text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 14. august 2018
sag 191/2017
a/s knudshoved havn
(advokat nikolaj nikolajsen)
mod
a under konkurs
og
b under konkurs
(advokat rené offersen for begge)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i randers den 12. december 2016 og af vestre
landsrets 7. afdeling den 19. maj 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, michael rekling, jens kruse mikkelsen og anne louise bormann.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, a/s knudshoved havn, har nedlagt påstand om, at de indstævnte, a under
konkurs og b under konkurs, skal anerkende, at depotet på 190.000 kr. skal frigives til fordel
for knudshoved havn.
a under konkurs og b under konkurs har påstået stadfæstelse.
anbringender
a/s knudshoved havn har supplerende anført navnlig, at sælger ved deponeringen opnåede
ejendomsret til beløbet, mens køber alene havde en fordringsret, som forældes efter forældel-
seslovens almindelige regler.
                                               - 2 -
forældelsesfristen for misligholdelse i kontraktforhold løber fra tidspunktet for misligholdel-
sen. brevet af 27. februar 2012 fra købers advokat må opfattes som en de facto ophævelse af
kontrakten.
uanset om ophævelsen var berettiget eller ikke, må forældelsesfristen efter forældelseslovens
§ 2, stk. 3, løbe fra meddelelsen af 27. februar 2012, idet der enten forelå misligholdelse fra
sælgers side i form af forsinkelse eller misligholdelse fra købers side i form af uberettiget op-
hævelse.
efter knudshoved havns opfattelse var ophævelsen uberettiget, og knudshoved havn har
derfor krav på erstatning. tabet i form af den positive opfyldelsesinteresse skal opgøres til
190.000 kr. da etablering af marinaen endnu ikke er påbegyndt, har det ikke været muligt at
begrænse tabet ved at sælge bådpladsen til anden side.
knudshoved havn er uenig i konkursboernes synspunkt om, at de, også hvis ophævelsen var
uberettiget, har krav på at få det deponerede beløb udbetalt. hvis ophævelsen er sket uberetti-
get, må der stadig være indgået en handel mellem parterne, hvorefter køber blot er i mislig-
holdelse. de retsvirkninger, der følger af købers misligholdelse, reguleres af princippet i kø-
belovens § 28, hvorefter sælger har valgmuligheden mellem at hæve købet eller fastholde det.
hvis knudshoved havn får i medhold i, at ophævelsen var uberettiget, fastholdes aftalen.
a under konkurs og b under konkurs har for højesteret frafaldet deres anbringende om, at
deres advokats brev af 27. februar 2012 skal sidestilles med en ophævelse, og har i den
forbindelse anført, at knudshoved havn ikke dengang anså brevet som en ophævelse, men
ved brev af 28. februar 2012 ønskede at fastholde aftalen.
konkursboerne har endvidere supplerende anført navnlig, at hvis købernes ophævelse var
uberettiget, kan konkursboerne alligevel kræve det deponerede beløb frigivet. det forventede
og rimelige tidspunkt for ibrugtagning nu syv år efter købet er overskredet, og efter peter
poulsens forklaring om manglende salg synes det usandsynligt, at projektet bliver til noget.
supplerende sagsfremstilling
kurator anførte i mail af 5. november 2015 til knudshoved havns advokat bl.a.:
                                               - 3 -
       ”allerede i 2012 er der angiveligt korrespondance mellem parterne, hvori din klient stil-
       lede fallenten i udsigt, at anlægsarbejdet kan påbegyndes medio 2012, så snart lokal-
       plansgodkendelsen var på plads hos kommunen.
       mig bekendt er der på nuværende tidspunkt – mere end 3 år efter estimeret start på an-
       lægsarbejdet – end ikke givet de nødvendige tilladelser fra miljømyndighederne. projek-
       tet har således været mere end 6 år undervejs. i min optik er der således sket en mislig-
       holdelse fra din klients side ved ikke at forfølge fremdriften i projektet på aftalte vis.
       …
       det er min vurdering, at konkursboet har ret til det på deponeringskontoen værende be-
       løb. dette primært begrundet i det faktum, at konkursboet er berettiget til at hæve hand-
       len, subsidiært annullerede handlen.”
retsgrundlag
lov om forældelse af fordringer blev vedtaget som lov nr. 522 af 6. juni 2007. lovens § 2,
stk. 1 og 3, samt § 3, stk. 1, er sålydende:
       ”§ 2. forældelsesfristerne regnes fra det tidligste tidspunkt, til hvilket fordringshaveren
       kunne kræve at få fordringen opfyldt, medmindre andet følger af andre bestemmelser.
       …
       stk. 3. for fordringer, som opstår ved misligholdelse af kontrakt, regnes forældelsesfri-
       sten fra tidspunktet for misligholdelsen.
       …
       § 3. forældelsesfristen er 3 år, medmindre andet følger af andre bestemmelser.”
af betænkning nr. 1460/2005 om revision af forældelseslovgivningen, s. 168 f., fremgår bl.a.:
       ”3.3.3. øvrige typer af fordringer, der alene er omfattet af danske lov
       3.3.3.1. eksempler
       …
       1908-loven omfatter endvidere ikke en forsvarers ansvar for ikke-tilbagelevering i hen-
       hold til en aftale om depositum irregulare, dvs. en aftale om overdragelse af penge eller
       andre fungible ting, hvor der alene er pligt til tilbagelevering af samme mængde, men
       ikke samme ting.
       …
       3.3.3.2. udvalgets overvejelser
       det er udvalgets opfattelse, at de typer af fordringer, der er nævnt ovenfor i afsnit
       3.3.3.1, kan indpasses under de almindelige frister på 3 år og 10 år regnet fra forfaldstid.
       udvalget finder således ikke, at der i relation til de nævnte typer af krav kan peges på
       særlige forhold, der nødvendiggør indførelse af særregler.”
af bemærkningerne til § 2 og § 3 i lovforslaget til forældelsesloven (l 165), som blev fremsat
den 28. februar 2007, og som byggede på betænkning 1460/2005, fremgår bl.a.:
                                              - 4 -
      ”til § 2
      …
      til stk. 3
      …
      det foreslås i stk. 3 – som supplement til den almindelige regel i stk. 1 – at medtage en
      præcisering af begyndelsestidspunktet i tilfælde, hvor fordringen er opstået ved mislig-
      holdelse af kontrakt, således at det udtrykkeligt angives, at begyndelsestidspunktet i dis-
      se tilfælde er tidspunktet for misligholdelsen.
      begyndelsestidspunktet afhænger herefter af karakteren af misligholdelsen og af, hvilke
      beføjelser medkontrahenten gør gældende.
      ved krav om naturalopfyldelse løber forældelsen fra det tidspunkt, da den pågældende
      ydelse kunne kræves, mens fristen ved erstatnings- eller tilbagebetalingskrav i anled-
      ning af forsinkelse eller manglende erlæggelse løber fra det tidspunkt, da betingelserne
      for den påståede misligholdelsesbeføjelse var opfyldt. ved ophævelse vil dette normalt
      sige det tidspunkt, da forsinkelsen var væsentlig.
      …
      til § 3
      …
      til stk. 1
      …
      af andre typer af krav, som hidtil alene har været omfattet af danske lov 5-14-4, men
      som foreslås omfattet af den almindelige forældelsesfrist på 3 år (med suspensionsmu-
      lighed), kan nævnes … krav på tilbagelevering i henhold til en aftale om depositum ir-
      regulare.”
højesterets begrundelse og resultat
indledning og problemstilling
a og b indgik i begyndelsen af 2011 aftale med a/s knudshoved havn om køb af en
bådplads i den tidligere knudshoved færgehavn. aftalen indeholder intet om tidspunktet for
ibrugtagning af bådpladsen, og på tidspunktet for købet forelå der endnu ikke de nødvendige
myndighedsgodkendelser til projektet med anlæg af lystbådehavn med bådpladser i havnen. i
forbindelse med købet blev købesummen på 190.000 kr. indsat på en af knudshoved havn
oprettet deponeringskonto, hvor det efter aftalen skulle henstå indtil købers skriftlige
frigivelse i forbindelse med overdragelse af bådpladsen. a og b blev i 2015 erklæret konkurs.
                                                - 5 -
denne sag angår, hvem af parterne som har krav på at få udleveret det deponerede beløb. der
skal i den forbindelse tages stilling til den retlige karakter af det deponerede beløb, mislighol-
delse af købsaftalen og forældelse.
den retlige karakter af det deponerede beløb
i overensstemmelse med købsaftalen blev købesummen indsat på en spærret deponeringskon-
to i danske bank oprettet af knudshoved havn i dette selskabs navn. højesteret finder, at a
og b herefter ikke var ejere af beløbet, men havde en fordring på tilbagebetaling af beløbet,
hvis handlen ikke blev gennemført. der forelå således en aftale om såkaldt depositum
irregulare.
en fordring på tilbagebetaling af et beløb i henhold til en aftale om depositum irregulare for-
ældes, som forudsat i forarbejderne til forældelsesloven, efter lovens almindelige regler.
tre dommere – lene pagter kristensen, marianne højgaard pedersen og anne louise
bormann – udtaler herefter:
misligholdelse af købsaftalen
ved brev af 27. februar 2012 meddelte a og bs advokat, at knudshoved havn efter
advokatens opfattelse ikke havde overholdt vilkårene i købsaftalen, idet bådpladsen ikke var
stillet til rådighed for køberne. han anmodede derfor om tilbagebetaling af det deponerede
beløb. vi finder, at dette brev må forstås som en ophævelse af købet begrundet i forsinkelse
fra sælgers side.
købsaftalen omtaler ikke noget forventet tidspunkt for levering af bådpladsen, og a og b var
ved købet i begyndelsen af 2011 bekendt med, at der endnu ikke forelå myndighedstilladelser
til bådehavnsprojektet. de kan derfor som anført af byretten ikke have haft en berettiget
forventning om, at bådpladsen var færdig i februar 2012. vi finder derfor, at der ikke i februar
2012 forelå en sådan væsentlig forsinkelse, at en ophævelse af købet var berettiget.
knudshoved havn besvarede ophævelsesbrevet ved breve af 28. februar og 12. marts 2012.
knudshoved havn tilkendegav i disse breve, at køberne ikke var berettiget til at hæve købet.
havnen tilbød et forlig, hvorefter køberne kunne hæve mod at betale en erstatning på 74.000
kr. vedrørende et andet mellemværende, og tilkendegav samtidig, at aftalen ville blive fast-
                                                - 6 -
holdt, hvis dette tilbud ikke blev accepteret. knudshoved havn tilkendegav endvidere, at man
forventede en snarlig godkendelse fra fredningsnævnet, og at der herefter resterede 3-4 måne-
ders sagsbehandlingstid i nyborg kommune, hvorefter anlægsarbejdet ville blive igangsat.
a og b besvarede ikke disse breve og foretog sig ikke yderligere i anledning af ophævelsen.
heller ikke knudshoved havn tog initiativ til et opgør af parternes mellemværende eller
fremsatte krav om erstatning for uberettiget ophævelse af købsaftalen, men forudsatte
derimod i sit brev af 12. november 2015 til konkursboerne, at købsaftalen stadig var
gældende, idet knudshoved havn i dette brev meddelte, at bådpladsen forventedes anvist i
løbet af 2-3 uger.
på den anførte baggrund finder vi, at knudshoved havn i 2012 må anses for at have frafaldet
krav om erstatning som følge af købernes uberettigede ophævelse af købet, og at knudshoved
havn anså aftalen for fortsat gældende. vi finder endvidere, at a og b stiltiende accepterede,
at knudshoved havn fastholdt købet. vi finder derfor, at virkningerne af købernes ophævelse
i 2012 er bortfaldet, og at aftalen om køb dermed bestod, indtil kurator på ny ophævede den i
november 2015.
i november 2015 var der forløbet næsten fem år fra købet, og der var stadig ikke givet de
nødvendige myndighedstilladelser til anlæg af lystbådehavnen. i lyset heraf og på baggrund af
knudshoved havns tilkendegivelser i februar 2012 om den forventede tidshorisont for projek-
tet, finder vi, at der i november 2015 forelå en sådan væsentlig forsinkelse med levering af
bådpladsen, at konkursboerne var berettiget til at hæve købet. spørgsmålet er herefter, om
konkursboernes krav på udbetaling af det deponerede beløb er forældet.
forældelse
efter forældelseslovens § 2, stk. 3, skal forældelsesfristen ved fordringer, som opstår ved mis-
ligholdelse af kontrakt, regnes fra tidspunktet for misligholdelsen. som anført er kravet på
tilbagebetaling af den deponerede købesum begrundet i knudshoved havns misligholdelse i
form af væsentlig forsinkelse med leveringen af bådpladsen, og forældelsesfristen på tre år, jf.
