltelefoni og fastnettelefoni og for alt
vedrørende hr, sådan som det fremgår af referatet fra 1. november 2007. gruppen mødtes
første gang den 1. november 2007 og havde vist ugentlige møder.
      han var med til at ansætte nogle af dem, der søgte til esbjerg. normalt fordelte han an-
søgningerne til centerlederne. han fungerede lidt som rådgiver og havde derfor kontakt til
john kristensen, der blev ansat i esbjerg som centerleder. han mener ikke, at anders kri-
stensen ansatte andre end centerlederne. det var bestemt ikke sådan, at de kun gik efter iss-
medarbejdere. de gik efter kvalificerede medarbejdere, og han mener, at de også ansatte
medarbejdere, som kom fra andre skadeservicefirmaer i den periode.
      han husker, at han skrev ind i et excel-ark, hvem der blev ansat hvor, og hvilket tele-
fonnummer de fik. han husker ikke, at aa fik et telefonnummer, eller at han konkret fik en
telefon.
      han havde ansvaret for hr og medarbejderne frem til sin fratræden i september 2008,
men han fik hjælp til sine opgaver af tina vikke fra begyndelsen af 2008. tina vikke er i dag
hr- chef i ssg.
      han vil tro, at ssg ved udgangen af 2007 havde modtaget 250 ansøgninger, og i april
2008 var der nok kommet yderligere 100 ansøgninger. han regner med, at han har talt med
omkring 250 af disse ansøgere.
adspurgt af advokat mette ravn stenstrup forklarede kjeld albrechtsen, at forretningspla-
nen fra 2007 vist nok blev lavet af anders kristensen efter en råskitse fra michael nielsen.
anders kristensen var den mest udfarende, mens han selv og gunnar andersen arbejdede
mere internt i virksomheden.
      der var drøftelser om at sælge ssg til iss første gang i 1999 og anden gang i 2005/06.
det blev dog ikke til noget. han var ikke med til forhandlingerne med iss.
      han mødte michael nielsen første gang i foråret 2007 ved et møde på kollekolle, hvor
de talte om, hvad michael nielsen og sonny nielsen stod for. anders kristensen havde in-
den mødet fortalt vidnet og gunnar andersen, at michael nielsen og sonny nielsen ville
deltage. ssg var allerede rigtigt godt i gang på sjælland, men de havde svært ved at se,
                                               - 143 -
hvordan de selv skulle klare at blive landsdækkende. sonny nielsen og michael nielsen
havde den nødvendige viden herom. der var drøftelser om, at de kunne købe eller fusionere
med fx polygon, men disse drøftelser endte med, at polygon kom med et modbud på køb af
ssg. de valgte i stedet, at virksomheden skulle vokse organisk. denne vækst skulle efter
planen ske med åbning af 2 centre om året. det var som nævnt først, da alle de gode medar-
bejdere søgte ind til ssg, at de besluttede at udvide hurtigere end først planlagt.
       han mener, at anders kristensen kom i kontakt med aa via den fælles branchefor-
ening. det var nok på den måde, de blev bekendt med, at aa ikke var tilfreds i iss. han me-
ner, at ssg gav aa et konkret jobtilbud i efteråret, muligvis i september eller oktober. han
deltog ikke i forhandlingerne med aa, og han har ikke set kontrakten. der var ikke nogen
afrapportering vedrørende forhandlingsforløbet, og ansættelsen af aa blev ikke drøftet i
ejerkredsen. han mener, at kontrakten blev indgået og kort efter annulleret. han ved ikke,
hvorfor den blev annulleret, men han tror, at der var, fordi aa havde en binding hos iss.
         inden multistillingsopslaget i søndagsavisen den 21. oktober havde anders kristen-
sen allerede været i kontakt med centerlederne jens skou, per henriksen og john kristensen.
han blev orienteret om kontakten og til sidst om de indgåede kontrakter. han skulle ikke
selv stå for ansættelsen.
       inden de ansatte medarbejderne, skulle de have centre og kunder. de valgte derfor at
ansætte, når der skulle bruges folk. han blev brugt af centerlederne til at drøfte forskellige
personaleforhold. klausuler hos ansøgerne blev diskuteret, fordi de ikke kunne ansætte de
folk, som var bundet af klausuler fra deres tidligere ansættelsesforhold.
       foreholdt referatet fra mødet den 1. november 2007 i ssgs projektgruppe, hvoraf det
blandt andet fremgår vedrørende esbjerg, at der er indgået aftaler ”med en række andre
medarbejdere” forklarede han, at der var indgået aftaler med et antal medarbejdere, som
havde søgt på annoncen. dette omfattede også aftaler med vikarer. han vidste godt, at john
kristensen var blevet fritaget for sine klausuler, fordi john kristensen fortalte det til ssg, så
snart han havde fået brev fra iss. det samme gjorde sig gældende vedrørende de øvrige an-
satte. i åbenrå var der på det tidspunkt kun ansat per henriksen. i ålborg var axel rasmus-
sen blevet ansat som centerleder.
                                               - 144 -
         de talte om finansiering fra sommeren 2007 og ind i 2008. han blev løbende informe-
ret om forhandlingerne med bankerne. finansieringen kom på plads ved, at deres kassekre-
dit i danske bank blev forhøjet.
         han kender godt det notat, som ulrik møller har lavet vedrørende regler om ansæt-
telse i ssg fra en anden konkurrerende virksomhed. det var anders kristensen, der tog ini-
tiativet til at lave notatet.
         han havde også opgaver med it, fordi det er svært at adskille it fra telefoni, men han
var ikke involveret i oprettelsen af nogle særlige mailadresser.
         han mener, at aa blev ansat i september eller oktober, men det var kun i nogle få
dage. han blev ansat igen i slutningen af 2008. han så ikke aa i den mellemliggende perio-
de. det er rigtigt, at der var et møde i slutningen af 2007 i herlev, hvor de nye centerledere
blev præsenteret for projektgruppen og omvendt. han husker ikke, hvor mange der var med
til mødet, men han mener ikke, at aa deltog. han mødte ikke aa, før han blev ansat. der
blev ikke bestilt nogen telefon til aa i den mellemliggende periode. han havde ikke noget
med bestilling af biler at gøre.
         han forlod ssg i september 2008. han har solgt sine aktier i sommeren 2012. han vil
ikke fortælle, hvad han fik for aktierne. han har ikke haft noget at gøre med ssg efter sep-
tember 2008.
kurt hove forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille backhau-
sen, at han var ansat i rigtigt mange år hos falck. da han blev 50 år, havde han været ansat
hos falck i 33 år. kresten overgaard, der var hans tidligere kollega i falck, henvendte sig til
ham og spurgte, om han havde lyst til at blive ansat i iss. han sagde ja tak. det var aa, som
ansatte ham. den løn, som fremgår af hans ansættelseskontrakt fra 2006, var hans startløn.
af kontrakten fremgår, at han blev pålagt en kundeklausul. han husker kun, at kontrakten
blev gennemgået løseligt, inden han skrev under. der var ingen klausuler i aftalen med
falck. i forbindelse med, at han blev udnævnt til driftschef for midt- og nordjylland, blev
der udarbejdet et tillæg til aftalen. han skulle med det nye ansvarsområde holde styr på de
centre, som lå i hans område. han skulle nu arbejde mere med drift og personaleforhold.
han tog sig af sagstyringen, men havde ofte ikke noget at gøre med skaderne ud. der var en
løbende overgang til, at han senere blev kundechef. det begyndte i vest, hvor han efterhån-
                                               - 145 -
den besøgte alle forsikringsselskaber og beredskabscentre. i april 2007 blev han for første
gang omfattet af et bonusprogram. han skulle måles overordnet på den samlede omsætning
i skadeservice.
        han kunne mærke på kunderne, at der var sket noget efter faktureringssagen i 2004.
han havde derfor en stor opgave med at få kunderne tættere på iss. der blev arbejdet på et
rapporteringssystem i forhold til kunderne. han kan huske, at han i 2007 sad til møde med
skadesdirektøren fra nykredit. det var egentligt meningen, at de skulle snakke om telefonti-
der, driftsprocenter og andet, men pludseligt ville pågældende vide, om skadeservice frem-
adrettet ville være et fokusområde for iss. spørgsmålet skyldes nok nogle rygter om frasalg
af skadeserviceforretningen. han fandt hurtigt ud af, at kulturen i branchen var forskellig fra
hans tid i falck. de fleste møder blev indledt med rygterne i branchen, og det var der meget
fokus på. på baggrund af spørgsmålet fra nykredits skadesdirektør fik han behov for doku-
mentation for, at iss ville satse på skadeservice. han henvendte sig derfor til aa og divisi-
onsdirektøren, men han fik aldrig noget svar.
      generelt var driftsmøderne med kunderne med samme dagsorden. der skulle diskute-
res, hvilke aktiviteter der var på hvilke tider af døgnet, om de udkald der havde været, og
om der var noget, som ikke kørte, som det skulle. der blev desuden snakket om responstider
og klagesager. hyppigheden af driftsmøderne varierede alt efter, hvilke kunder der var tale
om, men det var mellem 1 og 6 gange årligt. han husker, at det tætteste samarbejde var med
codan.
        han var ikke tilfreds med at være hos iss. han ville gerne kunne påvirke sin egen ar-
bejdssituation og ville gerne føle, at det på en måde var hans egen virksomhed. det har altid
ligget han meget på sinde, og han har givet udtryk for dette. i it-afdelingen blev de nok lidt
trætte af ham. it-systemet var out-sourcet til csc, som havde udviklet et notes baseret sy-
stem til brug for afrapportering. der var behov for, at der blev ændret nogle ting. der havde
længe været tale om, at der skulle udvikles et nyt system. på et tidspunkt sagde man i it-
afdelingen til ham, at de ikke ville bruge mere tid på ham.
        under nogle forhandlinger om at forlænge aftalen med forsikringsselskabet if blev
der indgået aftale om, at skadeservice skulle lægge et billede af skaden ind på en særlig ser-
ver. det viste sig, at der i it-systemet netop var blevet lavet nogle ændringer, der gjorde det
                                               - 146 -
vanskeligt at opfylde dette krav. han oplevede, at it-chefen klagede kraftigt over, at han
prøvede at gå ud over reglerne. der kom ikke en god it-løsning i hans tid i iss.
         han begyndte at overveje at søge væk fra iss, men han ville ikke bare opgive. han
ville helst forsøge at lave tingene om.
         han vil tro, at han hørte om ssgs planer om at starte i jylland, så snart det var sket.
kulturen i branchen er som nævnt meget rygtebaseret. første gang, han hørte om planerne
var til et frokostmøde den 2. oktober 2007 med kim torben kildegaard, der var centerleder i
århus. han kendte kim torben kildegaard, fordi denne tidligere havde været ansat i alka.
han mødte kim torben kildegaard til et 3 dages møde for beredskabschefer i aalborg, hvor
de aftalte et frokostmøde. han sagde til kim torben kildegaard, at han skulle overveje at
”banke på deres dør”. han mente, at kim torben kildegaard skulle overveje at søge ind til
iss, men kim torben kildegaard opfattede det åbenbart omvendt. han blev meget overra-
sket, da kim torben kildegaard spurgte, om han var interesseret i at blive ansat i ssg. han
er næsten sikker på, at han afviste idéen totalt.
       næste gang, han fik en henvendelse fra ssg, var fra anders kristensen. de mødtes 8-
10 dage efter mødet med kim torben kildegaard og snakkede om tingene. han sagde til
anders kristensen, at han ville overveje det. den følgende dag modtog han udkast til kon-
trakt. på dette tidspunkt var overvejelserne om at søge væk fra iss i gang. han havde også
løbende modtaget henvendelser fra sin gamle arbejdsgiver falck. han talte om vilkår for an-
sættelse med anders kristensen på mødet, og disse vilkår var afspejlet i det kontraktudkast,
han modtog. han gjorde anders kristensen opmærksom på sine klausuler i forhold til iss,
og at de skulle overholdes. det var vigtigt for ham at komme fra iss på en ordentlig måde,
og det var de enige om.
         han forstod på anders kristensen, at han kunne bruges i ssg, fordi man gerne ville
være landsdækkende, og de havde derfor brug for nogen, der kunne bidrage. hans funktion
i ssg, så længe hans klausuler var gældende, skulle være at have kontakten til beredskaber-
ne i vestdanmark, ligesom det også var hans kerneopgave, dengang han var hos falck. be-
redskaberne var ikke så store kunder hos iss. i øvrigt omsættes der slet ikke for beredska-
berne. beredskaberne er blot forsikringsselskabernes forlængede arm. det står udførligt i be-
redskabsvejledningen, at det beredskab, som rekvirerer skadeservice, ikke hæfter økonomisk
for rekvisitionen. kunden er forsikringsselskabet.
                                                - 147 -
        efter han modtog kontraktudkastet, var hjernen nok på overarbejde. det var anden
gang i hans arbejdsliv, han stod for at skifte arbejde. han tog på ferie sammen med sin hu-
stru, og da han kom hjem, havde han besluttet sig. han skrev derfor en opsigelse til iss den
18. oktober 2007. han havde ikke indgået aftale med ssg på dette tidspunkt. han havde
modtaget 2 kontraktudkast, men havde også tilbud fra falck. han har kommenteret, at der
var meget lang tid til næste lønforhandling i ssgs kontraktudkast, og dette blev ændret i et
nyt udkast. han husker ikke, om han talte med aa, inden han sendte opsigelsen til ham,
men det har han nok gjort. aa var jo hans nærmeste chef. han er sikker på, at han har nævnt
for aa, at han havde jobtilbud fra ssg og falck. han plejede jo altid at være åben og ærlig.
han kan ikke specifikt huske, at han havde drøftet med aa, at han ville væk fra iss. efter
han havde sendt sin opsigelse, blev han ringet op af peter boye larsen, der lagde op til, at
det måtte være en misforståelse, der kunne løses. han ville ikke ændre sin beslutning, men
indvilligede i at tage en samtale med julie thorup om årsagerne til opsigelsen.
       han modtog brevet fra iss om, at man ikke ville fastholde hans klausul. han ved ikke,
om iss var bekendt med hans planer om ansættelse i ssg på det tidspunkt. han husker ikke,
om han underskrev ansættelseskontrakten med ssg før eller efter, han modtog brevet fra
iss. det har heller ikke haft betydning for ham, da det jo var aftalt med anders kristensen, at
klausulen skulle respekteres.
       han husker interviewet med julie thorup som et telefonmøde. det kan godt passe, at
deres samtale var som gengivet i referatet af 30. oktober 2007. han havde forberedt sig til
mødet med nogle håndskrevne noter. han tog udgangspunkt i, hvad iss kunne forbedre,
fordi han havde forstået på peter boye larsen, at der ikke var nogen problemer, som ikke
kunne løses. når det i referatet er anført, at ”aa havde advaret kh – men det er meget vær-
re” drejer det sig om, at der altid var problemer med at få valide data ud af systemet. han
havde også prøvet at sidde til driftsmøde med codan sammen med aa. han husker, at mø-
det var en mandag, efter der i weekenden havde været skybrud. de lovede, at der var styr på
rapporteringen. da han kom til hovedkontoret i naverland, viste det sig, at der ikke var styr
på noget. han havde indtryk af, at aa var klar til at fyre benny nissen omgående, men fordi
de stod midt i skybrud og dermed i en alvorlig situation, ventede han til senere.
       det kan godt passe, at han har udleveret sine håndskrevne notater. det var vigtigt, at
skadeservice fik bevågenhed fra direktionen. han var frustreret over, at de havde fået 3 nye
                                                - 148 -
landedirektører og 4 nye divisionsdirektører. han oplevede sammen med aa og centerle-
derne, at han måtte kæmpe for at få forretningen til at køre.
       han tror kun, at han talte med 2 af centerlederne om sin beslutning. det var torben
madsen og jens skou. han vil tro, at han ringede til dem mellem den 10. og den 25. oktober.
deres reaktion var slem. han syntes, at han var forpligtet til at fortælle dem, at han havde
truffet beslutning om at sige op, fordi det var dem, han havde været tættest på. han spurgte
dem ikke, om de ville med til ssg. han husker ikke præcis, hvad de sagde, men de var nok i
chok, og de har sikkert sagt noget grimt til ham om, at det kunne han ikke være bekendt.
       han kan ikke huske, om han havde samtaler med peter boye larsen inden den 5. no-
vember, hvor de mødtes for at aftale overdragelse af hans opgaver. han ville gerne gøre sit
arbejde færdigt, og han havde lavet et omfattende notat med oversigt over opgaverne. han
havde også en stak mapper med. efter den indledende hyggesnak sagde han til peter boye
larsen, at han havde sagt ja til job i ssg. det var ham magtpåliggende, at peter boye larsen
vidste dette, inden de gik i gang med at gennemgå sagerne. han ville gerne forlade iss i god
ro og orden. det måtte herefter være op til peter boye larsen at vurdere, i hvilket omfang
han kunne fortsætte med opgaverne. peter boye larsen reagerede ved at sige, at det var for-
færdeligt, men at han selvfølgelig stolede på, at vidnet afleverede sagerne på en ordentlig
måde. han kan huske, at der var et særligt vigtigt møde med lærerstandens brandforsikring
dagen efter vedrørende et udestående på 500.000 kr. han tilbød at tage mødet for at få lukket
sagen, hvilket peter boye larsen gav lov til.
       han arbejdede i iss frem til den 30. november, og de lavede en aftale om, at han fik
overført nogle feriepenge. det kan godt være, at han afspadserede nogle halve dage, men
han går normalt ikke så meget op i at tælle timer.
       han husker tydeligt, at han fik brevet, dateret 28. november 2007, fra advokat mette
ravn steenstrup. han blev meget fortørnet. da han skulle aflevere sin firmabil til iss, kon-
taktede han peter boye larsen, mens han kørte i bil. han sagde til peter boye larsen, at han
følte sig krænket over brevet, for han syntes, at han havde opført sig yderst loyalt. peter boye
larsen sagde, at brevet skyldtes en overordnet beslutning, og at det ikke var ham, de gik ef-
ter.
       det er rigtigt, at han ifølge ansættelseskontrakten med ssg skulle modtage 50.000 kr.
ved underskrift. han har undersøgt, hvornår han fik pengene, og det viser sig, at han først
                                                  - 149 -
fik dem i april eller maj 2009. han skrev under i 2007. han modtog en bonus på 20.000 kr. fra
iss, som han fik udbetalt i forbindelse med sin fratræden. han hørte ikke mere vedrørende
kundeklausulen.
       han tiltrådte hos ssg den 1. december 2007. i starten besøgte han beredskaberne, og
efter nogle måneder begyndte han at besøge forsikringsselskaberne. da han ikke havde no-
gen klausul, begyndte han at lave opsøgende arbejde overfor forsikringsselskaberne. der er
ikke så mange selskaber i danmark, så han gik stille og roligt i gang med at besøge dem alle.
       foreholdt oversigt over rammeaftaler fordelt på skadeservicefirmaer forklarede han, at
ssg overtog alka, efter alka havde valgt at indbyde forskellige skadeservicefirmaer til at gi-
ve tilbud. alka sagde åbent, at de ville undersøge markedet for nye samarbejdspartnere. han
var selv til møder med dem sammen med anders kristensen. der var tale om et forløb på en
måned eller to. de ville gerne have en døgnvagt, og ssg ville gerne være deres første priori-
tets samarbejdspartner. det var normalt at sladre lidt i branchen, men han afviste altid at tale
om iss. han ville derimod gerne fortælle om, hvad ssg kunne tilbyde, blandt andet at de fra
april 2008 ville være landsdækkende, det vil sige efter åbning af et center i odense. ssg
kunne derved leve op til kravet om at være fremme på et skadessted indenfor 60 minutter og
leverede yderligere ressourcer indenfor 90 min. alka spurgte ind til ssgs lokationer og gik
op i det. i gamle dage kunne skadesfirmaerne lidt lettere påstå, at de var landdækkende blot
de havde et lokalt telefonnummer, men alka gik op i, om der var tale om rigtige centre, eller
om det bare var adresser. det betyder jo også noget omkostningsmæssigt, hvor langt der skal
køres. han forklarede at det var rigtige funktionsdygtige centre med vaskelinjer, ozonrum
med videre og med det nødvendige antal medarbejdere. det er ikke hans erfaring, at kun-
derne var særligt interesseret i, hvor medarbejderne kom fra. det vigtige var, om udstyret og
mandskabet var i orden. ssg havde desuden et online it-system, hvor man specifikt kunne
se, hvad der blev udført af opgaver vedrørende den enkelte skadesag. det var meget lettere
at arbejde med end det notes system, han kendte fra iss.
       han var også med til at forhandle med købstædernes forsikring. de har altid været
lidt specielle, fordi de gerne vil stå frit, og derfor indgik de kun døgnvagtsaftaler. ssg har al-
tid kæmpet for at få en rammeaftale med dem, og det er lykkedes ssg i sommeren 2012. da
købstædernes forsikring havde døgnvagtsaftale med iss, var omsætningen vistnok på ca. 4
mio. kr., mens ssg har fået lidt mere ud af den.
                                                - 150 -
        han var også med til møder hos lærerstandens brandforsikring i både 2008 og i 2010.
han mener, at det var gunnar andersen, der etablerede mødet, men det var jo hans eget job
at være med. ssg kæmpede for at få så mange kunder som muligt.
        han var med til møder i september 2009 med falck. det var lidt af en kamp at få afta-
len i hus. selv om iss og falck havde et samarbejde, der rakte langt tilbage, var de ikke gode
til at samarbejde. det var et gammelt problem.
        det var helt afgørende for ssg, at rammeaftalerne kom i hus, så der var arbejde til
centrene. derfor knoklede han bare derudad. han kan ikke huske, at der var et budget for,
hvor mange aftaler der skulle laves.
        han mener, at han ansatte centerlederen i aulum. der var tale om en person, som han
havde samarbejdet med i falck. desuden var han vistnok med til en samtale med en leder i
odense, men han har ikke været med til at ansætte folk fra iss.
        han husker ikke, hvornår han hørte, at aa var blevet ansat i ssg. han fik ikke oplys-
ningen på mødet den 10. oktober 2007 med anders kristensen. han mener, at aa startede
ind i 2008, men husker det ikke. han arbejdede ikke sammen med aa. han kender ikke til,
at aa udførte opgaver for ssg i den mellemliggende periode.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede kurt hove, at han i iss var blevet an-
sat af aa og forhandlede vilkår med ham. han indgik i ledergruppen og gruppen af center-
ledere. de havde møder en gang om måneden.
        der var i lang tid i 2006 og 2007 rygter om frasalg af skadesservice i iss. han spurgte
aa om realiteten i disse rygter, men aa vidste ingenting. han forsøgte også at spørge på et
højere plan, men det kunne ikke lade sig gøre at få en klar melding.
        det er rigtigt, at han efter mødet med kim torben kildegaard blev ringet op af anders
kristensen, og at de aftalte at mødes den 10. oktober. han husker kun, at det var et sted på
sjælland. de talte om hovedvilkårene i en ansættelse hos ssg. det var vigtigt for ham at tage
ordentlig afsked med iss, og at han ikke ville få en ringere løn. han fik vist 50.500 kr. på det
tidspunkt. efter han modtog udkast til kontrakt, drøftede de spørgsmålet om, hvornår løn-
nen skulle forhandles første gang og vist også opsigelsesvarslet. han mener, at det andet ud-
kast også blev den kontrakt, han underskrev. han fik som nævnt de 50.000 kr. noget senere
                                               - 151 -
end ved underskriften. bonussen fra iss modtog han på en håndskreven blanket. der var
vist tale om 20.000 kr. før skat.
       han talte med anders kristensen om, hvordan en bonusaftale kunne laves, og han
mener, at det endte med et forslag, som anders kristensen kom frem med. han ved ikke, om
anders kristensen sendte kontraktudkastet til andre end ham.
       han nævnte for anders kristensen, at han gerne ville arbejde sådan, at han følte, at det
var hans egen forretning. han er senere blevet medejer af ssg gennem medarbejderaktier.
       han ved ikke, hvornår han fortalte aa om sine forhandlinger med ssg. han havde ik-
ke en telefonsamtale med aa om det den dag, han havde haft møde med anders kristensen.
han vidste ikke, at aa skrev under på en kontrakt med ssg på det tidspunkt.
       han endte med at få en lidt bedre løn hos ssg, nemlig 52.000 kr. han forhandlede ikke
klausulerne. det var standardklausuler. det var fra starten planen, at han skulle være kun-
dechef, og opgaverne var klart beskrevne, men det var også klart, at klausulerne fra iss skul-
le respekteres.
       han fortalte formentlig torben madsen, jens skou og aa nogenlunde samtidig, at han
skulle til ssg, men han kan ikke tidsfæste det nærmere. han fortalte ikke noget til peter boye
larsen, men efter opsigelsen henvendte peter boye larsen sig til ham. de talte om hans kri-
tikpunkter et for et. peter boye larsen mente, at alt kunne løses, bortset fra kontakten til
falck, som peter boye larsen ikke kunne gøre noget ved. mødet var den 5. november 2007
om formiddagen på centeret i århus. han kan ikke huske, om han på dette tidspunkt vidste,
at aa var fratrådt. det er muligt, at peter boye larsen fortalte ham det på mødet. han fandt
det ikke mærkeligt, at han skulle overdrage sine opgaver til peter boye larsen og ikke til
aa. det var sådan, aftalen var. på mødet gennemgik de alle kundeaftalerne. han har 2 ½ ti-
mes transport til århus, så han er sikker på, at han ikke inden mødet har set den mail, som
aa kl. 06.09 samme morgen sendte videre til ham. de ting, som fremgår af mailkorrespon-
dancen med laus mikkelsen fra topdanmark den 31. oktober 2007, har han helt sikkert op-
lyst peter boye larsen om på mødet. det var jo meningen at informere peter boye larsen
grundigt om kundeforholdene.
       han har selvfølgelig deltaget i nogle møder og introduktioner i forbindelse med, at han
skiftede til ssg. han husker ikke noget møde i efteråret 2007 med eksisterende ssg medar-
                                               - 152 -
bejdere og kommende medarbejdere. hvis der har været et sådan møde, var det helt sikkert
ikke i oktober, men han vil ikke afvise, at der har været et møde i november eller december.
       han vil tro, at han var med på de fælles maillister, når der var mail fra ledelsen i ssg.
han husker, at han deltog i en lederkonference i 2008. det skal nok passe, at han har modta-
get mailen den 6. august 2008 fra michael nielsen. han ved ikke, hvem ”industri1” og
”vent1” er. han har ikke interesseret sig for, hvem der i øvrigt modtog mailen, men nok ale-
ne mailens indhold.
       da han arbejdede i iss, havde han officielt kontor i aulum eller hjemme, men ellers ar-
bejdede han alle steder, hvor han kom. han havde ikke kontor i glostrup.
       han er ikke bekendt med, at der har været en sag om overfakturering i ssg.
       han mener, at han besøgte alka i februar eller marts 2008, fordi aftalen er indgået den
1. april 2008. han husker ikke, hvornår alka indbød til at komme med tilbud, men han har
ikke set denne indkaldelse i iss regi.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede kurt hove, at han kan huske, at peter
boye larsen havde travlt med at komme videre, da de mødtes den 5. november. han syntes,
at der burde have været brugt mere tid, men peter boye larsen skulle videre, fordi der var
andre, der havde sagt op. aftalen om at overdrage opgaverne til peter boye larsen blev vel
lavet 2-3 uger før mødet. både aa og peter boye larsen sagde til ham, at peter boye larsen
skulle overtage kundeaftalerne. derfor holdt han overdragelsesforretning med denne.
lars nielsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han er uddannet tømrer. han var ansat i 21 år hos iss, inden han i december
2007 skiftede til ssg.
        2007 var et turbulent år hos iss, hvor der skete mange ting. der var mange vandska-
der og for få folk. vagtlederne var efter hånden udbrændte. han var selv ansvarlig for drif-
ten i vordingborg og havde et hold på bornholm. der kom 5 skybrud i starten af maj måned,
og de kunne derfor ikke følge med. det var ikke rart at skulle svigte folk og ikke at overhol-
de indgåede aftaler. han bad om hjælp, men kollegerne i holbæk og glostrup, der normalt
var gode til at hjælpe, havde lige så meget at lave.
                                                - 153 -
        han havde overvejelser allerede i marts måned om, hvorvidt han skulle lave noget
andet. han talte med aa om, at han ikke var glad for situationen. han forsøgte at få hjælp,
men fik det ikke. han ville gerne være loyal overfor iss og ville gerne give det en chance.
        første gang, han hørte om muligheden for at komme over i ssg, var i 2006 i forbin-
delse med årsmødet for brandinspektører. her mødte han dennis bendorff, der foreslog ham
at skifte til ssg, hvilket han dog afviste. han mødte også anders kristensen, der kom med
samme forslag.
      en dag først i oktober 2007 blev han kontaktet af sonny nielsen og inviteret til et fro-
kostmøde dagen efter på sonny nielsens arbejdsplads. sonny nielsen spurgte, om det var
ok, at anders kristensen også deltog i mødet. på mødet spurgte de ham, om han var tilfreds
hos iss. det havde han været, men ikke på det sidste. de fortalte, at de havde et job til ham,
og de aftalte, at anders kristensen skulle sende ham et udkast til en ansættelseskontrakt. i
det første udkast var der lagt op til, at han skulle være projektleder under dennis bendorff.
det blev senere ændret til, at han skulle være centerleder i næstved. de talte om hans løn på
mødet, og han forlangte at få en ordentlig løn. han ville have 45.000 kr. det, mente de godt,
kunne lade sig gøre. der blev også talt om bonus. han mener ikke, at de talte om medarbej-
deraktier. de spurgte ham ikke om, hvilke vilkår han havde hos iss. han havde kontrakten
med til mødet, men viste den ikke til dem. anders kristensen og sonny nielsen havde lavet
et godt stykke forarbejde og forklarede ham blandt andet om ssgs sagsstyring. det blev han
fanget af. det var ikke på tale, at han skulle have medarbejdere med sig fra iss. han sagde til
sonny nielsen og anders kristensen, at det ønskede han ikke, for han ville ikke ødelægge
det for iss. i forbindelse med forhandlingerne talte de om, at de skulle overholde hans for-
pligtigelser i forhold til iss’ kunder. han endte med at indgå aftale om en fast løn på 42.500
kr. med mulighed for bonus. det var et dumt valg, for han fik ikke noget ud af sin bonusafta-
le.
      han fortalte allerede på en lederkonference i oktober 2007, at han ville sige op. det var
nogle dage, før han formelt sagde op. han mener, at han fortalte det til torben madsen, per
henriksen og axel rasmussen. han nævnte for dem, at han havde talt med ssg, og at han
var hooked på at starte hos dem. de sagde ikke noget, og det tolkede han sådan, at han nok
ikke længere var en af drengene.
                                               - 154 -
       han syntes ikke, at han var forpligtet til at nævne ssg i sin opsigelse af 19. oktober.
det var ikke noget, som ssg havde bedt ham om at undlade at nævne. han talte med aa
kort efter, at han havde sendt opsigelsen. det var aa, der ringede ham op. han husker, at
han begyndte at forsvare sin beslutning og sagde, at valget var truffet. han husker ikke præ-
cist, hvad aa sagde, men han har nok spurgt, om han havde tænkt sig om. aa forsøgte at få
ham til at blive og nævnte noget med, at han havde været i iss i mange år.
        han husker ikke, at der var drøftelser med aa eller andre i iss om hans kundeklau-
sul. den blev frafaldet ved brev af 25. oktober 2007.
        han husker nogenlunde den samtale, han havde med julie thorup efter opsigelsen,
og som er refereret i notat af 30. oktober 2007. det er rigtigt, at han var stresset og havde ar-
bejdet meget hjemmefra. medarbejderne var også stressede. han kan huske, at han var fru-
streret over, at der ikke blev støttet bedre op fra ledelsens side. han så organisationen som
en maskine, der engang imellem skulle have lidt olie for at kunne blive ved med at køre. det
var vigtigt at pleje medarbejderne. på de større opgaver var der tit flere skadesfirmaer sam-
tidig. han oplevede, at konkurrenternes medarbejdere fik forplejning i form af slik, kage og
sodavand. det var der ikke mulighed for i iss.
        brevet fra advokat mette ravn steenstrup af 29. november 2007 kom bare dumpende.
han tog fat i anders kristensen og nogle kolleger. han hørte, at også per henriksen og axel
rasmussen fik tilsvarende breve. han har ikke siden hørt noget fra mette ravn steenstrup
vedrørende klausulen.
        han tog ikke nogen kunder med over til ssg. anders kristensen gennemgik reglerne
for ham om, hvad man måtte, og dette var en af de ting, man ikke måtte. han vil tro, at an-
ders kristensen gennemgik reglerne 3 måneder efter, at han startede hos ssg. reglerne
fremgik af et notat om ansættelse i ssg fra anden konkurrerende virksomhed.
        han vil tro, at kollegerne i iss hørte, at han skulle til ssg i forbindelse med, at han
gik på ferie i opsigelsesperioden. det viste sig, at en masse jyder også skulle til ssg. det var
nok sidst i oktober, han hørte det. han talte med kurt hove, som fortalte, at han skulle til
ssg, og at det samme gjaldt flere andre.
        han har ikke været med til at rekruttere medarbejdere fra iss. han vidste heller ikke,
at der var planer om, at aa skulle over i ssg. aas navn blev vistnok nævnt i ssg i decem-
ber måned, men han så ikke aa i ssg regi på det tidspunkt.
                                             - 155 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede lars nielsen, at der først blev talt
om, at han skulle være centerleder i forbindelse med det andet kontraktudkast fra ssg. det
havde ellers været meningen, at han skulle bruge sin uddannelse som tømrer som projektle-
der under dennis bendorff. da han skrev sin opsigelse til iss den 19. oktober, skrev han, at
han skulle være projektleder. på det tidspunkt vidste han godt, at han skulle være centerle-
der hos ssg. han syntes ikke, at han var forpligtet til at skrive i opsigelsen, at han skulle til
ssg. han regner med, at alle funktionærer almindeligvis har klausuler i deres ansættelses-
kontrakter.
         da han talte med anders kristensen, var det om ssgs strategi og visioner. der blev
ikke talt om eventuelle planer i jylland.
         der var to medarbejdere fra iss skadeservicecentret i vordingborg, som blev ansat i
ssg, bl.a. en der hed heidi, som blev ansat i ssg ca. ½ år efter ham. hun var da hjemsendt
fra iss.
per henriksen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var i hæren, før han kom til iss som vagtleder. der var ingen klausul i
den kontrakt, han indgik den 15. april 2002. da han blev udnævnt til centerleder, modtog
han en underskrevet kontrakt fra michael nielsen, og i den kontrakt var der en klausul. han
ville derfor ikke underskrive kontrakten og sendte den retur til iss. et par måneder senere
modtog han en ny kontrakt uden klausul, som han underskrev. han foretog sig derfor ikke
yderligere. han havde en bonusordning i iss, der afhang af omsætningen.
         2006 og 2007 havde været nogle gode år i iss. der havde været flere store skader,
herunder ulykken i seest og sygdom på et slagteri. han oplevede, at disse år havde kostet ret
mange ressourcer hos ham og andre ansatte, ligesom det oftest var tordenskjolds soldater,
der rykkede ud til skaderne. han begyndte derfor allerede i 2006 at overveje andre mulighe-
der udenfor iss. han søgte blandt andet en stilling som løsøretaksator, men fik den ikke. ef-
ter et stort skybrud i sommeren 2007 blev han sendt til glostrup for at hjælpe til. der viste sig
at være ekstremt dårlig stemning. på tidspunkt mødte han tilfældigt på et af skadestederne
nogle sanitører fra ssg. han kom i snak med dem, og de virkede glade for deres arbejde.
han kendte ikke ssg i forvejen. i august måned ringede han til anders kristensen. der
                                                - 156 -
havde på det tidspunkt været rygter om, at ssg ville åbne centre i det jyske. han havde ikke
set nogen artikel i børsen, men havde læst om ssg på deres hjemmeside. han fandt anders
kristensens navn på siden og ringede til ham. anders kristensen fik hans navn og telefon-
nummer. i september/oktober blev han kontaktet af anders kristensen, og de aftalte et møde
den 15.-16. oktober et sted på fyn. han var interesseret i at høre mere om ssg, hvilken rolle
han kunne få, og hvor stramme tøjlerne var hos ssg. i iss var der ikke længere noget råde-
rum. når de var ude for at spise med kunderne, skulle de personligt lægge ud for maden og
spørge om lov. medarbejderne blev ikke behandlet godt. julefrokosten var blevet erstattet
med en lille julegave.
       anders kristensen sagde, at der var helt andre friere tøjler i ssg. centerlederen fik selv
lov til at styre centeret. de talte også om løn, og her kunne anders kristensen tilbyde ham 4-
5.000 kr. mere end lønnen hos iss. han indgik også aftale om bonus. der blev ikke talt om
medarbejderaktier.
       han har sikkert talt med anders kristensen om, at der var et par medarbejdere, han
gerne ville have med fra iss. det var meningen, at han skulle indrette centret og starte
centret op i løbet af 3-4 måneder. i starten var han nødt til selv at være med, og hvis der ikke
var andet at lave, var han med ude på opgaverne.
       han ved ikke, om anders kristensen talte med andre fra iss. der begyndte at komme
flere opsigelser i oktober. han kontaktede lars nielsen, som bekræftede, at han havde sagt
op, men han sagde ikke, hvor han skulle hen. han fornemmede ikke, at lars nielsen havde
talt med anders kristensen. i slutningen af oktober havde flere af centerlederne sagt op, og
der havde været en stor annonce for ssg, så derfor kunne han godt lægge to og to sammen.
i slutningen af november blev centerlederne samlet til et intromøde hos ssg i herlev. han
kan huske, at anders kristensen, john kristensen og lars nielsen var med. han er usikker
på, om alex rasmussen var med. han husker ikke, om der var en advokat med. meningen
med mødet var at se virksomheden.
       han kan godt huske, at han har set notatet om ansættelse i ssg fra anden konkurre-
rende virksomhed.
       han sagde sin stilling i iss op ved mail af 30. oktober 2007. efterfølgende ringede aa
ham op. han fortalte ikke aa, hvor han skulle hen, og han var heller ikke interesseret i at si-
ge det. det, der stod i opsigelsen, var ikke forkert, for det var faktisk meningen, at han skulle
                                                - 157 -
taksere i ssg. der er ikke nogen, der har fortalt ham, at han skulle sige noget forkert. det var
først på hans sidste arbejdsdag, at han fortalte sine medarbejdere, at han skulle til ssg. frem
til sin fratræden arbejdede han meget hjemmefra. han afleverede sine sager pænt og ordent-
ligt. i iss vidste man godt, at han kunne kontaktes, hvis der var brug for hjælp til sagerne.
han vidste godt, at det kan være svært at overtage andres arbejde.
        han havde en samtale med peter boye larsen i forbindelse med sin fratræden. peter
boye larsen ville gerne holde på ham, men han sagde nej tak. han ville til gengæld gerne
fortælle peter boye larsen om årsagerne til, at han ville forlade iss. hovedbudskabet var, at
der havde været rigtigt mange ledelsesskift, og at det altid var tordenskjolds soldater, der
var ude på opgaverne. der blev arbejdet rigtigt mange timer uden belønning. han følte ikke,
at han havde nogen indflydelse.
        i ssg startede han med at finde lokaler og derefter med at indrette dem. den første
medarbejder, han fik ansat, var peter christensen. peter christensen var ellers blevet tilbudt
at blive centerleder i sønderborg, men han ville hellere ind under ham. de ansatte også en
tømrer, som ikke kom fra iss. når han blev ringet op af interesserede, kunne han ansætte
dem, hvis det kunne forsvares økonomisk. han skulle blot informere kjeld albrechtsen om
ansættelserne. han har ansat nogle fra den stak af ansøgninger, der kom i efteråret. nogle af
ansøgerne kom fra iss. det var ham selv, der sad med stakken af ansøgninger og traf beslut-
ninger.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede per henriksen, at han i sin stilling i
iss ikke selv havde kompetence til at afskedige medarbejdere. hvis medarbejdere skulle frit-
stilles, var det hans overordnede, der skulle træffe beslutningen.
          han orienterede ikke aa om, at han skulle til ssg. han havde faktisk også tilbud fra
alka.
          det var anders kristensen, der skulle være hans chef i ssg. han vidste ikke, at aa
forhandlede med ssg.
          han fandt selv lokaler til centeret. han talte med en ejendomsmægler og var også i
dialog med gunnar andersen.
                                                - 158 -
mette willemoe wang forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at hun er jurist i iss. i 2007 var hun chef i juridisk afdeling for hele dan-
mark. hun var desuden selskabets ombudsmand. ombudsmandsfunktionen er tænkt som
en uvildig person, som ansatte kan henvende sig til i fortrolighed.
       hun var ikke med til at lave tillægget til aas ansættelseskontrakt i marts 2007. hun
kendte godt aa, men havde meget lidt med ham at gøre, og det var ikke meget, hun så til
aa. hun har rådgivet ham om enkelte konkrete medarbejderoverenskomster og anden al-
mindelig medarbejderrådgivning.
       hun var med til mødet den 2. november 2007, som var en fredag. hr-chef finn ve-
stergård bad hende deltage i mødet, som skulle holdes samme dag kl. 10.30. hun var mødt
tidligt. hun forberedte sig til mødet ved at gennemgå aas ansættelsesvilkår og udarbejdede
et udkast til fratrædelsesaftale. hun fik at vide af finn vestergaard, at der havde været en
dialog med aa, og at han havde det skidt. aa havde derfor bedt om at få en fratrædelsesaf-
tale. det var den forventning, hun havde til indholdet af mødet. årsagen til, at hun skulle
deltage i mødet, var, at aa inden mødet havde meddelt finn vestergård, at han ville tage
sin advokat, jacob goldschmidt, med til mødet. derfor ønskede finn vestergård, at hun
skulle være med. de havde talt med peter boye larsen, der havde sagt, at de skulle finde en
pragmatisk løsning, og de havde en aftale med maarten van engeland om at forelægge fra-
trædelsesaftalen for ham, inden den blev skrevet under.
       det ville normalt være en type møde, der kunne afholdes mellem en chef og en medar-
bejder, men i dette tilfælde var aa gået til hr-direktøren i stedet for sin egen chef.
       agendaen for mødet var, at iss skulle sige farvel til en regionsdirektør, som blev anset
for at være en rigtig loyal medarbejder. aa var blevet syg af branchen, presset i skadeservice
m.m. iss ville gerne hjælpe ham godt på vej.
       mødet blev afholdt på finn vestergårds kontor. aa, advokat jacob goldschmidt, finn
vestergård og hun selv deltog i mødet. finn vestergård bød velkommen og herefter satte
advokat jacob goldschmidt scenen. ikke så langt inde i mødet sagde jacob goldschmidt, at
de ændringer, der havde været i aas ansættelse, betød, at han kunne anse sig selv for op-
sagt. ændringerne var blevet trukket ned over hovedet på ham. fra iss’ side blev det heref-
ter sagt, at hvis det var aas påstand, kunne mødet sluttes med det samme, og der var ingen
grund til at tale om en fratrædelsesaftale. iss var slet ikke enig i det synspunkt. hun opfatte-
                                                - 159 -
de det som en slags ”prøveballon”, som blev sendt op af jacob goldschmidt, men som straks
blev skudt ned.
       synspunktet blev ikke fastholdt af jacob goldschmidt under de videre forhandlinger,
og de talte herefter udelukkende om klausuler og vilkår i forbindelse med en fratrædelse. de
gennemgik elementerne i fratrædelsesaftalen og strikkede på den måde en aftale sammen,
som begge parter kunne være tilfredse med.
       ssg blev slet ikke drøftet på mødet. aa sagde, at branchen gjorde ham syg, og han til-
kendegav meget klart, at han ville ud af branchen. han ville måske være vognmand igen.
       hun er ikke bekendt med, at aa har klaget over manglende opbakning. hun har været
ombudsmand i 8 år og har på intet tidspunkt fået en sag fra skadeservice, hvor medarbejdere
klagede over manglende trivsel eller dårlige personalevilkår.
       hun vidste ikke, at der foregik medarbejderrekruttering. hun havde hørt om nogle
ganske få opsigelser i skadeservice på det tidspunkt, men hun lagde ikke noget i det. der var
afgang i alle forretningsområder, og hun kendte ikke ved navn dem, der sagde op.
       aa oplyste ikke på mødet, at alle de jyske centerledere havde sagt op, og at deres
klausuler var blevet frafaldet. aa havde som regionsdirektør kompetence til at frafalde
klausuler. når en medarbejder fratræder, skal chefen forholde sig til, om en aftalt klausul
skal fastholdes eller ej. iss har generelt den politik, at man ikke ønsker at klausulere mere
end nødvendigt. der skal derfor foretages en risikovurdering af den pågældende medarbej-
der. hvis medarbejderen har meget viden og er en nøglemedarbejder, skal klausulen fast-
holdes, i andre tilfælde slipper iss klausulen.
       når en chef indrapporterer, at en medarbejder har sagt op, er lønadministrationen
pennefører på brevet, som bekræfter opsigelsen. hvis chefen ikke har forholdt sig til
spørgsmålet om klausuler, vil lønadministrationen anmode chefen om at tage stilling til det,
da det er den enkelte chef, som er nærmest til at vurdere spørgsmålet.
       aa gav ikke under mødet udtryk for bekymring for fremtiden i skadeservice og nævn-
te ikke, at ssg tog medarbejdere fra iss.
       det var en forudsætning for fratrædelsesaftalen, at aa stod til rådighed for skadeser-
vice i en periode, idet det var vigtigt, at aas viden blev overleveret til peter boye larsen og
de andre, som skulle tage over. de drøftede ikke i detaljer, hvordan dette skulle gøres, men
det var ikke meningen, at aa skulle møde på arbejde. det var jo arbejdet, der gjorde ham
                                               - 160 -
syg. aa skulle pakkes ind, så han ikke havde kontakt til medarbejderne, men det skulle sik-
res, at peter boye larsen kunne køre driften videre. dette var også meget klart beskrevet i
fratrædelsesaftalen.
       det udkast til fratrædelsesaftale, som hun havde med til mødet, havde en række tom-
me felter, der skulle udfyldes under mødet. de forhandlede blandt andet fratrædelsesdatoen
og rådighedsperioden på mødet. det foregik på den måde, at de først drøftede nogle temaer,
og bagefter samlede de op i aftalen. hun rettede selv udkastet efterfølgende. det endte
blandt andet med, at aas klausuler blev afkortet ved aftalen. der lå to hensyn bag dette. på
den ene side havde aa tilkendegivet meget klart, at han havde det skidt med branchen og
følte sig tynget af klausulerne. desuden ville han til en anden branche. iss skulle på den an-
den side sikre sig i en periode og havde derfor brug for at opretholde klausulerne i en vis pe-
riode. iss imødekom ved afkortelsen aa. drøftelserne om klausulerne gik derfor ikke på,
om aa overhovedet skulle have klausuler, men derimod længden af klausulerne. iss skulle
videre på sin vej, og der var tale om en nøgtern vurdering i respekt af aa. fratrædelsesafta-
len blev drøftet med maarten van engeland, inden den blev skrevet under.
       de diskuterede den overordnede betydning af klausulerne, og der var ingen tvivl om,
hvad de indebar for aa. advokat jacob goldschmidt forklarede betydningen, og aa vidste
således, hvad medarbejderklausulen indebar. desuden gennemlæste alle aftalen inden un-
derskrift.
       til allersidst i mødet rejste aa spørgsmålet om betaling af advokat jacob gold-
schmidts faktura. det accepterede finn vestergård. dette er årsagen til, at det ikke blev ind-
føjet i aftalen.
       det var aa, der ønskede at afholde ferie i nogle specifikke uger. aa mente selv, at det
kunne have en rekreativ virkning, hvis han holdt ferie, hvilket jacob goldschmidt var enig i.
det var ok for iss.
       hun mener ikke, at aas sygemelding var et problem i forhold til den aftalte rådig-
hedsforpligtelse. det var opfattelsen, at aa ville få det bedre, når han blev trukket væk fra
skadeservice, og at sygemeldingen ikke var til hinder for opfyldelse af den aftalte rådigheds-
forpligtelse.
       hun har ikke hørt, at der var drøftelser om, hvorvidt aa skulle kontakte enkelte kun-
der og meddele, at han fratrådte. det lå uden for finn vestergårds ressort. der blev ikke
                                               - 161 -
drøftet driftsrelaterede emner. det var rammerne, de strikkede sammen. der blev heller ikke
nævnt konkrete kundenavne.
       aa skulle aflevere sin bil som en del af aftalen.
       det var en værdig og ordentlig forhandling, bortset fra det lille intermezzo i begyndel-
sen vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt aa kunne anse sig som opsagt. hun forlod mødet
to gange. den ene gang sammen med finn vestergaard for at drøfte aftalen med maarten
van engeland, den anden gang var hun væk i 10 minutter for at skrive aftalen ren. mødet
sluttede inden frokost kl. ca. 12.
       det var hendes opfattelse, at aa var dybt loyal. han havde ”blåt blod i årerne”. loyale
ansatte med lang anciennitet omtales sådan i iss. hun havde ingen grund til at betvivle aas
loyalitet.
       hun hørte om brevet af 5. november 2007 fra jacob goldschmidt første gang om freda-
gen. hun læste brevet flere gange. hun forstod ikke, hvorfor jacob goldschmidt havde skre-
vet brevet, når der nu var indgået en udførlig fratrædelsesaftale. desuden var mange af de
ting, som der stod i brevet netop forhold, som ville have ført til, at der ikke ville være blevet
indgået fratrædelsesaftale. hun kan huske, at hun sagde til finn vestergård, at hun var ban-
ge for, at der var noget, de ikke kunne se. de kontaktede derfor koncernens juridiske afde-
ling.
       i perioden efter fratrædelsesaftalen begyndte der at løbe rygter om, at aa havde fat i
nogle af iss’ ansatte og kunder. det var rygter, der tog til omkring midten af november. da
rygterne begyndte at løbe, tog hun kontakt til funktionæradministrationen og instruerede
om, at de ikke på nogen måde måtte bekræfte opsigelser fra skadeservice. disse skulle forbi
juridisk afdeling, hvor man foretog en vurdering af, om de pågældende medarbejderes klau-
suler skulle fastholdes.
       ved et møde i bredgade den 26. november blev de ting, der var blevet synlige drøftet.
aas fratrædelsesaftale blev også drøftet. de besluttede, at aa skulle bortvises for illoyalitet,
idet han kontaktede medarbejdere og kunder. hun var ikke med til at eksekvere bortvisnin-
gen. jan kreiberg larsen og finn vestergård kørte meget tidligt om morgenen den 27. no-
vember til aas privatadresse i jylland og bortviste ham der.
       der findes forskellige ansættelsespakker i iss afhængig af, hvilket niveau man ansæt-
tes på. nogle ansættelsespakker indeholder klausuler. dette gælder for alle stillinger med
                                                  - 162 -
ledelsesansvar. desuden er alle chefer instrueret om altid at foretage en konkret vurdering af
behovet for at pålægge en medarbejder klausuler.
        aa kunne således godt bestemme, at en bestemt medarbejder skulle have en klausul,
men det var forudsat, at han forinden vendte spørgsmålet med sin chef efter det såkaldte
bedstefarprincip. bedstefarprincippet indebærer, at man spørger sin overordnede, så der
kommer 4 øjne på sagen.
        hun havde ansvaret for formuleringen af ansættelseskontrakter og klausuler i 2007.
        axel rasmussens kontrakt er indgået i 2002, så den har hun ikke været med til at lave,
da hun ikke var ansat på dette tidspunkt. axel rasmussen er ansat efter de gamle regler for
så vidt angår klausuler.
        det beroede på chefens vurdering, om en klausul skulle fastholdes. det er iss’ politik,
at der ikke skal klausuleres blot for at klausulere. der er også en økonomisk vurdering i
spørgsmålet, men ingen fast praksis.
        aa var en dygtig driftsmand, der drev organisationen på sin egen måde. han havde
nok en streng ledelsesform. den organisatoriske ændring, der indebar en opdeling i øst- og
vestdanmark, skete for at aflaste aa. hun var ikke involveret i dette. hun havde ikke så
meget berøring med skadeservice. det var en afdeling, der levede sit eget liv. skadeservice
var stabil ledelsesmæssigt på den måde, at centerlederne og vagtlederne havde været i ska-
deservice i mange år. aa var chef for centerlederne, men centerlederne havde det daglige
ansvar for driften af centrene. centerlederne kunne selv afskedige og ansætte medarbejdere
under respekt af bedstefarprincippet.
        fritstilling kunne ske ved at indstille dette til aa, men ved timelønnede medarbejdere
skete det meget sjældent. der skete kun fritstilling, hvis det var nødvendigt. hun har konsta-
teret, at der er sket fritstillinger på niveauer, hvor der normalt ikke anvendes fritstilling, men
hun gik ud fra, at det var godkendt efter bedstefarprincippet. hvis john kristensen har frit-
stillet visse medarbejdere, må man gå ud fra, at aa har godkendt det. det skal også indbe-
rettes og noteres i it-systemet, hvilket ikke altid er sket korrekt.
        sagens bilag 69 viser en oversigt over de medarbejdere, som har sagt op i iss, og som
derefter er blevet ansat i ssg. årsagen til, at der er så mange versioner af dette bilag, er, at
det er blevet opdateret løbende. informationerne kan ikke trækkes automatisk fra et system
og skal derfor findes manuelt. man kan sige det sådan, at iss hele tiden er blevet klogere. fx
                                                 - 163 -
har det vist sig, at nogle medarbejdere ikke var afgangsført rigtigt i systemet og derfor i en
periode stod som aktive, selvom de var fratrådt og havde fået ansættelse i ssg. der har såle-
des ikke været konsistens mellem lønningslisterne og listen over fratrådte. arbejdet med at
udarbejde bilaget til sagen har stået på siden 2009. ved seneste optælling var der tale om 89
medarbejdere, der var gået til ssg. af det nyeste bilag 69 fremgår tre ændringer, blandt an-
det er aas fratrædelsesdato rettet til 27. november 2007.
       lønnen, som fremgår af aas lønseddel for november 2007, er udbetalt, selvom den
egentlig ikke skulle have været det. der var beordret lønstop i forbindelse med aas bortvis-
ning, men ved en fejl var det ikke blevet effektueret.
       forevist en medarbejderliste vedhæftet mail af 8. september 2006 forklarede hun, at li-
sten beror på et særligt udtræk i iss systemet. listen er skabt på baggrund af en række defi-
nerede kriterier og er ikke en almindeligt tilgængelig liste.
       it afdelingen bad med mellemrum alle medarbejdere om at slette mails og kun gemme
relevante mails i særlige arkivmapper.
       det er ikke hendes opfattelse, at aa har opfyldt sin del af fratrædelsesaftalen med hen-
syn til at overlevere informationer til peter boye larsen.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede mette willemoe wang, at hendes viden
om, hvordan det gik i skadeservice, overordnet var baseret på den viden, hun fik, når hun
rådgav aas folk i organisationen.
       hun har ikke haft grund til at tro, at bedstefarprincippet ikke blev anvendt i skadeser-
vice. hvis man spørger i juridisk afdeling, får man altid det svar, at man skal anvende bed-
stefarprincippet. hun er sikker på, at hun ved rådgivning af aas folk har instrueret om bed-
stefarprincippet. forelæggelse for den overordnede sker både pr. mail og mundtligt. det af-
hænger af den enkelte sag, hvordan den drøftes med den overordnede.
       hun har været ude i centrene ofte for at tale med en centerleder. hun har kun sjældent
talt med aa. hun har ofte været i glostrup, fx for at rådgive en centerleder om et medarbej-
derforhold.
       det var finn vestergård, der bad hende lave udkast til fratrædelsesaftale. klausulerne
var i ansættelsesaftalen aftalt til 12 måneder, men de endte med 8 måneder i fratrædelsesaf-
talen. det var vigtigt for iss at få beskyttelse i form af en klausul, og at der blev aftalt en rå-
                                                 - 164 -
dighedsforpligtigelse. iss’ ønsker til aftalen drøftede hun med finn vestergård inden mødet.
det er rigtigt, at de spillede ud med fastholdelse af klausulen i 12 måneder. det er jo sådan i
en forhandling, at man starter i hver sin ende og nærmer sig hinanden. de endte som be-
kendt på 8 måneder. det overordnede mandat for forhandlingen var fastlagt af peter boye
larsen og maarten van engeland. finn vestergård orienterede hende om mandatet.
       hun forlod mødet en gang alene og en gang sammen med finn vestergård, hvor de
skulle forelægge aftalen for maarten van engeland. hun ved naturligvis ikke, hvad der fore-
gik i mødelokalet, mens hun var væk.
       det er rigtigt, at aa var sygemeldt. forholdet mellem aas sygdom og aftalens be-
stemmelse om afholdelse af ferie skal forstås sådan, at aa i kraft af fratrædelsesaftalen blev
fredet fra branchen. aa skulle tømme sit hoved. aa ville gerne holde ferie i nogle bestemte
uger. aa og advokat jacob goldschmidt var inde på, at ferien kunne have et rekreativt for-
mål for aa. hans sygdom vedrørte den branche, han var i, og det var forventningen, at han
ville få det bedre, hvis han fik arbejdet lidt på afstand. det vigtigste for iss var, at aa over-
leverede viden til iss inden for rådighedsperioden.
       beskeden om, at funktionæradministrationen ikke længere skulle bekræfte opsigelser,
og at klausuler ikke måtte frafaldes for medarbejdere fra skadeservice blev givet i sidste
halvdel af november. disse spørgsmål skulle herefter forbi juridisk afdeling. den sædvanlige
sagsgang inden dette var, at funktionæradministrationen bekræftede opsigelser. hvis den re-
levante chef ikke havde forholdt sig til klausuler, skulle funktionæradministrationen sørge
for, at chefen forholdt sig til spørgsmålet. den almindelige sagsgang ville normalt ikke in-
volvere juridisk afdeling.
       hvis eksempelvis kurt hove, der refererede til aa, sagde op, skulle aa tage stilling
til, om kurt hoves klausuler skulle frafaldes. funktionæradministrationen ville spørge aa,
hvis han ikke havde forholdt sig til spørgsmålet, men det ville ikke blive noteret noget sted,
at aa i første omgang ikke havde forholdt sig til klausulen. det ville heller ikke blive note-
ret, hvis bedstefarprincippet havde været anvendt. med en chef af aas kaliber ville man gå
ud fra, at princippet var blevet efterlevet.
       hun kender ikke brevet fra michael nielsen, der begrunder opsigelsen i 2006. hun har
ikke haft henvendelser i kraft af hendes ombudsmandsfunktion af denne art. da brevet er
stilet direkte til direktionen, vil hun normalt ikke få det at se.
                                                - 165 -
       ombudsmandsfunktionen er tænkt til dem, der oplever frustrationer. hun mener, at
hun har god indsigt i, hvad der foregår i driften.
       hun er helt sikker på, at ssg ikke blev drøftet på fratrædelsesmødet. ssgs annonce var
ikke en del af drøftelserne med peter boye larsen inden mødet.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede mette willemoe wang, at bedstefar-
princippet er en metode til at få 4 øjne på en sag. i en stor koncern som iss minimeres risiko-
en for, at der træffes forkerte beslutninger, eller at lidt for venskabelige aftaler udvikler sig.
chefen kan ikke blot gøre, hvad der passer ham. bedstefarprincippet medfører, at den over-
ordnede chef bakker op om beslutninger. for at kunne bakke op er den overordnede chef na-
turligvis nødt til at kunne sætte sig ind i den relevante sag. bedstefarprincippet følger hr-
strukturen, og aas bedstefar var derfor peter boye larsen.
       årsagen til, at maarten van engeland skulle godkende aas fratrædelsesaftale var, at
mødet var kommet i stand på usædvanlig måde. det var maarten van engelands målsæt-
ning, at da aa havde det rigtigt skidt, skulle der findes en pragmatisk løsning. hun var ikke
selv i tvivl om, at aa var syg.
       kort efter fratrædelsesaftalen blev indgået med aa, hørte hun, at aa kontaktede iss
medarbejdere og kunder. det var i midten af november. hun fik informationen fra nogle af
de ansatte på centrene. hun husker ikke, hvilket center hun hørte det fra. på det tidspunkt
begyndte hun en dialog med peter boye larsen. der var rigtigt mange indicier på, at aa
kontaktede medarbejdere og opførte sig illoyalt. peter boye larsen ved helt sikkert, hvem
der havde dokumentationen for aas handlinger.
       der kom flere og flere opsigelser. det virkede påfaldende og unormalt. juridisk afde-
ling og hr aftalte, at hr afdelingen skulle interviewe dem, der sagde op for at finde ud af,
hvad der var galt, og juridisk afdeling skulle sørge for at skrive de rigtige ting. i hr afdelin-
gen var det julie thorup, der var ansvarlig for skadeservice. fastholdelsesplanen blev lavet i
samarbejde mellem julie thorup i hr afdelingen og finn vestergård. julie thorup skrev me-
re og mere ned. juridisk afdeling tog initiativ på den måde, at klausulerne blev fastholdt. der
blev også sendt en standardskrivelse til alle medarbejdere, der sagde op, med beskrivelse af
loyalitetspligten. de sikrede på den måde, at informationerne kom ud til alle.
                                                - 166 -
       hun havde læst i avisen om ssgs opstart i jylland, men det var ikke noget, hun tænkte
over under mødet med aa den 2. november 2007.
peter boye larsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat som divisionsdirektør i iss den 15. september 2007. han havde
tidligere været regionsdirektør i rengøringsdivisionen. hans direkte overordnede var maar-
ten van engeland. ansvarsområderne i den nye division var ejendomsservice, trafik, kloak
og skadeservice. han havde det overordnede ansvar for disse områder. han nåede ikke at
lægge en plan for, hvordan han skulle ned i materien i skadeservice. det var ikke der, han
fokuserede i første omgang.
       han blev introduceret til aa få dage efter sin tiltræden. der var tale om et ganske kort
møde. aa virkede en smule afvisende. han synes, at han respekterede aa som regionsdi-
rektør. som ansvarlig for området ville han imidlertid gerne vide mere om udfordringerne i
skadeservice, og hvilke kunder der var. det virkede ikke, som om aa var interesseret i at
give disse informationer.
       forholdene i skadeservice nåede at blive kritiske, før han fik en fornemmelse for det -
det vil sige, at det først var i forbindelse med de mange opsigelser.
       skadeservice havde været i god gænge. der havde været nogle år med meget høj akti-
vitet og høj omsætning og indtjening.
       han besøgte ikke centrene i forbindelse med sin tiltræden, det var først i forbindelse
med de mange opsigelser.
       det var maarten van engeland, der fortalte ham, at aa havde for meget at lave. han
drøftede opdelingen af skadeservice i øst og vest med aa, og denne virkede positiv.
       han har en notesbog, der ikke er en egentlig dagbog. i bogen har han noteret væsentli-
ge punkter, der har været drøftet og oplevet. i bogen kan han se, at han den 16. oktober 2007
har forelagt idéen om opdeling for aa. tanken var, at aa også skulle have ansvaret for
ejendomsservice i vest. han har noteret ”det gør vi” i bogen. han ved ikke, om han nævnte
jacob linding, men han sagde, at han havde en potentiel kandidat til stillingen i øst.
       han vidste ikke, at ssg havde planer om at starte i jylland. aa fortalte det ikke. han
kan se i sin bog, at de har talt om regnskabet, og om en konkret udfordring med en afde-
                                                  - 167 -
lingsleder i glostrup. han regner med, at han ville have skrevet ned, hvis de havde talt om
ssg.
       aa og jan kreiberg larsen havde en dialog om hjælp til fakturering. det var jan krei-
berg larsen, der skulle holde snor i dette.
       mailen af 3. oktober 2007, som han sendte til aa, blev sendt før idéen om organisati-
onsændringen. han havde ikke planer om at overtage kundekontakten fra aa. han har
åbenbart følt det nødvendigt at præcisere emnerne i mailen. han har nok ikke følt, at hans
besked var gået igennem til aa. aa virkede afvisende overfor at lukke ham ind og give ham
indsigt i organisationen.
       citaterne i mailen stammer givet vis fra aa. han har åbenbart følt det nødvendigt at
understrege, at aa skulle bakke ledelsen op. det er tale om en meget usædvanlig mail. mø-
det inden mailen var meget sikkert et fysisk møde.
       mailen af 3. oktober fra jan kreiberg larsen til aa er skrevet, fordi vidnet havde aftalt
med jan kreiberg larsen, at denne skulle have dialogen om fakturering med aa.
       forevist aas mail af 5. oktober til flemming schandorff, forklarede han, at flemming
schandorff er nummer 2 i koncernen. han kendte ikke mailen.
       forevist mail af 7. oktober fra mailadressen fam_kristensen@get2net.dk til aa vedhæf-
tet en ansættelseskontrakt, forklarede han, at aa ikke har fortalt ham om ansættelsesaftalen
med ssg.
       det er rigtigt, at han sendte sit forslag til en kandidat til stillingen i øst til aa på mail
den 18. oktober. han tolkede aas svar sådan, at forslaget var modtaget. jacob linding var
ikke blevet ansat på dette tidspunkt. han ville gerne have, at aa skulle sige god for jacob
linding. han ved, at aa og jacob linding mødtes uden hans tilstedeværelse. han fik bagef-
ter at vide af aa, at han syntes godt om jacob linding.
       problemerne i glostrup vedrørte vagtlederne under benny nissen. han havde den 16.
oktober diskuteret sagen med aa, som fortalte, at benny nissen havde fået en advarsel i ju-
ni, og de aftalte, at benny nissen skulle afskediges. det endte ikke sådan, men han husker
ikke hvorfor. han vidste på det tidspunkt ikke, at benny nissen tidligere havde klaget over
aas ledelsesstil.
       han blev ansat midt i budgetprocessen i efteråret 2007. jan kreiberg larsen bad ham
orientere aa om budgetstigningen på 40 mio. kr. det huede ikke aa. de var så langt i bud-
                                                - 168 -
getprocessen, at det var en direktionsbeslutning. meddelelsen om budgetstigningen hjalp
formentlig ikke på samarbejdet med aa.
       den første opsigelse var fra kurt hove. aa fortalte om opsigelsen i en telefonsamtale.
aa forklarede, at kurt hove skulle tilbage til falck. han kendte ikke kurt hoves kontrakt,
men han vil tro, at der var en klausul i kontrakten ud fra den stilling, han havde. han vil tro,
at han talte med aa om at få kurt hove til at trække opsigelsen tilbage, fordi kurt hove var
en vigtig person for iss. i sidste ende har det nok været ham, som besluttede at frafalde kurt
hoves klausul. han opfattede ikke falck som konkurrent til iss. han fik senere at vide, at
kurt hove skulle til ssg.
       han husker ikke, hvornår han så opsigelsen fra lars nielsen.
       han husker ikke mailen fra aa med annoncen fra ssg den 20. oktober 2007. han op-
fattede dengang ssg som en konkurrent blandt flere, men han havde ikke overblik over,
hvor stor en trussel ssg var i forhold til skadeservice. han husker ikke, at mailen gav anled-
ning til dialog. aa fortalte ham ikke, at ssg var en stor trussel. han vidste ikke, at aa på
det tidspunkt havde underskrevet en aftale med ssg.
       han husker ikke, om han vidste, at sonny nielsen og michael nielsen havde investeret
i ssg.
       i forbindelse med opsigelserne fra jens skou, torben madsen og kurt e. olesen fik han
nogle forklaringer på, hvor de skulle hen. han kan ikke huske, hvornår han fik besked om
disse opsigelser, og om det var aa, der gav ham oplysningerne. han talte også selv med fle-
re af dem, der sagde op. tilliden til forklaringerne svandt, efterhånden som der kom flere
opsigelser. han havde ingen idé om, at disse folk skulle til ssg. det var først i november, der
tegnede sig et billede.
       han husker ikke aas mail af 25. oktober vedrørende muligheden for at give højere løn
til henning pihl-mortensen, men han har givet vis fulgt aas anbefaling, da en højere løn
kunne have ødelagt lønstrukturen i iss.
       han ved ikke, om han reagerede på aas mail af 25. oktober, men det ville ligne ham
dårligt, hvis han ikke gjorde. han husker ikke, hvad der skete i forhold til benny nissen.
       han mener ikke, at henning pihl-mortensen eller andre fortalte ham, hvor carsten
pihl-mortensen, vagtleder i iss fugtteknik, skulle hen efter sin opsigelse.
