text:
- idi
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 17. april 2013
s-32-11
                                  maersk broker k/s
                                  (advokat anders bjørn nielsen)
                                  mod
                                  mols-linien a/s
                                  (advokat torben byskov petersen)
indledning
sagens spørgsmål er, om maersk broker k/s (herefter maersk) som skibsmægler er berettiget
til mæglerkommission, alternativt erstatning svarende til mæglerkommission, hvor de to
skibe, færgerne mette mols og maren mols, som var omfattet af eksklusivitets- og
kommissionsaftaler, som maersk havde indgået med sælger af skibene, mols-linien a/s,
blev solgt gennem en anden skibsmægler.
påstande
maersk har nedlagt påstand om, at mols-linjen skal betale eur 303.000 med procesrente fra
sagens anlæg den 21. oktober 2012.
mols-linien har nedlagt påstand om frifindelse.
                                                -2-
oplysningerne i sagen
den 6. juni 2002 indgik parterne en ”eksklusivitets- og kommissionsaftale” vedr. færgen
mette mols. i en indledende passus fremgår, at aftalen er gyldig indtil 31. maj 2003,
”hvorefter den kan opsiges af begge parter med 6 måneders varsel.” af aftalen fremgår end-
videre bl.a.:
     ”mols-linien a/s giver hermed maersk broker k/s til opgave på eksklusiv basis (som
     enemægler) at søge at sælge eller udchartre færgen m/f mette mols.
     pris/lejebetingelser, leveringstidspunkt samt andre betingelser i øvrigt, som skal næv-
     nes i markedet, aftales separat, men mols-linien er indstillet på at sælge eller udchartre
     skibet til markedsniveau. inden endelig salgs- eller charteraftale indgås, skal
     pris/lejebetingelser etc. godkendes og accepteres af sælger.
     ved salg udgør mæglersalær/salgskommission til maersk broker k/s 1% af brutto
     salgssummen betalbar af sælger. yderligere kommissioner til tredje part betales ligele-
     des af sælger, som det er kutyme.
     …
     al kommerciel dialog med mols-linien skal foregå via hr. preben wolff, der har auto-
     ritet til at handle på sælgers vegne, og med hensyn til tekniske sager via hr. flemming
     kristensen.
     kommunikationen til maersk broker k/s skal foregå via hr. poul bredesgaard eller i
     hans fravær hr. niels galatius andersen, hr. jimmy olesen carlestam eller hr. rolf
     knudtzon.
     således forpligter sælger sig til blandt andet:
       at henvise alle interessenter og mæglere, der måtte kontakte ejer eller sælger direkte
        til maersk broker k/s med oplysning om, at maersk broker k/s er eksklusiv mægler
        uden at nævne, at denne aftale er tidsbegrænset.
       aktivt at støtte maersk broker k/s i bestræbelserne med at sælge/udchartre m/f
        mette mols og tilvejebringe alt nødvendigt teknisk materiale af skibet og oplys-
        ninger om skibets fremtidige anvendelsesmuligheder.
       at betale maersk broker k/s samme kommission, som nævnt i denne aftale, hvis en
        klient, introduceret til sælger af maersk broker først efter udløbet af denne aftale-pe-
        riode køber eller chartrer skibet, eventuelt også ved direkte kontakt til rederiet eller
        via anden mægler.
     maersk broker k/s forpligter sig til:
                                                -3-
       aktivt at markedsføre m/f mette mols over hele verden som
        salgs/charterkandidat i overensstemmelse med betingelser aftalt med sælger.
       at søge at opnå bedst mulig pris/rate/betalingsbetingelser for sælger.
       aflægge statusrapport mindst 1 gang pr. måned til sælger.”
aftalen var for mols-linien underskrevet af preben wolff og for maersk af lars christensen
og poul bredesgaard.
parterne indgik samme dag en ligelydende aftale vedr. færgen m/f maren mols.
det er oplyst, at maersk havde tilsvarende ”skuffeaftaler” vedrørende samtlige mols-liniens
færger.
den 12. oktober 2010 sendte skibsmægler hans aagaard, maersk, en mail til mols-liniens
administrerende direktør preben wolff med en orientering om, at en større færgeoperatør i
middelhavsområdet, hvis navn endnu ikke var offentliggjort, skulle være meget interesseret
i færgerne maren mols og mette mols til levering inden årets udgang. der var endnu
ikke modtaget et konkret bud, idet købers banks tilsagn afventedes, hvilket på grund af sel-
skabets størrelse skulle være en formalitet. køber var blevet informeret om, at der skulle fo-
religge noget konkret inden længe af hensyn til mols-liniens budgetplanlægning for 2011.
det var yderligere angivet, at det var af høj vigtighed for køberen, at skibene blev leveret in-
den årets udgang.
preben wolff orienterede i en mail samme dag mols-liniens bestyrelsesformand frantz pa-
ludan om maersks information om den ”aktuelle status” og oplyste, at der i sidste uge havde
været en ”intens dialog” med maersk.
den orienterende mailkorrespondance blev fulgt op af en mere formel statusrapport af 22.
oktober 2010 fra maersk. af rapporten fremgår, at den potentielle køber er oplyst at være en
af de største operatører i middelhavet og et finansielt solidt firma. maersk vurderede de to
kombifærger til en markedspris på mellem 17,5 mio. eur og 19,5 mio. eur pr. skib. i dialog
med købers mægler havde maersk oplyst en noget højere samlet købspris i omegnen af 40
                                                -4-
mio. eur. hans aagaard forventede, at den potentielle køber fremkom med en prisindika-
tion og oplyste navn i løbet af den efterfølgende uge. det fremgik afslutningsvis, at hvis det-
te imod forventning ikke skulle ske, ”anbefaler maersk broker, at markedet diskret un-
dersøges for alternative købere.”
i mail af 26. oktober 2010 orienterede maersk mols-linien om, at den potentielle købers
mægler havde oplyst, at køberens samarbejdspartner havde trukket sig, men at den potenti-
elle køber, cyklades fast ferries (herefter cyklades), ønskede at fortsætte på egen hånd. pris-
indikationen lå i størrelsesordenen 15 mio. eur minus 3 % i kommission ”incl maersk bro-
ker”, og købsindikationen omfattede alene køb af en færge med option på den anden færge
til samme pris.
den 27. oktober besvarede maersk cyklades mæglers henvendelse og anførte efter aftale
med mols-linien, preben wolff, at pris for de to skibe var 20 mio. eur pr. skib, og at alene et
samlet salg kunne komme på tale. levering af det første skib kunne ske efter nærmere aftale,
men ”relatively prompt”, og for det andet skibs vedkommende inden for 3 måneder efter le-
vering af det første skib.
i en mail af 3. november 2010 til preben wolff orienterede hans aagaard om, at cyklades
fastholdt sit bud på 15 mio. eur for den ene færge med option på den anden færge. hans
aagaard anførte endvidere: ”vi vil som aftalt opdatere mols jævnligt, og som nævnt er der
stadig en mulighed for at cyklades vender tilbage … men i mellemtiden vil vi se på marke-
det (diskret) for andre købere.”
i en mail af 3. januar 2011 orienterede hans aagaard om, at cyklades var fremkommet med
tilbud på køb af begge færger til en pris på 33 mio. eur bl.a. på vilkår, at cyklades betalte 21
mio. eur kontant og kunne overtage de af mols-linien optagne lån i færgerne i danmarks
skibskredit a/s på ca. 12 mio. eur.
hans aagaard fratrådte hos maersk, og martin bjørk overtog sagen og sendte den 2. februar
2011 et nyt tilbud til cyklades med en acceptfrist til dagen efter.. tilbuddet var en samlet
                                                 -5-
pris på 33 mio. eur med fradrag af 2 % kommission til deling mellem maersk og køberens
mægler, scandinavian shipping services. for restkøbesummen skulle udstedes et sælger-
pantebrev, ”transferrable mortgate”, med første prioritet i de to skibe. det var bl.a. et vilkår,
at ”sellers’ bod *board of directors+ to be lifted 3 working days after agreeing main terms,
mortgate terms and moa signed by both parties.”
cyklades reagerede ikke før den 17. februar 2011, hvor cyklades mægler redegjorde for situ-
ationen. konklusionen var, at cyklades ønskede ”at afvente den nuværende situation før de
gør noget”, hvilket martin bjørk orienterede preben wolff om samme dag.
den 22. februar 2011 blev der afholdt et møde mellem parterne på frantz paludans kontor.
for mols-linien deltog frantz paludan, preben wolff og økonomidirektør poul jacobsen.
der er ikke enighed om, hvorvidt der deltog yderligere personer fra mols-linien. fra maersk
deltog torben ørting jørgensen og martin bjørk, der udarbejdede et håndskrevet notat fra
mødet, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”…
      vi gav en kort update på status med cyklades samt mulighed med comarit.
      …
      wolf foreslog pludselig, at de gerne ville udvide med andre mæglere og navngav
      jensen og partners som mulig. det virker lidt underligt at foreslå.
      tj noterede sig dette og nævnte at der så vil påløbe sig extra kommission til yder-
      ligere mæglersalær. paludan noterede sig dette og sagde, at det må vi så se på til
      den tid.
      …
      cyklades forslag om del-finansiering var ikke ønskeligt for mols.
      comarit var for lavt et niveau for mols.
      vi havde desværre ikke andre forslag her og nu.