§ 3, stk. 1, skal derfor regnes fra det tidspunkt, hvor væsentlig forsinkelse forelå.
vi finder, at væsentlig forsinkelse med leveringen i lyset af knudshoved havns tilkendegivel-
ser i 2012 om den forventede tidshorisont tidligst kan have foreligget i 2013. da retssagen er
                                                - 7 -
anlagt den 2. december 2015, er konkursboernes krav på tilbagebetaling af købesummen ikke
forældet, og konkursboerne har derfor krav på udbetaling af det deponerede beløb.
dommerne michael rekling og jens kruse mikkelsen udtaler:
vi er enige i flertallets bevisresultat, hvorefter købernes advokats brev af 27. februar 2012 må
anses for en ophævelse af købet af bådpladsen.
knudshoved havn afviste ophævelsen ved brev af 28. februar 2012 og fremsendte siden et
forligstilbud den 12. marts 2012. knudshoved havn hørte herefter ikke mere fra køberne eller
deres advokat, før konkursboet henvendte sig i 2015.
ved at påberåbe sig den vidtrækkende misligholdelsesbeføjelse, som en ophævelse er, har
køberne (nu konkursboerne) taget en standpunktsrisiko og fået en forpligtelse til at sikre en
afklaring af det indbyrdes retsforhold, enten ved at følge op på ophævelsen ved sagsanlæg om
tilbagebetaling af det betalte depositum eller ved at anerkende, at købsaftalen fastholdes.
standpunktsrisikoen indebærer efter vores opfattelse samtidig, at forældelsesfristen for tilba-
gebetalingskravet begynder at løbe fra ophævelsen den 27. februar 2012, jf. forældelseslovens
§ 2, stk. 3. bemærkningerne i forarbejderne til bestemmelsen – hvorefter forældelsesfristen
løber fra det tidspunkt, da betingelserne for den påståede misligholdelsesbeføjelse var opfyldt
– tager efter vores opfattelse sigte på den situation, hvor misligholdelsesbeføjelsen ikke var
udnyttet på det anførte tidspunkt.
tilbagebetalingskravet var derfor forældet, da denne sag blev anlagt den 2. december 2015, jf.
forældelseslovens § 3, stk. 1, således at konkursboerne ikke har krav på at få frigivet indestå-
endet på deponeringskontoen.
efter flertallets resultat, og sådan som sagen er forelagt, finder vi herefter ikke anledning til at
tage stilling til knudshoved havns påstand om, at det deponerede beløb skal frigives til hav-
nen.
der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.
                                               - 8 -
konklusion
landsrettens dom stadfæstes.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a/s knudshoved havn betale i alt 30.000 kr. til a
under konkurs og b under konkurs.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                       højesterets kendelse
                           afsagt onsdag den 24. juni 2015
sag 45/2015
ernst & young godkendt revisionsaktieselskab,
statsautoriseret revisor a og
statsautoriseret revisor b
(advokat georg lett for alle)
mod
finansiel stabilitet a/s
(advokat christian alsøe)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 7. afdeling den 9. december 2014.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, niels grubbe, thomas rørdam,
vibeke rønne og jan schans christensen.
sagsfremstilling
denne kæresag angår spørgsmålet om edition i ekstern revisors arbejdspapirer mv.
hovedsagen angår et eventuelt erstatningsansvar for roskilde banks direktion, bestyrelse og
eksterne revisor vedrørende perioden 2005-2008.
der har under sagen været stillet spørgsmål til fsr’s responsumudvalg og afholdt syn og
skøn. fsr’s responsumudvalgs besvarelse forelå den 4. juli 2014. skønserklæringen forelå
den 10. juli 2014.
ved editionsbegæring af 10. september 2014 som præciseret ved processkrift af 30. oktober
2014 anmodede finansiel stabilitet a/s landsretten om, at ernst & young godkendt revi-
                                                - 2 -
sionsaktieselskab, statsautoriseret revisor a og statsautoriseret revisor b (”revisionen”) i
medfør af retsplejelovens § 298 blev pålagt at udlevere samtlige arbejdspapirer og den doku-
mentation, som revisionen havde udarbejdet og/eller opbevaret som led i varetagelsen af
hvervet som bankens revisor for regnskabsårene 2006 og 2007.
subsidiært anmodede finansiel stabilitet om, at revisionen blev pålagt at udlevere følgende
arbejdspapirer og dokumentation vedrørende revisionen for regnskabsårene 2006 og 2007:
1. alle arbejdspapirer vedrørende revisionens fastlæggelse af revisionsstrategien,
2. samtlige udkast til revisionsprotokollater vedrørende løbende revision eller revision af års-
rapporter sendt til bestyrelse eller direktion i banken,
3. dokumentation for og/eller arbejdspapirer vedrørende de konkrete revisions- og/eller ar-
bejdshandlinger, revisionen har udført om
a) bankens betydelige engagementer,
b) bankens interne revision,
c) bankens forretningsgange og interne kontroller,
d) bankens ledelsesberetning,
e) bankens solvensprocent og opgørelse af solvensbehovet,
4. de på tidspunktet for årsrevisionen i 2006 modtagne rapporter inklusiv dokumentation for
modtagelsestidspunktet samt arbejdspapirer, hvori revisionen vurderer, at der er et udtalt be-
hov for at styrke de interne kontroller.
mere subsidiært anmodede finansiel stabilitet om editionspålæg for så vidt angår de i punkt
1-4 nævnte arbejdspapirer alene vedrørende revisionen for regnskabsåret 2006.
revisionen nedlagde påstand om, at editionsbegæringen ikke skulle tages til følge.
i landsrettens kendelse af 9. december 2014 hedder det bl.a.:
                                                - 3 -
       ”ernst & young godkendt revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor a og statsau-
       toriseret revisor b har oplyst at være i besiddelse af cirka 50 ringbind med det fuldstæn-
       dige materiale, som finansiel stabilitet a/s søger adgang til, jf. retsplejelovens § 298,
       stk. 1, 1. pkt.
       syn og skønnet og fsr’s responsum angår alene årene 2005-2006. bemærkningerne i
       skønsrapporten og fsr’s responsum om ekstern revisions interne materiale giver an-
       ledning til at formode, at i hvert fald det materiale, der er nævnt i den subsidiære og
       mere subsidiære påstand, kan have afgørende betydning for finansiel stabilitet a/s’
       anbringender vedrørende revisionens ansvar, herunder for vurderingen af, om revisio-
       nen vurderede, om forretningsgange og kontrolprocedurer faktisk blev efterlevet i ban-
       ken, og hvad revisionen i givet fald byggede en sådan vurdering på, og om revisionen
       foretog selvstændige arbejdshandlinger i relation til engagementsrevisionen, navnlig
       bonitetsrevisionen, intern revision, ledelsesberetningen og solvensforhold, som anført af
       finansiel stabilitet a/s.
       landsretten tager derfor finansiel stabilitet a/s’ subsidiære og mere subsidiære begæ-
       ring om edition til følge som nedenfor bestemt.
       det af ernst & young godkendt revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor a og
       statsautoriseret revisor b anførte kan ikke føre til et andet resultat.”
påstande
ernst & young godkendt revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor a og statsautoriseret
revisor b, har for højesteret gentaget deres påstand om, at editionsbegæringen ikke imøde-
kommes.
finansiel stabilitet a/s har gentaget sin subsidiære og mere subsidiære påstand.
anbringender
ernst & young godkendt revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor a og statsautoriseret
revisor b har anført bl.a., at sagen ikke angår en bedømmelse af revisionens arbejdsindsats.
sagen er anlagt som en erstatningssag, og bevisbyrden for, at revisionen har begået fejl, som
er årsag til tab lidt af roskilde bank, påhviler finansiel stabilitet. at pålægge revisionen at
fremlægge sine arbejdspapirer vil være ensbetydende med at pålægge revisionen bevisbyrden
for, at den ikke har begået fejl. problemet med at vende bevisbyrden forstærkes, når der som
her er tale om en virksomhed med intern revision, hvor den eksterne revision har baseret sin
revision på intern revisions arbejde. finansiel stabilitet har med støtte i en kendelse fra lands-
retten (østre landsrets kendelse af 11. oktober 2010 i sag b-1291-10) nægtet revisionen ad-
gang til bankens interne revisions arbejdspapirer. finansiel stabilitet må tage udgangspunkt i
                                                - 4 -
sit eget materiale – bogføringsmateriale og intern revisions materiale – og påvise mangler ved
dette, før edition i ekstern revisions arbejdspapirer kan komme på tale.
betingelserne for edition efter retsplejeloven er ikke opfyldt. de kendsgerninger, der søges
bevist ved fremlæggelsen af revisionens arbejdspapirer, er ikke angivet, jf. retsplejelovens §
300, stk. 1. et generelt anbringende om, at revisionen ikke har gjort sit arbejde godt nok, er
ikke en kendsgerning, der kan begrunde edition. finansiel stabilitet ønsker reelt adgang til
revisionens fuldstændige materiale uden at være i stand til at påvise eller sandsynliggøre fejl
eller mangler ved årsrapporten eller andet, der er omfattet af revisionens arbejde. begæringen
må anses for begrundet i et ønske om en undersøgelsesmæssigt præget gennemgang uden
åbenbar relevans for sagens oplysning, også kaldet en ”fisketur”.
det bestrides ikke, at revisionen skal udarbejde arbejdspapirer. det er også sket. det indebæ-
rer ikke, at revisionen har en udvidet pligt til at dele sine arbejdspapirer med offentligheden.
de lovkrav, revisionen skal opfylde med hensyn til omfang og indhold af arbejdspapirer, er
begrundet i det myndighedstilsyn, den eksterne revision er underlagt. hertil kommer, at fi-
nansiel stabilitet ikke repræsenterer offentligheden, men revisionskunden, som selv er i be-
siddelse af alle relevante arbejdsdokumenter, der er nødvendige for med skønsmændenes
hjælp at bedømme årsrapporternes rigtighed mv.
revisionens arbejdspapirer har desuden ikke betydning for sagen, og editionsbegæringen er
reelt udtryk for utilfredshed med skønsmændenes konklusioner. fsr’s responsumudvalg og
skønsmændene har vurderet, at den dokumentation, finansiel stabilitet udvalgte, var tilstræk-
kelig og har ikke konstateret forhold, som har givet anledning til kritik af hverken den interne
eller eksterne revision. de kendsgerninger, finansiel stabilitet vil bevise ved editionsbegæ-
ringen, er enten blevet tilbagevist ved skønserklæringen, forudsætter faktiske forhold, som
ikke er sandsynliggjort, eller forpligtelser, der ikke eksisterer. det er uforståeligt, at finansiel
stabilitet i editionsbegæringen har angivet, at den relevante periode er 2006 og 2007. finan-
siel stabilitet valgte selv at begrænse skønnet til 2005 og 2006. begrænsningen skyldes for-
mentlig, at finansiel stabilitet i en anden sag har fået medhold i, at roskilde banks årsrapport
for 2007 var retvisende, jf. østre landsrets dom af 26. januar 2015 i sag nr. b-129-09.