                                               - 169 -
       aa sygemeldte sig den 29. oktober om eftermiddagen pr. mail. han husker ikke, at der
var nogen dialog efter mailen dagen efter, hvor aa skrev, at han havde brug for at kunne
slukke telefonen lidt.
       han mødtes med john kristensen den 8. november. john kristensen forklarede ham, at
han var økonomisk uafhængig og ville passe gården derhjemme. henning pihl-mortensen
fortalte, at han skulle til en ikke-konkurrerende virksomhed. han har noteret hovedpunkter-
ne af samtalerne i sin notesbog.
       som han husker det, blev klausulerne frafaldet efter indstilling fra aa, men han traf
beslutningen. på et tidspunkt tog juridisk afdeling over vedrørende disse beslutninger. han
ville ikke have fulgt aas indstilling, hvis han havde vidst, at de pågældende medarbejdere
skulle til ssg.
       han aftalte med finn vestergård, at finn vestergård skulle tage samtalen med aa om
fratrædelse. han vidste godt, at der skulle laves en fratrædelsesaftale med aa. mandatet til
aftalen blev udstukket af maarten van engeland. der skulle sikres en overlevering af aas
opgaver og viden. det var meningen, at han skulle redde stumperne af driften.
       foreholdt sin mail af 29. oktober 2007 til aa som svar på dennes sygemelding forkla-
rede vidnet, at han ikke mener, at han efterfølgende var i dialog med aa om koordinering af
informationer til medarbejderne. vedrørende mailen af 30. oktober 2007 til aa forklarede
han, at han på det tidspunkt erkendte, at han var nødt til selv at gøre noget i forhold til cent-
rene i jylland.
       han mødte kurt hove på centeret i århus den 5. november, efter kurt hove havde
sagt op. han vidste godt, at kurt hove skulle til ssg den 1. december. han kan ikke huske,
om kurt hove selv fortalte det, eller om han havde hørt det inden. det kan godt være, at
kurt hove selv fortalte ham det. årsagen til, at det var ham, der havde mødet med kurt ho-
ve, var, at aa var sygemeldt og ude af stand til at passe sit arbejde. aa havde været kurt
hoves direkte chef. de talte om overdragelse af kurt hoves sager. kurt hove havde en hel
pose forskellige sager med. som han husker det, aftalte de, at kurt hove skulle løse en eller
to konkrete opgaver. han vurderede, at kurt hove var reel, og den bedste til at løse opga-
verne, selvom han skulle til ssg. opgaverne havde vist noget at gøre med et forsikringssel-
skab. det kan godt have været lærerstandens brandforsikring. han kan ikke huske, at kurt
hove orienterede om et møde med falck.
                                                - 170 -
        forevist brev af 28. november fra advokat mette ravn steenstrup til kurt hove, forkla-
rede han, at han ikke kan huske, om kurt hove ringede til ham, efter at kurt hove havde
modtaget brevet. forevist kurt hoves håndskrevne noter forklarede han, at de ikke siger
ham noget. kurt hove vidste givet vis, at aa var sygemeldt. han kan ikke forestille sig, at
han har fortalt kurt hove, at aa var fratrådt.
        kurt hove var tit i glostrup, men han ved ikke, om kurt hove havde et kontor til rå-
dighed der. han kan godt forestille sig, at han har forsøgt at få kurt hove til trække sin op-
sigelse tilbage. han husker ikke, om kurt hove nævnte på mødet, at der havde været aftalt
et møde med skadechefen i topdanmark, som var blevet udsat på grund af aas sygdom og
kurt hoves fratræden.
        han blev på et tidspunkt orienteret om if forsikrings bekymringer for, om iss stadig
kunne løfte skadeserviceopgaven. han kan ikke huske, om aa orienterede ham om mailen
af 4. november 2007 fra thore jensen, if forsikring, til aa, hvor denne bekymring kom til
udtryk.
        han husker, at han havde en samtale med per henriksen, hvor han forsøgte at få ham
til at blive. tilsvarende forsøgte han at få torben madsen til at blive. det har nok været den
5. eller 6. november. der var en dialog med torben madsen vedrørende hans kundeklausul,
og det var noteret, at iss ville opretholde klausulen. hvis klausulen er frafaldet, må det væ-
re, fordi de er blevet overbevist om, at torben madsen ikke skulle til en konkurrerende virk-
somhed.
        han kan ikke huske, om han havde en dialog med aa om john kristensens fratræden.
han kan ikke huske, om torben madsen nævnte mailen af 29. oktober 2007 vedr. john kri-
stensens fratræden, da de mødtes den 6. november.
        han forsøgte også at holde på lars nielsen i vordingborg og flere andre. det var på
det tidspunkt gået op for dem, at der var mange, der sagde op. han vil tro, det var i perioden
fra den 5., 6. eller 7. november til den 20. november, at det gik op for dem, at der var noget
galt. det var også i denne periode, at han begyndte at besøge centrene.
        han husker ikke, at der blev givet konkrete tilbud til medarbejderne for at få dem til at
blive. det havde han nok ellers været klar til.
        historien om kenneth andersen i frederikshavn er speciel. centeret i frederikshavn er
en selvstændig driftsenhed. kenneth andersen var ikke tilfreds med sine forhold og lagde
                                                - 171 -
derfor et massivt pres på ham. kenneth andersen fortalte, at han havde været i kontakt med
sonny nielsen, og at han havde et konkret tilbud fra ssg, der blandet andet indebar en bo-
nusordning. det endte med, at iss matchede ssgs tilbud, og kenneth andersen fik således
en bonus på 5 % af bundlinjen opgjort efter særlige kriterier. kenneth andersen sagde måske
også, at aa havde kontaktet ham.
       sagerne var efterladt i et syndigt rod på centrene, og det var en gigantisk opgave at re-
konstruere og fakturere de efterladte sager. det var en proces, der varede i meget lang tid.
der blev holdt nogle styregruppemøder, der havde til formål at planlægge nedbringelsen af
saldoen på igangværende arbejder over nogle måneder. det var primært jacob linding, der
håndterede øst, mens mikael wøelsted og lise lotte kjeldsen-jensen, centerleder i odense,
overtog den nordlige og sydlige del af vest.
       der blev holdt møder med forsikringsselskaberne i denne periode, idet selskaberne
skulle overbevises om, at der fortsat var noget, der hed iss skadeservice. han lavede derfor
en lille præsentation sammen med maarten van engeland og jacob linding. skadeservice
måtte rekonstrueres, da de ellers ikke kunne leve op til rammeaftalerne med forsikringssel-
skaberne. i esbjerg gik de for eksempel fra 20 medarbejdere til ca. 1½ medarbejder. det resul-
terede i, at de tabte nogle af forsikringsaftalerne, blandt andet købstæderne i december og
senere også alka. rekonstruktionen indebar, at de skulle holde på kunderne, foretage lø-
bende udvikling og foretage centrale ansættelser.
       iss var repræsenteret i den fælles brancheforening braforska af aa. vidnet besluttede,
at iss ikke længere skulle være medlem efter det, som ssg havde foretaget sig. desuden
havde han svært ved at se formålet med foreningen udover det rent selskabelige. han var
også bange for problemer med konkurrencelovgivningen.
       han mindes ikke, at der centralt i iss kom besked om, at de skulle slette mails på deres
pc’ere.
       han forlod iss i november 2011.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede peter boye larsen, at da han tiltrådte i
september 2007, var den store konkurrent skadeservice danmark. derudover var der mindre
konkurrenter i form af polygon og ssg og en række mindre firmaer.
                                                 - 172 -
       da han tiltrådte, skulle han først danne sig et overblik over de forskellige forretnings-
områder i divisionen. der var problemer i dem alle af forskellig art. i skadeservice var der
ikke økonomiske problemer. han begyndte at besøge centrene i november, og det var først
på dette tidspunkt, at han kom til jylland.
       han gik ikke til sit bagland, før end det begyndte at blive alvorligt i november måned.
juridisk afdeling blev inddraget vedrørende klausulerne. han havde en tæt dialog med
maarten van engeland. det kan godt være, at han har forelagt spørgsmålet om klausuler for
maarten van engeland.
       han havde første arbejdsdag den 17. september. der blev arrangeret en velkomst, hvor
alle kom. det er han ret overbevist om. aa sagde ikke noget om, at han havde fået et tilbud
fra ssg. han havde fået at vide, at aa havde nogle særlige vilkår. han blev introduceret for
skadeservice ved en generel snak med maarten van engeland, jan kreiberg larsen og finn
vestergård. det blev ikke talt om ssg, sonny nielsen eller michael nielsen. han fik ikke at
vide, at der var udforinger i skadeservice af den slags, som michael nielsen beskriver i sit
notat.
       han kan godt huske at have set ssgs stillingsopslag og har nok taget det ad notam,
men det var ikke noget, som fik advarselslamperne til at blinke.
       julie thorup var inde over i forbindelse med fratrædelsessamtalerne. han så referater-
ne efterfølgende. der var fællestræk i referaterne, blandt andet nævnte flere julefrokosten.
der var generel utilfredshed vedrørende nogle ting. han tog derfor en snak med disse folk,
fordi det skal tages seriøst, når der er utilfredshed. han synes nok, det var underligt, at de
sagde de samme ting. det indtryk, han havde fra sine besøg på centrene, var ikke så dårligt
som det, der blev beskrevet. der var helt sikkert ting, der kunne være bedre, for eksempel
faktureringssagerne, hvor de nok var gået for langt ned i administrativ bistand, forstået på
den måde, at de nok skulle have haft nogle yderligere kontorfolk og nogle controllere.
       han kan godt huske at have talt med torben vad fra arepa vedrørende braforska. på
det tidspunkt havde han efterhånden dannet sig et billede af, hvad der forgik, og det har han
nok fortalt til torben vad. der var mange påfaldende sammenfald i medarbejderflugten og
sonny nielsens historik i iss. han husker også mødet i braforska den 9. januar 2008. han
ville gerne fortælle iss’ version af sagen, og årsagen til opsigelsen af medlemskabet. han ved
                                                - 173 -
ikke, om referatet er dækkende for, hvad der blev sagt, men der var helt sikkert ting, der
kunne blive bedre på medarbejdersiden.
        han var med til møder med forsikringsselskaberne og blandt andet også med alka,
som han havde møde med sammen med jacob linding. han husker ikke, hvad alka sagde
på mødet. det var hans indtryk, at kunderne var mere optaget af fremtiden end af fortiden.
        det havde været kurt hove, der havde haft kontakten til kunderne, men også aa
havde kontakt til kunderne.
        foreholdt mette willemoe wangs forklaring om, at de ændrede procedure i november,
så lønadministrationen skulle varsle juridisk afdeling, når der kom opsigelser, forklarede
han, at det sikkert er rigtigt, men at han ikke husker det konkret.
        det var hans opfattelse, at medarbejderne i betydeligt omfang sagde op på grund af
lønnen. der var snak i chefgruppen om mulighederne for fastholdelse. de skulle passe på
deres egen lønstruktur, men hvis der var nogen, som åbenbart lå for lavt, skulle der tilbydes
mere i løn. kenneth andersen i frederikshavn var utilfreds med sin løn og ikke med iss.
han fik mere i løn, hvilket hans medarbejdere på centret i øvrigt også fik.
        han var ikke med til bortvisningen af aa. der var rigtigt mange rygter om, at aa og
ssg kontaktede iss medarbejdere. der er formentlig ikke ret meget dokumentation for kon-
krete henvendelser fra ssg, men han fik nogle rapporteringer. han kan ikke huske, at der
var rygter om, at ssg kontaktede iss-kunder.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede peter boye larsen, at han i oktober må-
ned holdt møde med aa. han tror ikke, at de begyndte at diskutere aas fremtid før syge-
meldingen. de begyndte at tænke på et worst case scenarie. han har givetvist talt med både
maarten van engeland og finn vestergård.
        ansættelsen af jacob linding var sket for at styrke ledelsen og for samtidigt at mindske
sårbarheden. det var rigtigt vigtigt, at der var et godt parløb.
        hans mail af 3. oktober var et udslag af den dialog, der havde været mellem ham og
aa. hvis aa ikke ville samarbejde, skulle det slutte, men han håbede på, at aa kunne blive.
        han husker ikke drøftelserne med juridisk afdeling eller ledelsen vedrørende aa. det
var en hektisk og kritisk tid, hvor mange medarbejdere var forsvundet, kunderne manglede
tillid til iss, og det krævede det meste af hans vågne tid.
                                                 - 174 -
       han orienterede maarten van engeland om de mange opsigelser. det var alvorligt.
han tror ikke, at han havde det totale billede inden den 2. november. informationerne dryp-
pede ind hen ad vejen.
kenneth andersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han fortsat er afdelingsleder i frederikshavn. han har været ansat i iss i
8 år, først om sanitør og siden som centerleder. det var aa, der forfremmede ham. den stør-
ste kunde i centeret er ørskov værft. der er ca. 20 faste medarbejdere, men de kan indkalde
op til ca. 50-60 medarbejdere, hvis der er behov for det. der er tale om en forholdsvis stabil
stab.
       aa var hans direkte chef, og aa besøgte dem omkring en gang hvert halve år. det var
sjældent aa kom. når aa var på centeret, var det for at besøge ham.
       han har ikke hørt klager over iss blandt sine medarbejdere. lønforhandling med aa
foregik sådan, at han fik at vide, hvor meget han kunne få. det var ikke et forhandlingsop-
læg. samarbejdet med aa ophørte i efteråret 2007.
       aa kontaktede ham telefonisk vedrørende et møde i efteråret 2007. mødet skulle dreje
sig, om han ville med over til ssg. de aftalte at mødes på restaurant gråanden i frederiks-
havn. det var ham selv, der fandt stedet. aa var stadig i iss, så det var ikke så godt at mø-
des på centeret. aa var sammen med sonny nielsen, som han ikke havde mødt tidligere.
han vidste godt, at sonny nielsen skulle være med til mødet. han var overrasket og havde
ikke forventet det. de spiste aftensmad sammen og snakkede om ansættelse i ssg. de ville
gerne tilbyde ham bedre vilkår og havde en ansættelsesaftale med, som han fik udleveret.
ssg ville give ham bedre løn, og han ville få en bonus på 5 % af bundlinjen. han ville også få
en bil, men han husker ikke, om den var på gule eller hvide plader. han sagde ikke ja til job-
bet, men bad om betænkningstid. han syntes, det var mærkeligt det hele. sonny nielsen og
aa talte om, at iss var noget juks, og at skadeservice nok ville blive lukket indenfor kort tid,
fordi alle flyttede over til ssg. en del var allerede flyttet, og de nævnte john kristensen, per
henriksen og alex rasmussen. de ville derfor også gerne have ham med. der blev ikke talt
om ansættelsestidspunkt. samtalen fandt sted i oktober eller november 2007. det var menin-
gen, at centerets store kunde - værftet - skulle med. det var det, de sagde til ham. hans med-
arbejdere skulle også med. han blev forvirret over, hvordan det skulle lade sig gøre.
                                               - 175 -
       de oplyste, at ssg ville være landsdækkende og ville åbne centre i hele landet. de
havde fået centerledere nogle steder. aa og sonny nielsen kom og gik sammen fra mødet.
       han ringede efterfølgende til aa og sagde nej tak. herefter skete der ikke mere.
       han er også blevet kontaktet af anders kristensen, der ringede og spurgte, om han
ville ansættes i ssg. det var senere end mødet. michael nielsen har også ringet og spurgt, li-
gesom alex rasmussen har spurgt ham.
       han fik udkastet til ansættelse med hjem. sonny nielsen og aa var begge til stede un-
der hele mødet. sonny nielsen fortalte, at han selv og michael nielsen var blevet medejere af
ssg, og at de ville satse på ssg.
       han ringede til peter boye larsen, men satte ham ikke stolen for døren. han endte
med at få tilbudt det samme i iss, som han var blevet tilbudt af ssg. det var betydeligt bed-
re end før.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede kenneth andersen, at han fortalte peter
boye larsen om mødet kort tid efter. han er ikke blevet kontaktet af andre firmaer end ssg.
det er nok ca. 2 år siden, han fik den sidste henvendelse fra michael nielsen.
svend faurskov forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han er tidligere driftsteknisk konsulent, men fratrådte i iss i september 2012.
han blev oprindeligt ansat i iss i 1980. i 2007 var han driftsteknisk konsulent i ålborg, men
han arbejdede over hele landet. han var med til at lave kvalitetssikring, udarbejde metode-
beskrivelser og kalkulationsark. han havde meget med industrikunder at gøre. nogle af
kunderne havde han haft i 20 år.
       hans faglige specialer indbefatter udvikling af metoder og kemi indenfor sygdomme
hos fjerkræ og svinebesætninger og alt indenfor kogalskab og fugleinfluenza. der var ikke
andre firmaer, der havde disse kompetencer. det var ham selv og ole toft, der vidste noget
om disse ting.
       hans umiddelbare chef var i mange år hans jørgen lausten. der var en chef imellem
ham og aa. aa kom ikke ret tit, der kunne godt gå et halvt år i mellem, at han var der.
       jens skou havde ikke noget med afdelingen at gøre, og han undrede sig derfor over, at
han kom nogle gange i løbet af 2007. jens skou talte med nogle af medarbejderne, bl.a. ilse
                                               - 176 -
og alex rasmussen. han fik ikke at vide, hvorfor jens skou var der. han kan ikke huske, om
han spurgte.
       han har kendt aa i mange år og har også besøgt ham privat. han har aldrig klaget og
har vel været meget godt tilfreds. udskiftningerne på de bonede gulve på møntmestervej
påvirkede dem ikke, da de alligevel aldrig så dem.
       aa ringede til ham, hvis der var noget, aa havde brug for at vide. han kan ikke hu-
ske, at der har været afholdt personalemøder.
       han fik ansvaret for hele stakken i 2007, da der ikke var flere ledere tilbage. før opsi-
gelserne havde de været 12-15 stykker. han påtog sig ansvaret, og de kørte nok lidt selvsty-
rende. der var ikke udpeget nogen til at tage over. det hele var kaos på kontoret, i fakture-
ringen og i aftalerne. de vidste ikke, hvilke aftaler der var, og hvad arbejdet skulle koste. når
tingene var færdige, skulle der faktureres, men det var svært, fordi grundlaget var mangel-
fuldt. i mange situationer måtte de spørge kunderne, hvad arbejdet skulle koste. it systemet
var ikke oppe at køre, og man anvendte dengang et hængemappesystem. hængemapperne
var mangelfuldt efterladt. de fik lukket sagerne. der var mange, måske 100 stykker, der dog
ikke var lige store alle sammen. nogle gange kunne de ikke komme videre, og så måtte de
acceptere det, som kunden sagde. de forhørte sig også hos ledelsen. fugt og skimmel var
helt tosset. der var ingen fra fugtafdelingen tilbage, og der var kun få tilbage i skimmelafde-
lingen.
       medarbejderne forsvandt i løbet af en eller to dage. han fandt hurtigt ud af, hvor de
skulle hen. de var alle sammen noget rystede. han havde ikke haft indtryk af, at de andre
var sure på iss. de havde jo været i iss i mange år, og nogle havde endda været væk fra iss
og var kommet tilbage. normalt talte man om tingene.
       nøglemedarbejderne, flemming ringgård, axel rasmussen og ilse, forsvandt i første
hug. ugen efter forsvandt deres medarbejdere. flemming ringgård tog fugtmedarbejderne
med sig. der forsvandt også medarbejdere ”i løsøre og i industri”. han vil tro, at der for-
svandt 5-7 stykker i anden omgang. det var måske lidt heldigt, fordi der ikke længere var så
meget at lave. de tog kunderne med sig på skadesiden. det lykkedes ham at beholde indu-
strisiden.
                                               - 177 -
      han er ikke blevet tilbudt job af ssg eller af aa. de vidste nok godt, at han var iss’er.
han var sur på aa, fordi han gik til ssg. han hørte ikke, at aa var gået til ssg, men det
kunne han regne sig frem til.
      der var kun få skadefolk tilbage. han talte med nogle af kunderne, men han kunne
godt mærke, at der ikke var noget at gøre. kunderne var jo vant til at handle med axel ras-
mussen og flemming ringgård.
      tidligere var det i højere grad taksatoren, der bestemte, hvor der skulle handles. i dag
er det mere baseret på aftaler og dermed mindre personligt relateret.
      han havde selv en væsentlig højere knowhow indenfor industri.
      der var fugleinfluenza i viborg amt i 2007. de udførte opgaven første gang, men da
det brød ud igen, var det ssg, der fik opgaven. han tror, at det var, fordi iss ikke ville røre
ved bedriften igen. han fik et opkald fra en af medarbejderne i ssg, der ringede for at høre
nærmere til, hvilken type desinfektion de skulle bruge. det endte vist med, at veterinær-
myndigheden ansatte en person til at styre processen.
      ole toft blev senere fyret i ssg og kom tilbage til iss som en af de få.
      han kender lidt til vandskader og fugt. man bruger studerende og vikarer, hvis det ba-
re drejer sig om at tømme en bygning, men hvis der skal udføres en egentlig professionel ud-
tørring, duer det ikke. vikarer ved ikke, hvad de skal gøre med for eksempel skimmel. vika-
ren er ikke professionel og skal helst ledes og vejledes af en professionel. man skal blandt
andet vide noget om bygningskonstruktion for at kunne foretage korrekt udtørring.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede svend faurskov, at han ringede til axel
rasmussen en gang i forbindelse med faktureringsopgaven. ellers havde han kontakt til
kunderne.
      de kunder, som foretrak at handle med axel rasmussen og flemming ringgård, var
lærerstandens, popermo, himmerland og concordia forsikring. de store kunder, blandt
andet alm. brand brandforsikring forsvandt lige så stille. det lykkedes ham dog at få dem
tilbage.
      efter et halvt år tid kom der en ny leder og tog over efter ham.
                                              - 178 -
hanne abel forklarede, behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hun havde været ansat hos iss i 19 år. hendes ansættelse hos iss ophørte den
31. juli 2012. den 31. oktober 2007 var hun blevet centerleder hos iss i vordingborg. forin-
den da havde hun været vagtleder i iss’ løsøreafdeling i vordingborg. som vagtleder kørte
hun ud til brande og vandskader. hun håndterede løsøre. lars nielsen var hendes chef. hun
havde ikke noget med aa at gøre. aa havde været på besøg en enkelt gang. hun havde haft
en omfattende personlig kontakt til taksatorerne, herunder niels tahn jensen og torben juul
nielsen fra tryg forsikring, torben romme fra storstrøm forsikring, jeanne frederiksen,
finn nielsen, henrik kofoed og henrik nielsen fra alm. brand forsikring, mai püschel og
charlotte brams, ivan davidsen, michael rasmussen fra codan. hun havde kontakt til og
arbejde for tryg forsikring på et tidspunkt, hvor iss ikke havde en rammeaftale med tryg
forsikring. taksatorerne kontaktede hende direkte. hun husker ikke, om iss i 2007 havde en
aftale med tryg forsikring. de arbejdede for selskaber, som de ikke havde rammeaftaler
med. relationen var skabt, fordi forsikringsselskaberne vidste, at når de fik fat i hende, så
blev opgaven løst ordentligt. de fik forsikringssager fra vordingborg, maribo og nakskov.
       hun kan ikke huske, hvornår det blev lavet om, således at taksatorerne skulle ringe til
det skadeservicefirma, som forsikringsselskabet havde indgået en rammeaftale med.
       brandvæsenet ringede også til dem. hun kendte brandfolkene ved navn, bl.a. preben
jørgensen og claus christensen fra vordingborg og søren nielsen fra præstø.
       taksatorerne og brandfolkene fortsatte med at ringe efter, at lars nielsen havde sagt
op, fordi det var hende, de handlede med. det var hende, der havde den gode kunderelati-
on. de mistede ingen kunder på grund af lars nielsens opsigelse. det var meget gode tider
på dette tidspunkt. med hensyn til industrikunderne er det svært at sige, om de mistede no-
gen, da flere medarbejdere rykkede til ssg. da krisen kom, kom der også en nedgang i indu-
striopgaver.
       efterfølgende var der flere medarbejdere, der forlod vordingborg afdelingen, herunder
lars nielsens bror. de opretholdt løsøreafdeling i vordingborg. al løsørehåndtering på sjæl-
land blev lagt ind under hende. løsøreafdelingerne i holbæk og glostrup blev nedlagt.
       lars nielsen havde den dag, hvor han sendte sin opsigelse, fortalt hende, at han skulle
arbejde for ssg. han afleverede sine ting super i orden. hun har efterfølgende talt med ham,
                                                - 179 -
hvis de har truffet hinanden i forbindelse med arbejdsopgaver ved brande. hun havde ar-
bejdet sammen med lars nielsen i mange år.
       den 16. oktober 2008 kl. 19.00 ringede lars nielsen til hende og tilbød hende et job hos
ssg. han sagde, at hun selv kunne bestemme, hvad hun ville have i løn. hun takkede pænt
nej tak til tilbuddet. hun havde været igennem en kræftoperation, og hendes daværende
chefer, jakob linding og peter boye larsen, behandlede hende utrolig godt. hun er ikke ef-
terfølgende blevet kontaktet af ssg.
       den 3. maj 2010 brændte apotekerforeningens ejendom i bredgade. i denne forbindel-
se fik hun 23 lastbiler med løsøre til vordingborg. dennis bendorff fra ssg kom for at afgive
et tilbud på håndtering af løsøret, men tilbuddet kunne ikke matche iss’ tilbud. dennis ben-
dorff havde spurgte hende, om hun ikke snart skulle på efterløn, så de kunne få deres kun-
der igen, men han har ikke kontaktet hende efterfølgende.
       hun kan ikke huske, hvor stor deres omsætning var i perioden 2007 til 2012. dette
skyldes, at hun i 2007 fik kræft, hvilket fyldte meget.
henning roland pedersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat
mette ravn steenstrup, at han i 2007 var ansat som sanitør hos iss i esbjerg. hans chef var
john kristensen. aa var ansvarlig for jyllandsafdelingen, men han havde ikke direkte noget
med aa at gøre. det var john kristensen, som han refererede til.
       i sommeren 2007 var der ikke mere utilfredshed på arbejdspladsen, end hvad der nor-
malt er på en større arbejdsplads. der vil altid være lidt fnidder. han var bortrejst henover
sommeren i 2-3 måneder, hvor han var i england og irland for iss. han mener, at han kom
tilbage til esbjerg omkring august/september måned. på dette tidspunkt begyndte medar-
bejderne at sige op. på et tidspunkt blev han ringet op af john kristensen, som spurgte ham,
hvad der ville ske, hvis vidnet sagde op sammen med john kristensen og tre andre. hertil
havde vidnet svaret, at han ville tro, at esbjerg afdelingen ville dø. de grinede lidt af det.
han tænkte ikke over, hvor john kristensen ville hen med det. mandagen efter sagde john
kristensen op. han fortalte ikke, hvad han skulle. de næste opsigelser kom ugen efter fra
john berg og leif habekost. 14 dage efter sagde susanne, der var på kontoret, op. herefter
sagde de almindelige medarbejdere løbende op. i første omgang var der en 8-10 stk., der
                                                 - 180 -
sagde op. der var omkring 24 medarbejder alt i alt, der sagde op. i december var de 2-3
medarbejdere tilbage. alle andre var gået til ssg.
       deres største kunde havde været marius pedersen a/s, som arbejdede for mærsk olie
og gas i nordsøen. de havde aftale om rengøring af samtlige supply både. han blev kontak-
tet af bo gejl fra marius pedersen en lørdag i november i 2007, da han var på vagt hos
brandvæsenet. bo gejl oplyste, at de skulle bruge nogle folk på havnen. han skulle have fat i
3 personer. han ringende til john kristensen og spurgte, om han skulle stå for rengøringen.
der var tale om rengøring af en boreplatform. han skulle have fat i steffen, glen og allan.
john kristensen fortalte ham, at de ikke længere var ansat, da de var blevet opsagt dagen før.
john kristensen sagde, at han ville ringe tilbage til ham, men han gjorde det aldrig. derimod
ringede bo gejl til ham og sagde, at han ikke skulle foretage sig yderligere, da leif habekost
var på vej. john kristensen havde ringet til leif habekost og bedt ham stille på havnen. leif
habekost var ikke længere ansat hos iss, men hos ssg, men det var bo gejl ligeglad med.
leif habekost kom ned på havnen, og han havde glen, allan og steffen med. de havde alt
det udstyr stående klar, der skulle til for at løse opgaven. udstyret var ikke noget, som man
uden videre kunne skaffe fra den ene dag til den anden. udstyret kom fra pema teknik i
esbjerg. det var ssg, der udførte opgaven. der skulle bruges minimum 14 mand til opga-
ven, hvis de kørte i 2 holdskift. iss havde en fast stab og herudover anvendte de vikarer.
opgaven på havnen var lukrativ, fordi den ville vare næsten en hel måned. den gav endvi-
dere et godt dækningsbidrag.
       forevist fakturanr. 33919 udstedt af pema teknik forklarede henning roland peder-
sen, at de materialer, der er faktureret for, meget vel kan have været anvendt til den opgave
på havnen, som han skulle have udført. iss handlede også med pema teknik.
       han talte ikke med john kristensen efterfølgende. john kristensen var der ikke, da han
mødte ind om mandagen.
       efter denne episode arbejdede iss ikke længere for marius pedersen. de mistede også
alle opgaver for mærsk efter dette. for så vidt angår øvrige arbejder, så havde de stort set ik-
ke flere industriopgaver efter, at de havde afsluttet igangværende arbejder. de havde opga-
ver for taksatorer og brandvæsen, som de havde godt fat i. han var selv brandmand, og
brandvæsenet vidste, at der ville blive reageret omgående.
                                               - 181 -
      han var i iss frem til januar 2008, hvor han fratrådte, da de havde fået en ny centerle-
der, kim gustavsen, som han ikke kunne med.
      sidste år blev han kontaktet af ssg ved john kristensen, som ville have ham over i
ssg. han tog ikke imod tilbuddet. de stillinger, som han søgte hos ssg, havde han søgt på
baggrund af en stillingsannonce den 20. oktober 2007. han havde søgt en stilling som vagt-
leder, men han fik afslag. det er hans gæt, at stillingen var besat på forhånd.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede henning roland pedersen, at de ikke
havde noget med marius pedersen at gøre efter episoden i november 2007. de boykottede
dem, fordi marius pedersen ikke brugte dem til opgaven på havnen. der var også totalt luk-
ket ned for opgaver for mærsk herefter.
      han havde inden episoden søgt arbejde hos ssg, men han fik afslag. nogle af de stil-
linger, som han havde søgt, var besat i forvejen.
      steffen, allan og glen var blevet fritstillet af john kristensen om fredagen forinden op-
gaven på havnen om søndagen. det er muligt, at de selv havde sagt op om fredagen, men de
blev fritstillet samme dag.
      i november 2007 tog liselotte kjeldsen-jensen over. hun var centerleder, og det var
hende, de havde kontakten til. han ringede til hende den dag, hvor han var blevet kontaktet
af marius pedersen for at høre, om han skulle køre ned på havnen og se, om de benyttede
iss’ udstyr. han kørte ned på havnen, men han kunne ikke komme tæt nok på. han fortalte
liselotte kjeldsen-jensen, hvad der var sket, men hun var vag. hun nævnte ikke, hvad hun
videre havde gjort.
michael rusborg forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han den 8. december 2008 tiltrådte som driftschef i skadeservice i glostrup
med ansvar for storkøbenhavn. organisationen var såret, ramponeret og med meget lidt
struktur. det var en daglig kamp for overlevelse, idet der var meget få kompetencer tilbage.
de manglede kompetencer til at løfte de opgaver, som de havde i skadeservice. afdelingerne
for fugt, skimmel og brand var meget hårdt ramt. de manglede kompetente medarbejdere.
han måtte stille og roligt hæve kompetencerne hos de tilbageværende medarbejder og se,
                                                - 182 -
om de kunne hente kompetencer udefra. de påbegyndte et grunduddannelsesforløb, men
det tog lang tid at få det på plads. de var først oppe at køre i sommeren 2010.
       de blev udfordret af forsikringsselskaberne. nykredit opsagde deres samarbejdsaftale i
slutningen af 2010 med ophør i begyndelsen af 2011. codan og lærerstandens brandforsik-
ring opsagde deres samarbejdsaftale i september 2009. forsikringsselskaberne troede ikke på
deres kompetencer og dermed på, at de kunne levere et ordentligt stykke arbejde. dette hav-
de betydning for deres omsætning, som faldt meget efter, at aftalerne var blevet opsagt. de
blev kun holdt i live ved, at de havde codan storkøbenhavn og fyn, men denne aftale mi-
stede de ved udgangen af 2012. de fik efterfølgende en ny rammeaftale med alm. brand, og
lærerstandens brandforsikring kom tilbage i sommeren 2012, men ikke i samme omfang. de
var ikke længere eneleverandør.
       i perioden 2007-08 havde de en omsætningsnedgang på mere end 25 %. kurven knæk-
kede først for alvor i efteråret 2010, hvor de havde vist, at de var i stand til at løfte opgaver-
ne. de kom for alvor med i 2011 i forbindelse med det store skybrud. her løste de opgaver
inden for de rammeaftaler, som de havde indgået, og de tog opgaver ind fra andre forsik-
ringsselskaber, herunder tryg og alm. brand. de blev eneleverandør til alm. brand fra be-
gyndelsen af 2012.
       han var chef for hanne abel. de opgaver, som hun havde for tryg, var direkte baseret
på hendes relation til tryg. hun havde været der i mange år, og kunderne havde tillid til, at
hun kunne løfte opgaven. i glostrup havde de ikke haft mulighed for at opbygge den slags
relationer.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede michael rusborg, at skadeservicebran-
chens grunduddannelse fandt sted i amu-regi. der var tale om 3 moduler, hvor 2 havde en
varighed på 5 dage, og 1 havde en varighed på 3 dage. det var både tilbageværende medar-
bejdere og nye medarbejdere, der deltog. der havde været en lang periode, hvor der ikke
havde været overskud til at sende medarbejderne på kursus. efteruddannelsen kunne man
enten deltage i via universitet i lund, eller man kunne have sine egne kurser. det var først i
2011/12, at de sendte medarbejdere til lund.
       han husker ikke, hvor længe sten hansen havde været i iss. han var hentet tilbage.
                                               - 183 -
       2008 lå meget lavt for så vidt angår skybrud. i 2009 havde de små 500 sager fordelt på 4
episoder. det var ikke et stort skadesår.
martin elling forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han er uddannet diplomingeniør. før han blev ansat i iss, var han ansat i go-
ritas bygningsservice, hvor han var rådgivningsingeniør med speciale i skimmelsvamp. han
blev headhuntet til iss igennem et bureau. han blev ansat i iss i juli 2008. han blev oprinde-
ligt ansat som afdelingschef i skimmelafdelingen i glostrup. i dag er han skimmelkonsulent
på landsplan.
       da han blev ansat i 2008, skulle han først lære afdelingen og de ansatte at kende. der
skulle udarbejdes en konceptbeskrivelse for, hvordan de skulle håndtere skimmel i fremti-
den. han skulle begynde helt forfra, da der ikke var en konceptbeskrivelse i forvejen. histo-
rikken var, at man havde mistet medarbejdere, og der manglede de nødvendige kompeten-
cer til, at de kunne løfte opgaverne. fugt- og skimmelarbejde forudsætter en speciel viden.
det er bl.a. vigtigt, at man kender til sporespredning. der forelå et stort oprydningsarbejde.
hans opgave var at se frem ad. de skulle skabe et billede af, at de lavede et professionelt
stykke arbejde. der var ingen kompetencer tilbage. der var 6-8 sanitører tilbage, som udførte
det fysiske arbejde, men de havde ingen kompetence inden for skimmel.
       han kendte iss, før han blev ansat, idet han havde været rådgiver inden for skimmel-
svamp. han havde igennem lang tid anbefalet iss til at varetage skimmelopgaver, men hen-
over foråret 2007 og frem levede iss ikke op til standarden. der var en række opgaver, der
ikke blev løst tilfredsstillende.
       han kendte kenneth søager godt.
       i sommeren 2008 tog de ikke nyt arbejde ind. hvis der var nogen, der ringede til dem,
kunne de godt påtage sig opgaven, men de kørte med en meget lille drift. de havde én stor
opgave, som holdt dem i live.
       det var kompliceret og en stor opgave at lave konceptbeskrivelsen, idet iss var en stor
virksomhed, og de beskæftigede sig med et specielt område, der krævede speciel viden.
       efterfølgende uddannede de medarbejderne på amu i svendborg. det var også en stor
opgave at uddanne medarbejderne. han stod for uddannelsen og gav medarbejderne teknisk
viden. medarbejderne blev undervist i metoder til afrensning, og hvordan skimmel påvirker
                                               - 184 -
kroppen. der er nu lavet en sanitøruddannelse, hvor han underviser, men i begyndelsen var
det kun de moduler, som de afholdt.
       de har brugt rigtigt mange ressourcer og penge på at få konceptet og uddannelsen op
at stå. han overtog medarbejdere, der ikke var motiverede. i en lang periode havde der
manglet lederskab, og der var udelukkende én stor opgave. medarbejderne havde ikke vidst,
om deres afdeling ville blive lukket ned. der havde således ikke været de bedste medarbej-
derforhold.
       som rådgiver mindes han ikke at have set udbudsmateriale fra ssg, som førhen ikke
havde en fugt- og skimmelafdeling. i dag byder de ofte op imod ssg på fugt- og skimmel-
opgaver.
       i 2009 blev david blankholm afdelingschef, så han kunne koncentrere sig om bl.a. un-
dervisning, som han er god til.
       for så vidt angår en opgave for novo nordisk, så fik benny nissen et opkald fra wil-
jan meyer hos kemp & lauritsen, som spurgte, om de var klar over, at de havde et tilbud
liggende fra iss vedrørende en opgave, der var blevet udskudt. hos iss havde de ikke noget
materiale på opgaven. wiljan meyer oplyste, at han var blevet kontaktet af ssg, der havde
givet en pris på opgaven efter, at der lå en aftale med iss. han ved ikke, hvem fra ssg der
havde taget kontakt til kemp & lauritzen. hans bud vil være, at det må være kenneth søa-
ger ud fra opgavens karakter.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede martin elling, at han i en lang periode
havde anbefalet iss, men han var holdt op hermed i løbet af 2007. i foråret 2007 kunne han
ikke få fat i jeanette jensen, og hun meldte ikke ordentligt tilbage. han konstaterede, at iss
havde lavet fejl, hvor de ikke burde have. fra efteråret 2007 mistede han kontakten, da ken-
neth søager ophørte.
       når han sagde, at der ikke havde været de bedste medarbejderforhold, så var dette be-
grundet i, at der havde været skiftende chefer, ikke ordentligt udstyr, herunder tilstrækkeligt
med dampmaskiner til microclean, og ingen skulderklap. han ved ikke, hvor lang tid det
havde stået på.
                                               - 185 -
       det var medarbejdere over en bred kam, der modtog undervisning, idet alle havde
brug for et løft. det foregik på landsplan. han sørgede for, at de fysiske rammer og basisvi-
den kom på plads.
daniel blankholm forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han er uddannet tømmer. han blev ansat i iss den 15. januar 2008 som
fugttekniker i glostrup. der var 2 ansatte i afdelingen, peter levinsen og claus kristensen,
men de sagde begge op i løbet af januar. de sagde ikke, hvor de skulle hen, men de begyndte
begge i ssg. de gik direkte over i ssg. herefter bestod afdelingen alene af ham. de første 14
dage brugte han på at finde ud, hvad en fugtsag var. han skulle bl.a. have styr på, hvordan
man målte fugt. derefter kastede han sig over de 3-5.000 sager, som der skulle ryddes op i.
der var tale om igangværende, ikke afsluttede sager fra skybruddet i 2007. sagerne blev sor-
teret. de havde i 2007 lukket for tilgang af sager, hvilket de informerede forsikringsselska-
berne om. der var sager, som de havde, som også blev håndteret af andre skadeservicevirk-
somheder, herunder ssg. der var mange sager, der var blevet oprettet hos iss, men da der
ikke var sket noget, var kunderne blevet utålmodige, og opgaverne blev udført af andre sel-
skaber. de, dvs. ham selv og 3 sagsbehandlere, forsøgte at læse sig igennem sagerne. hele
2008 brugte han på at rydde op, uden at de lukkede helt op for nye sager. de håndterede ud-
kaldssager for de selskaber, som de havde rammeaftaler med. i 2008 mistede de deres ram-
meaftale med alka. året efter mistede de rammeaftalen med lærerstandens brandforsikring.
       han ansatte martin jørgensen som fugttekniker. sammen med ham forsøgte han at
skabe nogle kompetencer i afdelingen. der blev også ansat en tidligere medarbejder sten
sandsig.
       de hutlede sig igennem 2008. de fysiske sager lå på kontoret. de måtte bare gå i gang
fra en ende af. de tabte rigtigt mange penge på sager, som var indholdsløse. de kunne ikke
dokumentere, hvilket arbejde de havde udført, og hvor meget tid de havde brugt på det.
       i 2009 havde de ansat to ekstra mand i afdelingen, som han prøvede at træne op, så de
kunne køre som fugtteknikere. det var svært at uddanne personalet, da der ikke var nogen
uddannelse og intet materiale. de havde fået at vide, at der var et kursus 1 og 2, men det ma-
teriale havde de ikke, og det fandtes heller ikke på amu i svendborg, det var først i 2011, at
                                                - 186 -
der blev skabt en ny uddannelse. det lykkedes at få en af de nyansatte uddannet, og så an-
satte de yderligere en medarbejder.
       i 2009 var de begyndt at få opgaver, men det var i begrænset omfang. de havde folk,
der kom ind, men det var svært at ansætte fugtteknikere. 2009 var også et svært år. i 2009 var
de 3 fugtteknikere, og de havde én bil. tidligere havde de været 6 fugtteknikere, og de havde
haft 3 biler.
       i april 2009 blev han chef for fugtteknikerne, og i dag er han afdelingschef for afdelin-
gerne i glostrup, nord- og vestsjælland. de har langt fra genvundet den position, som de
havde før 2008. deres navn har taget skade. beredskaberne troede, at de var lukket. det var
en historie, som gik rundt. så sent som i går var han i kontakt med en taksator, som på grund
af alt det, der var sket, ikke ville handle med iss.
       det var først i 2010, at de havde en fast stab af folk, som havde kompetencerne, så de
kunne foretage kundebesøg. de er efter hans opfattelse på rette vej. i dag har de ansat 4 fugt-
teknikere. de er blevet overtaget af et nyt selskab. dette kan være med til at fjerne meget af
det gamle ry.
       han ved ikke, hvor stort tabet har været, men det har været rigtigt stort. i fugtafdelin-
gen havde de tidligere en omsætning på 20-30 mio. kr. den røg ned på 10-12 mio. kr. de har
mistet 60 % af markedsandelen. i 2008 mistede de yderligere på grund af kreditering.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede daniel blankholm, at han i dag er afde-
lingschef i afdelingen for fugt og skimmel. i afdelingen er der 3 fugttekniker, 1 afdelingsle-
der, 1 sagsbehandlere og 2 sanitører. de har i dag i gennemsnit 70 sager om måneden i afde-
lingen.
       til 3.-5.000 sager vil den rette bemanding være 60-70 teknikere. de mange sager var på
grund af skybrud. medarbejderstaben skulle under alle omstændigheder være udvidet ved
et skybrud, men uanset skybruddet ville man have været udfordret. han var der ikke i 2007.
i dag ville det ikke gå ud over sagsoplysningerne, hvis der kom skybrud. de håndterer sa-
gerne via it. dagssedler kører elektronisk.
       ved hans tiltrædelse i selskabet var der ingen hjælp at hente fra claus kristensen og
peter levinsen. de var ”væk”. det var de to medarbejdere, der kørte bilen, som informerede
                                                - 187 -
ham om historikken. han ved ikke, om skadeservice i foråret 2007 behandlede sager fra sky-
brud i 2006.
hans jørn hansen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss i 2002. han var formand på bornholm. efter ½ år blev han
vagtleder. i 2007 var han centerleder på bornholm. frem til 2007 var hans chef flemming
thrane. i 2007 blev lars nielsen hans chef. han havde ikke noget med aa at gøre ud over,
at han traf ham et par gange på det centerledermøde, der blev afholdt 4 gange årligt.
      i slutningen af 2007 blev han hentet til glostrup. på det tidspunkt var der mange, der
havde forladt iss. de manglede ledere i københavn. han skulle rede trådene ud og styre
skimmelafdelingen efter, at kenneth søager var fratrådt. han tiltrådte den 1. november 2007.
kenneth søager var stoppet ugen før. på bornholm havde han bl.a. haft skimmelafdelingen,
men i noget mindre skala.
      han har ikke hørt, at der skulle være klager over arbejdsmiljøet i iss. ikke udover at
aa havde et hidsigt temperament, som kunne medføre, at ansatte blev fyret den ene dag og
genansat den næste. der var ingen af hans medarbejdere, der klagede over ledelsen.
      da han blev placeret i glostrup, var der var ikke nogen, der vidste noget. der var en 7-
8 ansatte tilbage i skimmelafdelingen. han skulle have styr på afdelingen, hvor der lå 996
uafsluttede sager. mange var kun delvist eller slet ikke faktureret. i andre tilfælde ville kun-
derne ikke betale. sagerne havde en værdi af ca. 10 mio. kr. han brugte et år på at rydde op.
      jeanette var der den første måned, hvor han var der. hun fratrådte den 31. december
2007. hun fulgte sin gamle chef, kenneth søager, til ssg.
       han kiggede sagerne igennem. i halvdelen af sagerne var der ingen dokumentation.
der tegnede sig et billede af, at der ikke var styr på noget som helst. sagerne lå ikke på deres
plads. noget lå rundt omkring i vindueskarmene. det var hans opgave at finde ud af, hvilke
sager der var, og hvilke der var betalt. det tog dem 1 år at rydde op og få lukket sagerne. det
kostede dem ca. 4,5 mio. kr. der kunne f.eks. være en ordrebekræftelse på 30 timer, men de
kunne se, at de havde udført 100 timers arbejde, men der var ikke dokumentation for man-
koen. de måtte ringe til kunder og sige, at de kunne se, at de havde udstedt en regning på
200.000 kr., men de kunne ikke redegøre for, hvilke arbejder der var udført. de måtte give
mange afslag i prisen.
                                                - 188 -
       i denne periode forsvandt tilgangen af opgaver. de havde ingen formænd, der havde
kontakt til kunderne. de havde heller ikke kapacitet til at behandle nye sager. de brugte de-
res kræfter på igangværende arbejder.
       de blev kontaktet af wiljan meyer hos kemp & lauritsen, der fortalte, at de havde
indgået en kontrakt om, at de skulle rydde et kølehus. kontrakten eksisterede ikke i deres
system. opgaven havde en værdi af 1,4 mio. kr.
       da han tog til københavn, blev bornholm efterladt lidt til sig selv. afdelingen for ren-
gøring på bornholm tog det, som de kunne.
       han er i dag ansat i iss i vordingborg, som også dækker odense.
claus a. nielsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss skadeservice den 2. februar 2008. han skulle varetage
kundekontakten, som omfattede forsikringsselskaber, taksatorer og skadeschefer. han stod
for den overordnede kontakt.
        de første 1½ til 2 år gik med oprydning. han tog kontakt til kunderne. der var mere
end et par tusinde uafsluttede sager. der var hængemapper på alle sager, hvor der burde
ligge dokumentation og kvitteringer. der var typisk sendt en faktura ud, og taksatoren hav-
de stillet krav om dokumentation, f.eks. i form af billeder. denne kunne man ikke skaffe.
han havde løbende kontakt til afdelingerne rundt omkring i landet og forsøgte herved at
skaffe den manglende dokumentation, men det var en meget sparsom dokumentation, som
de kunne fremskaffe, typisk i form af lønsedler, og som oftest fandtes der ingen dokumenta-
tion.
       han havde løbende kontakt med forsikringsselskaberne. reaktionerne herfra var først
et spørgsmålstegn. han ved ikke, om de havde fået at vide, at iss var ved at være fortid. han
fik bygget mange gode kontakter op til forsikringsselskaber. sagerne endte typisk med et
forlig. det kostede iss ca. 25 mio. kr. at indgå disse forlig. tabet kunne være undgået, hvis
de havde haft dokumentation.
       i den sidste periode, inden han gik på pension den 1. maj 2012, arbejdede han på del-
tid.
       han var blevet kontaktet af jacob linding i december 2007, som havde spurgt ham, om
han ville være med at til rette op selskabet op.
                                                - 189 -
      det er hans opfattelse, at han fik genoprettet kontakten til forsikringsselskaberne, men
ikke omsætningsmæssigt. f.eks. opsagde alka deres samarbejdsaftale 3 måneder efter, at
han var begyndt i stillingen. andre selskaber droslede samarbejdet ned. for så vidt angår
skadeservice, så fastholdt nogle selskaber rimelige relationer. i esbjerg og syd- og sønderjyl-
land troede flere forsikringsselskaber, at iss var ved at trække sig ud af skadeservice. det var
også opfattelsen, at man ville lukke afdelingen i esbjerg. dette har kostet iss penge. de fik en
del forsikringsselskaber tilbage, men forsikringsselskaberne har i de seneste år som regel
valgt at have flere samarbejdspartnere inden for skadeservice. dette gælder bl.a. codan.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede claus a. nielsen, at han tidligere havde
været ansat i g4s. han havde ikke nogen erfaring inden for området. kurt hove havde lavet
et kort notat om kundekontakter, hvor der stod nogle faktuelle data, som han tog udgangs-
punkt i, men hans primære opgave var at rydde op i sagerne.
leif habekost forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss i april 2000 som sanitør i centeret i esbjerg. på et tids-
punkt blev han teamleder. dette indebar, at han havde ansvaret for mindre opgaver, hvor
han skulle give priser og have opsyn med medarbejderne. han refererede i begyndelsen til
poul erik haber. senere refererede han til john kristensen.
      det var hans opfattelse i 2007, at det var ok at arbejde for iss. han kunne lide arbejds-
opgaverne og at hjælpe folk.
      han kendte lidt til aa, men aa kom ikke fast i esbjerg. han var der nogle gange for at
hjælpe dem, når de havde store opgaver/skader. ud over dette havde han ikke noget med
aa at gøre.
      han har ikke indgivet klager over ledelsen. han vidste ikke, at der var en ombuds-
mand hos iss, som man kunne klage til.
      omkring 2005/06 syntes han, at der blev lidt langt fra ledelsen til manden på gulvet.
han kunne ikke fornemme, hvad der foregik, herunder hvad virksomhedens strategi var, og
hvor de var på vej hen, eller om de bevægede sig i den rigtige retning. han husker ikke, om
han talte med john kristensen om dette. han mener, han talte med nogle kollegaer om det.
                                                - 190 -
de klagede ikke til john kristensen. han ved ikke, hvem john kristensens chef var på dette
tidspunkt.
        han var ansat i iss frem til 2007. han blev ikke kontaktet af ssg i efteråret 2007. han
mener, at han i esbjerg ugeavis så et opslag om, at ssg havde planer om at udvide. han
havde tænkt, at det lød som en mindre organisation, som var mere overskuelig end iss, og at
det kunne være interessant. han kom oprindeligt fra et helt andet erhverv, sygehjælper, som
han også overvejede at gå tilbage til. han endte med at lave en ansøgning til ssg. han hu-
sker ikke, hvem den var stilet til. der var ingen, der hjalp ham med at skrive hans ansøgning
til ssg. han fik en stilling som projektleder. han mener, det var den stilling, som han havde
søgt, og at den havde været nævnt i ugeavisen. han var ikke til ansættelsessamtale, inden
han fik tilbudt jobbet. han mener, at han blev kontaktet af en mand fra ssg i herlev om-
kring ansøgningen. pågældende fortalte, at der var mulighed for, at han kunne blive ansat.
de drøftede ikke ansættelsesvilkårene nærmere. han husker ikke, om han fik tilsendt nær-
mere vilkår for ansættelsen. han fik nok tilsendt noget omkring løn og om, hvad stillingen
indeholdt. han var interesseret i lønnen, men han mener ikke, at de drøftede den. de talte
om arbejdstid og arbejdsopgaver og i, hvilket center han skulle ansættes. han tror ikke, at
der var den store forskel mellem de vilkår, som han havde haft i iss, og de vilkår, han blev
ansat under i ssg. han blev ansat i esbjerg. ssg havde ikke et center i esbjerg på dette tids-
punkt. det skulle opbygges. han vidste ikke, men spurgte heller ikke, hvem der skulle op-
bygge centret. han husker, at han var månedslønnet i ssg. i iss mener han ret sikkert, at han
var timelønnet. han mener, at det var samme løn de to steder. han kendte ikke nogen i ssg.
han vidste ikke, om der var andre iss medarbejdere, der skulle over i ssg. han talte med
nogle af sine kollegaer om, at de også havde set ssgs job-opslag. han husker ikke, hvornår
de talte om det. han husker ikke, om det var i september eller oktober, at opslaget var.
        han sagde op den 31. oktober 2007. forevist opsigelse dateret den 31. oktober 2007,
forklarede leif habekost, at han ikke kan huske, hvem han afleverede sin opsigelse til, lige-
som han ikke kan huske, om han fortalte john kristensen, at han sagde op. forevist skrivelse
dateret den 16. november 2007 stillet til ham omkring fritstilling forklarede han, at han blev
fristillet i henhold til aftale, hvormed han mener, at den øverste ledelse, liselotte kjeldsen-
jensen, havde indkaldt ham til en samtale omkring fritstilling. på mødet fortalte liselotte
kjeldsen-jensen ham, at han ville blive fritstillet. det var ikke noget, som han bad om. john
                                                 - 191 -
kristensen var ikke indblandet. han ved ikke helt, hvad det vil sige at være fritstillet. han
mener ikke, at han fik løn efter den 16. november 2007.
       i perioden frem til den 1. december 2007 arbejdede han ikke for nogen – heller ikke
ssg. ved nærmere eftertanke erindrede leif habekost, at han i midten af november havde
haft en opgave med at rense tanke for marius pedersen på havnen i esbjerg. de begyndte på
opgaven søndag den 18. november 2007. han kan ikke huske, hvem der bad ham om at gå i
gang med opgaven. han holdt derfor ikke ferie helt frem til den 1. december 2007. han hu-
sker ikke, om han den 18. november 2007 havde fået en ansættelseskontrakt fra ssg. han
ved ikke, hvem der skulle betale hans løn for det arbejde, han udførte fra den 18. november
2007. efter at retsformanden havde indskærpet vidnet pligten til at tale sandt, forklarede leif
habekost, at han vil tro, at det var ssg, der betalte hans løn fra den 18. november 2007.
       forevist faktura nr. 38746 udstedt af pema teknik, forklarede leif habekost, at han
var med til at modtage det udstyr, som de skulle bruge på havnen. han havde ikke rekvire-
ret varerne. udstyret blev leveret den 18. november 2007. udstyret kunne stå på gulvet i en
lille varebil.
adspurgt af retsformanden vedrørende faktura 33919 bogført hos pema teknik den 27. no-
vember 2007, hvoraf det fremgår: ”ordre ved leif den 21-11-07” forklarede han, at der
hermed refereres til ham. udsagnet skal forstås således, at det var ham, der modtog ordren.
han har ikke afgivet ordren på udstyret. dette havde han ikke bemyndigelse til. det er mu-
ligt, at han har bestilt skuminjektoren.
       han tvivler på, at han havde slutafregnet alle de sager, som han havde ansvaret for hos
iss, fordi han fratrådte meget pludseligt. han afleverede ikke sagerne konkret til nogen, li-
gesom han ikke lavede et afslutningsnotat.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede leif habekost, at han var bekendt med,
at john kristensen havde opsagt sin stilling hos iss omkring slutningen af november/begyn-
delsen af december. han ved ikke, hvilken funktion john kristensen havde, da liselotte
kjeldsen-jensen tog over.
       forevist erklæringen om fritstilling til ham dateret den 16. november 2007 forklarede
leif habekost, at liselotte kjeldsen-jensen var inde i billedet på dette tidspunkt. han blev
                                                - 192 -
indkaldt til møde med hende med kort varsel før den 16.november. mødet blev holdt på
kontoret i esbjerg. hun havde også møde med john berg. han ved ikke, om hun holdt lig-
nende møder med andre. på mødet spurgte liselotte kjeldsen-jensen ham, om han ikke var
tilfreds med at være der, hvad det skyldtes, at han havde opsagt sin stilling, og om det kun-
ne rettes op. han fortalte hende, at han i en periode havde tænkt på at finde et andet arbejde,
fordi han syntes, der var for langt til ledelsen. han ved ikke, hvorfor hun ikke ville have, at
han arbejdede i resten af opsigelsesperioden. hun havde ikke fortalt ham, at han ikke måtte
arbejde i den periode, hvor han var fritstillet.
       han mødte første gang en ssg medarbejder i ugen efter den 18. november 2007. han
mener, at det var en fra herlev. han husker ikke vedkommendes navn.
       han ved, hvem bjørn hansen er. han har mødt ham. han talte ikke med bjørn hansen
om opgaven på havnen. glenn å. petersen, allan grøndal og steffen boye hansen var alle
sanitører i iss. han husker ikke, om han talte med dem om, at han havde fået arbejde i ssg.
han ved ikke, hvilke vilkår de var ansat under hos iss.
       det er svært for ham at sætte dato på, hvornår det gik op for ham, at john kristensten
skulle arbejde for ssg. det var efter tankrensningen på havnen i esbjerg.
adspurgt af retsformanden forklarede leif habekost for så vidt angår arbejdet på havnen
den 18. november 2007, at det enten var glenn å. petersen, allan grøndal eller steffen boye
hansen, som var med ved opgaven på havnen, men ikke dem alle tre. han husker ikke, om
det var ham selv eller en anden, der fik fat i den af de tre, som hjalp ham med opgaven.
       han vidste, at han udførte opgaven for ssg. det var hans opfattelse, at han gerne måt-
te arbejde for ssg, når han var fritstillet.
       han mener, at det var bjørn hansen fra ssg, der havde rekvireret ham til opgaven.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede leif habekost, at der kun var en, der
havde hjulpet ham med opgaven. det var en rengøringsopgave vedrørende et skib med to
tanke. opgaven varede kun en dag. de arbejdede ikke i 2-holdsskift. han husker ikke, hvad
der skete den følgende mandag.
                                                - 193 -
      det udstyr, der fremgår af faktura 38746 udstedt af pema teknik, var indkøbt til brug
for opgaven den 18. november 2007. udstyret kunne også bruges i forbindelse med andre
opgaver.
      den skuminjektor, som han bestilte den 21. november, var til brug for en anden opga-
ve.
adspurgt af retsformanden forklarede leif habekost, at han i ugen, der fulgte efter søndag
den 18. november 2007, udførte andre opgaver på havnen - på en boreplatform.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede leif habekost, at det var en ny op-
gave, som de påbegyndte om mandagen. ved denne opgave deltog der andre tidligere med-
arbejdere fra iss.
      forevist fakturaerne nr. 42008 og 42009 fra ssg af advokat pernille backhausen forkla-
rede leif habekost, at når der på fakturaerne er anført tank 28 og tank 29, så refereres der
til numrene på tankene på boreriggen. det er ikke noget fra deres system
      forevist fakturanr. 42011fra ssg, så husker han ikke opgaven som sådan. der kunne
tages flere opgaver sideløbende.
      forevist fakturanr. 42016 så vedrørte denne opgave rengøring under motorerne. der
kunne f.eks. være spildt olie eller sluppet vand ud. arbejdet bliver foretaget, mens borerig-
gen ligger i havnen.
henrik østergaard forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han blev ansat i iss i 2004 som fast afløser. i 2007 var han ansat i iss som
vagtleder og fugttekniker. han har taget en fugtteknikeruddannelse hos iss. han var ansat i
centret i haderslev, hvor centerlederen var per henriksen. de havde medarbejderudvik-
lingssamtaler, når der var tid til det. det havde dog været lidt flyvsk, og det blev ikke holdt
hvert år. han syntes, at det var ok at være ansat i iss. han var ikke utilfreds med at arbejde
hos iss. der var ingen, der klagede over arbejdsforholdene. han blev ikke tilbudt et job i
ssg. han havde talt med per henriksen om, at han gerne ville arbejde for ham. per henrik-
sen var begyndt at arbejde for ssg i november 2007. per henriksen havde fortalt, lige før han
ophørte hos iss, at han skulle arbejde for ssg. herefter skete der mange ting hos iss. bl.a.
                                                - 194 -
var der mange centerledere, som ophørte. der var mange meninger om, hvad der skete. alle
de medarbejdere, der ophørte, begyndte hos ssg. han kom over i ssg på grund af per hen-
riksen. han fik lidt bedre vilkår hos ssg. han forhandlede ansættelsesaftalen med per hen-
riksen. til at begynde med fik han den samme løn, som han havde fået hos iss, men efter-
hånden fik han 500 kr. mere om måneden.
      han opsagde sin stilling hos iss i november 2007. han fik lov til at lukke og afslutte
igangværende sager og fakturere dem. han blev fritstillet den 13. december 2007. det var
annette midtgård eller liselotte kjeldsen-jensen, der fritstillede ham.
      han begyndte i ssg den 1. januar 2008. i ssg betjente han de samme forsikringssel-
skaber, som han havde gjort i iss.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede henrik østergaard, at han ikke har del-
taget i en fratrædelsessamtale. der var ingen, der prøvede på at få ham til at blive.
      for så vidt angår hans uddannelse, så var han blevet lært op af andre fugtteknikere.
der fandtes ingen egentlig uddannelse. han har ikke deltaget i amu-kurser. det er erfarin-
gen, der udgør uddannelsen.
      han fik også ansvar for sønderborg i løbet af 2007, fordi per henriksen havde været
leder for både haderslev og sønderborg. han var med til at byde ind på opgaver. de fleste af
deres kunder var forsikringskunder. det er dem, der har relationer, der har kontakt til kun-
der. men den primære kontakt skete via centrene.
      han havde oprindeligt ikke haft nogen klausuler i sin ansættelsesaftale, men da han i
slutningen af 2007 eller måske omkring august/september måned skulle gå fra at være time-
lønnet til månedslønnet, var der udfærdiget en ny kontrakt, som indeholdt klausuler.
dan just forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss i 2006 i industri- og skadesafdelingen i århus, hvor jens
skou var regionschef/centerchef. det var en teamleder inden for industri, der ansatte ham.
han skulle gøre rent i alle former for industri. arbejdsvilkårene i iss var fine. han havde in-
gen klager. han havde ingen kontakt til aa. han havde ingen medarbejderudviklingssamta-
ler med jens skou. efter ½ år blev han teamleder for industriafdelingen. i denne forbindelse
                                                - 195 -
fik han lønforhøjelse. herefter skulle han afgive tilbud til kunderne og sørge for, at opgaver-
ne blev udført korrekt. han husker ikke kunderne ved navn.
        han skiftede til ssg, fordi jens skou var blevet ansat hos dem, og han sagde, at det var
bedre hos ssg. jens skou spurgte ham i juni 2008, om han var interesseret i at blive ansat i
ssg. det endte med, at han blev ansat i ssg. han fik ikke bedre vilkår hos ssg. han var ble-
vet lovet, at han ville får bedre ansættelsesvilkår, herunder firmabil og fast teamlederløn,
men han havde ikke fået det skrevet ind i sin ansættelseskontrakt. han havde regnet med, at
når jens skou havde lovet ham det, så ville det blive sådan, men det blev det ikke. det var
jens skou, som han havde forhandlet ansættelsesvilkår med. det var også jens skou, der
sendte kontrakten til ham. han ved ikke, om jens skou havde mandat til at forhandle. jens
skou var regionschef hos ssg, men han havde åbenbart ikke haft mandat til at forhandle an-
sættelsesvilkår. han var kun ansat i ssg i 4 måneder.
thomas pedersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss i juli 2003 som sanitør. i 2007 var han lige blevet vagtleder
i skadeservice i randers. hans chef var henrik jespersen, som refererede til jens skou. jan
tage stubbe var en vagtleder i århus. jan tage stubbe sagde op omkring august 2007. han
husker ikke den præcise dato. jan tage stubbe fortalte ham, at han havde fået arbejde som
pedel på et plejehjem, men i stedet blev han vagtleder hos ssg umiddelbart efter, at han op-
hørte hos iss. jan tage stubbe ringede til ham ca. 14 dage efter, at han var begyndt hos ssg.
han sagde, at jens skou ville tale med ham og tilbyde ham et job i ssg. han fik ikke et skrift-
ligt tilbud fra sgg. han sagde til jan tage stubbe, at jens skou kunne kontakte ham, hvis
han havde et tilbud. det gjorde han ikke.
        ole bargholz skiftede til ssg omkring årsskiftet 2007/08. det var et kortvarigt job.
        i 2007/08/09 hørte han mange rygter om, at iss skadeservice var ved at lukke. han hør-
te det ofte på brandstationer. de mest vedholdende rygter var der helt frem til 2009/10.
        han kendte ikke aa personligt.
kim torben kildegaard forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at han var ansat i ssg fra midten af sommeren 2007 og ind i 2008. han
                                                - 196 -
havde tidligere været ansat i iss ad flere omgange tilbage fra 1986. han havde bl.a. været af-
delingsleder i skadeservice i århus i et års tid.
       han gik ikke direkte fra iss til ssg. efter han ophørte i iss, var han blandt andet afde-
lingsleder i 6-7 år hos polygon i århus. det var anders kristensen, som ansatte ham som af-
delingsleder i ssg. ssg ville gerne være landsdækkende. han blev ansat med henblik på, at
han skulle blive afdelingsleder i østjylland. der var endnu ikke oprettet et center, men han
havde en stor kontaktflade. hans første opgave var at finde lokaliteter. branchen havde et
beredskabsårsmøde i august, hvor anders kristensen gerne ville have, at han repræsentere-
de ssg. på dette tidspunkt var der ingen driftsopgaver. han havde ingen medarbejdere eller
materiel. han var dog den, der først fik skaffet folk og fik opgaver til centret. han husker ik-
ke, om afdelingen var klar den 1. august. dette kan ses på selskabets hjemmeside, hvor han
vil tro, at oplysninger stemmer.
       han mødte kurt hove på beredskabsårsmødet. kurt hove sad ved iss’ stand, hvor
man kunne vinde en cykel. kurt hove spurgte ham, hvorfor han ikke kom over til dem. han
vidste ikke, at iss manglede folk. anders kristensen har ikke bedt ham forsøge at få kurt
hove over til ssg.
       forevist e-mail af 20. september 2007 med emnet ”emne du bad mig rode lidt i<”, så
vedrørte denne bl.a. det forhold, at han havde haft en uforpligtende snak med kurt hove
om, hvorvidt han var interesseret i at skifte job. kurt hove havde ikke givet udtryk for, at
han var interesseret i at skifte job. han var på det tidspunkt i gang med at tage kontakt til
både kunder og arbejdssøgende i forbindelse med opstarten af ssgs afdeling i århus.
       han deltog i 2007 i et møde hos ssg i herlev. mødet blev holdt sidst på året – evt. om-
kring september/oktober måned. han husker ikke datoen. det var ikke sensommer, men det
var endnu ikke råkoldt. mødet blev holdt i et mødelokale på 1. sal ved fyraftens tid. det var
anders kristensen, der havde bedt ham møde op til et strategimøde. han havde intet mate-
riale fået tilsendt på forhånd. der var mange, der deltog, herunder samtlige afdelingsledere
fra ssg, nogle strategiske medarbejdere, bl.a. bettina maniche og thomas hallengren og de
tre direktører for ssg, samt sonny nielsen og michael nielsen. på det tidspunkt havde han
luret, at der var noget galt, fordi det på parkeringspladsen havde vrimlet med tidligere kol-
legaer fra iss, heriblandt axel rasmussen, torben madsen, john fra esbjerg, per fra haders-
lev, henning pihl fra fugtafdelingen, jens skou, kurt hove og aa.