      …”
der er enighed om, at notatet ikke blev fremsendt til mols-linien.
den 23. februar 2011 og den 24. februar 2011 sendte martin bjørk orienteringsmails til preben
wolff og opfordrede mols-linien til at søge advokatbistand i grækenland omkring spørgs-
målet om, hvorvidt pantebreve kan håndhæves i grækenland. i mailen af 23. februar 2011
videresendte martin bjørk til preben wolf en mail fra cyklades mægler, hvor denne rede-
                                                 -6-
gjorde for nogle omstændigheder, som cyklades måtte se resultatet af, før cyklades foretog
yderligere skridt. cyklades havde dog fortsat interesse for de to skibe, og hvis de kom i en
position, hvor de kunne gå videre, ville et ”face to face meeting” med mols være den nor-
male og logiske fremgangsmåde.
den 1. marts 2011 sendte maersk, torben ørting jørgensen og martin bjørk, en statusredegø-
relse til mols-linien vedr. salg af de to færger. af redegørelsen fremgår bl.a.:
       ”…
       for personligt at danne os et indtryk af køber og for bedre at få forståelse for kø-
       bers situation rejser maersk broker inden udgangen af marts måned til græken-
       land for at mødes med cyklades….
       der kan ikke på nuværende tidspunkt gives en klar indikation på, hvornår cy-
       klades har afklaret konkurrencesituationen og enten aflyser købet eller forholder
       sig til det konkrete salgstilbud man har modtaget.
       under normale markedsforhold ville et salgsforløb som beskrevet være utænke-
       ligt. maersk broker har – som instrueret af ml- diskret og løbende været i mar-
       kedet for at identificere andre mulige købere både i europa og asien. tilsvarende
       har maersk broker gennem kontakt til anden dansk færgemægler afdækket øv-
       rige muligheder uden konkrete alternativer til den nuværende potentielle køber
       er blevet identificeret.
       maersk broker har haft kontakt til det marokkanske selskab comarit, der tid-
       ligere har købt tonnage af ml og som har tilkendegivet en interesse for køb af
       begge kombifærger. deres prisniveau var imidlertid meget lavt og man ønskede
       samtidigt, at det ene skib skulle sælges under en såkaldt ”sælger kredit”, hvor
       købesummen for det andet skib blev betalt i afdrag inden for en given tidsperi-
       ode. hverken salgspris eller den måde, hvorpå salget blev foreslået gennemført
       blev vurderet som kommercielt forsvarligt
       ud over muligheden for at gennemføre salget af kombifærgerne til cyklades kan
       der på nuværende tidspunkt ikke anvises anden potentiel køber, hverken direkte
       fra maersk broker eller gennem vores udvalgte samarbejdspartnere.”
martin bjørk sendte i perioden fra den 2. marts 2011 til den 15. marts 2011 statusmails til
mols-linien, hvoraf blandt andet fremgår, at cyklades fortsat afventede konkurrencesituati-
onen.
                                                -7-
det fremgår af en artikel i berlingske business den 25. januar 2011 under overskriften ”får
mols-linien ny bestyrelse?”, at clipper ferry invest a/s, som ejer 30 % af kapitalen i mols-
linien, har ønsket en ekstraordinær generalforsamling. det eneste dagsordenspunkt skulle
være ”valg til bestyrelsen”.
berlingske business bragte den 14. marts 2011 en artikel, hvoraf bl.a. fremgår, at ”mols-li-
nien sejler med store underskud, og udviklingen irriterer storaktionæren, rederiet clipper i
en sådan grad, at tørlastrederiet ønsker at udskifte både direktør preben wolff og bestyrelsen
i mols-linien. på den ekstraordinære generalforsamling dagen efter ville ”clipper stille med
et bestyrelseshold på fire mand over for den nuværende bestyrelse, som advokat frantz pal-
ludan står i spidsen for. det fremgik videre: ”hvis det stod til clippers direktør per gul-
lestrup, skulle mols-linien nedlægge ruterne kalundborg-aarhus og odden-ebeltoft, så sel-
skabet satsede ensidigt på aarhus-odden..”
den 15. marts 2011 bragte berlingske business en artikel, hvoraf fremgår, at direktør i mols-
linien preben wolff erstattes af bestyrelsesmedlem søren jespersen.
den 16. marts 2011 opsagde mols-linien de to eksklusivitets- og kommissionsaftaler af 6. ju-
ni 2002 vedrørende maren mols og mette mols med 6 måneders varsel. det fremgår
af opsigelsesskrivelsen, at aftalerne havde været debatteret på et bestyrelsesmøde den 3.
marts 2011. opsigelsen var begrundet i et ønske om, at ”selskabet kunne opnå en større fri-
hedsgrad i forbindelse med salg af tonnage”.
den 17. marts 2011 fremsendte martin bjørk et nyt tilbud fra cyklades til mols-liniens nye
direktør søren jespersen. tilbuddet fra cyklades lød på 10, 5 mio. kr. for den ene færge. mar-
tin bjørk anførte i mailen, at den megen cirkulering af skibene i markedet ikke havde bi-
draget positivt til deres forhandlinger med cyklades.
martin bjørk sendte den 8. april 2011 en orienteringsmail til søren jespersen og oplyste, at
der var etableret kontakt til en ny potentiel køber, som dog ønskede at forhandle om finan-
sieringen. søren jespersen besvarede mailen samme dag og anførte, at mols-linien ikke øn-
                                                  -8-
skede at være en del af finansieringen. søren jespersen anførte yderligere: ”skibene kan leve-
res i september”.
ved mail af 22. april 2011til søren jespersen forespurgte martin bjørk, hvorvidt der var hold
i rygterne om, at mols-linien havde solgt begge skibe til ”frs”.
den 5. juli 2011 bragte berlingske business en artikel, hvoraf fremgår, at mols-linien ”defi-
nitivt har besluttet at lukke færgeruten mellem kalundborg og aarhus”, og at færgerne
mette mols og maren mols var solgt til tyske frs. det fremgik videre, at mols-linien
herefter kan ”opjustere resultatforventningerne til 2011.”
i en e-mail af 6. juli 2011 ønskede martin bjørk mols-linien tillykke med salget af de to skibe
og anmodede samtidig om at få oplyst salgsprisen, ”så vi kan fakturere mols-linien i hht
kommissionsaftale af 6. juni 2002.”. på udskriften af denne e-mail er det med håndskrift på-
ført: ”+ opringning torsdag 7/7”.
i en e-mail af 29. juli 2011 til søren jespersen anmodede torben ørting jørgensen om oplys-
ning om salgsprisen på skibene, ”så vi kan fakturere vores kommission korrekt. som det er
dig bekendt, indebærer den kommissionsaftale, vi har indgået med mols linien, at maersk
broker er berettiget til kommission, uagtet at salget gennemføres ved anden mægler.”
baseret på bill of sale fra skibsregistret fakturerede maersk den 12. august 2011 kommission
for mette mols på 1 % af købesummen, eller 158.000 eur. den 16. september 2011 faktu-
rerede maersk kommission for maren mols på 145.000 eur.
i en e-mail af 22. august 2011 til søren jespersen anførte torben ørting jørgensen: ”forstod
på vores telefonsamtale, at du ville vende tilbage vedrørende kommissionsbetalingen for
mette mols og maren mols. jeg har imidlertid ikke hørt fra dig siden.”
den 1. september 2011 afviste mols-linien ved bestyrelsesformand frantz palludan at betale
kommission til maersk.
                                                -9-
den 19. september 2011 opsagde mols-linien de øvrige tre eksklusivitets- og kommissions-
aftaler vedrørende mie mols, mai mols og max mols med 6 måneders varsel.
den 27. oktober 2011 reklamerede advokat peter schaumburg-müller på vegne af maersk
over, at mols-linien markedsførte de to skibe mie mols og mai mols via andre mæglere
og gjorde gældende, at mols-linien derved begik kontraktbrud. advokaten anmodede sam-
tidig bl.a. om, at salgsbestræbelserne via andre mæglere blev indstillet.
forklaringer
torben ørting jørgensen har forklaret, at han tiltrådte hos maersk i august 2009. den 17. maj
2010 blev han manager for specialized tonnage, der omfatter alle skibe, som ikke er contai-
ner, bulk og off shore. her var han var bl.a. teamleder for hans aagaard og senere martin
bjørk. forud for ansættelsen hos maersk var han kontreadmiral i søværnet. i sin tid i forsva-
ret havde han et fint samarbejde med lars christensen og poul bredesgaard, som nævnes i
aftalen mellem maersk og mols-linjen. maersk, som er repræsenteret globalt, beskæftiger sig
med køb og salg af skibstonnage.
vidnet har ikke selv solgt færger, men ved at der kan gøre sig sæsonmæssige forhold gæl-
dende, når færger skal handles.. maren mols og mette mols er dog mindre afhængige
af sæson.
som skibsmæglervirksomhed opnår maersk alene indtægter i form af kommission ved gen-
nemførte salg. der består et no cure no pay princip. dette indebærer, at en række ydelser ud-
føres uden honorering. maersk er globalt repræsenteret, fx. i london, helsingfors, beijing,
hong kong, singapore, athen mv. hans aagaard, der er skibsmægleruddannet, blev ansat i
afdelingen i 2008. han var primært skibsmægler på mols-linien.
vidnet har ikke kendskab til baggrunden for de 5 aftaler fra den 6. juni 2002, men fik af hans
aagaard oplyst, at der var tale om skuffeaftaler/eksklusivaftaler. på et møde mellem hans
aagaard, preben wolff og frantz palludan fik hans aagaard maersk instruktion om at
                                                - 10 -
igangsætte salgsbestræbelser. mols-linien ønskede ikke at orientere fondsbørsen, og salgs-
bestræbelserne skulle foregå diskret. aagaards indsats skulle bestå i at aktivere deres eget
salgsnet. vidnet har ikke rejst indsigelser mod opdraget. færgerne skulle sælges hurtigst
muligt.
vidnet førte tilsyn med hans aagaards arbejde og fulgte aktivt med i salgsbestræbelserne.
de sad sammen i et fælles kontorlandskab. de rettede henvendelse til egne lokalkontorer
rundt om i verden, men havde også kontakt til andre, f.eks. norske kolleger. det var under
hele forløbet en vigtig del af opdraget, at salgsbestræbelserne skulle være diskrete. der skul-
le udvises forsigtighed; skibsmæglerbranchen er meget sladrende.
der var nogle interesserede købere, men bestemt ikke i det omfang, som de havde håbet på. i
grækenland var den finansielle krise ved at slå igennem, så det var slut med den høje cigar-
føring. de var hele følelsesregistret igennem. da det viste sig, at cyklades ikke var interesse-
ret på samme vilkår, som mols-linien ønskede, fortsatte de hos maersk bestræbelserne på at
finde interesserede køberemner. sådanne bestræbelser udviste de også under forhandlings-
forløbet med cyklades, men dette forløb tog meget tid. cyklades’ norske mægler gav klart
udtryk for cyklades’ seriøsitet.
martin bjørk, som har en skibsmægleruddannelse fra london, blev ansat den 1. januar 2011.
han overtog ansvaret for mols-linjen. hans aagaard fratrådte sin stilling med udgangen af
januar 2011, så der var en måneds overlap.
vidnet blev mere konkret involveret fra tidspunktet for statusmødet den 22. februar 2011.
fra da af fulgte han sagen helt tæt. på mødet deltog han selv og martin bjørk for maersk. for
mols-linjen deltog frantz palludan, preben wolff, poul jacobsen og to andre personer, som
han ikke kender navnet på, hvoraf den ene havde særlig indsigt i skibskredit. formålet med
mødet var navnlig at give en status på salgsbestræbelserne for maren mols og mette
mols. status var, at der var fokus på cyklades’ finansiering, herunder hvorvidt de kunne
have tillid til en finansiering med sælgerpantebreve, og om der på grundlag af græsk lovgiv-
ning evt. kunne foretages arrest i skibene.