                                                - 5 -
finansiel stabilitet a/s har anført bl.a., at en bedømmelse af, om der foreligger ansvar for
revisionen, nødvendigvis må foretages ud fra en bedømmelse af den faktisk udførte revision
set i forhold til kravene i lovgivning, professionsstandarder, god skik og almindelige retsprin-
cipper for den pågældende revisionsopgave. en sådan bedømmelse kan ikke ske uden en
analyse og vurdering af revisionens arbejde, og i den forbindelse er revisionens arbejdspapi-
rer centrale. editionsbegæringen kan ikke affejes med henvisning til bevisbyrderegler. for-
målet med reglerne om edition er netop at give en part mulighed for at føre bevis, man ikke
selv råder over. revisionens indsigelse om manglende påvisning af regnskabsmæssige fejl
rammer ved siden af. det er ikke talmæssige opgørelser i resultatopgørelse eller balance, der
er kernen i kritikken mod revisionen. finansiel stabilitet gør gældende, at revisionen hand-
lede ansvarspådragende og medvirkede til, at roskilde bank blev drevet med henblik på
vækst i udlån til ejendomssektoren uden hensyn til risikoen derved og uden tilpasning med tab
til følge. revisionen medvirkede bl.a. ved at påtegne årsrapporten uden forbehold eller sup-
plerende bemærkninger og ved ikke at rapportere til bankens bestyrelse og omverdenen i al-
mindelighed.
de kendsgerninger, der ønskes bevist, er tilstrækkeligt præcist angivet, nemlig (i) at revisio-
nen ikke foretog tilstrækkelig revision eller andre arbejdshandlinger i relation til vurdering af
betydende engagementer eller ikke kommunikerede retvisende herom, (ii) at revisionen ikke
reagerede revisionsmæssigt korrekt på manglende faktisk efterlevelse af bankens forretnings-
gange og kontrolprocedurer, (iii) at revisionen ikke reagerede revisionsmæssigt korrekt på, at
intern revision ikke fungerede tilfredsstillende (iv), at revisionen ikke reviderede ledelsesbe-
retningen i årsrapporterne eller kommunikerede retvisende herom, og (v) at revisionen ikke
foretog revisionsmæssigt korrekte arbejdshandlinger vedrørende solvensprocenten og sol-
vensbehovsopgørelsen. revisionens arbejdspapirer vil belyse disse forhold. der er ikke tale
om, at finansiel stabilitet ønsker at foretage en undersøgelsespræget gennemgang af revisio-
nens arbejdspapirer.
fsr’s responsumudvalg og skønsmændene har slået fast, at revisionen efter revisorlovgiv-
ningen havde pligt til at udarbejde og opbevare arbejdspapirer, der dokumenterer de faktisk
udførte revisionshandlinger. formålet med dokumentationskravet må antages bl.a. at være
muligheden for at kunne kontrollere, om de konklusioner, revisionen nåede frem til, var vel-
funderede, og at revisor som offentlighedens tillidsrepræsentant kan dokumentere, hvordan
                                                - 6 -
revisionen er gennemført. det fremgår endvidere af skønserklæringen, at skønsmændene på
en række punkter ikke uden revisionens arbejdspapirer har kunnet besvare de stillede
spørgsmål.
de hensyn, der begrunder, at revisionen bør pålægges at udlevere sine arbejdspapirer for
2006, gør sig tilsvarende gældende for 2007. det forhold, at skønsforretningen begrænser sig
til 2005 og 2006, ændrer ikke herved.
højesterets begrundelse og resultat
editionsbegæringen angår efter det oplyste stort set alt ernst & youngs arbejdsmateriale ved-
rørende revisionen af roskilde bank for regnskabsårene 2006 og 2007. materialet omfatter
bl.a. alle arbejdspapirer, udkast til revisionsprotokoller samt modtagne rapporter og anden
dokumentation.
finansiel stabilitet a/s har ikke angivet, hvilke kendsgerninger der skal bevises ved frem-
læggelse af dokumenterne, og højesteret finder ikke grundlag for i medfør af editionsreglerne
at pålægge revisionen at udlevere dokumenterne til brug for en undersøgelsesmæssigt præget
gennemgang, jf. retsplejelovens § 298 og § 300, stk. 1.
højesteret imødekommer herefter ikke finansiel stabilitets anmodning om edition.
                                         thi bestemmes:
finansiel stabilitet a/s’ anmodning om edition tages ikke til følge.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 27. marts 2015
v-38-14
                                   boligmatch aps
                                   (advokat mette vestergaard huss (prøve))
                                   mod
                                   ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech
                                   (advokat martin hjelm kristensen)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen er anlagt den 25. juni 2014 og angår, om ejendomsmægleraktieselskabet poul erik
bech i forbindelse med sin markedsføring har krænket boligmatch aps’ rettigheder til det
registrerede varemærke boligmatch.
boligmatch aps’ (herefter boligmatch) har nedlagt følgende påstande:
                                         -2-
påstand 1
principalt
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge betegnelsen ”bolig match” i forbindelse med markedsføring, formidling og
salg af ejendomme og boliger.
subsidiært 1
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge kendetegnet ”edc poul erik bech – landsdækkende bolig match” som vist i bi-
lag 4.1 og bilag b i forbindelse med markedsføring, formidling og salg af ejendomme
og boliger.
subsidiært 2
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge slogannet ”vi kalder det edc poul erik bech bolig match ®” som vist i bilag 4.2
i forbindelse med markedsføring, formidling og salg af ejendomme og boliger.
subsidiært 3
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge kendetegnet ”edc poul erik bech – landsdækkende bolig match” som vist i bi-
lag 4.3 og bilag 4.4 i forbindelse med markedsføring, formidling og salg af ejendomme
og boliger.
subsidiært 4
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge kendetegnet ”edc poul erik bech – landsdækkende bolig match” som vist i bi-
lag 4.5, 4.6 og 4.7 i forbindelse med markedsføring, formidling og salg af ejendomme
og boliger.
subsidiært 5
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal anerkende at være uberettiget til at
bruge kendetegnet ”bolig match” som vist i bilag f i forbindelse med markedsføring,
formidling og salg af ejendomme og boliger.
                                                  -3-
       de ovenfor angivne subsidiære påstande 1 til 5 er sideordnede og udelukker således
       ikke hinanden ved domsafsigelse.
       påstand 2
       ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech skal betale 150.000 kr. til bolig-
       match med tillæg af procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech (herefter poul erik bech) har påstået frifin-
delse.
oplysninger i sagen
sagens parter
boligmatch blev stiftet den 22. september 2010 under navnet fairsquare aps. selskabet blev
stiftet med henblik på at drive ejendomshandel og er hos erhvervsstyrelsen registreret under
branchekoden for ejendomsmæglere. rasmus kirkeby er direktør i selskabet.
poul eric bech er ligeledes et ejendomsmæglerfirma. poul erik bech er direktør i virksomhe-
den.
registrerede rettigheder
den 1. februar 2005 blev domænenavnet boligmatch.dk registreret hos dk hostmaster. ras-
mus kirkebys hustru er registreret som indehaver af domænenavnet.
rasmus kirkeby er indehaver af varemærket boligmatch (vr 2009 03196), der blev regi-
streret den 29. oktober 2009 som ordmærke i klasserne 36, 37 og 45, der bl.a. omfatter ejen-
domsmæglervirksomhed.
poul erik bech fik den 3. oktober 2013 registreret varemærket (vr 2013 02272) i gult og sort:
                                                   -4-
                                               (bilag b)
boligmatches brug af varemærket boligmatch
boligmatch anvender varemærket på sin hjemmeside fairsquare.dk. boligmatch har tillige
fremlagt udskrifter fra hjemmesiden boligmatch.dk, hvor der den 30. september 2014 var an-
nonceret 6 boliger til salg. 3 af boligerne var tillige til salg på virksomheden go estates
hjemmeside.
boligmatch har foretaget en søgning på google med ordet boligmatch. boligmatch blev her
vist som det første søgeresultat efterfulgt af et selskab ved navn bolig match aps. dette sel-
skab hed ifølge den fuldstændige rapport fra erhvervsstyrelsen paradis vesterbros torv aps
i perioden 6. februar 2009 til 29. juli 2013. selskabet er registreret med formålet at drive ejen-
domsmæglervirksomhed, men samtidig er branchekoden angivet som ”anden detailhandel
med fødevarer i specialforretninger”. det tredje søgeresultat var poul erik bech.
en udateret udskrift fra hjemmesiden boligsiden.dk med søgeresultater for glostrup (kom-
mune), hvor selskabet havde adresse, viser, at boligmatch ikke havde solgt nogen boliger.
der er tillige ud for boligmatch anført teksten ”data ikke tilstrækkelig”.
poul erik bechs markedsføring
det er oplyst, at poul erik bechs begyndte med konceptet ”peb-match” i sommeren 2012.
i en udateret skrivelse adresseret ”til andelsboligejeren” anvendte poul erik bech figurmær-
ket vr 2013 02272 i den registrerede form (bilag 4.1).
                                                  -5-
i udateret markedsføringsmateriale med overskriften ”her er køberne” beskrev poul erik
bech i et særligt markeret felt fordelene ved, at de var landsdækkende og opsummerede af-
slutningsvist dette med ”vi kalder det edc poul eric bech bolig match®” (bilag 4.2).
boligmatch har endvidere fremlagt billeder, som viser, at poul erik bech i vinduesudstillin-
ger har anvendt teksten ”edc poul erik bech – landsdækkende bolig match” illustreret på
følgende måder:
                              (bilag 4.3)                  (bilag 4.4)
i bilag 4.3 er teksten vist på turkis baggrund, mens den i bilag 4.4 er vist på en gennemsigtig
baggrund.
poul erik bech har ligeledes på et gadeskilt anvendt betegnelsen som vist nedenfor:
                                            (bilag 4.5)
en identisk tekst er anvendt i avisannoncer (bilag 4.6 og 4.7).
i alle tilfælde er der efter bolig match tilføjet tegnet ®.
i et udateret standardbrev til potentielle kunder skrev poul erik bech følgende (bilag f):
                                                    -6-
       ”boligmatch – hvis du optages på edc poul erik bech emnebank, sørger vi for, at alle
       køberemner og nye potentielle købere kommer i betragtning med din ejendom, måske
       står vi hurtigere end du tror og skal fremvise din bolig for en køber.”
korrespondance og sagens behandling i patent- og varemærkestyrelsen
ved brev af 20. august 2013 til poul erik bech gjorde boligmatch’ advokat opmærksom på, at
poul erik bech krænkede boligmatch’ varemærkerettigheder.
ca. 1 år efter, den 2. juli 2014, indgav poul erik bech en anmodning til patent- og varemær-
kestyrelsen om, at boligmatch varemærke vr 2009 03196 blev slettet.
den 7. november 2014 indgav boligmatch anmodning til patent- og varemærkestyrelsen om,
at poul erik bechs varemærkeregistrering vr2009 02272 blev ophævet.
andre aktørers brug af betegnelsen boligmatch
der er i sagen fremlagt dokumentation for, at blandt andre øvrige ejendomsmæglere og ud-
lejere har anvendt betegnelsen boligmatch skrevet på forskellig vis - fx i et eller to ord og
med bindestreg – i forbindelse med deres markedsføring.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af rasmus kirkeby, poul erik bech og bo arleth.
rasmus kirkeby har forklaret, at han oprindeligt blev uddannet i brf, hvor han var ansat i
perioden 1999-2005. herefter var han ansat som finansierings- og købermægler hos poul erik
bech frem til 2008, hvor han sammen med 3 andre stiftede mæglervirksomheden m2. i som-
meren 2011 stiftede han sammen med en kollega fra m2 to nye selskaber, fairsquare aps og
boligmatch aps. på et tidspunkt samlede de efter rådgivning fra deres revisor alle aktiviteter
i fairsquare aps. i en periode herefter linkede de to selskabers hjemmesider til hinanden. i
dag er han eneejer af boligmatch. han blev uddannet ejendomsmægler i 2012.