                                                 - 197 -
       det var anders kristensen, der bød velkommen. herefter var der en præsentations-
runde, hvor først ansatte i ssg blev præsenteret og herefter dem fra iss. der var en ssg-
medarbejder fra afdelingen i fredericia, som gjorde opmærksom på, at man havde glemt én,
og pegede på aa. anders kristensen sagde, ”han er der ikke. han sidder der bare”. aa
blev ikke præsenteret og sagde ikke noget under mødet. han sad bare nede bagved. der del-
tog mellem 30-40 personer i mødet. i og med, at der deltog personer, som var ansat i iss, gik
han ud fra, at planen var, at de skulle søge over i ssg.
       det er et godt spørgsmål, hvad formålet med mødet var. det var sonny nielsen og
anders kristensen, der præsenterede dem for, at ssg skulle gå efter at blive landsdækkende,
så de kunne få landsdækkende aftaler med forsikringsselskaberne. mødet varede et par ti-
mer. de var efterfølgende ude at spise på et bryggeri i københavn.
       det var betina maniche og thomas hallengren, der lærte ham og medarbejderne op i
ssgs it-systemer. først i københavn og herefter kom de ud til dem på centrene. da han åb-
nede centeret, havde han it-systemer klar, og han var blevet undervist.
       i 2008 fratrådte han i ssg. han blev fyret af anders kristensen, fordi han ikke ville føl-
ge dennes anvisninger. anders kristensen havde lovet ikke at blande sig i hans afdeling,
men han havde straks blandet sig i alt. herunder i ansættelsen af en person, som vidnet ikke
ønskede at ansætte.
       han har ikke mødt aa i ssg-regi siden strategimødet.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede kim torben kildegaard, at strategimø-
det blev afholdt noget tid efter, at han havde talt med kurt hove. da han mødtes med kurt
hove, var de varmt.
       han vil tro, at alle efter strategimødet var med ude at spise på bryggeriet.
       forevist en regning fra bryggeriet apollo dateret den 22. november 2007 forklarede
kim torben kildegaard, at han ikke ved, om mødet først blev holdt i november måned. de
havde selv kunnet bestemme, hvad de ville have at spise. der var mere end 20 personer med
ude at spise.
       han kan ikke huske, om pernille jensen var med til mødet. det ville have været natur-
ligt, hvis hun havde været det.
                                               - 198 -
       advokat ulrik møller siger ham ikke noget. han kan ikke huske, at de har drøftet loya-
litetspligt.
       det var ikke hans opfattelse, at kurt hove var til at flytte. han havde ikke de store for-
håbninger. han meldte tilbage til anders kristensen, at han skulle prøve at tage fat i kurt
hove. han kunne ikke selv komme videre med ham.
       det var hans indtryk, at lønningerne hos ssg var højere end hos iss med omkring 10
kr./time for en menig medarbejder.
       hans center fik adresse i århus. det var det første sted, der blev købt/lejet til de nye jy-
ske centre.
ole toft pedersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i iss i 1982, og i 2007 var vagtleder i aulum i midtjylland. han
havde været ansat som timelønnet. han var ikke utilfreds med sin løn eller ledelsen i iss.
det var heller ikke hans indtryk, at andre medarbejdere i skadeservice var utilfredse. hans
chef hed michael stålsen. aa havde været driftsleder i sønderjylland. han havde kendt ham
siden 1984, hvor aa kom til iss. den 1. april 2008 blev han ansat hos ssg. han var blevet
kontaktet af allan krog, som tidligere havde været hans kollega i iss, men han havde skiftet
job sidst i 2007. allan krog ringede til ham med et jobtilbud. han tilbød ham en funktionær-
stilling og en bedre løn. han skulle være tilknyttet et ssg center i aulum. jobbet var det
samme, og kollegaerne var også de samme.
       han har speciale inden for bekæmpelse af fugleinfluenza. svend faurskov i århus kan
også dette. da han skiftede job til ssg, ringede han til sin kontaktperson i fødevarestyrelsen
og oplyste, at han skiftede job. han fik den næste opgave i ssg regi og løste den med ansatte
fra ssg. det var en lukrativ opgave.
       han er i dag ansat i iss. han fratrådte i ssg i 2009 på grund af omstruktureringer i jyl-
land. han tog fødevarestyrelsen med tilbage til iss. forsikringskunderne har han også taget
med tilbage til iss. han arbejder fortsat i aulum.
john martinussen forklarede behørigt formanet som vidne adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han er tidligere forsikringsmedarbejder i tryg. han har en uddannelse som
merkonom i logistik og en hd i organisation. han var ansat i tryg i perioden 1995 til 2008 og
                                                 - 199 -
havde i denne periode en række forskellige interne jobs. han var i 2007 ansat som leder af
trygs alarmcentral og havde dermed personaleansvar og procesansvaret, det vil sige ansva-
ret for behandling af anmeldte skader efter nærmere retningslinjer.
        i 2003 var han gruppeleder i roskilde og havde i den forbindelse kontakt med skade-
servicevirksomheder indenfor bygning, løsøre og auto. han besøgte ssg i forbindelse med
deres åbning af centeret i næstved. det var ssgs andet center. han mener ikke, at han ved
besøget blev præsenteret for en fugt- og skimmelafdeling. næstved havde vist mest håndte-
ring af brand.
        han forlod som nævnt tryg i 2008. i 2008 havde tryg en rammeaftale med ssg, men
det udelukker ikke, at iss kan have haft enkeltstående arbejder for tryg.
        han forlod branchen for at blive direktør i et taxaselskab, men kom tilbage til forsik-
ringsbranchen i 2010, hvor han blev ansat som taksatorchef i lærerstandens brandforsikring.
han havde personaleansvaret for selskabets taksatorer vedrørende bygningsskader og løs-
øre. han ophørte i september 2012 og er ikke længere i branchen.
        lærerstandens brandforsikring havde også aftale med ssg som primær leverandør af
skadeserviceydelser. det var en aftale, der var under pres, fordi taksatorerne syntes, at den
var svær at bruge. det var blandt andet prisaftalerne, der var svære. desuden oplevede de
under de to skybrud i 2010 og 2011, at ssg løb tør for ressourcer, og der var flere sager, som
var problematiske. de oplevede, at ssg ikke nåede frem til forsikringskunderne i tide, og der
kom klager fra kunderne. taksatorerne forstod ikke ssgs afregninger og priserne. det førte
til, at der blev holdt et møde efter det store skybrud. mødet blev afholdt med kurt hove, der
var deres daglige kontaktperson. der var et stor omfang af sager, der skulle gennemgås, og
det endte med, at ssg tilbagebetalte dem et beløb for forkert fakturering.
        i forbindelse med skybruddet i juli 2011 oplevede de også, at der var mange forkerte
fakturaer. taksatorerne gennemgik de 550 største regninger. de fandt en overfakturering på
3-4 %. det endte med, at de fik en kreditnota fra ssg på ca. 2,2 mio. kr.
jane skriver forklarede behørigt formanet som vidne adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hun er løsøreansvarlig i iss. hun blev ansat i iss i 1998 på centeret i esbjerg. i
2007 var hendes direkte chef john kristensen. aa var ansat i syd og stod for de store opga-
ver. aa var chef for john kristensen, og aa kom derfor på centeret.
                                                - 200 -
       hun var sanitør, og hun skulle dermed gøre rent efter brand og vandskade. hun fik
standardløn. alle fik den samme løn, og der var ikke noget at forhandle om.
       der var meget fnidder i 2007. det kørte ikke, som det skulle. det blev værre og værre,
og der opstod kliker. hun kom nok ikke så godt ud af det med john kristensen på det sidste.
hun kunne ikke lide, at der blev råbt af hende, og hun ville gerne have, at der blev talt or-
dentligt. balladen opstod også mellem kollegerne, og de blev nok splittet op. der begyndte at
være meget snak om, at iss ville lukke. mange talte om at finde et andet arbejde, og cheferne
begyndte at sige op. der var ingen, der sagde, at de skulle til ssg.
       der havde været snak om, at ssg ville komme til jylland. der var vist nogen, der hav-
de set det på nettet. det var ikke alle, der skulle høre om ssg, og det var hendes indtryk, at
der var nogen, der blev sendt ud af centeret om morgenen, så de andre kunne snakke.
       de var 24 ansatte på centret i esbjerg. efter opsigelserne var der 5-6 stykker tilbage og
ingen chefer.
       hun er ikke selv blevet tilbudt arbejde i ssg.
       john kristensen sagde, at han ikke ville mere, og at han skulle hjem og passe gården.
       centeret havde intet arbejde tilbage, bortset fra i begyndelsen, hvor der var masser at
lave efter en brand. efter et par måneder var der ikke mere arbejde. industriopgaverne var
helt væk, og der var kun lidt indenfor brand.
       hun ved ikke, om der var nogen, der blev fritstillet.
       da folk stoppede, havde de ryddet deres kontorer. der lå intet på skrivebordene, og
sagerne var væk.
       kunderne flyttede med over til ssg. det var john kristensen, der havde kundekontak-
ten til taksatorerne og brandvæsnet. john bergen havde kontakten til industrikunderne,
mens leif habekost var lidt over det hele.
       hun kan huske, at der var noget ballade med marius pedersen på havnen, men hun
kender ikke historien nærmere, da hun ikke selv arbejdede der.
       hun ved ikke, om der var nogen, der klagede til iss’ ledelse. de, som var utilfredse,
sagde det til tillidsmanden. der blev holdt mange møder, men hun ved ikke, om klagerne
kom videre. hun husker ikke, hvem tillidsmanden var.
                                               - 201 -
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede hun, at det blev værre og værre forstået
på den måde, at de hele tiden fik at vide af john kristensen, at det kørte dårligt. han bestem-
te det hele og gav kommandoer. de, der ikke skulle med til ssg, blev isoleret fra resten og
skulle helst ud af huset før de andre om morgenen. de var ellers et af iss’ store centre med to
kontorer og 3 vagtledere. efter opsigelserne var der vist 5-6 stykker tilbage. 1 sagde op, fordi
han ikke kunne med chefen, 1 skulle til falck. resten skulle nok andre steder, fordi iss ska-
deservice lukkede.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup på ny, forklarede jane skriver, at det var john
kristensen, der fortalte, at iss skadeservice skulle lukke. i dag bliver de stadig mødt af kun-
der, der har hørt, at iss lukker. hun regner med, at det var derfor, at medarbejderne søgte
væk.
pernille jensen forklarede behørigt formanet som vidne adspurgt advokat mette ravn
steenstrup, at hun er uddannet cand.merc. i kvalitetsledelse. hun blev ansat som kvalitets-
chef i ssg den 1. maj 2006. det udviklede sig sådan, at hun også blev personlig assistent for
michael nielsen. det var anders kristensen og kjeld albrechtsen, der ansatte hende, og de
var også hendes direkte foresatte.
       hun var i ssg i 3 år. hun fratrådte 1. maj 2009 og kom tilbage efter 6-7 måneder. må-
ske var det i februar 2010. hun fratrådte igen 1. september 2010.
       hendes funktion var varetagelse af en række praktiske opgaver. hun sad tæt på direk-
tionen og var deres administrative hjælp, men det var et lille firma, og der var derfor rigtigt
mange forskellige arbejdsopgaver i hendes dagligdag. det primære var arbejdet med kvali-
tet, men hun hjalp også med at lave materiale og deltog i nogle bestyrelsesmøder, hvor hun
tog referat. hun deltog ikke i alle bestyrelsesmøderne. hun husker ikke, hvornår hun be-
gyndte at være med til møderne, men hun var ikke med i begyndelsen af sin ansættelse.
       hun har ikke været med til at udarbejde strategiplaner, og hun har heller ikke været
med til at opstille budgetter. måske har hun lavet nogle power points med budgetter.
       michael nielsen og sonny nielsen blev præsenteret for medarbejderne i sommeren
2007, da ejerstrukturen blev ændret. den nye ejerstruktur betød, at anders kristensen, gun-
nar andersen, kjeld albrechtsen, michael nielsen og sonny nielsen hver ejede 20 % af ssg.
                                                  - 202 -
sonny nielsen var kun medejer, men ikke aktiv i virksomhedens drift. hun husker ikke, om
michael nielsen i begyndelse skulle være aktiv i firmaet.
       hun har ikke været med til at lave marketingsmateriale rettet mod nye medarbejdere,
og hun har ikke været med til at lave annoncen den 20. oktober.
       hun var med i projektgruppen sammen med blandt andre dennis bendorff. hun skul-
le holde styr på, hvor langt de var med arbejdet. formålet med gruppen var at sørge for, at
alle praktiske ting til brug for et nyt center var på plads. hun tror, at det var anders kristen-
sen, der besluttede at nedsætte gruppen, men hun husker ikke, hvornår det skete. anders
kristensen deltog ikke i gruppen. det var dennis bendorff, bettina maniche, thomas hal-
lengren og henrik madsen, der var med i gruppen. kjeld albrechtsen og gunnar andersen
deltog i gruppen ad hoc. der var vist ikke flere, der var med.
       thomas hallengren skulle købe telefoner og pc’ere. bettina maniche skulle uddanne
kontorfolkene i ssgs sagstyringssystem. henrik madsen, som var ssgs indkøbschef, skulle
indkøbe biler, inventar m.v. dennis bendorff stod for den overordnede koordination sam-
men med hende. gunnar andersen stod for bygninger, og kjeld albrechtsen stod for ansæt-
telser. hun ved ikke, om alle medarbejderne til de nye centre var ansat, da gruppen blev
etableret. hun ved ikke, om centrene var på plads, da de åbnede, men hun tror det ikke. hun
vil tro, at telefonerne var på plads, når centrene åbnede, men hun ved det ikke.
       hun mener, at hun sendte et referat ud efter hvert møde.
       hun har lavet referatet fra mødet den 1. november 2007. anders kristensen var med til
dette åbningsmøde, han deltog ellers ikke. hun regner med, at de deltagere, der står i refera-
tet, er rigtige. hun vil tro, det var det første møde, da det ligner et opstartsmøde. der var, så
vidt hun ved, ikke møder før dette. hun husker ikke, om mødet var den 1. november, men
hvis der står sådan, var det den dag. når der står i referatet, at der er stor søgning til ssg fra
iss, vil hun tro, at det var anders kristensen, der fortalte det.
       når der står, at mødet er fortroligt, er det nok, fordi der er så meget sladder i branchen,
og ledelsen gerne selv ville styre kommunikationen om udvidelsen i jylland.
       når der står ”aks danmarks tour”, betyder det anders kristensen. hun husker ikke,
hvad hun vidste på dette tidspunkt. hun tror ikke, at alle centrene var etableret på dette
tidspunkt. næstved og fredericia var åbnet. lars nielsen blev centerleder i næstved. det
var på det tidspunkt allerede ude i branchen.
                                                 - 203 -
      ssg havde allerede en fugtafdeling, men det var kun en mindre afdeling med få folk.
      det var anders kristensen, som oplyste, at der var indgået aftale med john kristensen
i esbjerg, og at han var blevet fritaget for sin konkurrenceklausul. hun deltog ikke i ansæt-
telsesprocessen, så hun kan kun have vidst det, fordi det er blevet oplyst på mødet. hun ved
ikke, hvem i ssg der lavede ansættelsesaftalerne med iss medarbejderne.
      sprogbruget i referatet er hendes, og hun har skrevet det sådan, som hun har opfattet
det. hun husker ikke, om de folk, der er nævnt, allerede var ansat.
      det var dennis bendorff, der var mødeleder. hun husker ikke, at anders kristensen
deltog bortset fra første gang. rent praktisk afrapporterede gruppen til anders kristensen,
kjeld albrechtsen og gunnar andersen. de mødtes måske en gang om ugen eller hver 14.
dag. hun husker ikke antallet af møder. der kan have været 5 eller 10 møder. hun vil tro, at
møderne blev afholdt på 2. sal i mødelokalet hos ssg. ingen af de personer, som blev ansat
som centerledere, deltog i møderne.
      hun opdaterede løbende et excel ark med status på de forskellige opgaver - også mel-
lem møderne.
      hun mødte centerlederne første gang til et intromøde hos ssg i herlev, men hun hu-
sker ikke datoen. hun forberedte noget vedrørende konkurrenceklausuler til mødet. der var
vel 20-25 deltagere. der var mange nye ansigter for hende. fra ssg deltog projektgruppen og
anders kristensen. hun tror også, at michael nielsen deltog, men hun husker ikke, om han
var ansat i ssg på det tidspunkt. hun ved ikke, om sonny nielsen var med. aa deltog også.
der deltog også andre end centerlederne fra iss, bl.a. susanne, john kristensens sekretær.
hun husker ikke de andre.
      der blev budt velkommen, og projektgruppens medlemmer præsenterede sig for dem
fra iss. det er muligt, at iss’erne også præsenterede sig, men hun husker det ikke. aa blev
præsenteret. hun kendte ikke aa og vidste ikke, at han var chef for alle de iss’ere, der del-
tog. bagefter blev det gennemgået, hvordan man skulle forholde sig, hvis man havde kon-
kurrenceklausuler. hun vidste, at nogen af iss’erne havde en klausul, men hun vidste ikke,
hvem det var. hun havde bare forberedt materialet. mødet varede vel omkring halvanden
time, og bagefter var de ude at spise.
                                                 - 204 -
       når det af referatet fra 1. november fremgår, at john og torben er blevet fritaget for de-
res klausuler, er det ikke noget, hun har reflekteret nærmere over. for hende var det en im-
plementeringsopgave.
       hun kan ikke forestille sig, at der er blevet manipuleret med datoen for mødet. hun er
99 % sikker på, at mødet i projektgruppen fandt sted den 1. november. når hun har skrevet i
referatet, at torben er fritaget for sine klausuler, er det det, hun vidste på dette tidspunkt.
       forevist mails fra 16. november 2007 og 4. januar 2008 om bestilling af en touran for-
klarede hun, at det er hende, der har skrevet sådan den 16. november. hun går ud fra, at der
er tale om en bil til aa. det var anders kristensen, der bad hende om at bestille bilen. det
var meningen, at kun henrik madsen skulle se mailen. når det ikke måtte nævnes for andre,
skyldtes det, at aa var en ”hot potato” i branchen. hun kender ham ikke selv, men ved, at
han har været både i iss og ssg. aa var, så vidt hun ved, ikke i ssg på det tidspunkt, hvor
bilen blev bestilt. hun ved ikke, hvornår han skulle ansættes i ssg. hun ved ikke, om der
blev bestilt biler til andre, som ikke var ansat i ssg. det er formentlig anders kristensen, der
har fortalt om telefonnummeret til aa. hun forholdt sig ikke til indholdet, men gjorde bare,
hvad hun blev bedt om.
       forevist mails fra den 22. februar 2008 fra ”projekleder1”, forklarede hun, at hun ikke
har været med til at oprette denne mailadresse. den er muligvis oprettet for ikke at kom-
promittere konkurrenceklausulerne. hun troede egentlig, at ”projektleder 1” var aa, men
hun har siden fået at vide, at mailadressen tilhørte bent engskov. hun har også hørt om
”vent1” men ved ikke, hvem denne mailadresse tilhørte. hun ved ikke, hvor mange af den
slags mailadresser der var. det var it-afdelingen, der oprettede adresserne. de var ikke en
del af projektgruppen.
       forevist excel arket forklarede hun, at det er hende, der har lavet arket. hun er ikke
sikker på, at det blev oprettet efter første møde, men det var i projektforløbet. hun var an-
svarlig for, at det blev ajourført. det er således løbende blevet opdateret med nye navne, li-
gesom det er blevet noteret, når opgaver var løst. projektet var mest intenst i starten, og det
ebbede stille ud efterhånden. hun husker ikke, om centrene åbnede i en eller to faser. fore-
vist referatet fra 1. november forklarede hun, at når der her står tre etaper, var det sådan, det
var. hun mener bestemt, at centeret i frederikshavn åbnede, mens hun var ansat.
                                               - 205 -
       hun købte aktier i ssg. det foregik sådan, at nogle af medarbejderne blev indkaldt til
et informationsmøde, hvor de blev præsenteret for et program for medarbejderaktier. det
var hendes indtryk, at det var ld, der gerne ville have, at der var medarbejderaktier i virk-
somheden. hun vil tro, at det er ledelsen, der har besluttet, hvem der skulle tilbydes aktier.
hun hørte første gang om aktierne på et bestyrelsesmøde. hun solgte aktierne, da hun fra-
trådte i ssg. hun ville gerne sælge, men fik ingen fortjeneste.
       selskabets advokat var dengang advokat ulrik møller i værløse. han var også besty-
relsesformand i en periode. hun er ikke bekendt med hans fortrolige notat fra slutningen af
november 2007.
adspurgt af advokat pernille backhausen og forevist dokumentegenskaberne for møderefe-
ratet fra 1. november, forklarede pernille jensen, at det godt kan passe, at hun oprettede do-
kumentet dagen efter mødet. hun husker ikke, at hun var inde efterfølgende og ændre i do-
kumentet. hun kan ikke huske noget i forhold til torben madsen, og om det om konkurren-
ceklausulen først er tilføjet senere.
       forevist dokumentegenskaberne vedrørende excel arket, forklarede hun, at arket ikke
er oprettet 12. juni 2002, fordi hun dengang slet ikke var ansat. hun har sikkert brugt en ska-
belon et andet sted fra, da hun oprettede arket, og det kan være forklaringen på den gamle
dato. det kan sagtens passe, at der er blevet arbejdet med dokumentet frem til 2009.
       efter intromødet var de ude at spise. det var i nærheden af tivoli, og hendes umiddel-
bare gæt er derfor, at det var på hereford. forevist kvittering fra bryggeriet apollo dateret
22. november 2007 forklarede hun, at det giver rigtig god mening, at det har været der. hun
husker, at det var et bøfsted i nærheden af tivoli. hun kan ikke huske, om det var den 22.
november.
       forevist notatet om ansættelse i ssg fra anden konkurrerende virksomhed forklarede
hun, at det sagtens kan være det dokument, som blev udleveret på mødet. hun gætter på, at
det er en advokat, der har skrevet notatet. hun tog sig af det praktiske for at have dokumen-
tet klar til mødet. hun tror, at hun gav dokumentet til direktionen.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede pernille jensen, at hun ikke ved, om aa
faktisk fik en telefon.
                                               - 206 -
erik vilstrup forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han er tidligere skadesdirektør i codan. i 2007 var han afdelingsdirektør med
ansvar for skadesbehandling for industri- og erhvervskunder. han havde været i forsik-
ringsbranchen siden 1962. han gik på pension i september 2008.
       codan havde et historisk samarbejde med iss skadeservice, der strakte sig tilbage til
1970’erne. iss var det foretrukne renoveringsselskab. sammen med iss etablerede codan
som de første en døgnservice i forbindelse med skader. det foregik sådan, at iss tog telefo-
nen for codan mellem kl. 16 og 08 og i weekender og helligdage. det var en idé, der blev
udviklet sammen med iss. iss behandlede vel 90 % af skaderne. codan indgik som hoved-
regel aldrig eksklusivaftaler, men når man oplever, at tingene bare virker, bliver det ikke la-
vet om. det hændte dog, at codan trak på andre skadeservicefirmaer. iss tog som sagt tele-
fonen og havde bemyndigelse til selv at gå i gang med skadeservicearbejde op til et beløb på
25.000 kr. pr. skade. det var oprindeligt kjeld madsen, der var hans kontaktperson i iss,
men på et tidspunkt omkring 2005-2006 overtog kurt hove. han har selv mødt kurt hove
relativt få gange.
       han er blevet introduceret for sonny nielsen i begyndelsen af 1990’erne af kjeld mad-
sen. senere har han også mødt michael nielsen.
       han kender aa som centerleder for et center i sønderjylland. han har haft med aa at
gøre i forbindelse med nogle konkrete sager, og derudover mødtes de på de årlige møder
med alle centerlederne. det var en slags erfa-møde. han kender derfor også andre centerle-
dere blandt andre john kristensen, torben madsen, jens skou, axel rasmussen og henning
pihl-mortensen.
       samarbejdet med iss var normalt og tilfredsstillende frem til efteråret 2007. der var på
det tidspunkt kommet nye chefer, peter boye larsen og jacob linding. det kørte normalt,
men sidst på året, det vil sige omkring november, oplevede de, at nogle af de mennesker,
som de plejede at tale med, ikke længere var der. de rettede derfor henvendelse til iss og fik
et stykke tid ind i november orientering om, at en række medarbejdere var forsvundet.
       nogle af de jyske centre var herefter meget svagt bemandet. han ved ikke, om de di-
rekte lukkede. det var nødvendigt at gøre noget, fordi de forsikringsaftaler, som codan har,
blandt andet forpligter codan til at være fremme på et skadessted indenfor en time. codan
                                               - 207 -
var nervøs for, om iss kunne overholde disse aftaler. der blev holdt møder med maarten
van engeland og peter boye larsen, som forelagde iss’ genopretningsplan. de fandt planen
tilfredsstillende. de havde sympati for iss’ situation, men gjorde samtidig klart, at codan
kunne være nødsaget til at bruge andre selskaber til at løfte nogle af skadeserviceopgaverne.
det skete i et par tilfælde.
       de besluttede uafhængigt af dette at udbyde opgaven med skadeservice. det gjorde de
fleste forsikringsselskaber på dette tidspunkt via deres indkøbsafdelinger.
       det lykkedes iss at rette op på skadeservice i løbet af nogle måneder. han ved ikke
nøjagtigt, hvornår aktiviteterne i skadeservice var oppe på normalt niveau igen.
       codan brugte ikke ssg på det tidspunkt, men fulgte med i udviklingen af selskabet.
hans kendskab til ssg begrænser sig til, at der er tale om et selskab i herlev, der efter nogle
udvidelser næsten blev landsdækkende. der skete meget med ssg indenfor en 2-årig perio-
de. codan har aldrig haft egentlige aftaler med ssg.
       han fik en mail fra aa i slutningen af 2007. aa havde dengang en mere overordnet
stilling. i mailen stod der, at aa havde fået nye telefonnumre. han opfattede mailen sådan,
at aa overvejede at ophøre med sin ansættelse i iss. forevist mailen fra 3. november 2007
forklarede han, at det var den mail, han modtog. han svarede ikke på mailen. han forstod
mailen sådan, at den var et tilbud om at benytte aa freelance i forbindelse med storskader.
sådanne mails fik han ind i mellem. han brugte ikke aa. de har ikke behov for freelance
arbejde, bortset fra nogle helt store sager som for eksempel metroen, hvor deres reassurance
kræver en slags back up. han har ikke siden fået henvendelser fra aa. han mødte tilfældigt
aa i en retssag, hvor de begge skulle vidne. de hilste kort på hinanden, men talte ikke i øv-
rigt sammen.
       codan er blevet kontaktet af ssg, og der blev holdt et møde. han tager altid møder
med folk, der beder om det. de fik status på ssgs forretning, men lavede ingen aftale. fra
ssg deltog sonny nielsen, michael nielsen og anders kristensen. mødet blev afholdt på et
tidspunkt i foråret eller forsommeren 2008, mens han stadig var i codan.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede erik vilstrup, at ssg på mødet ikke
miskrediterede iss. det var tale om et almindeligt salgsmøde.
                                               - 208 -
       forespurgt om det har betydning for codans valg af skadeservicefirma, om firmaet er
landsdækkende, forklarede han, at man måler på tid og kvalitet. det er ikke relationerne til
bestemte folk, der har betydning, men den geografiske placering er vigtigt. iss havde blandt
andet en storskadegruppe, der kunne tage rundt til store skader.
klaus travis forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hans uddannelsesmæssige baggrund er 10 års skolegang, og han har herud-
over en række forskellige kurser. han er nu taksator i lærerstandens brandforsikring. han
har arbejdet for ssg i perioden 1993 til 2011. han startede som sanitør og har siden været
nedriver, afdelingsleder, projektleder og regionschef. i 2007 var han regionschef for køben-
havn og sad i afdelingen i herlev. dengang havde ssg to regioner: københavn og sjælland.
       der har altid været en fugtafdeling i ssg, men det har været lidt forskelligt, hvordan
den har været organiseret. desuden har fugtfolkene også varetaget andre arbejdsopgaver.
han vil tro, at der var 8-10 medarbejdere i afdelingen. han er i tvivl om, hvorvidt det var
ham selv, der var chef for dem. da henning pihl-mortensen kom til ssg, overtog han ansva-
ret for afdelingen, men afdelingen blev egentligt ikke større. henning pihl-mortensen havde
selv nogle folk med, blandt andre bjørn wahlqvist, men brugte også nogle af de gamle fugt-
folk. der var vist to fugtteknikere, der kom fra iss. det var henning pihl-mortensens opgave
at udvikle fugtafdelingen, som anders kristensen havde besluttet at skille ud fra resten af
herlev afdelingen.
       han har ikke været med til at oprette centre i jylland, men han har modtaget informa-
tioner om det. tanken om at blive landsdækkende har været der fra begyndelsen. det aller-
meste skete vistnok omkring 2006 og 2007.
       han husker ikke, hvilket årstal der begyndte at komme mange folk fra iss.
       der var et møde i ssgs hovedkontor, hvor de mødte de iss-folk, som skulle være cen-
terledere. han mener, at bjørn hansen deltog i mødet. desuden deltog ejerne af ssg. han
ved ikke, om pernille jensen deltog, men det kan godt være. han ved ikke, hvornår mødet
blev afholdt, men det var ikke vinter. de var bagefter inde i nærheden af tivoli, og det er
derfor, han tænker, at det ikke var vinter. der var folk fra iss med til mødet, blandt andre
henning pihl-mortensen. det er sandsynligt, at john kristensen også var med. der var vel 8-
10 folk fra iss. mødets formål var at blive introduceret til de nye medarbejdere, men han ved
                                                - 209 -
ikke, om de var ansat på det tidspunkt. de skulle tage sig af jylland og fyn. han kendte ikke
de andre og var ikke så udfarende. han var nok ikke så voldsomt begejstret over konkurren-
tens folk, for de skulle ikke komme og lære han noget. han husker ikke, hvornår mødet star-
tede, eller hvor længe det varede. de var ude at spise bagefter i en kælder i nærheden af ti-
voli og derefter på værtshus på den anden side af vejen. det var ikke alle, der var med på
værtshus, men han husker henning pihl-mortensen og anders kristensen. han husker ikke,
om han mødte aa til mødet, men han har siden mødt aa et par gange. det kan godt have
været 4 år siden. han er ikke blev introduceret for aa og husker kun svagt, hvordan han ser
ud. aa er formentligt kommet forbi ssg i herlev, og han har formentlig i denne forbindelse
fået at vide, at det var aa.
       han har passet afdelingen i herlev, men har også været med til møder med pernille
jensen og henrik madsen. muligvis deltog bettina maniche også. på møderne drøftede de
tilrettelæggelsen af åbningen af de nye centre. der skulle laves en håndbog over arbejdsgan-
gene og købes ind til centrene. han tror, at møderne blev afholdt efter 2007, og han bød ind
med den viden, som han havde. han er ret sikker på, at arbejdet blev lavet, efter iss-folkene
kom til ssg. han er usikker på pernille jensen, men det var vist første gang, pernille jensen
var ansat, at de arbejdede med dette.
       han er ret sikker på, at han ikke har tastet noget ind i et excel ark. pernille jensen sad
normalt og skrev referat, og det kan sagtens være, at han har svaret på spørgsmål, der er ble-
vet noteret i et excel ark.
       forevist excel arket esbjerg 26 forklarede han, at afdelingerne i ssg havde numre. es-
bjerg havde nr. 26, men det er ikke udtryk for, at det var 26 centre i ssg. for eksempel var
der mange afdelinger i herlev, faktisk nok mere end 15. han tror ikke, at han har set arket
før.
       det var henrik madsen, der skulle sørge for materiel til de nye centre. centrene var så
klar som muligt, da de nye folk blev ansat. henrik madsen knoklede dag og nat. de nye folk
tog selv over, da de kom. de havde jo også en mening om, hvordan der skulle indrettes. i
udgangspunktet havde det vel været meningen at kopiere centeret i herlev.
       han købte aktier i ssg i 2008, men har dem ikke længere.
                                               - 210 -
dennis bendorff forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han har været ansat i ssg fra maj 2005 til januar 2011. han er i dag taksator i
alka. i ssg startede han som centerleder og blev herefter regionschef og storskadechef. i
2007 var han regionschef og med i en projektstyregruppe.
       det var anders kristensen, der bad ham være med i projektgruppen. gruppen skulle
stå for det praktiske i forbindelse med ekspansionen. gruppen begyndte måske sit arbejde i
efteråret 2007, men han husker det ikke.
       der blev løbende holdt projektgruppemøder, når der var behov for det. hans rolle var
at være overordnet koordinator, samtidig med at han skulle hjælpe med at finde lokaliteter
til de nye centre i jylland og på fyn sammen med de nye centerledere. de rapporterede til
gunnar andersen, der tog over, når der var fundet noget egnet. han har ikke været med til
at finde ejendommen i århus og har ikke set centeret, før det åbnede. han ved ikke, hvem
der fandt ejendommene. han fik besked på at se ejendommene af enten anders kristensen
eller gunnar andersen.
       han har set ejendommene i ålborg, esbjerg, rødekro og odense, inden centrene åbne-
de. det var hans opgave at se på, hvordan ejendommene kunne indrettes, og om de kunne
bruges som centre. han ved ikke, om ejendommene var købt eller lejet, inden han så dem.
det, som han så efter, var, om der var tilstrækkelig lagerplads, og om der kunne være vaske-
linjer, sådan som ssg havde indrettet dem. sådan var det også i esbjerg. han syntes, at ejen-
dommen i esbjerg passede til deres koncept og rapporterede dette til anders kristensen og
gunnar andersen. han ved ikke, hvor længe før åbningen af centrene han selv besøgte cent-
rene.
       han var ikke med til at udføre den fysiske indretning af centrene, så derfor ved han ik-
ke om hans idéoplæg til indretning blev fulgt. han ved heller ikke, hvor hurtigt centrene var
indrettet.
       deltagerne i projektgruppen var henrik madsen, pernille jensen, thomas hallengren,
klaus travis og bettina maniche. bettina maniche og thomas hallengren stod for it sam-
men. ellers havde de hver deres område. der blev lavet et projektark, som pernille jensen
koordinerede. hun opdaterede arket med status på aktiviteterne. forevist excel arket vedrø-
rende esbjerg forklarede han, at det er projektarket. han kan ikke huske, om de i projekt-
gruppen evaluerede på de ejendomme, som var fundet.
                                                 - 211 -
       han kan ikke huske, hvornår han så på ejendommen i esbjerg. det var i efteråret 2007,
men om det var i slutningen af august eller midten af november, aner han ikke.
       anders kristensen fordelte de forskellige ansvarsområder blandt projektgruppens
medlemmer. kjeld albrechtsen og gunnar andersen var med til møderne af og til. der blev
indkaldt på almindelig vis til møderne, der blev holdt sideløbende med, at implemente-
ringsprojektet blev udført. han ved ikke, hvornår møderne begyndte, eller hvornår de slut-
tede.
       forevist referatet fra 1. november forklarede han, at han ikke kan huske, om det un-
drede ham, at der stod noget om fortrolighed. hvis man beder ham om at være fortrolig om
noget, klapper han hælene sammen. han er gammel militærmand, og han gør, hvad han får
besked på. han kan godt huske referatet, men ikke, hvornår han modtog det.
       han var med til et møde hos ssg i herlev i efteråret 2007, hvor der også var nogle iss-
folk til stede. det var en aften med halvkedeligt vejr. de startede omkring kl. 18 efter normal
arbejdstid. på mødet deltog anders kristensen, bettina maniche, henrik madsen og øvrige
fra projektgruppen, bjørn hansen, axel rasmussen, john kristensen, per henriksen, torben
kildegård, torben madsen og aa. de sad i hestesko og var vel i alt 15-20 personer. de var
samlet for at blive præsenteret for de nye centerledere i jylland. han husker det sådan, at det
var anders kristensen, der præsenterede. han mener, at de fik at vide, at de pågældende
skulle være centerledere. aa skulle have ansvaret for jylland og fyn. han formoder, at mi-
chael nielsen deltog, men han er ikke sikker. han husker ikke, om gunnar andersen, kjeld
albrechtsen og sonny nielsen deltog.
       han mindes ikke, om der blev uddelt papirer om konkurrenceklausuler. det var første
gang, han mødte de nye kolleger fra iss, bortset fra dem som han allerede kendte.
       han har ikke været med til ansættelsessamtalerne eller været med til at lave kontrak-
terne. han var kun med til det praktiske i relation til centrene. projektarbejdet blev udført
ved siden af det almindelige arbejde. efterhånden var der mindre arbejde til gruppen, der
stille blev faset ud. han vil tro, at den blev udfaset omkring slutningen af 2007.
       mødet med centerlederne blev holdt i efteråret 2007. efter mødet kørte de til køben-
havn og var på bryggeriet ved siden af tivoli. efter de havde spist, gik nogle hjem, mens an-
dre gik videre. han kom selv sent hjem. han var sammen med anders kristensen, aa og
klaus travis. de var inde på en af barerne overfor tivoli.
                                                - 212 -
      han har haft aktier i ssg, men har det ikke længere.
julie thorup forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hun var ansat i iss fra 1990 til 2011. i 2007 var hun hr partner med ansvar for
at eksekvere hr-strategien ud i organisationen, blandt andet i skadeservice. finn vester-
gaard var hendes chef fra 2005.
      hun havde rimelig føling med skadeservice. hun besøgte primært centrene i glostrup
og odense, men har også været i de andre centre. hun så dog ikke medarbejderne hver dag,
da hendes kontor lå på møntmestervej.
      hun kendte aa som regionsdirektør. hendes personlige opfattelse af hans ledelsesstil
var, at den var meget autoritær og til tider lidt for autonom og ikke særligt reflekterende. aa
var en dygtig driftsmand med stort branchekendskab, men med hensyn til ledelse kunne der
godt bygges noget på. hendes relation til aa var forretningsmæssig. de samarbejdede, fordi
de skulle. hun har aldrig følt sig uvelkommen, men hun fik det indtryk, at han gerne ville
have undværet hende.
      hun var i glostrup 2-4 gange hver måned, i odense hvert kvartal og tilsvarende også
århus.
      hun vil tro, at der blev afholdt mus samtaler i 2007 rundt omkring i organisationen,
men i skadeservice var det ikke det, som havde første prioritet. det stod nok ikke så højt på
dagsordenen i den branche. generelt er det jo sådan, at hvis lederen ikke prioriterer noget, så
gør de lavere led det heller ikke. der var ikke intern kontrol på det tidspunkt, og mus sam-
talerne var dengang baseret på fysiske papirer. efter en samtale fik lederen og medarbejde-
ren hver sin kopi. hun har undersøgt det, og dengang lå gennemførselsgraden i skadeser-
vice ret lavt.
      hun kendte henning pihl-mortensen og flere af de andre centerledere. hun besøgte
dem personligt for derefter at kunne arbejde med dem elektronisk. den eneste centerleder,
hun kun har mødt én gang, er john kristensen.
      der var nok noget utilfredshed med ledelsen i skadeservice. det er en ret hård branche
med en direkte og kontant stil på alle niveauer i organisationen. medarbejderne var vant til
den kontante stil, men det er ikke det samme som, at de trivedes med det. der var nogen bå-
de blandt de timelønnede og på lederplan, der brokkede sig til hende.
                                                 - 213 -
       sagen med benny nissen var en speget sag. benny nissen havde problemer med sam-
arbejdet med aa og havde klaget over aa, men samtidig var der også et problem omkring
benny nissens ledelse af sin afdeling. det endte med, at benny nissen blev flyttet til en funk-
tion med mere specialiseret ansvar for at skåne ham. benny nissen opfattede det måske som
en degradering, men han var god til sit speciale, og hun har siden fået et glimrende forhold
til ham.
       der var andre, der klagede over, at aa aldrig var synlig. det er dog svært, når man er
leder af en landdækkende organisation, hvor man selv synes, at man er på farten hele tiden.
aa var nok ikke så god til at kompensere på anden måde.
       hun mener ikke, at aa altid var loyal overfor sin ledelse. hun oplevede ham som én,
der ønskede at skære kagen på sin måde. aa manglede nok at forstå, hvor stor en organisa-
tion han var en del af. aa kom selv med et pip af og til. aa mente ikke, at hans overordnede
forstod ham og skadeservice. da hun selv har sin loyalitet op ad til, er det klart, at hun har
sagt dette videre. hun opfatter det sådan, at aa fandt iss’ systemer for rigide, og at den
overordnede ledelse ikke så ham. aa sagde, at han var træt af branchen og af iss. hun hu-
sker ikke, hvornår der kom disse klagepunkter.
       hun talte også med vagtlederne i forbindelse med uddannelsesplanlægning for både
dem og deres ansatte. de var ikke fuldt ud tilfredse med aa og ledelsen i øvrigt. det er nok
noget, man vil møde i mange organisationer, hvor en leder ønsker noget udført. det var også
naturligt, at de oplevede, at deres handlerum var begrænset.
       det gik først op for hende, at der var uforholdsmæssigt mange opsigelser i skadeser-
vice, da peter boye larsen eller finn vestergård fortalte det til hende. de begyndte at af-
dække hvem, hvor og hvor mange, der havde sagt op, og hvor de skulle hen. hun husker ik-
ke, hvornår dette foregik. hun fik til opgave til at holde øje med opsigelser fra ledere og spe-
cialister.
       hun blev også sendt ud i hele landet til en del forskellige centre. her forsøgte hun at
lytte og mobilisere engagement til at blive hos iss. hun skulle også finde ud af, hvad der fo-
regik. der var enkelte, der sagde, at de skulle til ssg, men ellers fik hun forskellige for-
blommede forklaringer.
       hun besøgte blandt andre torben madsen i vejle. han kom ikke med den rigtige hi-
storie. han sagde vist, at han helt ville skifte branche. han sagde helt sikkert ikke, at han
                                                - 214 -
skulle til ssg. tilfældigvis var mikal wøelsted i centeret i vejle samme dag. han skulle også
tale med torben madsen. hun forsøgte også at gyde olie på vandene overfor medarbejderne,
men hun tror ikke, at det lykkedes at få nogen til at blive.
       hun skrev referater af de fratrædelsessamtaler, som hun holdt. hun ved ikke, hvorfor
der i dag kun kan findes 7 referater. hun skrev normalt håndskrevne noter, som efterfølgen-
de blev renskrevet. hun talte slet ikke med alle, der sagde op. det ville have været umuligt.
det var primært hende selv, der tog initiativ til samtalerne, men der var også nogle, hun blev
bedt om at tale med.
       forevist referat af 30. oktober 2007 efter samtale med kurt hove, forklarede hun, at det
er det referat, hun har skrevet. hun mener, at hun talte i telefon med kurt hove. hun kendte
godt kurt hove, som hun opfattede som en behagelig og sober fyr. han havde klaget over
aa som en barsk chef og over de begrænsninger, der var i forhold til hans ledelsesret og
økonomiske dispositioner. det er muligt, at hans råderum havde været for stort i starten,
men hun mener ikke, at råderummet formelt blev indskrænket. det kan for eksempel godt
være, at han tidligere havde et kreditkort, men det skulle han ikke have efter det niveau, han
var ansat på. referatet er nærmest en slags resume med bullet points, hvor hun skrev det,
som kurt hove sagde. kurt hove sagde ikke noget om ssg. hun kan ikke genkende kritik-
punkterne af iss. hun husker ikke, at kurt hove tidligere havde kritiseret it systemet, eller
at iss ikke overholdt sine aftaler.
       efter hvert møde fik peter boye larsen referaterne.
       forevist referaterne vedrørende lars nielsen og jens skou forklarede hun, at der var
flere ens kritikpunkter. den begrænsede handlefrihed var et fælles tema. skadeservice var
kendetegnet ved en autonom stil. det kan sagtens være, at rettighederne var blevet begræn-
sede i forbindelse med, at skadeservice var blevet en del af iss danmark.
       samtalen med lars nielsen foregik også pr. telefon. hun havde besøgt hans center i
vordingborg tidligere, men havde ikke hørt ham klage. lars nielsen fortalte vist, at han
skulle til ssg. det tog hun ad notam og meldte det videre. hun undrede sig lidt over det, da
lars nielsen havde været meget loyal og en behagelig samarbejdspartner. hun ved ikke, om
hans klausuler blev frafaldet. hun havde intet med klausuler at gøre. hun har helt sikkert
også talt med hanne abel, der var nr. 2 i vordingborg. ansvaret for centrene ligger i første
omgang hos centerlederen og derefter internt i skadeservice. hun kan ikke huske, at lars
                                                - 215 -
nielsen tidligere havde givet udtryk for utilfredshed med centerlederrollen., men han havde
klaget over manglende lydhørhed fra aa.
       julefrokosten og gaver lå medarbejderne meget på sinde. i skadeservice som i andre
afdelinger af iss var det sådan, at lederne selv skulle finde pengene til at afholde julefrokost
for medarbejderne. normalt var der ikke tale om ekstravagante julefrokoster. det kunne
godt lade sig gøre at finde penge til en julefrokost i 2007.
       hun kendte også jens skou. han havde ikke klaget tidligere. generelt er skadeservice-
folkene meget selvkørende typer, der normalt ikke vil vise, at der er ting, de ikke magter el-
ler kan gennemføre. samtalen med jens skou blev også gennemført pr. telefon. hun ved ik-
ke, om han havde beføjelser til at uddele diæter, men det tror hun, at han kunne. hun husker
ikke, at han sagde, hvor han skulle hen.
       hun sendte normalt kopi af referaterne til medarbejderne. på den måde får medarbej-
derne mulighed for at se, om de kan genkende samtalen.
       samtalen med kurt e. olesen blev også gennemført pr. telefon. hun havde kun et spo-
radisk kendskab til ham, men ved, at han var fugtspecialist. hun husker ikke, hvor han skul-
le hen.
       samtalen med tage stubbe i århus blev næsten helt sikkert gennemført pr. telefon.
hun kendte ham ikke særligt godt og husker ikke, at han havde klaget tidligere.
       hun mener ikke, at man kan sige, at der blev iværksat en fastholdelsesplan. der blev til
gengæld taget initiativ til at sikre de tilbageblevne medarbejderes tryghed, opbakning og
uddannelse. uddannelsen kunne være internt eller eksternt på fx en teknisk skole.
       hun var ikke involveret i aas fratrædelse, men hun hørte om den efterfølgende. hun
holdt også en exitsamtale med ham, hvor han åbnet fortalte om sine holdninger. han plejede
at fortælle åbent, men nu var det nok i særlig grad åbent. han opfattede iss som en rigid or-
ganisation, som manglede forståelse for skadeserviceforretningen. hun har svært ved at tro,
at aa ikke havde indsigt i sit personales ansættelsesvilkår. han kunne i hvert fald få oplys-
ningerne, hvis han ville. hun har ikke selv haft med udarbejdelse af ansættelseskontrakter at
gøre.
       den medarbejderliste, som er vedhæftet aas mail til sig selv den 10. september 2007,
er en liste over overordnede medarbejdere efter funktion og organisatorisk indplacering.
                                                - 216 -
hun aner ikke, om listen stod for at blive opdateret. man trækker ikke selv sådan en liste,
men skal bestille den.
      det er ikke hendes billede, at iss normalt forsøger at kaste smuds på medarbejdere,
som forlader iss. iss opfører sig altid sobert, forretningsmæssigt og etisk korrekt.
      hun har ikke hørt, at medarbejdere i iss er blevet bedt om at slette alle deres mails.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede julie thorup, at hun har arbejdet med
centerlederne fra 2005, da hun arbejdsmæssigt overgik til staben. hun husker ikke, at der var
intern uro i skadeservice i 2005 eller 2006, som førte til afskedigelser.
      hun samarbejdede kortvarigt med michael nielsen, da han var divisionsdirektør. fo-
revist michael nielsens notat til jesper busk fra 23. oktober 2006, forklarede hun, at hun har
hørt kritikken af it systemet før. skadeservice manglede et system, der kunne håndtere en
sagsstyret forretning. det var nok en udfordring.
      når man skal adressere systemet med kritisk eller ændringer, skal man gå til sin over-
ordnede chef. på den måde kan mulighederne blive diskuteret. dette gælder hele vejen op i
systemet. michael nielsens overordnede chef var jesper busk.
      budgettet lægges centralt og starter med ét stort tal, der herefter fordeles ned i syste-
met på divisioner og forretningsområder. hun ved ikke, om der var standarder for budget-
tet.
      i 2007 var der et skybrud i forsommeren og et i eftersommeren. det er en udfordring
med skybrud, fordi der er rigtigt mange skader på en gang. organisationen var helt klart
presset i forbindelse med skybrud.
      forevist en mail fra malene moelsgaard af 20. september 2007 om julegaver til iss
medarbejdere forklarede hun, at managementgruppen er økonomidirektøren, hr direktøren
og den administrerende direktør. selvom julefrokosten blev erstattet af en gave, fandt mange
alligevel penge til at holde julefrokost for.
      miljøet i centrene var frustreret. dels efterspurgte medarbejderne ledelse op ad, og dels
blev lederne presset oppe fra. hendes indtryk fra fratrædelsessamtalerne var dog, at det var
en sandhed med modifikationer. det var hendes indtryk, at lederne ikke havde forsøgt at
handle nok op ad.
                                               - 217 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt, forklarede julie thorup, at opsigelserne vist kom
om efteråret. hun husker det ikke. fratrædelsessamtalerne blev afholdt, efter hun havde talt
med enten peter boye larsen eller finn vestergård. hun sendte referaterne op ad i systemet,
så snart de var skrevet. hun har helt sikkert sendt dem til peter boye larsen og muligvis og-
så til finn vestergård.
       hun var som nævnt ikke involveret i fratrædelsesaftalen med aa. de samtaler, som
hun har haft med ham, har været løbende i kraft af deres samarbejde. hun kan ikke nærmere
tidsfæste, hvornår han gav udtryk for utilfredshed. aa har altid været rimelig åben. på et
tidspunkt var aa sygemeldt, fordi han var kørt træt, og inden da havde han givet udtryk
for, at han fandt arbejdet anstrengende. det var også derfor, at jacob linding var blevet an-
sat. det er hendes erfaring, at mandlige ledere normalt ikke synes, at det er fedt, når der ta-
ges noget fra dem. det var måske derfor aa hilste afmålt, men professionelt på jacob lin-
ding.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede julie thorup supplerende, at hun talte
med peter boye larsen og finn vestergård om, at det kunne være ssg, de mange folk skulle
til.
       lønforhøjelser var ikke en del af fastholdelsesplanen. det var ikke normal iss politik.
       udfordringerne omkring benny nissen vedrørte dels benny nissens ledelsesstil og
gnidninger med underordnede dels relationerne til aa.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede julie thorup supplerende, at hun ik-
ke ved om mette willemoe wang gav besked om, at lønadministrationen ikke længere skulle
bekræfte opsigelser. hun ved heller ikke, om hun burde havde haft den besked, da opsigel-
ser ikke var en del af hendes arbejde. hun beskæftigede sig med medarbejderudvikling.
       hun husker godt sagen med kenneth andersen. det var en meget unormal sag, og
hun tror ikke, at der var andre end ham, der fik lønforhøjelse.
peter lindegaard forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han i dag er administrerende direktør i gensidige skadeforsikring i næstved
og professionel bestyrelsesmedlem. han er bl.a. bestyrelsesformand i maj invest.
                                                - 218 -
       i april 2008 blev han kontaktet af niels toft fra ld equity, der spurgte ham, om han
ville være interesseret i at indtræde i bestyrelsen for ssg. han kendte forretningsområdet fra
sin tid i falck. ligeledes fik han i april måned fra ld equity tilsendt materiale indeholdende
såvel en økonomisk som juridisk due diligence. der var ingen bombe i materialet.
       han ved ikke, hvornår forhandlingerne mellem ld equity og ssg begyndte. niels toft
havde fortalt ham, at strategien var, at ssg skulle være markedsledende i danmark og siden
ekspandere til resten af skandinavien, men først skulle driften i ssg stabiliseres efter den
kraftige udvidelse.
       det var aldrig et emne på bestyrelsesmøderne, hvor medarbejderne kom eller ikke kom
fra.
        forevist ”referat af bestyrelsesmøde - 1”, der blev holdt den 9. maj 2008, kl. 7.30 –
14.00 bekræftede peter lindegaard, at det var det første bestyrelsesmøde, som han deltog i.
han kan huske, at de drøftede et aktieprogram for ledende medarbejdere. dette havde været
vigtigt for arne petersen, der havde været mange år i iss. han havde kendskab til den type
programmer og vidste, at de havde en positiv effekt. john frederiksen havde tilsvarende haft
en positiv holdning til medarbejderaktier. dette var people business. det var vigtigt for alle,
at aktionærkredsen blev udvidet, og nøglemedarbejderne blev inddraget. det var ikke oppe
på mødet om, at der var medarbejdere, der havde fået stillet medarbejderaktier i udsigt.
       der skulle udarbejdes materiale, hvori det blev forklaret for medarbejderne, hvad det
indebar at være aktionær i selskabet.
       forevist referat af bestyrelsesmøde – 4, der blev holdt den 20. juni 2008, kl. 8.00 til
14.00, pkt. ”ad. 4 medarbejderaktier”, så husker han ikke yderligere, end det der er ført til
referat. han kan ikke huske, hvem der havde erfaring med medarbejderobligationer. så vidt
han husker, så var det på dette tidspunkt skattemæssigt gunstigt.
        han kan godt huske, at han har set plancherne ”tidslinje for udrulning af program-
met”. plancherne blev udarbejdet som et oplæg til et møde med medarbejdere. han husker
ikke, om han var til stede, da aktieprogrammet blev præsenteret. tilbagemeldingen til besty-
relsen havde været, at medarbejderprogrammet var blevet positivt modtaget. flertallet ville
tegne aktier. de drøftede kort, at det burde være de ledende medarbejdere, som fik tilbudt
aktier, fordi disse var vigtige. han kendte ikke medarbejderne, og de drøftede ikke navne.
de havde en principiel drøftelse.
                                                - 219 -
       de, der ikke tegnede aktier, undlod at gøre det på grund af personlige økonomiske år-
sager.
       han udtrådte af bestyrelsen den 4. juni 2012, hvor ld equity solgte sine aktier til odin
equity.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede peter lindegaard vedrørende fast-
sættelse af markedsværdien for aktierne, at medarbejderne købte aktierne til den kurs, ld
equity havde købt til af de daværende ejere kort tid forinden. han husker ikke, hvad kursen
var.
       i aktieprogrammet forsøgte de at udtrykke, hvilken værdi en aktie ville have, hvis man
forlod selskabet. dette blev ikke drøftet i bestyrelsen. det var ld, der havde den faglige
kompetence.
       han ved ikke, om ld equity købte warrants.
       han købte selv både aktier og warrants. værdien af warrants blev fastsat efter black -
scholes princippet. han havde tillid til, at værdien var fornuftig. den hurdle rate, der var
indregnet, så fornuftig ud.
jens skou forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat pernille backhau-
sen, at han første gang blev ansat i iss i 1984. i 1998 kom han til jyllands-posten, hvor han
var frem til 2004. i perioden 2004 til 2006 havde han sin egen virksomhed.
       i 2006 blev han kontaktet af iss, idet de gerne ville købe hans virksomhed. de mangle-
de chefer i iss på dette tidspunkt. efter at have overvejet deres tilbud i et par dage, accepte-
rede han det. kulturen i iss var meget anderledes, end hvad han havde været vant til. i iss
var der ingen korpsånd, ingen respekt, og det hele drejede sig om cool cash. der var en kon-
stant jagt efter gode dækningsbidrag.
       i en virksomhed som iss skadeservice er korpsånden meget vigtig, fordi de skal have
medarbejderne til at møde ind uden for den almindelige arbejdstid, herunder i weekenderne.
kort tid efter, at han var begyndt hos iss, skulle de rykke ud til danfoss i århus, men der
var ingen medarbejdere, der ville stille. da han selv ringede rundt, fik han at vide, at det var,
fordi de hverken fik vådt eller tørt. han lod dette gå videre til aa og dennes chef, men fik
besked om, at sådan var det.
                                                - 220 -
      iss var siden 1998 blevet meget mere centralt styret. de fik bl.a. en mail fra københavn,
hvor de fik at vide, at hvis de ikke kunne finde ud af at fakturere de igangværende sager,
skulle de ikke tage nye sager ind.
      i 2006/07 var der hele tiden et skisma mellem ledelsen og medarbejderne. ledelsen op-
fattede alene medarbejderne som et lønnummer. der var ingen respekt. dette blev særligt
udtalt i sommeren 2007, hvor de havde talt om at holde en sommerfest. det fik de ikke tilla-
delse til, selvom de aldrig havde haft så travlt før. vin til medarbejdere i julegave blev også
afskaffet. sådan skal man efter hans opfattelse ikke behandle sine medarbejdere. han over-
vejede at søge væk fra iss allerede i foråret 2007.
      han kendte til ssg efter 25 år i branchen. han havde samarbejdet med ssg, fordi han
havde haft forretning i fredericia. han kendte anders kristensen, og han havde hørt, at
sonny nielsen og michael nielsen, som han også kendte, havde investeret i ssg.
      i sensommeren omkring august/september 2007 ringede han til anders kristensen for
at høre om muligheden for at få et arbejde hos ssg. anders kristensen var i begyndelsen af-
ventende. de aftalte, at de skulle tale sammen senere. 4 dage senere ringede han igen til an-
ders kristensen og sagde, at han mente det alvorligt.
       de blev mere konkrete med hensyn til kontrakt og vilkår omkring den 15.- 20. oktober.
de havde et enkelt møde i københavn, de øvrige drøftelser foregik telefonisk. han havde en
klausul i sin ansættelseskontrakt med iss. denne talte de om, og hvis iss ville opretholde
den, så var det sådan, at det var. de talte ikke om medarbejderaktier. de talte ikke om para-
metre for en bonus ud over det, der står i hans ansættelseskontrakt.
      han havde ikke talt med aa om, at han ville tage ansættelse i ssg, og aa havde ikke
talt om ssg. han fortalte ikke aa, hvor han skulle hen. det var han ikke forpligtet til.
      efter han havde opsagt sin stilling, blev han primo november kaldt til et møde med pe-
ter boye larsen i århus. han havde forinden talt med julie thorup og gjort hende klart, at
der var nogle ting, der skulle rettes op. det kan godt passe, at han talte med julie thorup
omkring den 31. oktober pr. telefon. han fortalte ikke julie thorup, hvor han var på vej hen,
fordi det ikke kom nogen ved. julie thorup havde sagt, at hun ville gå videre med hans be-
mærkninger. han hørte ikke noget efterfølgende.
                                                 - 221 -
        det var jan kreiberg larsen, der havde sagt, at de skulle lade være med at tage flere
opgaver ind, før de havde faktureret. den opgave i århus, som han omtalte over for julie
thorup, var den opgave, som han tidligere har nævnt.
        på det møde, som han var indkaldt til hos peter boye larsen, ville peter boye larsen
høre, hvorfor han ikke ville være hos iss længere. han fortalte det samme til peter boye lar-
sen, som han havde fortalt til julie thorup. ikke langt henne i samtalen fik han at vide, at han
kunne få 5.000 kr. mere i løn om måneden, men han ville ikke have mere i løn. inden samta-
len var slut var han blevet tilbudt 25.000 kr. mere om måneden. peter boye larsen havde ik-
ke forstået, hvad det handlede om.
        han holdt de 17 feriedage, som han havde tilbage, inden han stoppede. han aftalte
med peter boye larsen, at han skulle aflevere sine ting den 30. november i århus, men om-
kring den 26./27. november blev han ringet op af mikal wøelsted, som han kendte fra tidli-
gere. mikal wøelsted spurgte, om han ikke ville blive i iss, og blev ved med at spørge ind til,
hvor han skulle hen. han fortalte ikke, hvor han skulle hen. da han ikke ville blive, blev han
fritstillet, og han fik besked på at aflevere alt, herunder sin firmabil. han tog ikke sager med
sig til ssg. der var ikke rod i hans sager.
        der var i allerhøjeste grad en anden kultur i ssg. der var respekt for medarbejderne,
som der også havde været i iss i tidernes morgen.
        i januar 2008 kommunikerede han med iss omkring rod i sine sager.
        de havde ikke i ssg lovet ham, at han kunne tage medarbejdere med over fra iss. han
havde ikke kontakt med sine tidligere medarbejdere, da han var blevet forment adgang til
iss centrene. han valgte derfor ikke at tage kontakt til sine tidligere medarbejde.
        den 3. eller 4. december modtog han et brev fra iss. herefter hørte han ikke mere fra
iss med undtagelse af politianmeldelsen.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede jens skou, at aas chefer var michael
nielsen og ole bartels. ole bartels besøgte ham på et tidspunkt i århus, hvor vidnet talte
med ham om kulturen i iss, herunder den manglende respekt for medarbejderne. han hav-
de også nævnt det for aa, der havde sagt, at han ville gå videre med det. der kom ikke no-
gen efterfølgende respons.
                                                - 222 -
       eftersom han selv havde drevet virksomhed i 2 år, så havde han forståelse for vigtig-
heden af fakturering. de fakturerede også i iss, og han vidste, at der var et meget stort ude-
stående.
       han blev ikke informeret om den meddelelse, som malene moelsgaard sendte den 20.
september 2007 vedrørende julegaver til medarbejderne. han har ikke set e-mailen. de hav-
de fået at vide af ole bartels og aa, at der ikke længere ville være rødvin til jul.
       samtalen med anders kristensen fandt sted slut september/primo oktober i kastrup.
der var kun ham og anders kristensen, der var til stede.
       den bonusaftale, som han har hos ssg, fik han tilbudt uden forhandling. de diskute-
rede heller ikke de øvrige vilkår ud over, at han havde sagt, at han ville have det samme i
løn, som han fik hos iss. han vidste ikke, at hans kontrakt blev sendt til aa.
       han fortalte ikke til nogen, hvor han skulle hen. han vidste, at han havde en klausul,
som betød, at han ikke måtte tage kontakt til de kunder, han havde haft hos iss. alligevel
mente han ikke, at iss havde krav på at få at vide, hvad han skulle.
       det var i hans ferie, at han var til møde med peter boye larsen. han var på arbejde i
skadeservice i november måned.
       julie thorup blev ved med at spørge, hvor han skulle hen, derfor sagde han, at han
skulle tilbage til jyllands-posten.
       det var mikal wøelsted, der ringede til ham primo december og sagde, at vidnet var
uønsket på alle iss centre.
       han talte ikke ansættelse i ssg med aa. han kontaktede ikke tidligere medarbejdere,
ej heller dan just. det var dan just, der kontaktede ham. han kan ikke huske, hvornår dan
just kontaktede ham, eller hvad han tilbød ham. han ved ikke, om dan just fik det, som han
var blevet lovet.
       han blev ikke før sin ansættelse i ssg kontaktet af projektgruppen. hans kontakt i ssg
var anders kristensen.
       hans kontor hos ssg var hovedsagligt i århus. da han mødte ind den 1. december
2007, var it-systemerne ikke oppe at køre. det var kim torben kildegaard, der var centerle-
der. for ham er et center oppe at køre, når det hele spiller. i december og januar byggede de
om på kontoret. hans direkte foresatte var anders kristensen, inden det blev torben mad-
sen.
                                                - 223 -
       det var først, da han kom tilbage til iss, at aa blev hans chef. aa kommunikerede
hårdt og kontant, hvilket betød, at hvis man var en skovl, fik man det at vide. dette faldt no-
gen for brystet. aa holdt centerledermøder, som vidnet opfattede som personalemøder. han
var med til 4-5 møder.
       han havde det overordnede ansvar for fakturering inden for sit område. han fulgte op
ved samtaler med driftslederne. han ved ikke, om aa kontrollerede dette arbejde. i den sid-
ste periode havde han også været centerleder i århus. i denne periode ansatte og afskedige-
de han personale. han drøftede ikke dette med aa, hvis der var tale om en sanitør, men hvis
det var en leder, blev det vendt ganske kort. han kendte betydningen af klausuler. han gav
ikke sine medarbejdere klausuler, fordi ingen af de medarbejderkategorier skulle have klau-
suler. han husker ikke, at der var nogen, der sagde op i november 2007. da han sagde op,
forklarede han sine medarbejdere, at han ikke ville være med til den måde, som man be-
handlede personalet. hans medarbejdere var bl.a. leif nielsen, kim ragnvald, tage stubbe
og linda jørgensen.
       han kan ikke huske nummeret til sin arbejdstelefon i iss. han underskrev ansættelses-
kontrakten med ssg hjemme hos sig selv ved sit skrivebord. alene hans kone var til stede.
han kan ikke huske, hvilken dato han underskrev kontrakten.
       aa spurgte ham også, hvor han skulle hen, og om han skulle tilbage til jyllands-
posten. hertil havde han svaret, at det kunne godt være. aa var ikke begejstret for hans op-
sigelse, fordi nordjylland fungerede godt. aa ville miste en medarbejder med mange års er-
faring. han kan ikke huske, om aa ringede til ham. han mødte aa i vejle efter, at han hav-
de sagt op.
       han har ikke forsøgt at rekruttere ole toft petersen. allan krog har efterfølgende for-
talt, at ole toft petersen kontaktede ham.
       han blev tilbudt medarbejderaktier i ssg. han husker ikke til hvilken kurs. der havde
været et prospekt. han blev ikke tilbudt warrants.
       i efteråret 2007 deltog han i et møde med andre medarbejdere fra iss og ssg, bl.a. son-
ny nielsen, axel rasmussen, john kristensen, bettina maniche, henrik madsen, torben
madsen. han er i tvivl, om aa og kim torben kildegaard deltog. der var tale om et vel-
komstmøde, som varede mellem 1 og 1½ time. efter mødet spiste de på en restaurant i kø-
benhavn.