                                                - 11 -
mols-liniens repræsentanter gav ingen nye instrukser på mødet. på foranledning af preben
wolff blev spørgsmålet om involvering af andre mæglere introduceret dertil sagde vidnet, at
det kunne man da godt overveje, men det skulle ske i henhold til maersks eksklusivitetsaf-
tale. frantz palludan sagde hertil, at det måtte de så se på. det var ikke vidnets indtryk, at
det var noget, som skulle ske her og nu.
notatet fra mødet er skrevet af martin bjørk. hvis man skulle have gjort noget anderledes,
skulle man have ændret markedsføringsstrategien, men spørgsmålet om at give slip på dis-
kretionen var ikke på tale.
mols-linien fremførte på mødet ingen klager, utilfredshed eller manglende tillid, men der
var naturligvis en fælles skuffelse over, at der ikke var indgået en handel. men der var en
nøgternhed med hensyn til vurderingen af markedsforholdene. maersk gav ikke udtryk for
at have givet op. det var overhovedet ikke et issue. maersk skulle blot fortsætte salgsbestræ-
belserne, hvis det ikke blev til noget med cyklades.
maersk modtog en mail fra en mæglerkollega, som videresendte en instruks om åben mar-
kedsføring fra mols-linien. martin bjørk ringede til mols-linien og blev orienteret om, at de
havde opsagt aftalen med maersk. opsigelsen lå i posten. og de skulle blot fortsætte salgs-
bestræbelserne, men de fik ikke at vide, at de nu kunne markedsføre åbent, hvilket de så hel-
ler ikke gjorde. det andet mæglerfirma gav ikke udtryk for, at der var vilkår om eksklusi-
vitet, men at de var ”under direct instruction”.
da de modtog og gjorde sig bekendt med mols-liniens opsigelsesskrivelse, fik de ikke ind-
tryk af, at mols-linien ikke fortsat anså sig for bundet af aftalen. der var ikke udtrykt nogen
kritik i skrivelsen. vidnet fandt ingen anledning til at reagere på brevet. de havde i hele for-
løbet haft et godt samarbejde med preben wolff, og da kontrakten ikke var udløbet, skulle de
blot fortsætte deres bestræbelser for at få skibene solgt, hvilket de gjorde. den åbne markeds-
føring gjorde ikke vilkårene lettere. cyklades vendte tilbage med et lavere tilbud, og også
                                                - 12 -
andre kom med indikationer på interesse. maersk indstillede først salgsbestræbelserne, da de
fra anden side fik at vide, at skibene var solgt.
selvom der på et tidspunkt ikke længere var grund til diskretion, ”splashede” de det ikke
selv ud.
maersk fik ikke svar på den mail, som martin bjørk sendte til mols-linien den 22. april 2011
om, at han havde hørt rygter om, at skibene var solgt til frs. martin bjørk sendte endnu en
mail den 6. juli 2011 og tog efterfølgende telefonisk kontakt med søren jespersen, der blev
sur over, at kommissionsspørgsmålet blev rejst. han fik ikke selv svar på sin mail af 29. juli
2011 om salgspriser. han forsøgte flere gange hen over sommeren at få telefonisk kontakt til
søren jespersen, men det lykkedes først, da han en dag ringede fra sin ægtefælles telefon.
han fik da at vide af søren jespersen, at det var frantz palludan, der stod for det med kom-
missionerne.
det var navitaship, som gennemførte den konkrete handel til frs (förde rederei). maersk
kunne sagtens have gennemført papirssiden af handelen. maersk har ikke haft sparede om-
kostninger. han mener, at martin bjørk også på et tidligere tidspunkt havde haft kontakt
med frs.
frantz palludan har forklaret, at han er bestyrelsesformand i mols-linien. i april 2009 satte
han et helt nyt hold for bestyrelsen. preben wolff var administrerende direktør – indtil marts
2011.
på bestyrelsesmødet i august 2010 besluttede man at nedlægge kombifærgeruten. der var
røde tal på bundlinien, og ruten blev anset for en vedvarende dårlig forretning. kapitalres-
sourcerne var ikke uendelige, og de ville have ny tonnage ind.
preben wolff anbefalede kraftigt maersk som mægler. vidnet havde ingen indvendinger
herimod, idet han selv havde gode erfaringer. da ruten skulle nedlægges, var det begge fær-
                                                 - 13 -
ger, som skulle sælges. færgerne skulle gerne afhændes til den følgende sommer, hvilket be-
tød, at der gerne skulle kontraheres i 4. kvartal hen imod årsskiftet.
han har selv deltaget i en del rekonstruktioner, og han havde ingen lyst til at se det udbasu-
neret på forsiden af jp eller berlingske, at ruten skulle lukkes. om salget ligefrem skulle ske
diskret, er svært at angive. men også salget af en luksusvilla sker diskret. når først mægleren
er startet diskret op, går der ikke længe – så ved alle det. men det står ingen steder. disse
ting har intet med fondsbørsen at gøre. man skal indrapportere et stedfundent salg – ikke et
muligt salg.
aftalerne med maersk fra 2002 kom frem på et sent tidspunkt. vidnet havde spurgt til even-
tuelle bindinger til maersk, men fået at vide, at der ingen var. men det var der jo. kon-
trakterne kom frem i 2. halvår 2010.
preben wolff rapporterede alene mundtligt om forløbet til vidnet, der derfor måtte bede om
statusrapporter. preben wolff betjente ikke e-mails. statusrapporten af 22. oktober 2010 fra
maersk har han læst. han opfattede sidste afsnit således, at maersk blot ville gå videre, så-
fremt salg til cyklades ikke lykkedes.
prisen på 40 mio. eur for begge færger var overliggeren og 30 mio. eur var underliggeren.
tilbuddet fra cyklades var derfor som udgangspunkt interessant. det var helt udelukket
blot at sælge den ene færge. salget skulle være samlet, men han havde ikke noget imod for-
skudt levering, men forskydningen skulle være kort.
ved udgangen af 2010 gik det markant dårligt, og han bad derfor maersk om at se efter an-
dre muligheder end cyklades. det så ud til, at budskabet om én samlet handel ikke var ble-
vet forstået. han havde ikke noget imod, at en del af handelen blev berigtiget ved overta-
gelse af gæld, men cyklades kunne ikke godkendes til gældsovertagelse. de – det var vist
poul jacobsen – havde kontakt til skibskreditten. maersk anbefalede herefter idéen om sæl-
gerpant. det passede ham ikke, men hvis det var det, som skulle til, måtte de se på det. han
ville gerne have salget afsluttet.
                                               - 14 -
på et møde med skibskreditten den 10. februar 2011 fortalte han dem om idéen om sælger-
pantebrev. de mente, at det var en rigtig dårlig idé, da pantebreve i skibe i grækenland ville
skabe mange forhindringer og uanede mængder af problemstillinger.
da han blev bekendt med svaret fra cyklades’ mægler den 17. februar 2011, forlangte han at
få et møde med maersk. han syntes selv, at han havde været tålmodig, men nu havde han
fået nok. det var lykkedes cyklades at trænere salget. mødets formål var at få evalueret,
hvad de skulle gøre. processen havde ikke været tilfredsstillende.
mødet blev afholdt den 22. februar 2010, hvor der alene deltog de fem personer, der er
nævnt i referatet. han er vant til, at mæglere er optimistiske, men her var ingen optimisme at
spore. mødet var meget frustrerende. han sad med to repræsentanter fra maersk, og han
forventede nogle forklaringer eller idéer eller forslag, men der kom intet, og det endte med,
at han selv overtog mødet og stillede spørgsmål efter spørgsmål. han følte, at mæglerne
manglede gnist og drive, og han mistede troen på, at de kunne sælge færgerne. med hensyn
til cyklades diskuterede de, hvad der kunne fremme en dialog. kunne det f.eks. nytte at
mødes med dem og drøfte finansiering, og om de var seriøse eller useriøse. han var selv ind-
stillet på at rejse derned. han var dog negativ omkring sælgerpant, hvilket maersks folk var
forundret over.
han spurgte også, om der var andre mulige købere, men svaret var, at de ikke kunne skaffe
anden køber. han foreslog, om de kunne forsøge at bortchartre skibene, men også her var
svaret nej fra maersk. han sad til sidst med en fornemmelse af, at maersk ikke kunne gøre
noget overhovedet. maersk havde været hele deres netværk igennem, og det var deres hold-
ning, at det ikke ville hjælpe noget at prøve andre mæglere. det havde de gjort – de havde
været det hele igennem. de nævnte ikke noget om, at de ville forbyde, at andre mæglere blev
sat på.
det er ikke ham, der har nævnt jensen & partnere, for han kendte dem ikke. men det kan
have været preben wolff. det er simpelt hen ikke rigtigt, at maersks folk nævnte noget med
                                                 - 15 -
ekstra kommission. de to herrer var blæst ud og var ikke i en situation, hvor de kunne kræve
noget som helst. og han har ikke givet noget tilsagn om, at maersk skulle have kommission i
det tilfælde, at skibene blev solgt via en anden mægler.
konklusionen på mødet var, at der ikke var mulighed for at finde andre købere, eller at ud-
chartre færgerne. maersk skulle følge op på cyklades. når maersk forsvarede idéen om sæl-
gerpant, mente han, at de burde skaffe en legal opinion. den fik han dog besked på at skaffe
selv. spørgsmålet om diskretion blev ikke drøftet. det ville også blot have været en tom flo-
skel på det tidspunkt.
han havde lidt problemer med, hvordan han skulle håndtere maersk efter mødet, men det
løste maersk helt selv i sidste afsnit i statusbrevet af 1. marts 2011, som må forstås sådan, at
maersk ikke kunne anvise nogen anden potentiel køber.
på bestyrelsesmødet den 3. marts 2011 drøftede de relationerne til maersk og salget af ski-
bene. de var under et gevaldigt tidspres, hvis de skulle nå at få solgt skibene til sommeren.
maersk skulle fortsat være på sagen, men bestyrelsen besluttede også at anvende to andre
mæglerfirmaer. de orienterede ikke maersk om, at de antog andre mæglere, da maersk selv
havde frasagt sig opgaven ved statusbrevet af 1. marts 2011.
de besluttede også at opsige aftalerne med maersk, og preben wolff blev bedt om at bringe
aftalerne til ophør med de aftalte 6 måneders varsel. det skete først den 16. marts. søren je-
spersen overtog direktørposten. vidnet havde nu en direktør, der kunne drive en proces, og
han så derfor ikke længere nogen grund til at blande sig. det var vidnets holdning, at ma-
ersk ikke kunne fastholde eksklusiviteten, når de havde givet op.
det endte med et salg ultimo maj 2011 af færgerne til förder rederei – frs - med henblik på
indsættelse på ruter i middelhavet. leveringerne af de to skibe skete med 3 måneders for-
skel. der blev betalt kommission til de øvrige mæglere. den første potentielle køber kom al-
lerede på banen inden for den første måned.