                                                 -7-
han fik domænenavnet boligmatch.dk af sin hustru til sin 30-års fødselsdag i april 2009. han
ansøgte personligt om at få registreret varemærket boligmatch.
formålet med boligmatch er at skabe danmarks største køberkartotek, hvor sælgere selv kan
søge efter potentielle købere til deres bolig, og i øvrigt at drive ejendomsmæglervirksomhed i
en form, hvor kunderne kan vælge de specifikke ydelser, de har brug for i forbindelse med
en ejendomshandel. i selskabets første regnskabsår 2011 havde de en bruttofortjeneste på
87.000 kr., i 2012 på 375.000 kr. og i 2013 på 226.000. i 2013 var hans månedlige bruttoløn i
boligmatch på 14.000 kr. efter hans opfattelse er driften i boligmatch tilfredsstillende, idet
selskabet befinder sig i en udviklingsperiode. det har dog taget længere tid end forventet at
komme ind i markedet.
de har i dag løbende en række ejendomme til salg, men der mangler fortsat en del udvikling,
inden de for alvor er klar til at gå ind i markedet. de markedsfører sig ved sponsorater til fx
håndboldklubben kif vejen, og ved uddeling af flyers mv. de har solgt ca. 20-30 boliger i
den periode, hvor selskabet har heddet boligmatch. dette tal er inklusiv boliger solgt i sam-
arbejde med go estate, som boligmatch bistår med sædvanlig ejendomsmæglervirksomhed,
såsom udfærdigelse af kontrakter o.lign. go estate fremviser udelukkende ejendommene.
han kender ikke baggrunden for, at det af udskriften fra boligsiden.dk fremgår, at bolig-
match ingen ejendomme har solgt. det kan evt. skyldes, at der udelukkende er søgt på solgte
boliger beliggende i glostrup kommune. for tiden har selskabet 10-11 boliger til salg, heraf
én bolig i samarbejde med go estate.
han var opmærksom på selskabet bolig match aps, da han registrerede varemærket, men
han antog, henset til selskabets daværende navn og branchekode, at selskabet solgte is. han
forsøgte uden held at få kontakt til direktøren i selskabet. det var først under denne sag, at
han blev opmærksom på, at selskabets navn var ført tilbage til det oprindelige.
han blev første gang opmærksom på, at poul erik bech anvendte betegnelsen bolig-
match via en ven og et kundepar fra frederiksberg, der havde modtaget flyers fra poul
erik bech. fra en anden kunde ved navn bo arleth modtog han en avisreklame, hvor poul
                                                -8-
erik bech tillige anvendte betegnelsen boligmatch. han kontaktede poul erik bech, da
han konstaterede, at deres anvendelse af betegnelsen var forholdsvist omfattende.
idet boligmatch sælger boliger, er det irrelevant for selskabet, om en udlejer af boliger an-
vender betegnelsen boligmatch. det er først i forbindelse nærværende sag, at han blev
opmærksom på, at flere ejendomsmæglere anvender betegnelsen boligmatch.
han har ikke kontaktet de øvrige, der anvender betegnelsen, da han vil afvendte udfaldet af
denne sag.
det er vanskeligt for ham at vurdere, hvilken konsekvens poul erik bechs brug af betegnel-
sen har fået for boligmatch, men de vil være nødsaget til at revurdere deres strategi for at
komme ind på markedet som følge heraf. inden for de seneste år har boligmatch haft mar-
kedsføringsomkostninger i størrelsesorden 50.000 kr.
poul eric bech har forklaret, at han oprindeligt blev uddannet i handelsbanken (nu danske
bank). i 1978 startede han egen ejendomsmæglervirksomhed, der i dag er landsdækkende
med 45 afdelinger og 400 medarbejdere.
hans virksomhed har i adskillige år arbejdet meget med at matche købere og sælgere. der er
et avanceret registreringssystem, hvor de matcher kunderne. de har over tid ændret virk-
somhedens design, idet der er en konstant udvikling i deres grafiske udtryk og i sproget,
hvor bl.a. flere engelske udtryk bliver integreret. på et tidspunkt fik deres marketingsafde-
ling idéen med at anvende en puslespilsbrik. betegnelsen ”peb match-konceptet” dækker
over kampagnen poul erik bech landsdækkende boligmatch, som har kørt siden 2012. de
prøver at adskille sig fra deres konkurrenter ved at gøre opmærksom på, at de er landsdæk-
kende. det er ikke ham personligt, men deres markedsføringsafdeling, der beslutter, hvornår
de anvender tegnet ®. boligmatch er en sædvanlig betegnelse i ejendomsmæglerbranchen.
han blev først bekendt med selskabet boligmatch, da de modtog henvendelsen fra selskabets
advokat. de har ikke fået henvendelser fra kunder, der har forvekslet poul erik bech med
boligmatch.
                                                      -9-
oversigten på boligsiden.dk viser alle salg foretaget inden for de seneste 12 måneder af ejen-
domsmæglere, der på søgetidspunktet havde adresse i glostrup. søgningen er foretaget, lige
inden bilaget blev sendt til boligmatch’ advokat. oplysningerne på siden om, at data ikke er
tilstrækkelig, relaterer sig udelukkende til kundeanbefalinger.
bo arleth har forklaret, at han ikke kender rasmus kirkeby personligt, men at han anvendte
rasmus kirkebys selskab boligmatch, da han skulle sælge sin lejlighed, fordi han havde fået
selskabet anbefalet gennem sin familie. han husker ikke præcis, hvornår hans lejlighed blev
udbudt til salg, men mener, at det var ultimo 2012/primo 2013. en dag så han en helsides
avisannonce med overskriften ”boligmatch”. han kunne ikke forbinde annoncen med sel-
skabet boligmatch, som altså havde hans lejlighed til salg, så han undrede sig over dette og
tog kontakt til boligmatch. rasmus kirkeby bad ham enten tage et billede af annoncen eller
beholde den. han kan ikke huske, om der tillige i annoncen stod ”edc poul erik bech
landsdækkende”. han har efterfølgende købt et hus gennem boligmatch.
parternes synspunkter
for boligmatch er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 6. januar 2015, hvoraf fremgår følgende:
       ”varemærkeret - særpræg
       det gøres gældende, at den nyskabende sammensætning af de to i sig selv beskrivende
       ord, bolig og match, giver boligmatchs varemærke det fornødne særpræg. sammen-
       sætningen medfører, at det sammensatte ord får en anden, selvstændig betydning, der
       ligger tilstrækkeligt fjernt fra ordenes oprindelige betydning.
       varemærket besidder således det nødvendige særpræg, jf. varemærkelovens § 13.
       varemærkeret – forveksling
       det gøres overordnet gældende, at edc poul erik bech ved uhjemlet at markedsføre sig
       ved brug af sagsøgers varemærke, groft har krænket sagsøgers varemærkeret.
                                              - 10 -
edc poul erik bechs brug af ”bolig match” i sin markedsføring, uanset art og form, stri-
der således mod boligmatchs enerettigheder til varemærket boligmatch, jf. vare-
mærkelovens § 4 stk. 1, nr. 2, idet ”bolig match” er forveksleligt med varemærket bo-
ligmatch. edc poul erik bech har benyttet ”bolig match” kendetegnene til identiske
og lignende tjenesteydelser, som boligmatch benytter varemærket boligmatch til.
det gøres derudover gældende, at edc poul erik bech ikke har foretaget reel brug af va-
remærket vist i bilag 4.1 og bilag b, tidligere end vist i de daterede bilag, hvorfor en
brugsbaseret eneret til kendetegnet ikke kan påberåbes for tiden forud for edc poul erik
bechs varemærkeansøgning.
det gøres derudover gældende, at edc poul erik bech ikke har foretaget reel brug af
kendetegnene vist i bilag 4.2 – 4.7 tidligere end vist i de daterede bilag, hvorfor en brugs-
baseret eneret til kendetegnet ikke kan påberåbes for tiden forud.
det er uden betydning for ovennævnte forvekslelighedsbedømmelser, i hvor lang tid
edc har benyttet varemærket.
idet boligmatch er blevet kontaktet af flere kunder vedrørende den krænkende brug af
kendetegnet boligmatch, gøres det slutteligt gældende, at den konkrete forveksling sket i
markedet understøtter, at parternes kendetegn/varemærker er forvekslelige og dermed
ikke egnede til at adskille virksomhedernes ydelser fra hinanden.
markedsføringsret
det gøres gældende, at edc poul erik bechs brug af ”bolig match”, i sin markedsføring,
strider mod boligmatchs enerettigheder til kendetegnet boligmatch, jf. markedsfø-
ringslovens §§ 1 og 18, idet ”bolig match” er forveksleligt med kendetegnet bolig-
match, ligesom brugen er i strid med god skik på markedet.
det gøres gældende, at edc poul erik bech ved at benytte ®-tegnet i direkte sammen-
hæng med ”bolig match” i ikke registrerede varemærker (bilag 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6 og 4.7)
handler illoyalt og i strid med reglerne om god skik ved bevidst at tilegne sig den good-
                                                    - 11 -
     will, som er forbundet med henholdsvis registrerede rettigheder og boligmatch’ rettighe-
     der til ordet boligmatch.
     vederlæggelse og erstatning
     boligmatch lider et imagetab ved edc poul erik bechs nævnte og foresatte markedsfø-
     ring, og edc poul erik bechs brug af boligmatchs varemærke skaber en forvekslingsrisi-
     ko mellem parterne, og edc poul erik bech vildleder derfor forbrugerne.
     det gøres på den baggrund gældende, at vildledningen har medført, at boligmatch efter-
     følgende har mistet muligheden for at benytte varemærket, idet varemærket (nu) skaber
     associationer til edc boligmatch, hvorfor det vil kræve meget store ressourcer for bolig-
     match at genopbygge varemærket.
     det gøres ligeledes gældende, at edc poul erik bech er forpligtet til at erstatte bolig-
     match det tab, som boligmatch har lidt ved edc poul erik bechs handlinger, fralægge sig
     den uberettigede berigelse, som er opnået, og at edc poul erik bech er forpligtet til at
     vederlægge boligmatch for brugen af det angivne varemærke.”
for poul erik bech er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kumentet af 5. januar 2015, hvoraf fremgår følgende:
     ”at        sagsøgtes brug af ordene ”bolig” og ”match” ikke udgør en krænkelse af sag-
                søgers varemærkeret eller en hindring for sagsøgers virksomhed,
     at         der ikke er risiko for forveksling mellem sagsøgers ordmærke ”boligmatch” og
                sagsøgtes figurmærke ”edc poul erik bech - landsdækkende bolig
                match”,
     at         ”boligmatch” er et generisk ord i ejendomsmæglerbranchen og ikke opfylder
                kravene til særpræg i varemærkelovens § 2
     at         ”boligmatch” ikke opfylder varemærkelovens § 13 stk. 2 og derfor ikke burde
                være registreret som varemærke,
     at         sagsøger ikke kan antages at have nogen eneret til ordet ”boligmatch” efter
                markedsføringsloven,
                                                  - 12 -
      at        ”boligmatch” er et almindeligt anvendt ord i ejendomsmæglerbranchen, hvor-
                for det ville være hæmmende for hele branchen, såfremt én ejendomsmægler-
                virksomhed skulle have eneret til at bruge ordet ”boligmatch”
      at        sagsøgtes brug af ”bolig” og ”match” ikke skader sagsøgers image eller giver
                anledning til vildledning,
      at        sagsøger ikke opfylder brugspligten efter varemærkelovens § 25 stk. 1.
      at        det af sagsøger opgjorte krav ikke har noget grundlag, idet der ikke foreligger
                nogen krænkelse,
      at        i det omfang at sagsøgte måtte have krænket sagsøgers varemærkeret, har
                krænkelsen alene været uagtsom,
      at        sagsøgers tab er udokumenteret.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
retten skal under denne sag alene tage stilling til de nedlagte påstande og således ikke til
gyldigheden af parternes underliggende varemærkerettigheder, hvorom der verserer sager
ved patent- og varemærkestyrelsen, som efter det oplyste er sat i bero på denne sag.
påstandene i sagen angår 8 konkrete markedsføringsmaterialer anvendt af poul erik bech,
hvori ordene bolig match, bolig match eller boligmatch på forskellig måde anvendes.
i markedsføringsmaterialerne frem lagt som bilag 4.1, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6 og 4.7 er ordene i alle
tilfælde anvendt som bolig match skrevet tæt ved siden af ordene edc poul erik bech.
ordene må således opfattes som en helhed og en sammenhængende tekst eller form for logo,
der er stort set identisk med poul erik bechs registrerede figurmærke, der indeholder ordene
”edc poul erik bech landsdækkende bolig match”. anvendelsen af ordene bolig
match i disse tilfælde er derfor ikke en krænkelse af boligmatch aps’ rettigheder.
                                                - 13 -
i markedsføringsmaterialerne fremlagt som bilag 4.2 og f anvendes ordene bolig match
og boligmatch i en lidt bredere tekstmæssig sammenhæng. men også her anvendes ordene i
en sådan nær sammenhæng med ordene poul erik bech og en generel beskrivelse af services
i ejendomsmæglervirksomheden, at det er tydeligt for læseren, at der ikke markedsføres en
særlig selvstændig eller ny (ekstra) form for service, men en naturlig del af poul eriks bechs
generelle services som ejendomsmægler. anvendelsen af ordene bolig match og bolig-
match er derfor heller ikke i disse tilfælde en krænkelse af boligmatch aps’ rettigheder.
som følge af det anførte frifindes poul erik bech for de nedlagte påstande.
efter sagens udfald, værdi, omfang og forløb skal boligmatch aps skal betale 20.000 kr. i
sagsomkostninger til poul erik bech.