                                                  - 224 -
       da han blev fritstillet, var klausulen frafaldet.
axel rasmussen forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat i iss fra 1987-2007. de sidste 9 år var han centerleder i aalborg.
hans tid i iss var fremragende. det var et respektfuldt firma. dog med undtagelse af de sid-
ste 2-3 år. de mindre gode tider begyndte, da iss blev solgt i 2004-05. det var svært at kom-
me igennem med ansøgninger om f.eks. materiel til en værdi af 15.000 kr. eller mere. det var
svært at få noget igennem. det tog lang tid, før de fik svar. hvis de gerne ville foretage en
investering, gik de til deres regionsdirektør, der skulle gå videre op i systemet. tidligere
måtte de selv træffe den type beslutninger.
       frustrationen bredte sig i takt med, at aa svinede dem til i de mails, som de modtog
fra ham. de talte ikke med aas chef om dette, idet de var nervøse for aa. han kan ikke hu-
ske, hvem aas chef var i denne periode. de var langt væk fra det hele. han har aldrig ud
over aa set ledelsen i ålborg. der var en, der hed martin, som var rundt at fortælle om iss
generelt i danmark.
       det blev værre og værre. frustrationen bredte sig i takt med, at de fik at vide, at de var
uduelige og ikke kunne komme igennem med noget. det hele handlede om økonomi.
       han overvejede første gang at søge væk i 2005, da han blev tilbudt et job i skadeservice
danmark, men han tog ikke imod tilbuddet. det var aa, der var årsagen til, at han ville søge
væk.
       han har ikke hørt om, at iss har en medarbejderombudsmand.
       et par år eller tre før 2007 hørte de, at sonny nielsen og michael nielsen havde købt
sig ind i ssg. han kendte sonny nielsen fra nogle år tilbage, og michael nielsen havde han
mødt et par gange.
       da der var et par stykker, der havde sagt op, talte han med jens skou, der sagde, at han
skulle prøve at ringe til anders kristensen. han blev kontaktet nogle dage senere af anders
kristensen. de havde efterfølgende et møde i aalborg lufthavn i oktober/november måned.
de talte ikke så meget arbejde i første omgang. anders kristensen sendte efterfølgende et
udkast til en ansættelsesaftale. han fik en e-mail om, at aa havde sagt op, hvilket efter hans
opfattelse var ok. han havde det fint nok hos iss. efterfølgende blev han kontaktet af peter
boye larsen fra iss, som var en fornuftig fyr. vidnet skulle være med til at rekonstruere iss
                                                 - 225 -
skadeservice i jylland. han var med til et møde i vejle, hvor peter boye larsen og 4-5 andre,
herunder mikal wøelsted, liselotte kjeldsen-jensen, bent engskov og henrik espersen del-
tog. da han kom til mødet, blev han lidt overrasket, fordi han kunne fornemme, at de andre
allerede havde været der i ½ time, og at alt var planlagt, da han kom. de andre mødedelta-
gere havde ingen erfaring inden for skadeserviceområdet. peter boye larsen skulle ikke væ-
re den udfarende kraft. han kunne se, at han selv ville komme til at tage slæbet med den
daglige drift i jylland. herefter tænkte han, at han skulle væk fra iss. han følte, at peter boye
larsen havde stukket ham blår i øjnene.
       han kontaktede anders kristensen og sagde ja tak til et job i ssg og fik tilsendt en an-
sættelseskontrakt. han husker ikke umiddelbart datoen. han skrev under og sagde herefter
op hos iss. en dag dukkede mikal wøelsted op på centeret og afleverede en fritstilling til
ham. mikal wøelsted bad ham samtidig forlade centret og sagde, at han ville høre fra iss’
advokat.
       forevist opsigelse af 21. november 2007 bekræftede axel rasmussen, at det var hans
opsigelse, og forklarede, at mikal wøelsted ikke spurgte til, hvor han skulle hen.
 forevist bekræftelse på, at han var fritstillet, bekræftede han, at det var den, som han havde
fået den dag på mødet med mikal wøelsted. den dag, han blev fritstillet, skulle han aflevere
sin firmabil, computer og sine nøgler.
       forevist brev af 28. november 2007 fra advokat mette ravn steenstrup bekræftede axel
rasmussen, at han havde modtaget brevet.
       han havde ikke en kundeklausul, men en konkurrenceklausul i sin oprindelige kon-
trakt. han havde ikke skrevet under på tillæg til ansættelseskontrakt i 1999, så klausulen var
ikke gyldig. peter boye larsen skrev siden til ham, at iss ikke fastholdt konkurrenceklausu-
len.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede axel rasmussen, at de ofte havde få-
et vrede mails fra aa. han klagede ikke over disse mails til nogen højere oppe i systemet.
aa havde været en ubehagelig arbejdsleder, som de havde været bange for. han talte med
de andre centerleder om dette. de var 14-15 ansatte i centret i aalborg.
       han tog kontakt til ssg, da nogle af hans centerleder-kollegaer havde sagt op. at hans
kollegaer havde sagt op, fik han at vide ved, at aa eller en anden direktør sendte en mail om
                                               - 226 -
dette. på et tidspunkt fik de også en mail om, at aa havde sagt op. han talte med jens skou
om, hvad der skete. jens skou sagde, at det nok var ssg, der spøgte, og sagde, at han skulle
prøve at kontakte ssg. jens skou fortalte ikke, at han selv skulle til ssg. han kontaktede
centerlederen i haderslev, men han ville heller ikke fortælle ham noget. han blev holdt lidt
hen. han talte ikke med aa om opsigelserne. han ringede udelukkende til aa, når det var
nødvendigt. han vidste ikke, at aa havde fået tilbudt en stilling hos ssg.
       han talte med anders kristensen i oktober/november måned. det blev konkret, da han
mødtes med anders kristensen i aalborg lufthavn. det var først sidst i denne samtale, at de
talte ansættelse. det var hans eget forslag, at han blev centerleder i aalborg, ellers ville han
ikke skifte til ssg. de havde ikke talt om, hvor lokalerne skulle være, ligesom de ikke havde
diskuteret, hvad han skulle have i løn. dette fremgik af det kontraktoplæg, som anders kri-
stensen sendte efterfølgende.
       forevist ansættelseskontrakt dateret den 15. november 2007 mellem ssg og axel ras-
mussen bekræftede axel rasmussen, at det var den kontrakt, som han fik tilsendt. han fik
den pr. post. han havde ingen privat e-mailadresse på dette tidspunkt. hele forløbet lå i pe-
rioden september – november.
       han kendte ikke til, at ssg skulle have haft en projektstyregruppe. han har hørt om
gunnar andersen. hen i december - omkring jul – var gunnar andersen og han sammen
med flemming ringgaard ude at se på lokaler i aalborg. flemming ringgaard havde også
opsagt sin stilling hos iss og fået ansættelse hos ssg. de var blevet fritstillet samme dag
sammen med deres sekretær ilse laustsen. de så på 2 ejendomme i nørre sundby og 2-3
ejendomme i selve aalborg. de var med til at bestemme, hvor centret skulle ligge.
       hverken aa eller jens skou besøgte ham på iss centret i aalborg i november 2007.
jens schou kan have været der, men han har ikke talt med ham.
       han deltog i et møde hos ssg i november 2007. han kan ikke huske den præcise dato
for mødet, eller hvordan de blev inviteret. det var måske pr. telefon. mødet interesserede
ham, fordi det vedrørte mulighederne i ssg og hans jobsituation. de var omkring 10-14 del-
tagere, herunder anders kristensen, kjeld albrechtsen, gunnar andersen, john kristensen,
per henriksen og måske torben madsen. han mener, at bettina maniche deltog. michael ni-
elsen og sonny nielsen var måske også til stede. han kan ikke huske om kurt hove, henrik
madsen og dennis bendorff deltog. han kan huske, at aa også var der. han havde tænkt:
                                              - 227 -
”hvad skal han her?”, men han spurgte ikke. han kan ikke huske, hvad der konkret blev for-
talt. de sad bare og lyttede. aa sad helt alene nede bag i lokalet og sagde ikke noget.
       forevist referat af 1. november 2007 ”danmark – her kommer ssg” forklarede alex
rasmussen, at han ikke har set referatet tidligere. punktet ”ålborg (februar – marts) – axel
er ansat som centerleder” kan være udtryk for en formodning fra anders kristensens side el-
ler en ønskeseddel. han var ikke ansat 1. november 2007.
adspurgt af retsformanden forklarede axel rasmussen, at han ikke kan huske, hvornår mø-
det i aalborg lufthavn fandt sted. det var lige omkring den 1. november 2007.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede axel rasmussen, at han ved mødet i
lufthaven ikke umiddelbart vidste, at aa havde sagt op. der var flere, som havde sagt op på
det tidspunkt. han tror, at han var den sidste, der var tilbage.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede axel rasmussen, at et par dage efter
mødet modtog han et udkast til en ansættelseskontrakt. herefter forhandlede de vilkår om
anciennitet. han ville have sin anciennitet med fra iss, og det må han have fået. han fik i
hvert fald et længere opsigelsesvarsel end det, han skulle have haft, hvis han var nyansat.
han ville have den samme opsigelsesperiode som hos iss. han mener ikke umiddelbart, at
de forhandlede andre vilkår.
       han mindes ikke, at han har talt med aa, efter at aa var fratrådt. han har kun talt
fagligt med aa. de fik en e-mail om, at aa var fratrådt. han vidste ikke, at der var indgået
en fratrædelsesaftale.
       forevist liste over telefonforbrug vedrørende mobilnummer 20441912 i perioden
01.10.2007-31.12.2007 forklarede axel rasmussen, at de første 6 cifre i hans telefonnummer i
denne periode var 23 38 66. de første 6 cifre i telefonnummeret var ens for ham og hans kol-
legaer. de sidste 2 cifre i hans telefonnummer var 52. han kan ikke mindes, at han fik en sms
fra aa den 5. november 2007. han mindes heller ikke, at han havde en telefonsamtale med
aa den 15. november 2007. han kan ikke se, hvorfor aa skulle have ringet til ham. han
mener umiddelbart slet ikke, at han har talt med ham.
                                               - 228 -
       han har ikke talt med andre om, at de skulle skifte til ssg. han besøgte kenneth an-
dersen ved årsskiftet 2007/2008. kenneth andersen var ikke vidnets medarbejder, men en af
hans tidligere kollegaer i det nordjyske. han mener, at han på eget initiativ fortalte om sit
skifte til ssg.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede axel rasmussen, at mødet i ssg godt
kan have været, inden han sagde op. han var nysgerrig. det er muligt, at pernille jensen var
til stede. det var hende, han talte med første gang, han ringede til ssg.
       forevist notatet vedr. ”ansættelse i ssg a/s fra anden konkurrerende virksomhed”
forklarede axel rasmussen, at han umiddelbart tror, at han har set den. han kan ikke huske,
hvornår eller af hvem han har fået den. han har måske fået den fra ssg eller set den på sin
fagforenings hjemmeside. han havde undersøgt en del, da han modtog advokatbrevet.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede axel rasmussen, at han ikke husker tele-
fonsamtaler med aa. det var med 100 % sikkerhed ikke aa, der lokkede ham over til ssg.
havde han vidst, at aa skulle være hans chef, tror han, at han havde droppet ssg. aa var
ikke lokkemad for ham.
adspurgt af retsformanden forklarede axel rasmussen, at aa ved mødet i herlev hos ssg
sad helt nede bagved for sig selv. han sad ikke med ved bordet, og han tror ikke, at han sag-
de noget, eller at der var nogen, som præsenterede ham eller sagde, hvad aa skulle. det
havde forekommet ham underligt, at aa ikke sagde noget. han husker ikke, om han selv
havde skrevet under på en ansættelseskontrakt med ssg på dette tidspunkt.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede axel rasmussen, at han mener, at han
underskrev ansættelseskontrakten med ssg hjemme i aalborg.
henning pihl-mortensen forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat per-
nille backhausen, at han er uddannet bygningskonstruktør. i hele den periode, hvor han var
ansat i iss, arbejdede han med fugtteknik.
                                                - 229 -
       i 2005 underviste han i fugtteknik på 2 amu-kurser, hvor det ene kursus var et begyn-
derkursus til alle vagter, og det andet var et 2-3 dags kursus for specialister.
       han var glad for at være i iss. til sidst var det dog ikke helt det samme. de først 5-6 år
hos iss havde været gode, men herefter skulle de hele tiden bevise deres værd over for en
konstant skiftende ledelse, der ikke kendte systemet, og som forsøgte at ændre på deres ar-
bejdsgange. der var skift fra divisionsledelsen og op ad. den sidste chef, han fik, var peter
boye larsen. han nåede ikke at kende dem, der kom. han var med til møder med de nye
chefer.
       fugtteknik var placeret i glostrup på naverland. i begyndelsen sad han et andet sted.
       omkring 2005/06 begyndte det at gå ham på, at han bl.a. ikke kunne fortælle sine me-
get loyale medarbejdere, hvad der foregik, og hvorfor de ikke kunne investere i maskiner,
som de havde brug for. han manglede beføjelser til at kunne hjælpe dem.
       de sidste 2-3 år, hvor han var ansat hos iss, overvejede han, om han skulle noget an-
det. han overvejede at gå tilbage til byggebranchen. han havde fået andre jobtilbud fra ska-
desservicebranchen – også fra andre end ssg.
       på et tidspunkt i 2007 omkring september/oktober blev han ringet op af anders kri-
stensen, der spurgte om, han var interesseret i et job i ssg. han havde gennem hele perioden
kendt anders kristensen. han havde mødt ham ved storskader og talt godt sammen med
ham. i 2007 ville han ikke være gået over til andre firmaer.
       han havde ikke talt med aa om ssg, og aa havde ikke spurgt ham, om han ville med
over i ssg. det var anders kristensen, der kontaktede ham.
       han blev inviteret ud til sonny nielsen på hans kontor sammen med anders kristen-
sen. her talte de om hans ansættelsesvilkår, herunder løn. de talte også om, at han gerne
ville have sin bror med over i ssg, hvilket anders kristensen og sonny nielsen accepterede.
de talte ikke konkret om andre. kenneth søager sagde efterfølgende, da vidnet fortalte ham,
at han ville sige op, at han også ville med over i ssg. han talte ikke med andre medarbejdere
om dette, men da han sagde op, bredte uroen sig.
       han sagde op til aa. han kan ikke huske, om aa spurgte ham, hvor han skulle hen,
men det gjorde han nok.
                                                 - 230 -
       forevist opsigelse af 24. oktober 2007 bekræftede henning pihl-mortensen, at dette er
hans opsigelse, og at han står ved, at han har haft mange gode oplevelser hos iss. dette
skrev han, fordi han ikke var interesseret i at brænde broerne bag sig.
       forevist e-mail af 25. oktober 2007 fra aa til lone hjul forklarede henning pihl-
mortensen, at han ikke kan huske, at han overfor aa skulle have nævnt, at han skulle være
konduktør igen til 50.000 kr. pr. måned.
       han havde en klausul, men den blev ikke opretholdt af iss.
       han husker ikke, at han var til en fratrædelsessamtale med aa. det er muligt, at han
talte med julie thorup. de eneste, der forsøgte at få ham til at blive, var hans medarbejdere.
han meldte ud sammen med sin bror og kenneth søager, at de havde sagt op og skulle til
ssg. dette var medarbejderne ikke begejstrede for. der var sikkert nogen, der spurgte, om
de kunne komme med, men han vidste ikke, hvad han skulle over til, så han kunne ikke love
noget. der var under alle omstændigheder tale om en afdeling, der ikke var af samme stør-
relse som den, der var i iss.
       han husker den samtale, som han havde med flemming schandorff, efter at han havde
sagt op. flemming schandorff spurgte ham, hvad der foregik. han fortalte, hvorfor det ikke
var rart at være i skadeservice - at man ikke kunne komme igennem med noget, og at det ik-
ke var rart med de hyppige chefskift. han fortalte ikke, hvor han skulle hen.
       efter skybruddet i 2006/07 var der rigeligt at se til i afdelingen. skybrud giver en kæm-
pe indtjeningsmulighed. for så vidt angår den normale sagsgang, så blev en ordinær sag
f.eks. ringet ind om natten, og der blev sendt vagtfolk ud, som beskrev, hvad de havde kon-
stateret på skadestedet. derefter fik fugtteknikafdelingen besked og tog ud til skadestedet og
lavede en fugtundersøgelse, hvor de udfærdigede tegninger og løsningsforslag. men sådan
fungerer det ikke efter et skybrud. her er der teams á 10 mand, der kører rundt i distrikter
opdelt efter postnumre, og fugtteknikafdelingen så udelukkende de specielle sager.
       der har helt sikkert manglet dokumentation i nogle af sagerne fra skybruddet. det var
vikarer, der blev hevet ind til at tage sig af opgaverne, og datafangsten skete på papir. der
var helt sikkert rod i sagerne. det er helt naturligt ved skybrud.
       han selv, hans bror og kenneth søager sørgede for at afslutte deres sager fuldt ud, in-
den de fratrådte, men der kan sagtens have været sager i afdelingen, hvor der manglede fak-
tureringsgrundlag. når der er mange sager, falder systemet fra hinanden. de havde et faktu-
                                              - 231 -
reringsteam, som stod for fakturaerne, men til at fakturere 5.000 sager kræves der 200 mand.
de var måske 20 mand. når der var skybrud både i øst og vest, kunne man ikke engang låne
personale fra hinanden.
       når hans tidligere medarbejdere fra fugtafdelingen i iss skadeservice ringede til ham
og spurgte om arbejde i ssg, bad han dem sende en ansøgning. han ringede ikke selv til no-
gen. de tog selv kontakt. han tog ikke nogen kunder med fra iss. det kan man ikke på
grund af rammeaftalerne. taksatorerne får af forsikringsselskaberne at vide, hvilket firma de
skal anvende.
       der blev holdt et møde i ssg på knapholm i oktober/november 2007, hvor nogle af
centerlederne, som var i vest deltog, herunder axel rasmussen og jens skou.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede henning pihl-mortensen, at aa var
hans nærmeste chef de sidste par år i iss. forinden da havde han refereret til vincent beck
og til nogle chefer, der kom fra mærsk.
       han har nok nævnt den stigende utilfreds over for aa. men ellers talte han internt
med sine kollegaer på samme niveau om det eller med sine egne medarbejdere, fx projektle-
derne.
       han var med til at lave budget for afdelingen, men mange gange var budgettet lagt på
forhånd, og han følte ikke, at han havde indflydelse på budgettet.
       anders kristensen ringede og spurgte, om han var interesseret i at blive ansat i ssg
kort inden, at han faktisk blev ansat. han havde ikke forinden talt med aa om at skifte job.
det eneste, han havde talt med aa om, for så vidt angår ssg, var, at ssg var en af deres
konkurrenter. han har ikke deltaget i et møde med aa og benny nissen om at skifte job til
ssg.
       det møde, som han havde med sonny nielsen og anders kristensen, hvor de forhand-
lede hans kontrakt, blev holdt hos eltel, umiddelbart før han sagde op. han vil tro, det var i
oktober måned. mødet varede en time. han ved ikke, hvorfor han skulle forhandle vilkår
med sonny nielsen. han kendte ham fra sonny nielsens tid i iss. de havde ikke haft en an-
sættelseskontrakt liggende. de forhandlede de vilkår, som han skulle ansattes under. de ville
gerne have, at han skulle løfte deres fugtteknikafdeling. de manglede ekspertise. de 2 andre
                                                - 232 -
ansatte i fugtafdelingen kom fra falck, hvor de havde været fugtteknikere. han ved ikke,
hvad omsætningen i fugtafdelingen i ssg var. afdelingen lå under skadeservice.
        de accepterede, at han kunne få sin bror med. han ringede siden til anders kristensen
og spurgte, om kenneth søager kunne komme med over i ssg. han vidste, at kenneth var
en dygtig driftsleder med kendskab til skimmel.
       efter at de havde sagt op, blev medarbejderne informeret pr. mail. det kan sagtens væ-
re, at han inden da havde fortalt sine nærmeste medarbejdere, at han havde sagt op.
       uroen bredte sig, da han fortalte, at han havde sagt op, fordi medarbejderne vidste,
hvilken betydning han havde for afdelingen.
       han mener, at han på mødet med sonny nielsen og anders kristensen blev enige med
dem om sine ansættelsesvilkår. han mener, at han hentede ansættelseskontrakten hos ssg
og skrev den under. han ringede til aa, lige så snart kontrakten var i orden. det var alment
kendt, at hvis han skulle prøve noget andet, så ville han væk fra skadesservice. han tror, at
han ringede til aa og sagde, at han sagde op. han bragte ikke de 50.000 kr. ind i samtalen.
han vidste ikke, at anders kristensen sendte hans kontrakt med ssg til aa.
       han arbejdede for iss hele perioden, fra han sagde op, til han fratrådte.
       han fortalte ikke benny nissen, at han sagde op. han fortalte ikke peter boye larsen,
hvor han skulle hen. han talte med peter boye larsen om carsten pihl-mortensens og ken-
neth søagers opsigelser. peter boye larsen ville ophæve carstens og kenneths klausuler. det
kan godt være, at han ikke fortalte peter boye larsen, hvor de to skulle hen.
       da han sagde op den 24. oktober, var kontrakten i orden.
       han var ikke med i braforska. han kendte udelukkende aa via iss – og ikke privat.
efter at han havde sagt op den 24. oktober, havde han udelukkende sædvanlig arbejdsrelate-
ret dialog med aa fx vedrørende fakturering af sine sager. aa var på det tidspunkt stadig
hans chef i iss.
       han fik at vide, at aa var ophørt hos iss, da han selv var begyndt i ssg. han ved ikke,
om det var anders kristensen, der fortalte ham det. han fik ikke at vide, hvad planen var
med aa i ssg. han kan ikke huske, hvornår han fik at vide, at aa var fratrådt. han havde
ikke kontakt til aa efter, at aa var fratrådt.
       han talte ikke med aa på det møde, han var til hos ssg, hvor de var ude at spise ef-
terfølgende. det blev ikke sagt på mødet, hvilken rolle aa skulle have i ssg. de fik ikke an-
                                                 - 233 -
det at vide, end at man ville starte op i jylland. der deltog mellem 10-15 personer i mødet,
herunder nogle af de tidligere jyske centerledere fra iss skadeservice. mødet blev holdt i no-
vember/december 2007. han mener, at aa var med ude at spise.
adspurgt af retsformanden forklarede henning pihl-mortensen, at der på mødet ikke var
nogen, der forklarede, hvorfor aa var til stede. aa fortalte det heller ikke selv.
       det var noget efter på et tidspunkt inde i det nye år, at han fik at vide, at aa var blevet
ansat som direktør i ssg. aa skulle have kontor i jylland. det er muligt, at han talte med
aa, da de var ude at spise. de talte ikke om deres fælles fremtid i ssg.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede henning pihl-mortensen, at da han for-
talte peter boye larsen, at carsten og kenneth søager havde sagt op, spurgte han, om iss
ville fastholde kundeklausulerne. han fik at vide, at det brugte iss ikke.
       han har ikke fået at vide, hvordan han skulle håndtere tidligere kunder. han er ikke
blevet opfordret til at tage kontakt til sine tidligere kunder. han kender markedsføringslo-
vens regler.
        forevist notat med overskriften ”ansættelse i ssg a/s fra anden konkurrerende virk-
somhed” forklarede henning pihl-mortensen, at han ikke kan huske, at han har set dette.
carl-erik ramberg knudsen forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat
pernille backhausen, at han var ansat i iss med reference til michael nielsen, men med faglig
reference til økonomidirektør christian toft. undervejs flyttede han, så han udelukkende re-
fererede til økonomidirektøren. han arbejdede primært på metalbuen, hvor michael nielsen
også havde kontor.
       forevist afskedigelse fra iss dateret den 5. september 2007 forklarede carl-erik ram-
berg, at jan kreiberg larsen var økonomidirektør. han kan ikke huske, hvornår han blev det.
jan kreiberg larsen mente ikke, at vidnet varetog controller-funktionen, som han ønskede.
der blev ikke sat flere ord på.
       han kan huske, at han fik en mail fra aa den 17. september 2007. nogle dage forinden
havde aa spurgt ham, om han fortsat var interesseret i at arbejde hos iss, selvom han var
opsagt. aas tanke var, at han skulle arbejde i skadeservices afdeling i glostrup, hvor han
                                                - 234 -
skulle skabe et overblik over igangværende arbejder og debitorer. aa havde ikke tid til at
tage til møder med driftscheferne og samtidig have overblik over, hvor de tjente pengene. de
havde aftalt, at han skulle lave en jobbeskrivelse, hvor han beskrev, hvilke ting han mente, at
han kunne hjælpe skadeservice med. han mener, at han sendte en e-mail, hvor han rykkede
for svar.
       på dette tidspunkt havde han ikke talt med aa om et arbejde hos ssg. midt i oktober
ringede aa til ham og sagde, at han ikke kunne ansætte ham i iss. han erindrer ikke, at aa
sagde yderligere.
       han havde fulgt ssg i medierne, bl.a. fordi hans tidligere chef, michael nielsen, var
indtrådt i ejerkredsen i ssg. aa spurgte ham ikke, om han var interesseret i en stilling hos
ssg. han mener, at aa sagde, at han skulle prøve ssg. det kunne være, at de havde brug
for ham. han mener også, at aa spurgte, om han måtte videresende vidnets kontaktoplys-
ninger til ssg, men han er ikke sikker. han ringede selv til anders kristensen og lagde en
besked. anders kristensen ringede tilbage et par dage efter, og de aftalte et møde hos ssg på
knapholmen. han begyndte hos ssg den 1. januar 2008.
       han havde ikke kontakt til aa i perioden fra midten af oktober 2007 til 1. januar 2008.
han mødte aa i begyndelsen af 2009, da denne var startet i ssg. han havde ikke løbende
kontakt med aa, inden aa begyndte i ssg.
       han er fortsat i ssg som business controller. han har været med til at lave dataudtræk
til nogle af de opgørelser, der er fremlagt i retten.
       forevist tabel over ”ssg centre – faktureret omsætning på top 10 kunder”, forklarede
vidnet, at han her har taget udgangspunkt i finanstabellen og tabellen over alt, hvad der er
faktureret. den omsætning, der er taget udgangspunkt i, er projektrelateret fakturering. pro-
jekterne er knyttet op til afdelinger, projektleder, sagsbehandler, arbejdsudførelse og hvem
kunden er. ved opgørelsen af den totale omsætning i herlev er den totale fakturering af-
stemt med regnskabet. han har sorteret fakturaerne og lavet en opgørelse af omsætning på
alle kunder. omsætningen i alt er, hvad der er faktureret i ssg. ssg har regnskabsår fra 1/10-
30/9, men opgørelsen er lavet på kalenderår. han har brugt tallene fra bogføringen.
       forevist ”kundeoversigt esbjerg (dev. > +/- 100.000 kr.) forklarede vidnet, at oversig-
ten viser den fakturerede omsætning i iss esbjerg fordelt på kunder og år.
                                                - 235 -
       forevist oversigten ”hoved- og nøgletal – ssg a/s – jylland & fyn” forklarede vidnet,
at denne bl.a. viser, at den totale omsætning i esbjerg i 2007 var på 257.100 kr., i 2008 var den
på 16.503.004 kr. og i 2007 var den på 14.453.000 kr. ”div. jylland” var et snedkeri, som de
havde i fredericia.
       der er en periodeforskydning mellem oversigten ”hoved- og nøgletal – ssg a/s – jyl-
land & fyn” og oversigten ”hoved- og nøgletal – ssg a/s.
       adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede carl-erik ramberg knudsen, at
han har været ansat som business controller både i iss og ssg. han havde primært fokus på
at skabe et overblik over driften - hvor tjente de penge, og hvor kunne de gøre det bedre?
han rapporterede, analyserede og kom med forslag til administrative forbedringer. mens
han var ansat i iss, brugte han 2/3 af sin tid på skadeservice, fordi det var her, de største ud-
fordringer var, idet datamængden er meget stor i skadesservicevirksomheder, fordi det er en
sagsstyret virksomhed.
       aa har aldrig været hans direkte chef, men han havde meget kontakt til aa, fordi
denne var regionsdirektør i skadeservice.
       forevist sit forslag af 25. september 2007 over mulige arbejdsopgaver, forklarede vid-
net, at det afhang af virksomheden, om der var behov for en klassisk business controller-
funktion. dette var hans oplæg til, hvad der efter hans opfattelse ville være interessant for
ham at lave, men også for skadeservice. forslaget var en udvidelse af den funktion, som han
tidligere havde varetaget. administrationsdelen var forholdsvis ny. han havde lavet en ma-
nual til fakturering. han havde været inde over driften, men han havde ikke haft så meget
tid, som han havde kunnet ønske sig. når han skriver: ”som vi hele tiden har talt om” så re-
fererer dette til perioden fra foråret 2007. de havde i nogen tid haft en løs dialog om, at han
skulle arbejde for aa. aa havde brug for ham, fordi aa ikke kunne nå sit arbejde. han
skulle være aas assistent eller hjælper.
       da aa ringede til ham og sagde, at han ikke kunne ansætte ham i skadeservice, fortal-
te aa ham ikke, at han selv havde underskrevet en ansættelsesaftale med ssg.
       da han blev afskediget i iss, foreslog han ikke jan kreiberg larsen, at han evt. kunne
varetage en anden funktion hos iss. han havde været i chok over at være blevet afskediget.
                                                 - 236 -
      han kan ikke huske, om aa spurgte, om han måtte sende vidnets kontaktdata til ssg.
aa har muligvis sendt hans kontaktoplysninger videre uden, at han vidste det. han reage-
rede ikke på, at aa foreslog ham at søge job hos ssg. han opfattede det som et venligt råd
fra aa.
       da han var i iss, kunne han ikke udskrive rapporter over den fakturerede omsætning.
han skulle skrive rapporterne ud manuelt og lægge tallene sammen.
      i 2007 gav samarbejdet med marius pedersen a/s ssg esbjerg en omsætning på ca. ¼
mio. kr. i 2008 var den steget til 1,8 mio. kr.
      han blev fritstillet, da jan kreiberg larsen afskedigede ham. han spurgte jan kreiberg
larsen, om han skulle overdrage sine arbejdsopgaver til nogen, men det var jan kreiberg
larsen ikke interesseret i. han blev overrasket over, at han blev afskediget. jan kreiberg lar-
sen havde sagt til ham, at han ikke havde ”biddet” til at være business controller. jan krei-
berg larsen havde ikke sagt, at vidnet var for tæt på de personer, som han skulle kontrollere.
      han stod ikke for faktureringen i skadeservice.
      iss havde både et sagstyringssystem (lotus note)og et økonomistyringssystem (sap).
i ssg bruger de samme system til både sagsstyring og økonomistyring.
adspurgt af retsformanden forklarede carl-erik ramberg knudsen, at han primært havde
siddet på metalbuen. på et tidspunkt havde han haft et midlertidigt kontor på naverland.
aa sad på naverland.
göran wahlqvist forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat i iss i fra 1986-2005. han var glad for at være i iss. han mener,
at han i 2005 refererede til claus nielsen. han var ansat i et lille center i nordsjælland, som
tog sig af fugtopgaver. centret blev nedlagt, men han og de andre medarbejder i centret blev
tilbudt ansættelse i glostrup afdeling på naverland. da han ikke ønskede at flytte, fandt han
andet arbejde hos ssg efter at have været til samtale hos kjeld albrechtsen. han følte sig
alene i ssg, fordi der ikke var andre, der havde forstand på fugt, og han manglede en spar-
ringspartner, som han kunne drøfte opgaveløsninger med. ud over dette havde det været
ok.
                                                - 237 -
        et år senere kom han i forbindelse med en opgave i kontakt med henning pihl-
mortensen, som havde brug for folk. herefter tiltrådte han på ny i en stilling hos iss i okto-
ber 2006 denne gang med ansættelse på naverland. hermed var han tilbage til gamle rutiner
og gamle kollegaer. stemningen var ok i afdelingen.
       en dag, hvor han var ude på en opgave, ringede henning pihl-mortensen til ham og
fortalte, at han havde sagt op. henning pihl-mortensen var ikke særlig snaksaglig den dag.
han ville blot fortælle vidnet, at han stoppede. i ugen efter hørte han, at henning pihl-
mortensens bror, carsten, og kenneth søager også havde sagt op. han går stærkt ud fra, at
det kom frem, hvor de skulle hen, men han husker det ikke. han fik ikke tilbud om at kom-
me med. i afdelingen fik de ikke at vide, hvem der skulle tage over.
       hans chef peter boye larsen holdt en masse møder med afdelingen. peter boye larsen
spurgte ham, om han ville overtage henning pihl-mortensens opgaver. dette takkede han
nej til, fordi han ikke igen ville stå alene med komplicerede sager. der var flere, der blev
spurgt, men ingen sagde ja.
       han gjorde sig sine tanker, da henning pihl-mortensen sagde op. men der gik lidt tid,
inden han kontaktede henning pihl-mortensen og spurgte, om han måtte komme med over
til ssg. han kan ikke erindre, om han ringede til henning pihl-mortensen eller spurgte ham
i den periode, hvor henning pihl-mortensen havde sagt op, men hvor han fortsat var i iss.
       han kan ikke huske, hvornår han fik sin ansættelseskontrakt med ssg. han begyndte i
ssg i januar 2008.
       iss fritstillede ham, da han sagde op. han skulle rydde sit skrivebord i løbet af en time
eller to.
       på baggrund af en avisartikel i børsen sendte han en e-mail til bl.a. anders kristensen
den 9. maj 2007, hvor han lykønskede med, at ssg havde fået sonny nielsen og michael ni-
elsen som medejere. han kan ikke huske, om avisen havde ligget på arbejdet, eller om artik-
len var blevet sendt rundt. han kan ikke huske, om de talte om artiklen i iss.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt uddybede göran wahlqvist, at når han forklarede,
at han mødtes med henning pihl-mortensen på en opgave, så kan dette have været ved en
skade, hvor de begge skulle afgive tilbud. dette forekommer ofte i branchen. på et tidspunkt
                                              - 238 -
var der en meget stor brandskade på amager. man kender til dels hinanden i branchen, fordi
man støder på hinanden.
       han tror, at anders kristensen i maj 2007 vidste, hvem der var gode til fugtopgaver
hos iss. vidnet kendte selv navnene på dem, der beskæftigede sig med fugt i de andre ska-
desservicefirmaer.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede göran wahlqvist, at da han blev an-
sat i iss i anden omgang, var stemningen ok. han refererede til henning pihl-mortensen.
han havde ikke noget med aa at gøre, men han vidste, hvem han var. henning pihl-
mortensen ringede til ham og fortalte, at han havde sagt op. han kan ikke huske, hvilken da-
to det var. han husker tydeligt samtalen. henning pihl-mortensen ville ikke uddybe særligt
meget på dette tidspunkt. han kan ikke huske, om henning pihl-mortensen nævnte noget
om sin bror eller kenneth søager under samtalen. han talte ikke med kenneth søager, da de
var i hver sin afdeling. det blev ikke som sådan offentliggjort, at de tre havde opsagt. det
spredte sig ved snak på gangene og intern snak på kontorerne. han ved ikke præcist, hvem
der fortalte det. der havde ikke været tvivl om, at de skulle over til ssg.
       han sagde selv op sidst i november 2007. han mener, at han sagde op til henning pihl-
mortensen. han ved ikke, om henning pihl-mortensen informerede sin chef om, hvor han
skulle hen. han kan ikke huske, om det var henning pihl-mortensen, som han skulle for-
handle løn med i ssg. dette interesserede ham i bund og grund ikke, fordi han havde taget
beslutningen om at skifte job. han forhandlede ikke sine lønvilkår i ssg. han kendte dem
ikke, da han sagde op, men han forventede at få samme løn i ssg, som han havde fået i iss.
han havde ikke en ansættelseskontrakt, da han sagde op. han fik den en af de første dage,
da han var i ssg. han havde ikke sendt en skriftlig ansøgning til ssg. hans ansøgning til
jobbet var fremsat mundtligt hen ad vejen, hvor han havde talt med henning pihl-mortensen
enten direkte eller pr. telefon. han mener, at henning pihl-mortensen sagde, at vidnet kunne
komme med over til ssg. han skulle lave det samme i ssg, som han havde gjort i iss. han
havde ikke villet overtage henning pihl-mortensens job i iss, fordi han ikke ville stå alene
med ansvaret.
                                                 - 239 -
kurt e. olesen forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han blev ansat i iss i oktober 2000, hvor iss købte nordisk fugtteknik, hvor
han havde været ansat siden 1995. forinden han blev ansat i nordisk fugtteknik, havde han
været ansat 23 år i falck. da iss i 1995 overtog falcks skadesservice, ville han ikke være der
længere, fordi han havde hørt dårligt om iss.
       skadeservice var blot en lille brik i det store spil. han var i vejle centret. han brød sig
ikke om at være dér. han brød sig ikke om ånden i iss. der var en dårlig stemning og hyp-
pige omstruktureringer og lederskifte. det var svært at gå fra nordisk fugtteknik, hvor de
var 20 mand, til at blive en del af en stor virksomhed som iss.
       han kan ikke huske, hvornår han første gang overvejede at søge væk fra iss. han hav-
de hele tiden gerne villet væk derfra.
       han hørte i eftersommeren 2007, at ssg ville være landsdækkende inden for skades-
service. han kan ikke huske, hvem han konkret hørte det fra. der går mange rygter i bran-
chen. de talte ikke internt om, hvem der var skiftet.
       han fik anders kristensens telefonnummer og ringede til ham. han kan ikke huske,
hvem han fik nummeret af. anders kristensen sagde, at han skulle sende en uopfordret an-
søgning. han mener, at han sendte den til kjeld albrechtsen. han fik tilsendt et forslag til en
ansættelseskontrakt og forhandlede vilkår med anders kristensen. han blev ansat som afde-
lingsleder i vejle. anders kristensen havde ikke sagt noget om, at der skulle være en afde-
ling i vejle, men han fik at vide, at han skulle blive i vejle.
       i iss havde de haft problemer i forhold til, at de kørte i gulpladebiler. han havde der-
for bedt anders kristensen om at få en gulpladebil, hvor der var betalt moms. anders kri-
stensen havde accepterede denne ordning. han steg ikke i løn ved sit skifte til ssg. han
havde haft en god løn i iss.
       forevist e-mail af 23. oktober 2007 fra vidnet til aa, forklarede kurt e. olesen, at han
kan huske, at han sendte sin opsigelse til aa. det er muligt, at han på dette tidspunkt refere-
rede til aa, ellers havde han refereret til centerlederen i vejle, torben madsen. han tror ik-
ke, at han talte med aa.
       forevist e-mail af 25. oktober 2007 fra aa til peter boye larsen forklarede kurt e. ole-
sen, at han ved, hvem peter boye larsen er. han har ikke nævnt over for aa, at han skulle
tilbage til nordisk fugtteknik. han kan ikke huske, om han på dette tidspunkt havde under-
                                                  - 240 -
skrevet sin ansættelseskontrakt med ssg. han fik at vide, at hans klausul ikke blev opret-
holdt.
       han kan huske, at han havde en samtale med julie thorup. forevist referat af 7. no-
vember 2007 ”samtale med dc fugttekniker kurt e. olesen”, forklarede vidnet, at det må
være referat af samtalen med ham, selvom han ikke hedder engskov, men elkjær. han kan
huske, at julie thorup var meget, meget flink, og at de aftalte, at hvis han ville tilbage til iss,
så kunne han bare komme. hos iss var der ikke tid til, at maskinerne blev efterset og ser-
viceret. dette var ikke en prioritering. det eneste, der talte, var penge.
       han begyndte hos ssg den 1. december 2007. på dette tidspunkt havde man lige købt
lokaler i vejle i et tidligere lastbilværksted. i starten gik han og malede lokaler. det var tor-
ben madsen, der blev centerleder. herefter blev claus centerleder, hvorefter torben madsen
kom tilbage.
       han er fortsat i ssg.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede kurt e. olesen, at det var i efter-
sommeren 2007 omkring september måned, at han fik anders kristensens telenummer.
       for så vidt angår problematikken omkring gulpladebiler i iss, så er det korrekt, at der
var en vagtordning, men han havde ikke vagt, da han var afdelingsleder. når der var større
skader, kørte han imidlertid normalt straks ud for at besigtige skaden, både fordi han gerne
ville behandle sine kunder godt, men også fordi det kan være en fordel at se skaden straks.
det var et problem, at han ikke kunne køre direkte hjemme fra, men skulle omkring centret
for at hente en bil. det er muligt, at han talte han med torben madsen om problemet med at
køre i en gulpladebil i forhold til skat, men han kan ikke huske det. mellemlederne talte
meget om, at det var for dårligt, at der ikke blev betalt moms på bilerne, så de kunne have
dem med hjem. det var hans indtryk af iss, at det kunne de lige så godt opgive at bringe op.
       de fik ikke underretning om strukturændringer i organisationen i iss. i iss vidste de
aldrig, hvem deres chef var. torben madsen var ikke hans chef i begyndelsen. hans chef fra
nordisk fugtteknik var fulgt med over i iss. han husker ikke, hvornår torben madsen blev
hans chef. det er muligt, at han har været det i perioden 2001-07. problemet med gulpladebi-
lerne opstod hen ad vejen.
                                                - 241 -
       det var hans opfattelse, at han skulle aflevere sin opsigelse til aa, da denne var regi-
onsdirektør. det er muligt, at han afleverede sin opsigelse til torben madsen. han fortalte
ikke aa eller julie thorup, hvor han skulle hen. dette var en privat sag.
       hvis der opstod problemer i forbindelse med en opgave, kunne han ringe til enten
torben madsen eller aa.
       han var ikke med til at lave budgetter. maskinparken flød i iss. maskinerne var ikke i
orden i iss, og de kunne ikke blive ved med at bruge dem, men de fik ikke lov til at købe
nye. det var der ikke penge til. det var torben madsen og aa, der sad på pengene.
       han deltog ikke i et møde hos ssg, inden han blev ansat, og han har ikke hørt om en
projektstyregruppe i ssg.
       han fik sin ansættelseskontrakt fra ssg fremsendt pr. e-mail. han forhandlede med
anders kristensen om sine arbejdsopgaver. han ville gerne blive i vejle, så han kunne ser-
vicere sine gamle kunder. han vidste ikke, hvem der skulle være hans chef. han gik ud fra,
at det var anders kristensen.
       forevist sin ansættelseskontrakt med ssg dateret den 24. oktober 2007, forklarede han,
at han gik ud fra, at det var anders kristensen, der skulle være regionsdirektør. selv blev
han ansat som fugttekniker og driftsleder. han har udelukkende haft det økonomiske ansvar
for fugtafdelingen. han kan ikke huske, om han underskrev kontrakten samme dag, som
den er dateret, eller hvor den blev underskrevet.
       rygterne gik om, at der var andre, der var blevet ansat i ssg. han holdt det for sig
selv, at han skulle til ssg. han talte jævnligt med aa, men ikke om sin ansættelse i ssg.
han hørte heller ikke fra aa, at aa havde underskrevet en aftale med ssg. han talte heller
ikke med torben madsen om ssg.
       han havde en kunde- og konkurrenceklausul i iss, som blev frafaldet, men det var så-
dan set lige meget. han kan ikke huske, om han drøftede klausulen med anders kristensen.
det var en grim klausul tilbage fra nordisk fugtteknik. han ved ikke, om det var relevant
for iss at vide, hvor han skulle hen. hans arbejde i nordisk fugtteknik havde været meget
forskelligt fra det arbejde, som han havde hos iss, idet han i nordisk fugtteknik havde haft
kontakt til mange store entreprenører.
                                                - 242 -
torben madsen forklarede som vidne behørigt formanet, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at hans erfaring inden for skadesservice begyndte i iss, hvor han blev ansat i
2001 som vagtlederaspirant. siden hen blev han projektleder og midt i 2005 blev han center-
leder i vejle. der skete rigtigt mange ting i iss skadeservice i 2005. der røg bl.a. 3 ledelseslag,
efter at de havde modtaget klager fra kunder over sager, der ikke var behandlet korrekt. han
havde på dette tidspunkt ingen ledelseserfaring. han rykkede et lag op, men der var ingen
over ham, der vidste noget. det havde været meget op ad bakke. der var lagt et sparebudget,
og omkostningerne skulle holdes så langt nede som muligt. de skulle nærmest have tilladel-
se til at købe en pakke skruer. der var en del opsigelser i skadeservice på dette tidspunkt.
2006 og 2007 var de to hårdest år for ham rent arbejdsmæssigt, da han også midlertidigt var
centerleder for centret i århus. ved årsskiftet 2006/07 begyndte de stille og roligt at få øko-
nomien plads, og tingene begyndte at glide. han fik et selvstændigt budget, så han kunne
indkøbe de ting, som de havde brug for, når de var ude på en skade.
        de ville gerne i 2007 have en ordning i skadeservice, så de kunne bruge gulpladebiler-
ne privat, men det kom de ikke langt med.
        i slutningen af 2007 kunne de ikke få lov til at bruge penge på medarbejdere til trods
for, at de havde ydet en stor indsats og leveret et godt resultat. de måtte ikke bruge penge
på julearrangementer o.lign. de ansatte var bare et nummer i rækken og blev ikke set som
personer af ledelsen.
        i sommeren 2007 overvejede han at søge væk fra iss. han kendte ssg. det var et kendt
navn i vejle-området. de havde afdeling i fredericia. han kendte michael nielsen og sonny
nielsen. han vidste på dette tidspunkt, at de havde investeret i ssg.
        hans kollega kurt hove ringede til ham en oktober aften og fortalte, at han overvejede
at skifte arbejde. det var som et slag i maven, og han så for sig, at de fik en situation som i
2005 igen. det fik ham til at tænke, at han ville følge kurt hove lige meget, hvor han skulle
hen. kurt hove havde en essentiel betydning for kundesiden. han sagde til kurt hove, at
han gerne ville med ham. kurt hove sagde ikke, hvor han skulle hen, men nævnte forskelli-
ge muligheder. kurt hove gav ham anders kristensens kontaktoplysninger.
        medio oktober havde han et møde med anders kristensen i københavn, hvor de talte
om, hvad de hver især kunne tilbyde. der var intet, der kom bag på ham. anders kristensen
                                                  - 243 -
havde sagt, at der var en mulig stilling som centerleder i et center, som ssg ville åbne i vejle.
der kom et oplæg fra anders kristensen. han var i tvivl om, om det var det, han ville.
       han talte ikke job med aa. de talte om den generelle konkurrencesituation fra ssg.
       han var ikke blevet i iss, hvis han ikke havde fået arbejde i ssg. han var klar til at
komme væk.
       forevist sin opsigelse til iss af 23. oktober 2007 forklarede torben madsen, at han ikke
husker, om han forinden havde talt med aa. han tror, at han talte med aa, efter at han
havde sendt sin opsigelse.
       forevist e-mail fra aa sendt til peter boye larsen den 25. oktober 2007 forklarede tor-
ben madsen, at han ikke kan huske, at han i detaljer nævnte for aa, hvor han skulle hen.
han har ikke decideret nævnt over for aa, at han skulle til falck. det har i givet fald været
meget løst.
       i forbindelse med sin opsigelse blev han kontaktet af julie thorup. de talte om, hvad
der lå til grund for hans opsigelse, og om der var noget, iss kunne gøre. han lagde ikke skjul
på, hvorfor han havde sagt op.
       forevist e-mailkorrespondance, hvor han den 26. oktober 2007 videresendte en e-mail
til aa, som julie thorup havde sendt til vidnet den 25. oktober 2007, forklarede torben
madsen, at hans hoved havde været fyldt op med, at han skulle væk. der kom ikke noget nyt
fra julie thorup, som fik ham til at ændre mening.
       forevist referatet af hans samtale med julie thorup dateret af 26. oktober 2007 vedrø-
rende sin opsigelse forklarede torben madsen, at han var gået på kompromis med sine per-
sonlige værdier ved ikke at kunne give sine medarbejdere en belønning for deres gode ind-
sats, og desuden havde han ikke haft nok tid til sin familie.
       da han kom tilbage fra ferie, undrede det ham, at der ikke var taget stilling til de klau-
suler, som han havde i sin ansættelsesaftale med iss. han ringede den 2. november 2007 til
aa og spurgte, hvad der skulle ske med dem. aa sagde, at han skulle kontakte hr-
afdelingen, da han selv var fratrådt. ugen efter den 6. november 2007 holdt han et møde med
peter boye larsen. de talte helt bredt om, hvilken organisation skadeservice var, og om han
kunne overtales til at blive. han oplyste til peter boye larsen, at han havde fået flere jobtil-
bud også fra konkurrerende virksomheder. efterfølgende fik han et tilbagedateret brev,
                                               - 244 -
hvoraf det fremgik, at klausulerne ikke blev opretholdt. han spurgte sin fagforening, om det,
der var lavet, var korrekt.
       forevist brev fra ledernes hovedorganisation til dansk industri af 23. november 2007,
forklarede torben madsen, at han fik sin bonus sammen med sin løn for marts måned.
       han deltog i et informationsmøde hos ssg i herlev omkring den 20.- 22. november
2007. han kørte med jens skou derover og en fra esbjerg. der var en del til stede ved mødet,
hvoraf ca. halvdelen var fra iss og den anden halvdel fra ssg. på mødet blev der givet en in-
troduktion til ssg, og om hvordan man skulle forholde sig i forhold til markedsføringsloven,
og hvis man havde kunde- og konkurrenceklausuler, der skulle respekteres. det var anders
kristensen og michael nielsen, som gennemgik det.
       de fik en seddel med i hånden, som var den, han forholdt sig til. forevist notatet ”an-
sættelse i ssg a/s fra anden konkurrerende virksomhed” bekræftede torben madsen, at det
var den, der blev uddelt på mødet. efter mødet var de ude at spise i nærheden af tivoli. han
kan ikke huske, om aa var med til mødet. det kan ikke udelukkes.
       han startede ssgs vejle-afdeling op den 1. december i nye lokaler. der var en adresse,
men lokalerne var tomme.
       ssg havde en annonce i avisen, hvor der kom mange ansøgninger fra mange for ham
ukendte personer, men også kendte. han fik ikke forelagt de ansøgninger, der kom ind, men
anders kristensen spurgte ham, om der var nogen, han kunne anbefale. han forhandlede
ikke ansættelsesvilkår. det gjorde anders kristensen.
       han havde afleveret sine opgaver i skadeservice i god ro og orden. nogle dage efter
modtog han en advokatskrivelse.
       i begyndelsen af januar 2008 fik han tilbud om et arbejde hos ok. dette tog han imod,
fordi han ville væk fra skadesservicebranchen. han begyndte hos ok den 1. marts 2008. det
var en chance, han tog, men han kunne ikke sidde stille så længe ad gangen. derfor kom han
tilbage til ssg.
       han hørte ikke om medarbejderaktier første gang, han var ansat i ssg. da han blev an-
sat i 2. omgang, fik han tilbud herom.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede torben madsen, at kurt hove havde
nævnt, at ssg kunne være en mulig arbejdsgiver for vidnet. han talte ikke med kurt hove
                                                 - 245 -
før hen i november om, at han skulle til ssg. mens han holdt ferie, fik han at vide, at john
kristensen havde sagt op. han fik en kopi af john kristensens opsigelse. han mener, at det
var john kristensen selv, der fortalte, at han havde sagt op. han ved ikke, hvordan john kri-
stensen havde fået kontakt til ssg. han havde talt mere generelt med jens skou om ssg, ik-
ke konkret om opsigelser mv.
       da han havde en samtale med anders kristensen i kastrup, var john kristensen og
jens skou også til stede. de havde ikke drøftet detaljerede vilkår eller fået et konkret tilbud.
de talte om setup’et i ssg. de havde tilbudt deres kompetencer og hørt, hvad ssg var. mø-
det varede ikke mere end en time. anders kristensen sendte et kontraktudkast til ham pr.
post få dage efter deres samtale i kastrup. han havde nogle spørgsmål til kontrakten, bl.a.
vedrørende bonus og klausuler. han mener, at han har underskrevet aftalen med ssg, men
kan ikke huske hvornår. han sagde op uden at have underskrevet ansættelseskontrakten
med ssg.
       forevist udkastet til sin ansættelseskontrakt og den endelige kontrakt forklarede tor-
ben madsen, at der havde været en form for forhandling. han husker ikke detaljerne om de
lønmæssige forhandlinger.
       for så vidt angår bilordningen, så er det korrekt, at der var en vagtordning i skadeser-
vice, hvor han havde vagt hver 3.-4. uge. problemet med gulpladebilerne og skats regler
opstod i de mellemliggende perioder, hvor han ikke havde vagt. han nævnte problemstillin-
gen for anders kristensen, og han fik tilbudt den ordning, som han havde efterspurgt hos
iss.
       han husker ikke, hvilken bil han og jens skou kørte i til mødet hos ssg. da mødet
fandt sted, havde han bekræftet, at han gerne ville over til ssg. det var sket lige omkring
dette tidspunkt. der var mere end 20 til stede ved mødet. han kan ikke huske, om de præ-
senterede sig for hinanden. anders kristensen, kjeld albrechtsen og pernille jensen var med
fra ssg. dennis bendorff og klaus travis var vist også med. det interesserede ham ikke,
hvem der skulle være regionsdirektør for fyn og jylland. han havde en klar fornemmelse af,
at han skulle referere til anders kristensen. han bemærkede ikke, om aa var med. han talte
ikke med ham.
       han fortalte ikke til julie thorup eller peter boye larsen, at han skulle til ssg, fordi
han ikke var afklaret, men han nævnte, at han havde fået tilbud om ansættelse i en konkurre-
                                               - 246 -
rende virksomhed. han husker ikke, at han skulle have nævnt for peter boye larsen, at to af
kollegerne skulle til ssg. i slutningen af november havde han et møde med mikal wøelsted
og tonny steffensen. de talte om, hvordan skadeservice skulle komme videre. han havde
gjort det meget klart, at han overvejede at begynde hos en konkurrerende virksomhed, men
nævnte ikke ssg. han vidste, at nogle af hans kollegaer havde sagt op. han fortalte ikke, at
han havde kendskab til, at nogle af hans kollegaer gik over til ssg.
       da han kontaktede aa den 2. november, fortalte aa, at han var fratrådt. de aftalte, at
aa skulle sende ham et eksempel på, hvordan et frafald af en kunde- eller konkurrenceklau-
sul kunne se ud.
       forevist e-mail sendt fra aa til ham den 3. november 2007, hvor aa videresendte en
mail fra jan kreiberg larsen af 3. oktober 2007 om fakturering af igangværende arbejder og
fravalg af nye opgaver, bekræftede torben madsen, at han har modtaget mailen. han ved
ikke, hvad han skulle bruge den til.
       han fortalte aa, at han havde talt med julie thorup, og han sendte den e-mail, som
han havde fået fra julie thorup til aa. forevist sin e-mail sendt til aa den 26. oktober 2007
kunne han ikke forklare nærmere, hvad han mente med ”ja<<..”, ud over, at han forestiller
sig, at det skyldes, at aa havde bedt om e-mailen.
john kristensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han har været i skadeservicebranchen siden 1995. han startede som sanitør i
iss og blev leder 6-7 år senere. det var ikke den oprindelige hensigt, at han skulle blive, men
han tog over lidt efter lidt. han stoppede i iss efter 12 år. han plejer at sige, at der altid er
gode og dårlige dage, men til sidst blev det for meget. de blev mere og mere pressede, og det
var lige meget, hvilke topresultater de præsterede. da han startede i centeret, omsatte de for
6 mio. kr., og de sidste år omsatte de for 18-20 mio. kr. skadesservice er en livsstil, hvor man
er på døgnet rundt.
       de blev presset fra toppen. der skulle hele tiden leveres større og større resultater, og
der skulle rettes til og trimmes hele tiden. særligt i de sidste 2-3 år blev de mere og mere
topstyret. det lykkedes at vende et stort underskud til et flot overskud, og alligevel skulle
man spørge om lov til at købe en skovl.
                                                 - 247 -
        de snakkede om forholdene på regionsmøder, hvor de blev svinet til, selvom de havde
fine resultater. det var aa, der skældte ud. det kan godt være, at aa også blev presset oppe
fra.
        han er i løbet af årene hos iss blevet kontaktet af skadeservice danmark og af forsik-
ringsbranchen med henblik på ansættelse. han havde overvejet at søge væk de sidste 2 år,
også på grund af familien. han blev ringet op af jens skou, der ville høre, om han havde lyst
til at tage en snak vedrørende skifte til ssg. det var vel et halvt år, før han stoppede. han tog
til københavn og mødtes med anders kristensen. mødet blev afholdt i københavns luft-
havn. med til mødet var også jens skou og torben madsen. anders kristensen fortalte, at
ssg ville starte op i jylland. han ville gerne høre om planerne, men var ikke interesseret i at
skifte. de sluttede mødet med at aftale, at de skulle snakkes ved. han tog hjem og snakkede
med familien. han vendte spørgsmålet om at skifte til ssg i længere tid med sin kone, og det
endte med, at de blev enige om, at hvis han skulle prøve noget andet, var det nu. anders
kristensen ringede for at spørge, om han stadig var interesseret. til sidst snakkede de om
vilkår for ansættelsen. det var vel halvanden måned efter første møde. han modtog herefter
kontrakten 14 dage eller 3 uger, inden han sagde op i iss. han var kørt træt i iss, og derfor
var lønnen ikke det afgørende. der var ikke tale om medarbejderaktier eller bonus.
        han sendte sin opsigelse den 29. oktober 2007 til aa. han havde ikke talt med aa in-
den og havde heller ikke talt om ssg. aa ringede ham op og spurgte, hvorfor han ville
stoppe. han sagde blot, at han søgte andre udfordringer. han sagde ikke mere. når han i op-
sigelsen skriver ”mange gode år”, er det, fordi han havde haft 12½ år i iss med både gode og
dårlige tider. men han havde som sagt fået nok til sidst.
        forevist aas mail til lone hjul den 29. oktober forklarede han, at det er rigtigt, at han
ikke fortalte, hvor han skulle hen. det mener han ikke, at han var forpligtet til at sige. han
har ikke talt med andre om sin opsigelse, heller ikke med julie thorup.
        han blev bedt om at aflevere sin telefon og sit simkort, selvom han personligt havde
købt begge dele.
        han fortalte medarbejderne på centeret, at han stoppede. efter nogen tid begyndte de
at spørge, hvad der så skulle ske. det vidste han ikke, så derfor ringede han til iss for at få en
til at komme. det endte med, at peter boye larsen kom over til centeret. da han talte med
peter boye larsen i telefonen, vidste peter boye larsen slet ikke, at der var et center i es-
                                                  - 248 -
bjerg. peter boye larsen sagde: ”har jeg et center i esbjerg?” han forklarede peter boye lar-
sen, at han stoppede, og bad om at få at vide, hvem der skulle tage over.
        da peter boye larsen kom til esbjerg, blev der holdt møde på hans kontor. peter boye
larsen spurgte, hvad der skulle til for at få ham til at blive, og tilbød ham mere i løn, men
hans beslutning stod fast. han ville gerne blive i centeret for at hjælpe en ny centerleder i
gang. peter boye larsen talte med lise lotte kjeldsen-jensen, og det endte med, at hun tog
over. hun havde været i centeret nogle få gange tidligere.
        det kan godt være, at han har sagt, at han skulle passe sin gård, når nogen spurgte
ham, hvad han skulle lave. han har ikke sagt, at han skulle til ssg. han begrundede ikke sin
afsked overfor medarbejderne ud over, at han gerne ville prøve noget andet.
        han blev sendt hjem efter mødet med peter boye larsen.
        der var tradition for at holde et årligt kundearrangement, hvor beredskabscheferne,
taksatorer og andre kunder deltog. de havde haft arrangementet 3-4 gange tidligere. det
skulle holdes en fredag, og det kan godt passe, at det var i midten af november. han talte
med lise lotte kjeldsen-jensen om arrangementet og om at aflyse det. han sagde, at det
kunne de godt, men at de kom til at betale for det alligevel. arrangementet varede fra kl. 16
til ca. kl. 23. han var med sammen med susanne kristensen, lene, lise lotte kjeldsen-jensen
og yderligere 2 personer fra iss. normalt ville john bergen og leif habekost havde også væ-
ret med til et sådan arrangement, men de var blevet fritstillet samme dag og fik derfor ikke
lov til at være med.
        han bød selv velkommen og fortalte, at han stoppede i iss efter 12 ½ gode år. han for-
talte ikke, hvor han skulle hen, da det var et iss arrangement. han sagde udtrykkeligt, at han
ikke ville fortælle, hvor han skulle hen.
        arrangementet var noget af det sidste, han var med til i iss. han husker ikke, om han
var i iss nogle dage efter.
        der manglede ikke noget i centeret, da han forlod det. de var generelt opdateret med
sagerne, men dengang skulle der ikke være så meget dokumentation som i dag. han har ik-
ke fjernet noget fra sagerne.
        han har ikke fortalt sine medarbejdere om ssg, heller ikke leif habekost, glen eller
susanne kristensen. han holdt kortene tæt til kroppen. ssg havde haft en annonce i avisen,
                                                - 249 -
og det er muligt, at folk kunne lægge to og to sammen. det kan godt tænkes, at der var no-
gen, der sagde, at de gerne ville med, men der var ikke så meget kontakt, efter han stoppede.
       han modtog først oplysninger om, hvem der havde søgt til ssg, efter han selv var star-
tet i ssg.
       marius pedersen var kunde hos iss, og samtidigt var iss kunde hos marius pedersen.
iss bestilte for eksempel containere hos marius pedersen i forbindelse med brandskader.
marius pedersen havde opgaven med tankrensning for mærsk på esbjerg havn, men havde
aftalt med iss-centret i esbjerg, at iss udførte opgaven. det var normalt leif habekost, der
varetog kontakten til marius pedersen fra iss’ side og stod for tankrensningerne.
       han kan ikke huske, at henning roland ringede om en konkret opgave på havnen den
18. november. det var altid leif habekost, der blev kontaktet af marius pedersen om opga-
ver på havnen. han har ikke talt med lise lotte kjeldsen-jensen om den pågældende opga-
ve.
       pema teknik blev brugt på alle tider af døgnet af iss esbjerg. pema teknik kunne
levere alt det udstyr, der skulle bruges til iss’ opgaver. forevist faktura 33919 af 27. novem-
ber 2007 fra pema teknik til ssg forklarede han, at han ikke har bestilt noget af det udstyr,
som fremgår af fakturaen. det var sædvanligt, at leif habekost bestilte varer for flere hund-
rede tusinde i iss. det var sådan, at hvis de skulle bruge en masse udstyr på havnen, var de
nødt til at købe det. det kunne godt være, at han af og til drøftede indkøbene med leif ha-
bekost.
       han startede i ssg den 1. december i tomme lokaler, som ikke var bygget om til ska-
descenter.
       samarbejdet med marius pedersen fortsatte i ssg. han har talt med bo gejl fra marius
pedersen 2-3 gange.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede john kristensen, at aa var hans chef,
og at det var aa, der pressede ham. de talte om presset på et regionsmøde, hvor centerlede-
re, fugtfolk og aa var til stede. de klagede til ham og sagde deres mening. det var ikke al-
tid, det hjalp. nogle gang blev man sat på plads. han har aldrig overvejet at tale med aas
chefer. resultatet blev efterhånden sådan, at de gjorde, som det passede dem, og så tog de
balladen bagefter. de forsøgte at skjule det så godt som muligt.
                                               - 250 -
       på mødet i kastrup lufthavn fortalte anders kristensen, hvad ssg var, og hvilke pla-
ner ssg havde for udvidelsen. han fik at vide, at ssg tænkte på at åbne i esbjerg. der var
ikke andet at sige end ”tillykke med det”. de talte ikke om ansættelsesvilkår. det var først i
en senere telefonsamtale med anders kristensen, at de snakkede om ansættelse og om løn.
anders kristensens udmeldinger om lønnen var svævende. det endte med, at han fik en af-
tale uden bonus. det afgørende for ham var, at han havde taget en beslutning om at forlade
iss. det drejede sig ikke om penge.
       han husker ikke, hvornår aa ringede, efter han havde sagt op. aa spurgte ham, hvad
han skulle, og han svarede, at det ikke kom aa ved. aa spurgte igen, men fik samme svar.
han kan godt forstå, at iss kunne have en interesse i at vide, hvor han skulle hen af hensyn
til klausulerne, men han vil mene, at han ikke var forpligtet til at sige noget. hvis de ville
fastholde klausulerne, kunne de bare gøre det. der står ikke noget i hans kontrakt om, at han
skal oplyse noget til iss.
       han orienterede sine medarbejdere om sin opsigelse, efter han havde talt med aa.
han kan ikke huske, hvor længe der gik, inden han fortalte medarbejderne det.
       de medarbejdere, som sagde op i centeret, sagde op til ham. det kan godt tænkes, at
han selv har fortalt, at han også skulle stoppe. han gav straks aa besked om opsigelserne.
       efter han havde sagt op, prøvede han at ringe til lise lotte kjeldsen-jensen, som skulle
overtage ansvaret for centret efter ham. han ringede også til københavn. herefter kom peter
boye larsen og besøgte centeret. han mener, at det var i begyndelsen af november.
       han talte med henning roland om mange ting. henning roland spurgte også, hvor
han skulle hen, men han sagde ikke noget. han har ikke haft en telefonsamtale med henning
roland inden sin opsigelse, hvor de talte om, hvad der ville ske med iss esbjerg, hvis vidnet,
leif habekost og john bergen sagde op sammen. der skete den sidste tid det, at henning ro-
land gik bag hans ryg. henning roland fortalte andre, hvad vidnet foretog sig. han følte, at
der blev holdt øje med ham. han ved ikke, hvem henning roland rapporterede til. han har
ikke talt med henning roland siden, bortset fra en gang i 2012, hvor der var snak om, at
henning roland gerne ville til ssg for at arbejde.
       han var stadig i iss den 18. november 2007. han ved ikke, hvorfor han er anført som
reference på faktura 33919 fra pema teknik fra 27. november 2007, eller hvilket udkald der
er tale om den 18. november. det må være leif habekost, der har bestilt tingene. leif habe-
                                                 - 251 -
kost og john bergen begyndte i ssg 14 dage før vidnet. hvad der er foregået i den periode,
ved han ikke. han har ikke haft noget at gøre med bestillingen. han vidste godt, at leif ha-
bekost arbejdede på havnen for ssg i den periode, men ikke at arbejdet egentlig vedrørte en
ordre til iss.
       det var lise lotte kjeldsen-jensen, der traf beslutning om at fritstille leif habekost og
john bergen. det var lise lotte kjeldsen-jensen, der havde taget over, da han havde sagt op,
og derfor sagde han til hende, at det måtte være op til hende at beslutte, hvad der skulle ske i
forhold til de to. det er rigtigt, at han var centerleder, indtil han stoppede. han er sikker på,
at han ikke vidste på det tidspunkt, at de to skulle til ssg.
       han var ikke nede på havnen for at se til det arbejde, som leif habekost udførte for
ssg. han ved ikke, om ssg arbejdede på havnen, da han startede den 1. december 2007.
       marius pedersen var kunde i iss, som udførte tankrensninger og rengjorde skibe. han
vil tro, at marius pedersen var blandt esbjerg-centrets 5 største kunder. i ssg var marius pe-
dersen ikke en stor kunde.
       han hørte fra leif habekost, at han arbejdede på havnen for ssg. han kom hos leif
habekost privat. han sagde ikke noget til lise lotte kjeldsen-jensen, da han var blevet sendt
hjem. han er sikker på, at lise lotte kjeldsen-jensen vidste, hvad ssg lavede.
       da han startede i ssg, var leif habekost, john bergen, bo, glenn, steffen, allan og må-
ske også susanne kristensen allerede ansat. han havde haft sine tanker om, hvem der kunne
finde på at søge over til ssg, efter annoncen havde været i avisen. han så også en del ansøg-
ninger, efter han var startet i ssg.
       han deltog i et møde i ssg i herlev i efteråret 2007. det var et aftenmøde. han kørte til
herlev i sin private bil, og han havde en eller to med i bilen. det var jens skou og torben
madsen. mødet var mest noget løs snak. det var anders kristensen, der var mødeleder. han
kendte ikke så mange af deltagerne. torben madsen, axel rasmussen og aa var der. han
ved ikke, om kurt hove var der. der var nok en præsentationsrunde. mødet tog 1-1 ½ time.
de var i københavn bagefter for at spise. derefter kørte han hjem igen. det undrede ham, at
aa var med, men han var ligeglad.
       lokalerne var som sagt ikke funktionsdygtige, da han startede. de fik ikke hjælp til at
indrette centret og gik derfor til midnat hver dag og arbejdede. telefonen kom først efter 8
                                                - 252 -
dage. ssg havde lavet en opstarts- og udstyrspakke til de nye centre. de var dog ikke helt
enige om, hvad der var brug for på et nyt center. de fik rigtigt meget, de ikke havde brug for.
      hans chef i ssg var anders kristensen.
      der blev afholdt velkomstreception efter ca. 6 måneder, måske lidt tidligere. anders
kristensen, kjeld albrechtsen og en masse indbudte håndværkere, taksatorer og forretnings-
forbindelser deltog i åbningsreceptionen. marius pedersen var vist ikke repræsenteret. det
kan godt være, at centerchefen fra århus også deltog.
      han har ikke sagt nogen iss-medarbejdere op. steffen, allan og glenn sagde selv op
fra iss.
      julekundearrangementet i iss blev afholdt en fredag. de plejede at holde det sidst i
november. han husker ikke, om det var den 16. november. han husker heller ikke nærmere,
hvornår peter boye larsen bad ham om at tage hjem.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede john kristensen, at leif habekost er
hans svoger.
      forevist fakturaen fra pema teknik fra 27. november, forklarede han, at susanne kri-
stensen har et tilsvarende stempel. afdeling 26 er esbjerg, men initialerne er ikke hans.
adspurgt af retten forklarede john kristensen, at han kørte i sin private bil til mødet i her-
lev. aftalen med passagererne var nok kommet i stand på baggrund af en telefonopringning.
de havde nok snakket sammen og var blevet enige om at køre sammen til københavn.
      centerlederen er økonomisk ansvarlig for centeret og skal normalt attestere meget sto-
re fakturaer inden betaling. det er rigtigt, at forfaldsdatoen på fakturaen fra pema teknik
ligger efter hans tiltræden, men han har hverken set fakturaen eller attesteret den til udbeta-
ling.
susanne dahl kristensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat
pernille backhausen, at der ikke er sammenhæng mellem hendes efternavn og john kristen-
sen.
                                                 - 253 -
       hun blev ansat i iss i et vikariat i 1996. hun var i starten tilknyttet rengøringsservice
som kontorassistent. hun kom herefter til skadeservice. hun udførte all round kontorarbej-
de. john kristensen var centerleder i esbjerg.
       hun var glad for arbejdet i starten, men det ebbede langsomt ud. der var utroligt langt
fra top til bund i iss, og det mærkede man tydeligt de sidste år. der var ingen nærhed til
hendes overordnede. lise lotte kjeldsen-jensen var hendes chef på det tidspunkt, idet lise
lotte kjeldsen-jensen var chef for kontorassistenterne. hun talte kun sjældent med lise lot-
te kjeldsen-jensen.
       hun husker ikke, hvornår hun første gang hørte om opsigelserne. hun så en jobannon-
ce fra ssg i avisen i midten af oktober. der blev talt om annoncen blandt kontorassistenterne
i hele distriktet. der var flere, der var trætte af at være i iss, men som var glade for branchen.
de snakkede om, at ssg kunne være en mulighed. hun overvejede selv at søge til ssg i ok-
tober måned. hun husker ikke, om hun talte med nogen, inden hun søgte, men hun har nok
talt med hende, hun delte kontor med, om det. hun har måske også talt med john kristen-
sen. hun vidste godt, at john kristensen søgte til ssg.
       hun blev klar over, at john kristensen skulle til ssg den dag, han blev fritstillet. han
kaldte sammen på kontoret og fortalte, at han skulle til ssg. derefter arbejdede hun videre.
hun mener ikke, at lise lotte kjeldsen-jensen kom umiddelbart efter. navnet peter boye
larsen siger hende ikke noget.
       hun søgte stillingen i ssg via kjeld albrechtsen. hun rettede telefonisk henvendelse
til ham. hun skrev ikke nogen ansøgning. hun fik at vide, at de var interesseret i at ansætte
hende. hun talte ikke med john kristensen. alt gik igennem kjeld albrechtsen, der var per-
sonaleansvarlig. hun modtog kontrakten pr. brev og startede den 1. januar 2008. hun sendte
sin opsigelse til lise lotte kjeldsen-jensen i november. hun gik hjemme og afspadserede og
holdt ferie i december. hun var ikke ude for at se ssgs center, inden hun startede den 1. ja-
nuar 2008. centeret var bestemt ikke færdigt, da hun startede.
       i november vidste hun godt, at john bergen og leif habekost skulle til ssg. glenn,
steffen og allan skulle også til ssg
       de havde haft kundearrangementer i iss i esbjerg i omkring 5 år. hun plejede at være
med. normalt deltog der 40-50 personer. i 2007 lå arrangementet i midten eller slutningen af
november. der var to med fra ledelsen i iss til arrangementet. hun havde ikke set dem før.