                                               - 16 -
han overvejede aldrig, at der kunne komme et kommissionskrav fra maersk, da de selv i sta-
tusbrevet af 1. marts 2011 skrev, at de ikke kunne løfte opgaven. hvordan der kan opstå et
provisionskrav i en sådan situation, er svært at forstå.
poul jacobsen har forklaret, at han er økonomidirektør i mols-linien. han blev udnævnt den
15. marts 2011. før da var han økonomichef – siden 1999.
han deltog i drøftelserne om færgerne i 2. halvår af 2010. han udarbejdede nogle analyser.
tilbage i 2008 tjente færgerne penge, men i 2009 var der et underskud på 9 mio. kr. bestyrel-
sen og direktionen konkluderede, at der blev tabt for mange penge, og det blev besluttet at
sælge færgerne. opdraget kom i stand efter bestyrelsesmødet den 26. august 2010. det var
maersk, som skulle forestå salget, som skulle ske samlet for de to færger. salget skulle ske
kontant. der er sæson for færgeindsættelser, så mols-linien ønskede færgerne solgt i efter-
året 2010, således at de var ude af bøgerne med årets udgang. det var preben wolff, der
havde kontakten til maersk.
vidnet deltog i mødet den 22. februar 2011, hvor også frantz palludan, preben wolff, torben
ørting jørgensen og martin bjørk deltog. mødet blev styret af frantz palludan, der udbad
sig en status. det blev drøftet, om cyklades var en reel køber. cyklades havde været fremme
med en pris på 33 mio. eur, heraf 21. mio. kontant og 12 mio. finansieret. frantz palludan
ønskede en nærmere orientering, og repræsentanterne fra maersk broker fortalte, at det kun
var cyklades, som var på banen, og at cyklades muligvis var ved at trække sig. på frantz
palludans spørgsmål om andre muligheder nævnte mæglerne et marokkansk firma, com-
marit, men de sagde også, at markedet var meget dødt, og at de ikke kunne pege på andre
mulige købere.
muligheden for at antage andre mæglere blev nævnt. maersk mente, at det kunne man da
godt forsøge, men at de selv havde forsøgt dette. vidnet husker ikke, at der skulle være dis-
kuteret kommission på mødet. folkene fra maersk virkede apatiske og ikke optimistiske,
men de sagde ikke, at de havde givet op, eller noget om at indstille salgsarbejdet. men de
sagde, at de ikke kunne finde en køber.
                                                 - 17 -
han opfatter sidste afsnit i statusbrevet af 1. marts 2011 således, at maersk ikke så nogen mu-
lighed for at sælge færgerne, og at de udover cyklades ikke kunne påvise en anden mulig
køber.
det var egentlig bestyrelsens opfattelse, at færgerne kunne sælges over night, og der var util-
fredshed med, at maersk ikke havde leveret et salg. det blev derfor på bestyrelsesmødet den
3. marts 2011 besluttet, at aftalerne skulle opsiges, og at en flerhed af nye mæglere skulle på
banen. spørgsmålet om eksklusivitet blev ikke drøftet. fokus var på at få færgerne solgt.
navitaship fik kommission for at anvise køberen.
søren jespersen har forklaret, at han var bestyrelsesmedlem i mols-linien frem til den 15.
marts 2011, hvor han blev administrerende direktør. han var tidligere koncerndirektør i
dfds.
han deltog ikke i mødet med maersk den 22. februar 2011. han så maersks statusbrev af 1.
marts 2011 på bestyrelsesmødet den 3. marts 2011. med sin erfaring i branchen blev han me-
get overrasket over en skibsmægler, der sendte et brev om at have givet op. det var alvorlige
tider, og de havde i august besluttet at sælge færgerne hurtigt – også for at skaffe likviditet.
da de nåede frem til foråret 2011, var det nødvendigt at få salget igennem.
eksklusivitets- og kommissionsaftalerne blev ikke drøftet på bestyrelsesmødet. ingen i besty-
relsen havde set aftalerne, men han vidste, at der forelå eksklusivitetsaftaler. det var en stor
overraskelse for vidnet, da han senere erfarede, at der var en flerhed af sådanne aftaler. det
havde han aldrig set før.
da aftalerne omkring max mols, mai mols og mie mols dukkede frem af gemmerne,
besluttede de at opsige disse aftaler.
                                                  - 18 -
vidnet husker ikke konkret, at spørgsmålet om en diskret handel var blevet drøftet med ma-
ersk. men det er rigtigt, at de i bestyrelsen i august 2010 drøftede en diskret sondering af
markedet. de fleste af de handler, som vidnet har været med til, har været diskrete. det var
en ”approach”. han kendte ikke maersks opdrag.
situationen var som sagt presset, og lars christensen, som var hos navitaship, og vidnet
selv med erfaring i køb og salg af tonnage fik til opdrag at finde flere mæglere. de satte gang
i to mæglere, hvoraf navitaship var det ene. det var små virksomheder, hvor der sad folk
med forstand på disse ting. deres opdrag var ikke, at de skulle trykke på alle knapper den
første dag. det skulle være diskret – de skulle gå ud og undersøge forholdene. de havde ikke
i starten noget skriftligt opdrag inden for en måneds tid kom nogle emner frem, hvoraf to
var konkrete budgivere.
den 17. marts 2011 om formiddagen blev han kontaktet af torben ørting jørgensen, som var
utilfreds med opsigelsen af aftalerne. vidnet sagde, at maersk jo ikke kunne løse opgaven,
hvilket torben ørting jørgensen ikke var enig i. vidnet krævede derfor et firm offer, hvilket
kom i mailen af 17. marts 2011. dette opfattede vidnet dog ikke som seriøst, da det lød 10,5
mio. eur på den ene færge. der var langt op til overliggeren på 40 mio. eur. han talte ikke
med torben ørting jørgensen om, at mols-linien havde kontaktet andre mæglere.
der var overhovedet ikke tale om, at maersk var blevet sat fra opgaven. det var idéen at ud-
vide mæglerkredsen. den endelig aftale med køber lød på 30,3 mio. eur kontant.
vidnet havde ikke fantasi til at forestille sig, at der kunne opstå et kommissionsproblem, når
man tager sidste afsnit i maersks statusbrev af 1. marts i betragtning. tænk, hvis en ejen-
domsmægler skrev sådan. der står jo, at der ikke findes andre end cyklades.
martin bjørk ringede efter dennes mail af 22. april 2011 om, hvorvidt skibene var solgt. vid-
net svarede nej til spørgsmålet. de lå på det tidspunkt kun i forhandlinger. martin bjørk rin-
gede også dagen efter sin mail den 6. juli 2011 om kommissionsbetaling. vidnet var måske
sur, men han var navnlig forarget. han gav udtryk for, at han ikke ville drøfte kommissions-
                                              - 19 -
spørgsmålet, som han fandt utidigt. han brugte muligvis lidt stærke vendinger. med hensyn
til henvendelserne fra torben ørting jørgensen aftalte han med frantz palludan, at denne
ville svare.
preben wolff har forklaret, at han havde været i mols-linien i ca. 20 år. han var administre-
rende direktør fra 1997 til marts 2011. han var således direktør, da ”eksklusivitets- og kom-
missionsaftalerne” blev indgået. der var ingen forudgående aftaler.
mols-linien var kommet i en skærpet konkurrencesituation efter broens åbning. cat-link,
som var en hård konkurrent, blev overtaget af mols-linien pr. 1. januar 1999. de kom i den
forbindelse i besiddelse af en hurtigfærge for meget. de kunne ikke komme af med den på
grund af en charteraftale, der var uopsigelig i 7 år. der blev på den baggrund indgået et tæt
samarbejde med maersk. eksklusivitetsaftalerne skulle give grundlag for et fokus på det
globale marked. taktikken lykkedes delvist.
dengang var det poul bredesgaard, lars christensen og rolf knutzon, som de havde kon-
takt med hos maersk. rolf knutzon stoppede i 2000. den tætte, daglige kontakt var herefter
med poul bredesgaard. i 2009 blev vidnet orienteret om, at poul bredesgaard og lars chri-
stensen var startet for sig selv som mæglere. det blev ikke i den forbindelse overvejet at skif-
te til andet mæglerfirma. der var jo ingen opgaver. i perioden 2004 – 2010 havde de ingen
mægleropgaver hos maersk.
frantz palludan tiltrådte som bestyrelsesformand i mols-linien i 2009. da mols-linien skulle
have en ny hurtigfærge, forslog vidnet over for frantz palludan, at maersk blev sat på opga-
ven. opgaven blev ikke gennemført, og de opgav at fokusere på den ekstra færge.
vidnet fortalte frantz palludan om de ensartede aftaler med maersk. frantz paludan havde
ikke indvendinger imod, at de benyttede maersk som mægler.
det var i starten af september 2010, at maersk blev instrueret om at sælge maren mols og
mette mols. der blev afholdt et møde hos frantz palludan, hvor hans aagaard fra ma-
                                                - 20 -
ersk gennemgik sit strategiske oplæg. de ville bruge hele deres globale netværk ”i alle hjør-
ner”. frantz palludan nævnte, at det skulle foregå diskret. det var ganske naturligt, da de er
et børsnoteret selskab. de ville undgå at skabe uro i forhold til prisen. maersk modtog aldrig
nogen anden instruktion. det var vigtigt for mols-linien, at færgerne blev solgt hurtigst mu-
ligt. målsætningen var et salg inden årets udgang. markedet havde udviklet sig dårligt for
mols-linien og vigtige kunder faldt fra.