                                       thi kendes for ret:
ejendomsmægleraktieselskabet poul erik bech frifindes.
boligmatch aps skal betale 20.000 kr. i sagsomkostninger til ejendomsmægleraktieselskabet
poul erik bech. beløbet skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8a.
michael kjær                         lotte wetterling              tine aurvig-huggenberger
                                              (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 27. marts 2015


text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 19. november 2013
sag 38/2012
(2. afdeling)
albert hedegaard
(selv)
mod
hardi international a/s
(advokat anders valentin)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 18. januar 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, marianne højgaard pedersen,
michael rekling, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
 albert hedegaard har nedlagt følgende påstande:
1.    hardi international a/s skal anerkende, at fremstilling, markedsføring og salg af
      luftassisterede twin marksprøjter udgjorde en krænkelse af albert hedegaards patent
      nr. dk 156806 c, så længe dette var i kraft.
2.    hardi international a/s skal til albert hedegaard betale 29.123.329,95 kr., subsidiært
      15.551.884 kr., mere subsidiært 7.775.942 kr. og mest subsidiært et af retten fastsat min-
      dre beløb, alt med tillæg af moms og nærmere angivet procesrente.
  albert hedegaard har endvidere påstået, at hardi international a/s skal offentliggøre dom-
  men efter patentlovens § 60 a, hvis han får medhold i påstand 1.
  hardi international a/s har påstået stadfæstelse.
                                              - 2 -
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er der udmeldt en yderligere skønsmand, professor søren knudsen kær, som
sammen med den af landsretten udmeldte skønsmand, jakob pade frederiksen, har udarbej-
det en erklæring af 30. august 2013, hvori det hedder:
     ”appellantens supplerende skønsspørgsmål
     i. skønsmanden bedes oplyse, om der er forskel på en luftdyse og en luftåbning.
     svar i
     det er skønsmændenes opfattelse, at begrebet ”luftåbning” er et overbegreb, der dækker
     såvel en ”luftdyse” som andre typer af åbninger for luft. det er endvidere skønsmænde-
     nes opfattelse, at begrebet ”luftdyse” er en specifik betegnelse for en åbning, der er ud-
     formet til at lede luftstrømning i en bestemt retning og typisk med en betydelig hastig-
     hed. under brug af en dyse opbygges der som regel et statisk tryk opstrøms for dysen
     ved hjælp af en pumpe, kompressor eller lignende indretning, og gennem en forsnæv-
     ring omdannes det statiske tryk og den deri oplagrede potentielle energi til et dynamisk
     tryk (kinetisk energi), hvorved det opnås, at luft afgives fra dysen med en strømningsha-
     stighed, der er højere end den hastighed, hvormed luften tilføres dysen.
     ii. kan skønsmanden i den forbindelse (spørgsmål i) bekræfte,
     -     at en luftdyse anvendes til at modificere luftstrømmens egenskaber, herunder
           luftstrømmens flow, hastighed, retning, form og/eller tryk, og
     -     at tilsvarende modifikationer ikke vil være mulige ved anvendelsen af en luftåbning.
     svar ii
     det kan bekræftes, at en luftdyse kan anvendes til at ændre luftstrømmens hastighed,
     forholdet mellem statisk og dynamisk tryk og/eller retning.
     det kan ikke bekræftes, at en luftåbning ikke kan anvendes til tilsvarende modifikatio-
     ner, idet begrebet ”luftdyse” – jf. svar i –falder inden for det generiske overbegreb
     ”luftåbning”, og idet luftåbninger, der ikke ville blive betegnet som dyser, også kan
     være formgivet således, at de medfører en ændring af de i spørgsmål ii nævnte karakte-
     ristika.
     iii. skønsmanden bedes oplyse samt begrunde, om de i deganias patentansøgning (au-
     stralsk patentansøgning nr. 14546/84, bilag p) beskrevne luftudgange i slan-
     gens/hylsterets væg er at betragte som dyser i den ad spørgsmål i anførte forstand.
     skønsmanden bedes her have den originale (engelske) ordlyd in mente:
     ”nozzles 18 may be defined by simple apertures formed in the sleeve or alternatively
     may be reinformed as desired” (bilag c, side 5, linje 6-7).
     svar iii
     i den i deganias patentansøgning beskrevne marksprøjte opbygges der et statisk tryk
     opstrøms for luftudgangene 18, dvs. inde i den fleksible og oppustelige pose 10. luft-
     udgangene 18 tjener til at sikre en retningsbestemt luftafgang fra posen, og antallet og
                                          - 3 -
diameteren af luftudgangen 18 er bestemmende for den strømningshastighed, hvormed
luften strømmer ud af posen 10. luftudgangene (”nozzles”) 18 i deganias patentansøg-
ning kan således med rette betragtes som dyser. med den originale engelske ordlyd som
citeret i spørgsmål iii in mente bemærker skønsmændene endvidere, at den almindelige
ordbogsmæssige oversættelse til dansk af den engelske term ”nozzle” er ”dyse”.
iv. skønsmanden bedes oplyse, om patentkrav 1 i stridspatentet angiver, at luftdysen
udmunder i en spalte.
svar iv
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets krav 1, linje 16-
19, der angiver, at ”(...) hver luftdyse udmunder i en spalte, der strækker sig på langs af
luftdyserækken (...)”.
v. såfremt spørgsmål ii og iii besvares bekræftende, bedes skønsmanden oplyse, om en
fagmand ville forvente, at luft, der strømmer fra en dyse, der udmunder i en spalte, vil
være identisk med eller svarende til luft, der strømmer fra en simpel luftåbning, som be-
skrevet i deganias patentansøgning.
svar v
fagmandens forventning til karakteristikken (herunder tryk, volumenstrøm og hastig-
hed) for luft, der strømmer fra en dyse, der udmunder i en spalte, ville afhænge af dy-
sens konkrete udformning. det er skønsmændenes opfattelse, at en dyse meget vel kan
udformes, således at luften, der strømmer ud af den, har samme karakteristika som den
luft, der strømmer ud af luftudgangsåbningerne (”nozzles”) 18 i den af degania be-
skrevne marksprøjte.
vi. skønsmanden bedes oplyse, om luftstrømmen, der tilvejebringes ved anvendelse af
hardis sprøjte ”twinstream” er af lignende art som luftstrømmen fra en helikopter i
stridspatentets betydning, dvs. åbner afgrøden og sikrer mod afdrift.
svar vi
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til svaret på spørgsmål 15 i skønser-
klæringen af 14. august 2006.
vii. skønsmanden bedes oplyse, om en række luftdyser, der hver især udmunder i en
spalte, giver en i det væsentlige samme tekniske virkning som en enkelt større, langsgå-
ende spalteformet dyse og oplyse, om dette var nærliggende for en fagmand, i al fald, i
1984.
svar vii
det er skønsmændenes opfattelse, at en række luftdyser, der hver især udmunder i en
spalte, i strømningsteknisk henseende har samme virkning som en enkelt større, langs-
gående spalteformet dyse, hvilket ville have stået klart eller i det mindste have været
nærliggende for en fagmand i 1984.
viii. skønsmanden bedes oplyse, om der af krav 1 i stridspatentet kan udledes krav om
mere end 2 væskedyser, henholdsvis luftdyser, placeret ved siden af hinanden og derved
dannende en række.
svar viii
                                         - 4 -
stridspatentets krav 1 foreskriver en sprøjtebom med en række væskedyser og en række
på bommen anbragte luftdyser. kravet foreskriver ikke mere end to væskedyser og to
luftdyser på bommen.
ix. under henvisning til, at skønsmanden i sit svar på spørgsmål 14a) har angivet, at
hardis marksprøjter anvender én luftdyse på hver sprøjtebom, bedes skønsmanden op-
lyse, om disse luftdyser er placeret på en række.
svar ix
spørgsmål 14 angår hardis marksprøjter 1 (før 1994), hvor luftspalterne på højre og
venstre sprøjtebom er anbragt på en række, når marksprøjten er i funktion, dvs. når
højre og venstre bom er foldet ud.
x. kan skønsmanden oplyse/bekræfte, at anvendelsen af dyser, henholdsvis luftafgangs-
åbninger som de af hardi anvendte henholdsvis før og efter 1994, vil have til virkning,
at dråberne tilføres mere energi og øget hastighed, end hvis anvendes luftudgange sva-
rende til de i degania-ansøgningen, som foretrukne udførelsesform, beskrevne. om
muligt bedes angivet, hvor stor forskellen er, eksempelvis ved angivelse af % og/eller
angivelse af øget hastighed i meter/sekund.
svar x
hvad udformningen af luftudgangsåbningerne angår, er hardis marksprøjter og den i
deganias patentansøgning beskrevne marksprøjte i alt væsentligt identiske. det er såle-
des ikke skønsmændenes opfattelse, at interaktionen mellem luftstrøm og væskedråber
fører til forskelle mellem hardis og deganias marksprøjter med hensyn til energitilfør-
sel og hastighedsforøgelse hidrørende fra forskelle i luftudgangenes udformning.
(lufttilgang)
xi. skønsmanden bedes oplyse, om det er korrekt, at krav 1 i stridspatentet angiver, at
der er en central blæser, der tjener til, via et system af fleksible rør eller slanger, at
sende en nedadrettet luftstrøm ud af dyserne.
svar xi
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets krav 1, linje 11-
15.
xii. såfremt spørgsmål xi besvares bekræftende, bedes skønsmanden endvidere oplyse,
om krav 1 har yderligere specifikation til, hvordan luften transporteres fra den centrale
blæser til luftdyserne.
svar xii
ud over det i spørgsmål xi omtalte system af fleksible rør eller slanger angiver krav 1
ikke yderligere træk til transport af luft fra den centrale blæser til luftdyserne.
xiii. skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt hardis oppustelige pose tjener til at bringe
luften fra en central blæser til luftdyserne.
svar xiii
spørgsmålet besvares bekræftende.
                                         - 5 -
xiv. skønsmanden bedes oplyse, om den med både stridspatentet og hardis sprøjter
opnåede virkning – det vil sige en nedadrettet luftstrøm, der dels sikrer mod afdrift, dels
åbner afgrøden – er betinget af måden, hvorpå luften tilføres og fordeles til luftdyserne.
svar xiv
det er skønsmændenes opfattelse, at den virkning, der opnås med den nedadrettede luft-
strøm, ikke er betinget af måden, hvorpå luften tilføres og fordeles til luftdyserne.
xv. skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt hardis oppustelige pose er langstrakt og flek-
sibel og har samme funktionalitet som et system af fleksible rør eller slanger i krav 1 i
stridspatentets betydning.
svar xv
det bekræftes, at hardis oppustelige pose er langstrakt og fleksibel. systemet af flek-
sible rør eller slanger som angivet i stridspatentets krav 1 har to funktioner. for det før-
ste transporterer systemet af fleksible rør eller slanger luften fra den centrale blæser el-
ler kompressor til luftdyserne, og for det andet sikrer systemet af fleksible rør eller slan-
ger, at marksprøjten ifølge stridspatentets krav 1 kan opbygges på basis af en konventi-
onel hydraulisk sprøjte (jf. krav 1, linje 1, samt patentbeskrivelsens side 4, linje 23-28).
for så vidt angår den førstnævnte funktion bemærker skønsmændene, at hardis oppu-
stelige pose har samme funktionalitet, dvs. transport af luft fra blæser til luftdyser. der-
udover medvirker den koniske udførelse af posen med faldende strømningstværsnit fra
blæseren hen mod marksprøjtens ender til, at der opnås en jævn luftfordeling ud af po-
sen på langs af bommen. denne funktion modsvarer anvendelsen af en fordelingsmani-
fold. hvad den sidstnævnte funktion angår, er det skønsmændenes opfattelse, at hardis
luftstråleudstyr (luftdyser, blæser og luftpose) ikke tilvejebringer muligheden for, at
hardis marksprøjter kan opbygges på basis af konventionelle hydrauliske marksprøjter.
for så vidt angår hardis ”twin stream” (hal) som besigtiget den 8. og 23. august
2013, har skønsmændene noteret sig, at den oppustelige pose og de tre hulplader, der er
anbragt i hhv. en højre del, en venstre del og en midterdel af posen i respektive åbninger
i posen, er fastgjort på marksprøjtens bærende konstruktion ved hjælp af plasticstrips,
hvilket umiddelbart kunne give indtryk af, at ”twin stream” (hal) er opbygget på ba-
sis af en konventionel hydraulisk sprøjte, på hvilken luftstråleudstyret er monteret.
imidlertid kan det konstateres, at den bærende konstruktion er specialkonstrueret til un-
derstøttelse af blæseren, der omvendt forudsætter den specialkonstruerede bærende kon-
struktion. ”twin stream” (hal) tilvejebringer efter skønsmændenes opfattelse således
ikke den funktionalitet, at marksprøjten er (eller kan være) opbygget på basis af en kon-
ventionel hydraulisk sprøjte.