                                                - 254 -
john kristensen og lise lotte kjeldsen-jensen var også med. lise lotte kjeldsen-jensen hav-
de ikke tidligere været med. det var nok, fordi john kristensen havde sagt op, at lise lotte
kjeldsen-jensen var med. john bergen og leif habekost var blevet bortvist dagen inden og
var derfor ikke med. det var john kristensen, der bød velkommen. han sagde på et tids-
punkt, at han havde sagt op, men hun tror ikke, at det var en del af velkomsten. han sagde
ikke, at han skulle til ssg. der var vist en kunde, der spurgte ham, men han sagde, at det
ville han ikke udtale sig om.
        en del af hendes arbejdsopgaver var fakturering. kvaliteten af faktureringsgrundlaget
var ikke anderledes i december, end den plejede at være. det er overhovedet ikke hendes op-
fattelse, at der var rod i sagerne. hun efterlod sine sager ordentligt.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede susanne dahl kristensen, at det var
john kristensen, der var centerleder i esbjerg, men at hun mener, at hun som kontorassistent
hørte under lise lotte kjeldsen-jensen. hun tror ikke, at john kristensen havde ledelsesbefø-
jelser over hende. hun sendte også sin opsigelse til lise lotte kjeldsen-jensen. hun diskute-
rede løn med lise lotte kjeldsen-jensen eller længere oppe. hun husker ikke, hvor lang tid
lise lotte kjeldsen-jensen var hendes chef.
        hun har ikke klaget over john kristensen. det var ikke den daglige ledelse, der var no-
get i vejen med. det var længere oppe. hun klagede ikke til lise lotte kjeldsen-jensen ud
over, når hun deltog i møderne for kontorassistenter i distriktet.
        hun søgte til ssg, efter hun havde set annoncen. hun mener, at hun nævnte for john
kristensen, at hun ville søge. hun ringede til kjeld albrechtsen i slutningen af oktober. hun
mener, at kjeld albrechtsen ringede tilbage til hende kort tid efter. hun kan ikke huske, om
hun sendte sit cv og eksamenspapirer til kjeld albrechtsen. der blev ikke forhandlet om
hendes løn i ssg. hun modtog en kontrakt, uden at de havde diskuteret vilkår. hun kan ik-
ke forestille sig, at kjeld albrechtsen vidste, hvor meget hun tjente i iss. i ssg skulle hun la-
ve almindeligt kontorarbejde, og hun fik det samme i løn som i iss. hendes chef skulle være
john kristensen. det talte hun med kjeld albrechtsen om.
        hun tror nok, at hun i november vidste, at de 5 mænd, hun nævnte før, skulle til ssg.
john bergen og leif habekost blev bortvist. de blev bedt om at blive væk. de andre blev frit-
stillet.
                                               - 255 -
      til kundearrangementet deltog centerets kunder, det vil sige taksatorer, brandvæsnet
og industrien. det var hende, der sendte indbydelser ud, men der blev ikke sendt indbydel-
ser ud internt i iss.
      aa var distriktschef og havde centrene under sig. aa var chef for john kristensen.
hun ved ikke, om aa også var chef for lise lotte kjeldsen-jensen. der var langt fra top til
bund. der blev lagt nogle retningslinjer fra topledelsen for, hvordan centrene skulle køre.
      hun deltog i åbningsreceptionen for ssgs esbjerg-center i januar eller i februar 2008.
desuden deltog ledelsen fra ssg, de ansatte i centeret, brandvæsen og taksatorer. hun hu-
sker ikke, om der deltog andre centerledere, eller om aa deltog.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede susanne dahl kristensen supplerende,
at kundearrangementet i november sluttede ca. kl. 1 om natten. lise lotte kjeldsen-jensen
kørte omkring kl. 22.30, næsten samtidig med de to andre iss ledere.
bjørn hansen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han har været i branchen i 12 år. han har været 1½ år hos iss og derefter i
ssg. i 2007 var han centerleder i ssgs center i holbæk.
      forevist en udskrift af et sagskontokort fra ssg vedrørende en sag for marius peder-
sen, forklarede han, at de folk, der står på kortet, er dem, som har haft med opgaven at gøre
og derfor har tastet timer på sagen. han har selv tastet timer på sagen den 17. november. der
var tale om en opgave for marius pedersen på esbjerg havn. han kan godt huske, at han var
på havnen for at se på opgaven, og at han satte opgaven i gang. han husker ikke, hvad han
besigtigede, eller hvad opgaven gik ud på. det kan godt have været rengøring af en olietank.
      han husker ikke, om han blev ringet op af marius pedersen, john kristensen eller leif
habekost om opgaven.
      forevist en kvittering for brug af mastercard den 17. november 2007 forklarede han, at
afdeling 22 er hans afdeling i holbæk. projekt 34408 svarer til projektet på sagskontokortet.
det er hans håndskrift. der står: ”levering af midler til esbjerg”. han husker ikke, hvad det
var, men det kan godt have været spyd til højtryksrensere og sæbe. det er de typiske og
gængse midler. de to kvitteringer stammer fra storebæltsbroen. han husker ikke, hvem der
skulle arbejde på opgaven. han besigtigede opgaven og gav bilagene videre til gitte søren-
                                                - 256 -
sen, der er hans sagsbehandler i holbæk. han husker ikke, hvem der var på skadesstedet.
han husker heller ikke, om han talte med leif habekost. han kender godt leif habekost,
men husker ikke, hvornår han talte med han første gang.
       forevist faktura fra pema teknik dateret 27. november 2007, forklarede han, at han
ikke kender pema teknik. det siger ham ikke noget. initialerne i forbindelse med godken-
delsesstemplet tilhører gitte sørensen. det er han sikker på. han kender hendes initialer og
skrift efter 10 års samarbejde. han ved ikke, hvor afdeling 26 er, men 22 er holbæk.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede bjørn hansen, at man typisk får for-
klaret af kunden, hvad opgaven drejer sig om. han har ikke kunnet finde noget skriftligt
vedrørende opgaven den 17. november, og han ved ikke, hvordan ssg fik opgaven. han tog
de materialer med, som man typisk bruger. han kan ikke huske, hvem han afleverede mate-
rialerne til. det kan godt være, at han har stillet materialerne på havnen. det gør man nogle
gange. han kørte i sin egen bil. han kan godt have 2 spyd og en dunk sæbe i bilen. det fyl-
der ikke ret meget.
       når han har tastet 3,5 timer og 3 timer, betyder det, at han har brugt i alt 6,5 timer på
opgaven. han kørte fra holbæk og retur, så det kan godt passe.
       han var med til et opstartsmøde i herlev. der var mange med til mødet. anders kri-
stensen ringede og sagde, at han skulle være med. han kendte ikke de mennesker, der del-
tog. mødet var noget snik snak. han husker det ikke nærmere. det er længe siden, og han
husker heller ikke, hvor længe det varede. han kan godt huske, at aa deltog, men han ved
ikke hvorfor. det, der betød noget, var hans eget holbæk center.
adspurgt af retten forklarede bjørn hansen, at han ikke kan huske, om opgaven den 17. no-
vember vedrørte et skib eller en boreplatform.
peter kristensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat i iss i frederikshavn i 1999-2002 og igen som formand fra 2005
til 2006, og at han derefter var i iss i sønderborg fra 2006 til december 2007. han startede i
sønderborg for at hjælpe til i forbindelse med fleggaard branden. han skulle styre den
                                               - 257 -
håndværkmæssige del. der var dengang en meget stor udskiftning på ledelsessiden i søn-
derborg.
      dengang kendte han ikke ssg. han hørte første gang om ssg omkring november 2007.
der var folk, der stoppede i iss, og der var rygter om ssg. nogle af sanitørerne sagde, at de
søgte til ssg. der var ingen centerleder i sønderborg, og han blev derfor midlertidig center-
leder, efter han havde været til møde med peter boye larsen i haderslev. peter boye larsen
havde ansat lise lotte kjeldsen-jensen, og han skulle derfor tale med hende om forlængelse
som centerleder. da han var formand, fik han 22-25.000 kr., og han ville gerne have mere end
30.000 kr. som centerleder. han ville også gerne have en tilkendegivelse fra lise lotte kjeld-
sen-jensen om, at de ville beholde ham. det ville hun ikke give. han blev til gengæld præ-
senteret for en ansættelseskontrakt med klausuler. det ville han ikke skrive under på. han
sagde derfor til lise lotte kjeldsen-jensen, at han ville søge noget andet. han hørte, at nogle
medarbejdere skulle til skadesservice danmark og andre til ssg. han fandt ssgs nummer
på nettet. han talte med gunnar andersen eller kjeld albrechtsen, og de blev enige om, at
han skulle sende en ansøgning. han modtog herefter en ansættelseskontrakt med titel som
projektleder og med en fornuftig løn. de var blevet enige om vilkårene i telefonen.
      han sagde op i forbindelse med et medarbejdermøde i haderslev. lise lotte kjeldsen-
jensen modtog opsigelsen og bad ham om at køre hjem. da han mandag morgen mødte i
centeret, blev han fysisk smidt ud af sanitørerne. de havde fået besked af lise lotte kjeld-
sen-jensen om, at han skulle aflevere sin pc, nøgler til centeret og telefonen. han fik lov til at
beholde bilen resten af tiden. derefter gik han hjem.
      han havde egentlig aftalt med lise lotte kjeldsen-jensen, at han skulle have lov til at
gøre nogle opgaver færdige, men hun havde tilsyneladende skiftet mening og givet sanitø-
rerne besked om, at han skulle ud. opgaverne blev derfor ikke gjort færdige.
      han startede 3. januar 2008 på ssg-centret åbenrå, som faktisk lå i rødekro. der var
en tom hal. de købte materialer, reoler, grej og andet. det var tale om en gammel virksom-
hed, og derfor skulle de lave det hele om.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede peter kristensen, at han kender aa. han
har ikke haft nogen samtaler med aa, og aa har heller ikke haft noget at gøre med hans an-
sættelse i ssg. hverken per henriksen eller aa har forsøgt at hverve ham til ssg.
                                                 - 258 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede peter kristensen, at han mener, at
han talte med kjeld albrechtsen i telefonen. det var også kjeld albrechtsen, der fik hans an-
søgning.
       der var indkaldt til medarbejdermøde i iss haderslev en torsdag eller en fredag om-
kring udgangen af november. alle sanitører var med til mødet. han talte med lise lotte
kjeldsen-jensen inden mødet og fortalte hende, at han sagde op. hun sagde, at så var der in-
gen grund til, at han skulle deltage. han blev derfor bedt om at vente på hende, så de kunne
tale sammen efter mødet. de indgik aftale om, at han skulle gøre sine opgaver færdige og i
øvrigt stå til rådighed i opsigelsesperioden.
       da han mødte mandag morgen i centeret, blev han mandsopdækket af sanitørerne og
blev bedt om at aflevere sin bærbare computer, telefon og nøgler og om at forlade matriklen.
han gik derfor hjem.
       han tiltrådte i ssg den 3. januar 2008. centeret var slet ikke færdigt. det var faktisk
ingenting. de skulle købe alt. der kom også nogle ting fra de andre afdelinger. per henrik-
sen, lone, som var tidligere iss-medarbejder, og vidnet byggede centret op fra bunden.
flemming w. madsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat i iss fra 1996 til 2008. fra 2006 til 2008 var han afdelingsleder i
industriservice. han var projektleder, men da de flyttede til naverland 30, var der ingen til
at styre industrien, så han blev afdelingsleder. industriservice laver alt det, som skadeservice
ikke laver, for eksempel rengøring på fabrikker, oprydning og rengøring af ”sociale lejlighe-
der”, fjernelse af asbest, graffiti og rengøring af ventilation.
       han hørte ikke meget om, at der var mange, som sagde op og søgte til ssg. måske
skyldtes det, at de sad i forskellige bygninger.
       hans kendskab til ssg begrænsede sig til, at der var tale om et konkurrerende firma.
han mødte tilfældigvis sin gamle chef michael nielsen. michael nielsen havde været i for-
skellige stillinger i iss og var tidligere hans øverste chef. benny nissen var hans direkte chef.
       han har altid syntes, at iss var et godt sted. i 2008 fik de ny chef efter en periode med
rigtigt mange ledelsesskift og chefombytninger. normalt var det ikke noget, der gjorde så
meget, fordi de sad for sig selv i nr. 30. jacob linding og lars nielsen kom fra g4s. lars ni-
                                                - 259 -
elsen blev kaldt lani og var jacob lindings højre hånd. de havde også to andre medarbejde-
re med fra g4s. han tror også, at jacob lindings øverste chef kom fra g4s.
       hver gang, der kom ny ledelse, skulle de starte forfra, fordi den nye leder havde sin
egen mening om, hvordan tingene skulle gøres, og hvordan industriservice skulle organise-
res. han havde en lang snak med jacob linding om dette. ellers havde han mest kontakt til
lani.
       i industriservice er der kun to konkurrenceparametre - pris og kvalitet. prisen var der
ikke så meget at gøre ved, og kvaliteten kunne være svær at holde, fordi det igennem en
længere periode havde været svært at få lov til at uddanne folk.
       han talte med sin kone om situationen. han var 46-47 år, så hvis han skulle prøve at
skifte, skulle det være nu. han fik et tilbud fra kvik rengøring, der indebar, at han skulle
købe en anpart. det havde han ikke lyst til. da han mødte michael nielsen, sagde michael
nielsen, at han skulle prøve at tale med anders kristensen. det var vel i marts 2008.
       anders kristensen spurgte, hvad han ville og kunne. anders kristensen sagde, at hvis
han var interesseret, skulle han sørge for at informere iss. på det tidspunkt var der allerede
nogen fra fugt- og skimmelafdelingen, som var flyttet over til ssg.
       hans kone var ansat i iss på møntmestervej som personlig assistent for ole breinholdt,
så hun spurgte først denne, om det var et problem for hendes ansættelse i iss, hvis vidnet
blev ansat i ssg, og fik at vide, at det var det ikke. han informerede sin ledelse om opsigel-
sen i april 2008. jacob linding havde ikke tid til at tale med ham, og det var derfor lani, han
talte med. han fortalte lani, at han ville skifte til ssg. lani blev helt bleg og sagde, at opsi-
gelsen var modtaget, men ikke accepteret. kort tid efter kom lani med et stykke papir, hvor
der stod, at han havde sagt op pr. 31. juli. han skrev papiret under. et stykke tid senere kom
lani for at spørge, om der var noget, han kunne gøre for at få ham til at blive. lani tilbød, at
vidnet kunne flytte tilbage til naverland 6 og få noget mere i løn. han sagde nej tak. der blev
efterfølgende holdt et medarbejdermøde, hvor medarbejderne blev orienteret om, at han
stoppede. foruden vidnet deltog jacob linding, lani og peter boye larsen i mødet. peter
boye larsen pålagde ham, at han ikke måtte kontakte kunder i opsigelsesperioden. han
skulle arbejde og afslutte sine opgaver. det gjorde han så godt, han kunne.
       han stoppede med at arbejde i iss ca. 1 måned før sin fratræden, fordi han afviklede
ferie. han havde været 10 år i iss, og derfor kendte han rigtigt mange medarbejdere godt. de
                                               - 260 -
skrev sms’er og ringede til ham, mens han gik hjemme. han var i tvivl om, hvordan han
skulle håndtere dette, og derfor ringede han til personaleafdelingen og spurgte, hvad han
måtte. han ved ikke, hvem han talte med, men det var ikke advokaten. han stillede sit
spørgsmål generelt. de sagde, at han gerne måtte tale med de pågældende medarbejdere.
det kunne de ikke forhindre. derefter talte han med rigtigt mange kolleger. mange spurgte
ham, om de kunne komme med til ssg. han svarede, at de kunne søge, men at han ikke
kunne gøre noget.
       der var nogle af hans medarbejdere, der søgte til ssg, og som siden blev ansat. micha-
el bay nielsen startede samtidigt med ham. steffen bo petersen startede efter ham selv.
johnny andersen var ikke en af hans medarbejdere. ssg havde ikke industriservice, før han
kom, og det var derfor meningen, at han skulle være med til at opbygge dette.
       han blev tilbudt medarbejderaktier ved ansættelsen i ssg i foråret. han var med til et
møde, hvor udvalgte ansatte fik orientering om aktierne.
       han har talt i telefon med julie thorup, fordi hans kone og julie thorup kendte hinan-
den. telefonsamtalen fandt sted i 2007 i forbindelse med, at mange sagde op, og der var bal-
lade. julie thorup ville gerne have oplysninger fra ham. han fortalte hende, hvad der var
galt. da han senere selv sagde op, var der ingen, der henvendte sig til ham, og det undrede
ham.
       han kendte benny nissen rigtigt godt, og han ville derfor gerne tale med ham, efter
han stoppede. han ville fortælle, at han skulle til ssg. benny nissen brød sig ikke om, at
vidnet kontaktede ham på arbejdstelefonen.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup, forklarede flemming w. madsen, at forhand-
lingen om ansættelsen foregik med anders kristensen hos ssg. det var tale om et forløb,
hvor de først talte sammen i telefon, og hvor de blev enige om, at han skulle tænke over det.
han kontaktede igen ssg og sagde, at han var interesseret, og derefter var han ude hos ssg
for at tale om, hvordan ansættelsen skulle skrues sammen, og hvad han skulle lave.
       det var i marts 2008, at michael nielsen opfordrede ham til at kontakte anders kri-
stensen. ansættelsen blev forhandlet i april eller maj. han ønskede at opføre sig ordentligt
overfor iss, fordi iss altid behandlet ham ordentligt. han ville gerne efterlade sin opgaver
på en ordentlig måde. han regnede med, at der ville blive lagt en plan for, hvordan han skul-
                                               - 261 -
le aflevere sine ting, men lani sagde bare, at han skulle sidde på sit kontor og ikke tale med
nogen.
       forevist indkaldelse til lederkonference den 27. juni 2008 i middelfart forklarede han,
at han vist nok var med. han var der i sin ferie. han blev præsenteret som en kommende
medarbejder. han havde ikke fået en indbydelse pr. mail og havde derfor ikke set præsenta-
tionsmaterialet. han ved nu, at det kun var nogle bestemte medarbejdere, der fik tilbudt ak-
tier. han havde ingen ssg mail på det tidspunkt.
       efter sin opsigelse talte han som nævnt med mange af sine medarbejdere. der var nok
10, der gerne ville med ham til ssg. det endte vist med, at 5-6 sanitører også blev ansat i
ssg.
jeanette heidenberg jensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat
pernille backhausen, at hun var ansat i iss i perioden 1998 til 2007. hun refererede til ken-
neth søager.
       første gang hun hørte, at kenneth søager og henning pihl-mortensen sagde op, var i
midten eller slutningen af september 2007. der blev rundsendt en mail om, at de havde sagt
op. hun havde ikke hørt noget, før mailen kom. hun tænkte, at det var trist, men at kenneth
søager tidligere havde været væk fra iss i en periode.
       på det tidspunkt var det stressende at være i iss for hende. hun var gået ned med
stress to gange tidligere, og hun havde sagt, at hvis det skete igen ville hun stoppe. sidste
gang, hun havde været ramt af stress, var i 2006. der var pres på i 2007, som der også var det
i de andre år, og der var meget at se til.
       hun overvejede derfor at søge væk fra iss, da hun i oktober 2007 for tredje gang gik
ned med stress. hun blev sygemeldt og sagde op efter besked fra sin læge.
       i slutningen af december ringede kenneth søager for at spørge, om hun ville ansættes i
ssg. han var startet i ssg på det tidspunkt. hun ville gerne prøve, men sagde også, at første
gang hun gik ned med stress, ville hun helt ud af branchen. hun diskuterede vilkår for an-
sættelse med kenneth søager, og det var også ham, der sendte kontrakten til hende. hendes
vilkår i ssg var de samme som i iss. hun var ikke ansat i ssg, da hun sagde op i iss. hun
startede 2. januar 2008 på deltid i ssg.
                                                - 262 -
       arbejdet i ssg var mere afslappende. det store pres i iss skyldtes blandt andet, at alt
foregik på papir. det var anderledes i ssg, hvor der primært blev arbejdet på computer. det
var en stor hjælp for hende.
       alt vedrørende sagerne i iss foregik på papir og skulle lægges i hængemapper. det
gjaldt mails, kontrakter og tilbud. en mappe kunne på den måde blive rigtig stor, og det
kunne være svært at finde det, man skulle bruge i mappen. i ssg foregik det på computer.
alt blev lagt automatisk ind på sagerne.
       hun har kunnet mærke en stor forandring på sig selv, efter hun er startet hos ssg.
kenneth søager er stadig hendes chef, og selvfølgelig er der pres på i ssg, men presset i iss
var anderledes hårdt. i iss kom der konstant nye centerledere. det er hendes indtryk, at der
var rigtigt mange ledelsesskift på hendes center.
       hun blev først klar over, at der var flere fra iss, som var blevet ansat i ssg, da hun selv
begyndte at arbejde i ssg.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede jeanette heidenberg jensen, at hun
blev ringet op af kenneth søager i december. de diskuterede løn og vilkår. hun skulle være
projektleder, sådan som hun også havde været det i iss.
       i 2007 var der hængemapper i iss. der havde været snak om et nyt it system i flere år.
hun har ikke været med til implementering af det nye system i september 2007.
       i ssg skal sagen oprettes i systemet, inden der kan arbejdes på sagen. medarbejderne
skal jo kunne taste deres løn på sagen. man skal også vide, hvad ordren går ud på. hvis der
laves et tilbud, bliver der også automatisk oprettet en sag.
       de sidste 3 år i iss-centeret i glostrup var der skiftende centerledere. hun husker
blandt andre benny nissen, lars birk og trine fra mærsk.
       de nye centerledere lovede altid medarbejderne en masse ting, men der skete aldrig
noget, fordi der efter kort tid kom en ny centerleder. hun klagede til sin chef, kenneth søa-
ger, over de mange lederskift.
bent engskov forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han havde været ansat længe i falck, da han fik ansættelse hos iss. han hav-
de titel af projektleder, men tog sig af alt muligt. han afløste også som centerleder i aulum.
                                                - 263 -
       hans opgave var blandt andet at fremskaffe ressourcer i forbindelse med skybrud i
2007. han refererede til aa og til kurt hove.
       han udførte bl.a. opgaver for kurt hove med at beskrive ”mange skade”-konceptet.
opgaverne for aa var af mere driftsmæssig karakter, hvor han blev sendt ud på større op-
gaver.
       han var tilfreds sin ansættelse i iss indtil efteråret 2007, hvor peter boye larsen kom
til. han var til møde alene med peter boye larsen i oktober. her fremlagde han en plan for,
hvordan han mente, skadeservice kunne drives videre. organisationen var i opløsning. han
foreslog derfor en opdeling i distrikter og oprettelse af en udviklingsafdeling. den plan, han
præsenterede, var baseret på funktioner ikke på navne. peter boye larsen tog imod planen,
læste den, men havde ingen kommentarer. peter boye larsen spurgte herefter, om han ville
være centerleder. han havde været driftsleder i mange år, og han vidste derfor, at det ikke
var det, han havde lyst til.
       ugen efter var der et nyt møde i vejle, hvor peter boye larsen, axel rasmussen, jens
tikøb, mikal wøelsted, lise lotte kjeldsen-jensen og to yderligere var med. wøelsted og li-
se lotte kjeldsen-jensen var de nye distriktschefer. på mødet kom der ingen indikation af,
hvad han selv skulle lave, og han følte sig i et ingenmandsland.
       han besluttede sig derfor for at tage hånd om sin egen situation og ringede til anders
kristensen og spurgte, om der var mulighed for at få et job i ssg. han sendte herefter en an-
søgning og blev 1. januar 2008 ansat som projektleder i jylland. han husker ikke, hvordan
han fandt frem til anders kristensen. det kan godt have været gennem jens skou eller tor-
ben madsen. han talte med anders kristensen i telefonen.
       da han startede i januar 2008, var han med til at opbygge vaskelinjer og centre sammen
med henrik madsen fra herlev. dennis bendorff var projektchef for jylland, og vidnet var
dennis bendorffs højre hånd i arbejdet med opbygningen af centrene.
       da han tiltrådte, var centrene i århus, vejle og esbjerg i gang. derefter kom ålborg,
åbenrå og aulum til sidst.
       i vejle var lokaliteten fundet, men centeret var ikke indrettet, så det tilnærmelsesvist
kunne fungere.
       han har skrevet mailen til henrik madsen den 22. februar 2008. han havde en klausul
der indebar, at han ikke kunne have noget med kunder at gøre. derfor fik han en mailadres-
                                               - 264 -
se som ”projektleder1”. han talte ikke med taksatorer, kunder eller brandvæsen i den perio-
de. han ved, at alle, der havde klausuler, fik projektleder titler i mailadressen. han går ud
fra, at det var thomas hallengren fra it, der oprettede adresserne.
       adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede bent engskov, at da han præ-
senterede organisationsplanen for peter boye larsen, havde flere folk sagt op, blandt andre
torben madsen og jens skou. det var almindeligt kendt. han er ret sikker på, at meddelel-
sen om deres opsigelser kom på mail.
       han tror, at mødet med peter boye larsen var i midten af oktober. han kan huske, at
det var efter, at jens skou og torben madsen havde sagt op. det andet møde var vist først i
november. det var peter boye larsen, der indkaldte til mødet. han havde selv base i vejle,
og møderne blev afholdt på soldalen i vejle. alex rasmussen deltog i det andet møde. på
mødet blev de præsenteret for lise lotte kjeldsen-jensen og mikal wøelsted som chefer for
jylland.
       han spurgte specifik ind til, hvad han skulle lave, men peter boye larsen sagde, at det
var der ikke taget stilling til. han snakkede også med lise lotte kjeldsen-jensen, men hun
havde heller ikke noget svar. det var lise lotte kjeldsen-jensen, der var hans nye direkte
chef.
       det endte med, at han blev sendt til esbjerg som midlertidig centerleder. den morgen,
han mødte op, var de i alt 3 personer, som mødte, og som alle havde fået at vide, at de skulle
være midlertidige centerledere. han ringede derfor til lise lotte kjeldsen-jensen og spurgte,
hvad hun mente. han blev sendt hjem igen. det var omkring 1. december. de to andre, der
skulle være centerledere, var tillidsmanden chris og en tony steffensen fra randers.
       han ringede derefter til anders kristensen. anders kristensen fortalte om ssg. da han
ringede tilbage, forhandlede de løn i telefonen. det endte med, at han fik nogenlunde den
samme aftale med hensyn til løn og vilkår som hos iss. der var ikke tale om bonus eller akti-
er.
       han er siden blevet tilbudt aktier, men solgte dem i forbindelse med, at odin købte sig
ind.
       han havde mailadressen ”projektleder1” i de 3 måneder, han var omfattet af en klau-
sul. han er sikker på, at der var andre, der også havde sådanne adresser. axel rasmussen
                                               - 265 -
havde også sådan en adresse. det havde alle med en klausul. han kender ikke til mailadres-
serne ”vent1” eller ”industri1”.
      han var med til et møde hos ssg i herlev sidst i november 2007. der blev fortalt om
ssg, og hvad man ville udvikle virksomheden til. der var en kort præsentation. der var om-
kring 20 deltagere. jens skou, torben madsen, dennis bendorff, aa, anders kristensen og
axel rasmussen var med til mødet. han blev indbudt til mødet af anders kristensen.
      hans klausuler udløb den 31. maj 2008. indtil da opbyggede han centre, fremskaffede
materiel og køretøjer og byggede vaskelinjer i de 7 centre i jylland. centrene var ikke klar
ved åbningen. der manglede vaskelinjer, reoler, maskiner, grej og biler. det var hele vejen
rundt. centeret i århus manglede etablering af kontorer og vaskelinjer. desuden var han
med til at styre håndværkerne.
      han husker ikke, om der på mødet i herlev blev diskuteret klausuler. forevist notat
om ”ansættelse i ssg fra anden konkurrerende virksomhed” forklarede han, at han ikke hu-
sker at have set det.
advokat ulrik møller forklarede behørigt formanet som vidne adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han har været advokat for ssg, men at han har fået en erklæring fra selskabet
om, at han kan afgive forklaring i denne sag.
      han var advokat for ssg helt fra begyndelsen, da de tre oprindelige ejere startede i le-
jede lokaler i rødovre.
      i 2007 sad han i bestyrelsen. der var ikke udpeget en bestyrelsesformand. formelt var
de alle almindelige bestyrelsesmedlemmer.
      forevist mødereferat fra bestyrelsesmøde den 27. juni 2007 forklarede han, at han nor-
malt tog referat af møderne i perioden, inden sonny nielsen og michael nielsen kom ind i
selskabet. referaterne er fortløbende nummereret.
      ssgs ønske om at blive landsdækkende havde været en del af planen ”den røde tråd” i
mange år. ssg oplevede en rivende udvikling, og der havde været tale om, at iss skulle købe
ssg. det havde en betydning at være landsdækkende, fordi nogle forsikringsselskaber, bl.a.
tryg, krævede, at et skadeservicefirma var landsdækkende, før de ville indgå rammeaftaler
med firmaet.
                                                 - 266 -
       omkring juli 2007 begyndte det hele at gå meget hurtigt, efter at michael nielsen og
sonny nielsen var blevet medejere af ssg. forud havde der været et rabaldermøde mellem
de tre oprindelige ejere. anders kristensen havde nogle vilde planer, som de to andre ikke
helt kunne følge. anders kristensen slog i bordet, og det blev besluttet, at de skulle finde in-
vestorer. han ved ikke, hvornår mødet blev afholdt.
       niels dahl-sørensen var inde over processen med at finde investorer. de havde også
brugt niels dahl-sørensen tidligere, hvor der havde været snak om salg til iss. han var selv
med til at lave due diligence i forbindelse med sonny nielsens og michael nielsens køb af
aktier i ssg.
       han hørte første gang om aa i august 2007. han fik en henvendelse fra anders kri-
stensen, der sagde, at aa kunne være rigtig spændende for ssg, men at han havde en rigtig
”giftig” kontrakt. anders kristensen ville vide, om de kunne gøre noget. han så aas kon-
trakt, og det var rigtigt, at den var rigtig ”giftig”. det var fremme, at sonny nielsen og mi-
chael nielsen havde haft i problemer med iss, og de var derfor klar over, at det var et mine-
felt, og at det ville være nødvendigt at holde sig på dydens smalle sti.
       anders kristensen bad ham lave et udkast til en kontrakt med aa, som anders kri-
stensen kunne tage med til et møde med aa i jylland. han kan se, at han har sendt et kon-
traktudkast til anders kristensen den 13. september 2007. han havde forinden drøftet ansæt-
telsesvilkårene med anders kristensen. det var primært om løn, edb og bil. aa skulle have
en ledende post i ssg.
       forevist mail af 7. oktober 2007 fra fam_kristensen til aa vedhæftet en ansættelseskon-
trakt, forklarede han, at det ligner den kontrakt, han har lavet. kontrakten mangler dog hans
blå logo, så det er ikke den udgave af kontrakten, som han lavede.
       han gav anders kristensen nøje instrukser om, at der ikke måtte skrives noget under
på mødet. hvis aa mente det seriøst, måtte de drøfte det i bestyrelsen. de skulle være for-
sigtige, for han vidste, at iss kunne blive hidsige og tidligere havde været ude med sagsan-
læg i lignende situationer.
       han har formuleret kontraktens § 1 b efter drøftelse med anders kristensen. der var
ikke noget konkret fremme om, hvad aa skulle lave som konsulent, eller hvordan han skul-
le aflønnes. bestemmelsen er udtryk for, at aa skulle sikres en indkomst af en eller anden
slags.
                                                - 267 -
       den 13. oktober sendte han et tilrettet udkast til anders kristensen, hvor titlen blandt
andet var ændret til regionsdirektør. han havde herefter ikke mere med ansættelsen af aa
at gøre.
       næste gang, han hørte noget, var i november, da han modtog brev fra advokat mette
ravn steenstrup.
       der var fuld fart på i oktober/november 2007. han stod sammen med gunnar ander-
sen for køb og leje af de relevante ejendomme. han har ikke lavet andre ansættelseskontrak-
ter end aas.
       i november fik han at vide af gunnar andersen eller kjeld albrechtsen, at der var
mange fra iss, der søgte til ssg. der blev derfor udarbejdet et notat om markedsføringslo-
ven, der skulle vedhæftes ansættelseskontrakerne. det fremlagte notat om ”ansættelse i ssg
fra anden konkurrerende virksomhed” ligner det notat, han lavede. igen mangler hans logo
på notatet. notatet blev udarbejdet engang i november, måske den 27. november.
       forevist referat af bestyrelsesmødet den 24. september 2007 forklarede han, at han er
temmelig sikker på, at han ikke var med til mødet. indholdet siger ham ikke spor.
       da sonny nielsen og michael nielsen blev medejere af ssg, gled han selv stille og ro-
ligt ud af arbejdet med virksomheden. han røg definitivt ud af bestyrelsen senere.
       han har ikke været med til at fremskaffe finansiering. i forbindelse med køb af ejen-
domme sikrede han sig, at finansieringen var på plads.
       forevist mødereferat fra bestyrelsesmødet den 10. december 2007 forklarede han, at
han husker mødet. det var det eneste møde, der nogensinde blev afholdt kl. 07.30. det var
ret alvorligt, og det var derfor, han lavede referatet. anders kristensen sagde på mødet, at
der ikke var blevet skrevet kontrakt med aa. først meget senere i forbindelse med retssagen
blev han klar over, at der faktisk havde været indgået en kontrakt med aa.
       han havde drøftet indholdet af brevet af 30. november til advokat mette ravn
steenstrup med anders kristensen, gunnar larsen og måske også med michael nielsen, in-
den det blev sendt.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede ulrik møller, at idéen om at blive
landsdækkende ligger mange år tilbage, og lang tid før michael nielsen og sonny nielsen
kom ind i ssg. der var blevet åbnet centre i næstved, holbæk, herlev og esbjerg eller fre-
                                               - 268 -
dericia. der havde også været drøftelser med skadesservice danmark om en opdeling eller
om at gå med ind i skadesservice danmark.
      han var ikke med til strategiseminarer. de tre ejere var gode til at tage af sted sammen
og få talt om tingene væk fra virksomheden.
      han var med til at lave værdiansættelserne i forbindelse med salget af aktier til micha-
el nielsen og sonny nielsen, og han lavede en due diligence. det var planen, at virksomhe-
den skulle udvikles og senere sælges til en kapitalfond.
      han har ikke været med til at rette henvendelser til virksomheder vedrørende opkøb.
      han ved, at niels dahl sørensen var med, da det blev overvejet, om iss skulle købe
ssg. han er ikke bekendt med, at ssg har forsøgt at købe iss skadeservice.
      det udkast til ansættelseskontrakt, som er sendt til aa, er en redigeret udgave af det
udkast, som han lavede. han tror, at det kan have været anders kristensen, der har redige-
ret udkastet. der er ingen tvivl om, at det var tanken, at aa skulle ansættes i ssg. i hans ud-
kast stod der ssg og ikke selskabet.
      han lavede udkastet efter at have talt med anders kristensen om hovedpunkterne.
dette udkast er nok det sidste, der blev lavet. i hvert fald står der regionsdirektør i udkastet.
han går ud fra, at anders kristensen skulle tale med aa. han havde allerede fået aas kon-
trakt med iss. den fik han i august. aa var guld værd, men havde en ”giftig” kontrakt.
      det var meningen, at notatet ”om ansættelse i ssg fra konkurrerende virksomhed”
skulle vedhæftes ansættelseskontrakter. hvis der allerede var nogle, der var blevet ansat,
skulle de have notatet. det er kendetegnende for ssg, at det er en virksomhed, der gerne vil
gøre tingene ordentlig og sobert.
      han var ikke med til et infomøde med ssg og nyansatte fra iss.
tina vikke forklarede behørigt formanet som vidne adspurgt af advokat pernille backhau-
sen, at hun oprindeligt er uddannet kontorelev, hvorefter hun tog en merkonom uddannelse
med personalejura. inden hun blev ansat i ssg, var hun ansat i et lille konsulentfirma, to be
one group, hvor de havde haft ssg som kunde. de skulle hjælpe ssg med at rekruttere 1
afdelingsleder til herlev driftsberedskab, 1 hr-konsulent og 2 sagsbehandlere. kjeld al-
brechtsen havde været deres kontaktperson hos ssg. da den hr-konsulent, som hun havde
rekrutteret, sprang fra, talte hun med kjeld albrechtsen om stillingen. hun var interesseret i
                                                 - 269 -
den. hun begyndte i ssg den 14. april 2008. på dette tidspunkt lå alt vedrørende ansættel-
seskontrakter i ssg decentralt ude hos de enkelte centerledere. dette fik hun centraliseret.
       hun hørte, at ssg havde åbnet centre i jylland, hvorfor der var travlt, og at kjeld al-
brechtsen havde brug for hjælp.
       hun mener, at hun var inde over udfærdigelsen af ansættelseskontrakter til f.eks. sani-
tører i sommeren 2008. hun var ikke med til jobsamtaler med sanitørerne, fordi selve ansæt-
telserne lå decentralt. kjeld albrechtsen skulle også hjælpe til med fakturering, så hun over-
tog derfor langsomt mere og mere af hr-arbejdet. hun overtog alle kjeld albrechtsens op-
gaver, da han stoppede ultimo september 2008. i den forbindelse centraliserede hun hr-
opgaverne. der havde været meget, der skulle ryddes op i, og en masse systemer, som hun
skulle have styr på, bl.a. oprettelsen af medarbejdere. alt blev centraliseret, så hun var inde
over alt fra stillingsopslag til opsigelse. jobsamtaler med sanitørerne foregik fortsat decen-
tralt. hun var udelukkende med ved samtaler for ledende medarbejdere.
       forevist oversigt over ssgs annoncering i perioden juni 2007 til december 2008, forkla-
rede tina vikke, at hun helt sikkert har været inde over ansættelsen af sagsbehandlerne. i
perioden april til juni ansatte de 4 sagsbehandlere, som hun holdt samtaler med. de modtog
ansøgninger fra medarbejdere fra iss, men også fra ansøgere, der var ansat andre steder. de
ansatte en fra iss som sagsbehandler. de 3 andre kom fra andre steder end iss. der kom ikke
meldinger om, at ansøgere fra iss medarbejdere skulle have fortrinsret. det var hendes for-
nemmelse, at man lagde mere vægt på, at der var en god kemi. hun var ikke med til jobsam-
taler ude i centrene. hun var inde over alle stillingsopslag til hjemmesiden. hun er i tvivl
om, hvad kategorien ”div. stillinger” dækker over. hun var inde over ansættelserne af sani-
tører i vejle og en debitorbogholder.
       hun blev først tilbudt medarbejderaktier ved lederkonferencen i juni 2008. hun købte
aktier og har dem stadig.
       forevist ansættelseskontrakten mellem ssg og aa dateret den 10. oktober 2007 forkla-
rede tina vikke, at hun ikke har set den tidligere. aa var ikke ansat, da hun tiltrådte.
       forevist ansættelseskontrakt mellem ssg og aa underskrevet den 11. november 2008
forklarede tina vikke, at hun har udfærdiget den. hun var ikke med til underskriftmødet.
det var først, da hun skulle lave aas ansættelseskontrakt medio november 2008, at hun hør-
                                                - 270 -
te om aa. da hun skulle lave kontrakten, fik hun de nødvendige oplysninger fra michael
nielsen. aa var ansat fra den 1. december 2008.
      forevist ”oversigt over nyansættelser i ssg i perioden oktober 2007 – december 2008 –
bilag 69 og i alt”, forklarede tina vikke, at hun har været med til at lave oversigten, og at
hun har taget udgangspunkt i bilag 69. de registrerer ikke i deres system, hvor deres medar-
bejdere kommer fra. hvis hun skulle have fundet denne oplysning hos dem, ville det have
krævet, at hun gennemgik samtlige personalesager. hun har trukket lister ved hjælp af data-
udtræk fra deres lønsystem over, hvor mange der blev ansat i perioden og sammenholdt det
med bilag 69. for så vidt angår aulum, så har hun trukket en liste over ansatte i aulum og
sammenholdt den med bilag 69.
      forevist ”bilag 69” forklarede tina vikke, at hun i dag kender medarbejderne. da hun
blev præsenteret for ”bilag 69”, kontrollerede hun på eget initiativ, om oplysningerne var
korrekte. hun gennemgik alle medarbejdernes lønsedler og kunne herved konstatere, at 5
personer på listen aldrig havde været ansat i ssg. efterfølgende ringede hun til medarbej-
derne fra ”bilag 69” og spurgte, hvorfor de var skiftet fra iss. de forklarede bl.a., at det
skyldtes usikkerhed i iss’ organisation, at de havde set stillingsopslaget fra ssg og fundet
det interessant, mens andre havde været stressede og var blevet opfordret til at søge væk.
      sanitører har typisk ingen uddannelse. nogle er dog faguddannede. deres sagsbe-
handlere er uddannet kontorassistenter. i disse personalekategorier har det ingen betydning
for ansættelse i ssg, om de har erfaring inden for skadeservice. det er kemien, der er afgø-
rende. for så vidt angår ansættelsen af en afdelingsleder i herlev, havde hun fået at vide, at
det ikke var af betydning, om vedkommende havde erfaring inden for skadeservicebran-
chen. hun endte med at ansætte en, der kom fra falck.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede tina vikke, at hun blev ansat som
konsulent i to be one group den 2. januar 2008. hun fik ret hurtigt, omkring midten af ja-
nuar, ssg som kunde. der var tale om 4 rekrutteringsopgaver. hun havde også andre kun-
der. ssg var en stor kunde i forhold til hendes andre kunder.
      hun er usikker på, hvad der frem til ultimo september 2008 lå decentralt og centralt.
hun havde fået det indtryk, at lederne selv ansatte deres personale. hun ved ikke, om kon-
                                                - 271 -
trakterne blev lavet decentralt, men de endte i hvert fald hos kjeld albrechtsen. det kan godt
passe, at kjeld albrechtsen også hjalp til med kontrakterne.
       hun var ikke med til at genansætte torben madsen, men hun lavede kontrakten. i ti-
den fra hun blev ansat, og til kjeld albrechtsen fratrådte, brugte de meget tid på at rekrutte-
re medarbejdere, herunder 4 sagsbehandlere, der skulle sidde i herlev, hvor der var travlt.
deres chef skulle være bettina maniche. det var vidnet, der tog de indledende samtaler. bet-
tina maniche var med til den anden samtale. de fulgte samme procedure, da der skulle an-
sættes en debitorbogholder under den daværende økonomichef.
       hun laver alle stillingsannoncer fra sanitør til direktør. hun kan ikke huske præcist,
hvornår det begyndte. hvis en centerleder har brug for en ny medarbejder, ringer han til
hende og beder om en ny annonce. centerlederne har kompetence til at bestemme, om der
skal ansættes en timelønnet medarbejder. hvis der er behov for en funktionær, forelægger
hun det for direktionen.
       hun tror ikke, at hun har været med til at ansætte centerledere.
       hun har løbende besøgt de jyske centre. hun var med til åbningsreceptionen i odense,
ellers har hun besøgt centrene løbende i forbindelse med personalesager.
       da hun tog over i oktober 2008, centraliserede hun bestilling af biler/telefoner og it-
udstyr til nye medarbejdere, fordi hun gerne ville have et overblik. for så vidt angår allerede
ansatte medarbejdere, fremgik disse oplysninger af deres ansættelseskontrakter.
       hun har ikke set aas første kontrakt. det var michael nielsen, der bad hende lave en
ansættelseskontrakt. hun vidste ikke, hvem aa var. hun blev bedt om at lave en kontrakt
med de vilkår, som var blevet aftalt. hun var ikke med til forhandlingerne. hun vidste ikke,
at aa havde haft en bil stillet til rådighed, inden han blev ansat. hun vidste intet om ham.
       forevist ”oversigt over nyansættelser i ssg i perioden oktober 2007 – december 2008 –
bilag 69 og i alt”, forklarede tina vikke, at den skal sammenholdes med oversigten ”antal
ansatte i perioden fra november 2007 til november 2008”. antal ansatte i oversigten ”over-
sigt over nyansættelser i ssg i perioden oktober 2007 – december 2008 – bilag 69 og i alt”, er
opgjort på tiltrædelsestidspunktet. i november og december tiltrådte der ingen fra iss. hun
kan ikke forklare, hvorfor aa ikke fremgår af oversigten. hun ved ikke, hvilke tidligere iss-
medarbejdere der stod på ssgs lønningsliste i oktober 2007. det er først efterfølgende, at hun
har undersøgt, hvor de ansatte kom fra. hun har ikke ringet til dem, der kun var ansat kort-
                                                  - 272 -
varigt i ssg. hun ringede ikke til lederne, fordi hun kendte dem. hun ringede i umiddelbar
tilknytning til, at de fik bilag 69, til dem, der fortsat var ansat. klaus travis kom ikke fra iss.
       medarbejderaktier blev tilbudt ledere og nøglemedarbejdere. hun var ikke med til at
udarbejde aktieprogrammet.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede tina vikke, at aa godt kan være den,
som er angivet under kategorien ”herlev stabsfunktion” i oversigten ”oversigt over nyan-
sættelser i ssg i perioden oktober 2007 – december 2008 – bilag 69 og i alt”. hun kan ikke
huske, hvorfor hun har tilføjet linjen”(fra dec. 08)”.
thomas hallengren forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han har en højere handelseksamen. i 1994 blev han ansat som sanitør i iss. i
perioden fra 2000-2002 var han teamleder og fra 2002-2005 vagtleder. i 2005 blev han drifts-
leder i skandinavisk rengøring. han blev afskediget ved udgangen af maj 2006. i august
2006 blev han ansat i ssg som projektleder, hvilket indbefattede, at han kørte ud til skader,
afgav tilbud og fakturerede. han var med til at udvikle den driftsmæssige side af et nyt it-
system. i 2007/08 havde han ikke ansvaret for it, men han havde fortsat små it-opgaver. han
var praktisk tovholder for så vidt angår it og telefoner ved udvidelsen i vestdanmark. han
hørte om planerne om at udvide mod vest kort før opstarten af projektgruppen i begyndel-
sen af november. han kan ikke huske, hvem han fik det at vide af. projektgruppen bestod ud
over ham selv af bettina maniche, kjeld albrechtsen, gunnar andersen, dennis bendorff og
henrik madsen. det første møde i projektgruppen blev holdt den 1. november 2007.
       forevist referat af 1. november 2007 ”danmark – her kommer ssg”, forklarede thomas
hallengren, at han ikke ved, hvad det første møde specifikt drejede sig, men de har drøftet,
hvad skulle der ske og fordelingen af arbejdsopgaver. de havde et projektark, der var udar-
bejdet i excel, med information om afdelinger, medarbejdere, og om der var bestilt biler, tele-
foner og hjemmeopkoblinger. det var en oversigt over, hvilke arbejdsopgaver de havde ud-
ført. de holdt ikke møder særligt ofte. han havde til opgave bl.a. at skaffe nyansatte funktio-
nærer en hjemmeopkobling, bestille og installere pc’ere, telefoner og skaffe brugeradgang.
han og bettina maniche underviste de forskellige medarbejdere i it. han tror ikke, at de i pe-
rioden før den 1. november udleverede pc’ere eller telefoner. det kan godt være, at han i
                                                  - 273 -
nogle tilfælde har udleveret udstyr til én om fredagen, som skulle begynde om mandagen,
hvis pågældende kom forbi centret. han havde en instruks om, at tingene skulle være på
plads, når de nyansatte begyndte i ssg.
       den 22. november 2007 deltog han i et møde om udvidelsen i vestdanmark på knap-
holm i herlev, hvor flere centerledere, bl.a. john kristensen og torben madsen, medlem-
merne af projektgruppen, anders kristensen og aa deltog. de var omkring 15. han er sik-
ker på mødedatoen, fordi han har gennemgået en gammel mailkorrespondance, hvor der lå
en mail fra den 21. november, hvor han blev bedt om, at forberede sig på, at han på mødet
skulle fortælle om sine opgaver. mødet begyndte kl. 17 og varede en times tid. der var en
præsentationsrunde. han husker ikke, om aa præsenterede sig selv, men det vil have været
naturligt. han husker ikke noget om aas rolle i ssg.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede thomas hallengren, at han kan hu-
ske, at mødet i projektgruppen den 1. november 2007 var det første møde. han har fundet en
mail fra den dag fra pernille jessen som opfølgning på mødet. ud fra korrespondancen me-
ner han, at det var det første møde, men det er 7 år siden.
       excelarket lå på et fællesdrev, og alle i projektgruppen opdaterede løbende arket med
de opgaver, de havde udført. arket var medbragt ved møderne, og ved det første møde vil
han tro, at en del af arket var udfyldt.
        på mødet blev deres arbejdsopgaver fastlagt. han ved ikke, om der på forhånd var
nogen, der kendte deres opgaver. han ved ikke, om gunnar larsen på det tidspunkt var i
gang med at finde faciliteter til et center.
       telefonerne skulle være klar den dato, hvor medarbejderne begyndte, hvilket de var.
han kan ikke forestille sig, at der var medarbejdere, der medbragte deres egne telefoner.
han skaffede ikke en telefon til aa. kjeld albrechtsen skaffede i begyndelsen også telefoner.
       der var intet unaturligt i, at de ville holde en udvidelse på mellem 100 % og 200 % for-
trolig i forhold til deres konkurrenter. han tror ikke, at anders kristensen sagde dette ud-
trykkeligt.
       for så vidt angår pkt. 3 i referatet ”ak’s danmarks tour”, så er ”ak” anders kristen-
sen. hverken vidnet eller andre i projektgruppen var inde over planlægningen eller ansæt-
                                               - 274 -
telsen af centerledere. det var oplysninger, de fik fra anders kristensen. dette konkluderer
han, fordi han ikke har været med til at holde samtaler.
       for så vidt angår mødet den 22. november, så har han tjekket i sin mailkorrespondan-
ce, om der var blevet holdt et fællesmøde tidligere, men han har ikke fundet noget herom.
han ved ikke, om der har været tidligere møder. han mener, at aa præsenterede sig, fordi
det gjorde alle andre. han husker ikke, hvilken rolle aa skulle have. formålet med mødet
var at byde velkommen og få sat ansigter på hinanden, så man havde et forhåndskendskab
til hinanden. efter mødet spiste de på et bryggeri ved tivolis indgang. herefter tog han
hjem.
       forevist e-mailadressen projektleder 1, forklarede thomas hallengren, at det var ham,
der bad om, at mailadresserne blev oprettet. det var hans opgave at sikre, at der blev opret-
tet brugeradgang. bent engskov blev kaldt projektleder1. de medarbejdere, der var begyndt
hos ssg, men som havde en klausul, fik en anden mailadresse end deres navn. de fik en e-
mailadresse, fordi de skulle kunne modtage intern post. han kendte til 4 andre kategorier.
oprettelsen i selve systemet foregik via leverandøren. han havde ikke administratoradgang.
han fik besked om at oprette mailadresserne fra kjeld albrechtsen. han sørgede også for, at
internet opkoblinger var klar, hvilket kunne tage mellem 14 dage og 2 måneder afhængigt af,
om det var en eksisterende forbindelse eller ej.
thorben rasmussen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat i iss i perioden 1976-2011, senest som it-chef.
       i midten af 1990erne udarbejdede iss en strategisk analyse, hvorefter man ville renove-
re hele it-systemet. i perioden 1997-2001 implementerede man sap-systemet. skadeservice
havde deres eget system, som ikke var ideelt. i 1998/99 havde de fokus på de særlige behov i
de enkelte forretningsenheder. de tog udgangspunkt i rengøringsforretningen, men de tog
også fat i skadeservice, og der blev etableret en sap-løsning til dette forretningsområde.
sap-løsningen til skadeservice dækkede rigtigt mange behov, men indeholdt ikke en data-
fangstløsning.
       de forskellige forretningsområder krævede forskellige løsninger. en forretning som
skadeservice afføder mange data, og alt er foranderligt, derfor skal der være en automatise-
ring i datafangsten. i skadeservice var der ikke en datafangstsløsning. han har undersøgt
                                                - 275 -
det lidt og fundet frem til, at man i årerne 2004/05/06 har identificeret et behov for en auto-
matiseret datafangstløsning til skadeservice. der blev i iss lavet en årlig it-plan for, hvilke
indsatsområder man skulle fokusere på i det kommende år. behovene blev opsamlet i et
samspil mellem it-afdelingen og forretningsområderne og sammenskrevet i en plan, som var
en del af iss samlede forretningsplan. dette var dog ikke det samme som, at indholdet af
planen blev en realitet. hvornår en plan skulle sættes i værk, afhang af, hvad der blev beslut-
tet af direktionen og forretningsområdet. i denne periode var skadeservice igennem mange
organisatoriske forandringer, og de behov, der fremgik af planen, var ikke altid i tråd med
den nye ledelses opfattelse. der blev ikke sat noget i værk, som ikke fremgik af planerne. det
kostede mange ressourcer at finde den ideelle løsning til skadeservice.
       han indførte et princip om, at ledelsen for forretningsområdet skulle underskrive pla-
nen, så man på den måde forpligtede sig. i 2007 underskrev aa it-planen. i maj 2007 var der
ikke kun fokus på sap. han havde ansat en manager, der skulle kigge på, hvad de andre
gjorde. de vidste fra medarbejdere, som havde været ansat i ssg, at ssg havde etableret et
godt system. de kontaktede derfor ssgs it-leverandør og spurgte, om de kunne få noget til-
svarende. projektet kørte fra maj 2007 og året ud. der var stor interesse fra medarbejderne i
starten, men senere mistede deltagerne i projektet interessen for projektet. han hørte, at der
var stor uro og forandringer i skadeservice. samtidig var der et stort skybrud i au-
gust/september 2007. de redefinerede tidsplanen og besluttede at lave en faseopdeling af
projektet. fase 1 var uden datafangst, så datafangsten var fortsat baseret på papir. de ansatte
i skadesservice var gode til at rydde op i forbindelse med skader, men administration var ik-
ke deres stærke side, så data blev indberettet lidt tilfældigt. dette var et hængeparti. i august
2009 var der stadig usikkerhed om faktureringen på grund af manglende mulighed for au-
tomatiseret datafangst.
       det ideelle ville være, at de ansatte ude på skadestedet havde en håndholdt løsning,
der var baseret på en mobiltelefon eller pda (personal digital assistant). den håndholdte
løsning ville fjerne ulempen ved dobbelt registrering og indfange oplysninger om afholdte
omkostninger. den håndholdte løsning blev ikke implementeret. da de var lige ved at være i
mål, skete der forandringer i organisationen, og fokus flyttede til noget andet. der kom ikke
en pda eller mobiltelefonløsning, mens han var ansat.
                                                 - 276 -
      forevist referat af samtale med kurt hove dateret den 30. oktober 2007, forklarede
thorben rasmussen, at han husker kurt hoves navn og den konkrete situation, hvor kurt
hove har følt sig dårligt behandlet. situationen handlede om industriservice. det var beslut-
tet centralt, at man skulle bruge fms-systemet til at understøtte opgaver i industriservice.
det vidste kurt hove, men han trådte ved siden af.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede thorben rasmussen, at aa under-
skrev en it-plan i slutningen af juli/begyndelsen af august 2007. der var på det tidspunkt stor
opbakning til projektet, både fra aas medarbejdere, administrationen og ledelsen i skade-
service. de havde fået input fra medarbejdere, der havde talt positivt om ssgs system. det
var derfor, at de kontaktede ssgs it-leverandør. det var ikke en løsning, der var udarbejdet
specielt til ssg.
      årsagen til den senere manglende opbakning var både intern uro i organisationen,
hvor nogen ikke ville være med, og at der var en markant belastning på operationsside. det
var medarbejdere fra skadeservice, der var allokeret til projektet, som ikke længere ville væ-
re med. han er ikke bekendt med, at kurt hove var med i projektet. kurt hove har kun ar-
bejdet for industriservice. det administrative personale leverede ikke, som de skulle, på
grund af andre opgaver. der var også en del af aas folk, som ikke leverede det, som de
skulle.
      han har ikke drøftet med kurt hove, at it-afdelingen trak tingene i langdrag.
      adspurgt af sagkyndig dommer advokat byrial rastad bjørst, forklarede thorben
rasmussen, at der i anden halvdel af 2007 var en diskussion om, hvorvidt datafangst skulle
være en del af systemet. der blev lavet en faseforskydning, og datafangst blev skudt til fase
2. man ville gerne gennemføre fase 2 så hurtigt som muligt, men det ville tage længere tid –
et helt år - at få det kørt ind. datafangst var centralt for folk i administrationen, men blev ik-
ke prioriteret af ledelsen i skadeservice. der var en vis skuffelse over beslutningen. fasefor-
skydningen blev først besluttet sidst på året. det var først der, man kunne se, at pda’er ikke
kom med i fase 1. det var styregruppen, der traf beslutningen.
                                               - 277 -
jesper rasmussen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han er tidligere skadechef i tryg. da han begyndte i tryg i juni 2000, havde
han en baggrund som løsøretaksator. han begyndte som cheftaksator i østjylland. han har
været i skadeservicebranchen siden 1991. i 2001 blev han taksatorchef. i 2003 blev han chef
for den decentrale skadebehandling. som skadeschef bestiller man ydelser hos skadeservice-
firmaer.
       i 2005 havde tryg en markedsandel på 21-23 %.
       tidligere blev rigtigt mange aftaler indgået på baggrund af personlige relationer mel-
lem taksatorer og skadeservicefolk. i 2001 forsøgte han at centralisere aftalerne, så aftaler om
priser og procedurer lå på hans bord. han brugte mange ressourcer på at ændre forretnings-
gangen, så aftalerne blev indgået centralt. han sad i uformel gruppe med chefer fra andre
forsikringsselskaber.
       han husker ikke, hvornår de begyndte at indgå rammeaftaler. han havde møder med
de fire skadeservicefirmaer, skadeservice danmark, iss, polygon og ssg, og valgte at indgå
aftale med skadeservice danmark og ssg, da han vurderede, at disse firmaer var bedst til at
håndtere hele processen i forbindelse med skadeservice. i 2003-04 havde både skadeservice
danmark og ssg fuld gang i udviklingen. skadeservice danmark uddannede deres medar-
bejdere på forsikringsakademiet. ssg havde også styr på uddannelse af deres medarbejdere,
og logistikken var i orden. dette var ikke tilfældet hos iss og polygon. iss skadeservice der-
imod var ramt af omorganisering og var ikke fulgt med tiden. de kunne gøre rent, men var
ikke gode til at håndtere de andre processer.
       taksatorer og skadesbehandlere fik at vide, at skader til en værdi på mere end 30.000
kr. skulle håndteres af skadeservice danmark i vestdanmark og af ssg i østdanmark. hvis
iss var først ude ved en mindre skade, kunne de i nogle tilfælde beholde opgaven.
       det var hans beslutning, at tryg skulle skifte fuldt ud til skadeservice danmark, fordi
det gav tryg en prisfordel. han kendte ikke centerlederne i vest. centerlederne havde ingen
betydning for, hvem der fik rammeaftalen.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede jesper rasmussen, at han havde
holdt møder med michael nielsen og vincent bech. det, de præsenterede ham for, var ikke
særligt imponerende.
                                               - 278 -
       hvis iss har fået enkelt opgaver, er det sket uden om det formaliserede system. når de
konstaterede, at en taksator gik uden om rammeaftalerne, påtalte han det overfor vedkom-
mende. han kan ikke forestille sig, at hanne abel fik alle løsøreopgaver på sjælland.
       han kan ikke huske, om ssg kom med kundegaver. iss og skadeservice danmark var
storslemme til det.
       han forlod tryg den 1. april 2007. da tryg indgik rammeaftale med skadeservice
danmark og ssg, aftalte han med de to firmaer, at de skulle lave en charmeoffensiv i forhold
til taksatorerne, hvor de præsenterede for dem, hvordan de arbejdede. formålet var at skabe
en relation. taksatorerne var meget autonome.
       han kan ikke huske, om ian price var ansat hos tryg.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede jesper rasmussen, at john martinussen
var hans medarbejder.
       vidnet har ikke længere noget med skadeservice at gøre.
ivar tarp forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille backhausen,
at han var administrerende direktør i skadeservice danmark i perioden 1996 - januar 2012.
han har været i branchen, siden han var 16 år.
       han har altid kendt ssg. han kendte også de tidligere indehavere. skadeservice dan-
mark indgik et strategisk samarbejde med ssg om kunder. dette gjaldt bl.a. i forhold til
tryg, således at de havde jylland og fyn, og ssg havde sjælland. skadeservice danmark
ville gerne være dem, der besad viden i markedet, og de satsede derfor på uddannelse på
forsikringsakademiet. det gik godt i 2006/07. de havde en væsentlig markedsandel. ssg
prøvede at skille sig ud ved at tilbyde totalservice på indbo, hvilket også omfattede renove-
ring.
        i 2006 var skadeservice danmark en forening. han havde haft en forhåbning om at få
ssg ind under deres vinger. ssg gjorde meget ud af deres it-platform. her haltede skade-
service danmark efter.
       han vidste, at ssg havde ambitioner om at blive landsdækkende. dette var også en af
grundene til, at de gerne ville have dem med i deres forening. det var særligt anders kri-
stensens ambition. om det var i 2005, 2006 eller 2007, husker han ikke.
                                                  - 279 -
        forevist pressemeddelelsen med overskriften ”to tidligere iss topfolk nye medejere i
ssg” forklarede ivar tarp, at han har modtaget e-mailen. han kendte michael nielsen og
sonny nielsen fra iss. der var ikke noget overraskende i, at de blev medejere af ssg.
        han havde ikke kontakt med centerlederne fra de andre skadeservicefirmaer. der var
ikke tvivl om, at iss i nogle år havde været under pres i markedet. da han begyndte i skade-
service danmark, var iss stor, men skadeservice danmark havde taget markedsandele fra
iss. rygter florerede meget i branchen, som var hurtig til at føde konspirationsteorier. om-
kring denne periode var det hektisk. rygterne svirrede. braforska kæmpede for at få et bed-
re ry og rygte i branchen. det var ærgerligt, at de igen fik ry for ikke at kunne opføre sig or-
dentlig.
        han modtog flere opringninger vedrørende konflikten mellem iss og ssg. der var og-
så usikkerhed på kundesiden. han husker ikke, hvem han blev kontaktet af. han husker ik-
ke, hvornår han talte med anders kristensen om situationen. han husker, at det var telefo-
nisk, og før han modtog e-mailen af 14. december 2007 fra anders kristensen. de drøftede
brancheforeningens rolle i dette. brancheforeningen blev presset både af iss og ssg til at si-
ge, hvad der var rigtigt og forkert. i braforska drøftede de, hvilken rolle braforska skulle ha-
ve.
        han kan huske, at peter boye larsen mødte op til et møde i braforska, der blev holdt i
brøndby. peter boye larsen var helt ny i iss den gang og stod midt i orkanens øje. forevist
mødereferat af 9. januar 2008 bekræftede ivar tarp, at det var fra det pågældende møde. pe-
ter boye larsen havde fået ansvar for skadeservice i iss. de valgte at mødes i stedet for at
drøfte situationen pr. telefon. iss var meget håndfast omkring, at de ikke ville sidde i bran-
cheforening med ssg efter det skete. brancheforeningen ønskede at lande sagen på begge
ben, men det lykkedes ikke særligt godt, og iss trak sig fra samarbejdet.
        iss spurgte ikke skadeservice danmark, om de ville hjælpe dem i den periode.
han husker ikke at have talt med peter boye larsen om, hvem der stod bag.
        i årerne 2006-2008 skete der en brydning i forsikringsselskaberne, hvor skadeservice-
firmaerne kom under prispres, navnlig i begyndelsen af finanskrisen. forsikringsselskaberne
flyttede forhandlingen af aftalerne med skadeservicefirmaerne, så de kom til at foregå cen-
tralt i stedet for decentralt. set retrospektivt gik det hurtigt. man vægtede skadeservicefir-
maernes spidskompetencer.
                                               - 280 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede ivar tarp, at han ikke var ude i marken
for skadeservice danmark. han havde ansvaret for butikken. det var hans hovedopgave at
skaffe arbejde ved overordnede forhandlinger. skadeservice danmark var udadtil én enhed.
opgaverne blev fordelt til medlemmerne efter postnummer. han kendte de andre aktører på
direktionsniveau. han kendte ikke centerlederne i de andre skadeservicefirmaer.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede ivar tarp, at han i dag ejer flere sel-
skaber. han blev involveret i konflikten mellem iss og ssg i efteråret 2007 qua sit formand-
skab for brancheforeningen. braforska blev etableret i 2000’erne. de havde adresse hos ssg,
fordi de havde kassererposten. han blev uden tvivl ringet op af både iss og ssg.
der var usikkerhed blandt kunderne på grund af rygterne i branchen, om hvad der var sket.
       forevist e-mail af 21. december 2007 fra anders kristensen vedrørende ekstraordinært
møde i braforska forklarede ivar tarp, at anders kristensen uden tvivl inden da havde for-
talt ham, hvad der foregik. han havde fået hans version af historien.
       forevist referat af ekstraordinært bestyrelsesmøde i braforska den 9. januar 2008, for-
klarede ivar tarp, at han ikke kan huske, hvad anders kristensen nærmere forklarede om
aas henvendelse. han var ikke referent. han fik ikke at vide, at ssg siden marts 2007 havde
rettet henvendelse til aa, ligesom han ikke fik at vide, at der var indgået en ansættelsesaftale
den 10. oktober 2007.
       deres samarbejde med ssg, om tryg var ophørt i første halvår af 2007. det havde væ-
ret et strategisk samarbejde og ikke et dagligt samarbejde. tryg opsagde samarbejdet med
ssg, så skadeservice danmark fik opgaver fra tryg i hele danmark.
       skadeservice danmark har ikke samarbejdet med iss.
udvikling tager lang tid i forsikringsverdenen, men det var hans oplevelse, at ændringen i
indkøbsstrategien skete forholdsvist hurtigt. det var implementeret i 2009.
       han havde kontakt til aa som medlem af bestyrelsen i brancheforening, men ellers ik-
ke.
                                                - 281 -
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede ivar tarp, at han var med til at rekrut-
tere på divisionsniveau, men ikke længere nede. han har sikkert ansat enkelte iss-medar-
bejdere i den periode, men ikke i store mængder.
adspurgt af retsformanden forklarede ivar tarp, at skadeservice danmark var en forening.
det fremgik af fakturaerne, hvilket firma der havde udført opgaven. det var ejerne af de en-
kelte virksomheder, der stod for opgaverne.
torben vad forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille backhau-
sen, at han var medlem af bestyrelsen i braforska. han er ingeniør og medstifter af arepa,
der er et teknisk skadeservicefirma, der har eksisteret siden 1981. de renser teknisk udstyr.
deres kunder er store virksomheder, forsikringsselskaber og skadeservicefirmaer. på nogle
opgaver er de underleverandører.
       i 2006 kendte han både centerlederne i iss og ssg, som han samarbejdede med. der
var tre landsdækkende firmaer. han hørte om situationen i de forskellige firmaer, når han
kom rundt. han hørte om utilfredse medarbejdere i iss på grund af lederskifte. der var lidt
mere utilfredshed, end der plejede at være.
       han tror, at han i efteråret 2007 hørte om, at iss-medarbejdere skiftede til ssg. han
kan ikke huske, hvornår han talte med anders kristensen om det første gang. det skete en-
ten pr. telefon eller i brancheforeningen.
       forevist den mail, som han sendte den 14. december 2007, med overskriften peter
boye/iss, forklarede torben vad, at peter boye larsen havde bedt ham om et møde. mødet
foregik på møntmestervej. han husker en meget rasende mand. peter boye larsen var sikker
på, at der var foregået noget mod iss. peter boye larsen spurgte, om han kendte årsagen.
vidnet fortalte, at der var sure miner i iss. peter boye larsen erkendte det. det var et kæmpe
problem for iss, som stod svagt i centrene og havde problemer med sine kunder, specielt
codan. peter boye larsen appellerede om hjælp til at løfte opgaverne i forhold til kunderne.
han var indstillet på at hjælpe. de havde fælles kunder.
       sonny nielsen kendte han fra dennes tid i iss. på dette tidspunkt vidste han knap nok,
hvad sonny nielsen lavede, men det blev han klar over.