vidnet havde kontakten til maersk i perioden, fra instruktionen blev givet, og frem til fe-
bruar 2011. han bad om en statusrapport i oktober 2010. dette var den første tilbagemelding
han fik fra maersk. hans aagaard mente, at han var meget tæt på en løsning med et græsk
rederi. i løbet af en uge, skønnede han. herefter blev det turbulent, da aagaard vendte til-
bage efter en uge og sagde, at det græske rederi kun ville købe den ene færge. og så ville de
alligevel godt købe begge færger, men finansieringen skulle undersøges nærmere. så gik der
en del tid, hvor de ikke kunne finde en løsning. herefter kom det på banen, at de kunne
overtage gælden, men det kunne de ikke alligevel.
det er svært at vurdere, om det manglende resultat skyldtes maersks indsats. men det var
frustrerende for vidnet at skulle melde tilbage til bestyrelsen med skiftende meldinger. de
har ikke klaget over maersks indsats, men på mødet den 22. februar 2011 gav såvel vidnet
selv som frantz palludan udtryk for frustration. da der var bestyrelsesmøde den 3. marts,
havde de brug for en status fra maersk. de konkluderede, at de ikke kunne komme videre
med maersk, som pt. ikke kunne pege på andre muligheder. maersk sagde ikke, at de ikke
ville kunne finde andre emner, kun at de pt. ikke kunne. en ændret salgsstrategi for maersk
blev ikke drøftet.
allerede på et bestyrelsesmøde den 5. januar 2011 havde de besluttet at sætte flere mæglere
på for at forstærke salgsindsatsen. på mødet med maersk nævnte vidnet muligheden for fle-
re mæglere. det havde torben ørting jørgensen ikke noget imod, men han fremførte, at ma-
ersk skulle have sit honorar. vidnet svarede ikke konkret, men frantz palludan svarede, at
det måtte de se på til den tid. det blev ikke drøftet yderligere.
                                               - 21 -
på det nævnte bestyrelsesmøde den 5. januar 2011 havde vidnet peget på, at det ville koste
ekstra mæglerhonorar at sætte flere mæglere på. det blev dog ikke nærmere drøftet, idet der
var fokus på salgsarbejdet.
efter mødet med maersk tog to fra bestyrelsen, søren espersen og lars christensen, over.
vidnet var ikke involveret i opdraget til de nye mæglere.
på bestyrelsesmødet den 3. marts 2011 blev det besluttet, at eksklusivitetsaftalerne skulle op-
siges. maersk havde ikke løst opgaven, og hensigten var at skabe en bredere dialog. de drøf-
tede ikke spørgsmålet om eksklusivitet. der var 6 måneders opsigelse, hvorfor maersk fort-
sat var forpligtet af opgaven.
vidnet har ikke haft noget indtryk af, at maersk ikke ville gøre et kommissionskrav gæl-
dende, og vidnet har ikke sagt noget om spørgsmålet til maersk.
vidnet fratrådte som direktør den 17. marts 2011, men stod til rådighed til udgangen af april.
martin bjørk har forklaret, at han var ansat som skibsmægler i specialized tonnage hos ma-
ersk i perioden fra januar 2011 til oktober 2011. han skulle overtage salgsarbejdet på ma-
ren mols og mette mols, som hans forgænger, hans aagaard, havde arbejdet på. der
var en kortere overlapning mellem vidnet og hans aagaard.
instruktionen var, at markedsføringen af færgerne skulle ske helt diskret. mols-linien øn-
skede ingen støj i markedet. han havde ikke hørt noget om en specifik deadline for salget.
da han startede, kløede han bare på.
han undersøgte markedet for interesserede købere via maersks kontakter rundt omkring i
verden. dette gjorde han så diskret som overhovedet muligt og samtidig med, at der var
kontakt med cyklades´ norske mægler. de forsøgte forskellige konstellationer med cykla-
des, som var et græsk familieejet rederi. de forsøgte at få så mange oplysninger om cyklades
som muligt. de foreslog mols-linien at tage til grækenland for at få syn for sagen. da det
                                                - 22 -
kom på banen, at cyklades som en del af købesummen kunne overtage gælden, viste det sig,
at det kunne cyklades alligevel ikke. som kom spørgsmålet om et sælgerpantebrev på ba-
nen, men det blev fulgt op af en masse forklaringer. det orienterede vidnet mols-linien om,
og det var ikke, hvad de ønskede at høre.
på mødet den 22. februar 2011 deltog vidnet selv, torben ørting jørgensen, preben wolf,
frantz palludan og poul jacobsen og en til, som vist hedder bo, og som var med på grund af
spørgsmålet om skibskredit. formålet med mødet var en opsummering – en status. det var
mols-liniens udgangspunkt, at skibene skulle sælge for medio 30 mio. eur. de informerede
mols-linien om, at der ikke var andre købere på banen i det prisniveau. på et lavere prisni-
veau fandtes et marokkansk, commarit, og et indonesisk rederi.
mols-linien udtrykte ikke utilfredshed med maersks indsats, men der var en generel fru-
stration over det manglende salg. preben wolff nævnte det som en idé, at de udvidede kred-
sen af mæglere. torben ørting jørgensen svarede, at det ville maersk ikke protestere imod,
men at det ville medføre ekstra omkostninger i form af to kommissioner. frantz palludan
sagde, at det måtte de se på til den tid. vidnet skrev notatet fra mødet samme dag, som mø-
det blev afholdt.
da maersk blev bekendt med, at der var sat flere mæglere på opgaven, var de fortsat af den
opfattelse, at de skulle forestå salget. han tog kontakt til søren jespersen, men husker ikke
hvad han svarede. de talte ikke kommission.
da han hørte, at færgerne skulle være solgt, ringede han til søren jespersen, men fik ikke no-
get konkret svar. vidnet ringede igen til søren jespersen dagen efter sin mail af 6. juli 2011.
søren jespersen afviste ikke at betale kommission, men sagde, at det var utidigt at bede om
kommission. han anførte, at det måtte de vende tilbage til, men det skete ikke.
de øvrige mæglere havde andre betingelser, end de selv havde, idet de kunne cirkulere ski-
bene bredt. de hørte, at navitaship skrev rundt og sagde, at de havde eksklusivitet. dette
forvirrede markedet, og maersk fik en del henvendelser herpå.
                                                 - 23 -
maersk fik ikke selv besked om, at de kunne sælge skibene åbent, men de fortsatte deres
salgsbestræbelser.
det er vidnet, der har forfattet statusbrevet af 1. marts 2011. det sidste afsnit skal forstås så-
dan, at der på det tidspunkt ikke var mulighed for at sælge skibene i det prisleje, som mols-
linien krævede.
lars christensen har forklaret, at han var ansat hos maersk frem til slutningen af 2009. her-
efter var han ansat et par år i navitaship – derefter i torm a/s. i forbindelse med generalfor-
samlingen i 2010 kom han ind i mols-liniens bestyrelse.
vidnet husker ikke, om der var aftaler forud for eksklusivitets- og kommissionsaftalerne fra
juni 2002. der blev indgået i alt 5 aftaler. der var aktivitet på en af aftalerne, max mols,
men ikke på de øvrige 4 aftaler. aftalerne skulle opsiges og var således ikke tidsbegrænsede.
formålet, set fra mæglerside, med en eksklusivaftale er, at man sikrer sig involvering i sal-
get. et salg skal henvises til den eksklusive mægler. hvis der er flere mæglere, skal der af-
sættes kommission til den eksklusive mægler. eksklusivitetsaftaler respekteres i branchen.
hvis vidnet som mægler finder en køber, henviser han kunden til den eksklusive mægler,
hvis han er bekendt med en sådan.
de personer, som nævnes øverst på side 2 i aftalen, udgjorde – sammen med en yderligere
person - teamet af skibsmæglere hos maersk. teamet kom senere til at hedde ”specialized
tonnage”. poul bredesgaard og niels galatius andersen var de første, som forlod maersk og
gik over i navitaship.
på et bestyrelsesmøde den 25. august 2010 blev maersks eksklusivitet drøftet. de rettede der-
for henvendelse til maersk om et salg af skibene. at færgerne skulle sælges, skyldtes, at ru-
ten gav underskud. opdraget til maersk blev givet af preben wolff. det var tidsmæssigt vig-
                                                 - 24 -
tigt at få dem solgt hurtigt. salg af sådanne skibe skal ske til en sommersæson. salget skulle
ske på kontant basis.
forløbet med den græske køber cyklades var, at prisen faldt – så skulle der noget finansie-
ring til – så var der noget med konkurrencesituationen – og så faldt prisen yderligere.
sidste afsnit i maersks statusbrev af 1. marts 2011 viser, at maersk ikke mente, at der var kø-
bere. bestyrelsen opfattede brevet sådan, at maersk ikke mente, at skibene kunne sælges. på
bestyrelsesmødet den 3. marts 2011 blev det drøftet, hvad man kunne gøre for at opnå et salg
inden sommersæsonen. driften gav fortsat underskud. vidnet tilkendegav, at der simpelt
hen måtte være købere, og navitaship fik opdraget. søren jespersen skulle have kontakt til
andre mæglere. preben wolff blev pålagt at opsige aftalerne med maersk. de talte ikke om
kommissionsspørgsmål. de havde fokus på at få skibene solgt inden sommeren.
hos navitaship dukkede ret hurtigt to køberemner op – frs og et spansk rederi. kontakten
blev etableret via netværket. der kom et fast bud i april, og en købsaftale blev indgået i maj
til levering i juli. vidnet skal ikke kunne sige, hvor maersk var henne i dette forløb. han ved
ikke, om søren jespersen havde kontakt til maersk. navitaship har ikke meldt ud, at de var
eksklusive mæglere. det var de jo ikke.