(anvendte principper)
xvi. skønsmanden bedes oplyse, om der ved det i deganias patentansøgning beskrevne
udførelsesform – (bilag p, side 2, linie 1, ”spraying a liquid into engagement with a
pressurized air stream exiting from the air outlet apertures” sammenholdt med side 5,
linie 28: ”the angle may be 90˚ but need not be so” og de i ansøgningen anførte krav,
opnås, at væsken bliver forstøvet ved mødet med luften, samt oplyse om luftstrømmen
tjener til at opnå en yderligere forstøvning (atomisering), og om dette – efter skøns-
mandens opfattelse – er en tilsigtet virkning.
svar xvi
                                         - 6 -
det er skønsmændenes opfattelse, at der sker en opbrydning af væsken ved afgangen fra
væskedysen (”spray nozzle”) 26. det kan ikke udelukkes, at der sker en yderligere (se-
kundær) opbrydning af væsken ved interaktionen mellem væskesprayen og luft. det
fremgår ikke af deganias patentansøgning, hvorvidt en sådan eventuel sekundær op-
brydning faktisk finder sted, eller om den i givet fald er tilsigtet.
xvii. kan skønsmanden oplyse, om luftudstrømningen i opfindelsen, beskrevet i dega-
nias patentansøgning, hovedsageligt er langsgående med hulprofilen (hylsteret). (sva-
rende til det på figur 2, bilag 40 angivne).
svar xvii
luftstrømmen inde i posen 10 er hovedsageligt langsgående som vist i figur 2 i bilag
40. luftstrømmen ud af posen er hovedsageligt vinkelret herpå (nedadrettet) som vist i
figur 1 i bilag 40 og figur 3 i deganias patentansøgning (bilag c og p).
xviii. skønsmanden bedes oplyse, (a) hvilke(n) af skitserne i bilag 33, der illustrerer de
i sagsøgtes sprøjter – henholdsvis før og efter 1994 – anvendte principper. tilsvarende
bedes oplyst, (b) hvilken af de i bilag 33 anførte skitser, der illustrerer henholdsvis
stridspatentet og den i degania-ansøgningen beskrevne sprøjter.
er ingen af illustrationerne efter skønsmandens opfattelse retvisende, bedes skønsman-
den lave skitser for både hardis sprøjter, stridspatentet og den i deganias ansøgning
beskrevne sprøjte, der illustrerer de respektive sprøjters anvendelse af luft og væske,
herunder særligt mødet mellem væske og luft samt luftens bevægelse (udgang). (ad
stridspatentet henvises særligt til de i patentskriftet, bilag 18 indeholdte illustrationer).
svar xviii
delspørgsmål a) og b) besvares samlet som følger med henvisning til de fire illustratio-
ner i bilag 33:
bilag 33, side 34: skønsmændene forstår skitsen på side 34 i bilag 33 således, at en op-
blanding af luft og væske sprayes gennem én og samme dyse. dette princip anvendes
hverken i sagsøgtes/indstævntes sprøjter, i deganias sprøjter eller i sprøjten ifølge
stridspatentet.
bilag 33, side 35: ifølge tekstafsnittet ”principle” illustrerer skitsen på side 35 i bilag 33
en marksprøjte med en perforeret luftpose langs sprøjtens bom, hvor luft ledes lodret
ned gennem luftdyser med en diameter på 4 cm og en indbyrdes afstand på 4 cm. luften
møder væskedråber, der sprayes ud gennem koniske væskedyser ca. 10 cm under luft-
udløbene. væskedyserne er anbragt med indbyrdes mellemrum på 25 cm. skitsen illu-
strerer det af hardi og degania anvendte grundprincip med en luftpose og en indbyrdes
spids vinkel mellem væske- og luftdyser, idet det dog bemærkes at vinklen mellem
væskedysen og den nedadrettede luftstrøm som skitseret på side 35 i bilag 33 synes
mindre end den tilsvarende vinkel vist i figur 3 i deganias patentansøgning (bilag c og
p) og større end den vinkel på ca. 17˚, som hardis luft- og væskedyser danner i forhold
til hinanden. følgeligt mødes luft og væske således også længere under luftudløbene i
hardis sprøjter (ifølge det oplyste ca. 30 cm) end de 10 cm, der er angivet på side 35 i
bilag 33, og (antageligt) tættere på luftudløbene i deganias sprøjte (for deganias ved-
kommende bemærkes, at patentansøgningen i bilag c og p ikke angiver absolutte di-
mensioner for luft- og væskedyserne). for fuldstændighedens skyld bemærkes endvi-
dere, at hardis sprøjter fra tiden før 1994 omfatter en langstrakt luftafgangsspalte, der
                                          - 7 -
strækker sig i hele sprøjtebommens længde, mens der i hardis sprøjter fra tiden efter
1994 er anbragt en hullet plade i luftspalten, og at hardi ifølge skønsmændenes forstå-
else anvender fladdyser og ikke koniske dyser.
bilag 33, side 36: her er væskedyserne indrettet til at sende væskesprayen lodret nedad,
jf. teksten i afsnittet ”principle”. dette princip anvendes hverken i sagsøg-
tes/indstævntes sprøjter, i deganias sprøjter eller i sprøjten ifølge stridspatentet.
bilag 33, side 37: i teksten i afsnittet ”principle” beskrives, at luft og væske kan vinkles
sammen, således at der kan kompenseres for vindpåvirkninger, herunder fartvind. ifølge
de skønsmændenes foreliggende oplysninger – jf. bilag 7 samt de besigtigede sprøjter –
kan luftspalten (eller luftafgangsåbningerne) i hardis sprøjter (både før og efter 1994)
vinkles trinløst uden dog at ændre vinklen mellem væskedyser og luft-
spalte/luftafgangsåbninger.
for så vidt angår marksprøjten ifølge stridspatentet er det skønsmændenes opfattelse, at
ingen af skitserne i bilag 33 illustrerer et system med fleksible rør eller slanger mellem
blæser og luftdyser. der henvises i denne forbindelse til stridspatentets figurer, som il-
lustrerer konkrete udførelseseksempler af marksprøjten ifølge stridspatentet.
xix. kan skønsmanden bekræfte, at en foretrukken vinkel i, efter skønsmandens opfat-
telse og ud fra en naturlig forståelse af deganias australske patentansøgning nr. au
14546/83, mellem væskestrømmen fra dysen 26 og luftstrålen fra udgangsåbning 18 vil
være, omkring, 90 grader, såfremt der ønskes at opnå yderligere forstøvning (atomise-
ring) af sprøjtevæsken.
der henvises herved særligt til deganias ansøgning (bilag c), side 3, linie 4-6 – ”and
apparatus for spraying a liquid spray into engagement with a pressurized air stream
exiting from (...)” – samt krav 10 (side 7) og figur 3 (ansøgningens bilag 3).
svar xix
ifølge deganias patentansøgning (bilag c og p), side 5, 8. sidste linje, kan vinklen mel-
lem væskedysen 26 og luftdysen 18 være 90˚, men behøver ikke være det (”the angle
may be 90˚ but need not be so”). krav 10 i deganias patentansøgning er rettet mod en
udførelsesform, hvor vinklen er 90˚, men skønsmændene bemærker, at krav 11 er rettet
mod en alternativ udførelsesform, hvor væskesprayen er ikke-vinkelret på luftstrøm-
men. i figur 3 indtager væskedysen 26 og luftdysen 18 en sådan stilling i forhold til hin-
anden, at deres respektive udstrømningsretninger danner en vinkel, der er mindre end
90˚, dvs. en spids vinkel. deganias patentansøgning omtaler ikke, at der skulle eksistere
et ønske om yderligere (sekundær) forstøvning eller nedbrydning af væskedråberne i
luftstrømmen. såfremt en fagmand ikke desto mindre ville søge en sådan sekundær
nedbrydning af væskedråberne, ville han formentlig realisere deganias opfindelse i en
variant, hvor vinklen mellem væskedysen 26 og luftdysen 18 er 90˚ til opnåelse af størst
mulig relativ hastighed mellem væske og luft (principielt kunne vinklen også være
større end 90˚, hvorved der ville opnås endnu større relativ hastighed mellem væske og
luft, men deganias patentansøgning omtaler ikke denne mulighed).
xx. skønsmanden bedes oplyse, om formålet med den tæppelignende luftstrøm, som til-
vejebringes ved stridspatentet, er at skærme mod afdrift.
svar xx
                                          - 8 -
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets beskrivelse, side 4,
linje 17-19 (”(...) da denne tåge nu er skærmet mod afdrift af en nærmest tæppelignende
luftstrøm. (...)”).
xxi. kan skønsmanden bekræfte, at der – efter skønsmandens opfattelse – ikke sker be-
skyttelse mod afdrift ved anvendelse i den i deganias patentansøgning beskrevne opfin-
delse i samme omfang som ved henholdsvis hardis sprøjter og stridspatentet. (se også
nedenfor.)
svar xxi
skønsmændene har ikke belæg for at antage andet, end at den i deganias patentansøg-
ning beskrevne marksprøjte skærmer mod afdrift i lige så høj grad som hardis mark-
sprøjter og marksprøjten ifølge stridspatentet. det er muligt, at luftstrømmen i deganias
marksprøjte kan have en tendens til at reflektere nogle af væskedråberne, men der er i
sagen ingen dokumentation for, at dette skulle være tilfældet, og en sådan tendens vil i
givet fald findes i lige så høj grad i sådanne udførelsesformer af marksprøjten ifølge
stridspatentet, hvor vinklen mellem væske- og luftdyser er som vist i figur 3 i deganias
patentansøgning.
xxii. kan skønsmanden oplyse/bekræfte, at deganias patentansøgning, australsk pa-
tentansøgning nr. 14546/84, definerer en sprøjteanordning, der er indrettet til at kobles
til en kilde for trykluft.
svar xxii
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til deganias patentansøgning (bilag
c og p), side 3, linje 2, og side 4 nederst, hvor trykluftkilden omtales som en blæser
(”fan”) 16.
xxiii. skønsmanden bedes i fortsættelse af spørgsmål xxi oplyse/bekræfte:
a) om begrebet ”trykluft” dækker over luft, som er komprimeret til et større tryk end
atmosfærisk tryk.
b) om luften, tilvejebragt af en blæser, er trykluft i den normale betydning af begrebet
trykluft.
c) skønsmanden bedes oplyse, om hardis marksprøjter omfatter et oppusteligt hylster
forbundet med en trykluftskilde, og
d) under henvisning til, at krav 1 i deganias australske patentansøgning nr. 14546/84
angiver, at det oppustelige hylster er indrettet til at blive koblet til en trykluftskilde,
samt at krav 7 angiver, at sprøjteanordningen også omfatter en blæser, bedes skøns-
manden bekræfte, at sprøjteanordningen, beskrevet i deganias patentansøgning, er
tænkt at være koblet til enten en trykluftskilde alene eller til en kombination af en tryk-
luftskilde og en blæser.
svar xxiii
a) delspørgsmål a) besvares bekræftende.
b) det er skønsmændenes opfattelse, at trykluft i betydningen luft, som er komprimeret
til et større tryk end atmosfærisk tryk, kan være tilvejebragt af en blæser.
c) hardis marksprøjter omfatter et oppusteligt hylster (pose), der er forbundet med en
blæser, som komprimerer luften i hylsteret til et højere tryk end atmosfærisk tryk og
således udgør en trykluftkilde.