                                                - 282 -
       forevist pressemeddelelsen ”to tidligere iss topfolk nye medejere i ssg” forklarede
torben vad, at han ikke ved, om peter boye larsen kendte sonny nielsen. men peter boye
larsen var overbevist om, at sonny nielsen var ude i en vendetta mod sit gamle firma. han
spurgte peter boye larsen, hvorfor han havde den opfattelse, og bad om beviser, men peter
boye larsen havde ingen afgørende beviser. vidnet måtte indrømme, at det så grimt ud,
men peter boye larsen kunne ikke vise ham noget konkret. peter boye larsen sagde, at man
prøvede at genskabe tilliden hos de tilbageværende medarbejderne og prøvede at få en stærk
ledelse.
       han havde hørt rygter om, at iss ville lukke, men det hører man om alle. han har al-
drig troet på, at iss ville lukke. det var en dum antagelse. han ved ikke, hvem der satte ryg-
terne i gang. det er ikke hans opfattelse, at rygtet kom fra ssg.
       peter boye larsen nævnte ikke andre kunder end codan. han husker codan, fordi han
blev spurgt af codan, om arepa ville hjælpe iss.
       forevist den mail, som anders kristensen sendte til bl.a. vidnet den 14. december 2007
vedrørende peter boye/iss forklarede torben vad, at han mener, at han sagde til anders
kristensen, at han ikke mente, at man skulle sætte medarbejdere i den situation, at de skulle
tale foran bestyrelsen.
       forevist referatet af det ekstraordinære bestyrelsesmøde i braforska den 9. januar 2008
forklarede torben vad, at han var referent. han har refereret det, der blev sagt. det var et af
de møder, som man ikke vil gentage. der var ikke en god stemning. de tre øvrige bestyrel-
sesmedlemmer var under hårdt pres for at smide ssg ud. de skulle tage en beslutning. de
kunne ikke beslutte sig for at smide ssg ud. de forventede, at det hurtigt ville lægge sig.
ssg kunne måske trække sig i en periode. anders kristensen var i krydsild fra de andre. de
så på ham med mistro. peter boye larsen forklarede, at der havde været uro og skiftende le-
delse i iss, men nu havde man taget hånd om det. han vidste ikke, at ssg havde kontaktet
aa inden dette møde. aa og anders kristensen kendte hinanden, men at der var tale om en
konkret ansættelse, vidste han ikke, og anders kristensen sagde det ikke på mødet.
       forevist referat af bestyrelsesmøde i braforska den 15. januar 2008 forklarede torben
vad, at de var nødt til at tage en beslutning og melde noget ud. de skulle træffe beslutning,
om de skulle smide ssg ud, eller om de kunne gøre noget for at beholde dem begge. de la-
vede en form for resolution på deres hjemmeside, som var deres officielle udmelding.
                                                - 283 -
       nogle af lederne i hans virksomhed havde kontakt til centerlederne i bl.a. iss, og de
kom efterfølgende og spurgte til, om det var rigtigt, at flere af iss’ centerledere var flyttet til
ssg.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede torben vad, at arepa typisk var under-
leverandør til de store skadeservicefirmaer. man har kendskab til, hvem der har hvilke an-
svarsområder hos de andre skadeservicefirmaer, og hvilke medarbejdere der er de gode.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede torben vad, at han i 2007 hørte om
utilfredse medarbejdere i iss. han talte med jens skou, som sagde, at iss igen havde stram-
met skruen, og at der ikke var nogen julefrokost. på dette tidspunkt var det måske aa, der
var hans chef. han talte indimellem med aa om jens skous brok. de informerede hinanden,
hvis der var noget, der lød grimt, for at få det stoppet.
       han tror ikke, at rygtet om, at iss var lukket, var båret af ssg. han hørte det primært
fra forsikringskunderne. ingen med indsigt ville sige det.
       han vidste ikke, at ssg havde kontaktet aa siden marts 2007, eller at der i oktober
2007 var indgået en ansættelseskontrakt mellem ssg og aa. dette var ikke kommet frem på
bestyrelsesmøderne i braforska. de ville alle være kede af en masseflugt til en konkurrent.
det ville være helt forfærdeligt. han kender ikke det endelige tal for, hvor mange der skif-
tede til ssg. han har efterfølgende haft kontakt til aa, da aa stiftede eget selskab. de har
ikke haft kontakt omkring iss eller ssg.
liselotte kjeldsen-jensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat
mette ravn steenstrup, at hun er uddannet civiløkonom og blev ansat i iss skadeservice den
1. november 2006. hun kom ude fra. hun blev ansat af kurt hove og aa. hun blev ansat
som projektleder. hun fratrådte i iss ved udgangen af februar 2012. hun havde kontor i
odense, men refererede til kurt hove. aa var hendes overordnede chef.
       hun blev centerleder i odense omkring 1. juni 2007 og havde bl.a. ansvar for budget
og økonomi. hun afleverede månedsregnskaber. det var helt tydeligt, at det regnskab, som
hun afleverede, var svært at genkende ved årets udgang. hun mener, at hun spurgte lars
nielsen om baggrunden herfor. hun fik at vide, at aa flyttede om på fordelingen af indtæg-
                                               - 284 -
ter og udgifter mellem centrene, så det så bedst ud over for hovedkontoret. der blev ikke
gjort noget ved det.
       efter sommerferien, da der blev mere og mere røre, og det blev mere uoverskueligt,
ringede hun til peter boye larsen. det var kort efter, at han var blevet ansat. hun bad ham
om et møde for at forklare ham om de ting, som efter hendes mening ikke så rigtige ud.
       hun deltog i centerledermøder, som blev holdt en gang om måneden. hun var refe-
rent. på møderne gennemgik de regnskaber, og hvad der skulle ske fremadrettet. møderne
ophørte omkring forsommeren 2007 uden nærmere forklaring. de havde været indkaldt til
møde i vejle, hvor aa ikke dukkede op.
       hen i efteråret forfremmede peter boye larsen hende til driftschef, hvor hun fik ansva-
ret for en region med flere centre. det skete i den periode, hvor aa ikke var der. centerle-
derne blev hendes medarbejdere, herunder john kristensen.
       hun kendte susanne dahl kristensen. hun blev hendes chef, da john kristensen fra-
trådte. de talte sjældent sammen. hun kan ikke huske, at hun har været til et møde med
kontorassistenterne i efteråret 2007. det var en meget turbulent periode, fordi der var mange
medarbejdere, der sagde op. kurt hove og lars nielsen fortalte hende, at de havde sagt op.
hun kan ikke huske hvornår. de resterende opsigelser kom i en lind strøm.
       hun mener, at det var peter boye larsen, der fortalte hende, at john kristensen havde
sagt op. john kristensen havde fortalt, at han skulle holde ferie og ellers passe sin gård. han
havde ikke andre planer. hun skulle være vikarierende centerleder i esbjerg. hun var der
jævnligt i perioden efter, at john kristensen havde sagt op, for at prøve at ”få hoved og hale i
tingene”. hun ringede til john kristensen og aftalte et tidspunkt for en afleveringsforretning.
hun ville gerne have et møde, så hun vidste, hvordan sagerne stod. mødet var surrealistisk.
da hun kom derover, stod john kristensen uden for og sagde ”er det nu?” john kristensen
sagde, at der ikke var noget at overlevere. de brugte ikke papir. da de kom ind, var konto-
rerne blæst. der lå ikke et eneste stykke papir. esbjerg var et kæmpe center – det største. hun
forstod ikke, hvordan de havde kunnet køre en forretning uden sager. det var hendes over-
bevisning, at han ikke talte sandt. hun ved ikke, om der var andre medarbejdere, der over-
hørte deres samtale. det var op mod jul, og det var kutyme, at kunderne blev inviteret til et
julearrangement. john kristensen fortalte, at der ikke var sendt julekort eller invitationer ud.
det hele fremstod lidt sølle. da john kristensen var kørt, gik hun over til susanne dahl kri-
                                               - 285 -
stensen. på hendes skrivebord så hun en flig af en invitation. susanne dahl kristensen sagde,
at det var en invitation til kundearrangementet, og at den var sendt ud. det viste sig, at det
var et kæmpe arrangement. der var inviteret omkring 50 gæster, bl.a. beredskabschefer og
taksatorer. hun husker ikke præcist, hvornår arrangementet blev afholdt, det var inden jul,
og før john kristensen ophørte, men efter afleveringsforretningen. john kristensen afbrød
sin ferie for at deltage. da hun fik kendskab til arrangementet, ringede hun straks til peter
boye larsen. de aftalte, at tony steffensen, hun selv og vagtlederen i odense skulle tage
med til arrangementet. de kunne ikke lade john kristensen stå for det. susanne dahl kri-
stensen deltog. hun mener også, at leif habekost og john bergen deltog, men det er korrekt,
at en af dem var hjemsendt på det tidspunkt. hun husker ikke hvem. arrangementet var
ved at gå i gang, da hun ankom. john kristensen sagde ikke andet end velkommen til hende,
da hun kom, og kiggede på hende, som om det var standard, at hun dukkede op. for så vidt
angår indholdet af arrangementet, så var der arrangeret gokart og spisning. det var john
kristensen, der bød velkommen. hun mener, at han fortalte, at han skulle til ssg. hun stop-
pede ham ved at gå op med blomster, som hun havde købt på vejen derover, og sagde, at når
han skulle videre, så ville hun tage over. herefter fortsatte arrangementet. det var en stres-
sende aften, hvor hun skulle sørge for få stoppet alt for meget snak i krogene. hun skulle
forhindre, at john kristensen talte for meget med kunderne. hun konstaterede, at der var
kunder, der var bedre informeret, end hun var. hun prøvede at holde en facade over for
kunderne. hun lod, som om hun vidste alt for at sende et signal om, at iss havde styr på ar-
rangementet. et arrangement som dette har en kæmpe betydning for iss. branchen bygger
på troværdighed. hun var til stede under hele arrangementet. hun aflagde rapport til peter
boye larsen. hun husker ikke, hvad de aftalte.
       susanne dahl kristensen havde helt sikkert ikke sagt op på dette tidspunkt. hun sagde
op om mandagen. hun blev ansat i ssg.
       forevist leif habekosts opsigelse, forklarede liselotte kjeldsen-jensen, at hun ikke hu-
sker at have set den.
       forevist brev af 16. november 2007, hvor leif habekost blev fritstillet, forklarede lise-
lotte kjeldsen-jensen, at der var meget diskussion omkring fritstilling af medarbejdere. i be-
gyndelsen fritstillede de kun de medarbejdere, som de vidste, skulle til ssg. de blev fritstil-
let, fordi de ikke skulle gå rundt på centeret. hun kender åbenbart ikke forskellen på en frit-
                                                 - 286 -
stilling og en hjemsendelse. hun havde et møde med enten leif habekost eller john bergen,
hvor hun mener, at hun sagde til den pågældende, at han blev sendt hjem og ikke måtte be-
gynde på et nyt job i en aftalt periode. hun kan ikke forestille sig andet end, at det var peter
boye larsen, der tog stilling til, om der skulle ske fritstilling. hun kan ikke huske, om på-
gældende bad om at blive fritstillet. hun mener, at det var iss, som besluttede at fritstille de
pågældende. hun husker ikke, om hun vidste, at de skulle til ssg. hun er sikker på, at den
af dem, hun talte med, forstod, at han skulle gå hjemme i en periode.
       efter arrangement sagde alle medarbejderne i esbjerg op på nær jane skriver og en,
der var ansat i et fleksjob. forretningen lå i ruiner. der var intet papir, så de kunne ikke følge
op på sagerne. de søgte og ansatte en ny centerleder og udstationerede centerledere, som
skulle forsøge at redde de rester, der var tilbage. de fik ikke noget ud af det. kunderne for-
talte, at de af repræsentanter fra ssg havde fået at vide, at iss var lukket, og de pågældende
fra ssg havde fjernet iss’ kundemapper og visitkort. de pågældende var john kristensen,
leif habekost og john bergen. kunderelationer er meget vigtige. der var ingen sager på kon-
toret. der var ting på lageret, som skulle færdiggøres. de havde mest haft industriopgaver,
som de ikke kunne få tilbage, fordi det afgørende for kunderne var samarbejdet med de per-
soner, som de havde relationer til.
       hun deltog i et møde med bent engskov. hun husker ikke, om det var i vejle. kurt
hove ansatte bent engskov. dette var der ingen, der forstod. han kom, og ingen vidste,
hvad han skulle. det er muligt, at hun og mikal wøelsted på mødet blev udnævnt til drifts-
ledere. hun kan ikke huske, om der var en organisationsplan, men de efterspurgte mange
gange oplysninger om, hvad der skulle ske, fordi der manglede mennesker overalt. hun blev
ikke kontaktet af ssg i den periode. hun kan ikke huske, om axel rasmussen deltog.
       hun mindes ikke, at der blev indsat midlertidige centerledere i esbjerg. hun mener, at
bent engskov i en meget kort periode var midlertidig centerleder i vejle.
       hun havde drøftelser med peter kristensen fra sønderborg om ansættelse som vagtle-
der med ekstra kompetencer. der var mange udfordringer i sønderborg. de har holdt møde
sammen. efterfølgende stoppede han. hun kan ikke huske, om han blev afskediget, eller om
han selv sagde op. hun husker i det hele taget ikke forløbet omkring peter kristensen.
       det var et virkeligt vedholdende rygte blandt kunderne, at centeret i esbjerg skulle
lukke.
                                                - 287 -
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede liselotte kjeldsen-jensen, at hun ingen
forudgående erfaring havde inden for skadeservice.
        da john kristensen sagde op, var der omkring 30 ansatte i centret i esbjerg. hun me-
ner, at stort set alle gik over til ssg.
        hun fandt det mærkeligt, at der ikke var en overlevering, ingen kundemapper o.l. hun
husker ikke længere, hvad hun aftalte med peter boye larsen, at de skulle stille op med det
ryddede center.
        hun hørte om kundearrangementet kort inden, det blev afholdt. det var samme dag.
de kørte der over i hast.
        hun kan huske, at henning roland kontaktede hende om, at leif habekost var i gang
med noget arbejde på havnen i esbjerg. hun gik videre med det til peter boye larsen eller
jacob linding. hun kan ikke huske, hvad der skete i den anledning. der var så mange ting at
tage stilling til hele tiden, og som de ikke vidste, hvad de skulle stille op med. juridisk afde-
ling var helt sikkert inde over.
        hun kan ikke huske, hvornår de begyndte på tiltag, som skulle gøre skadeservice til en
mere attraktiv arbejdsplads.
        vedrørende håndteringen af opsigelserne, så var der i begyndelsen ingen, der blev frit-
stillet. alle skulle arbejde tiden ud. det blev efterhånden mere og mere komplekst. beslut-
ningen om fritstilling blev besluttet på chefniveauet over hende. hun kom i nogle tilfælde
med en indstilling til spørgsmålet.
         hun havde som driftschef mandat til at tilbyde lønforhøjelse, men hun har ikke gjort
det ikke uden om cheferne.
        i begyndelsen refererede hun til peter boye larsen, men da jacob linding tiltrådte, re-
fererede hun til ham.
        hun husker ikke, om chris i en periode skulle være centerleder i esbjerg. tony steffen-
sen hjalp til i en periode. han kan have været konstitueret centerleder.
        i dag husker hun det, som om john kristensen ved arrangementet sagde, at han skulle
til ssg, fordi hun husker, at hun styrtede op med blomster for at stoppe ham.
        hun sagde til sine chefer, at ssg havde været ude ved skadeservices kunder. hun ved
ikke, hvad de gjorde ved det.
                                               - 288 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede liselotte kjeldsen-jensen, at hun så en
seddel om julekundearrangementet på susanne kristensens skrivebord den dag, hun skulle
lave afleveringsforretning med john kristensen. der var ingen dato på, og hun spurgte ikke
om det. senere ringede hun til susanne dahl kristensen og spurgte ind til det. det var sam-
me dag, som arrangementet var.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede liselotte kjeldsen-jensen, at hun havde
et møde med enten leif habekost eller john bergen på esbjerg centret. hun husker ikke, om
hun afleverede fritstillingsbrevet til leif habekost på et møde. hun husker ikke, om john
bergen også blev fritstillet
adspurgt af retsformanden forklarede vidnet for så vidt angår regnskaberne, at hun ikke
kunne genkende de endelige tal i de tal, som hun havde indrapporteret. hun skrev tallene
ind i systemet, hvorefter der skete en kørsel. efter hun havde indrapporteret, var der blevet
ændret i oplysningerne. hun fortalte dette til peter boye larsen. hun vil tro, at peter boye
larsen reagerede på det. det ophørte, da aa stoppede.
lone hjul forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hun oprindeligt blev ansat i securitas, der i 1994 blev lagt sammen med iss.
hun gik på pension i november 2010. hun var ansat som hr medarbejder under finn ve-
stergaard.
       hun havde en løbende dialog med aa i forbindelse med ansættelser, fratrædelser, løn-
reguleringer med mere.
       forevist mail af 29. oktober 2007 fra aa vedrørende john kristensens opsigelse, forkla-
rede hun, at hun ikke kendte john kristensen og ikke vidste, at han var centerleder. forevist
bekræftelse af john kristensens opsigelse, forklarede hun, at hun tror, at hun har lavet den.
       når hun modtog opsigelser, hentede hun personalemappen vedrørende den pågæl-
dende medarbejder. hun satte sig derefter ind i den pågældendes ansættelsesvilkår for at
kunne lave en bekræftelse på opsigelsen. der kunne være vilkår vedrørende bil, telefon eller
                                                  - 289 -
klausuler. der skulle også tages stilling til spørgsmål om ferie, afspadsering med mere. hun
talte derefter med den pågældende chef, der skulle tage stilling til disse ting.
       hun traf ikke beslutning vedrørende for eksempel kundeklausuler. det gjorde den
pågældende medarbejders chef. i john kristensens tilfælde var det aa, der skulle træffe be-
slutningen.
       normalt ville hun lave et udkast til bekræftelse efter at havde talt med den pågælden-
de chef. drøftelserne med chefen kunne foregå på mail eller på telefon. de talte normalt om,
hvordan den pågældende medarbejders ferie skulle afvikles, og ud fra denne samtale ville
hun lave et udkast. det er chefen, der står inde for, at det, der står i bekræftelsen, svarer til
det, som er aftalt. hun kunne ikke træffe beslutning om at frafalde klausuler. når hun sendte
udkast til bekræftelse til chefen, ville hun altid sende kopi til chefens chef i overensstemmel-
se med bedstefarprincippet. det gjorde hun også den 29. oktober i forbindelse med bekræf-
telsen af opsigelsen for john kristensen, hvor hun sendte udkastet til aa og en kopi til peter
boye larsen.
       hun kan ikke huske, om hun talte med aa, inden hun sendte udkastet, men ud fra
den måde, hun arbejdede på, vil hun bestemt mene, at hun har drøftet klausulen med aa.
hun husker ikke at have talt med peter boye larsen om denne sag.
       det er chefen til den, der siger op, som har kompetencen til at fastsætte vilkår for fra-
trædelsen, men han skal altid drøfte beslutningen med sin chef i henhold til bedstefarprin-
cippet.
       når hun sendte et brev ud med en klausul, der blev frafaldet, havde hun altid haft en
dialog med den pågældende chef, eller også havde hun fået besked om, at klausulen skulle
frafaldes. denne besked kunne være mundtlig eller på mail.
       forevist brev af 2. november fra hende til peter boye larsen og med kopi til julie tho-
rup vedrørende samtale med torben madsen, forklarede hun, at der på dette tidspunkt var
kommet mange opsigelser. julie thorup og peter boye larsen var gået ind i sagen for at fin-
de ud af, hvad der skete. julie thorup ville have en samtale med torben madsen, blandt an-
det for at få ham til at blive i iss. brevet er fra 2. november, og de havde derfor god tid, in-
den der skulle tages stilling til torben madsens klausul. hun fik besked på, at hun i bekræf-
telsen ikke skulle skrive noget om klausulen. hun husker ikke, at hun talte med aa den dag.
                                                - 290 -
han var vist syg, og hun mener desuden også, at det var den dag, han fik sin fratrædelsesaf-
tale. af mailen ser det i hvert fald ikke ud til, at han har fået den.
       efter julie thorup havde talt med torben madsen, fik hun besked om, at torben mad-
sen ville væk fra iss, og at klausulen skulle frafaldes.
       hun mener, at aa gav hende besked på skrift om, at lars nielsens og kurt hoves
klausuler ikke skulle fastholdes. det er således ikke korrekt, hvis aa har forklaret, at han ik-
ke har været involveret i frafald af klausuler.
       når hun havde sendt udkast til bekræftelse til fx aa, skulle han som chef underskrive
bekræftelsen og sørge for, at den blev sendt videre til medarbejderen. hvis chefen var uenig i
udkastet, skulle han give besked tilbage til hende.
       hun mener, at aa sammen med peter boye larsen kunne pålægge klausuler, eller hvis
aa skønnede det nødvendigt, kunne han selv pålægge klausuler. det kunne en regionsdi-
rektør godt. hun kan ikke huske noget konkret eksempel.
       chefen for det enkelte forretningsområde tog i hvert enkelt tilfælde stilling til, om en
klausul skulle fastholdes ud fra en vurdering af, om folk udgjorde en risiko for forretningen.
det kan i den forbindelse godt være, at man nogle måneder efter den pågældende medarbej-
ders fratræden vurderede, at der ikke længere var en risiko og herefter frafaldt klausulen.
der var også en økonomisk betragtning ind over i forbindelse med vurderingen af, om en
klausul skulle fastholdes. hun kan ikke genkende det som et generelt billede, at klausuler
sjældent blev fastholdt efter 2-3 måneder.
       hun har ikke været med til medarbejderudviklingssamtaler. hun har heller ikke været
involveret i fagretlige sager.
       hun hørte på et tidspunkt fra finn vestergaard eller julie thorup, at aa skulle til
vognmandsbranchen. hun talte ikke med aa om ssg.
       nogle af de medarbejdere, der sagde op, sagde, at de skulle til falck eller til jyllands-
posten. andre sagde ikke noget om, hvor de skulle hen. lars nielsen sagde, at han skulle
være projektleder. begrundelserne gav ingen indikation af, hvad der skete. hun husker ikke
kurt hoves begrundelse.
       hvis der skulle laves ændringer til en kontrakt, lavede hun arbejdet efter instruks fra
den pågældende chef og efter de retningslinjer, der var i personalepolitikken. hun arbejdede
                                                  - 291 -
alene med de medarbejdere, der var funktionærer. hun havde ikke med timelønnede at gø-
re.
        i forbindelse med en ansættelse ville hun normalt lave et færdigt udkast til kontrakt, så
det bare skulle skrives under.
        forevist ansættelsesaftale for john k. vestergård [rettelig john v. kristensen] fra marts
2007, forklarede hun, at aftalen godt kan være udtryk for en udnævnelse. hun husker ikke,
hvilken rolle john k. vestergård havde før. hun er heller ikke sikker på, om der er tale om
en john kristensen, men det tror hun.
        hun er ret sikker på, at aa var inde over udnævnelsen af lars nielsen til distriktschef
i juli 2007. det var aa, der sammen med ove bartels traf beslutningen. på dette niveau af
ansættelser eller udnævnelser skulle der godkendes i henhold til bedstefarprincippet.
        forevist liste over medarbejdere, der var vedhæftet aas mail af 10. september, forkla-
rede hun, at hun ikke kender listen. hun ved heller ikke, om den skulle opdateres. hun kan
se, at der er andre medarbejdere på listen end dem fra skadeservice, fx er der også medtaget
nogle fra stabsfunktionerne.
        hun har ikke hørt, at aa var utilfreds med sine chefer, eller at aa var utilfreds med, at
han skulle dele ansvaret for skadeservice med en regionsdirektør for øst.
        hun husker ikke at have hørt om fritstillinger i esbjerg. hvis der har været tale om frit-
stilling af timelønnende, har hun ikke været inde over.
        beslutning om fritstilling blev truffet efter konkret stillingtagen til situationen. ofte var
der tale om fritstilling af medarbejdere på et vist niveau, fx managementdirektører. menige
medarbejdere blev oftest ikke fritstillet. det ville kræve særlige grunde.
        de havde et lotus notes system til mails. systemet lavede en automatisk pop up, hvis
indbakken var for stor. så ville man være nødt til at slette eller arkivere mails.
        der blev afholdt mus samtaler i 2007. hun tror ikke, at der var en central indsamling
af referater på det tidspunkt. normalt fik chefen og medarbejderen en kopi hver. hvis der
var aftalt efteruddannelsen, ville uddannelsesafdelingen også få en kopi.
        hun mener, at der blev gennemført en trivselsundersøgelse i 2007, men hun husker ik-
ke resultatet af denne.
        på et tidspunkt begyndte det at undre dem med de mange opsigelser. finn vestergård
tog derfor fat i julie thorup, der dengang var hr partner for skadeservice, og i peter boye
                                                - 292 -
larsen for at finde ud af, hvad der foregik. hun har ikke været inde i dette arbejde. det var
rent hr-arbejde.
        hun var på arbejde den 2. november, hvor der var møde med aa vedrørende fratræ-
delse. hun skrev for mette willemoe wang. mødet begyndte vist sidst på formiddagen, og
det sluttede tidligt efter frokost.
        på mødet deltog finn vestergård, advokat jacob goldschmidt, aa og mette willemoe
wang.
        finn vestergård havde inden mødet bedt om at få en master ind på en fratrædelsesaf-
tale. sådan en havde hun liggende. det var mette willemoe wang, der dikterede indholdet
af aftalen. aa var vist inde hos hende en enkelt gang i forbindelse med en time-out. han så
træt og brugt ud. hun husker ikke, hvad de talte om.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede lone hjul, at hendes stilling dengang
var hr-seniorspecialist. hendes chef var hr-direktør finn vestergård. hendes arbejdsop-
gaver indbefattede udarbejdelse af ansættelseskontrakter og fratrædelsesaftaler. det kræve-
de godkendelse fra fx en regionsdirektør eller en direktør. det er fair at sige, at hun havde en
slags sekretærfunktion.
        hun havde ingen cheffunktion over aa. det ville ikke være naturligt, at han brokkede
sig til hende over sine chefer. hendes forhold til aa var rent professionelt.
        hun var bekendt med, at lars nielsen sagde op. hun fik information herom på mail.
hun hentede personalemappen for at lave en bekræftelse på opsigelsen. hun ringede til aa
for at høre, hvad de skulle gøre med hensyn til ferie, bil og klausuler. hun kan ikke huske,
hvilken dag hun talte med aa. hun er sikker på, at det var aa, som fortalte hende, at lars
nielsen havde sagt op. hun ved ikke, om aa havde drøftet opsigelsen med peter boye lar-
sen forinden.
        bedstefarprincippet indebærer, at den pågældende chef skal underrette sin chef, hvis
man ønskede at frafalde en klausul for en medarbejder. hun er ret sikker på, at hun har sik-
ret sig, at peter boye larsen havde været inde over i forbindelse med frafald af lars nielsens
klausuler. normalt ville det stå i en mail, at det var aftalt med peter boye larsen, eller også
ville hun få det oplyst telefonisk. hun spurgte ikke selv peter boye larsen. hun sendte altid
efterfølgende en kopi af bekræftelsen på opsigelsen til den overordnede chef, så han på den
                                             - 293 -
måde fik mulighed for at råbe vagt i gevær. hun husker ikke eksempler på, at peter boye
larsen råbte vagt i gevær. hun husker ikke, om aa har sagt til hende, at peter boye larsen
havde godkendt, at lars nielsens klausuler blev frafaldet, men hun er ret sikker på det, da
lars nielsen var en vigtig person for skadeservice.
      hun fulgte samme procedure for kurt hove, henning pihl-mortensen og jens skou.
      hun kan godt huske, at carl erik ramberg knudsen stoppede. hun lavede ikke opsi-
gelsen. hun kan ikke huske, om han havde klausuler.
      aa blev regionsdirektør omkring marts 2007. hun mener, at det var, mens michael
nielsen var divisionsdirektør.
      hun husker ikke, om aa har været med til at ansætte centerledere i den periode, hvor
han var regionsdirektør.
      hun husker ikke nærmere, hvornår mødet den 2. november sluttede. hun vil tro, at
det var omkring 12-13 tiden, da hun husker, at hun lavede andre ting den dag efter mødet.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede lone hjul, at tilbagemeldingen fra
aa kunne være telefonisk eller på mail. hun havde ikke pligt til at kontrollere hos peter
boye larsen, om han havde sagt ok.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede lone hjul, at hun specifikt kan huske, at
aa i forbindelse med lars nielsen og kurt hove sagde, at peter boye larsen havde god-
kendt, at klausulerne blev frafaldet.
bo gejl forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han i 2007 var ansat hos marius pedersen a/s. dengang var han formand i es-
bjerg. marius pedersen er et renovationsfirma, og i esbjerg havde de desuden at gøre med
rengøring af tanke på skibe for mærsk. de havde et samarbejde med iss om dette.
      han har sikkert ringet til henning roland om en opgave på havnen i midten af no-
vember 2007. han husker ikke opgaven. de plejede at bruge leif habekost, men vidnet fik at
vide, at han ikke kunne komme. vidnet blev efterfølgende ringet op af en person, som han
ikke husker navnet på. pågældende tilbød, at et andet firma end iss kunne udføre opgaven,
men med de folk, som plejede at være på den slags opgaver for iss. det accepterede han.
                                                  - 294 -
han fik ikke noget tilbud. han har sikkert spurgt, om det var til den samme pris. han ville
ikke have skiftet, hvis han ikke havde fået at vide, at det var leif habekost og hans folk, som
udførte opgaven. leif habekost var altid formand på tankrensningsopgaverne. vidnet havde
tillid til ham og vidste, at det arbejde, han udførte, var i orden. navnet bjørn hansen siger
ham ikke noget.
        forskellen på, om det var en lille eller en stor opgave, var alene et spørgsmål om, hvor
mange tanke der skulle rengøres. 2 tanke er en lille opgave, mens fx 8 tanke er en større op-
gave.
        han formodede, at ssg var i stand til at udføre opgaven. han vidste ikke, om ssg i
forvejen var på havnen i esbjerg på det tidspunkt.
        han vil formode, at det udstyr, der skulle bruges, var en slamsuger og ofte en damp-
renser og sæbe, og alt hvad der hører til.
        forevist faktura fra pema teknik dateret 27. november 2007 forklarede han, at han har
set fakturaen, og at det udstyr, der fremgår af fakturaen, nok kunne bruges til opgaven på
esbjerg havn. nogle gange købte de selv udstyr, men i dette tilfælde havde det udførende
firma udstyr med.
        leif habekost fortsatte med at udføre opgaver for marius pedersen, efter han var ryk-
ket til ssg. marius pedersen brugte herefter ikke skadeservice til opgaverne på esbjerg
havn.
        forevist faktura fra ssg til marius pedersen dateret 18. december 2007, forklarede han,
at leif egon lund habekost som fremgår af fakturaen, nok er den leif habekost, som han
taler om. han husker ikke arbejdet med tank 28. der skete meget på havnen på det tids-
punkt.
        en tank kan være alt fra 1 m3 til 1000 m3. ofte blev de bare bestilt til at komme uden at
få nærmere at vide om opgaven. de fremskaffede udstyr løbende. nogle gange fik de at vi-
de, at de skulle have en damprenser eller et stillads med.
        han husker ikke, om ssg havde nok folk med til opgaven, men det er han ret sikker
på.
                                               - 295 -
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede bo gejl, at han ikke ved noget om, at
marius pedersen var leverandør til iss skadeservice af for eksempel containere. marius pe-
dersen havde ingen kontrakt med iss om tankrensning.
      han mener, at henning roland tog fat i ham efterfølgende og tilkendegav, at han var
stærkt utilfreds med, at marius pedersen havde overladt opgaverne med tankrensning til
ssg.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede bo gejl, at årsagen til, at han sagde, at
han har set fakturaen fra pema teknik til ssg dateret 27. november, er, at han fik den til-
sendt af advokaten i forbindelse med denne sag.
wiljan meyer forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han er uddannet elektriker. han har siden taget forskellige kurser og har de
sidste 15 år arbejdet som projektleder. han arbejder i dag for et firma i grønland.
      i 2007 var han ansat i kemp & lauritsen som projektleder og arbejdede med en tvær-
faglig entreprise. der var tale om en opgave for novo, som havde 6 gamle kølerum, der skul-
le renoveres. renoveringen omfattede både nedrivning og skimmelrengøring. der var ind-
gået aftale med iss skadeservice om opgaven, inden han blev leder af projektet. opgaven
var opdelt i 3 faser. det betød, at der var pauser i opgaven, også fordi novo undervejs ikke
kunne bestemme sig for, hvad der skulle ske.
      han samarbejdede blandt andre med johnny andersen og steen bo petersen fra iss.
han kom regelmæssigt på pladsen, det vil sige som regel en gang om dagen, og det var i den
forbindelse, han mødte folkene fra iss.
      en dag mødte han steen bo petersen på pladsen, og steen bo orienterede om den nye
situation hos iss. johnny andersen var ikke hos iss længere, og steen bo petersen var også
selv på vej væk fra iss. johnny andersen var allerede hos ssg, og steen bo petersen var også
på vej til ssg ligesom alle de andre. steen bo petersen sagde i samme forbindelse, at ssg
kunne tilbyde en skarp pris på at fuldføre opgaven, men vidnet sagde nej tak, da der allerede
var indgået aftale med iss. han havde tillid til, at iss kunne løse opgaven.
      han ringede efterfølgende til benny nissen for at høre, hvad der skete. benny nissen
tog over på opgaven, men kendte ingenting til den. vidnet var derfor nødt til at sende kon-
                                                  - 296 -
trakten og fakturaer til benny nissen, så han kunne sætte sig ind i opgaven. han mødtes
derefter med benny nissen og martin elling på pladsen, hvor de drøftede den videre reno-
vering. iss løste opgaven fuldt tilfredsstillende.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede wiljan meyer, at det var i 2007 mellem
fase 1 og 2, at steen bo petersen tilbød at fuldføre opgaven. iss havde kontrakt på alle 3 faser
af opgaven. han mener ikke, at det kan have været i 2008.
       han kan ikke huske, hvor han havde benny nissens navn fra. han tror, at han nævnte
samtalen med steen bo petersen for benny nissen, men han er ikke sikker.
per raun forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han ejer pema teknik. han har haft firmaet siden 1995. han forhandler tek-
nisk udstyr og udfører reparationer. han har haft samarbejde med iss siden 1987.
       han havde mest kontakt til afdelingslederne i iss-centeret i esbjerg. han kender john
kristensen som den øverste i centeret i esbjerg. de handlede sammen, men det var ikke en
stor samhandel. john kristensen ringede, når han skulle bruge noget udstyr. normalt talte
han med leif habekost, ejvind og lidt med john bergen.
       forevist sin faktura af 27. november 2007 til ssg, hvor der står ”udkald søndag den 18-
11-2007”, forklarede han, at han ikke anede, hvad ssg var på det tidspunkt. han har prøvet
at granske sin hjerne for at huske, hvad der skete. udstyret er helt sikkert ikke først blevet
bestilt om søndagen. de maskiner, der fremgår af fakturaen, er sikkert gjort klar torsdag eller
fredag, men leveret den 18. hans medarbejder har ikke været på arbejde i weekenden for at
klargøre maskinerne.
       det er rigtigt, at fakturaen først er sendt senere. han er forholdsvis godtroende overfor
også nye kunder, måske fordi han ikke har prøvet at tabe penge.
       han modtog selv ordren, men han kan ikke huske, hvem der bestilte. når der står john
kristensen i referencen, skyldes det, at han havde fået at vide, at john kristensen skulle være
chef for en ny afdeling af ssg i esbjerg. han husker ikke, om der var tale om en personlig
kontakt, eller om der er blevet ringet til ham. han fik ikke at vide, hvad udstyret skulle bru-
ges til, men han slutter sig til, at det skulle bruges til en supplybåd. det er det, der foregår på
havnen.
                                                  - 297 -
        bjørn hansen siger ham ikke noget.
        han har haft flere ordrer fra ssg siden, men ikke det sidste halve år.
        han har fortsat samarbejde med iss i dag. de får en del ting repareret.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede per raun, at ”udkald søndag” skal for-
stås sådan, at han kørte ned og leverede udstyret om søndagen. det var ikke den dag, der
blev ringet op. da det var et nyt firma, der bestilte, skrev han referencer på fakturaen. han
plejer ikke at skrive så meget i sine fakturaer.
        han slutter sig til, at det må have været torsdag eller fredag, der blev ringet, men det
kan også godt have været tidligere på ugen, f.eks. onsdag. det var ikke lørdag, for det ville
han kunne huske. der var ingen på arbejde i denne weekend. han har tjekket timesedlerne
for sine ansatte.
adspurgt af retten forklarede per raun, at fakturaen er en sammenskrivning af flere ordrer.
det er markeret på side 2, hvilke yderligere opgaver der er udført.
claus kronbak forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat peter krarup,
at han er statsautoriseret revisor i kpmg. han har fået en erklæring fra iss, der fritager ham
for tavshedspligten. han har været hos kpmg i 22 år. han begyndte at arbejde med iss kon-
cernen i 2006 og med iss danmark, herunder skadeservice, i 2010.
        forevist de to tabsopgørelser forklarede han, at der er tale om dels en foreløbig opgø-
relse og dels en endelig revideret opgørelse. kpmg har afgivet erklæring vedrørende begge
opgørelser. erklæringen omfatter også bilagene 1 til 10, der er underbilag til opgørelsen.
        tallene kommer direkte fra selskabets finansbogføring, der blandt andet også bruges
til at lave årsrapporten. de har kigget i den gamle bogføring, som er sporet via forretnings-
områderne. der er altså tale om historiske tal.
        bogføringssystemet er lavet således, at alle data bliver låst i forbindelse med årsafslut-
ningen, typisk i april eller maj året efter, og det er herefter ikke muligt at rette i data.
        det er muligt at adskille aktiviteter, der er ophørt, fx glarmester- og håndværksvirk-
somhed, fra kerneaktiviteterne, fordi der er bogført meget stringent.
                                                - 298 -
       fusionen i januar 2005 har ikke påvirket opgørelsen, fordi skadeservice altid har været
adskilt i sin egen bogføringskreds.
       kpmgs erklæring som uafhængig revisor er afgivet på basis af historiske tal. tallene er
låst og er ikke dannet til lejligheden. erklæringens konklusion udtrykker en høj grad af sik-
kerhed. konkret betyder det, at hvert tal i opgørelsen er afstemt i forhold til finansbogførin-
gen. i det sædvanlige hierarki af erklæringer er en høj grad af sikkerhed det bedste. der fin-
des ingen bedre konklusion.
       erklæringen er ikke et udtryk for, at der er foretaget en revision. der er f.eks. ikke for-
taget en særskilt revision af esbjerg-afdelingen. de har gået ud fra, at datagrundlaget var
korrekt, idet tallene har indgået i de reviderede regnskaber og i den forbindelse blev kontrol-
leret stikprøvevis. tallene i tabsopgørelsen er således baseret på tal fra låste og reviderede
regnskaber.
       hans erklæring vedrører tallene. det ligger ikke inden for hans rammer at udtale sig
om resultatet af tabsopgørelsen. ved opgørelsen af tabet i esbjerg er det således tallene, han
udtaler sig om. han har således forholdt sig til, om de tal, der indgår i opgørelsen, er rele-
vante og valide, f.eks. at den angivne omsætning fra esbjerg er den, som fremgår af selska-
bets data.
       de tal, som er gennemgået og gengivet i opgørelsen, er baseret på udtræk for de enkel-
te centre. der er ikke flyttet rundt på tallene, og der ligger ikke regnestykker under hvert tal.
der er stemt af til den underliggende finansbogføring.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede claus kronbak, at erklæringen vedrører
den tabsopgørelse, som iss har udarbejdet. de har fået at vide af iss, hvad iss ønskede, at de
skulle erklære sig om, men som revisor påhviler det ham selv at vurdere, hvad han kan afgi-
ve erklæring om.
       det er iss, der har defineret, hvad der er et berørt område. han har forholdt sig til tal.
       fordelingen af koncernomkostninger baseres naturligvis på et vist skøn. de har ikke
forholdt sig til fordelingen, da denne allerede er foretaget de enkelte år.
                                               - 299 -
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede claus kronbak, at bogføringskredsen har
været den samme for hele perioden. det er muligt at opnå meget høj detaljeringsgrad, da alt
er baseret på bogføring.
adspurgt af advokat peter krarup forklarede claus kronbak, at de koncernomkostninger,
der allokeres, blandt andre er varemærket, forskellige administrative funktioner, rammeafta-
ler vedrørende it og telefon med mere. disse ligger implicit som en del af omkostningerne.
man kan ikke i opgørelsen se, hvilke specifikke omkostninger der er tale om.
       han kan ikke udelukke, at man over årene har ændret principperne for allokering af
koncernomkostninger, men på grund af reglerne om transfer pricing er principperne for al-
lokering rimelig konsistente.
       den revision, der er fortaget af de enkelte regnskaber, indeholder blandt andet revision
af, om fordelingen af overhead omkostninger ikke er misvisende. det indestår revisors årlige
påtegning for.
martin eiler forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat peter krarup, at
han er statsautoriseret revisor i kpmg. han har fået en erklæring fra iss, der fritager ham
for tavshedspligten. han har været ansat hos kpmg siden 1990 og blev statsautoriseret revi-
sor i 2006. han har arbejdet med iss siden 1994. fra 1998 havde han det udførende ansvar
for revisionen for iss facility service og siden 2006 har han været underskrivende revisor.
han kender derfor til skadeservice.
       skadeservice var inden fusionen i januar 2005 en selvstændig enhed. han har arbejdet
med skadeservice både før og efter fusionen.
       vedrørende talgrundlaget opererer iss med korte tidsfrister for indsamling af data.
der foretages intern kontrol og ledelsesovervågning. kontrollerne er kørt sammen med øko-
nomisystemet. dette har betydning for indsamlingen af tal.
       fundamentet for ledelsesovervågningen er de indsamlede data. der er en omfattende
kontoplan, og der er konti for hvert formål. der opereres i flere dimensioner, hvilket gør det
muligt at segmentere meget fintmasket, således at der er mulighed for at henføre en udgift til
en bestemt medarbejder, en arbejdsopgave eller en afdeling.
                                               - 300 -
       kontrollen af tal sker blandt andet ved, at der trækkes tal ud for en bestemt afdeling og
foretages en evaluering med den leder, der har ansvar for det pågældende område. økono-
misystemet matcher organisationen. kontrollen fungerer på alle niveauer. en driftsleder har
ansvar for et antal sager og et antal kontrakter. afdelingsledere, divisionsdirektører, selska-
bets ledelse og til sidst koncernledelsen er de niveauer, der har ansvar for at kontrollere og
rapportere op og ned, når der modtages tal. kontrollen betyder, at hvis der er tal, der ser un-
derlige ud, blive de fanget.
       ledelseskontrollen fungerer også i sideordnede funktioner. stabsfunktionerne er direk-
tionens forlængede arm. de gennemgår tallene mere detaljeret og finder årsagen til afvigel-
ser. direktionen får på denne måde rapportering dels fra driftsiden og dels fra business
controllere i staben.
       virksomheder som iss har behov for at være tæt på forretningen, da der er meget små
marginer i flere af forretningsområderne. iss gennemfører derfor månedligt en fuld regn-
skabsafslutning med samme pålidelighed som et sædvanligt årsregnskab. ledelsesovervåg-
ningen skal være forsvarlig, da iss som enhed ellers ikke ville kunne fungere ordentligt.
hvis ledelsesovervågningen ikke fungerede, ville det give en masse regnskabsmæssig støj.
revisionen baserer sig derfor på dette kontrolsystem. hvis der er fejl, bliver de fundet med
systemet.
       mellemlederne har et selvstændigt budgetansvar. hvis en mellemleders regnskab bela-
stes af forkerte omkostninger, eller der mangler omsætning, vil han reagere. de væsentligste
fejl bliver på den måde fundet.
       kloakservice er organiseret i en selvstændig juridisk enhed og har dermed også selv-
stændig bogføring. tallene indgår i det samlede regnskab, men ikke i regnskabstallene for
skadeservice. der er ikke konstateret sammenblanding af bogføringen.
       der har været lidt forskelligt, hvor bogføringen for skadeservice er blevet foretaget. i
en periode havde skadeservice sin egen bogføringsenhed, men efter fusionen i 2005 er denne
funktion blevet varetaget af en fælles økonomifunktion i iss.
       han husker ikke, at kpmg har haft væsentlige kommentarer til bogføringen, da iss
går ekstremt meget op i den interne kontrol.
       den erklæring, som er afgivet i marts 2012, vedrører tabsopgørelser udarbejdet af iss.
han har været inde at kontrollere tallene, dels ved at gennemgå regnskabstallene dels ved at
                                                - 301 -
efterregne tallene. det eneste tal, han ikke har været inde over, er oprundingen af brutto-
avance korrektionen på -0,3 % i note 3.
      de har tjekket alle beregninger. alle tal er baseret på bogføring undtaget oprundingen
af bruttoavancen og de efterregninger, der er matematiske sammenregninger.
      hverken skadeservice eller iss har givet anledning til anmærkninger i årsregnskaber-
ne.
      han er ikke stødt på, at der er blevet flyttet rundt på indtægter og udgifter mellem
centrene. hvis han havde set det, ville han have rapporteret det. den interne kontrol vil op-
dage sådanne væsentlige fejl. mindre beløb vil dog kunne rykkes rundt.
      ompostering kan ikke lade sig gøre ude i driften, men skal foretages i regnskabsafde-
lingen. en ompostering vil være højst usædvanlig. det ville nok være muligt at flytte små
poster på fx 1.000 kr. eller 10.000 kr., men større afvigelser vil blive fanget af kontrolsystemet.
      han kender til iss´ budgetmodel, men han deltager ikke i budgetlægningen. budget-
lægningen følger samme struktur som økonomisystemet med hensyn til detaljering. der er
tale om en bottom up model. detaljeringen giver mulighed for at lave en meget detaljeret
budgetopfølgning. der er ikke tale om en usædvanlig måde at gøre det på. iss har et udtalt
behov for opfølgning på grund af de små marginer. de små marginer skal nok tages med et
gran salt, da der er forskelle mellem forretningsområderne. der er gode marginer i nogle
områder, mens for eksempel rengøringsdelen har meget små marginer.
      bottom up modellen indebærer, at budgetlægningen starter i bunden. driftslederne ser
på sine kontrakter i porteføljeforretningen og afleverer budget op ad i systemet. der konsoli-
deres på divisionsniveau, dernæst i selskabet og til sidst i koncernen. derved samles hele
virksomhedens budget. der er selvfølgelig tale om en to-vejs kommunikation. når budgettet
er lagt nede fra, kan ledelsen godt hæve budgettet. driften er naturligvis interesseret i reali-
stiske budgetter, og generelt er iss ikke tjent med urealistiske budgetter.
      erklæringen omfatter en lang række af de grafer, som indgår i tabsopgørelsen, herun-
der også bilag 11 og 12 i opgørelsen. han har været med til at drøfte modeller og metoder
ved udarbejdelsen af graferne. de tal, der er anvendt, er historiske tal, der er trukket direkte
fra bogføringen. dette gælder også graferne. iss har bedt dem kontrollere det, der kan af-
stemmes.
                                                 - 302 -
       tallene er blevet låst i forbindelse med, at regnskabet for de enkelte år er blevet fær-
digt. der udføres i forbindelse med regnskabsaflæggelsen en systemafslutning, der medfø-
rer, at tallene låses, og balancer overføres til det følgende regnskabsår.
       tal vedrørende skadesudbetalinger i de enkelte år er baseret på oplysninger, som han
har hentet på forsikring og pensions hjemmeside. forsikringstallene indeholder mange for-
skellige typer skader. han har taget de tal, der er relevante for skadesserviceområdet og har
lagt tallene sammen.
       det er iss, der har defineret, hvilke områder der er direkte og indirekte berørte. de di-
rekte berørte områder er de områder, som er hårdest ramt, mens de indirekte områder er
ramt i mindre omfang. sondringen har dermed noget at gøre med graden af påvirkning.
       indeksgraferne vedrørende udviklingen i forsikringsudbetalinger stemmer med talle-
ne. alle tal er indekstal. han ved ikke, hvorfor man har valgt at tage udgangspunkt i 2003 for
indekseringen.
       graferne over bruttoavanceudviklingen og bruttoavanceprocentens udvikling er base-
ret på tal fra bogføringen bortset fra de beregnede tal. tallene er regnet efter og afstemt. ta-
bellen nederst på bilag 14 til tabsopgørelsen ”normaliseringen af uproduktive timer vedrø-
rende skybrud på sjælland” korrigerer tallene for 2011 på grund af skybruddet, hvor der
blev trukket ressourcer fra vest til øst for at arbejde med skaderne. det er kun til illustration
og indgår ikke i tabsopgørelsen.
       udviklingen i kapacitetsomkostninger er talmæssigt afstemt til bogføringen og regn-
skabstal. grafen passer med tallene. det tilsvarende gælder for udviklingen i igangværende
arbejder.
       grafen over omsætningsudviklingen for ssg sammenholdt med iss er for iss ved-
kommende afstemt med bogføringen og for ssgs vedkommende tjekket med de aflagte
regnskaber.
       på tilsvarende måde er tallene og grafen over omsætning i iss og ssg sammenholdt
med skadesudbetalinger kontrolleret og tjekket.
       der indgås en række aftaler på koncernniveau vedrørende for eksempel forsikring, it,
telefon og licenser. disse koncernudgifter fordeles efter en fordelingsnøgle. hvis der for ek-
sempel er 100 biler i koncernen, fordeles udgifterne efter antallet af biler i de enkelte forret-
ningsområder. på tilsvarende måde kan huslejeudgifter fordeles, hvis et lejemål deles af flere
                                                - 303 -
områder. her kan der fordeles på m2 eller antallet af hoveder. det er hensigten, at hvert om-
råde skal bære sine egne omkostninger, og det er årsagen til, at koncernudgifterne allokeres.
det påvirker bruttoavancen, men der skal være tale om tal af en vis størrelse. desuden er al-
lokeringen som forklaret ikke tilfældig. han ved ikke, om fordelingsnøglen har været den
samme i alle år. hvis fordelingen var forkert, ville den afdelingsleder, der blev belastet for
hårdt, gøre indsigelser.
       af tabsopgørelsen fremgår det, at der er trukket reducerede kapacitetsomkostninger
fra den tabte omsætning. iss har beregnet en tabt omsætning på 339 mio. kr. hvis iss havde
haft denne omsætning, ville der også have været en række yderligere omkostninger. man
har taget højde for de sparede omkostninger ved at reducere tabet med 29 mio. kr.
       i bilaget vedrørende opdatering og supplering af tabsopgørelsen er tal vedrørende ssg
afstemt med udleveret materiale fra ssg. graferne er udarbejdet på baggrund af disse tal.
opgørelsen af tabt total omsætning i direkte berørte områder (kompetencer) er ikke afstemt,
idet tallet er baseret på et skøn. skønnet er foretaget af iss. da tallet ikke kan beregnes, har
det været nødvendigt at foretage et skøn.
       den tabsbegrænsning, der er foretaget fra iss’ side i 2007 og 2008, vedrører blandt an-
det sammenlægning af afdelinger, opsigelse af lejemål og opsigelse af medarbejdere. ele-
menter af dette har været omfattet af revisionen og har været genstand for dialog med ledel-
sen.
       perspektiveringen i form af omsætningsanalysen af direkte berørte områder kontra
skadesudgifter er afstemt til bogføringen. oplysningerne om skadesudgifter er fremkommet
som tidligere forklaret. ved perspektivering beregnes et gennemsnitstab, der suppleres med
en analyse af de direkte berørte områder. analysen viser, hvordan omsætningen har været
sammenholdt med forsikringsudbetalinger. omsætningstallene er afstemt til bogføringen.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede martin eiler, at arbejdet med at udar-
bejde et ankerbudget typisk begynder i august eller september måned i året forud for bud-
getåret. der holdes fast i ankerbudgettet, men der laves også rullende budgetter, der tager
højde for f.eks. køb og salg af forretningsdele.
       der udføres en regnskabsafslutning hver måned og tilsvarende udføres ledelsesmæssig
kontrol hver måned. budgetestimater laves hvert kvartal.
                                               - 304 -
       den store motor i iss er rengøringsdelen. skadeservice har en mere varierende karak-
ter, da der ikke er tale om en porteføljeforretning. rengøring følger derimod indgåede kon-
trakter. revisionsmæssigt udføres der derfor lidt flere stikprøver af de timer og omkostnin-
ger, som genereres i skadesservice. de store udsving i indtægter og udgifter betyder, at bud-
getlægningen er mere usikker end i porteføljeforretningen.
       igangværende arbejder aktiveres og hensættes regnskabsmæssigt efter ledelsens vur-
dering. han husker ikke, om der var hensættelser på igangværende arbejder i skadeservice i
2007.
       han har været med til at kigge på markedet for skadeservice og har i den forbindelse
set på flere regnskaber fra andre skadeservicefirmaer, blandt andre ssg og polygon, og har
bl.a. set på deres avance. oplysningerne er ikke en del af materialet.
       det har ikke været en del af revisionen at finde ud af, hvor omsætningen er forsvundet
hen. de har kigget på udviklingen i omsætningstallene for iss, men ikke i forhold til en kon-
kret kunde.
       der findes en specifikation i sagen vedrørende udvælgelsen af relevante skadesområ-
der, der er anvendt til at opgøre branchens skadesudbetalinger. han har haft drøftelser med
iss om, hvad der var relevant at tage med. i sidste ende har det været iss’ vurdering.
       i forbindelse med grafen over udviklingen af omsætningen for iss og for ssg har han
ikke forholdt sig til årsagssammenhængen mellem de to tal.
       tal vedrørende ssgs omsætning stammer fra offentliggjorte regnskaber og udleveret
materiale fra ssg.
       tal vedrørende koncernomkostninger til blandt andet varemærket med mere er ikke
nævnt, da det belaster regnskabet på et meget lavt niveau.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede martin eiler, at han aldrig har hørt, at
der er flyttet omsætning mellem centrene. en del af den årlige dialog med ledelsen omfatter
besvigelser. de spørger altid om dette i forbindelse med revision. risikoen for besvigelser er
typisk større i andre dele af forretningen, men kan ske alle steder. han husker ikke at have
hørt om besvigelser i skadeservice.
       bottom up modellen, der anvendes til budgetlægning, betyder ikke, at der er vetoret
fra bunden. det er naturligvis ledelsen, der bestemmer.
                                                 - 305 -
       han kan ikke huske, at ledelsen i skadesservice har spurgt efter mere præcise budget-
lægningsværktøjer, der tager højde for eksempelvis særlige vejrforhold.
adspurgt af retten forklarede martin eiler, at det skøn, som anvendes til fordeling af shared
services, skal være retvisende, ellers medfører det anmærkninger i revisionsprotokollen.
martin eiler forklarede behørigt formanet som vidne supplerende den 9. september 2013 ad-
spurgt af advokat peter krarup, at definitionen af direkte berørte områder i tabsopgørelsen
er 100 % bestemt af iss. der er tale om de afdelinger, hvor man har konstateret et stort fald i
omsætningen. iss har lavet en analyse af omsætningen i skadeserviceafdelingen og sam-
menholdt den med omsætningen i ssg og de oprettede afdelinger i ssg. tabet er opgjort på
grundlag af det fald i omsætningen, der har været i de direkte berørte områder. de indirekte
områder er derimod ikke medtaget i tabsopgørelsen, men er blevet brugt som sammenlig-
ning.
       forskellen mellem relationsbaserede områder og kompetencebaserede områder i
tabsopgørelsen vedrører den måde, omsætningen skabes på. i relationsbaseret forretning
skabes omsætningen på baggrund af en direkte kontakt til opgaveudbyderen, fx en taksator
eller en brandchef. kompetencebaseret forretning er fugt- og skimmelafdelingen i glostrup.
       der er helt overordnet lavet en sammenfatning af udviklingen af omsætning i de for-
skellige områder. i direkte berørte områder (relationer) er omsætning faldet fra 129 mio. kr. i
2003 til 35 mio. kr. i 2011. dette er også vist grafisk med indekstal.
       i hoved- og nøgletalsoversigterne for de berørte centre er anført, hvilke væsentlige æn-
dringer der har været i centrene, fx hvilke nøglepersoner der har opsagt deres stillinger. af
oversigten fra glostrup, der arbejdede med fugt og skimmel, fremgår, at 7 ud af 8 nøglemed-
arbejdere havde opsagt deres stillinger.
       når flere områder i tabsopgørelsens note 1 og 2 er lagt sammen skyldes det, at der efter
2008 blev foretaget sammenlægning af centre. når sammenlægningen først er foretaget,
medfører det, at de ikke talmæssigt kan skilles ad igen. for at tage højde for dette, har man
også lagt tallene for disse centre sammen i opgørelsen bagudrettet. det medfører ikke en
usikkerhed med hensyn til rigtigheden af tallene, men til gengæld vil det medføre, at hvis
                                                - 306 -
centre, der er hårdt ramt, lægges sammen med centre, der er mindre hårdt ramt, vil det op-
gjorte tab blive mindre.
      det er kun aktive områder, der er regnet ind i opgørelsen. iss har en række nedlagte
afdelinger, fx glarmestervirksomhed og snedkerier. disse er udeladt af opgørelsen.
      forskellen mellem den foreløbige tabsopgørelse og den nye tabsopgørelse er, at i den
nye tabsopgørelse er tallene for 2012 ikke længere skønnede, men realiserede tal. omsætnin-
gen i 2012 i de direkte berørte områder var ca. 57,5 mio. kr., og bruttoavancen var ca. 15,5
mio. kr.
      iss har analyseret værdien af igangværende arbejder og sammenholdt regnskabsvær-
dien af disse med det indregnede. analysen viste, at der i perioden, bortset fra 2008, er en høj
grad af sammenhæng på mellem 1-5 %. i 2008 er der konstateret et stort fald i værdien på 29
mio. kr. der er således tale om, at der i 2008 er afviklet igangværende arbejder, der har været
bygget op. konklusionen er, at de igangværende arbejder ikke påvirker iss’ regnskab i væ-
sentlig grad.
      det er muligt ud fra den opdaterede tabsopgørelse at finde et surrogat for ebit. for at
gå fra driftstabet til ebit mangler selskabsomkostningerne, men disse omkostninger er ska-
deservice blevet belastet med en gang, idet selskabsomkostningerne er en fast omkostning.
selskabsomkostningerne skal derfor ikke fradages igen. da driftstabet for den 5-årige perio-
de er 67,1 mio. kr., vil ebit være en femtedel heraf, det vil sige ca. 13 mio. kr. eller 16,8 mio.
kr. inkl. kompetenceområdet.
      hvis man multiplicerer ebit med 7,7, svarende til den ebit-multipel, som iss fik ved
salget af skadeservice, giver det en værdi på 103 eller 129 mio. kr. alt efter om ”berørte om-
råder – kompetencer” medregnes eller ej.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede martin eiler, at han ikke ved, hvem der
har lavet teksten i oversigten over væsentlige ændringer i de enkelte centre. når det i over-
sigten over centeret i ålborg fremgår, at det var en væsentlig ændring, at axel rasmussen
forlod sin stilling, kan han ikke sige, om det indgår, om axel rasmussen var en fantastisk
medarbejder eller bare en god medarbejder. det har ingen betydning, om nogle af medarbej-
derne på et center er rykket til andre end ssg, da der er tale om en enten/eller betragtning i
forhold til, om et center er blevet defineret som et direkte eller indirekte berørt område.
                                               - 307 -
       forevist notat vedrørende iss’ tabsopgørelse og angivelsen af tabet af kunder i esbjerg
forklarede vidnet, at det ikke har betydning for tabsopgørelsen, hvor kunderne er gået hen.
det er meget vanskeligt at lave sådan en betragtning i en sagsbaseret omsætning.
       om bruttoavancemodellen forklarede han, at der er indregnet en markedsmæssig kor-
rektion i bruttoavancen for de direkte berørte områder, efter at man har foretaget en sam-
menligning med de indirekte berørte områder. bruttoavanceprocenten påvirkes og presses
ned, hvis der er flere konkurrenter i markedet.
       effekten af engangsbegivenheder i enkelte år, for eksempel skybrud, minimeres ved, at
der er foretaget opgørelse for en 5-årig periode. desuden er tallene perspektiveret ved sam-
menligning med tallene for de indirekte berørte områder og for skadesudbetalingerne fra
forsikringsselskaberne.
flemming bendt forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat peter kra-
rup, at han er uddannet cand.merc.aud. i dag er han ansvarlig for iss i østeuropa. han har
været i iss siden 1998.
       han begyndte at arbejde med skadeservice i forbindelse med sin udnævnelse til øko-
nomidirektør den 1. juli 2008. han oplevede skadeservice som et af de områder, der måtte
gives meget høj prioritet i kraft af meget faldende omsætning. der var i første række tale om,
at blødningen skulle standes ved genbesættelse af en række stillinger.
       budgetlægning var i høj grad en del af hans område. der blev benyttet en kaskademo-
del. budgetlægningen begyndte i maj eller juni med drøftelser på koncernniveau. herefter
fortsatte drøftelserne ned igennem lagene til det enkelte center. centrene meldte herefter til-
bage op igennem systemet efter bottom up modellen. der kunne godt være nogle forskelle
mellem driftenhedernes forventninger og ledelsens forventninger. budgettet blev lagt ved en
kombination af disse. sådan foregik budgetlægningen i 2008, og han vil tro, det foregik på
samme måde i 2007.
       de lavede næsten et fuldt årsregnskab hver måned. tal blev indsamlet fra lavest muli-
ge niveau og ultimativ op til koncernen. der var en månedlig cyklus med business reviews.
der var meget fokus på afvigelser fra budgettet.
       ledelsen benyttede sig af business controllere, der sørgede for, at processen blev fulgt
til dørs. business controllerne refererede direkte til cfo’en, men sad integreret i divisionen.
                                                - 308 -
      han startede som nævnt i juli 2008. det var tydeligt, at der var forsøgt tiltag, inden han
kom til, blandt andet var der ansat personer til erstatning for dem, som manglede. det var en
nødlidende forretning. omsætningen var meget, meget lav i forhold til det forventede. bag-
udrettet havde der været en række skybrudssager, og der var derfor en bunke oprydning.
der blev derfor taget initiativer til at nedbringe mængden af igangværende arbejder (ia)
med fokus på fakturering og afslutning af sagerne. mange af folkene var der ikke længere,
og desværre var dokumentationen ikke, som den skulle være. kpmg blev taget ind til at
hjælpe med at fakturere. der blev dog lavet nogle nedskrivninger i de tilfælde, hvor doku-
mentationen manglede.
      forretningen var som nævnt nødlidende, og det gik op for dem, at omsætningen ikke
bare kom igen af sig selv. de gennemførte derfor en oprydning i antallet af centre. der var
centre, der lå tættere, end de behøvede i henhold til de indgåede rammeaftaler. de dobbelte
lejemål blev opsagt. den administrative support blev også reduceret, ligesom antallet af geo-
grafiske regioner blev reduceret.
      der blev arbejdet med at bringe nulpunktsomsætningen så langt ned som muligt. det
betød også, at en del af arbejdsstyrken blev reduceret for at få den faste base så langt ned
som muligt. det var et arbejde, der foregik hele tiden. de prøvede også at omorganisere. de
skar ned løbende og prøvede at reagere på den information, de havde. han vil ikke afvise, at
der har været talt om at lukke skadeservice, men det var ikke noget, de lavede planer for.
      de havde en række kontraktlige forpligtelser, som skulle overholdes for at undgå at
komme i bod. blandt andet skulle de kunne være fremme på et skadessted indenfor en time.
hvis de ikke havde en responstid på højst en time, ville de tabe en alt for stor del af marke-
det.
      han mener ikke, at skadeservice kom på fode igen, hverken i forhold til omsætning el-
ler indtjening. relationerne manglede, og det var, som om en livsnerve var blevet klippet
over. skadeservice kom sig ikke over det.
      ebit multipel modellen er en gængs metode til at beregne værdien af en virksomhed i
forbindelse med en overdragelse. ebit er et mål for omsætningen, der multipliceres med en
given faktor. modellen blev brugt af iss i forbindelse med opkøb.
                                                - 309 -
       når modellen blev brugt, blev der kigget på, om forretningen byggede oven på en ek-
sisterende forretning, eller om der var tale om et strategisk opkøb. ebit multiplen var forskel-
lig i de to situationer.
       i dag har iss frasolgt skadeservice. koncernen havde i 2011 forsøgt en børsnotering,
som mislykkedes. der havde også været et overtagelsesforsøg fra g4s. det var derfor ledel-
sens og ejernes opfattelse, at de var nødt til at være mere fokuserede. planen ”new begin-
ning” indebar en gennemgang af de forretningsområder, iss ikke ønskedes at beholde, eller
som ikke kunne globaliseres. ebit multiplen ved salget af skadeservice var på 7,7.
       han er bekendt med, at der er nedlagt en påstand om betaling på 74 mio. kr. i denne
sag, men de ville aldrig have solgt forretningen for det beløb. den store omsætning, der for-
svandt, kunne forsvare en meget højere salgspris.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede flemming bendt, at det er hele skade-
serviceforretningen, der er solgt, inklusive kunder. han ved ikke, om iss i forbindelse med
salget har påtaget sig en klausul om, at man ikke vil påbegynde ny skadeserviceforretning.
adspurgt af retten forklarede flemming bendt, at denne sag er anlagt af iss, og at sagen der-
for ikke var en del af salget.
michael blønd forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han er økonomidirektør i ssg. han var ansat i iss i perioden 1987 til 1995
som finance manager i iss, regnskabschef i iss securitas og sidst økonomichef i iss scandi-
navia med reference til direktionen for iss danmark. han kom til ssg i 2009 som økonomi-
direktør. han ejer aktier i ssg a/s.
       i ssg er den eneste controller carl erik ramberg knudsen. der er 4 ansatte i regn-
skabsafdelingen, og en ansat i lønbogholderiet samt en løst ansat. faktureringen foregår de-
centralt.
       i kraft af sin ansættelse er han overordnet ansvarlig overfor bestyrelsen for regnskabs-
aflæggelsen. da sagen begyndte, var det med en betalingspåstand på 20 mio. kr., og sagen
har derfor haft direktionens og bestyrelsens bevågenhed. bestyrelsen har i forbindelse med
                                               - 310 -
sagen givet ham mandat til at varetage den daglige kontakt til selskabets advokat i forbin-
delse med afvikling af sagen.
       han har talt med ssgs medarbejdere om denne sag og har desuden haft adgang til
meget materiale, herunder også til visse mailbokse tilbage i tiden.
       der har, så vidt han ved, ikke været henvendelser fra kunder vedrørende illoyalitet i
forhold til iss, eller henvendelser fra iss vedrørende konkrete problemstillinger i forhold til
kunder. de henvendelser, der har været fra iss, er fremlagt under sagen.
       ved budgetlægningen i ssg tages der hensyn til, at skadeserviceforretningen har en
meget svingende omsætning afhængig af udefra kommende begivenheder. de ser derfor på
et normalt skadesår og foretager et konservativt skøn. på tilsvarende måde forsøger de at til-
passe kapaciteten. ssg driver også virksomhed inden for industri- og ejendomsservice, som
er knap så påvirkeligt af udefra kommende begivenheder. i øvrigt lægges budgettet ligesom
i iss efter en top down – bottom up model.
       skybrud og tøbrud har overordentlig stor betydning for branchen. det er de situatio-
ner, der bliver kaldt ”mange skader”. skybrudsskaderne kan godt være få og helt lokale eller
som i 2011, hvor der var rigtigt mange. år 2011 kaldes forsikringsmæssigt en hundredårsbe-
givenhed, hvor der var forsikringsudbetalinger på ca. 4,8 mia. kr., hvorimod f.eks. 2012 var
et relativt lille år med nogle hundrede mio. kr.
       forsikring og pension offentliggør en statistik over udbetalinger fra løsøre og byg-
ningsforsikringer. tallene i statistikken bygger på indberetninger fra forsikringsselskaberne.
tallene bruges også til budgetlægning hos ssg. nogle af posterne har stor relevans for ska-
deservice, og nogle har kun mindre relevans. store udbetalinger betyder altså ikke nødven-
digvis meget arbejde til skadeservicebranchen. det er særligt de vejrlige skader og udviklin-
gen i brand, der har deres interesse. der er rigtigt mange løsøreskader, for eksempel skader
på møbler og beklædning, som ikke giver meget arbejde. tilsvarende har udbetalingerne
vedrørende bygninger ofte ikke med den første indsats at gøre. vedrørende brandskaderne
er de generelt for nedadgående, hvilket formentlig skyldes bedre forebyggelse.
       man kan ikke sige, at markedet for skadesservice er stabilt, da der som nævnt er disse
store udsving. flere skadesservicefirmaer, inklusive ssg, arbejder med forretningsudvikling
og prøver på den måde at få flere opgaver for forsikringsselskaberne blandt andet indenfor
taksering, håndværksarbejde og andre ydelser.
                                                - 311 -
       forevist brancheanalyse for perioden 2003 til 2010 forklarede han, at det ligner en
oversigt, som han selv har lavet. han vil normalt se på branchen i forbindelse med budget-
lægningen. markedsvilkårene påvirkes jo af udbud og efterspørgsel, og nye spillere på mar-
kedet ændrer også vilkårene. det er årsagen til, at de kigger på kollegerne i branchen. situa-
tionen er ikke væsentligt ændret i dag måske bortset fra, at skadesservice danmark har det
svært. polygon ligger stabilt. de mellemstore selskaber klarer sig lidt forskelligt, der er no-
gen, der klarer det rigtigt godt, mens andre har det meget svært.
       ssg har de sidste par år haft en kapacitet på ca. 2.000 skader pr. måned, svarende til ca.
24.000 skader årligt. i 2011 fik ssg næsten 10.000 skader alene på et skybrud. dette medfører
udfordringer på alle områder af organisationen. en af udfordringerne er overholdelsen af
rammeaftalerne, der er indgået med forsikringsselskaberne. i forbindelse med en hundred-
årsskade som skybruddet i 2011 er der naturligvis en vis forståelse hos selskaberne for, at
man ikke kan nå alt inden for en time, men i princippet er der tale om kontraktbrud, hvis
man ikke overholder rammerne.
       ssg havde udfordringer i forhold til fakturering i 2010 og 2011. normalt faktureres der
efter regning. de holdt fast i at registrere det anvendte timetal, men man havde ikke tid til at
registrere de øvrige faktiske omkostninger til for eksempelvis materialer, så disse udgifter
måtte faktureres efter andre principper. der er normalt lavere avance på sagerne, når der er
tale om ”mange skader”.
       den ledelsesmæssige udfordring i skadesservicebranchen og i ssg er forskellig fra an-
dre brancher, fordi der er tale om en sagsorienteret virksomhed. der skal derfor være god
kontrol med sagerne hele vejen igennem. i ssg er der en meget flad organisation, og man
skal derfor have en god forståelse for forretningen, der er baseret på begivenheder ude i
marken. økonomisk har man andre kontrolpunkter i ssg, fordi der er nogle decentrale
funktioner.
       forevist revisionsprotokollatet for ssgs årsrapport fra 2009/10, forklarede han, at han
husker revisorbemærkninger vedrørende sagsstyring. der er ikke noget mærkeligt ved det
anførte, da man i ssg, og måske også i iss, tidligere har opgjort sagen ved endelig fakture-
ring. i forbindelse med den endelige fakturering samlede man op på sagen, men det giver
ikke noget retvisende billede af selskabets ordrebeholdning. det indførte system hjælper
                                                 - 312 -
med at forfine billedet af selskabets økonomiske situation. revisors bemærkning er ikke al-
vorlig og er ikke usædvanlig for visse brancher.
       forevist revisionsprotokollatet for ssgs årsrapport for 2010/11 vedrørende besvigelser
forklarede han, at det var et sandt mareridt. revisors bemærkning dækker over nogle ano-
nyme breve til nogle kunder med påstande om bevidst overfakturering. ssg blev kontaktet
af kunderne, og der blev igangsat en gigantisk proces til belysning af, om faktureringen var
korrekt. undersøgelserne blev udført i samarbejde med forsikringsselskaberne og revisorer.
ssg gav kunderne adgang til sagerne og til den dokumentation, der lå på sagerne helt ned til
timesedler. tryg gennemgik 400 sager og har siden offentliggjort, at der ikke var noget om
påstandene.
       der er brugt rigtigt mange ressourcer på denne retssag. der blev som bekendt oprinde-
ligt stævnet for 20 mio. kr., og påstanden blev siden hævet til 50 mio. kr. og til sidst til 74
mio. kr. det er en livstruende sag for virksomheden. det er årsagen til, at der er brugt mange
ressourcer på sagen. det har også været en meget belastende sag, fordi et eventuelt salg ikke
har været muligt, mens sagen verserede. det har generelt være generede at have sagen
nævnt i årsrapporten også af hensyn til kunderne.
       for nogle år siden havde iss en meget stor dominans, men efter at der er kommet nye
konkurrenter til, flytter omsætningen. det er helt normalt, at kunderne flytter mellem iss,
ssg, skadesservice danmark og andre. sådan er markedsvilkårene. han er ikke støt på il-
loyalitet i forbindelse med, at kunder er flyttet til ssg.
       ssgs bankforbindelse var amagerbanken. denne retssag udgjorde og udgør stadig et
problem for ssg i forbindelse med finansiering fra banken og fra investorer. efter amager-
bankens konkurs har ssg haft problemer med at finde en ny bankforbindelse på grund af
sagens størrelse.
       iss har tidligere forsøgt at rekruttere ham, men ikke under sagen. han har to gange
været i dialog med iss vedrørende jobtilbud.
adspurgt af advokat peter krarup forklarede michael blønd, at ssgs kontrolfunktioner lig-
ner iss’ kontrolfunktioner, da en væsentlig del af virksomhedskulturen stammer fra iss. ssg
har også business review-møder månedligt, hvor forretningsudviklingen gennemgås. bog-
holderiet er tilrettelagt således, at man kan adskille centre og distrikter. ssg er en væsentligt
                                                - 313 -
mindre virksomhed end iss, og der er derfor ikke de samme rapporteringskrav, og der er ik-
ke så mange lag. man kan vel rimeligvis sammenligne ssg med iss’ skadeservice.
      ssg har en økonomifunktion og en controllerfunktion. omsætningen er meget mindre
end i iss. ssg har derfor et kontrolsystem, hvor en leder skal godkende en omkostning. der
er også nogle beløbsgrænser, der skal overholdes.
      i forbindelse med sin tiltræden i ssg gjorde han sig bekendt med tidligere revisions-
protokollater. han har sikkert bladret igennem protokollatet for 2007/08. forevist dette, for-
klarede han, at ssg havde været igennem en stor udvikling, inden han tiltrådte, med løben-
de ansættelse af personale. det var ikke et fuldstændig velsmurt bogholderi, da han tiltrådte,
men der var heller ikke kaos i bogholderiet. økonomifunktionen er blevet opgraderet, efter
han tiltrådte. han mindes ikke at have set det brev, som omtales i protokollatet fra revisor.
      forevist protokollatet fra 2008/09 forklarede han, at de havde det samme sagssystem
dengang som nu. sagssystemet er ikke integreret med finanssystemet. dette medfører svag-
heder, der betyder, at der er særlige krav til kontrolfunktionerne. revisor beskriver i proto-
kollen de risici, der er ved systemet. det er disse ting, ssg har arbejdet på i mange år. det er
også årsagen til, at der laves regnskabsmæssige skøn.
      når det af protokollatet for 2009/10 fremgår, at der er ændring i sagsstyringen, skyldes
det, at der var en væsentlig forskel mellem situationen fra 2005 til 2008 og nu. i protokollatet
omtales ssgs mobility projekt, der ikke var klar i 2007. der er tale om et relativt avanceret
system til registrering af blandt andet økonomi, fugtrapporter og fotos. denne dokumentati-
on gør, at kunderne kan se skaden online. ssg var med dette system meget langt fremme i
forhold til resten af branchen. mobility systemet med decentrale datafangstenheder blev im-
plementeret i 2010.
      han ejer i dag 1,4 % af aktierne i ssg. aktierne bør ikke kaldes for medarbejderaktier,
heller ikke de aktier som en del medarbejdere havde, da der er tale om almindelige aktier,
der blev tilbudt på almindelige vilkår. medarbejderaktier gives ofte væk, og det var ikke si-
tuationen i ssg.
      de første anonyme breve med påstande om snyd i forhold til forsikringsselskaberne
kom i november 2011, og der kom yderligere breve et år senere. der havde tidligere været
breve med påstande om polsk arbejdskraft.
                                                - 314 -
       efter skybruddet blev der lavet en aftale med nogle af forsikringsselskaberne om, at
km-penge og materialeudgifter kunne faktureres på grundlag af matematiske principper. i
stedet for at afregne stykpriser blev materialeudgiften f.eks. beregnet som 8-12 % af timeop-
gørelsen. de havde efterfølgende en dialog med kunderne om afregningen. det endte med,
at der blev aftalt en rabat med lærerstandens brandforsikring på ca. 2 mio. kr. tryg fik ingen
rabat. hvis der var indsigelser, blev der lavet kreditnotaer, hvis der var sket fejl. de var også
i dialog med topdanmark, der fik en rabat på ca. 2-3 mio. kr. rabatterne blev drøftet med
kurt hove og i direktionen.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede michael blønd, at der ikke har været ud-
betalt løn til aa før de fremlagte lønsedler. der har været nogle forhold omkring bil og tele-
fon. han har hørt i retten, at der tilsyneladende har været stillet bil og telefon til rådighed for
aa. han har ingen eksakt viden om telefonen. ssg har måske 400 mobiltelefoner, heraf er
der måske 50 inaktive telefoner. han er ikke i tvivl om, at anders kristensen har stukket aa
en telefon. der er ikke udbetalt løn til aa før ansættelsen, ligesom der ikke er betalt et en-
gangsbeløb til aa på et senere tidspunkt. han ved ikke, om andre juridiske enheder har ud-
betalt noget til aa.
bettina maniche forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at hun er uddannet social- og sundhedshjælper og er desuden kontoruddannet. i
dag er hun ansat hos cura skadesservice.
       hun var ansat i ssg fra december 1995 til den 10. maj 2011. hun forlod ssg, fordi hun
fik en ny kontrakt, der var uacceptabel. derfor endte det med, at hun fik en fratrædelsesafta-
le.
       de sidste år af sin ansættelse underviste hun i it-systemerne og lærte folk op. i 2007 og
2008 var hendes hovedopgave at få nye centre op at køre. hun er rigtig dårlig til datoer og er
derfor usikker på, hvornår hun fik at vide, at der skulle åbnes nye centre i jylland. det var
nok efter sommerferien. anders kristensen sagde, at der skulle åbnes 6 centre i jylland og 1
på fyn. efter det første udkast skulle der være et center i struer, men det endte vist med au-
lum i stedet, et i vejle, åbenrå og aalborg. de skulle have tingene til de nye centre meget
hurtigt klar. de første centre skulle åbne i slutningen af 2007 eller i starten af 2008.
                                                - 315 -
      da den landsdækkende annonce havde været i avisen, sagde anders kristensen til
hende, at hun skulle mande op på telefonerne. hun fik at vide af anders kristensen, at de
skulle bruge folk, men at langt de fleste af stillingerne allerede var besat. det gjaldt centerle-
derstillingerne, projektlederstillingerne og stillingerne i fugt og skimmelafdelingen. anders
kristensen fortalte hende, at de pågældende kom fra iss.
      anders kristensen var hendes direkte chef. gunnar andersen og kjeld albrechtsen var
medejere, men ikke så synlige.
      hun tog imod ansøgningerne og gav dem videre til anders kristensen eller til kjeld
albrechtsen i hr afdelingen. hun havde ikke selv ansættelsessamtaler.
      hun var blevet præsenteret for sonny nielsen og michael nielsen i forbindelse med, at
de var blevet aktionærer. de så sjældent sonny nielsen, men michael nielsen var der ofte.
sonny nielsen var i ssg for at hjælpe i forbindelse med skybruddet den 5. august 2007. de
kaldte ham lærlingen, og hun hjalp med til at lære ham, hvordan man oprettede sager i sy-
stemet. de så som sagt en del mere til michael nielsen i huset.
      det blev holdt et opstartsmøde hos ssg i herlev i slutningen af 2007, hvor hun deltog.
hun husker ikke nærmere, hvornår mødet var. på mødet deltog samtlige centerledere fra
iss, der skulle til ssg, og kim torben kildegaard. derudover deltog klaus travis, pernille
jensen, måske thomas hallengren, anders kristensen, kjeld albrechtsen, gunnar andersen,
sonny nielsen, michael nielsen og aa.
      formålet med mødet var at blive præsenteret for de nye folk. afslutningsvist bad an-
ders kristensen folkene om at lave en ansøgning, så tingene var i orden.
      mødet blev holdt efter fyraften. det var et problem, at flemming trane stadig arbejde-
de i huset den pågældende dag, da han ikke måtte se iss folkene og aa. det var derfor nød-
vendigt, at flemming trane kom ud af huset, inden de kom.
      det var første gang, hun mødte aa. årsagen til, at han var med, var, at han skulle væ-
re ny regionschef. alle præsenterede sig, undtagen aa. der var en, som spurgte, om man
ikke havde sprunget aa over. anders kristensen sagde hertil, ”han er her ikke”. herefter
var der ikke flere, der spurgte. det blev også drøftet på mødet, hvad ssg folkene skulle sør-
ge for til centrene. hun skulle selv sørge for bl.a. kopimaskiner og have kontakt til de nye
centerledere for at aftale, hvornår de kunne leveres. hun ringede bl.a. til john kristensen, der
                                                  - 316 -
blev meget sur, fordi hun ringede til ham i arbejdstiden. hun fik besked på at ringe til su-
sanne kristensen, der var hans sagsbehandler i stedet for.
       hun tror, at alle var klar over, at aa var ansat i iss, men det var ikke noget, der blev
drøftet. de var som nævnt mange med til mødet. der var helt fyldt i mødelokalet. der var
flest folk fra iss. hun ved ikke, hvordan de ankom til mødet.
       hun var en del af projektgruppen. hun skulle stå for oplæringen i it-systemet og for it
og telefoner sammen med thomas hallengren. hun tror, at gruppen blev nedsat kort tid ef-
ter sommerferien. de skulle sørge for, at centrene fungerede med vaskelinjer, biler, telefoner
med mere. hun blev ringet op af anders kristensen, der fordelte rollerne. de fik tildelt de
opgaver, som de beskæftigede sig med i det daglige. hun havde it-systemerne som en del af
sine normale opgaver. henrik madsen havde bl.a. med biler at gøre.
       de arbejdede med et excel-ark, som de fik kort efter sommerferien af pernille jensen.
forevist et excel-ark bekræftede hun, at det er det excel-ark, hun taler om. mange af navnene
var fyldt ud fra starten, blandt andre john kristensen i esbjerg. der stod også, hvilke biler
der skulle bestilles til de pågældende. hun lærte de nye folk at kende efterhånden, som hun
kom rundt til centrene.
       forevist mødereferat fra 1. november 2007 forklarede hun, at hun ikke har set referatet
før. det er ikke et referat, der er sendt til hende. hun aner ikke, om hun har deltaget i et mø-
de den 1. november, men det kan hun sagtens have gjort. der var rigtigt mange møder. hun
tror, at der var møde en gang hver uge. de gennemgik normalt status ud fra excel-arket.
       formålet med gruppen var, at centrene skulle være klar, når de nye folk kom. det hele
skulle fungere. der var nogle steder, de manglede ejendomme. det var gunnar andersen
der stod for ejendomme, både vedrørende køb og vedrørende leje. da centrene åbnede, var
tingene klar, og it og telefoner virkede. centerlederne og projektlederne fik computere og te-
lefoner af vidnet og thomas hallengren. der var meget, der skulle gøres klar. det tog sin tid
og helt sikkert mere end et døgn at gøre et center klar, men de havde tid nok. hun undervi-
ste de nye folk i takt med, at centrene åbnede.
       gruppen eksisterede et stykke tid og stoppede, da alle centrene var oppe at køre. hun
fortsatte dog med at tage rundt og undervise og hjælpe med systemerne det var noget, hun
brugte lang tid på.
                                                - 317 -
       hun ved, at fugt og skimmelfolkene i herlev fik mailadresser, som hed fugtteknik1,
fugtteknik 2 og så videre. årsagen var, at de pågældende havde kundeklausuler fra iss, og
derfor måtte deres mailadresser ikke indeholde deres eget navn. de kontaktede kunderne
via disse mailadresser. tilsvarende havde folkene også visitkort uden navn, men med deres
titler og mailadresser. hun havde ansvar for at bestille visitkort til alle. hun er kun bekendt
med denne form for mailadresser i fugtafdelingen i herlev. hun kender også mailadressen
projekleder1@ssg.dk, men hun har ikke bestilt visitkort til denne. mailadresserne blev opret-
holdt, indtil klausulerne var udløbet. fugtfolkene kom selv og bad om nye mailadresser og
visitkort. hun sørgede for visitkort, mens ib kristensen, der var it-chef, sørgede for mail-
adresser. der var en del fugtteknik mailadresser. hun husker ikke hvor mange, men det var
nok mellem 4 og 7.
       forevist mail af 3. september 2007 fra kim torben kildegaard til blandt andre hende
forklarede hun, at projektgruppen var i gang på dette tidspunkt. hvis gruppen ikke var i
gang, ville kim torben kildegaard ikke have skrevet til hende. kim torben kildegaard ret-
tede henvendelse til hende, fordi hun havde med visitkort at gøre.
       afdelingen i frederikshavn, som fremgår af excel-arket, åbnede aldrig.
       hun har ikke bestilt visitkort til andre end fugtfolkene. hun ved ikke, hvem der havde
klausuler. det var anders kristensen, som bad hende bestille visitkort til medarbejderne i
fugt- og skimmelafdelingen uden navn, men med fugtteknik1 osv.
       hun havde et samarbejde med centerlederne, fordi hun stod for vagtcentralen. hun
samarbejdede også med kurt hove.
       hun har fået at vide af anders kristensen, at aa sørgede for at give ham informatio-
ner af forskellig art.
       aa fik sin egen mobiltelefon med et nummer, som skilte sig ud fra de andres. han
havde telefonnummer 1400. hun husker ikke, hvorfor han fik telefonen. hun ringede til aa
på det nummer, hvis hun havde brug for at få fat i ham. hun kommunikerede med aa i
slutningen af 2007 om vagtcentralen, og hvordan den skulle fungere. der var en episode i
odense, hvor hun ikke kunne få fat i vagten. hun ringede til aa, fordi han var den pågæl-
dendes chef. det endte med, at per henriksen måtte køre hele vejen fra åbenrå for at besvare
udkaldet. bagefter forklarede vagten i odense, at han ikke havde hørt hendes opkald, fordi
han havde skiftet ringetone. aa var meget ærekær og sagde, at den pågældende ville ryge
                                                 - 318 -
ud næste gang. aa var også ovre hos hende i herlev nogle gange vedrørende planlægning
af, hvordan vagten skulle køre. hun kender ikke til, at aa løste andre opgaver.
      aa fik bil stillet til rådighed, før han blev ansat. en af hendes kolleger åbnede et brev
med en faktura fra europcar i aas navn. han var på det tidspunkt i opsigelse hos iss og ik-
ke officielt ansat i ssg. kollegaen undrede sig over, hvem aa var. vidnet tog hurtigt brevet
og gav det til anders kristensen, der blev sur, fordi han havde bedt om, at der skulle stå an-
ders kristensen på fakturaen.
      hun fik tilbudt at købe aktier i ssg, men takkede nej af økonomiske årsager.
      hun mødtes med sonny nielsen på en café ved vallensbæk havn i slutningen af 2012.
de snakkede om det anonyme brev, som hun var blevet beskyldt for at have sendt. mødet
endte med, at sonny nielsen gav hende et kram og sagde til hende, at ssg godt var klar
over, at det ikke var hende, der havde skrevet brevet. sonny nielsen sagde, at det ud fra bre-
vets indhold tydede på, at det var aa, der havde skrevet brevet.
      hun har ikke kendskab til, om aa har kontaktet kunder for ssg i sin opsigelsesperio-
de.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede bettina maniche, at alle i projektgrup-
pen havde adgang til at åbne og opdatere excel-arket. når der var opdateringer, gik de ind i
arket, plottede informationer ind og gemte derefter arket.
      henning pihl-mortensen havde mailadressen fugtteknik1@ssg.dk. hun husker ikke,
hvem i fugt- og skimmelafdelingen der havde de øvrige fugtteknik-mailadresser. hun har
ikke set de pågældendes klausuler fra deres ansættelse i iss, men hun fik bekræftet, at de
havde klausuler. hun lærte medarbejderne op i it-systemet og lærte dem også at gemme
mails. hun så i den forbindelse, at medarbejderne i fugt- og skimmelafdelingen kontaktede
kunder fra deres fugtteknik-mailadresse og fortalte, at de var skiftet til ssg.
      aa sendte bl.a. de eksisterende ansættelseskontrakter for iss-folkene til anders kri-
stensen pr. mail. hun kan huske, at anders kristensen printede kontrakterne ud og sagde, at
det altid var rart at vide, hvad man skulle forhandle om.
      hun husker ikke nærmere, hvornår episoden med vagten i odense fandt sted. det var i
slutningen af 2007 eller starten af 2008, lige efter at ssg var blevet landsdækkende.
      undervisningen i it på de forskellige centre forløb over lang tid.
                                                - 319 -
adspurgt af retten forklarede bettina maniche, at centeret i odense var åbnet, da episoden
med vagten fandt sted.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede bettina maniche, at ikke alle centrene var
klar, da introduktionsmødet med de nye folk fra iss blev holdt. hun havde ikke været i alle
centrene. esbjerg var klar. det er hun sikker på, fordi john kristensen havde skældt hende
ud i telefonen inden mødet, fordi hun havde kontaktet ham om levering af en kopimaskine
til det nye center.
       hun havde ansvar for vagtcentralen og havde ansvar for at bemande den. hun havde
derfor en del kommunikation med centrene og vagtcentralen. aa var chef for vestdanmark,
så hun gik til aa, hvis hun skulle drøfte noget vedrørende centrene i jylland eller på fyn.
hun havde meget kommunikation med aa i perioden efter mødet i herlev, hvor han ”ikke
var til stede”.
       hun husker ikke nærmere, hvornår episoden med aas bil fandt sted. hun er sikker
på, at aa ikke var ansat på det tidspunkt, fordi hans navn ikke måtte stå på fakturaen.
       hun har siden haft kontakt med aa i 2011. det var i forbindelse med et skybrud, hvor
de talte sammen. hun spurgte til, hvordan det gik med hans nye firma, og hvordan det gik
ham. de talte også kort om ssg. hun talte nok ikke pænt om ssg.
adspurgt af retten forklarede bettina maniche, at centerlederne i jylland og på fyn vidste, at
aa var deres chef, men resten af de ansatte i ssg bortset fra projektgruppen kendte ikke til
aa. aa havde en chefrolle i ssg hele 2008, men det var ikke altid, man så ham så tit i ssg.
hun havde løbende kommunikation med aa hele 2008.
henrik madsen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han var ansat i ssg i 13 år. han sluttede som indkøbschef. indtil michael niel-
sen tiltrådte som direktør, var han placeret under anders kristensen. på et møde med de to
blev det aftalt, at han fortsat skulle være placeret under anders kristensen. spørgsmålet om
hans placering i organisationen blev efterfølgende rejst på et møde af den daværende regn-
skabschef thomas mortensen. ved den lejlighed ændrede anders kristensen fuldstændig
                                                 - 320 -
holdning til vidnets organisatoriske placering. han blev opsagt fra ssg i maj 2009 et par må-
neder efter, at han var rykket over under michael nielsen.
       selve opsigelsen forløb stille og roligt, men han havde en dårlig oplevelse af efterforlø-
bet. han aftalte med michael nielsen, at han skulle færdiggøre nogle indkøbsmapper. han
havde altid været glad for ssg og ville ikke smække med døren. han havde altid haft mange
kasketter på og ville gerne overdrage sine ansvarsområder på en ordentlig måde.
       han holdt 3 møder med michael nielsen, fordi det var hans opfattelse, at ssg skyldte
ham 51.000 kr. for aktier, ferie og bonus. michael nielsen ville ikke forholde sig til kravet.
han foreslog derfor en fratrædelsesordning på mail den 1. oktober 2009. det resulterede i, at
ssgs advokat forsøgte at lukke munden på ham ved blandt andet at true med politianmel-
delse. ssg påstod, at han havde sagt noget, han ikke havde gjort. efter han modtog brevet
fra advokaten, satte han sig ned og tænkte det hele igennem punkt for punkt. han anbefale-
de ssg at anmelde ham, for at han kunne blive renset for ssgs beskyldninger om afpres-
ning. sådan var det på ingen måde tænkt. han fik tilbud om 20.000 kr. der var en dialog
igennem en uges tid. det sluttede med, at han mødtes med gunnar andersen en fredag på
sølyst, hvor de indgik en fratrædelsesaftale, og han fik sine penge.
       han skrev sine kommentarer til advokat pernille backhausen den 7. oktober 2009, fordi
han følte, at han blev beskyldt for at sladre. der kom ingen politianmeldelse.
       han var en del af projektgruppen, der blev nedsat omkring september. gruppen skulle
gøre klar til ekspansion. det var ssgs store mission at blive landsdækkende. planerne blev
for alvor konkrete i sidste kvartal af 2007, formentlig i november eller december. hans opga-
ver var at indkøbe maskiner og kontorinventar til alle centre. han havde lavet et kompendi-
um om indkøb i forbindelse med udvidelsen af centeret i næstved. han købte de samme
ting til de øvrige centre. det var ifølge anders kristensen meningen, at centrene skulle ligne
herlev. han startede på indkøbene i starten af oktober.
       der var møde med anders kristensen blandt andet den 12. oktober 2007 vedrørende
ekspansionen. han husker datoen, fordi han skrev episoden ned. da han kom ind til mødet
med anders kristensen, undskyldte anders kristensen, at han var nødt til at holde telefonen
åben, fordi han ventede et vigtigt opkald. dette opkald kom i løbet af mødet, og han over-
hørte derfor samtalen, herunder at det var en henrik, der ringede. de snakkede om iss kon-
                                                 - 321 -
trakter. da anders kristensen havde lagt røret, kom han smågrinende tilbage til mødebordet
og sagde, at han skulle vide, hvad han skulle forhandle løn til.
       han har ikke set referatet fra mødet den 1. november før. han husker ikke referatet.
der kan godt have været et møde, men han husker det ikke. fortroligheden, der omtales i re-
feratet, skyldtes, at det ikke måtte offentliggøres, at ssg skulle være landsdækkende. mødet
må derfor have været før de landsdækkende annoncer.
       centrene i esbjerg og vejle stod klar til den 1. december 2007. han husker, at han ar-
bejdede med indgravering og farvekodning af alt materiel. han arbejdede rigtigt meget for
at få alt klar til åbningen. han bestilte alt materiel, herunder vandstøvsugere, rengøringsud-
styr, boremaskiner, inventar og så videre. der var nogle standardpakker med det, der skulle
bruges til et center. han var selv med til at indrette centeret i esbjerg og ved, at det var klar
til åbningen.
       forevist projektgruppens excel-ark, forklarede han, at han har set arket før. det var
pernille jensen, der lavede arket til deres andet møde. john kristensen og john bergen var
skrevet ind i arket. det var meningen, at de efterhånden skulle udfylde arket. han ved ikke,
om de to faktisk var blevet ansat.
       han bestemte selv, hvor meget materiel der skulle bruges i de nye centre på baggrund
af det kompendium, han havde lavet til næstved. det var meget forskelligt, hvor hurtigt der
kunne leveres udstyr. det kunne tage alt fra 14 dage til 1½ måned. for eksempel var der me-
get lang leveringstid på kontormøblerne fra bondo. der blev også leaset 130 biler i slutnin-
gen af oktober eller starten af november.
       han var ikke med til aftenmødet med de nye folk, der kom fra iss, af personlige årsa-
ger, og han fik derfor lov til ikke at være med af anders kristensen. han var indkaldt til mø-
det. han husker ikke, hvornår mødet var.
       han bestilte en bil til aa i starten af november 2007. det er den bil, der omtales i mai-
len af 16. november. mailen kom fra pernille jensen. der blev bestilt en vw touran. aa fik
også udleveret en mobil med telefonnummer 1400. han har aldrig ringet til aa og har heller
ikke haft brug for det. han ved ikke, om der var andre, der ringede til aa.
       aa fik sin bil i starten af 2008, måske i februar. inden da var der lejet en anden bil til
ham. det var anders kristensen, der havde lejet bilen. vidnet ved ikke, hvorfor aa skulle
have en bil. så vidt han ved, var aa ikke ansat i ssg på det tidspunkt.
                                                 - 322 -
       aas bil blev efterfølgende stjålet, og der blev derfor bestilt en vw passat til ham.
       han har ikke indkøbt udstyr, som skulle bruges til opgaver på havnen i esbjerg.
       nogle af centerlederne bestilte det, de havde lyst til, for eksempel var john kristensen
meget sin egen herre. der er derfor meget, han ikke har haft indflydelse på. han mener ikke,
at der generelt manglede noget i centrene.
       der gik på et tidspunkt et rygte om anonyme breve. han hørte om brevene i forbindel-
se med en sammenkomst for gamle ssg’ere. han har ikke set de to breve, før han modtog
stævningen. han var ikke klar over, at der var 3 breve.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede henrik madsen, at han var sygemeldt i
starten af 2007. det fremgår også af hans mail af 1. oktober til michael nielsen. det kan godt
passe, at han var sygemeldt fra 29. maj til 28. september 2007.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede henrik madsen, at de tre etaper, der er
beskrevet i referatet af 1. november, kom til at holde stik.
       bilen, der blev bestilt til aa, var en hvid touran, og der stod ssg på den. der var leve-
ringstid på bilen, men han husker ikke, hvor lang leveringstiden var. han talte normalt med
den samme person ved leasingselskabet, og det var derfor muligt at presse tingene hurtigere
igennem. leveringstiden på aas bil var ikke 7-8 måneder. den blev leveret i februar eller
marts 2008.
       han husker ikke, hvornår passaten blev leveret til aa. det kan godt passe, at den blev
leveret den 1. december 2008, da aa startede på job i ssg.
adspurgt af retten forklarede henrik madsen, at det godt kan være, at der ikke stod ssg på
aas bil.
carl johan juul-jensen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat peter
krarup, at han er tidligere revisor for ssg. han har modtaget erklæring fra ssg om, at han
er løst for sin tavshedspligt.
       han var revisor for ssg fra slutningen af 1990’erne til regnskabet 2010/11.
                                                  - 323 -
        bemærkningerne i protokollen til regnskabet for 2006/07 om sammenfald mellem bog-
føring og betaling betyder, at han har konstateret, at der er personer, der har adgang til både
at bogføre og til at betale. bemærkningen vedrører således funktionsadskillelse. det er vist
nok korrekt, at ssg i perioden 2006 til 2008 skiftede sagsstyringssystem. han husker det ikke
100 % sikkert. der indgik en række skønselementer ved værdiansættelsen af de igangværen-
de arbejder i regnskabet for 2007/2008. det beregnede projektledelsestillæg på 15 % var en
matematisk beregning, hvor tillægget blev beregnet på grundlag af værdien af igangværen-
de arbejder.
       de særlige forhold, som er anført i protokollen for 2007/08, var alvorlige, men ikke me-
re end, at der ikke var behov for en egentlig påtegning. brevet til ledelsen af 8. april 2008 om-
fattede nogle forhold, som kunne blive bedre. som han husker det, var det efter aftale med
direktionen, at han kom med forslag til forbedringer. forslagene omfattede nogle rapporte-
ringspakker, afstemningsrutiner, tjeklister med mere.
       i protokollen for 2008/09 beskrev han igen forhold omkring sagsstyring, da det var for-
hold, som stadig stod åbne. det påvirkede de skøn, der var i regnskabet. som han husker
det, var der dette år blevet tilført flere ressourcer til økonomifunktionen.
       selskabets kapitalberedskab var ikke gearet til den vækst, der kom. der blev derfor til-
ført kapital. der var en plan, som blev forelagt pengeinstitutterne. han ved ikke, hvornår
dette skete. han så nogle budgetter, der viste et betydeligt kapitalbehov. disse budgetter var
forelagt for pengeinstitutterne. hans opgave i forbindelse med regnskabsaflæggelsen var at
sikre sig, at der var det tilstrækkelige finansielle grundlag for ekspansionen.
       han husker, at der var planer om at åbne centre, men han ikke husker, hvornår han
blev forelagt budgetter herfor.
       selskabet havde en beskeden bestyrelsesaktivitet. han læste referaterne af bestyrel-
sesmøderne i forbindelse med revisionen. han husker ikke indholdet af referaterne. han vil
tro, at der var lidt flere referater i perioden 2007-2008, end der normalt var i selskabet.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede carl johan juul-jensen, at der skete en
væsentlig forbedring af selskabets økonomifunktion i 2008/09, hvilket han har beskrevet i
protokollatet. der var kommet en ny økonomichef og nye personer til at styrke bogholderiet.
                                                 - 324 -
       der var fortsat problemer med sagstyringssystemet, idet der ved lukning af sager ma-
nuelt skulle reguleres i bogholderiet i tilfælde af under- eller overdækning. dette burde ske
automatisk, således at der skete en bedre løbende regulering.
ole bargholz forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at han blev ansat i 1993 i iss som sanitør. hans ansættelse sluttede 15 år senere.
han startede i frederikshavn, men kom siden til ventilationsafdelingen i ålborg, århus og
til sidst i området jylland og fyn. han arbejdede primært med ventilation.
       han fratrådte i iss i 2009, efter at han selv havde sagt op. han blev fritstillet og fik at
vide, at han skulle blive derhjemme og fik 4 ugers løn. han skulle selvfølgelig til ssg. det
skulle alle. de var blevet lovet guld og grønne skove.
       aa havde kontaktet ham hele året både om foråret og om sommeren vedrørende an-
sættelse i ssg, og de mødtes et par gange i vejle. aa var på det tidspunkt bortvist. de snak-
kedes frem og tilbage om en kontrakt og om løn. han blev lovet 30.000 kr. og funktionærsta-
tus. han havde ikke funktionærstatus i iss. i iss havde han vel omkring en halv million om
året, så lønnen i ssg var nok lidt lavere, men til gengæld var der pension. aa sagde, at en
pension var lige så god som løn.
       alle vidste, at aa var blevet bortvist. skadesservicebranchen er ikke større end, at det
vidste alle. kontakten kom efter, at aa var bortvist.
       han kendte aa som storskadechef og som bossen. aa havde mange titler i løbet af ti-
den. de havde et godt forhold. han mener, at aa er en dygtig mand.
       de mødtes på eltels kontor i vejle. han syntes, at det var lidt mærkeligt, at han skulle
forhandle kontrakt med aa, når aa arbejdede i et andet firma end ssg.
       han mener, at han sagde op i iss i 2009. det kan godt være, at det allerede var i 2008.
       det var i foråret, at aa kontaktede ham. han tog hen til aa i løbet af året. aa arbej-
dede hos eltel på det tidspunkt. aa var gode venner med sonny nielsen, og han havde der-
for fået job. aa havde sit eget kontor, hvor han sad og rodede med en masse papirer. det
var, inden aa startede i ssg. han var efterfølgende også til møde hos aa privat sammen
med anders kristensen.
       på mødet i vejle talte de om vilkår og om, at aa skulle være chef for ham i ssg. det
var først ved det efterfølgende møde på aas privatadresse, at de endeligt aftalte vilkårene.
                                                  - 325 -
der var vel en måneds tid mellem de to møder, hvor han gik og tænkte over tingene. han
var glad for iss, og han havde en fantastisk chef, men der var forsvundet rigtigt mange kol-
leger fra iss. faktisk var alle chefer forsvundet, bortset fra hans egen chef.
        i iss stod han for ventilationsafdelingen i jylland/fyn. hans chef, tony steffensen
havde ikke så meget forstand på ventilation, da han havde en baggrund indenfor skadesser-
vice. i ssg var det meningen, at han skulle være chef for en ventilationsafdeling i jylland og
på fyn. ssg havde ikke en ventilationsafdeling. det var meningen, at han skulle bygge afde-
lingen op. han var blevet lovet frie hænder.
        han prøvede at starte på opgaven, men det gik ikke ret godt. han fik som det første
besked på at skrive alle de kunder op, som han havde haft kontakt til i iss. han brugte en
uge på arbejdet og havde et lille kontor i ålborg. arbejdet med at skrive kunderne op blev
lagt i en pose på kontoret. en dag i begyndelsen af januar var posen væk. aa ringede til ham
og sagde, at han ikke skulle opsøge flere kunder. så derfor lod han være. de kom nok lidt op
at skændes. aa kom med en mappe med alle mulige ting, som aa ville have, at han skulle
sælge. det ville han ikke, da han primært vidste noget om ventilation. de havde nogle hefti-
ge diskussioner.
        en dag bad jens skou ham om at stoppe i ssg. det må have været i 2009. han arbejde-
de i ssg i 3 måneder fra december 2008 til og med februar 2009.
        i iss var alle ventilationsfolkene gået til ssg. den eneste, der var tilbage, var benny
nissen på sjælland. benny nissen skulle også stå for industriservice, og han var derfor nødt
til at hjælpe benny nissen hele tiden med ventilation.
        han blev fritstillet i iss af tony steffensen og fik derefter en måneds løn. han tiltrådte
i ssg efter denne periode. det var den 1. december, han tiltrådte. aa startede samtidig med
ham selv i ssg. det var i hvert fald der omkring. der kom et opslag om, at aa var ny stor-
skadechef eller direktør.
        han var glad for at være i iss og havde en dejlig bil. hans kone arbejdede også i iss.
hun var ikke så glad, da hun hørte, at han ville til ssg.
thomas dahl forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat peter krarup, at
han i dag er senior manager hos ernest & young i oslo. i 2008 arbejdede han hos ibas og
var dataefterforskningschef med ansvar for hele norden. ibas arbejder med datasikkerhed,
                                                - 326 -
med data recovery og computer forensics. ibas har en bred kundeskare, der tæller alt fra pri-
vate til offentlige kunder. politiet benytter også ibas.
      data recovery er en kompliceret proces, der har til formål at redde informationer fra
forskellige lagringsmedier. det går ud på at redde data, der er blevet slettet. det udføres ved
at søge efter fil signaturer, for eksempel efter office-filer eller system-filer. processen foregår
med speciel software, men indbefatter også speciel hardware, hvis et medie er ødelagt af for
eksempel vand eller brand.
      han kan bekræfte, at han har arbejdet med en pc indleveret af iss i 2008. den pc, som
de modtog, havde ikke synlige skader. der viste sig ikke skader under deres undersøgelse.
      det første, de gjorde, var at kontrollere, om computerens ur var indstillet korrekt. det
er vigtigt for det videre arbejde. det viste sig, at computerens ur var en time forskellig fra
virkelig tid. man skal forstå, at en computer har to ure. et ur styres af operativsystemet, fx
windows. dette synkroniseres med omverdenen og indstilles efter for eksempel vinter- og
sommertid. det andet ur er et bios ur, der altid går, uanset om computeren er slukket, og er
uændret, uanset om det er vinter- og sommertid. forskellen på 1 time kan forklares af dette
forhold.
      computerens harddisk var ikke formateret, og den havde derfor et aktivt filsystem.
det kunne ved undersøgelsen konstateres, at der var 8.893 slettede filer på computeren. der
blev ikke udført en fuldstændig recovery af filerne.
      han mener ikke, at der var slettede e-mails, men man skal forstå, at der i en e-mail
konto er et slags selvstændigt filsystem. i dette filsystem kan man også finde slettede filer.
      de foretog en søgning på computeren med forskellige søgeord, som de fik fra iss. det
var mailadresser og navne. de søgte blandt andet på ssg, sonny nielsen og anders kristen-
sen. der var 482 hits på ssg, 204 hits på sonny nielsen og 602 hits på anders kristensen.
antallet af hits angiver, hvor mange gange søgeordet forekommer, ikke hvor mange filer der
er.
      forevist recovery rapporter indeholdende dele af nogle ansættelseskontrakter forkla-
rede han, at disse tekster er fundet ud fra søgeord. når der ikke er tale om fuldstændige
word-dokumenter, skyldes det, at de kun har fundet dele af teksten. der er således tale om,
at de har fundet delvise filer. dette skyldes, at når en word-fil bliver slettet, kan nye filer
lægge sig ned over den slettede fil.
                                                 - 327 -
       de har koncentreret sig om tekstsøgning. det genskabte viser en stor del af teksten. det
er muligt med mere arbejde at genskabe fx overskrifter og logoer med videre, men det er ik-
ke udført.
       når det i recovery rapporten fremgår, at teksten er fundet i ”unallocated clusters”, be-
tyder det, at teksten er fundet i et område på harddisken, som er slettet.
       der skal anvendes speciel software for at finde disse informationer.
       det er ikke komplette filer, der er fundet. filerne sætter dog spor på maskinen efter de-
res aktivitet, idet der oprettes en slags link-filer. link-filer oprettes, når man for eksempler
henter eller åbner filer fra internettet. der lagres så en slag kobling, der fungerer på samme
måde, som man kender det fra sit wordprogram, der viser de 10 senest åbnede filer. link-
filen viser, hvor filen lå første gang og sidste gang, den blev åbnet. de har også udført en
analyse af disse link-filer.
       den dato, der fremgår efter teksten på recovery rapporten, er sandsynligvis den dato,
dokumentet er oprettet. det er også muligt, at det er et autofelt, der viser, hvornår dokumen-
tet sidst var åbnet.
       det er sandsynligt, at filerne er åbnet i en web-baseret browser, da link-filerne ligger i
”temporary internetfiles”.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede thomas dahl, at de øvrige søgeord og
antallet af hits på disse ord er: ssg med 482 hit, jacob goldschmidt, michael nielsen med
9.410 hits, sonny nielsen med 204 hits, anders kristensen med 602 hits, mcni@birchkrog-
boe.dk med 6 hits, sonnynielsen@eltel.dk med 1 hit, anderskristensen@ssg.dk med 7 hits,
fam_kristensen@get2net.dk med 16 hits, henrik1962@jubii.dk med 1 hit, ast@alka.dk med 0
hits, evi@codan.dk med 0 hits og jg@elmer-adv.dk med 113 hits.
       de blev bedt om at gøre e-mails tilgængelige, men e-mails er ikke blevet genskabt.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede thomas dahl, at disse e-mails var på
maskinen, men at de i henhold til norsk persondatalov ikke har lov til at gå ind og læse e-
mails.
                                                 - 328 -
adspurgt af retten forklarede thomas dahl, at det er sådan, at når man i sit mailprogram
sletter en mail, vil den blive overført til en mappe med slettede filer. herfra kan den enkelt
åbnes og genskabes. hvis man tømmer denne mappe, eller papirkurv, kan e–mailen ikke
længere ses af den almindelige bruger, men i praksis slettes filen ikke.
adspurgt af advokat peter krarup forklarede thomas dahl, at når man bruger webmail,
lægger mailen sig ikke på computeren, men ligger på en server hos mailudbyderen. først når
man klikker på mailen og downloader den, kommer den til at ligge på computeren.
thyge boserup forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat jacob gold-
schmidt, at han har haft ansættelse to steder i iss, dels i bredgade i iss a/s som assistent for
eric rylberg, hvor han var chef for investor relations, public affairs og marketing og dels på
metalbuen som vicedirektør i property services med reference til michael nielsen.
       i bredgade havde han en meget tæt relation til direktørerne, og han sad med til alle di-
rektions- og bestyrelsesmøder.
       han kender flemming schandorff som chief operating officer. flemming schandorff
var en driftsmand, der havde en lang fortid i iss, blandt andet også i skadeservice. jacob
götzche blev chef under flemming schandorff i forbindelse med en oprustning af finans-
funktionen.
       han havde også kendskab til skadeservice, før han kom dertil i januar 2006. det havde
været et problemområde for iss, og der havde bl.a. været et opgør med sonny nielsen. ska-
deservice havde været et business build, men omkring 2005 besluttede man at lægge skade-
service ind under landeområderne i den almindelige organisation.
       han fratrådte i iss den 30. november 2006. efter sin fratræden var der nogle forhold,
som han rapporterede til ledelsen. han havde en meget fin kontakt til personerne i bredga-
de, og han havde også en ambition om at skulle videre. han afholdt blandt andet to møder
med flemming schandorff med henblik på at få et nyt job indenfor iss, men også for at for-
tælle, hvilke ting der ikke fungerede. tingene fungerede ikke i skadeservice. der var meget
stor udskiftning i ledelsen. problemerne gjaldt skadeservice og resten af property service.
forretningen var sagsbaseret og derfor forskellig fra størstedelen af iss’ forretningsområde.
der var ikke systemer til at understøtte denne forretning. der var enormt pres på resultater-
                                                 - 329 -
ne, selvom det ikke var en specielt velfungerende forretning. driftsfolkene blev påduttet helt
urealistiske måltal. han nævnte disse forhold for flemming schandorff og helle hougaard.
det hele endte med, at flemming schandorff ved mail den 26. januar 2007 meddelte ham, at
der ikke var noget job til ham i koncernen. som reaktion på denne besked skrev han en ven-
lig replik den 4. februar 2007, hvor han forklarede at frustrationerne var store og ikke var
løst.
        ssg var på dette tidspunkt en konkurrent, som de havde øje på i iss. ssg var ikke den
største konkurrent, men blev alligevel anset for at være den væsentligste. ssg havde dygtige
folk, de havde et bedre system, og de havde bedre mandskabspleje. ssg var et par gange
lykkedes med at ansætte en nøglemedarbejder fra iss, blandt andre flemming trane.
        han vil tro, at han hørte, at sonny nielsen og michael nielsen var blevet medejere af
ssg. det kunne sikkert tages som udtryk for en vis ambition hos ssg. alle var klar over, at
når sonny nielsen var fri af sine klausuler, ville han gå ind i branchen igen. sonny nielsen
havde et godt tag i medarbejderne. de var hos iss klar over, at sonny nielsen ville komme
til at udgøre en risiko for forretningen.
        han lærte aa at kende, da han blev vicedirektør i property service. aa refererede til
michael nielsen. aa var en person, som han gerne ville lære af. aa var en dygtig operatør,
der var vokset op i systemet. aa var dygtig til sin forretning og var god til tal. han var selv
akademiker og kunne derfor lære noget. samarbejdet med aa var godt.
        han kender ikke alle detaljerne i den svindelsag, som havde været i iss. der findes vist
en rapport om sagen, der involverede en stor oprydning. aas eftermæle efter sagen var, at
han havde gjort det rigtigt godt. aa havde taget det hårde slæb og havde haft mange kon-
frontationer.
        han søgte selv nye udfordringer efter sin opsigelse, og han startede den 15. april 2007
hos danisco. han er siden blevet ansat i saxo bank.
        han har siden sin afsked i iss holdt kontakten til nogle af medarbejderne, blandt andet
aa. han har på den måde også siden hørt om frustrationer i iss.
        forholdet til aa var bedre end til de andre. aa fortalte ham om sine udfordringer og
om det stigende pres i skadeservice. der var et ledelsesmæssigt kaos. aas forhold til sin chef
var ikke godt. aa havde fået en chef uden indsigt i forretningen. desuden var aa frustreret
over it-projektet. det var i foråret eller i sommeren 2007.
                                                 - 330 -
       han tror, at der var flere selskaber i branchen, herunder ssg, der var interesserede i
aa. aa var en dygtig operatør med gode kontakter, blandt andet til forsikringsselskaberne.
aa nævnte for ham, at han var i stand til at få et nyt job fra dag til dag. aa blev mere og me-
re stresset. aa var nået rigtigt langt i systemet og landets førende virksomhed, og en type
som aa havde rigtigt gode muligheder i iss. det var derfor hans anbefaling til aa, at stor-
men skulle rides af, og at han skulle arbejde med mulighederne i iss. aa ville ikke kunne få
de samme muligheder udenfor iss. han sagde også til aa, at græsset ikke altid er grønnere
på den anden side.
       i oktober 2007 havde aa fået tilbud om at komme til ssg. aa havde en barsk kontrakt
i iss. det var vidnets erfaring, at man ikke skal lege med konkurrenceklausuler. aa var træt
og stresset, og vidnet var bange for, at aas dømmekraft ikke var god. han anbefalede derfor
aa at søge rådgivning hos advokat jacob goldschmidt. der blev holdt møde med advokat
jacob goldschmidt den 19. oktober 2007. aa ville afsøge muligheden for at tage imod tilbud
fra ssg set i lyset af den voldsomme klausul, som han havde i iss. vidnet var selv med til
mødet for at hjælpe aa som en ven, der var ved at komme i klemme. advokat jacob gold-
schmidt gav den rådgivning, at aa ikke kunne tage jobbet i ssg med den klausul, han hav-
de. det var umuligt. aa var meget nedslået og ked af den besked. aa havde virkelig behov
for at komme videre og var desperat.
       på det tidspunkt var der i iss ændringer undervejs, som betød, at aas ansvarsområde
blev halveret. jacob goldschmidt sagde, at der var tale om en så væsentlig ændring, at aa
kunne betragte sig som opsagt.
       han husker ikke, om han ydede bistand til aa efter dette. der var ikke så meget at raf-
le om. han har ikke været involveret i aas fratrædelsesaftale.
       aa sagde ikke noget til ham om, at andre var ved at forlade iss. det var ikke hans ind-
tryk, at aa vidste noget konkret, men aa var bekymret for, at ssg tog hans medarbejdere.
ssg var meget aggressive.
       det var almindeligt kendt, at ssg ville åbne i jylland. det var også noget, der blev
drøftet, mens han selv var i iss. man vidste godt, at iss var svagest i jylland fra århus og
nordpå.
       han har ikke hørt om, at aa orkestrerede, at ssg åbnede i jylland.
                                                 - 331 -
       iss har været en væsentlig del af vidnets karriere. han har været rigtig glad for at være
i iss og bærer ikke nag.
       som han ser det, har aa ikke gjort noget galt. han synes, at det er en ulykkelig sag. i
iss jagtede de små mennesker. de gik efter den lille mand.
       han tilbød aa, at han ville stå for en mediering. han ville gerne bruge sine gode rela-
tioner i iss til at finde en løsning for både iss og for aa. der blev derfor aftalt et møde i
bredgade den 21. februar 2008. det lykkedes ikke at finde en løsning, og der kom ikke noget
ud af mødet.
       han havde også kontakt til aa i 2008, og det var ikke hans indtryk, at aa arbejdede
for ssg.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede thyge boserup, at han, da han til-
trådte i property service, skulle være michael nielsens højre hånd. stillingen var en lære-
plads for ham.
       den officielle grund til, at han blev opsagt, var besparelser, men iss ansatte en anden i
jobbet, og afskedigelsen var derfor ikke velbegrundet.
       han mener, at man flere gange havde været i gang med at udvikle et it-system til ska-
deservice. han husker ikke noget om et it-system, som hed asterix.
       han kendte aa som led i sit faglige virke. de havde en fin arbejdsmæssig relation. de
har holdt fast i kontakten.
       han kan meget vel have set aas klausuler inden mødet med jacob goldschmidt. det
var aa, der tog kontakt til jacob goldschmidt. mødet med jacob goldschmidt varede i hvert
fald mere end en halv time, men han husker ikke hvor længe. det tager tid at tale klausuler
igennem.
       han fik ikke at vide, at aa faktisk havde underskrevet en ansættelseskontrakt med
ssg den 10. oktober 2007.
torben bidstrup forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han var ansat 20 år i tryg, inden han i 2003 blev skadechef i købstædernes
forsikring.
                                                - 332 -
       i købstædernes forsikring havde de ingen specifik indkøbspolitik vedr. skadeservice.
de havde en døgnvagtsaftale med iss skadeservice i nogle år. en døgnvagtsaftale er en
vagtordningsaftale, hvor skadeservicefirmaet tager imod telefoniske opkald vedrørende
akutte skader, der opstår uden for forsikringsselskabets almindelige åbningstid. det ligger
implicit, at det skadeservicefirma, der modtager opkaldet, også får opgaven. men det følger
ikke af ordningen, at skadeservicefirmaet får alle efterfølgende opgaver. de fik udført skade-
serviceopgaver hos alle udbydere.
       deres samarbejde med iss var udmærket. det ændrede sig dog over årene. der var
udskiftning i ledelsen hos iss. da kjeld madsen gik på pension, blev relationen til iss lidt
anderledes. de havde faste samarbejdsmøder med iss. i perioden 2003 og 4-5 år frem var det
med vincent beck. herefter kom nye personer til, som han ikke husker navnene på. aa har
nok været hans kontaktperson på et tidspunkt. han havde ikke noget med kurt hove at gø-
re, mens kurt hove var iss. han kender ikke ole bartels.
       de opsagde døgnvagtsaftalen med iss, fordi samarbejdet i de seneste par år forinden
opsigelse ikke havde samme karakter som tidligere. han havde løbende dialog med alle i
markedet. han kendte således markedet og aktørerne. tiden var moden til at prøve en an-
den leverandør. de valgte ssg. han havde et forhandlingsmøde med anders kristensen,
som han havde kendt gennem mange år. han husker ikke, om der var andre, der deltog. på
dette tidspunkt var ssg ikke landsdækkende. det var et krav fra hans side, at ssg skulle væ-
re landsdækkende, hvis de skulle indgå en aftale. han havde jævnligt møder med anders
kristensen, inden de indgik en aftale. på et tidspunkt fortalte anders kristensen, at ssg blev
landsdækkende og dermed opfyldte købstædernes krav. de drøftede ikke, hvor centrene
skulle ligge, eller hvor de ansatte skulle komme fra, eller hvor de kom fra. anders kristensen
fortalte om ssgs planer for centrene for at vise, at ssg kunne imødekomme deres krav, om
at de skulle være landsdækkende, og at de kunne foretage udrykning inden for en aftalt tid.
han havde fokus på, at ssg havde telefoner på plads og den nødvendige kapacitet.
       det varierer, hvor meget de anvender på skadeservicefirmaerne årligt. det afhænger af
vejret. der er ikke indlagt budgetter i aftalerne. skadeservicefirmaerne må tage det arbejde,
der kommer.
       købstædernes forsikring har en markedsandel på mellem 1½ - 2 % af det danske mar-
ked.
                                                  - 333 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede torben bidstrup, at han samarbejde-
de med kjeld madsen i omkring 15 år. de samarbejdede også, da han var hos tryg. han kan
ikke huske, hvornår kjeld madsen gik på pension.
       anders kristensen forklarede, hvor ssg geografisk ville placere centrene. han så ssgs
planer i året op til, at de indgik en aftale i 2008. det var ikke lang tid forinden. de holdt mø-
der, hvor ssg præsenterede, hvor centrene ville blive placeret. han husker ikke, om han fy-
sisk fik materialet angående dette.
       han har holdt møde med peter boye larsen, men husker ikke hvornår. det har givet-
vis været omkring deres samarbejde. han kan ikke huske, om han orienterede om, at de ville
opsige døgnvagtsaftalen på dette møde.
lars vester forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille backhau-
sen, at han siden 2004 har været redningsdirektør med ansvar for skadeserviceområdet i
falck. han har været ansat i falck i 34 år.
       skadeserviceområdet er et abonnementsområde, hvor falck selv udfører lettere skade-
service og i andre situationer rekvirerer hjælp fra skadeservicefirmaer. i 2007 samarbejdede
de med iss. samme år ønskede de at udvide samarbejdet for at forbedre tilbuddet til deres
kunder. i 2008 udarbejdede de et letter of intent med iss. i midten af 2008 gik det op for dem,
at iss ikke kunne levere alle de ydelser, som de ønskede, skulle være en del af abonnementet
til deres kunder. den pris, som iss krævede, var endvidere for høj. han deltog ikke i møder
med iss omkring dette. efter at have brudt samarbejdet med iss fik de en henvendelse i
slutningen af 2008 fra ssg, som tilbød at levere alle de ønskede ydelser til en attraktiv pris.
       han kendte kurt hove fra hans tid i falck. han samarbejdede ganske kort med kurt
hove, da han var i iss.
       falck havde ingen kontrakt med ssg før 2008, men ssg kunne hentes ind til at udføre
skadeservicearbejde på lige fod med alle andre.
       ssg blev meget hurtigt landsdækkende. de havde flere afdelinger. der var også tale
om, at ssg skulle leje sig ind i falcks lokaler, men det skete ikke.
       aa siger ikke ham noget.
       han vidste, at der kom ledere til ssg fra iss, ligesom der kom folk fra falck til ssg.
                                               - 334 -
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede lars vester, at ssg rettede henven-
delse til deres abonnementsafdeling i 2008. det var i forbindelse med falcks projekt om vær-
diforbedring af abonnementsaftalerne. de lavede et nyt letter of intent med ssg. han ved
ikke, hvordan ssgs tilbud kom ind hos falck, eller hvordan ssg har fået kendskab til falcks
ønsker.
       han tror, at aftalen med ssg først blev underskrevet i januar 2009.
       han har ikke kendskab til, at falck udlejede et kontor til kurt hove. der blev senere
lavet en vagtcentralkontrakt med kurt hove.
       falck havde fem vagtcentraler, som alle havde oplysning om, at de kunne tilkalde ssg.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede lars vester, at aftalen med ssg først
blev underskrevet i 2009. han husker ikke, hvordan den første kontakt med ssg opstod.
       deres letter of intent med iss blev opsagt i god ro og orden. falck opgav samarbejdet
med iss, fordi iss ikke kunne levere de ydelser, som falck ønskede. kontrakten med iss var
lukket ned, inden de kom i kontakt med ssg. der blev indgået en aftale med ssg, fordi de
kunne levere de ydelser, som falck ønskede. der blev indgået en aftale på samme præmisser
som den, de havde haft med iss.
brian petersen forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat pernille
backhausen, at han siden 2003/2004 har været skadechef og underdirektør i alka. han har 25
års erfaring i branchen.
       indholdet af den døgnvagtsaftale, som alka havde med iss, var i hovedtræk, at iss
skulle modtage opkald i ydertimerne og lave den første akutte behandling på skadestedet. i
2004 brugte de iss en del. de indgik derfor en rammeaftale med iss og sikrede sig herved
store rabatter. rammeaftalen betød, at iss måtte behandle og håndtere skader op til en vis
størrelse uden at kontakte alka. ved større skader skulle deres taksatorer indkaldes.
       samarbejdet med iss blev turbulent og besværligt. i 2004 konstaterede de svindel med
faktureringen af sagerne. de undersøgte samtlige sager i samarbejde med iss. han ved ikke,
hvem deres primære kontaktperson i iss var i 2004. det var arne storm, der varetog kontak-
ten til iss hos alka. det lykkedes dem at lande samarbejdet med iss. de havde en god dia-
                                               - 335 -
log, og iss havde nogle gode handlingsplaner. i 2005 var der en del udskiftning på topleder-
posterne i iss. de drøftelser, de havde omkring samarbejde, blev sat på hold. de havde lø-
bende opfølgningsmøder hos iss. i 2006 kom de ind i en situation med et stort skybrud. her
kunne iss ikke efterleve den service, alka efterspurgte og forventede. de konstaterede fejl og
mangler i faktureringen og systemmæssige problemer. de brugte mange ressourcer på at
følge op og kontrollere forhold, som burde fungere af sig selv. der var mange møder i den
periode med vincent beck. han mindes ikke ole bartels eller peter boye larsen. i 2007 var
der møder med iss på ledelsesplan om opfølgning på manglende kvalitet og driftsmøder.
der var sager, hvor de ikke modtog fakturaer, eller hvor fakturaerne var behæftet med fejl.
       efter skybruddet i august 2006 havde de løbende drøftelser om, at det arbejde, som iss
leverede, ikke var tilfredsstillende. i begyndelsen af 2007 bad han arne storm om at under-
søge skadeservicemarkedet. de havde ikke tiltro til, at iss ville kunne håndtere et stort sky-
brud. på dette tidspunkt kendte de til ssg og anders kristensen. alka blev løbende kontak-
tet af de 4-5 største skadeserviceselskaber. de havde både døgnvagts- og rammeaftalen i ud-
bud, og de forhandlede med flere selskaber, herunder ssg, om, hvad de kunne tilbyde. de
traf beslutning om, at de ville indgå aftale med ssg engang i 2007. han faldt for anders kri-
stensens måde at tænke kundetilfredshed og service ind i skadeservicearbejdet. de talte om,
at ssg skulle blive landsdækkende på den korte bane. det var et krav fra alkas side for at
indgå rammeaftale med ssg. det havde ingen betydning for ham, hvem der blev centerleder
i vestdanmark. han kender ikke centerlederne. de talte ikke om, at nogen af centerlederne
og andre medarbejdere kom fra iss. kurt hove samarbejdede han med, da han var iss. den
service, kurt hove leverede i iss, var ikke prangende, og det var derfor ikke afgørende for
deres valg, at kurt hove nu var i ssg. han er usikker på, om han har samarbejdet med aa,
da denne var i iss.
       han har ikke set den e-mail, som aa sendte til arne storm den 3. november 2007, hvor
aa oplyser, at han har opsagt sin stilling hos iss. han antager, at aa har talt med arne
storm, da denne var alkas kontaktperson.
       samarbejdet med ssg blev i høj grad bedre end det samarbejde, som de havde haft
med iss. de lagde vægt på en enkel, hurtig og let skadesbehandling og hurtig fakturering.
de oplevede også en glæde hos deres egne medarbejdere over skiftet. der var også stor for-
skel på it-understøttelsen.
                                                - 336 -
       alka har en markedsandel på privatmarkedet i danmark på ca. 5 %.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup forklarede brian petersen, at arne storm var
taksatorchef og refererede til ham. der var et skybrud i 2006, som forværrede samarbejdet
med iss. i august 2007 havde de et opfølgningsmøde med iss. han husker ikke, om det var
med kurt hove. kurt hove deltog i en del af de opfølgningsmøder, som de havde. de ville
gerne have en hurtig dialog om skaderne. han mindes ikke at have fået oplysninger om, at
iss fik et nyt it-system i 2007.
       han spurgte til ssgs it-system, inden de indgik aftalen.
       det kan godt passe, at det var på det møde, som han havde med anders kristensen i
sommeren 2007, at han fik at vide, at ssg ville blive landsdækkende. det var et krav fra al-
kas side, at ssg skulle blive landsdækkende på den korte bane, hvilket ville sige inden for et
halvt år. hvis ssg ikke var blevet landsdækkende, ville de ikke have indgået aftalen. det var
omkring ultimo 2007, at de indgik aftalen med ssg. de havde rammen på plads, inden de
opsagde aftalen med iss. rammen skal være på plads ved denne slags aftaler.
kim torben kildegaard forklarede behørigt formanet som vidne, adspurgt af advokat mette
ravn steenstrup, at da centeret i århus åbnede 1. oktober 2007, var telefoner og it klar til
ham selv og hans medarbejdere. visitkort var også på plads for en stor dels vedkommende.
de var funktionsklare med biler, vaskeri og alt andet, der skulle til. i esbjerg, som er det ene-
ste center, han også besøgte, var de også klar. han så de ting, der var på centret, og hørte
john kristensens tale til åbningen, hvor han sagde, at de var klar. han ved ikke, hvor mange
biler de havde. der var også etableret vaskelinjer.
       ved mødet i efteråret 2007 i herlev, hvor en række tidligere iss medarbejdere mødtes
med ssg, var det heinrich, der var ansat som snedker i fredericia, der spurgte ind til aas
tilstedeværelse. han er sikker på, at aa var den eneste, der ikke blev præsenteret. de var
mange, der undrede sig over den manglende præsentation. det blev åbent sagt, at der skulle
være en præsentationsrunde. de sad alle ved et bord med undtagelse af aa, som sad bag i
lokalet. de var ca. 30 til stede. han er rimelig sikker på, at de var 10 fra iss, 10 fra ssg, 5 di-
rektører, ham selv og aa. de var ude at spise bagefter. hans bedste bud er, at mødet fandt
sted i september/oktober måned. det var før ssg annoncen ”kom med på vognen”.
                                              - 337 -
       da centrene startede op, blev jens skou tituleret storskadekonsulent. han mener, at
han havde en ganske almindelig mailadresse. organisatorisk var jens skou hans ligemand.
som storskadechef håndterer man store skader og internationale opgaver. det gør man ikke
som centerleder. som overordnet har man ansvaret for indretning af centre og økonomisty-
ring. dette styrede han sammen med bent engskov.
       jens skou sendte en mail rundt med et ark med forslag til blanketter til timeregistre-
ring, materialelister mv. han skrev, at de skulle huske at skifte iss-logoet i hjørnet ud. han
brugte ikke selv blanketterne, og han ved ikke, om andre brugte dem.
adspurgt af advokat pernille backhausen forklarede kim torben kildegaard, at han ikke er
sikker på, om kurt hove var til stede på mødet hos ssg i herlev i efteråret 2007. han husker
ham ikke.
adspurgt af advokat jacob goldschmidt forklarede kim torben kildegaard vedrørende mø-
det hos ssg, at anders kristensen havde bedt ham møde op til et strategimøde. det var i
midten af sommeren 2007, at han begyndte hos ssg. han skulle stå for århus-afdelingen, og
han måtte gerne begynde etableringen af centret. det var køreklart i oktober, da de åbnede.
sideløbende med, at de åbnede centret i århus den 1. oktober, var etableringen af de øvrige
centre i fuld gang, men de var ikke operationsklare.
adspurgt af advokat mette ravn steenstrup på ny forklarede kim torben kildegaard, at
flemming trane ikke deltog i mødet. flemming trane var ansat i ssg. han sad på sit kontor.
han var en af årsagerne til, at mødet trak ud, og at iss-medarbejderne ikke gik samme vej
ind, som de andre deltagere. de gik ad bagtrappen, for at flemming trane ikke skulle se
dem.
       i sidste halvdel af 2007 og begyndelsen af 2008 havde han ikke direkte kontakt med
aa, men aa blev omtalt i flere omgange. han spurgte anders kristensen, hvorfor aa var
til stede ved strategimødet. anders kristensen havde svaret, at aa havde insisteret på at væ-
re med. senere sagde anders kristensen, at aa også skulle ansættes i ssg, men at ”det var
for varmt lige nu”. da han var til møde hos kunden, housecenter, i begyndelsen af 2008, for-
talte en taksator ham, at aa havde været der som sælger for ssg.
                                                     - 338 -
       på et tidspunkt råbte receptionisten lise, der havde modtaget en faktura fra europcar
”hvem fanden er aa?” om han selv hørte det, eller om han har fået det refereret, husker
han ikke. han ved ikke, om han har hørt om episoden fra bettina maniche. han så ikke aa i
det daglige og hørte heller ikke om ham. han undrede sig over, hvor aa blev af i organisati-
onen.
jan kreiberg larsen forklarede behørigt formanet adspurgt af advokat mette ravn
steenstrup, at der blev lavet planer for skadeservice i efteråret 2007, efter at mange af med-
arbejderne havde sagt op. han var ikke med til at udarbejde dem, men han godkendte dem.
planerne blev løbende revideret, fordi virkeligheden hele tiden ændrede sig. han skulle sik-
re, at planerne bakkede op om budgettet og de økonomiske mål.
       han afskedigede carl-erik ramberg knudsen. han erindrer, at han havde en dialog
med aa om at udskyde carl-erik ramberg knudsens opsigelse. de udskød den 1 måned.
aa kunne have ansat carl-erik ramberg knudsen i skadeservice. han skulle afholde løn-
udgiften i sit eget budget. aa havde definitivt tillid til carl-erik ramberg knudsen, og han
var ikke tilfreds med afskedigelsen.
       controllerne i iss er ansat af og refererer til ham som økonomidirektør.
       forevist sin e-mail af 3. oktober 2007 forklarede jan kreiberg larsen, at han ikke kan
forestille sig, at aa ringede og nægtede at følge ordren. det ville være imod grundstenen i
iss, hvor det var cashflow først. han ville have kunnet huske det.
arne storm sørensen har afgivet skriftlig vidneerklæring dateret henholdsvis 16. og 26. maj
2013, hvoraf følgende fremgår:
       ”<
       undertegnede arne storm sørensen, boende rugholmvej 16, 6600 vejen, afgiver neden-
       stående erklæring som vidne, idet jeg kan oplyse, at jeg samtidig er gjort bekendt med, at
       jeg som vidne har pligt til at tale sandhed og er bekendt med, at det er forbundet med
       strafansvar at afgive falsk forklaring for retten.
       jeg bekræfter, at jeg har modtaget e-mail fra aa den 3. november 2007 kl. 08:46, der er
       fremlagt som bilag 73 i sagen h-0109-09: iss facility services a/s mod ssg a/s og f-4-10:
       iss facility services a/s mod aa. e-mailen er vedhæftet nærværende vidneerklæring.
       i november 2007 var jeg taksatorchef i alka forsikring.
       samtidig bekræfter jeg
                                                    - 339 -
          at jeg ikke husker, at jeg har besvaret den omhandlede e-mail
          at der ikke i anledning af den pågældende e-mail var kontakt mellem undertegnede
           og aa.
          at der heller ikke efterfølgende har været kontakt mellem undertegnede og aa
          at undertegnede og aa ikke efter aas ansættelse i iss ophørte har arbejdet sam-
           men.
          at undertegnede ikke har haft kontakt med aa under aas ansættelse hos ssg.