jens wind har forklaret, at han er skibsmægler hos jensen og partners, hvor han primært be-
skæftiger sig med køb og salg af færger. han var tidligere hos maersk og har i alt ca. 20 års
erfaring. mols-linien havde mette mols og maren mols til salg. vidnet vidste gennem
flere år, at de to skibe måske ikke passede ind i konceptet. han var fra sin tid i maersk klar
over, at maersk havde eksklusivitetsaftaler på skibene. i rigtig mange år var eksklusivitets-
aftaler måden at gøre tingene på. i dag er det måske ikke så almindeligt længere. aftalerne
skulle sikre skibsmæglernes honorarer for det arbejde, der var lagt i sagen. aftalerne bliver
respekteret.
omkring den 24.-25. oktober blev han ringet op af preben wolff med en forespørgsel om,
hvorvidt han kunne hjælpe med at få de to skibe solgt. dette ville vidnet gerne, men oplyste,
                                               - 25 -
at han var opmærksom på, at der var eksklusivitetsaftaler med maersk. vidnet foreslog en
”joint eksklusivitetsaftale”, hvor jensen og partnere indtrådte som mæglere. preben wolff
vendte senere tilbage og sagde, at dette ikke kunne lade sig gøre.
spillerne på markedet er primært maersk, navitaship og jensen og partnere.
poul ørsted bredesgaard har forklaret, at han er skibsmægler hos navitaship. på tidspunktet
for indgåelsen af eksklusivitetsaftalerne mellem maersk og mols-linien i 2002 var han
skibsmægler hos maersk og havde været der et års tid. han sad i ro-ro afdelingen, dvs. med
køb og salg af ro-ro skibe, færger mv.
forud for de foreliggende aftaler med maersk havde der ligget aftaler, som var blevet for-
længet. de havde en dialog med preben wolff om at ændre konceptet, således at aftalerne
løb for en periode, hvorefter de skulle opsiges for at bringes til ophør. de foreliggende aftaler
var der ikke aktivitet på med undtagelse af aftalen vedr. max mols, som man ønskede at få
udchartret.
færgerne mette mols og maren mols er specialskibe. skibsmægleren må have kend-
skab til netop denne type færger. der er tale om en niche, og der er mange ting, der skal ta-
ges højde for, og som skal afklares med en køber. f.eks. skal færgerne kunne passe ind i hav-
nens fysiske rammer.
færgetrafikken har sin travleste tid fra påske og frem til sensommeren. sådan er det stort set
alle steder. markedsføring med henblik på salg bør derfor ske fra fjerde kvartal og ind i før-
ste kvartal forud for sæsonen.
han forlod maersk december 2008 og stiftede eget selskab i februar 2009. niels galatius an-
dersen, lars christensen og daniel sluttede sig til. hos maersk blev de forladte pladser over-
taget af folk fra andre afdelinger.
                                                - 26 -
niels galatius andersen fra navitaship blev kontaktet af søren jespersen i starten af marts
2009. denne fortalte, at det ikke var lykkedes maersk at sælge færgerne, og om navitaship
måske kunne finde en køber. det svarede de ja til. vidnet vidste, at færgerne havde været
markedsført tidligere via andre kanaler. der var pres på for at få solgt færgerne inden som-
meren, men skibene skulle ikke splashes rundt til en spotpris.
han var bekendt med eksklusivitetsaftalerne med maersk, men han vidste ikke, om de var
blevet opsagt i mellemtiden. det er ikke deres ansvar at få dette afklaret.
de kontaktede deres netværk, og der var ret hurtigt bid. allerede inden for den første uge
var der en håndfuld forespørgsler på specifikationer, bl.a. fra frs, förde rederei, og euro-
ferries. der kom et bud fra frs, vist nok den 11. april 2011. de modtog ikke bud fra andre,
men også euroferries kom med en indikation. moa blev underskrevet den 30. juni 2011, og
levering skete henholdsvis den 25. juli 2011 og 5. september 2011.
under sin ansættelse hos maersk havde de solgt færger til förde rederei. der er et begræn-
set antal færgerederier i europa, som kan aftage denne type færger.
niels galatius andersen har forklaret, at han i 2002 var general manager hos maersk. han
var chef for ro-ro-afdelingen. i 2009 forlod han maersk og gik sammen med poul bredes-
gaard i navitaship. lars christensen fulgte efter samme år., og senere kom også daniel til.
der lå aftaler forud for de foreliggende eksklusivitetsaftaler. disse løb ½-1 år ad gangen. da
der ikke var aktivitet på skibene, blev aftalerne lavet om.
der er tale om en niche med disse skibe, som ikke passer ind i ret mange havne. mæglerne
på disse skibe er nichemæglere, som der ikke er mange af. mæglerne skal have indblik i rute-
forhold, kapacitetsforhold, havne mv.
de blev kontaktet af mols-linien i starten af marts 2011. opdraget gik på at finde en køber til
en given pris. de gik ud meget bredt i markedet. de ringede rundt til deres kontakter, og der
                                                 - 27 -
var rimeligt hurtigt bid. förde rederei og trans european ferries var meget interesserede.
der blev også udvist en mere perifer interesse fra en tredje side.
efter inspektion af færgerne modtog de et bud fra frs den 11. april 2011. frs kunne ikke
straks få finansieringen på plads. ultimo maj indgik parterne en aftale med forbehold. den
17. juni 2011 besluttede man, at man kunne leve med forbeholdet. den 24. juni 2011 blev
moa’en underskrevet. den 30. juni faldt finansieringen på plads, og forbeholdet blev hævet.
han var bekendt med, at der forelå eksklusivitetsaftaler med maersk, men han vidste ikke,
om de var blevet ophævet. hvis man bliver bedt om at sælge et skib, så gør man det.
parternes synspunkter
maersk har anført, at maersk i henhold til de to ”eksklusivitets- og kommissionsaftaler”,
som maersk havde indgået med mols-linien vedr. mette mols og maren mols, var
enemægler på disse to skibe. dette er utvivlsomt og støttes på indholdet af bullitpunkterne
på aftalernes side 2. det fremgår af aftalen, at kommissionen på 1 % af bruttosalgssummen
forfalder ved salg. der er i aftalerne taget højde for, at der kan være antaget andre mæglere,
idet disses kommissioner ifølge aftalen skal betales af mols-linien som sælger ”som det er
kutyme”. der er ingen uklarheder i aftalerne, og en anvendelse af koncipistreglen finder der-
for ikke anvendelse. det ville være i strid med aftalernes formål, hvis mols-linien blot kunne
lade skibene sælge via andre mæglere uden at honorere maersk. formålet med disse aftaler
er jo at beskytte mægleren.
det er uomtvisteligt, at aftalerne løb, indtil de var opsagt med 6 måneders varsel. dette
fremgår af aftaleteksten og blev bestyrket af vidneforklaringer. og det var da også det, der
skete. aftalerne blev opsagt den 16. marts 2011 med 6 måneders varsel til udløb den 16. sep-
tember 2011. salget af de to færger i forsommeren 2011 fandt således sted i aftalernes løbetid.
der er intet grundlag for at antage, at maersk gav afkald på kommission på mødet den 22.
februar 2011. tværtimod blev det gjort gældende, at maersk havde krav på kommission i til-
                                                - 28 -
fælde af, at andre mæglere blev sat på opgaven. preben wolff, torben ørting jørgensen og
martin bjørk har samstemmende forklaret, at torben ørting jørgensen under mødet bemær-
kede, at der ved salg via anden mægler skulle svares yderligere kommission. dette stemmer
overens med martin bjørks notat, der blev udarbejdet umiddelbart efter mødet, og som der-
for kan lægges til grund. det kan herefter i bevismæssig henseende ikke tillægges afgørende
vægt, at frantz palludan og poul jacobsen forklarede, at noget sådan ikke var blevet sagt.
men selv hvis det måtte antages, at disse ting ikke var blevet nævnt, er det ikke ensbety-
dende med, at maersk på mødet gav afkald på kommission. hverken frantz palludan eller
poul jacobsen forklarede, at maersk gav udtryk for at have givet op, men at det var det ind-
tryk, de fik.
det kan ikke indfortolkes i sidste afsnit af maersks statusbrev af 1. marts 2011, at maersk
havde givet op, eller at man ikke kunne finde andre købere. det, der står, og som var reali-
teten, er, at maersk på det tidspunkt ikke kunne pege på nogen anden køber end cyklades.
passussen giver intet grundlag for at indfortolke, at maersk havde givet afkald på provision.
vilkåret om eksklusivitet i aftalerne er ikke ugyldigt i medfør af aftalelovens § 36. parterne er
professionelle. som flere vidner bekræftede, er eksklusivitetsvilkår ikke usædvanlige, og så-
danne vilkår skal respekteres. mols-linien var bekendt med vilkåret, da maersk fik opdra-
get. mols-linien traf en kommerciel beslutning om at markedsføre via andre mæglere, uagtet
at eksklusivitetsaftalerne forelå.
det konkrete opdrag kan ikke bruges til at ændre vilkårene i eksklusivitetsaftalerne. det er
rederen, der er rådig over vilkår om pris, markedsføring, salgsperiode mv. det er ikke kor-
rekt at forstå aftalerne sådan, at maersk blot havde første mulighed for at sælge skibene. i
øvrigt var det opdrag, som navitaship efterfølgende fik, et nyt oplæg i forhold til maersks.
der er ikke grundlag for generelt at hævede, at kommissionsaftaler skal fortolkes restriktivt.
maersks kommissionskrav kan heller ikke på andet grundlag anses for bortfaldet. maersk
gav ikke noget bindende tilsagn om, at et salg ville være gennemført inden et bestemt tids-
punkt. som det fremgik af preben wolffs forklaring var der ikke noget at udsætte på maersk
                                              - 29 -
arbejde, men det var frustrerende, at det ikke lykkedes at sælge skibene. der er ingen doku-
mentation for, at maersks arbejde har været mangelfuldt. det var ikke en del af maersks op-
gave at stå for legal opinions om finansieringsmuligheder i grækenland. torben ørting jør-
gensen og martin bjørk har forklaret, at de benyttede sig af maersks netværk og database og
markedsførte diskret, som ønsket af mols-linien. frantz palludan henviste til, at maersks
folk manglede gnist, men heri ligger ingen misligholdelse. aftalerne blev jo heller ikke op-
hævet. ingen omstændigheder i sagen kan føre til, at mols-linien ikke skulle være bundet af
aftalerne.