                                           - 9 -
d) det er skønsmændenes opfattelse, at en fagmand ville lægge den forståelse af dega-
nias patentansøgning til grund, at blæseren ifølge krav 7 (vist som element nr. 16 i figur
1 og 2) udgør trykluftkilden, og at posen (”inflatable sleeve”) 10 beskrevet i deganias
patentansøgning således er tænkt at være koblet til trykluftkilden, dvs. blæseren, alene.
i relation til svar d) bemærkes for fuldstændighedens skyld, at der ikke er noget mod-
sætningsforhold mellem det ovenfor under punkt d) anførte og en samlet læsning af de-
ganias krav 7 og krav 1, idet deganias krav 1 definerer et sprøjteapparat omfattende den
oppustelige pose (”inflatable elongate sleeve”) med luftudgangsåbninger (”pressurized
air outlet apertures”) og midler til at sprøjte en væske ind i luftstrømmene (”means for
spraying...”). trykluftkilden (”source of pressurized air”) i krav 1 er ikke et træk ved
sprøjten som angivet i krav 1, idet trykluftkilden er en del af en formålsangivelse, der
knytter sig til hylsteret/posen; krav 1 angiver med andre ord blot, at posen/hylsteret er
indrettet til at blive koblet til en trykluftkilde, men trykluftkilden er ikke en del af den
sprøjte, der er genstand for patentkravet. at krav 7 angiver, at sprøjten også omfatter en
blæser (”fan”) er således en logisk fortsættelse og yderligere udspecificering af krav 1,
der netop ikke angiver, at trykluftkilden er et træk ved sprøjten ifølge kravet. denne
læsning af krav 1 og 7 er i overensstemmelse med udførelseseksemplet vist i figur 1 og
2, som også blot omfatter en trykluftkilde i form af blæseren 16.
xxiv. kan skønsmanden bekræfte, at degania-sprøjten beskrevet i bilag r ikke anven-
der en trykluftskilde som beskrevet i patentkrav 1 i deganias patentansøgning.
svar xxiv
det kan ikke bekræftes, at degania-sprøjten i bilag r ikke anvender en trykluftkilde
som beskrevet i patentkrav 1 i deganias patentansøgning. bilag r viser og omtaler en
blæser (”high capacity fan”), jf. det grønne aggregat midt på sprøjten, som udgør den
trykluftkilde (”source of pressurized air”), som posen/hylsteret (”sleeve”) ifølge patent-
ansøgningens krav 1 er indrettet til at blive koblet sammen med.
(vedrørende hylsterets udformning)
xxv. skønsmanden bedes oplyse, om den oppustelige pose, der er beskrevet i deganias
patentansøgning, australsk patentansøgning 14546/84 og vist side 29 i landsretsdom-
men samt sagens bilag r, har en ensartet diameter i sprøjtebommens længde.
svar xxv
spørgsmålet besvares bekræftende.
xxvi. under henvisning til, at skønsmanden i sin besvarelse af tillægsspørgsmål 2a har
oplyst, at der ”opnås en ensartet fordeling af luften i sprøjtebommens længderetning
ved hjælp af en opblæselig, fleksibel pose formet af en dug eller presenning med en di-
ameter, der gradvist forøges hen mod sprøjtebommens midte”, bedes skønsmanden op-
lyse, om en tilsvarende ensartet fordeling af luften i sprøjtebommens længderetning op-
nås med deganias oppustelige pose (som vist i australsk patentansøgning nr. 14546/84,
og idet der tillige henvises til deganias patent us 5,098,018).
svar xxvi
skønsmændene lægger til grund, at det dynamiske tryk i posen ifølge deganias patent-
ansøgning falder gradvist med afstanden fra sprøjtens midte (nær blæseren) som følge
af det fald i volumenstrøm og – qua det konstante tværsnitsareal – fald i strømningsha-
                                          - 10 -
stighed inde i posen, der opstår, når der forsvinder luft ud af posen gennem luftdyserne
18. endvidere vil der forekomme et mindre tab af statisk tryk som følge af strømnings-
modstanden i posen. dermed sker der ikke en ensartet fordeling af luften på samme
måde som i indstævntes variant, som er omhandlet i svaret på tillægsspørgsmål 2a i
skønserklæringen af 27. oktober 2009.
xxvii. under henvisning til, at deganias australske patentansøgning nr. 14546/84 an-
giver, at hylsteret kan være selvbærende i en oppustelig form eller kræve understøg-
ning, bedes skønsmanden oplyse, om hylsteret i den oppustelige selvbærende form og i
den understøttede form tjener samme formål.
svar xxvii
det er skønsmændenes opfattelse, at hylsteret tjener samme formål i den selvbærende
form og i den understøttede form.
xviii. under henvisning til, at stridspatentets fig. 5 med tilhørende beskrivelse angiver,
at marksprøjten kan have en sprøjtebom, der er et hulprofil, der tjener som fordelerka-
nal for luften fra blæseren, bedes skønsmanden (a) oplyse, om dette hulprofil tjener
samme formål som hylsteret i deganias patentansøgning (b) om den ved figur 5 anviste
udførelsesform forudsætter hel/delvis eftermontering.
der henvises herved særligt til patentskriftet side 8 samt sammendraget, side 1, hvor
blandt andet fremgår: ”i en foretrukken udførelsesform kan blæserudstyret (...) monte-
res på eksisterende marksprøjter”
svar xviii
(a) hulprofilen i figur 5 tjener som fordelerkanal for luften fra blæseren. hylste-
ret/posen 10 ifølge deganias patentansøgning tjener samme formål. det bemærkes dog,
at hulprofilet 11 i stridspatentets figur 5 er tilsluttet blæseren gennem en slange, jf. side
8, linje 6-8, hvilket ikke er tilfældet for deganias hylster/pose, som er direkte forbundet
til blæseren.
(b) idet det antages, at udførelsesformen ifølge figur 5 er omfattet af krav 1, lægger
skønsmændene til grund, at bombjælken, der udgøres af en hulprofil med integrerede
luftdyser, er en del af - eller er fremkommet på basis af - bombjælken i en konventionel
hydraulisk marksprøjte, på hvilken blæseren og slangen ifølge side 8, linje 6-8 er efter-
monteret.
for så vidt angår stridspatentets sammendrag gør skønsmændene dels opmærksom på,
at sammendraget alene skal tjene som teknisk information og normalt ikke skal tillæg-
ges betydning i andre henseender, og dels at sammendraget i det udstedte patent er
uændret i forhold til sammendraget indeholdt i den oprindeligt indleverede patentan-
søgning af 16. maj 1984 (sagens bilag 11), i hvilken krav 1 ikke indeholdt begrænsnin-
gen ”opbygget på basis af en konventionel hydraulisk sprøjte”. denne begrænsning
først blev indført i krav 1 på et senere tidspunkt i forbindelse med sagsbehandlingen i
patentdirektoratet (patent- og varemærkestyrelsen).
(strømningsbillede)
xxix. kan skønsmanden bekræfte, at spredningsbilledet, der tilvejebringes ved anven-
delse af en sprøjte som anvist i deganias patentansøgning, svarer til/kan forventes at
svare til det spredningsbillede, der fremgør af det som bilag 42 fremlagte foto for så
                                         - 11 -
vidt angår kyndestoft; det vil sige illustrationen længst til højre. svaret bedes begrun-
det.
svar xxix
spredningsbilledet for marksprøjten som vist og beskrevet i deganias patentansøgning
er ikke dokumenteret i sagen, og der er ikke noget i de fremlagte bilag, skønsmændene
kan lægge til grund for en udtalelse om, hvorvidt strømningsbilledet for marksprøjten
ifølge deganias patentansøgning kan forventes at svare til strømningsbilledet for kyn-
destoft som vist længst til højre i bilag 42. skønsmændene forventer, at strømningsbil-
ledet vil afhænge af lufttilsætningen – dvs. volumenstrømme og strømningshastigheder
for luften – og noterer i denne forbindelse, at bilag 42 ikke angiver volumenstrømme
eller strømningshastigheder for de viste spredningsbilleder.
xxx. skønsmanden bedes oplyse/bekræfte, hvorvidt der, efter skønsmandens opfattelse
– ved samme anvendte effekt – vil være et betydeligt større tryk-tab efter udløbene
(hullerne) ved en sprøjte svarende til den i degania-ansøgnigen beskrevne i forhold til
a) ved dyserne anvendt i stridspatentet og
b) ved luftudgangene anvendt af hardi før 1994 samt
c) ved luftudgangene anvendt af hardi efter 1994.
svar xxx
nedstrøms for luftdyserne/luftudgangene er luften ude i atmosfærisk tryk, og der sker
ikke tab af statisk tryk efter luftdyserne/luftudgangene. tryktabet efter luftdy-
serne/luftudgangene hidrører således alene fra det tab af dynamisk tryk, der opstår som
følge af, at luftstrømmens bevægelsesenergi dissiperes efter luftdyserne/luftudgangene.
ved samme strømningshastigheder ud af luftdyserne/luftudgangene i de i spørgsmål
xxx nævnte marksprøjter vil tryktabet efter luftdyserne/luftudgangene således være det
samme for alle sprøjternes vedkommende. hvis det lægges til grund, at de respektive
blæsere i alle de i spørgsmål xxx nævnte marksprøjter forbruger i alt væsentligt
samme effekt til generering af en given volumenstrøm af luft, og det samtidigt antages,
at luftdysernes/luftudgangenes tværsnitsareal er det samme i alle de i spørgsmål xxx
nævnte marksprøjter, er der efter skønsmændenes opfattelse således ikke noget, der ville
kunne forklare forskelle i tryktab efter udløbene ved samme anvendte effekt.
xxxi. skønsmanden bedes oplyse/bekræfte, hvorvidt en sprøjte, som den i deganias
patentansøgning beskrevne, efter skønsmandens opfattelse, for opnåelse af tilsvarende
dråbestørrelse som med henholdsvis a) den i stridspatentet beskrevne sprøjte og b)
hardis sprøjter fordrer anvendelse af et betydeligt større effektforbrug.
svar xxxi
i de i sagen fremlagte bilag findes der ingen information, der efter skønsmændenes op-
fattelse giver anledning til at formode, at den i deganias patentansøgning beskrevne
marksprøjte skulle fordre et betydeligt højere effektforbrug end henholdsvis marksprøj-
ten ifølge stridspatentet eller hardis sprøjter til opnåelse af samme dråbestørrelser. der
er heller ingen information i sagen, der dokumenterer en eventuel sammenhæng mellem
dråbestørrelse og effektforbrug. for så vidt angår den i deganias patentansøgning be-
skrevne marksprøjte er der ikke fremlagt noget i sagen, der indikerer, at en eventuel se-
kundær opbrydning af dråberne ved interaktion mellem væske og luft under sprøjte-
bommen skulle medføre et betydeligt større effektforbrug i blæser eller væskepumpe.
sammenfattende er der ikke belæg for at antage, at der eksisterer en sammenhæng mel-
lem dråbestørrelse og effektforbrug, der medfører, at degania-patentansøgningens
                                        - 12 -
marksprøjte fordrer et betydeligt højere effektforbrug end stridspatentets eller hardis
marksprøjter.
xxxii. skønsmanden bedes oplyse, om luftstrømmen fra udløbet af en sprøjte som be-
skrevet i deganias patentansøgning, ved mødet mellem væske og luft, vil medføre større
afdrift, end luftstrømmen, der opnås ved henholdsvis a) stridspatentet og b) hardis
sprøjter. forholdet bedes i bekræftende fald beskrevet, ligesom det bedes nærmere be-
grundet, såfremt skønsmanden på det foreliggende grundlag ikke kan besvare spørgs-
målet.
svar xxxii
der er efter skønsmændenes opfattelse ingen forskel mellem den afskærmning mod af-
drift, som tilvejebringes af den nedadrettede luftstrøm som beskrevet i deganias patent-
ansøgning, den nedadrettede luftstrøm som beskrevet i stridspatentet og den nedadret-
tede luftstrøm i hardis marksprøjter. det er skønsmændenes klare opfattelse, at alle tre
marksprøjters luftdyser påvirker afgrøden med en intensiv tæppelignende luftstrøm. for
så vidt angår luftstrømmen ifølge deganias patentansøgning henvises til patentansøg-
ningens side 5, linje 1-7, hvoraf det udtrykkeligt fremgår, at luftdyserne 18 kan være
således anbragt, at der tilvejebringes overlappende luftstrømme. skønsmændene har
således ingen grund til at antage, at luftstrømmen fra degania-patentansøgningens luft-
dyser skulle medføre større afdrift end stridspatentets eller hardis luftdyser, såfremt der
i øvrigt arbejdes med samme lufttryk og volumenstrøm for luft.
(øvrigt)
xxxiii. kan skønsmanden bekræfte, at jo større vandforbrug, der arbejdes med, jo
mindre koncentreret vil sprøjtevæsken være og derved også den biologiske effekt (det vil
sige mindre optag). (der henvises herved særligt til bilag 37).
svar xxxiii
ud fra den forudsætning, at konfigurationen af væskedyserne ikke ændres, når vandfor-
bruget ændres, og at mængden af sprøjtevæske er uændret, kan spørgsmålet besvares
bekræftende.
xxxiv. kan skønsmanden bekræfte, at større vandforbrug giver større dråber, og
større dråber i sig selv giver mindre afdrift, men også risiko for tab på jord (væske
”triller” af planterne).
svar xxxiv
ud fra den forudsætning, at konfigurationen af væskedyserne ikke ændres, når vandfor-
bruget ændres, kan spørgsmålet besvares bekræftende.
indstævntes supplerende skønsspørgsmål
med henvisning til spørgsmålene x, xxi, xxviii, xxix, xxx, xxxi, xxxii, xxxiii og
xxxiv bedes skønsmanden oplyse, om disse spørgsmål angår parametre af betydning
for fortolkningen af stridspatentets beskyttelsesomfang.
svar på indstævntes tillægsspørgsmål
ifølge patentlovens § 39 bestemmes patentbeskyttelsens omfang af patentkravene, og
vejledning til forståelse af patentkravene kan hentes fra beskrivelsen. ved fastlæggelsen
                                             - 13 -
     af patentbeskyttelsens omfang tages der normalt også hensyn til, hvad der må anses for
     teknisk ligeartet – ækvivalent – med elementer i patentkravene.
     i forbindelse med en ordlydsmæssig fortolkning af stridspatentets krav 1 synes paramet-
     rene omhandlet i spørgsmålene x, xxi, xxviii del (a), xxix, xxx, xxxi, xxxii,
     xxxiii og xxxiv at være uden betydning, idet stridspatentets krav 1 ikke indeholder
     en eksplicit angivelse af de pågældende parametre eller værdier af disse parametre.
     skønsmændene antager, at spørgsmål xxviii del (b) er stillet med henblik på at få be-
     lyst fortolkningen af trækket i stridspatentets krav 1, linje 1-2, ifølge hvilken mark-
     sprøjten ifølge krav 1 er ”opbygget på basis af en konventionel hydraulisk sprøjte”.
     i forbindelse med en fortolkning af beskyttelsesomfanget, der også tager hensyn til,
     hvad der må anses for teknisk ligeartet (eller ækvivalent) med elementerne i patentkra-
     vene, sammenfatter lindgreen, schovsbo og thorsen i patentloven med kommentarer,
     jurist- og økonomforbundets forlag, 2012, side 336-339 det bærende synspunkt i
     dommen fra højesteret u 2009.1523h på den måde, at ”den nærmere udmøntning af
     ækvivalensprincippet har som det afgørende spørgsmål, om det centrale eller væsentlig-
     ste ved opfindelsen genfindes i det påstået krænkende objekt, og om afvigelser kun fo-
     rekommer på mindre væsentlige punkter. hvis afvigelsen dertil er nærliggende for en
     fagmand, vil der normalt foreligge en krænkelse”. lindgreen, schovsbo og thorsen
     henviser videre til en analyse af norsk domspraksis, ifølge hvilken følgende tre led skal
     være opfyldt for, at der er tale om ækvivalens: 1) indgrebsgenstanden skal løse samme
     problem som den patenterede opfindelse, 2) de modifikationer, som foreligger, må være
     nærliggende for en fagmand, og 3) indgrebsgenstanden må ikke tilhøre den kendte tek-
     nik (være frit tilgængelig).
     de sammenligninger af parametre for 1) stridspatentets marksprøjte, 2) hardis mark-
     sprøjter og 3) den kendte teknik som beskrevet i deganias patentansøgning, der søges
     belyst gennem spørgsmål x, xxi, xxviii del (b), xxix, xxx, xxxi og xxxii,
     xxxiii og xxxiv, kan have betydning for bedømmelsen af, hvad der er det centrale
     eller væsentligste ved opfindelsen ifølge stridspatentet, om en eventuel afvigelse mel-
     lem marksprøjten ifølge stridspatentet og hardis marksprøjter kun forekommer på min-
     dre væsentlige punkter, og om afvigelserne er nærliggende for en fagmand. en vurde-
     ring af, om hardis marksprøjter løser samme problem som opfindelsen ifølge stridspa-
     tentet, og om hardis marksprøjter tilhører den kendte teknik, kan indgå i denne bedøm-
     melse, og også i relation hertil kan sammenligningerne af parametre anført i de nævnte
     spørgsmål have betydning.”
forklaring
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af albert hedegaard.
han har forklaret bl.a., at han i 1986 sendte et brev til hardi, fordi han ville forsøge at sælge
patentet til dem. han hørte dog ikke noget fra dem. han talte efterfølgende med en medar-
bejder fra danske maskinstationer, som han gerne ville have som kunde. han gav medar-
bejderen adskillige oplysninger om produktet. den pågældende var tidligere hardi-medar-
                                            - 14 -
bejder og gik senere tilbage til ansættelse hos hardi og videregav de oplysninger, han havde
fået fra ham.
patentansøgningsforløbet blev meget langvarigt, fordi der kom en stribe indsigelser fra
hardi. han begyndte selv at producere luftudstyr til eftermontering før 1990. omkring 1990
blev han kontaktet af en hardi-medarbejder, axel carstensen, som fortalte, at hardi på en
messe i tyskland havde solgt cirka 200 anlæg. carstensen fortalte også, at man i hardi vid-
ste, at der var problemer på grund af hans patent. han havde også selv deltaget i messen i
tyskland, og han havde der fremvist forskellige kits, som var omfattet af patentansøgningen.
degania-sprøjterne kom ind i billedet, da hardi fandt dem frem som modhold. det var i
midthalvfemserne. han havde først sat et blæserkit i produktion. senere startede han også op
med komplette udstyr. han havde ikke nogen produktion, da han sendte patentansøgningen
af sted. omkring 1983-84 havde han lavet en prototype. han begyndte at lave kyndestoft-
sprøjten omkring 1993-94. det var lidt tid efter, der var kommet flydende gødning til landet.
den blev lavet efter "opskriften" i stridspatentet.
kyndestoft-sprøjten blev omkring 1995 involveret i nogle forsøg, som statens afprøvning
foretog. der var tale om både udendørs og indendørs forsøg. først på selve dagen for uden-
dørsforsøget blev han varslet om det. der var meget kraftig vind den pågældende dag, og
derfor sagde han straks fra over for forsøgets afholdelse. det tilsvarende forsøg med en
hardi-sprøjte var blevet udført cirka en uge forinden i meget roligere vind. den kyndestoft-
sprøjte, der skulle anvendes, var også defekt, idet der ikke kunne skrues ned for luften. in-
dendørsforsøgene i en vindtunnel blev også udført forkert i relation til indstillingen. forsø-
gene gav anledning til meget dårlig omtale af kyndestoft-sprøjten i fagpressen, og det betød
igen, at han gik konkurs.
i stridspatentet mødes luften og vandet cirka 30 cm under bommen på en måde, der gør det
hele meget mindre vindfølsomt. princippet er at sætte mere kemi på afgrøden og mindre på
jorden og de øvrige omgivelser. en dråbe fra en blå dyse kan gennem en grøn dyse blive til
27 små dråber. der er meget større chancer for, at 27 dråber rammer afgrøden, end at én
dråbe rammer. hardis twin-sprøjte og hans egen sprøjte kan give 43 procent under bladene,
mens andre kun giver 4 procent under bladene. stridspatentet beskytter dråberne og bringer
dem ned i afgrøden. det lufttæppe, der gives, virker beskyttende for vind bagfra og tilfører
                                             - 15 -
dråberne energi, som bringer dem ned til afgrøderne. de små dråber tilvejebringes med en
traditionel fladdyse, som giver et forbrug på cirka 70 liter per hektar ved en arbejdshastighed
på 8 kilometer i timen. en afstand mellem dyserne på 50 cm fordrer en bomhøjde på 50
centimeter. det er i praksis umuligt at opretholde en fuldstændig konstant bomhøjde, men
det er et mindre problem, når luften tilsættes. en afstand mellem dyserne på 25 cm vil fordre
en bomhøjde på 25 cm, hvilket er praktisk uigennemførligt. hvis dyseafstanden er 25 cm,
skal der anvendes 150 liter per hektar.
i patentet mødes luft og væske som nævnt 30 cm under bommen. hvorvidt det er lige over
afgrøden, afhænger af afgrødens type. det er noget andet end at lade væsken sprøjte ind i
luften. med stridspatentet var der også tilstræbt et lavere energiforbrug. de skråtstillede ko-
niske plader skal sikre en stor lufthastighed uden anvendelse af stor energi, ligesom de
mindsker risikoen for afdrift. det er ikke helt rigtigt, når han i landsrettens dom er citeret for
at have udtalt, at degania kræver 110 hestekræfter. der er rettelig tale om, at degania har en
motor på 110 kubikcentimeter. det er dog rigtigt, at degania kræver en væsentlig større ef-
fekt. i deganias produkt forlader luften et almindeligt hul med meget stor hastighed. luften
er ikke retningsbestemt og styret. dette er modsat stridspatentet.
han kan ikke huske, om den prototype han lavede i 1983-84 havde en slangefordeling sva-
rende til den, man kan se på figur 1 i stridspatentet. det er rigtigt, at det ingen steder i strids-
patentet står, at væsken og luften mødes 30 centimeter under bommen.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om hardi international a/s’ fremstilling, markedsføring og salg af forskellige
luftassisterede marksprøjter af mærket twin krænkede albert hedegaards patent nr. dk
156806 c, så længe det var i kraft, dvs. indtil den 16. maj 2004.
det fremgår af patentlovens § 39, at patentbeskyttelsens omfang bestemmes af patentkra-
vene, og at vejledning til forståelse af disse kan hentes fra beskrivelsen. ved fastlæggelsen
af patentbeskyttelsens omfang må der tages hensyn til, hvad der må anses for teknisk li-
geartet – ækvivalent – med elementer i patentkravene. det indgår i helhedsvurderingen, at
der ikke foreligger en krænkelse (patentindgreb), hvis indgrebsgenstanden tilhører den frie
teknik, dvs. bygger på teknik, som var kendt, før patentansøgningen blev indleveret. ved
uklarheder i patentkravene kan det tillægges betydning, hvis patentansøgeren over for pa-
                                              - 16 -
tentmyndigheden selv har fortolket uklare udtryk i patentkravene indskrænkende for at op-
fylde kravene til nyhed og opfindelseshøjde i patentlovens § 2.
i denne sag er hardi internationals marksprøjter ikke omfattet af ordlyden af albert hede-
gaards patent, idet hardis marksprøjter bl.a. ikke er ”opbygget på basis af en konventionel
hydraulisk sprøjte” og ikke bygger på ”et system af fleksible rør eller slanger” til fordeling
af luftstrømmen. det må således efter besvarelserne af bl.a. skønsspørgsmål nr. 3 fra albert
hedegaard og af skønsspørgsmål nr. xv lægges til grund, at hardi internationals løsning
med en aflang opblæselig pose ikke er egnet til montering på en konventionel marksprøjte.
der foreligger derfor ikke en direkte krænkelse af patentet.
spørgsmålet er herefter, om der foreligger en krænkelse efter en ækvivalensvurdering.
efter besvarelserne af skønsspørgsmål nr. 24 fra hardi international og af skønsspørgsmål
nr. x, xviii, xxi, xxxi og xxxii samt efter skønsmand jakob pade frederiksens forkla-
ring for landsretten må det lægges til grund, at hardi internationals marksprøjter bygger på
teknik, som var kendt, før albert hedegaard indgav sin patentansøgning i 1984, herunder
bl.a. fra en australsk patentansøgning af 25. maj 1982 fra det israelske firma degania, som
aldrig førte til, at der blev meddelt et australsk patent.
hertil kommer, at det væsentlige og nye ved albert hedegaards opfindelse efter skønsmand
jakob pade frederiksens forklaring for landsretten samt efter besvarelserne af skønsspørgs-
mål nr. xxi og xxxii er, at luftsystemet er opbygget på en konventionel marksprøjte,
hvorpå systemet kan eftermonteres, hvorimod hardi internationals løsning med en aflang
opblæselig pose som nævnt ikke er egnet til montering på en konventionel marksprøjte.
på denne baggrund er det ikke godtgjort, at hardi internationals marksprøjter i forhold til
albert hedegaards patent indebærer en krænkelse efter en ækvivalensvurdering.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 17 -
  i sagsomkostninger for højesteret skal albert hedegaard betale 900.000 kr. til hardi inter-
  national a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.