      …
      at   jeg ikke kan erindre, at der i forbindelse med omtalte e-mail fra aa den 3. november
           2007, kl. 08:46, var kontakt mellem andre i forsikringsselskabet og aa,
      at   jeg ikke kan erindre, at den omtalte e-mail blev videresendt i egen organisation.
      at   der efterfølgende var kontakt mellem undertegnede og ssg a/s,
      at   der efterfølgende var kontakt mellem andre medarbejdere i forsikringsselskabet og
           ssg a/s, og
      at jeg efterfølgende blev kontaktet af andre (end aa) fra ssg a/s.
      <”
laus skovfoged mikkelsen har afgivet skriftlig vidneerklæring dateret 21. maj 2013, hvoraf
følgende fremgår:
      ”undertegnede laus skovfoged mikkelsen, boende gl. skovvej 33, nyby, 4340 tølløse,
      afgiver nedenstående erklæring som vidne, idet jeg kan oplyse, at jeg samtidig er gjort
      bekendt med, at jeg som vidne har pligt til at tale sandhed og er bekendt med, at det er
      forbundet med strafansvar at afgive falsk forklaring for retten.
      jeg bekræfter, at jeg har modtaget e-mail fra aa den 3. november 2007 kl. 09:08, der er
      fremlagt som bilag 73 i sagen h-0109-09: iss facility services a/s mod ssg a/s og f-4-10:
      iss facility services a/s mod aa. e-mailen er vedhæftet nærværende vidneerklæring.
      i november 2007 var jeg skadechef i topdanmark. på daværende tidspunkt var skadeser-
      vice danmark primær leverandør af skadeserviceydelser til topdanmark, jf. indgået
      samarbejdsaftale. alle andre skadeservicefirmaer herunder iss var sekundære og blev
      kun anvendt på kunders ønske, eller fordi der var særlige forhold, der talte herfor, f.eks.
      at de var blevet rekvireret af det stedlige brandvæsen.
      samtidig bekræfter jeg
          at jeg ikke husker, at jeg har besvaret den omhandlede e-mail
         at der ikke i anledning af den pågældende e-mail var kontakt mellem undertegnede
          og aa.
         at jeg ikke husker, at der efterfølgende har været kontakt mellem aa, bortset fra at
          jeg pr. e-mail i 2008 blev orienteret om, at jeg måske ville blive indkaldt som vidne i
          denne sag.
         at undertegnede og aa ikke efter aas ansættelse i iss ophørte har arbejdet sammen.
                                                  - 340 -
          at undertegnede ikke huske, at jeg har haft kontakt med aa under aas ansættelse
           hos ssg men mener det bestemt ikke.
       <”
parternes synspunkter
iss har gjort gældende:
parterne er ikke enige om grænserne for illoyal henholdsvis loyal adfærd i forbindelse med
rekruttering af en konkurrents medarbejdere og retsstillingen efter markedsføringsloven,
men set i lyset af den af ssg og aa udøvede adfærds særegne karakter gøres det overordnet
gældende, at beviskravene til iss i sagens natur må lempes, særligt når henses til grovheden
af adfærden, når henses til tabets størrelse, og når henses til, at ssg de facto opnåede en fuld
funktionsdygtig virksomhed straks efter gennemførelsen af det kollektive anslag og samtidig
forårsagede betydelig skade på den tilbageblevne virksomhed i iss.
iss’ anbringender over for ssg:
det gøres overordnet gældende, at ssg har udøvet et ulovligt kollektivt anslag i strid med
markedsføringslovens §§ 1 og 19 ved kollektiv og systematisk henvendelse til den direkte
konkurrent iss’ medarbejdere og rekruttering af samme, hvorved ssg har forsøgt at påføre
og de facto også har påført iss som den hidtidige arbejdsgiver illoyal konkurrence og et be-
tydeligt tab, og at ssg på utilbørlig måde har prøvet at påvirke og har påvirket, har medvir-
ket til og har udnyttet de rekrutterede medarbejderes illoyalitet over for iss.
vedrørende kontakten mellem aa og ssg og ansættelsesbetingelser mellem disse gøres det
gældende,
                                              - 341 -
at   aa og ssgs topledelse udvekslede oplysninger om aas kontraktuelle forpligtelser
     over for iss, således at ssg kunne tage højde herfor ved udarbejdelsen af ansættelses-
     aftale med aa som særskilt, udtrykkeligt og meget detaljeret behandler aas relation
     til iss, hvilket udgør et klart eksempel på, at ssg udnyttede aas illoyale adfærd over
     for iss og overskred markedsføringslovens § 19;
at   ssg således var vidende om, at aas loyalitetspligt var skærpet af aftalte klausuler mel-
     lem aa og iss, som aa havde udleveret til ssg;
at   ssg og aa var enige om, at aa skulle have en organisation af samme størrelse som
     iss’ jyske skadeservicevirksomhed, og at et konkret antal centerchefer samt kurt hove
     skulle ansættes før ansættelsesaftale mellem ssg og aa kunne indgås;
at   ssg har været vidende om og medvirket til, at aa groft har overtrådt sin ansættelses-
     retlige tavsheds- og loyalitetsforpligtelser over for iss ved at videregive fortrolige op-
     lysninger om iss’ virksomhed, herunder om kunder, medarbejdere mv., til ssg, her-
     under blandt andet har ssg været vidende om, eller burde have vidst, og medvirket
     til, at aa groft overtrådte markedsføringslovens §§ 1 og 19 over for iss ved at videre-
     give fortrolige oplysninger om iss’ virksomhed, medarbejdere mv. til ssg;
vedrørende ssgs yderligere kendskab til og udnyttelse af aas illoyalitet gøres det gælden-
de,
at   ssg har udnyttet aas position hos iss og medvirket til hans ageren over for samme
     ved at love denne ansættelse som regionsdirektør og tillige medejerskab af ssg;
at   aa har videregivet fortrolige oplysninger om iss’ nøglemedarbejdere;
at   ssgs rekruttering af iss’ nøglemedarbejdere var direkte eller indirekte koordineret
     mellem ssg og aa;
                                              - 342 -
at   ssg og aa ud fra kendskabet til iss’ medarbejderes ansættelsesvilkår har kunnet for-
     handle og/eller formidle ansættelsesaftaler mellem ssg og iss’ nøglemedarbejdere,
     som tager højde for konkurrencesituationen med iss,
at   ssg har udnyttet, at aa som daværende øverste chef for jyllandsregionen havde sær-
     lig viden om, hvilke af iss’ medarbejdere der var afgørende vigtige for skadesservice-
     forretningen, og herunder besad særlige kompetencer og/eller havde særlige kontakter
     og/eller netværk,
at   ssg har været vidende om, medvirket til og utilbørligt har udnyttet aas kendskab til
     indgåede kundeklausuler mellem iss og iss’ medarbejdere, således at ssg har kunnet
     tage højde herfor i forbindelse med udarbejdelsen af ansættelsesaftaler med iss’ med-
     arbejdere;
at   idet ssg har været vidende om, medvirket til og utilbørligt har udnyttet, at aa forsæt-
     ligt har besveget iss til at opsige kundeklausuler for iss’ medarbejdere forud for disses
     ansættelse hos ssg;
at   ssgs udnyttelse heraf er i sig selv en klar medvirken til overtrædelse af de grundlæg-
     gende funktionærretlige forpligtelser, som aa var underlagt, hvilken medvirken i sig
     selv udgør et selvstændigt ansvarsgrundlag;
at   ssg har været vidende om og medvirket til, at aa groft har overtrådt sin ansættelses-
     retlige tavsheds- og loyalitetsforpligtelser over for iss ved at videregive fortrolige op-
     lysninger om iss' virksomhed, herunder om kunder, medarbejdere og disses ansættel-
     sesvilkår, til ssg, herunder blandt andet har ssg været vidende om, eller burde have
     vidst, og medvirket til, at aa derudover groft overtrådte markedsføringslovens §§ 1 og
     19 over for iss ved at videregive fortrolige oplysninger om iss’ virksomhed, herunder
     kunder, medarbejdere mv. til ssg.
vedrørende kollektivitet/nøglemedarbejdere gøres det gældende,
                                                - 343 -
at    ssg selv ikke blot kontaktede de erkendte fire af isss ledere (og aa), men langt flere af
      iss’ medarbejdere enten direkte eller indirekte;
at    ssg umiddelbart efter de enkelte centerlederes underskrift på ansættelsesaftalerne
      med ssg indledte forhandlinger med de respektive centerledere om, ”hvilke medar-
      bejdere de ville have med over”;
at    ssg således har foretaget en uretmæssig, illoyal rekruttering af en meget stor del af iss
      skadeservice medarbejdere, nemlig mindst 89 af iss’ medarbejdere inden for et endog
      meget kort tidsinterval;
at    det i den forbindelse er en skærpende omstændighed, at en meget betydelig del deraf
      var betroede nøglemedarbejdere;
at    det er en skærpende omstændighed, at rekrutteringen omfattede de jyske chefer og
      iss’ medarbejdere med helt særlige spidskompetencer, hvor ssg også har haft kend-
      skab til, at cheferne ville tage deres egne nøglemedarbejdere med;
at    der af de 89 medarbejdere, som ssg har anerkendt mindst at have rekrutteret fra iss,
      er 47 nøglemedarbejdere, herunder chefer, ledere, fagspecialister og andre medarbejde-
      re med direkte kunderelationer, og 23 udførende medarbejdere, herunder sanitører;
at    ssg har formået at opnå en kollektivitet, der var i fuld drift fra ”day one”,
vedrørende nøglemedarbejdernes kunderelationer og nødvendig erfaring, ekspertise og ka-
paciteter er afgørende for kundetilgang gøres det gældende,
at    nøglemedarbejdernes kunderelationer og nødvendig erfaring, ekspertise og kapaciteter
      er afgørende for kundetilgang;
                                              - 344 -
at   nøglemedarbejdernes kompetencer og tillid blandt kunderne er afgørende for tilgan-
     gen af opgaver;
at   ssg ved at støvsuge – direkte eller indirekte – iss’ afdelinger for nøglemedarbejdere
     ikke blot selv fik den nødvendige erfaring, ekspertise, kapacitet, som efterspørges af
     kunderne, men tillige sikrede, at iss ikke havde den nødvendige erfaring, ekspertise og
     kapacitet, således at iss’ kunder var lette at overtage, når nøglemedarbejderne efterføl-
     gende kontaktede iss’ kunder;
vedrørende ssgs øvrige medvirken til og udnyttelse af iss’ medarbejderes illoyalitet gøres
det gældende,
at   ssg var vidende om og udnyttede eksempelvis john kristensens illoyalitet ved hverv-
     ning af kunden marius pedersen under hans ansættelse hos iss, hvilket er i direkte
     modstrid med hans loyalitetsforpligtelse over for iss;
at   ssg var vidende om – eller burde være vidende om – at ssgs nye medarbejder, leif
     habekost, udførte arbejde for ssg for netop iss’ tidligere kunde marius pedersen, og
     at dette ubestrideligt skete på et tidspunkt, hvor leif habekost ikke var berettiget til at
     udføre arbejde for ssg;
at   ssg kan drages erstatningsretligt til ansvar for handlinger foretaget af aa forud for el-
     ler efter dennes ansættelsesforhold hos ssg, allerede på baggrund af medvirken-
     sansvar og endnu mere på baggrund af den direkte orkestrering, der er foregået fra
     ssgs side, særligt før aas ansættelse hos ssg, mens aa fortsat var ansat hos iss, og
     det særligt såfremt det lægges til grund, at aa som påstået af ssg havde stillet krav
     om ansættelse af de væsentligste af iss’ nøglemedarbejdere før offentliggørelse af eks-
     pansionsstrategien, og tillige krævet en organisation svarende til iss’ i jylland;
                                               - 345 -
at   ssg har udnyttet, at aa svigagtigt har formået iss til at opsige flere af medarbejdernes
     kundeklausuler;
vedrørende ssgs forsøg på og hvervning af kunder gøres det gældende,
at   ssg har været vidende om, medvirket til og utilbørligt udnyttet, at aa og andre af iss’
     nøglemedarbejdere i forbindelse med deres fratrædelse aktivt har forsøgt at hverve og
     hvervet kunder fra iss til ssg, mens de fortsat var ansat hos iss;
vedrørende ssgs ekspansion gøres det gældende,
at   ssg ikke havde en strategi om at blive landsdækkende før 2006,
at   ssg forinden rekrutteringen af iss’ medarbejdere havde forsøgt at købe iss’ skades-
     servicedivision i 2007,
at   ssg gennem rekrutteringen på ekstremt kort tid har været i stand til mere end at for-
     doble antallet af skadecentre,
at   ssg ved hvervningen ikke alene opnåede en landsdækkende tilstedeværelse på ska-
     desservicemarkedet, men også en kapacitet, en ekspertise og et netværk, som er af af-
     gørende betydning for at drive skadesservicevirksomhed. ssg har således på ekstremt
     kort tid og på bekostning af iss kunnet opnå en markedsposition, som ssg kun på le-
     gal vis kunne have opnået ved opkøb af en tilsvarende skadeservice virksomhed som
     iss’.
vedrørende aas selvstændige overtrædelse af markedsføringslovens bestemmelser og af si-
ne ansættelsesretlige forpligtelser gøres det overordnet gældende,
                                            - 346 -
at aa selvstændigt har overtrådt markedsføringslovens §§ 1 og 19 ved at forberede og
   deltage i ovennævnte kollektive anslag for ssg,
at aa har overtrådt sine grundlæggende funktionærretlige forpligtelser over for iss i
   forbindelse dermed udgørende både en grov og væsentlig misligholdelse af ansættel-
   sesforholdet over for iss,
at aa aktivt har medvirket til og deltaget i forberedelsen og gennemførelsen af det kol-
   lektive anslag mod iss sammen med ssg,
at aas handlinger, fortielser og undladelser og aktive deltagelse i forberedelsen og gen-
   nemførelsen af det kollektive anslag under ansættelsen hos iss
   -     udgør en klar og grov overtrædelse af aas almindelige ansættelsesretlige tro-
         skabs- og loyalitetsforpligtelse over for iss som arbejdsgiver,
   -     udgør en klar og grov overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 19, subsidi-
         ært udgør medvirken til overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 19,
   -     udgør en klar og grov overtrædelse af aas særskilt påtagne klausulers særlige
         bestemmelser, hvilket udgør en skærpende omstændighed,
at aas handlinger, fortielser og undladelser og aktive deltagelse i forberedelsen og gen-
   nemførelsen af det kollektive anslag i perioden efter indgåelsen af fratrædelsesaftalen
   den 2. november 2007, til ophævelsen af samme den 27. november 2007
   -     udgør en klar og grov overtrædelse af aas almindelige ansættelsesretlige tro-
         skabs- og loyalitetsforpligtelse over for iss som arbejdsgiver, som tillige er frem-
         hævet i fratrædelsesaftalen § 6,
                                                  - 347 -
      -      udgør en klar og grov overtrædelse af de af aa påtagne kunde-, konkurrence- og
             medarbejderklausuler, som fremgår af fratrædelsesaftalen §§ 7.1-7.3,
      -      udgør en klar og grov overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 19 subsidi-
             ært udgør medvirken til overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 19,
at    aas handlinger, fortielser og undladelser og aktive deltagelse i forberedelsen og gen-
      nemførelsen af det kollektive anslag
      -      udgør et selvstændigt ansvarsgrundlag for iss’ erstatningskrav mod aa både
             funktionærretligt, jf. funktionærlovens § 4, og markedsføringsretligt, jf. markeds-
             føringslovens § 20, stk. 2, som berettiger til erstatning for det lidte tab efter dansk
             rets almindelige regler,
      -      berettiger iss til at ophæve ansættelsesforholdet og bortvise aa, til at ophæve
             fratrædelsesaftalen, til at fastholde de aftalte klausuler,
      -      medfører, at iss skal frifindes for de af aa nedlagte selvstændige påstande over
             for iss.
vedrørende ophævelse af ansættelsesforholdet, fratrædelsesaftalen og bortvisningens beret-
tigelse gøres det udover ovennævnte tillige gældende,
at    aa ikke kan være i tvivl om, hvilke ansættelsesretlige forpligtelser han har påtaget sig
      i relation til iss, hvilke forpligtelser også efterfølgende er bekræftet af aas advokat,
at    aa på baggrund af væsentlige løgne og fortielser formåede at få fratrædelsesaftalen
      igennem, og allerede derfor er iss’ ophævelse af fratrædelsesaftalen berettiget. det er
      tillige iss’ opfattelse, at en håndhævelse af aftalen må anse værende stridende mod lov
      og ærbarhed,
                                                - 348 -
at     aa væsentligt har misligholdt ansættelsesforholdet og den indgåede fratrædelsesafta-
       le,
at     aa, uanset misligholdelsen af ansættelsesforholdet op til fratrædelsesaftalens indgåel-
       se, ikke på noget tidspunkt har informeret eller på anden vis tilkendegivet over for iss,
       at han forberedte konkurrerende aktiviteter,
at     disse manglende oplysninger særligt i forbindelse med ønsket om indgåelse af en fra-
       trædelsesaftale i sig selv udgør et meget groft og væsentligt brud på aas loyalitetsfor-
       pligtelse overfor iss,
at     aas manglende oplysninger derom udgør forsætlig besvigelse af iss,
til støtte for iss’ påstand om, at aa fortsat er bundet af konkurrence-, kunde- og medarbej-
derklausulerne i ansættelsesaftalen med tillæg, gøres det tillige gældende,
at     der ikke forelå en vilkårsopsigelse fra iss’ side, hvilket både aa og dennes advokat var
       klar over, idet annulleringen af den med ssg indgåede aftale havde været helt over-
       flødig, såfremt iss havde gennemført en vilkårsopsigelse,
at     iss berettiget har ophævet fratrædelsesaftalen som følge af aas væsentlige og grove
       misligholdelse deraf,
at     aa dermed er bundet af ansættelsesaftalen med tillæg, som var gældende mellem par-
       terne før indgåelsen af fratrædelsesaftalen, og
at     klausulerne, både enkeltvist og samlet, ikke går længere end selskabets beskyttelses-
       værdige interesse og i øvrigt opfylder lovgivningens krav til sådanne klausuler.
vedrørende erstatningspåstandene over for aa gøres det supplerende gældende;
                                                  - 349 -
at     aa skal betale erstatning til iss for det tab, aa har forvoldt iss ved gentagne grove
       brud på aas troskabs- og loyalitetspligt over for iss og ved groft at overtræde mar-
       kedsføringslovens regler, jf. i øvrigt nedenfor,
at     samtlige faktuelle forhold og anbringender, som er gjort gældende i forhold til ssgs
       erstatningsansvar over for iss og opgørelsen af det lidte tab, gøres gældende over for
       aa, idet aa aktivt har deltaget og medvirket til det kollektive anslag sammen med
       ssg,
at     det særligt i forhold til årsagssammenhæng og adækvans understreges, at aa var be-
       kendt med virkningerne af det kollektive anslag og således over for både medarbejdere
       og kunder redegjorde for, at iss’ skadesserviceafdeling ville lukke som følge af det kol-
       lektive anslag.
vedrørende konventionalbodsbetalingen gøres det tillige gældende,
at     aa gentagne gange har overtrådt såvel konkurrence-, kunde- som medarbejderklausu-
       lerne i fratrædelsesaftalen, hvorfor han er forpligtet til at betale konventionalbod.
erstatningsopgørelsen
til støtte for iss’ erstatningspåstand gøres det supplerende overordnet gældende,
at     ssg og aa ved deres overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 19, er erstatnings-
       ansvarlige over for iss for det tab, jf. markedsføringslovens §§ 20 og 27, ssg og aa har
       forvoldt iss ved deres illoyale adfærd, hvorfor ssg og aa skal betale erstatning til iss,
at     det af iss opgjorte tab er både kausalt og adækvat,
vedrørende bevisbyrden og til støtte for det af iss førte bevis gøres det gældende,
                                                 - 350 -
at     iss principalt har dokumenteret iss’ tab i fuldt omfang og subsidiært, at blot en rime-
       lig sandsynliggørelse er tilstrækkelig til fastsættelse af en skønsmæssig erstatning, og
       at iss fuldt ud har sandsynliggjort iss’ tab,
at     krænkelsens karakter og grovhed indgår som et moment i erstatningsudmålingen. i til-
       fælde af grov uagtsomhed eller fortsæt lempes beviskravene til skadeslidte,
at     kravene til bevisbyrden for årsagssammenhæng og adækvans i henhold til teori og
       retspraksis således lempes i de tilfælde, hvor der er tale om særligt grove erstatnings-
       pådragende handlinger,
at     der ikke foreligger egen skyld, endsige af en sådan art og omfang, at denne skal tillæg-
       ges betydning i sagen, idet der ikke har været kritik af den øverste ledelse i iss, subsi-
       diært at en eventuelt kritik ikke berettiger til det kollektive anslag eller skulle have væ-
       ret medvirkende til, at en række medarbejdere forlod iss, og at eventuel kritik ikke
       skal komme iss til skade i forbindelse med opgørelsen af iss’ tab,
at     det af iss opgjorte tab således ikke skal nedsættes som følge af egen skyld.
udviklingen i konkurrencesituationen, reduktioner i tabsopgørelsen
til støtte for, at iss’ tabsopgørelse er korrigeret for markedsudviklingen gøres det gældende,
at     iss anerkender, at konkurrencen på skadeservicemarkedet er blevet generelt skærpet i
       perioden fra det kollektive anslag og frem til i dag,
at     iss i konsekvens deraf har foretaget fradrag med 25 mio. kr. i det opgjorte tab af brut-
       toavance, svarende til den beløbsmæssige effekt af det fald i bruttoavance (3,7 procent-
       point oprundet til 4,0 procentpoint), der ud fra ovenstående rationale er henført af iss
       til den øgede konkurrence i årene 2008-2012.
                                                - 351 -
tabsopgørelsesperioden
til støtte for den af iss valgte tabsopgørelsesperiode gøres det gældende,
at     der ved opgørelsen af iss’ tab alene skal lægges vægt på den af iss tabte omsætning og
       den dermed mistede bruttoavance, og at opgørelse af tabet skal opgøres baseret på et
       gennemsnit af tidligere års fortjenester multipliceret med skadesperioden,
at     der således ved opgørelsen af iss’ tab derfor bør og kan tages udgangspunkt i en gen-
       nemsnitlig bruttoavance baseret på en periode på 5 år (2003 – 2007) forud for den ska-
       degørende handling,
at     dette tab kan opgøres til tabet i fem år efter anslaget (2008 – 2012) baseret på et gen-
       nemsnit af de realiserede tal fem år før anslaget (2003 – 2007),
at     iss i konsekvens deraf har foretaget fradrag med 25 mio. kr. i det opgjorte tab af brut-
       toavance, svarende til den beløbsmæssige effekt af fald i bruttoavancen.
til støtte for at iss’ tab er adækvat gøres det gældende,
at     det særligt i forhold til årsagssammenhæng og adækvans understreges, at ssg og aa
       og i særlig grad aa var bekendt med virkningerne af det kollektive anslag og således
       over for både medarbejdere og kunder redegjorde for, at iss’ skadeserviceafdeling ville
       lukke som følge af det kollektive anslag,
at     iss’ tab skyldes direkte ssg og aas bevidste, forsætlige og uagtsomme handlinger, og
       således er adækvat og med i øvrigt fuldt ud påregnelige konsekvenser,
at     ssg og aa har udvist et direkte forsæt til at påføre iss det betydelige tab, eller som
       minimum udvist en både meget grov og klar uagtsomhed i forhold til udøvelsen af det
                                               - 352 -
     kollektive anslag, hvorfor beviskravene til de øvrige erstatningsbetingelser dermed
     skal lempes,
vedrørende iss’ tabsbegrænsende adfærd gøres det gældende,
at   bevisbyrden for, at iss kunne og burde have foretage tabsbegrænsende foranstaltnin-
     ger, men har undladt dette og derfor vil skulle være delvist begrænset i at gøre et er-
     statningskrav gældende mod ssg og aa, påhviler ssg og aa, som imidlertid ikke har
     bevist, at iss ikke har iagttaget sin tabsbegrænsningforpligelse.
ssg har gjort gældende:
at   der ikke fra ssgs side foreligger overtrædelse af markedsføringsloven §§ 1 og 19,
at   ssg i 2007 gjorde alvor af en længe planlagt strategi om at blive landsdækkende, her-
     under traf beslutning om, at starte ca. to centre om året,
at   ssg som led i denne strategi bl.a. rettede henvendelse til i alt 4 ledende iss-
     medarbejdere - aa, kurt hove, lars nielsen og henning pihl-mortensen,
at   ssg som følge af den ledelsesmæssige, it-mæssige og kundemæssige situation i iss,
     modtog yderligere en stribe henvendelser fra andre mellemledere, som ssg herefter
     valgte at ansætte.
at   ssg ikke har anmodet om, endsige haft viden om, medarbejdernes forløb, der førte til,
     at iss opsagde deres klausuler, ligesom ssg stedse har opfordret medarbejderne til at
     opføre sig ordentligt i forhold til iss og iss’ kunder,
at   antallet af medarbejdere samlet set alene blev så stort på grund af den frustration, som
     medarbejderne havde med forholdene i iss, herunder det ledelsesmæssige tomrum,
     som iss havde, hvor reelt fire ledelseslag - marten van engeland, peter boye larsen,
                                              - 353 -
    jacob linding, mikael wølsted og liselotte kjeldsen-jensen - ikke havde reel erfaring
    med eller forståelse for området og derved ikke kunne fastholde medarbejderne i troen
    på forretningsmæssig fremgang efter flere hårde år,
at  selv hvis det lægges til grund, at enkelte medarbejdere har tilsidesat deres forpligtelser
    overfor iss, har ssg ikke været vidende herom, endsige foranlediget, tilskyndet eller
    støttet dette, og ssg kan ikke gøres ansvarlig for enkelte medarbejderes eventuelle
    krænkelse af deres forpligtelser,
at  ssg i øvrigt ikke har tilbudt medarbejdere væsentligt anderledes eller bedre ansættel-
    sesvilkår end dem, som medarbejderne allerede havde hos iss,
at  iss ikke har kunnet påvise, at nogle væsentlige kunder, hvoraf forsikringsselskaberne
    udgør 80-90 % af markedet, har fået illoyale henvendelser fra ssg, men at ssg i fri
    konkurrence og ofte udbud har vundet opgaver. eneste undtagelse til dette er marius
    pedersen a/s på esbjerg havn, der var fuldt oplyst for iss - både henning roland, li-
    selotte kjeldsen-jensen og peter boye larsen - den 17. november 2007, uden at dette
    førte til tiltag overfor medarbejdere, kunden eller ssg, ligesom ssg først – uvist af
    hvilke årsager – af iss er blevet gjort opmærksom på problemstillingen i 2013,
at  ssg ikke har modtaget erhvervshemmeligheder fra iss eller medarbejdere, der skifte-
    de fra iss til ssg, og ssg har derfor ikke misbrugt erhvervshemmeligheder i strid med
    markedsføringslovens § 19.
at  der derved samlet set ikke foreligger et ansvarsgrundlag.
herudover gøres det i forhold til tabet gældende:
at  iss under alle omstændigheder ikke har sandsynliggjort endsige godtgjort et erstat-
    ningsretligt relevant tab, og de af iss fremlagte bilag vedrørende tabsopgørelse end ik-
    ke kan danne grundlag for en skønsmæssig fastsat erstatning. det skal i den forbindel-
                                               - 354 -
      se tillægges betydelig vægt, at iss på trods af egne tilkendegivelser i den indgivne
      stævning ikke har ønsket at lade uafhængige sagkyndige vurdere størrelsen af det på-
      ståede tab, ligesom iss herunder ikke har godtgjort, at det påståede tab skyldes ssgs
      ansættelse af medarbejdere fra iss.
at    iss’ ledelse under sagen har oplyst, at der er udarbejdet og findes tilgængeligt materia-
      le fra hele perioden fra 2007 og frem, herunder budgetter, budgetopfølgning, regn-
      skabstal, der udarbejdes på månedlig basis, samt ledelsesbeslutninger, men at iss har
      valgt ikke at lægge dette relevante materiale frem - trods ssgs udtrykkelige opfordring
      herom, og endelig
at    ssg har påpeget, at forudsætningerne for tabsopgørelserne er vilkårlige, at opgørel-
      serne ikke tager højde for andre udefrakommende faktorer, f.eks. gode og dårlige ska-
      desår, markedsudvikling, konkurrencesituation m.v., at iss i forvejen havde en vigen-
      de omsætning, samt at beregningsmodellerne er uanvendelige ved opgørelsen af et på-
      stået erstatningsretligt tab, da der er tale om værdiansættelsesmodeller, og at tabsop-
      gørelsen derfor end ikke kan indgå i en eventuel fastsættelse af skønsmæssig erstat-
      ning.
aa har gjort gældende:
aa har været ansat i iss som funktionær. aa har ingen ejerinteresser i hverken iss eller
ssg. ssgs direktør michael nielsen var fratrådt sin stilling som divisionsdirektør i iss den
31. oktober 2006, og ssgs bestyrelsesformand sonny nielsen var fratrådt sin stilling som di-
rektør i iss i sommeren 2004. de havde alle relevante oplysninger, der ligeledes var offentligt
tilgængelige.
      det er fuldt ud lovligt for enhver ansat i danmark uanset aftalevilkår med den virk-
somhed, han var ansat i, under respekt af disse aftalevilkår, at forhandle ansættelse med en
konkurrent.
det bestrides, at aa
                                                - 355 -
        systematisk har formidlet kontakten til iss' nøglemedarbejdere
        har forsøgt at hverve og til dels har hvervet medarbejdere fra iss til ssg
        har forhandlet og/eller formidlet ansættelsesaftaler mellem ssg og iss' nøglemed-
          arbejdere
        har forsøgt at hverve og til dels har hvervet kunder fra iss til ssg
        har videregivet fortrolige oplysninger
        svigagtigt har formået iss til at opsige flere af medarbejdernes kundeklausuler
        har handlet groft illoyalt ved overtrædelse af tavsheds- og loyalitetspligt
vedr. erstatningsansvar overfor iss:
iss påstand 1.2.1 vedrører betaling af dkk 74.000.000 fratrukket eventuel erstatningsbetaling fra
ssg a/s
det gøres gældende, at der ikke er et selvstændigt ansvarsgrundlag for aa med et deraf af-
ledt tab, som ikke i første omgang skal henføres under ssg. aa skal derfor frifindes, allerede
fordi det følger af den af iss nedlagte påstand, at det beløb, ssg skal betale til iss, skal fra-
drages i det beløb, som aa skal betale.
       det kan aldrig blive et anliggende for aa, hvordan ssg har disponeret, herunder sær-
ligt at ssg har valgt at ekspandere og ansætte et stort antal tidligere iss medarbejdere. der
er ikke identitet mellem aa og ssg, - der er ikke noget interessefællesskab mellem dem.
       iss har vedrørende erstatningskravet første gang overfor aa i stævning af 26. maj 2009
nedlagt påstand om, at aa in solidum med ssg skulle betale 20 mio. kr. det blev senere æn-
dret til en påstand overfor hver af ssg og aa om betaling af 50 mio. kr. iss blev opfordret til
at præcisere påstanden, bl.a. fordi det fremstod uklart om det betød et samlet krav på 100
mio. kr. herefter fulgte med supplerende processkrift iv af 16. marts 2012 den påstand, der
er gentaget under sagen. i processkrift a af 5. oktober 2012 er medtaget det i første afsnit un-
der dette punkt anførte anbringende om frifindelse ”allerede fordi”. i iss’ processkrift ix af
                                                   - 356 -
11. marts 2013 er til støtte for iss’ betalingspåstand mod aa anført, at ”     aa skal betale er-
statning til iss for det tab, sagsøgte aa har forvoldt iss…….”.
       iss har således ikke nedlagt påstand om solidarisk ansvar. en sådan påstand vil i øv-
rigt nu være forældet.
       vedrørende ”det kollektive anslag” gør aa gældende, at der ikke er foretaget noget
kollektivt anslag mod iss. allerede af den grund skal både aa og ssg frifindes.
       i det omfang, der er tale om et kollektivt anslag i strid med markedsføringslovens be-
stemmelser, er det alene et anliggende mellem iss og ssg. kun ssg kan være ansvarlig for
et sådant anslag. der er ikke påberåbt og grundlag for et solidarisk ansvar og ikke grundlag
for et selvstændigt ansvar for aa. iss har da heller ikke særlige anbringender til støtte her-
for. iss sætter uberettiget lighedstegn mellem aa og ssg. det er der hverken faktuelt eller
juridisk belæg for. som anført i ssgs svarskrift var aa ikke en forudsætning eller løftestang
for opstart i jylland og besad ingen oplysninger, der var væsentlige for ssg. aa er rekrutte-
ret af ssg som de øvrige medarbejdere.
       vedrørende iss’ påståede tab bestrider aa, at iss har dokumenteret noget tab, der kan
henføres til nogen handling eller undladelse, som aa er ansvarlig for. iss har ikke fremlagt
dokumentation for noget erstatningsretligt relevant tab. subsidiært gøres gældende, at hvis
aa i perioden frem til underskrift af fratrædelsesaftalen måtte have handlet på en sådan
måde, at det udgør misligholdelse af hans pligter, har iss ved at indgå fratrædelsesaftalen
den 2. november 2007 endeligt gjort op med denne misligholdelse, og kan derfor ikke påbe-
råbe sig misligholdelsesbeføjelser. allerede som følge heraf kan aa heller ikke ifalde erstat-
ningsansvar.
       det gøres gældende, at der skal påvises årsagssammenhæng mellem en konkret mis-
ligholdende handling eller undladelse og specifikt tab foranlediget af netop denne handling
eller undtagelse. en sådan årsagssammenhæng er end ikke beskrevet af iss. det skyldes, at
en sådan årsagssammenhæng ikke findes.
       eksempelvis oplyser ssg, at der i perioden fra oktober 2007 til og med december 2008
blev ansat i alt 278 nye medarbejdere i ssg. iss har ikke ført bevis for, hvem af disse 278
medarbejdere – hvis nogen – der er den direkte årsag til, at ssg har opnået meromsætning.
der er heller ikke ført bevis for eller på nogen måde sandsynliggjort, hvem af de pågældende
personer der har været årsagen til, at der er flyttet omsætning fra iss til ssg. iss har ikke ført
                                                 - 357 -
bevis for, at aa har haft nogen indflydelse på, at nogen person har besluttet at gå fra iss til
ssg. tværtimod er det dokumenteret, at rekruttering af samtlige medarbejdere er foranledi-
get af kommunikation direkte mellem ssg og den pågældende uden aas indblanding.
       der er ikke bevist årsagssammenhæng mellem noget tab og en konkret medarbejders
handlinger i markedet eller manglende kundeklausul eller noget andet forhold, som iss be-
brejder aa. den omstændighed, at iss selv, efter aa var fratrådt, opsagde kundeklausuler,
betyder i øvrigt, at der ikke er årsagssammenhæng mellem handlinger fra aa og noget tab.
       der kan ikke skønsmæssigt fastsættes og identificeres noget tab, der kan henføres til
aa
       de samlede betingelser for at ifalde erstatningsansvar er derfor ikke opfyldt
       allerede fordi der ikke er fremkommet tilstrækkeligt præcise og relevante anbringen-
der vedrørende et tab, der skulle kunne henføres til aa, skal der ske frifindelse.
       det gøres gældende, at iss kontraktligt har afskrevet muligheden for at kræve erstat-
ning / egen skyld.
       iss valgte at indgå en fratrædelsesaftale på et tidspunkt, hvor iss var eller burde være
bekendt med alle eller i hvert fald tilstrækkelige relevante oplysninger for at vurdere aas
handlinger. dermed har iss endeligt givet afkald på, henholdsvis mistet retten til at kræve
erstatning fra aa.
       iss har ikke gennemført rimelige foranstaltninger for at begrænse tabet og har forholdt
sig passiv alt for længe. iss har bl.a. ikke straks, at de blev bekendt med, at flere tidligere an-
satte skulle til ssg gjort noget overfor de pågældende eller overfor ssg med henblik på at
gøre gældende, at frafald af klausuler måtte være sket under falske forudsætninger
aas misligholdelse
orientering af ledelsen
det bestrides, at aa ved manglende orientering af iss om forhold vedrørende ssg skulle
have misligholdt ansættelsesforholdet. væsentligst må lægges til grund, at aa løbende har
orienteret ledelsen i iss tilstrækkeligt om alle væsentlige forhold vedrørende konkurrencesi-
tuationen med ssg. hertil kommer, at aa berettiget har kunnet gå ud fra, at ledelsen har
                                                - 358 -
været tilstrækkeligt oplyst til, at handlepligten for at få eventuelle yderligere oplysninger en-
tydigt lå på iss.
fratrædelsesaftalen
iss har selv ansvaret for, at fratrædelsesaftalen den 2. november 2007 blev underskrevet på
det, som iss nu påberåber sig var et faktuelt mangelfuldt grundlag. iss er derfor bundet af
fratrædelsesaftalen og har endeligt fortabt muligheden for at påberåbe sig, at aa har mislig-
holdt ansættelsesforholdet. der er ikke fremkommet sådanne nye oplysninger, at de i sig
selv kan udgøre et ophævelsesgrundlag eller et opsigelsesgrundlag.
passivitet
iss har ved passivitet fortabt muligheden for at ophæve ansættelsesforholdet og fratrædel-
sesaftalen. der er ikke påvist nogen rimelig grund til, at der gik fra den 2. november 2007 til
den 27. november 2007, før iss reagerede.
kontakt til medarbejdere
det bestrides, at aa har forsøgt at hverve og til dels har hvervet medarbejdere eller kunder
fra iss til ssg, og at han har forhandlet og/eller formidlet ansættelsesaftaler. det fulde an-
svar for rekrutteringen af iss medarbejdere ligger hos ssg. at ssg ikke har givet aa særlig
status, fremgår i øvrigt af, at aas ansættelse i ssg først kom i stand et år efter, at fratrædel-
sesaftalen blev underskrevet, og kun varede i 10 måneder.
fortrolighed
det bestrides, at aa har videregivet fortrolige oplysninger. iss undlader da også at angive,
hvilke fortrolige oplysninger der skulle være videregivet, hvem de skulle være videregivet
til, og at den konkrete oplysning har haft nogen skadegørende virkning. iss sondrer ikke
mellem oplysninger og fortrolige oplysninger.
kundeklausuler
aa har ikke mod bedre vidende tilbageholdt oplysninger for iss om, hvor medarbejderne
skulle have ansættelse. med den viden, iss ubestrideligt havde om ssgs etablering i jylland
                                                    - 359 -
m.m., burde iss have lagt to og to sammen. det følger også af, at aa den 25. oktober 2007 kl.
07.01 i e-mail til peter boye larsen skrev:” jeg ved ikke, om alle fortæller mig sandheden om, hvad
de skal i fremtiden, så vi skal have en holdning til, om vi holder fast i deres klausuler”. dermed var
handlepligten hos iss og særligt hos peter boye larsen. aa var berettiget til at gå ud fra, at
topledelsen i iss ville handle adækvat, og at han som følge heraf ikke væsentligt har mislig-
holdt ansættelsesforholdet.
væsentlig misligholdelse
for at iss kan ophæve ansættelsesforholdet skal aa groft og væsentligt have tilsidesat sine
pligter. uanset hvor stort et tab og hvor store gener iss måtte have haft på baggrund af med-
arbejderflugt, skal væsentlighedsvurderingen ske for hver enkelt handling eller undladelse,
som iss mener, aa er ansvarlig for. selv hvis der måtte være forhold, der kan kritiseres aa,
skal disse forhold nøje vurderes ud fra væsentligheds- og proportionalitetsprincipper.
betaling af bod og anerkendelse af, at de af aa påtagne klausuler er gældende
af iss processkrift xi af 15. april 2013 fremgår, at iss gør gældende, at aa har overtrådt den
påtagne konkurrenceklausul i fratrædelsesaftalen af 2. november 2007. det er noteret, at det
ikke gøres gældende, at andre klausuler skulle være overtrådt.
       det bestrides, at klausulen er overtrådt. aa tiltrådte ansættelse hos ssg den 1. decem-
ber 2008 efter, at klausulerne i både fratrædelsesaftalen og tillæg til ansættelseskontrakten er
udløbet. aa har ikke forberedt eller opstartet egen virksomhed før efter fratræden fra ssg i
2009.
       at udlægge en påtagen klausul på en sådan måde, at den skulle forhindre den ansatte i
at forhandle et jobskifte, før klausulen er udløbet, er uden mening. det er alt for vidtgående.
en sådan forståelse må tilsidesættes om nødvendigt efter aftalelovens § 36.
       en eventuel bod bør fastsættes til et væsentligt lavere beløb end påstået, herunder sær-
ligt fordi der ikke er årsagssammenhæng til de følger, iss påberåber sig.
bevisbyrde
iss har bevisbyrden for alle forhold påberåbt under sagen.
                                                 - 360 -
aas anbringender til støtte for de mod iss nedlagte påstande
løn til 27. november 2007
påstand 1.2.1 vedrører betaling af 213.254,03 kr. for perioden frem til 27. november 2007.
       uenigheden vedrører alene spørgsmålet om værdien af 10 feriedage (10x4,8 % af 85.000
kr. eller 40.800 kr.) i henhold til fratrædelsesaftalen af 2. november 2007.
       aa gør gældende at han på grund af sygdom ikke kunne afholde de 10 dages ferie og
derfor har krav på betaling heraf. der henvises til lægeerklæringen, brev af 6. november 2007
vedr. sygemelding og et entydigt juridisk udgangspunkt.
krav på 2.052.604,23 for perioden efter bortvisningen
for det første gøres gældende, at såfremt aa er frifundet for de af iss nedlagte påstande
1.2.4 og 1.2.5, har aa krav på opfyldelse af fratrædelsesaftalen af 2. november 2007 efter
dens indhold med løn til sædvanlig forfaldstid frem til udgangen af juni 2008 med tillæg af
pensionsbidrag og værdi af betalt telefon og en fratrædelsesgodtgørelse på i alt kr. 400.000.
da hovedbeløbet er bonusbetalinger, skal der tillægges feriepenge, og kravet er i alt opgjort
til 1.194.279,23 kr.
       til støtte for betaling af en godtgørelse for usaglig opsigelse i medfør af funktionærlo-
vens § 2b opgjort svarende til 4 måneders løn gøres gældende, at der er endeligt gjort op
med, hvordan aa skulle forlade iss. allerede fordi der ikke er grundlag for en ophævelse af
fratrædelsesaftalen, og fordi bortvisningen er uberettiget, er betingelserne for tilkendelse af
en godtgørelse efter funktionærlovens § 2b opfyldt. godtgørelsen skal udmåles højt indenfor
den maksimale periode svarende til 4 måneders løn. til støtte herfor gøres gældende, at aa
havde anciennitet tæt på den maksimale periode svarende til 15 år, og at sagens omstændig-
heder i øvrigt taler derfor.
       der er fast retspraksis for, at godtgørelse efter funktionærlovens § 2b kan tilkendes ved
bortvisning efter en i øvrigt saglig opsigelse. det må gælde i endnu højere grad ved bortvis-
ning efter, at en fratrædelsesaftale er indgået.
       for det andet gøres gældende, at aa under alle omstændigheder har krav på erstat-
ning, fordi iss uberettiget har fastholdt aa på en konkurrenceklausul fra 1. juli 2008 til 30.
                                                 - 361 -
november 2008, at iss skal betale den faktura til advokat jacob goldschmidt, der var en del
af aftalen ved indgåelse af fratrædelsesaftalen, at iss skal betale tort på grund af uberettigede
beskyldninger om strafbart forhold
fastholdelse af konkurrenceklausul
ved skrivelse af 10. juni 2008 meddelte aa til iss, at han ønskede at genoptage sin erhvervs-
karriere indenfor skadeservice, men at aa ikke turde udsætte sig selv for den risiko, der
måtte være forbundet hermed. iss truede aa med bod for tilsidesættelse af klausulerne og
nedlæggelse af fogedforbud. af samme bilag fremgår, at såfremt iss fastholder klausulerne,
kræves erstatning for aas manglende indtægter i perioden fra 1. juli 2008 til 1. december
2008 foranlediget af, at iss uberettiget tvinger aa til ikke at arbejde med skadeservices, som
er hans område.
       iss svarede 13. juni 2008, at iss fastholdt klausulerne i 12 måneder fra aftaleforholdets
ophævelse.
       som følge heraf gøres gældende, at
             der er det fornødne ansvarsgrundlag for iss, fordi iss uberettiget har fastholdt
              aa på nogle klausuler, der ikke kunne gøres gældende,
             tabet passende kan opgøres svarende til den løn, aa skulle have modtaget fra
              iss i perioden, der i øvrigt ikke strækkes længere end det opsigelsesvarsel aa
              var berettiget til efter ansættelseskontrakten, såfremt der ikke var indgået en
              fratrædelsesaftale,
             lønnen hos ssg ville være højere
             der er direkte årsagssammenhæng mellem ansvarsgrundlaget og tabet,
             det er en adækvat følge, hvilket allerede fremgår af, at iss var bekendt med er-
              statningskravet og alligevel fastholdt klausulerne, og
             der er ingen egen skyld eller andre forhold, der kan begrunde, at der ikke skal
              betales erstatning.
                                                 - 362 -
       alternativt gøres gældende, at iss ved at indgå fratrædelsesaftalen den 2. november
2007 endeligt og uigenkaldeligt har afskrevet sig mulighederne for at påberåbe sig de i an-
sættelsesforholdet aftalte klausuler for en periode udover den 30. juni 2008. som følge heraf
gøres gældende, at aa, selvom sø- og handelsretten måtte nå frem til, at bortvisningen var
berettiget, alligevel har et berettiget erstatningskrav for den omhandlede periode.
       det anerkendes, at de indtægter aa har haft i perioden skal fradrages. det drejer sig
om indtægt fra eltel på 54.687,50 kr. samt et konsulenthonorar på 24.162,50 kr.
advokatregning
da iss har afslået direkte til advokat jacob goldschmidt at betale den regning, der var aftalt
betalt, og som blev fremsendt den 6. november 2007, på 25.000 kr., må aa selv betale reg-
ningen. som følge heraf har han lidt et tab, som kan gøres gældende direkte overfor iss.
vedrørende ansvarsgrundlag, årsagssammenhæng og adækvans henvises til det ovenfor
vedrørende fastholdelse af konkurrenceklausul anførte.
tort
advokat mette ravn steenstrup har på vegne iss fremsat uberettigede beskyldninger mod
aa om strafbart forhold. disse beskyldninger er sendt til en videre kreds af personer, hvilket
efter fast retspraksis udløser godtgørelse for tort. iss har accepteret identitet med advokat
mette ravn steenstrup. godtgørelsen kan passende fastsættes til 25.000 kr.
renter
til støtte for den nedlagte rentepåstand henvises til vedhæftede opgørelse bilag (hm) e,
hvoraf fremgår forfaldstidspunkt for kravene, samt til det rentepåkrav, der blev givet med
skrivelse af 9. oktober 2008 til advokat mette ravn steenstrup.
aas anbringender overfor ssg
til støtte for den nedlagte påstand 1.3 gøres gældende, at ssg er ansvarssubjekt i relation til
ethvert erstatningskrav, som iss måtte have krav på i anledning af, at ssg har ansat tidligere
medarbejdere fra iss. uanset hvilken rolle aa måtte tillægges af retten, har han ikke drevet
                                               - 363 -
nogen virksomhed, der har overtaget kunder eller omsætning fra iss, og han har ikke ansat
nogen medarbejdere. kravet er derfor i det hele uberettiget rejst mod aa, men måtte retten
nå et andet resultat, skal ssg friholde aa for ethvert krav.
sø- og handelsrettens afgørelse
ansvarsgrundlaget
det er ubestridt, at ssg i begyndelsen af marts 2007 kontaktede aa med henblik på ansæt-
telse i ssg, og at aa underrettede ledelsen i iss herom. dette resulterede i, at aa fik revide-
ret sin ansættelseskontrakt, således at han bl.a. påtog sig øgede ansættelsesretlige forpligtel-
ser i form af en konkurrenceklausul og en medarbejderklausul samtidig med, at parterne
indgik aftale om en ekstraordinær fastholdelsesbonus.
       der findes ikke grundlag for at fastslå, at aa handlede i strid med iss' interesse før i
efteråret 2007.
       efter at aa og anders kristensen mødtes i braforska regi, mailede aa sin ansættelses-
kontrakt til anders kristensen i begyndelsen af august 2007. af aas og anders kristensens
egne forklaringer fremgår, at aa i forbindelse med drøftelserne med anders kristensen om
ansættelse betingede sin ansættelse i ssg af, at der skulle være en base af 5-7 kompetente
centerledere i jylland. det følger endvidere af aas egen forklaring, at han derpå ville forlade
iss.
       i september 2007 blev carl-erik ramberg knudsen afskediget i iss, og aa kunne ikke
få lov til at genansætte ham. uagtet at aa, efter selv at have underskrevet en ansættelses-
kontrakt med ssg den 10. oktober 2007, videresendte carl-erik ramberg knudsens data til
anders kristensen, findes dette ikke at udgøre en misligholdelse, da carl-erik ramberg
knudsen var i opsagt stilling, og idet retten ikke finder grundlag for at forkaste aas forkla-
ring om, at der var tale om en vennetjeneste.
       den 7. oktober 2007 modtog aa en ansættelseskontrakt med ssg fra anders kristen-
sen, som han underskrev den 10. oktober 2007. kontraktens indhold, herunder navnlig § 1b,
er således, at aa ved at underskrive misligholdt sin ansættelseskontrakt med iss af 11. ok-
tober 2006 med tillæg af 29. marts 2007. kontrakten mellem aa og ssg blev da også efterføl-
gende annulleret efter råd fra aas advokat.
                                                - 364 -
       den 17. oktober 2007 sendte anders kristensen til en af ham oprettet jubii mailadresse,
som var stillet til aas rådighed, kopi af ansættelsesaftalerne mellem ssg og henning pihl-
mortensen, jens skou, john kristensen, kurt hove, lars nielsen, per henriksen og torben
madsen. det fremgår af kontrakterne, at henning pihl-mortensen skulle tiltræde som tek-
nisk chef den 1. december 2007. samme dato skulle jens skou tiltræde en stilling som key ac-
count manager i ssg, john kristensen som centerleder i ssgs afdeling i esbjerg, lars nielsen
som centerleder i ssgs afdeling i næstved, per henriksen som centerleder i ssgs afdeling i
aabenrå, og torben madsen skulle tiltræde som centerleder i ssgs afdeling i vejle. kurt ho-
ve skulle inden for den nærmeste fremtid og inden den 31. december 2007 opsige sin stilling
i iss, og efter endt opsigelsesperiode skulle han ansættes i ssg som service- og produktchef.
       med disse ansættelser opfyldte ssg de krav om kompetente centerledere, som aa alle-
rede tidligt i drøftelserne med anders kristensen havde stillet for sin ansættelse i ssg. ret-
ten finder bl.a. i lyset af aas egen forklaring om, at han har fået tilsendt koden til mailkonto-
en, at kunne forkaste hans forklaring om, at han ikke har set kontrakterne.
       lars nielsen opsagde sin stilling hos iss uden nærmere begrundelse ved mail af 19. ok-
tober 2007 til aa. hans opsigelse blev bekræftet ved brev af 25. oktober 2007 underskrevet af
aa. i brevet blev lars nielsens kundeklausul frafaldet.
       den 20. oktober 2007 videresendte aa informationer til peter boye larsen om, at kurt
hove havde opsagt sin stilling som storskadechef uden at kommentere opsigelsen. kurt ho-
ves kundeklausul blev frafaldet ved brev af 25. oktober 2007 underskrevet af aa.
       den 23. oktober 2007 opsagde jens skou sin stilling som driftschef i nordjylland uden
nærmere begrundelse. ved brev af 29. oktober 2007 underskrevet af aa blev opsigelsen be-
kræftet samtidig med, at jens skous kundeklausul blev frafaldet. ligeledes den 23. oktober
2007 opsagde torben madsen sin stilling som centerleder i iss uden nærmere begrundelse.
den 25. oktober 2007 videresendte aa oplysningen til peter boye larsen med kommentar
om, at han troede, at torben madsen skulle til falck igen, men han vidste det ikke. han ville
tage kontakt til ham senere samme dag. ved brev af 2. november 2007 underskrevet af peter
boye larsen blev opsigelsen bekræftet. på baggrund af en henvendelse fra torben madsen
om, at der i de ”andres” bekræftelser på opsigelser havde stået noget om kundeklausuler,
orienterede lone hjul peter boye larsen ved mail om, at hun havde oplyst over for torben
madsen, at iss endnu ikke havde taget stilling hertil, men at peter boye larsen og torben
                                               - 365 -
madsen kunne tale herom på den efterfølgende mandag. ligeledes ved brev dateret den 2.
november 2007 underskrevet af peter boye larsen blev torben madsens kundeklausul fra-
faldet.
       henning pihl-mortensen opsagde sin stilling den 24. oktober 2007 uden nærmere be-
grundelse. den 25. oktober 2007 underrettede aa peter boye larsen om opsigelsen med op-
lysning om, at henning pihl-mortensen igen skulle være konduktør til 50.000 kr. pr. måned.
ved brev af 25. oktober 2007 underskrevet af aa blev opsigelsen bekræftet, og henning pihl-
mortensens kundeklausul blev frafaldet.
       med henvisning til, at han gerne ville søge udfordringer andetsteds, opsagde john kri-
stensen sin stilling som centerleder i esbjerg ved brev af 29. oktober 2007. aa underrettede
lone hjul om opsigelsen ved mail af 29. oktober 2007. ved brev ligeledes dateret den 29. ok-
tober og underskrevet af aa blev opsigelsen bekræftet, og john kristiansens kundeklausul
blev frafaldet.
       ved mail af 3. november 2007 videresendte aa uden nærmere kommentarer mail da-
teret den 29. oktober 2007 fra lone hjul med forslag til bekræftelse på john kristensens opsi-
gelse til torben madsen.
       per henriksen opsagde sin stilling som centerleder ved mail af 30. oktober 2007 under
henvisning til situationen i iss. aa videregav oplysningen til peter boye larsen og lone
hjul ved mail af 31. oktober 2007 med bemærkning om, at per henriksen havde fået tilbud
om forskellige jobmuligheder bl.a. som taksator via sit netværk som soldat.
       ved mail af 20. oktober 2007 informerede aa peter boye larsen om, at det kunne ses i
søndagsavisen, at ssg nu var i gang i jylland og på fyn. de ville åbne 5 steder. aa tilkende-
gav, at han ville sætte noget i gang om mandagen, så deres folk ikke søgte derover. efterføl-
gende den 25. oktober 2007 skrev aa til peter boye larsen, at som peter boye larsen kunne
se, så var der igen flere, der havde sagt op, og at han nu håbede, at det ville stoppe. han vid-
ste ikke, om alle fortalte ham sandheden om, hvad de skulle i fremtiden. de skulle derfor
have en holdning til, om iss ville fastholde kundeklausulerne.
det er rettens opfattelse, at hændelsesforløbet, hvorefter anders kristensen og aa udveks-
lede oplysninger om ledende medarbejdere i iss med henblik på ansættelse i ssg, og hvor
aa efterfølgende undlod at give ledelsen i iss korrekte oplysninger ud fra den viden, som
                                              - 366 -
han besad, og derved forvrængede billedet af, hvad der rent faktisk foregik, for så vidt angår
ssg udgør en forsætlig og grov krænkelse af markedsføringslovens § 1, og for aas ved-
kommende en forsætlig og grov tilsidesættelse af hans forpligtelser som funktionær. aas ad-
færd øgede effekten af ssgs overtrædelse af markedsføringslovens § 1.
det er endvidere rettens opfattelse, at den retsstridige adfærd, som blev udvist af ssg og
aa, var en stærkt medvirkende årsag til, at de ovennævnte kundeklausuler blev frafaldet af
iss.
den fratrædelsesaftale, der blev indgået mellem iss og aa den 2. november 2007, herunder
den indgåede aftale om, at iss skulle betale advokat jacob goldschmidts salær, er ugyldig på
grund af svig. retten må lægge til grund, at iss aldrig ville have indgået aftalen, hvis de reel-
le forhold havde været kendt.
den 17. november 2007 blev henning roland pedersen ringet op af marius pedersen a/s
vedrørende noget arbejde på esbjerg havn. det må lægges til grund, at henning roland pe-
dersen kontaktede john kristensen, som tilkendegav, at han nok skulle tage sig af opgaven.
retten må videre lægge til grund, at john kristensen herefter sørgede for, at opgaven blev
udført af ssg, hvis leder af holbæk centret blev involveret i opgaven tillige med leif habe-
kost og andre iss medarbejdere. john kristensens og leif habekosts indkøb af materialer
faktureret til ssg fra pema teknik understøtter, at opgaven af john kristensen og leif ha-
bekost er blevet overført til ssg, idet materialerne i fakturaerne fra pema teknik efter for-
klaring fra per ravn må være bestilt senest om torsdagen før leveringen. ved at udnytte iss
medarbejdernes illoyalitet i forbindelse med omdirigering af ordren fra marius pedersen a/s
og tilegne sig denne opgave findes ssg groft at have krænket markedsføringslovens § 1 og
19.
formentlig midt i november 2007 deltog aa og sonny nielsen i en middag i frederikshavn
med kenneth andersen, hvor kenneth andersen blev tilbudt ansættelse i ssg, og hvor et
udkast til ansættelsesaftale blev udleveret til ham. uanset at det ikke med sikkerhed kan
fastslås, om det var aa eller sonny nielsen, der udleverede udkastet til kenneth andersen,
                                                - 367 -
findes hvervningsforsøget, som blev udført, mens aa fortsat var ansat i iss, hvilket sonny
nielsen var vidende om, for ssgs vedkommende at udgøre en overtrædelse af markedsfø-
ringslovens § 1 og for aas vedkommende en overtrædelse af hans loyalitetsforpligtelse som
funktionær.
allerede umiddelbart i forlængelse af sin fratrædelse fik aa en udlejningsbil stillet til rådig-
hed af ssg. det fremgår af mail af 16. november 2007, at ssg ville bestille en anden nøje spe-
cificeret bil til brug for aa, hvilket også skete. af de afgivne forklaringer følger endvidere, at
aa fik en mobiltelefon stillet til rådighed. det fremgår endvidere af den pågældende mail, at
dispositionen vedrørende bilen skulle hemmeligholdes. hemmeligholdelsen falder således i
tråd med, at også andre dispositioner vedrørende tidligere iss medarbejdere skulle hemme-
ligholdes, idet det efter de afgivne forklaringer må lægges til grund, at iss medarbejdere,
hvis klausuler i iss regi fortsat bestod efter deres ansættelse i ssg, blev udstyret med e-
mailadresser, der ikke afslørede deres identitet.
       i november måned, formentlig den 22., deltog aa sammen med en række ledende ssg
medarbejdere og alle de ledende iss medarbejdere, der havde indgået ansættelseskontrakt
med ssg, i et orienteringsmøde, hvor ledelsen i ssg redegjorde for det fremtidige set-up i
virksomheden. efter de afgivne forklaringer må det lægges til grund, at anders kristensen,
om aa, der var til stede bagest i lokalet, udtalte: ”han er her ikke. han sidder der bare”.
       disse omstændigheder udgør efter rettens opfattelse tilstrækkeligt bevis for, at aa ak-
tivt bistod til ssg ledelsens etablering af en landsdækkende skadeservicevirksomhed. på
denne baggrund findes bortvisningen af aa den 27. november 2007 at være berettiget. ved
at udnytte aas viden på denne måde har ssg overtrådt markedsføringslovens § 1, og aa
har overtrådt sin loyalitetsforpligtelse.
efter at aa havde påbegyndt konsulentopgaver for eltel, hvor sonny nielsen var direktør,
forsøgte aa at hverve en iss medarbejder, nemlig ole bargholz. i overensstemmelse med
dennes forklaring kan det lægges til grund, at der først var et møde på eltels kontor i vejle
og efterfølgende et møde i aas hjem, hvor anders kristensen også deltog. dette hvervnings-
forsøg lå inden for den 1-årsfrist, der var i medarbejderklausulen, jf. ny § 14 i tillæg til ansæt-
telseskontrakt af 29. marts 2007.
                                                 - 368 -
sammenfattende er det herefter rettens opfattelse, at ssg gentagne gange groft har tilsidesat
reglerne i markedsføringslovens § 1 og i et enkelt tilfælde tillige § 19, og dermed pådraget sig
et erstatningsansvar efter markedsføringslovens § 20. aa har tilsvarende gentagne gange til-
sidesat sin loyalitetsforpligtelse og derved pådraget sig et erstatningsansvar som opgøres ef-
ter funktionærlovens § 4 og tillige pådraget sig pligt til, som påstået, at betale konventional-
bod
efter det ovenfor anførte tages iss’ påstand 1.2.4, 1.2.5 og 1.2.6 overfor aa til følge.
tabsopgørelsen
retten finder, at det af iss opstillede differenceprincip, for så vidt er et egnet udgangspunkt
for tabsopgørelsen i en sag som den foreliggende, hvor det vil være forbundet med uoversti-
gelige vanskeligheder at henføre et konkret omsætningstab til bestemte kunder eller medar-
bejdere.
       retten finder imidlertid, at en række omstændigheder må føre til en væsentlig redukti-
on i det af iss opgjorte tab. for det første finder retten, at iss må bære det fulde ansvar for, at
iss, efter i november 2007 at være blevet bekendt med ssgs overtrædelse af markedsførings-
loven og aas tilsidesættelse af sin loyalitetspligt, efter dette tidspunkt valgte ikke at hånd-
hæve en række ledende medarbejderes klausuler. det må også tillægges betydning, at ssgs
rekruttering af ledende medarbejdere i iss skete på et tidspunkt, hvor de alt dominerende
kunder, forsikringsselskaberne, var ved at omlægge deres køb af skadeserviceydelser, såle-
des at indgåelse af rammeaftaler baseret på udbud blev af helt afgørende betydning for for-
delingen af omsætningen i branchen. hertil kommer, at det er rettens vurdering, at iss i lø-
bet af et væsentligt kortere tidsrum end de 5 år burde være i stand til at reetablere og gen-
skabe tilliden med henblik på at konkurrere med ssg og de øvrige skadeserviceselskaber.
det må endvidere ved erstatningsudmålingen tillægges vægt, at ssg allerede inden over-
trædelsen af markedsføringsloven havde en eksplicit strategi om at etablere 2 skadeservice-
centre om året i jylland og på fyn, og at man ville kunne have opfyldt disse mål uden at
overtræde markedsføringsloven i forhold til iss, herunder ved rekruttering af medarbejdere
fra iss.
                                                - 369 -
ssg
efter et samlet skøn over den markedsforstyrrelse og det tab, ssgs ulovlige adfærd har på-
ført iss, herunder det bratte omsætningsfald i 2008 på især de jyske centre, finder retten, at
ssg bør betale erstatning med 15 mio. kr. med renter som påstået.
aa
iss’ påstand 1.2.1
for så vidt angår det fremsatte krav på 74 mio. kr. mod aa, som er gjort subsidiært i forhold
til ssg, finder retten, at der i et vist omfang foreligger adækvans og årsagsforbindelse mel-
lem aas handlinger og det oven for opgjorte tab. da aas handlinger, som er ansvarspådra-
gende efter funktionærloven, helt overvejende er udført i ssgs interesse, og uden at aa har
opnået økonomiske fordele herved, finder retten, at der ikke er fuldt tilstrækkeligt grundlag
for at pålægge aa at betale erstatning efter funktionærloven.
aas selvstændige påstand 1.2.1
vedrørende det af aa rejste krav på tilgodehavende feriepenge har iss taget delvist bekræf-
tende til genmæle over for aas påstand, idet iss anerkender at skulle betale 163.200 kr. med
renter fra den 9. november 2008.
       henset til, at aa indgik fratrædelsesaftalen fredag den 2. november 2007, hvor det blev
aftalt, at aa skulle afholde ferie bl.a. i uge 45 og 46, der var de næstkommende uger, finder
retten, at det må lægges til grund, at aa har holdt ferie i ugerne 45 og 46. den fremlagte læ-
geerklæring ændrer ikke herved. aa findes derfor alene at have et tilgodehavende feriepen-
gekrav på 163.200 kr.
iss påstand 1.2.2
det er imidlertid rettens opfattelse, at aa med sin adfærd har pådraget sig en pligt til at be-
tale konventionalbod i overensstemmelse med den oprindelige ansættelsesaftale.
       retten finder, at rimelighedshensyn må bevirke, at den bod, som aa skal betale, skal
reguleres i medfør af aftalelovens § 36 til 2 måneders løn inklusiv pensionsbidrag og telefon,
i alt 187.500 kr.
                                              - 370 -
aas selvstændige påstand 1.2.2 - tort
ved ubestridt at fremsende oplysninger om politianmeldelsen af aa til uvedkommende
tredjemand, findes iss at have pådraget sig en pligt til at betale tort. retten finder, at den
krævede godtgørelse på 25.000 kr. er rimelig.
for så vidt angår alle de krav, som aa har fremsat mod iss, har aa afgivet en erklæring om,
at der kan ske modregning i de krav, som iss har mod ham.
        som følge af den afgivne erklæring om modregning skal iss herefter til aa betale 700
kr. med renter som påstået.
friholdelsespåstandene
da det beløb, som aa er blevet pålagt at betale iss, alene vedrører hans overtrædelse af de
ham pålagte ansættelsesretlige klausuler, frifindes ssg for den af aa nedlagte påstand om
friholdelse.
sagsomkostninger
i sagen h 109/09 - iss mod ssg finder retten, at ssg bør betale sagsomkostninger til iss.
under hensyn til sagens kompleksitet, omfang, og idet retten finder, at den skete vidneførsel
har været nødvendig, finder retten, at ssg skal betale sagsomkostninger til iss med 1 mio.
kr. til dækning af advokatbistand, med tillæg af retsafgift på 150.000 kr. og 100.480,60 kr. til
dækning af afholdte omkostninger til vidner.
i sagen f 4/10 - iss mod aa finder retten, at hver part bør bære egne omkostninger.
i forholdet mellem aa og ssg bærer hver part egne omkostninger.
                                      thi kendes for ret:
h 109/09
                                               - 371 -
ssg a/s skal inden 14 dage til iss facility services a/s betale 15 mio. kr. med procesrente fra
den 28. maj 2009 samt sagens omkostninger med 1.250.480,60 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
f 4/10
aa frifindes for den af iss facility services a/s nedlagte påstand 1.2.1.
aa tilpligtes at anerkende, at iss var berettiget til at ophæve aas ansættelsesforhold og
bortvise ham den 27. november 2007.
aa tilpligtes at anerkende, at iss den 27. november 2007 var berettiget til at ophæve parter-
nes fratrædelsesaftale af 2. november 2007.
aa tilpligtes at anerkende, at han er forpligtet af de i ansættelsesaftalen af 11. oktober 2006
med tillæg af 29. marts 2007 aftalte kunde-, konkurrence- og medarbejderklausuler i et år fra
27. november 2007.
iss facility services a/s skal inden 14 dage til aa betale 700 kr. med renter fra den 9. no-
vember 2008.
hver part bærer egne omkostninger.
forholdet mellem aa og ssg a/s
ssg a/s frifindes for den af aa nedlagte frifindelsespåstand.
hver part bærer egne omkostninger.
       mette christensen                  henrik rothe                  mette skov larsen
                                  - 372 -
jeanette robetjé hahnemann                  byrial rastad bjørst
   jens zimmer christensen                    gitte forsberg
                                    (sign.)
                                ___ ___ ___
                       udskriftens rigtighed bekræftes
                  sø- og handelsretten, den 7. januar 2014