maersk har alternativt gjort gældende, at mols-linien er forpligtet til at betale erstatning til
maersk som følge af, at mols-linien har misligholdt eksklusivitets- og kommissionsaftalerne
ved at sælge færgerne gennem en anden skibsmægler end maersk. der er tale om et forsæt-
ligt aftalebrud, og mols-linien må dække maersks tabte fortjeneste, der som udgangspunkt
skal fastsættes til den kommission, som maersk gik glip af.
bevisbyrden for, at maersk ikke kunne sælge skibene, påhviler mols-linien. det er i sagens
natur umuligt for maersk at bevise, at maersk kunne have solgt nogle skibe, som allerede er
solgt. der er ingen dokumentation for, at frs ikke ville have indgået handelen, hvis det var
maersk, som stod som mægler. der er endvidere rimelig grund til at antage, at maersk kun-
ne have solgt skibene til anden side, såfremt de havde haft mulighed for at markedsføre ski-
bene åbent i markedet.
maersk har reklameret rettidigt over mols-liniens misligholdelse af aftalerne. torben ør-
ting jørgensen gjorde allerede på mødet den 22. februar 2011 opmærksom på maersks kom-
missionskrav, hvis skibene blev solgt gennem en anden mægler. i en mail af 22. april 2011 fo-
respurgte martin bjørk, om der var hold i rygter om, at skibene var blevet solgt. dette blev
skudt ned af mols-linien.
maersk gjorde endvidere sit kommissionskrav gældende ved mails af 6. juli 2011 og 29. juli
2011, hvor man udbad sig oplysninger til brug for beregning af kommission i henhold til
                                                - 30 -
kommissionsaftalerne. maersk har under alle omstændigheder gjort sit krav gældende inden
for rimelig tid.
reklamation tjener som en advarsel, men mols-linien vidste jo, at de brød deres aftaler med
maersk, og at de måtte forvente et krav. der er ikke hensyn at vægte til fordel for mols-li-
nien.
maersk har ikke mistet sin ret til kommission eller erstatning som følge af passivitet. mols-
linien har ikke haft nogen berettiget forventning om, at maersk ikke ville gøre et krav gæl-
dende. mols-linien opsagde aftalerne den 16. marts 2011 med 6 måneders varsel. dette ville
savne mening, såfremt de ikke mente sig bundet af aftalerne allerede den 1. marts 2011, hvor
maersk sendte statusbrevet.
mols-linien har anført, at de foreliggende eksklusivitets- og kommissionsaftaler, som var
såkaldte skuffeaftaler, ikke i sig selv giver maersk en ret til kommission. aftalerne, som der
ikke tidligere havde været aktivitet i, indeholder ikke noget konkret opdrag. aftalerne skal
udfyldes med et opdrag, hvilket ses i aftalernes afsnit 2. det ligger i aftalerne, at maersk
havde førsteretten til at søge at sælge eller udchartre skibene i henhold til det konkrete op-
drag. skulle det vise sig, at man ikke kan opfylde det opdrag, man har påtaget sig, har man
ikke krav på kommission.
det kan lægges til grund, at opdraget gik ud på at søge skibene solgt til den kommende sæ-
son - snarest muligt og inden årsskiftet. maersk kendte således tidsrammen for et salg.
det fremgår ikke af aftalerne, at maersk skal forestå salget. mols-linien har ikke været afskå-
ret fra at gøre brug af andre mæglere, da det efterfølgende viste sig, at maersk ikke kunne
sælge skibene.
det kan ikke anses at være formålet med aftalerne at sikre maersk kommission i alle tilfælde.
når maersk påtog sig et opdrag, er det opdraget, som maersk havde en eksklusiv ret til at
løse. dvs. et salg hurtigst muligt og bedst muligt til sommeren 2011.
                                               - 31 -
det kan lægges til grund, at maersk i perioden frem til marts 2011 ikke havde løst sit opdrag.
i hele perioden havde mols-linien handlet loyalt. det kan også lægges til grund, at der ikke
har været noget galt med prissætningen.
da maersk efter 7 måneder ikke havde løst opdraget, satte mols-linien yderligere to mæg-
lere på sagen. forløbet med cyklades havde illustreret, at maersk ikke magtede opgaven.
cyklades var reelt de eneste, man havde på banen. og det løb ud i sandet.
under mødet den 22. februar 2011 var andre muligheder på tale, fx udchartring. maersk er-
kendte selv på mødet, at de ikke havde andre muligheder end cyklades. kommissionsaftaler
i skibskontrakter skal fortolkes indskrænkende. som det er almindeligt antaget, og som det
også fremgår af de foreliggende aftaler, skal der være en eller anden sammenhæng mellem
salget og mæglerens indsats, for at salget udløser kommission. i det foreliggende tilfælde har
der ikke været nogen sammenhæng.
maersk kan ikke støtte ret på eksklusivitetsbestemmelsen, som må anses for bortfaldet. på
mødet den 22. februar 2011 fik maersk at vide, at der ville komme andre mæglere på. den 1.
marts 2011 skrev maersk selv, at man ikke kunne sælge skibene. maersk kan ikke benytte
eksklusiviteten til at kræve kommission for en opgave, man ikke kan løse. maersk reklame-
rede ikke over for antagelse af yderligere mæglere, men forholdt sig passiv. maersk accepte-
rede på mødet den 22. februar, at andre kom til, og dermed at eksklusivitetsretten var bort-
faldet.
den omstændighed, at maersk valgte at opsige aftalerne frem for at ophæve dem, kan ikke
føre til, at mols-linien har accepteret maersks eksklusivitet.
man sidder med det indtryk, at maersk har holdt sig til den ene potentielle køber, som man
havde knyttet stærke forhåbninger til. maersk havde reelt opgivet opdraget.
                                                 - 32 -
maersks anbringende om erstatningsansvar forudsætter, at den påståede misligholdelse er
gjort gældende straks, som det er sket ved maersks advokats brev af 27. oktober 2011 vedr.
aftalerne om færgerne mie mols og mai mols. men det gjorde maersk ikke. retspraksis
støtter ikke, at der kan blive tale om et erstatningskrav i en situation som den foreliggende.
maersk har ikke lidt noget tab. ved periodens udløb sad man stadig tilbage med to færger.
dette skyldes ikke mols-liniens forhold.
mols-linien har ikke misligholdt aftalerne, idet mæglerkredsen først blev udvidet efter mø-
det den 22. februar 2011, hvor maersk tilkendegav, at de ikke var i stand til at løfte opgaven
og heller ikke anså det for muligt at anvise andre løsningsforslag. maersk gjorde ikke indsi-
gelse mod mols-liniens forslag om at inddrage andre mæglere i sagen, men accepterede det
derimod.
såfremt det måtte lægges til grund, at torben ørting jørgensen på mødet påpegede, at der
skulle betales yderligere kommission, kan dette ikke sidestilles med en indsigelse om mislig-
holdelse.
maersk har ikke ført bevis for, at de har lidt noget tab, hvorfor tabet ikke kan antages at ud-
gøre kommissionsbeløbet. tabet må derimod lægges til grund at være lig nul, da maersk ik-
ke var i stand til at sælge færgerne.
såfremt retten måtte finde, at aftalerne skal forstås sådan, at maersk har ret til at oppebære
kommission, uanset at de ikke har forestået salget, bør aftalerne tilsidesættes efter aftalelo-
vens § 36. det må her erindres, at de oprindelige aftaler var tidsbegrænsende. det bestrides,
at denne bestemmelse ikke finder anvendelse mellem to erhvervsdrivende.
det gøres gældende, at maersk ikke på nogen måde havde spændetrøje på med hensyn til
markedsføring af skibene. nok skulle maersk gå diskret ud i markedet, men alle vidste, at
skibene var i spil. alle taler sammen i denne verden.
                                                - 33 -
herefter er maersk ikke berettiget til at oppebære kommission eller erstatning som påstået,
hvorfor mols-linien skal frifindes.
sø- og handelsrettens afgørelse
ved de foreliggende to enslydende aftaler af 6. juni 2002, begge betegnet ”eksklusivitets- og
kommissionsaftale mellem mols-linien a/s, ebeltoft, og maersk broker k/s”, gav mols-li-
nien maersk til opgave på eksklusiv basis som enemægler at søge at sælge eller udchartre
færgerne mette mols og maren mols.
det er fremgået af bevisførelsen, at aftaler af denne karakter er velkendte og respekteres i
branchen. dette stemmer med rettens sagkyndige opfattelse, som rettens juridiske dommer
tilslutter sig.
det fremgår af aftalerne, at maersk har krav på mæglersalær/salgskommission ved salg af
skibene på 1 % af bruttosalgssummen, og at evt. yderligere kommissioner til tredje part skal
betales af mols-linien ”som det er kutyme”.
da aftalerne blev opsagt af mols-linien den 16. marts 2011, var det, som det er fremgået af
bevisførelsen, meningen, at maersk skulle fortsætte salgsbestræbelserne.
under mødet mellem mols-linien og maersk den 22. februar 2011 gav maersks repræsen-
tanter ikke afkald på kommission. det kan efter bevisførelsen i overensstemmelse med mar-
tin bjørks notat, hvis indhold på dette punkt er bestyrket af hans egen forklaring samt tor-
ben ørting jørgensen og preben wolffs forklaringer, lægges til grund, at maersks repræsen-
tanter påpegede, at salg ved andre mæglere ikke kunne fratage maersk krav på kommission
som enemægler.
der er heller ikke holdepunkt for, at maersk på mødet skulle have tilkendegivet at have op-
givet at sælge skibene, og dette kan endvidere ikke udledes af maersks statusbrev af 1. marts
2011.
                                                 - 34 -
herefter og da der ikke i øvrigt ses at foreligge omstændigheder eller at være fremført an-
bringender, herunder henvisningen til aftalelovens § 36, der kan føre til et andet resultat,
findes salget af de to færger, der – uden at maersk var blevet underrettet om antagelsen af
andre mæglerfirmaer - fandt sted gennem mæglerfirmaet navitaship, mens aftalerne mellem
maersk og mols-linien fortsat var gældende, at udløse krav på kommission fra maersk på 1
%. maersks påstand om betaling af 303.000 eur, som i beregningsmæssig henseende er ube-
stridt, tages herefter til følge.
efter sagens værdi og udfald betaler mols-linien sagsomkostninger til maersk med 179.460
kr., heraf 125.000 kr. til dækning af advokatomkostninger og 54.460 kr. til dækning af udlæg,
som maersk har afholdt til retsafgift.
                                         thi kendes for ret:
mols-linien a/s skal inden 14 dage betale maersk broker k/s 303.000 eur med procesrente
fra sagens anlæg den 21. oktober 2011 og 179.460 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostnings-
beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
jens boye                         claus forum petersen                 jens fehrn-christensen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                     sø- og handelsretten, den


text:
                              højesterets dom
                        afsagt fredag den 5. september 2014
sag 179/2012
(1. afdeling)
as fond
(advokat christian harlang)
mod
civilstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat thorbjørn sofsrud)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 6. afdeling den 15. juni 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jytte scharling, vibeke rønne,
oliver talevski og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, as fond, har gentaget sine påstande og har mest subsidiært nedlagt påstand om,
at uddeling til et eller flere af de subsidiære formål, jf. vedtægtens punkt 3, stk. 4 og 5, ikke
kan ske, medmindre der tillige kan finde uddeling sted til fondens primære formål.
indstævnte, civilstyrelsen, har påstået stadfæstelse og frifindelse over for as fonds mest sub-
sidiære påstand.
anbringender
as fond har til støtte for den principale påstand yderligere anført, at stiftelsen af fonden er
retsstridig som følge af diskriminationskravet i vedtægtens punkt 3, stk. 2, om udelukkelse af
stofmisbrugere. der kan som følge heraf ikke foretages uddelinger på det offentlige område,
og den fondsstiftende gavedisposition er derfor ugyldig ex tunc.
                                                 - 2 -
fonden har i øvrigt gentaget sine anbringender for landsretten, herunder om urigtige og bri-
stede forudsætninger.
fonden har til støtte for den mest subsidiære påstand anført, at lovlig uddeling til fondens
subsidiære formål alene kan ske, hvis lovlig uddeling til det primære formål kan finde sted.
civilstyrelsen har supplerende anført, at vedtægtens punkt 3, stk. 2, ikke indebærer retsstridig
diskrimination, idet bestemmelsen alene omfatter aktuelle stofmisbrugere.
civilstyrelsen har om fondens mest subsidiære påstand anført, at det ikke er udelukket alene
at yde støtte til de subsidiære formål, hvis det måtte vise sig umuligt at yde støtte til det pri-
mære formål.
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er der fremlagt supplerende materiale om as fonds henvendelser i 2011 til
frederikshavn kommune, lolland kommune og silkeborg kommune.
forklaringer
b har for højesteret forklaret bl.a., at hun er uddannet som sygeplejerske i 1980. hun blev
ansat på kas x på psykiatrisk afdeling. hun lærte a at kende i løbet af de første år, hun var
på afdelingen. a havde skizofreni, men var lidt anderledes end de andre patienter med den
sygdom, idet han var meget velopdragen, høflig og ordentlig. han var også lidt tilbagehol-
dende i forhold til andre mennesker, men havde meget stærke meninger om ting og var stæ-
dig.
idéen om etableringen af et bofællesskab opstod nogle år efter, at hun havde lært a at kende.
as skizofreni var stationær, og han skulle derfor finde et andet sted at være. afdelingen var
ikke beregnet til langtidsophold. a magtede ikke at bo i sit eget hus og skulle derfor på pleje-
hjem. normalt ville man komme på venteliste til et psykiatrisk plejehjem, og der kunne man
stå i flere år. fordi der var så lang ventetid, begyndte personalet på afdelingen at tale om, at a
kunne bygge sit eget plejehjem. det skulle være et bofællesskab, der var målrettet a og byg-
get op om hans behov og ønsker. det skulle være et sted, hvor han kunne være til tid og evig-
hed.
                                                  - 3 -
personalet drøftede idéen med advokat c, som herefter arbejdede videre med sagen. hun la-
vede også selv lidt researcharbejde for at se, om det kunne lade sig gøre. hun deltog i de ind-
ledende møder mellem advokat c og a om projektet, men deltog herefter ikke længere i mø-
derne.
hun var med i den forudgående diskussion om, hvordan rammerne for fondens vedtægt skulle
være, men hun var ikke involveret i tilblivelsen af vedtægten. hun har ikke før i dag set eller
hørt om formuleringerne i vedtægten, herunder formuleringen ”stofmisbrugere i bred for-
stand”, jf. vedtægtens punkt 3, stk. 2. hun husker heller ikke, at hun tidligere skulle have
drøftet med nogen, at formuleringen heraf skulle være ”stofmisbrugere i bred forstand”. hun
mener dog ud fra sit kendskab til a, at formuleringen ikke kan have været en tilfældighed. a
havde ingen som helst respekt for stofmisbrugere og kunne ikke være sammen med dem på
grund af deres adfærd, der var meget forskellig fra hans. han havde haft oplevelser med folk i
afdelingen, der opførte sig på en måde, han ikke brød sig om. han kunne ikke lide deres
grænseløshed. de forsøgte også nogle gange at få penge ud af ham, hvilket han havde svært
ved at sige nej til. a ville undgå enhver relation til stofmisbrugere, og det var ikke meningen,
at der skulle være tidligere stofmisbrugere på det kommende plejehjem, for de kunne potenti-
elt blive stofmisbrugere igen. dette drøftede personalet på afdelingen med a og advokat c.
højesterets begrundelse og resultat
den principale påstand om opløsning
ved brev af 20. august 2010 gav civilstyrelsen afslag på as fonds ansøgning om godken-
delse af opløsning af fonden. civilstyrelsen fastholdt afgørelsen ved brev af 19. oktober 2010.
fondens principale påstand angår prøvelse af, om fonden har krav på at blive opløst.
det er fondens grundsynspunkt, at de dispositioner, hvorved fonden blev oprettet, er ugyldige
efter almindelige formueretlige regler, og at fonden derfor skal opløses, og fondens formue
føres tilbage til stifterens dødsbo. dette skyldes, at opfyldelsen af fondens primære formål
efter vedtægtens punkt 3, stk. 1, om støtte til erhvervelse/opførelse af bebyggelse til behand-
ling og/eller pasning af psykisk handicappede er retsstridig, da det efter vedtægtens punkt 3,
stk. 2, er et vilkår, at der ikke ydes støtte til behandling og/eller pasning af stofmisbrugere i
                                                 - 4 -
bred forstand. opfyldelsen af fondens primære formål vil derfor indebære ulovlig forskelsbe-
handling af en gruppe psykisk handicappede.
det fremgår af vedtægtens punkt 3, stk. 2, at fonden ikke yder støtte til opførelse af bebyg-
gelse til varetagelse af behandling og/eller pasning af psykisk handicappede, ”såfremt disse
må anses som ”stofmisbrugere” i bred forstand, hvad enten den psykiske lidelse er forårsaget
af stofmisbruget eller stofmisbruget finder sted uafhængigt af den psykiske lidelse”.
højesteret tiltræder landsrettens vurdering, hvorefter vedtægtens punkt 3, stk. 2, må fortolkes
på den måde, at den angår psykisk handicappede personer, der aktuelt har et stofmisbrug, så-
ledes at den ikke omfatter psykisk handicappede, der tidligere var stofmisbrugere, og at der
ikke opstilles et krav om, at en psykisk handicappet person, der under sit ophold på institutio-
nen måtte udvikle et stofmisbrug, allerede som følge heraf ikke længere må opholde sig på
denne.
ved denne fortolkning har højesteret taget udgangspunkt i ordlyden af vedtægtens punkt 3,
stk. 2. benyttelsen af nutidsformen ”må anses som” og ”finder sted” giver således holdepunk-
ter for at antage, at bestemmelsen angår personer, der på visitationstidspunktet aktuelt er
stofmisbrugere. en sådan fortolkning er ikke i modstrid med formuleringen ”som ”stofmis-
brugere” i bred forstand”, der mest nærliggende må antages at angå arten af rusmidler. det
bemærkes tillige, at hverken punkt 3, stk. 2, eller andre bestemmelser i vedtægten foreskriver,
at en psykisk handicappet person, der under opholdet i institutionen udvikler et stofmisbrug,
allerede som følge heraf ikke længere må opholde sig i institutionen.
højesteret har endvidere lagt vægt på, at der er tale om en almennyttig og almenvelgørende
fond. fondens formålsbestemmelser bør derfor så vidt muligt fortolkes således, at der ikke
opstilles vilkår for støtte fra fonden i strid med lovgivningen. dette understøttes af samspillet
med andre bestemmelser i vedtægten. det bemærkes særligt herved, at det efter vedtægtens
punkt 3, stk. 3, er offentlige myndigheder, der som udgangspunkt skal forestå og betale for
driften af bofællesskabet, hvilket ikke vil være muligt, hvis der sker usaglig forskelsbehand-
ling af de psykisk handicappede, der må opholde sig på institutionen.
                                                - 5 -
højesteret har endelig lagt vægt på, at det ikke ved bevisførelsen kan anses for godtgjort, at a
på stiftelsestidspunktet har villet noget andet end det, som følger af den anførte fortolkning.
der er herefter ikke grundlag for at fastslå, at det vil udgøre forskelsbehandling i strid med
lovgivningen eller danmarks internationale forpligtelser at opfylde fondens primære formåls-
bestemmelse.
bevisførelsen giver efter højesterets opfattelse heller ikke grundlag for at fastslå, at det i
praksis ikke vil være muligt at opfylde fondens primære formålsbestemmelse. der er herved
bl.a. lagt vægt på, at svarene fra de kommuner og regioner, der er blevet kontaktet af fonden,
må anses for at være baseret på en urigtig forståelse af vedtægtens punkt 3, stk. 2.
herefter, og da det, der i øvrigt er anført af fonden, ikke kan føre til et andet resultat, tiltræder
højesteret, at fondens principale påstand om opløsning af fonden ikke er taget til følge.
de subsidiære påstande
af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder højesteret, at fondens subsidiære og mere
subsidiære påstande ikke er taget til følge.
af de samme grunde, og da højesteret finder, at fondens primære og subsidiære formål lader
sig opfylde uafhængigt af hinanden, tages fondens mest subsidiære påstand heller ikke til
følge. civilstyrelsen frifindes derfor for denne påstand.
konklusion
højesteret stadfæster dommen, og civilstyrelsen frifindes for fondens mest subsidiære på-
stand.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
civilstyrelsen frifindes for as fonds mest subsidiære påstand.
                                               - 6 -
i sagsomkostninger for højesteret skal as fond betale 625.000 kr. til civilstyrelsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark