text:
retten i sønderborg
dom
afsagt den 18. maj 2017
rettens nr. k01-995/2017
politiets nr. 3300-71282-00034-16
anklagemyndigheden
mod
t1
cpr-nummer … og
t
cpr-nummer …
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 23. februar 2017.
t1 og t er tiltalt for overtrædelse af
straffelovens § 191, stk. 2, jf. stk. 1, 1. og 2. pkt., jf. lov om euforiserende stoffer § 3, stk.
l, jf. § 1, stk. 3 og § 2, stk. 4, jf. bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 27, stk. 2, jf. §
2, stk. 4 og § 3, stk. 2, jf. bilag 1, liste a, nr. 1 og liste b, nr. 16,
ved den 18. oktober 2016 ca. kl. 15.15 via landegrænsen i frøslev i padborg, i litauisk
indregistreret lastbil hfp… med tilkoblet sættevogn fp…, i forening, efter forudgående
aftale og med henblik på videreoverdragelse til en større personkreds eller mod betydeligt
vederlag, at have indført i alt 25.549 gram skunk og i alt 33.284 gram amfetamin fra tyskland
til danmark.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om frihedsstraf.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at begge de tiltalte i medfør af
udlændingelovens § 49, stk. 1, jf. § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 4 udvises af danmark med et
indrejseforbud gældende for bestandigt, jf. udlændingelovens § 32, stk. 2, nr. 5.
anklagemyndigheden har endelig påstået konfiskation af 25.549 gram skunk, 33.284 gram
amfetamin og 1 telefon af mrk. blackberry hos de tiltalte, jf. straffelovens § 75, stk. 2, nr. 1.
tiltalte t1 har nægtet sig skyldig.
tiltalte t har erkendt sig skyldig vedrørende indsmugling af 25,5 kg. skunk, men har nægtet
at det er sket i forening med medtiltalte og har iøvrigt nægtet sig skyldig.
de tiltalte har ikke protesteret imod påstanden om konfiskation eller udvisning.
                                                - 2 -
sagens oplysninger
der er under sagen afgivet forklaring af de tiltalte og vidnerne pa. a, pa. b, bilinspektør c og
d.
tiltalte t har efter oplæsning af forklaringen fra grundlovsforhøret den 19. oktober 2016
forklaret, at han kan vedstå forklaringen.
han forklarede, at han ca. et halvt år inden anholdelsen blev ansat som chauffør i firmaet …
spedition, hvor han havde kørt som chauffør med den samme lastbil. det var ikke altid lange
ture, men som regel ture rundt i europa. han har været lastbilchauffør i 4 år. han har selv et
transportfirma, der hedder … . han har 1 lastbil i firmaet, men han kører ikke selv for det.
om bilag 40a, fotos fundet i tiltaltes computer, forklarede han, at det ikke er foto af lastbilen
fra firmaet. det er en lastbil i anden virksomhed …, som han har kørt for. han husker ikke,
hvornår han kørte for dem.
medtiltalte t1 har ikke kørt for ham. de har ikke tidligere kørt sammen, men de er venner. t1
blev ansat i … spedition, fordi han tilbød ham arbejdet. det er ikke tiltalte, der har ansat ham.
han er kun medarbejder og ansat som chauffør, men han formidlede kontakten til
arbejdsgiveren og anbefalede ham. tiltalte skulle selv stoppe 2 måneder senere for at arbejde
for sit eget firma. det var ikke t1, der kontaktede firmaet. tiltalte fortalte om t1 til
sekretæren i … spedition. det var arbejdsgiveren, der skulle betale hans løn. alle
transportvirksomheder i litauen ansætter folk gennem nogen man kender. det er der ikke
noget usædvanligt ved.
e er en person, han mødte før turen. han kender ham gennem venners venner. de talte
sammen, og e befalede ham at transportere skunk. tiltalte var bange for at sige nej. han har
hørt, at e er en grusom person. han var derfor bange for at sige nej. e er ikke hans ven. han
ved ikke, om e er involveret i narkotikakriminalitet. e sagde, han skulle køre skunk, og at han
ikke skulle sørge for noget selv. e ville lægge det i lastbilen. han sagde ikke, hvor meget
skunk, der var tale om. e sagde ikke, hvor han ville placere det. før turen mødtes de i en lille
by, … . e har ikke sagt, at der skulle være flere chauffører på turen.
foreholdt bilag1.4, afhøring af 18. oktober 2016 side 3, 2. og 3. afsnit, forklarede han, at han
ikke har forklaret sådan. det må være en misforståelse. han kan ikke ansætte folk i …
spedition.
han har mødt e 3 gange før turen. ingen sagde, at der skulle være 2 chauffører på turen.
tiltalte ville selv stoppe, og tiltalte ville derfor lære t1 op. han har ikke spurgt t1 om han
ville med på turen, fordi det drejede sig om narko. det sagde han ikke noget om til t1.
det er helt sædvanligt, at der er 2 chauffører på turen. de kørte til spanien, hvor han mødtes
med e. tiltalte vidste kun, at e ville putte skunk på lastbilen. tiltalte og t1 var på det
tidspunkt begge i bilen. han tror, at t1 på et tidspunkt var steget ud, men de var begge i bilen,
da e kom skunk på bilen. han så ikke, det blev læsset på. tiltalte undersøgte det ikke. han
kiggede udefra. det regnede, og regnen lød højt i lastbilen. han havde en fornemmelse af, at
der blev banket på bilen. han ved ikke, om e var alene. han vidste ikke, at skunken skulle
være i tanken.
                                               - 3 -
tiltalte kunne ikke se noget, og han tænkte, det kunne være, der ikke var lagt noget i
alligevel. han ville ikke undersøge det, selvom han vidste, der skulle være tale om skunk.
han ved ikke, hvordan skunk ser ud, men han tror, det er grønt. han har ikke haft med skunk
eller narko at gøre før.
foreholdt forklaringen under grundlovsforhøret side 3, 4. afsnit forklarede han, at det omtalte
bestemmelsessted var figueras i spanien. det var kun ham og ikke dem begge, der steg ud og
fik besked på at stige ind igen. det var den første aften, og det var helligdag. t1 blev i bilen.
de læssede senere i byen vals.
han kunne høre, der blev banket på bilen, selvom det regnede. t1 var i bilen, men han brugte
en computer eller så film.
derefter kørte de videre. tiltalte fik byttet sin telefon af e, så han kunne være i kontakt med
ham. i holland mødtes han igen med e på en tankstation. han ved ikke, om det var den 17.
oktober. han husker ikke, hvad de talte om. han skulle møde e, fordi e havde beordret ham
til det. han havde måske sendt en sms om det. på tankstationen fik han besked om at vente
nogle timer.
foreholdt bilag 1.4., afhøring 18. oktober 2016, side 4, afsnit 3., forklarede han, at det er
korrekt, at tankstationen lå ca. 19 km nord for byen venlo. e kontaktede ham alene og ankom
til fods.
foreholdt samme bilag afsnit 4 forklarede han, at e ankom til fods kl. 12. han kunne høre e
lavede noget ved lastbilen. de tiltalte sad begge i lastbilen og så ikke, hvordan narkotikaen
blev pakket på lastbilen. det er kun ham, der talte med e. t1 var i lastbilen. han husker ikke,
om han gav besked på, at t1 skulle blive i lastbilen. e sagde ikke, hvad det var, han læssede
på lastbilen.
tiltalte ved ikke, om der blev læsset narko på lastbilen i holland. han har ikke set det. han
vidste ikke konkret, der skulle læsses noget på bilen. i litauen gav han ham en ordre om at
køre skunk i spanien, og men han sagde ikke noget om holland.
tiltalte undersøgte det ikke nærmere i holland. han gik rundt om lastbilen, men kunne ikke
se noget. han undersøgte hver morgen, om lastbilen så normal ud, og han har ikke opdaget
noget unormalt.
under hele turen fra litauen og til de blev anholdt, var sættevognen ikke på noget tidspunkt
koblet fra lastbilen.
han ved ikke hvor længe e var ved lastbilen i holland, mens de sad i den. efter holland kørte
de til neumünster i tyskland. han husker ikke, om han i holland fik byttet sin telefon.
han kender ikke til den black berry telefon, som dansk politi fandt tændt i højre side af
kabinen. han har ikke brugt den. det er ikke hans. han ved ikke, hvis telefon det er. han har
en iphone 6s og en alcatel mobiltelefon, der er hans arbejdstelefon.
han ved ikke, om det kun er ham og t1, der har været i lastbilen på turen. han er ikke i
lastbilen 24 timer i døgnet. han og t1 har forladt lastbilen for at købe ind og lignende, men så
                                                - 4 -
er lastbilen aflåst. han har ikke kendskab til, at der har været andre i lastbilen på turen, end de
to tiltalte.
de kørte begge lastbilen på turen, og de tankede begge brændstof. han tankede lastbilen i
begyndelsen. under turen tankede t1 flere gange for at lære at bruge kortene. han tankede
lastbilen i begge sider. han tankede både i tanken i højre side og i venstre side. han ved ikke,
hvor meget brændstof lastbilen kan rumme. det er muligt, det er ca. 1.000 liter.
foreholdt bilag 36, b, kørselsrapport, forklarede han, at det er ham, der har udfyldt den på
turen. det er ham, der side 3 nederst har udfyldt rapporten og skrevet, at der var 1.000 liter i
tanken ved afrejsen. rapporten beskriver turen med de byer, hvor de afleverer last. der er 2
skemaer. et viser udgifter til brændstof. et andet viser lasten i byerne. det første skema bilag
26b, side 1, er et brændstofskema med alle andre udgifter, mens side 3 blandt andet viser
byerne, hvor der er læsset og lodset med start i siauliai samt angivelse af dato og km.
ved afrejsen var der 1.000 liter i tanken, som han havde tanket. han har undervejs tanket i
begge tanke. de har tanket relativt få liter af gangen, da de havde et specielt kort til
brændstof. der er kun ved bestemte tankstationer, man kan få rabat på kortet.
foreholdt man ifølge politiets undersøgelser ikke kunne tanke venstre tank forklarede han, at
han har tanket lastbilen i begge sider ved afrejsen. han ved ikke, hvornår der senest er tanket i
venstre side. man åbner altid i begge sider og ser om det er venstre eller højre tank, der
mangler brændstof. ved afrejsen var begge tanke fyldt.
under turen ved han ikke, om han selv har tanket, eller om de anvendte begge tanke, da det
mest er t1, der har tanket.
foreholdt bilag 1,4a, afhøring 28. december 2016, side 6 nederst og side 7 øverst forklarede
han, at det er rigtigt. de har tanket begge to, og begge tanke er benyttet.
han vidste ikke, at ventilerne eller brændstofhanerne på tanken på venstre side var lukkede.
han ved ikke engang, hvad ventilerne er. han er ikke mekaniker. han vidste ikke, at
returslangen var lukket.
foreholdt bilag 49 h, fotos fra telefon, iphone 6s., forklarede han om fotos bilag 49 i til o, at
det er ham, der har fotograferet dem. foto bilag 49 i, er af den lastbil de er stoppet i. han
husker ikke, om billedet er taget den 3 oktober 2016, men det skal nok være rigtigt. han
husker, at have taget billedet, fordi virksomhedens sekretær bad ham om at fotografere
lastbilen på alle sider af hensyn til forsikringen. bilag 49, j,k,l, m, n foto af lastbil mv. er også
taget af ham 3. oktober 2016. på bilag 49, l og m, er tanken på venstre side monteret.
fotoet, bilag 49, o er ikke taget af ham, det er et, han har fået tilsendt fra en person, der
sælger brugt tekniske udstyr. han ledte efter en tank til sin egen lastbil, fordi den kun har en
tank. det sidste billede viser en tank, hvor remmen er fjernet for at vise skader på tanken.
de billeder, han selv har taget, er optaget på et værksted uden for byen. det var bogholderen,
der sagde, hvor han skulle køre hen. han bor i nærheden, og hun bad ham tage hen og
fotografere lastbilen. han ved ikke, om det var det sædvanlige værksted. det bestemmer han
ikke. værkstedet lå ca. 170 km fra … speditions kontor.
                                             - 5 -
lastbilen holder om natten på en parkeringsplads med bevogtning, og hvor andre lastbiler og
biler også holder. det er i byen …, hvor de rejste fra. han tror, den altid plejer at stå der. det
er ca. 150 km fra … spedition. han bor selv i … . han har ikke haft noget med ændringerne
ved den venstre tank at gøre.
foreholdt bilag 24a. notesbog, og bilag 24a-2 oversættelse forklarede han, at notesbogen
tilhører ham. foreholdt bilag 24a-2, side 21 forklarede han, at det er ikke en side fra
notesbogen. han kender siden og har skrevet det. det handler om noget, han ikke ved. det er
notater fra han mødte e, der sagde, han skulle notere ned fra diktat og give det til en person i
norge. det er ikke fra den sorte notesbog. det lå bare i den. han har skrevet det efter ordre fra
e.
foreholdt bilaget notesbogen side 21, hvoraf fremgår
     "1 kg 50.000 nok hash, 1 kg 55.000 nok græs, 1 kg 510.000 nok koks.
     hvis man betaler kontant med det samme
     1 kg 50.000 nok hash
     1 kg 57.000 nok græs
     1 kg 480.000 nok koks
     samt koder 1- k det vil sige hash 4 kg"
forklarede han, at han ikke ved, om det er en kode for at bestille narko. han har fået besked af
e på at skrive det ned og give det til en person i norge. han fik ingen forklaring. han ved
ikke, hvad det betyder. han ved ikke, om det har betydning for betalingen af det skunk, han
skulle aflevere i norge. det skulle afleveres i norge til en person, der ville komme og hente
det efter at have sendt en sms til ham. han skulle køre til den adresse i norge, der fremgår af
dokumenterne. han kender ikke manden i norge. han ved ikke, hvem det er. han fik ikke
oplyst et telefonnummer.
foreholdt bilag 24a og 24a-2 side 1 forklarede han, at en kanister er en tank til hans egen
lastbil. det havde ikke noget med e at gøre.
som betaling for turen var han blevet lovet 10.000 euro af e, men han har ikke fået pengene.
de skulle betales efter turen. han skulle have pengene af e. han har haft lidt gæld, og han
kunne bruge pengene. hans gæld vedrører noget i hans privatliv, og han vil ikke svare på
spørgsmål om det. han vil ikke oplyse gældens størrelse.
lasten med skunk skulle afleveres i norge, som det står i dokumenterne. han husker ikke
datoen. det skulle afleveres til den samme person, som han skulle aflevere det dikterede notat
til.
foreholdt bilag 33a, notesbog og oversættelse bilag 33 a-2, forklarede han, at det er hans
notesbog. om side 7 og 8 vedr. beregninger og oversat " vi skal levere" og "jeg har leveret"
forklarede han, at det er en gammel bog, som han bruger, fordi der er blanke sider i. det
anførte er skrevet med hans håndskrift. det vedrører måske noget, han har skyldt. notesbogen
er 10 år gammel. han har bogen med, fordi han laver notater i den om medarbejderne i sit
firma.
                                                 - 6 -
foreholdt side 8 "jeg har solgt til …" ved han ikke, om der kunne stå …. han kan ikke se, om
der står solgt eller givet. der er kun et r til forskel på litauisk. bogen er mange år gammel, og
han husker ikke notatet.
foreholdt side 9 forklarede han, at bogstaverne z, h og k måske henviser til nogle
medarbejdere og nogle timer. det kan ikke betyde græs, hash og kokain. han husker ikke,
hvornår han har skrevet det, men det er hans håndskrift.
nærmere adspurgt forklarede han, at han ville stoppe som ansat chauffør, når han var færdig
med at etablere sit eget firma omkring 2 måneder efter anholdelsen. den lastbil, han havde
købt til sit firma, har endnu ikke været ude at køre. den er købt brugt. den havde en lille tank
og var derfor ikke egnet til at køre i udlandet. det sidste år har han også haft et andet firma.
de ansatte arbejder inden for byggeri i belgien og på en metalfabrik. han havde ansatte i
belgien og i sverige. oplysningerne i notesbogen med tal og bogstaver vedrører de ansatte i
firmaet. han har drevet det i 1 år nu. han havde ved anholdelsen 6 ansatte i belgien og 6-8 i
sverige. de ansatte var alle fra litauen.
det var e, der tilbød eller befalede ham at køre skunk. han ved ikke, hvorfor det var ham, der
skulle køre turen. e vidste måske, han havde gæld.
han har hørt, at e er en grusom person. han overvejede at sige nej til e, men han var bange
for at sige nej. hans kone ventede sig på det tidspunkt. han var bange for, at e ville gøre
hende fortræd. han har fortalt dansk politi det, han ved om e. han ved ikke, om e har
kontaktet hans familie i litauen. han skulle have 10.000 euro for at køre med skunk. det var
e, der fastsatte prisen. han fik ikke at vide, hvor meget skunk, der var tale om. e sagde ikke
noget om amfetamin. de har kun talt om skunk. hvis e havde sagt, han skulle smugle
amfetamin, ville han ikke have gjort det for 10.000 euro, fordi hans kone var 4 måneder
henne, og det ville ikke være fair at løbe sådan en risiko. han tænkte imidlertid, at transport af
skunk ikke var så groft.
han bor i litauen i en bolig, der står i ægtefællens navn. hun er studerende og læser finans,
men hun har barselsorlov nu.
foreholdt bilag 49, fotos, forklarede han, at han har sendt billederne til bogholderens e-mail
med det samme fra sin telefon. det havde hun bedt ham om at gøre, da hun bad ham tage
billederne. hun havde en gang før bedt ham tage billeder af lastbilen.
foreholdt bilag 49.o. foto af tank, forklarede han, at tanken er på ca. 1.000 liter. den skulle
bruges til hans egen lastbil. han skulle have købt tanken, og prisen var aftalt, men det blev
ikke til noget.
foreholdt bilag 24a, side 22, forklarede han, at det er tale om en løs side i notesbogen. det var
e, der dikterede, hvad der skulle stå. han tænkte ikke over, hvad han skrev. det gav ikke helt
mening. han tænkte ikke nærmere over notatet, "at kontantprisen for 1 kg græs var 57.000
nok og uden penge 55.000 nok.
tiltalte t1 har efter oplæsning af forklaringen fra grundlovsforhøret den 19. oktober 2016
forklaret, at han kan vedstå forklaringen. han kan dog ikke vedstå den del af forklaringen, der
vedrører, at han og t er tidligere kolleger. de har aldrig tidligere arbejdet sammen. de
kommer fra samme by, …, og har fælles venner. han bor nu i en lejet bolig i byen …, hvor t
                                               - 7 -
også bor. han har været lastbilchauffør i 1,5 til 2 år. han har tidligere kørt for andre
transportfirmaer. han har kørt kølevogne med madvarer. han manglede arbejde og spurgte
alle sine bekendte om hjælp, og t hjalp ham. han har ikke selv talt med arbejdsgiveren. han
fik ikke at vide, hvorfor de skulle være to chauffører, men det er normalt, at der anvendes to
chauffører.
da de tog afsted, vidste han ikke, at t havde en aftale med e om at transportere skunk. da de
kom til spanien, mødtes de ikke med nogen. han ved ikke, om t mødte e. han forlod ind i
mellem lastbilen for at gå i bad og gå på toilettet og lignende. lastbilen er deres arbejdsplads.
de er på tur hele tiden. enten kører de, og ellers sover de i fritiden. han har ikke kendskab til,
at nogen læssede noget på lastbilen i spanien. han har været ved lastbilen det meste af tiden,
bortset fra når han var i bad.
foreholdt tiltalte ts forklaring fra grundlovsforhøret om, at de mødtes med e forklarede han,
at han ikke har lagt mærke til, at t mødtes med e eller at denne har været ved lastbilen.
i holland mødtes de heller ikke med nogen. det gjorde de heller ikke i forbindelse med
aflæsningen. han ved ikke, om t blev kontaktet af nogen, der ville mødes med ham.
han hørte ikke, at der var nogen ved lastbilen. han har ikke hørt nogen banke på bilen.
sættevognen har ikke været afkoblet. den har været på lastbilen under hele turen.
han kørte også lastbilen og tankede den. i forbindelse med tankningerne tankede han lastbilen
i den lille tank i højre side på passagerens side. han har kun tanket i den side. det har han
ikke konkret fået at vide. men de tankede ofte, fordi de fik at vide, at de skulle bruge bestemte
tankstationer. han tankede på højre side, fordi han ikke skulle tanke så meget, og han startede
med den lille tank. det foregik automatisk. de tankede kun lidt brændstof ad gangen. han
skulle have at vide, hvor tankstationerne lå, da han ikke kendte dem. de havde en bog, hvor
deres adresser var noteret. de forsøgte at tanke på alle tankstationerne i bogen, så han ville
kunne finde dem en anden gang. de kørte ca. 1.000 km på hver tank, men intervallerne
mellem tankningerne kom an på tankstationerne. nogen gange kørte de kun 300 km.
foreholdt at venstre tank ikke var i brug ved anholdelsen, og at ventiler og brændstofhaner
var lukkede, forklarede han, at han ikke var bekendt med det.
foreholdt bilag 1.5a, side 5 øverst, forklarede han, at det er rigtigt, at han har forklaret sådan.
han troede tankene var forbundne og derfor kunne de tanke alt i højre side. foreholdt side 5
nederst, forklarede han, at det er rigtigt, han har ikke åbnet for venstre brændstoftanks ventil.
han ved ikke, om det er nødvendigt. han vidste ikke, at der var et hulrum i den venstre tank.
om black berry telefonen, der blev fundet i højre side af lastbilen, forklarede han, at den ikke
tilhører ham. han har ikke set t tale i den telefon eller anvende den. t havde en iphone og en
arbejdstelefon. han har slet ikke set en black berry telefon på turen, og han ved ikke,
hvordan den ser ud.
nærmere adspurgt forklarede han, at det er normalt i litauen, at man spørger i vennekredsen,
når man søger chauffører eller chaufførjob. det er sådan, han har fået jobbet. sådan fik han
også sit forrige job.
                                              - 8 -
han har tidligere kørt lastbiler med køletransport. det er første gang, han kører en tur med
denne slags fragt og kørsel, hvor der læsses og losses. han har været på sådan en tur tidligere,
men det var med en kølevogn. han var derfor lærling på turen. ved transport med kølevogn
skal man bare åbne traileren, så er der andre, der står for af og pålæsning. ved denne slags
transport er det et større arbejde med at læsse og losse. han skulle blandt andet også lære,
hvordan man tanker, og hvor tankkortet virker. det er billigere for virksomheden, at tanke
med rabat.
han vidste ikke, at t mødtes med e i spanien. han husker, at der i spanien var meget
regnvejr. det regnede dag og nat. han bemærkede ikke, at t mødtes med e eller andre.
det er almindeligt, der er to chauffører, for så kan lastbilen køre i længere tid. den kan reelt
kører 9 timer længere med to chauffører, før de skal holde pause. når de holder pause, spiser
de og ser film og sover.
han har ikke rørt brændstoftankene bortset fra, at han har skruet dækslet af ved tankning. han
har ikke bemærket noget underligt ved tankene. da de tog afsted, var det første gang, han så
lastbilen.
han havde to telefoner med på turen. den ene er en reservetelefon.
når man kører fra litauen og ind i polen, bliver lastbilen fotograferet med røntgen. det blev
deres også i kontrollen. tolderne kontrollerer med røntgen, hvad der er i lastbilen. det var en
standardkontrol.
d har forklaret, at han er direktør for … spedition i litauen. det er et transportfirma, der også
arbejder med udleje af personbiler og byggeri. firmaet kører blandt andet godstransport i
europa. der var i oktober 2016 5 fastansatte på kontoret og 4 chauffører. … er
transportmanageren i firmaet. det var ham, der stod for kontakten til chaufførerne.
chaufførerne har altid mulighed for at kontakte vidnet eller bogholderen eller andre i firmaet
ved alvorlige ting som bilulykker eller, hvis et tankkort bliver stjålet.
t har været ansat i firmaet i næsten 1 år, men han husker det ikke præcist. det var normalt t,
der kørte i den lastbil, der blev stoppet. men også andre, da chaufførerne plejede at skiftes.
t1 har været ansat i ca. 1 uge inden anholdelsen. han var startet lige inden denne tur. alle
dokumenter bliver lavet af bogholderen og ansættelsessamtaler afholdes af manageren. han
ved ikke, om t1 blev anbefalet af t, men chaufførerne kender hinanden. de mødes
forskellige steder på turene, så de kender hinanden. han ved ikke, om han blev anbefalet. han
husker ikke, om det var t, der viderebragte papirerne til t1. det plejer at blive ordnet af
bogholderen, og vidnet stempler og underskriver dem, hvorefter de sendes til chaufførerne.
han tror, de har haft en ansættelsessamtale med t1, men han ved det ikke.
den 9. oktober stod lastbilen i byen … på en betalingsparkeringsplads. der holder den altid,
når den ikke kører, fordi transportmanageren også bor i byen. byen ligger i udkanten af
litauen. det er nemmere at køre derfra, hvis lasten skal hentes i udlandet. det er også
nemmere, fordi t bor i byen, og der bor andre chauffører i byen.
                                              - 9 -
før lastbilen skulle ud at køre den 9. oktober ved han ikke, om den har været på værksted.
nogle få måneder inden var den på værksted for at få lavet bremser og skiftet dæk. han ved
ikke, om den var på værksted den 6. oktober 2016.
foreholdt bilag 1.61, afhøring 23. januar 2017 forklarede han, at han under afhøringen
ringede til bogholderen og fik svar på spørgsmålene. hun kan svare på den slags ting.
dækkene skulle skiftes til vinterdæk. 1 måned før skulle der skiftes olie og bremseklodser.
men det er forskellige værksteder, der laver dæk og motor. de benytter ikke daf værksteder,
men de bruger specialiserede værksteder i litauen.
foreholdt bilag 1.61 afhøring 23. januar 2017 side 4 nederst forklarede han, at det er korrekt.
værkstedet vedrørende dæk ligger i klaipeda, ca. 10 km fra … spedition. værkstedet vedr.
motor ligger i kaunas, og karrosseriet bliver lavet i siauliai. der kan godt være stor afstand
imellem værkstederne. litauen er ikke ret stor, men reparationer er meget dyre og derfor kan
det ofte betale sig at køre efter det.
lastbilen holder ofte parkeret på parkeringspladsen. chaufføren lægger ofte nøglen hos
vagten. når bilen står parkeret kunne t godt have haft adgang til nøglen.
før turen og efter turen skal chaufførens kort aflæses og takografen skal udlæses. det plejer
vidnet eller manageren at komme med udstyret og gøre. nøglen til lastbilen er hos den
person, der har arbejdet med lastbilen, eller hvis chaufførerne skal skifte, så afleveres nøglen
til manageren.
foreholdt bilag 49.i til n. foto af lastbil forklarede han, at han ikke ved, om det er normal
procedure, at bogholderen anmoder chaufførerne om at tage billeder af lastbilen. det sker i
hvert fald nogle gange, hvis der er sket skader på lastbilen. der har tidligere været bøvl med
forsikringsselskabet i forbindelse med skader. det er meget sandsynligt, at bogholderen har
bedt chaufføren tage fotos af lastbilen.
det er muligt, at bogholderen har bedt t køre lastbilen på værksted ca. 150 km fra …
spedition, hvis den har skullet repareres.
under turen har chaufføren mest kontakt med bogholderen og manageren. når de tanker
bruger chaufførerne et udleveret tankkort. kortet virker kun ved 2 selskaber. det er q8 og
e100 eller e1000, der er et litauisk selskab. chaufførerne får udleveret en bog med et kort,
der viser tankstationernes placering. hvis det er meget nødvendigt, kan de tanke på en anden
tank og få refunderet regningen, men de har bedt dem om ikke at gøre det.
han var ikke klar over, at den venstre tank havde et rum i, før denne sag. der skulle ikke
laves reparationer på tankene inden turen. han vidste ikke, at tanken var tilvirket og havde et
hulrum.
det er normalt, at der er to chauffører med på turen. ofte er det en erfaren chauffør og en
chauffør, der skal læres op.
politiassistent a har forklaret, at han var på arbejde den 18. oktober 2016 og blev kaldt ud til
undersøgelse af en lastbil i skats undersøgelseshal med henblik på at finde narkotika.
                                               - 10 -
det var en litauisk indregistreret lastbil med sættevogn. en af de tiltalte var hensat i skats
venterum. han ved ikke, hvor den anden var. han har ikke haft med de tiltalte at gøre.
da han ankom, var der allerede toldere til stede. personalet var i gang med at tømme
sættevognen for gods. en tolder sagde, han havde fundet nogle stoffer. på det tidspunkt var
der to toldere og en af vidnets kolleger til stede.
tolderen viste de gemte stoffer bag baghjulene på trækkeren under slæden på lastbilen, hvor
sættevognen kobles til. der er tre kanaler i jernet.
foreholdt bilag 1.7, fotomappe, foto 19 og 20, forklarede han, at der er 3 hulrumskanaler
under sættevognen. i den midterste og i højre side var træstykker fastgjort med strips og bag
dem 10 til 15 lyserøde poser med narkotika. træklodserne skulle sikre, at poserne ikke faldt
ud under kørslen.
politiet kom på et tidspunkt med en narkohund mere. trækkeren var da kørt ind i hallen. de
havde undersøgt trækkeren med narkohunden, og hunden havde lavet markering på højre side.
under en rist fandt de flere poser med narkotika. dette fremgår af foto 21 og 22. poserne var
fastgjort med sorte plasticstrips. foreholdt foto 29 forklarede han, at der blev fundet lyserøde
poser med narko ved gearkassen. ved batterikassen var flere poser narko under risten. det var
vanskeligt at få poserne ud. han arbejdede nedefra, og kollegaen arbejdede oppe fra.
sættevognen må have været koblet af, når stofferne i de lyserøde poser er blevet placeret
under sættevognen. det vil i hvert fald have været meget vanskeligt uden. stofferne var godt
gemt. det må have taget lang tid at placere. det var ikke let tilgængeligt, og det var
tidskrævende at få ud.
en tolder stod på et tidspunkt på den anden side af lastbilen og trommede på dieseltankene.
vidnet kunne høre, at der var en forkert lyd. han bankede lidt på tanken, der var spændt fast
med brede metalbånd. under det forreste metalbånd var en samling i tanken. dette ses på
bilag 1.7, foto 44 til 50. de brækkede båndet af og fjernede en skrue. det viste sig, at der var
et tilvirket rum i tanken, som det ses på foto 46. da de åbnede rummet, væltede det ud med
skunk. de skilte tanken ad med et koben og en hammer. den forreste del af tanken var en
prop, der var fyldt op med dieselolie. hulrummet i tanken var fyldt med pakker med skunk,
foto 51. der var mere end 30 pakker. det lugtede ikke, selvom der var tale om skunk, der
sædvanligvis lugter meget kraftigt. det var imidlertid pakket rigtig godt ind. narkohundene
havde heller ikke markeret ved tanken. det er hans vurdering, at det var professionelt lavet.
han har været i branchen i mere end 15 år, og det er første gang, han er med til at finde stoffer
på den måde.
de sikrede poserne med narkotika. det tog lang tid. de skiftede plastikhandsker mellem
udtagning af hver pose for at sikre eventuelle dna-spor. de undersøgte derefter førerkabinen
og sikrede flere effekter i lastbilen. han har ikke set narkohundene i førerkabinen.
det er hans opfattelse, at skunken var yderst professionelt placeret af en dygtig håndværker.
det er svært at svejse så præcist, navnlig i aluminium, som det var gjort ved tanken.
hulrummet i tanken var fyldt op med skunk. det var presset hårdt sammen, og der var ikke
plads til mere.
                                             - 11 -
amfetaminen var skjult på en lettere måde i hulrumskanalerne. det er for så vidt et
almindeligt sted at gemme narkotika, men han har ikke oplevet det før.
nærmere adspurgt forklarede han, at amfetaminen under risten på lastvognen tog mellem 30
og 45 minutter at få ud. hvis sættevognen var sat på trækkeren, kunne man godt have taget
amfetaminen ud nedefra, men nok ikke fra oven. han har imidlertid ikke forsøgt det. han kan
ikke sige, om det er muligt at placere amfetamin på den måde, mens sættevognen er tilkoblet.
han kan ikke svare på, om man ville kunne se skunken i hulrummet i tanken ved en
røntgenundersøgelse.
pa. b har forklaret, at han har været hundefører siden 1995 og narkohundefører siden 1999.
han blev kaldt ud tirsdag den 18. oktober 2016 til undersøgelse af en lastbil. hunden var med
til undersøgelsen. det er en god hund. den er 8 år og har megen erfaring. han satte hunden
på vogntoget uden for med line på. ved højre side af vogntoget trak den kraftigt i linen. det
var et tegn på, hunden havde narkofært. den gik ind under sættevognen og markerede ved et
hulrum i chassiset under sættevognen. han lyste ind i 2 af 3 hulrum og kunne se nogle
lyserøde poser. foran poserne lå træstykker, der var spændt fast med plastikstrips, så poserne
ikke kunne falde ud. det var ikke ham, der tog det ud.
derefter koblede de trækkeren fra og kørte den ind i undersøgelseshallen. han og hunden
undersøgte trækkeren. ved bagenden var der igen træk i linen og tegn på narkofært hos
hunden. bag førerhuset sprang hunden op på chassiset. hunden skrabemarkerede på en
aluminiumsplade, der lå over batterikassen. det var et tegn på, at de var meget tæt på stoffet.
der lå en del poser med lyserødt stof i under pladen. han ved ikke, om pladen var løs, men
han tror det ikke. der var huller i pladen, som i en rist. på poserne lå en sort pose for at
skærme de lyserøde poser fra oven, men fra bagenden kunne man godt se poserne, der var
godt gemt. det var vanskeligt for kollegerne at få poserne ud.
de talte om, at der kunne være gemt noget i brændstoftankene. tolderen … stod ved den
venstre tank. han bankede på tanken fra enden til anden, og de kunne høre, at den skiftede
lyd. de undersøgte tanken nærmere og spændte forreste spændebånd af, der holdt tanken på
chassiset. tanken var tilvirket med skruer. de første 25 cm af tanken kunne tages af. de
skulle ikke have tanken af lastbilen for at åbne tanken. der var et stort tilvirket hulrum i den
bageste del af tanken. han ved ikke, hvordan de tog den af eller om de brugte en hammer. det
tog ikke så lang tid.
hunden havde ikke markeret ved tanken. hunden ville formentlig kunne have lugtet stofferne
i den, men amfetaminen, som lå udvendigt, ville nok afgive en stærkere fært.
de undersøgte førerkabinen. hunden opførte sig, som om der var narkofært i kabinen, men de
fandt ikke noget. det indikerede, at der tidligere havde været narko i førerkabinen.
dagen efter kørte han med sin hund til undersøgelseshallen igen for at foretage krydscheck.
ved den nye undersøgelse markerede hunden igen de samme tre steder. de fandt imidlertid
ikke yderligere narko.
nærmere adspurgt forklarede han, at man skulle ned under sættevognen og se direkte ind i de
1,5 m lange hulrum for at se træklodserne. de kunne ikke umiddelbart ses og var godt gemt.
hunden markerede allerede efter et 1 minuts undersøgelse.
                                             - 12 -
da de startede den første søgning var trækkeren og sættevognen sammenkoblet. da de fandt
narkoen under metalristen, var trækkeren og sættevognen ikke sammenkoblet. der var ikke
plads til begge i hallen. hvis de havde været sammenkoblede, ville det have været lidt
sværere at finde amfetaminen. men havde man haft en lommelygte, ville man have kunnet se
det alligevel.
bilinspektør c har forklaret at han har været bilinspektør siden 2010. han har undersøgt
lastbilen i sagen.
foreholdt bilag 59 a, bilinspektørerklæring, forklarede han, at den er udarbejdet af ham. han
har lavet en gennemgang af tanken. lastbilen var monteret med 2 tanke. den i venstre side
var afmonteret, da han så lastbilen første gang. motoren kan trække diesel fra både højre og
venstre tank. det er føreren, der bestemmer, hvilken tank man benytter. på hver tank sider 2
kugleventiler, som man kan indstille inden motoren starter.
han målte tankene op, og han målte hulrummet i venstre tank. den venstre tank var ca.
dobbelt så stor som den højre, men på grund af hulrummet ,og da den forreste del ikke kunne
bruges, kunne tankene ca. rumme det samme diesel.
foreholdt bilaget side 3, foto 3, forklarede han, at "proppen" er fyldt med diesel rundt om
hulrummet, men der er ikke adgang til motoren. når man tager hulrummet fra, kan de 2 tanke
omtrent indeholde samme mængde diesel til trods for, at den venstre tank er dobbelt så stor.
den venstre tank kunne indeholde 800 liter, hvis den ikke havde hulrummet, men reelt kunne
den kun rumme ca. 400 liter, som den højre tank. ventilerne på højre tank, der ses på side 2 i
bilaget, var åbne, da han undersøgte lastbilen. det vil sige, motoren var blevet forynet med
diesel fra den højre tank. på den venstre tank var ventilerne lukkede.
foreholdt bilag 30, fotomappe, side 15, foto nr. 14 af brænstofdæksel, forklarede han, at der
er ikke udligning mellem tankene, som der er på nogle lastbiler. denne lastbil var ved
undersøgelsen indstillet sådan, at den blev forsynet med brændstof fra den højre tank.
foreholdt bilag 59a, foto 3 forklarede han, at man ser den venstre tanks forreste del, hvor der
er diesel, som der ikke er adgang til. de 400 liter i venstre tank er mellem tankens sider og det
tilvirkede hulrum, der ikke når helt hen til bagenden. ved undersøgelsen havde motoren ikke
adgang til tanken, men hvis kugleventilerne havde været åbne, havde der været adgang. der
er ikke automatisk fordeling mellem tankene. han tror aldrig, den har haft det. lastbilen
kunne forsynes med diesel fra begge tanke, men ikke på samme tid.
hvis lastbilen samlet skulle have 1000 liter brændstof, så ville det forudsætte, at man
undervejs skiftede mellem tankene. de 1000 liter forudsætter endvidere, at man regner det i
den forreste del med. efter hans beregninger kan der kun være 800 liter diesel, da der kan
være ca. 400 liter i hver tank.
hans konklusion i rapporten er, at tankenes størrelse var erkendelige for chaufføren. det må
have kunnet ses af chaufføren, at tankene kunne indeholde samme mængde brændstof, uanset
den venstre tank var dobbelt så stor som den højre. der er endvidere et misforhold i mellem
det, som tankene kan indeholde, og den strækning lastbilen kan kører.
                                                - 13 -
det er hans vurdering, at tilvirkningen af tanken er professionelt udført. det er lavet af en
meget dygtig håndværker. det er fine svejsninger, og tanken er tæt.
nærmere adspurgt af forsvareren, advokat erik johannsen, forklarede han, at mange lastbiler
er udstyret med to brændstoftanke. der findes imidlertid også lastbiler med kun en tank. det
afhænger meget af, hvad lastbilen skal bruge til. han kan ikke udtale sig om, om lastbiler med
kun en tank normalt har tanken i højre eller venstre side. hvis der er to tanke, kan der være
forbindelse mellem dem, men det er der ikke nødvendigvis. det kan være lavet fra fabrikken,
men det bliver som regel lavet på et opbygningsværksted.
han tror, det var kendeligt for chaufføren, at tankene ikke var forbundne. han ved ikke, om
lastbilen har en eller to brændstofmålere.
nærmere adspurgt af forsvareren, advokat lars thousig jensen, forklarede han, at der kan
være ca. 380 l diesel i den højre tank. hvis chaufføren tankede mindre end 380 liter i højre
side, ville chaufføren ikke nødvendigvis kunne vide, der var forskel på størrelsen.
der sket dokumentation af foto af 18. oktober 2016 vedrørende undersøgelse af litauisk lastbil
….
der er endvidere sket dokumentation af foto af notesbog mrk. girteka samt notesbog af
ukendt mærke, fundet i forbindelse med ransagning af lastbilen, den 18. oktober 2016.
af retskemisk erklæring af 7. december 2016 fremgår bl.a. at det fremsendte materiale
indeholder 33.284 g. vådt lyserødt materiale, indeholdende amfetamin, 4-6%.
der er endvidere sket dokumentation af kvitteringer vedrørende tankninger samt
brændstofskema med tilhørende oversættelse.
der er endvidere dokumenteret sms-korrespondance med tilhørende oversættelse verørende
alcatel mobiltelefon tilhørende t af 17.-18. oktober 2016.
der er endvidere dokumenteret fotos fra telefon af mærket iphone 6s, tilhørende t, herunder
fotos af 3. oktober 2016.
udlændingestyrelsen har den 19. april 2017 oplyst, at begge de tiltalte er statsborgere i
litauen, samt at deres sager utvivlsomt ikke er omfattet af forelæggelsespligten hvorfor
udlændingestyrelsen ikke har afgivet udtalelse om udvisningsspørgsmålet.
de tiltalte er ikke tidligere straffet af betydning for sagen.
de tiltalte har ikke afgivet yderligere forklaring om deres personlige forhold.
de tiltalte har under denne sag været frihedsberøvede fra den 18. oktober 2016.
rettens begrundelse og afgørelse
de tiltalte blev anholdt ved indrejsen til danmark fra tyskland med 25.549 gram skunk og
33.284 gram amfetamin skjult i lastbilen.
                                              - 14 -
tiltalte, t1, har nægtet kendskab til stofferne, og tiltalte, t, har nægtet kendskab til
amfetaminen, men har erkendt indsmugling af den ved ransagningen fundne mængde skunk.
t har i grundlovsforhøret erkendt indsmugling af en ukendt mængde skunk og metamfetamin
og har afgivet en detaljeret forklaring om, at han forud for transporten havde aftalt med en
medgerningsmand i litauen, at denne ville gemme narkotika på lastbilen i spanien, og at han
ville modtage betaling for transporten.
ved ransagning af lastbilens kabine er endvidere fundet notesbøger, som t har erkendt
tilhører ham. t har blandt andet forklaret, at han har skrevet et notat efter bagmandens diktat
med henblik på, at han skulle aflevere det til modtageren af skunken i norge. af notatet
fremgår blandt andet et regnskab, der omhandler "hash","græs" og "koks". efter indholdet
finder retten det ubetænkeligt at lægge til grund, at notatet vedrører en kode omhandlende
bestilling af, samt kilopriser i norske kroner for, flere typer euforiserende stoffer.
retten tilsidesætter på denne baggrund tiltalte ts forklaring og finder det bevist, at han må
have indset, at det var overvejende sandsynligt, at transporten tillige omfattede den fundne
mængde amfetamin. i dette omfang er anklagen herefter bevist.
1 voterende udtaler:
t har afgivet skiftende forklaringer og har i grundlovsforhøret forklaret, at t1 var til stede i
både spanien og holland, da medgerningsmanden som aftalt skjulte narkotika i lastbilen.
sammenholdt med vidnerne politiassistent a, politiassistent b og bilinspektør cs forklaringer
om omstændighederne ved placeringen af skunk og amfetamin på lastbilen og sammenholdt
med det oplyste om transporten, hvorunder der blev foretaget adskillige mindre tankninger af
brændstof, og hvorunder t byttede mobiltelefon, er det usandsynligt, at t1 ikke har vidst og
accepteret, at han og medtiltalte smuglede narkotika. jeg finder derfor, at de tiltaltes
forklaringer om, at t1 ikke havde kendskab til dette, skal tilsidesættes som utroværdige og
stemmer for at finde tiltalte t1 skyldig i den rejste tiltale.
2 voterende udtaler:
efter bevisførelsen finder vi ikke, at anklagemyndigheden har ført det til domfældelse
fornødne bevis for, at tiltalte t1 havde forsæt til, at der var skjult narkotika på lastbilen. vi
stemmer derfor for at tiltalte t1 skal frifindes.
efter stemmeflertallet frifindes t1.
straffen for t fastsættes til fængsel i 12 år, jf. straffelovens § 191, stk. 2, jf. stk. 1, 1. og 2.
pkt., jf. lov om euforiserende stoffer § 3, stk. 1, jf. § 1, stk. 3 og § 2, stk. 4, jf. bekendtgørelse
om euforiserende stoffer § 27, stk. 2, jf. § 2, stk. 4 og § 3, stk 2, jf. bilag 1, liste a, nr. 1 og
liste b, nr. 16.
retten har ved straffastsættelsen lagt vægt på mængden af stoffer, der vedrører 33,2 kg.
amfetamin og 25,5 kg. skunk, og at indsmuglingen må anses for at være sket professionelt
som led i international organiseret narkokriminalitet. retten har endvidere lagt vægt på
tiltaltes rolle som kurer. retten har ikke tillagt det betydning, at koncentrationen af den
fundne amfetamin var mindre end den gennemsnitlige koncentrationen af amfetamin på
gadeplan.
                                               - 15 -
retten finder, at den udøvede kriminalitet må anses at udgøre en reel, umiddelbar og
tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundliggende samfundsinteresse, jf. artikel 27,
stk. 2, 2. led, i direktiv 2004/38/ef af 29. april 2004.
efter de foreliggende oplysninger om tiltalte t forhold, herunder at tiltalte, der er litauisk
statsborger, ikke har nogen tilknytning til danmark, kan udvisning endvidere ikke anses for at
stride mod proportionalitetsprincippet i direktivets artikel 27, stk. 2, 1. led, sammenholdt med
artikel 28, stk. 1, og udvisning kan ikke antages at stride mod damarks internationale
forpligtelser, jf. udlændingelovens § 26, stk. 2.
retten tager derfor udvisningspåstanden vedrørende tiltalte t til følge med indrejseforbud for
bestandig, jf. udlændingelovens § 49, stk.1, jf. 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 4 og § 32, stk. 2, nr. 5.
retten tager påstanden om konfiskation til følge, jf. straffelovens § 75, stk. 2, nr. 1.
thi kendes for ret:
tiltalte t1 frifindes.
tiltalte t skal straffes med fængsel i 12 år.
hos tiltalte t konfiskeres 25.549 gram skunk, 33.284 gram amfetamin og en telefon af
mærket black berry.
tiltalte t udvises af danmark og pålægges indrejseforbud for bestandig.
statskassen skal betale sagens omkosninger vedrørende t1.
tiltalte t skal betale de ham vedrørende sagsomkostninger.


source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- cri
                                        udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 20. oktober 2009
f-15-08                           dansk industri
                                  som mandatar for
                                  erik maibom a/s
                                  (advokat lars bruhn)
                                  mod
                                  malerforbundet i danmark
                                  som mandatar for
                                  e
                                  (advokat ulrik jørgensen)
indledning
denne sag angår spørgsmålet, om søgnehelligsdagsbetaling er omfattet af lønbegrebet i er-
hvervsuddannelseslovens § 55, stk. 2 eller er at anse for en ydelse, der er omfattet af § 56.
påstande
                                                    -2-
dansk industri som mandatar for erik maibom a/s har nedlagt påstand om, at malerfor-
bundet i danmark som mandatar for e skal anerkende, at erik maibom a/s ikke skal betale
8.869,31 kr. i henhold til tvistighedsnævnets kendelse af 3. november 2008.
malerforbundet i danmark som mandatar for e har påstået frifindelse
oplysningerne i sagen
den 20. januar 2003 indgik e en uddannelsesaftale med erik maibom a/s, hvorefter e skulle
påbegynde en uddannelse som vognmaler med en uddannelsesperiode fra den 1. februar
2003 til den 31. juli 2006. i aftalens pkt. 8: ” lønnen er aftalt således”, er der sat kryds ved
teksten:” lønnen udgør den mindstebetaling (sats) for elever og fremgår af den overens-
komst, der gælder for uddannelsen”, og på linjen ”kollektiv overenskomst” er anført ”dansk
industri”. uddannelsesaftalen er påtegnet af silkeborg tekniske skole.
      e modtog som elev løn efter den mellem foreningen af auto- og industrilakerere og
malerforbundet i danmark indgåede overenskomst (fai-overenskomsten), men han har ef-
ter industriens overenskomst modtaget betaling under ferie, fået indbetalt pensionsbidrag og
på søgnehelligdage modtaget almindelig fuld løn.
      parterne er enige om, at den korrekte referenceoverenskomst er fai-overenskomsten.
elevbestemmelserne findes i overenskomstens § 14. i § 14. 2 angives elevlønninger som uge-
løn pr. 1. marts 2004, 2005 og 2006 fordelt på lønperiode 1-4 (3½ år). § 14.16 er sålydende:
      ”til nyudlærte betales søgnehelligdagspenge 5,9 pct. det sker alene af den ferieberettigede løn i
      lønperiode 4 og i overensstemmelse med overenskomstens § 6.”
overenskomstens § 6.1 om søgnehelligdagsbetaling er sålydende:
      ”med det formål at yde beskæftigede betaling for søgnehelligdage henlægger arbejdsgiveren
      for hver beskæftiget et beløb svarende til 5.75 pct. af den beskæftigedes ferieberettigede løn. i
      dette beløb er indeholdt feriegodtgørelse af søgnehelligdagsbetalingen.”
efter endt uddannelse fik e ikke udbetalt søgnehelligsdagsbetaling med 5,9 % for perioden
uge 31 i 2005 til uge 31 i 2006, i alt 8.869,31 kr.
      for færdiguddannede autolakerere hos erik maibom a/s gælder den mellem dansk
industri og co-industri indgåede overenskomst, ligesom den mellem dansk industri og co-
                                                    -3-
industri indgåede overenskomst er gældende for automekanikere under uddannelse. efter
elevbestemmelserne i denne overenskomst er der ikke hjemmel til den krævede betaling.
erhvervsuddannelsesloven mv.
erhvervsuddannelseslovens §§ 52, 55, stk. 1 og 2, og 56, stk. 1, er sålydende:
§ 52  en uddannelsesaftale skal være skriftlig og underskrevet ved aftaleforholdets begyndelse. af-
      talen skal indgås på en formular, der er godkendt af undervisningsministeren efter indstilling
      fra rådet for de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser.
§ 55 uddannelsesaftalen skal angive den løn, praktikvirksomheden skal betale til elever under prak-
      tikophold samt under skoleophold, der er omfattet af loven.
      stk. 2 lønnen skal mindst udgøre den løn, der er fastsat ved kollektiv overenskomst inden for
      uddannelsesområdet.
§ 56  i aftaleperioden gælder de bestemmelser, der ved kollektive overenskomster, eller i lovgivning-
      en er fastsat om arbejdstageres ansættelses- og arbejdsvilkår mv., i det omfang det er foreneligt
      med uddannelsen efter denne lov.
mellem parterne er der enighed om, at § 55 regulerer løn, mens § 56 regulerer andre forhold.
i bemærkningerne til lovforslaget til lov om erhvervsuddannelser § 54, stk. 2, som svarer til
lovens § 55, stk. 2, (l. 38 af 6. oktober 1988, folketingstidende 1988-89, tillæg a. sp. 1265)
hedder det:
      ”i overensstemmelse med de hidtidige regler i lærlingeloven foreslås med hensyn til størrelsen
      af den obligatoriske mindsteløn den almindelige ordning, at mindstelønnen fastsættes i kollektive
      overenskomster inden for uddannelsesområdet. virkningen af denne ordning er, at overenskomst-
      parterne aftaler mindstelønnen med bindende virkning for alle virksomheder og elever inden
      for uddannelsesområdet, uanset om virksomheden og eleven i det konkrete tilfælde er medlem
      af de forhandlingsberettigede organisationer. spørgsmål om forhandlingsretten afgøres i øvrigt
      ved hjælp af de almindelige fagretlige regler.”
i bekendtgørelse nr. 879 af 6. juli 2007 om erhvervsuddannelser § 86 er fastsat, hvilke betin-
gelser den tekniske skole skal påse, er opfyldte. i følge § 86, pkt. 6 er en af betingelserne, at
”den i aftalen fastsatte løn er i overensstemmelse med § 55 i lov om erhvervsuddannelser.”
af den af undervisningsministeriet udarbejdede vejledning til uddannelsesaftale fremgår i
pkt. 8 - løn og andre vilkår bl.a. følgende:
      ”lønnen skal mindst udgøre den løn, der er fastsat ved kollektiv overenskomst inden for ud-
      dannelsesområdet eller af lønnævn, jf. § 55 i lov om erhvervsuddannelser.
      af hensyn til aer’s refusion og evt. tilskud fra af (…), er det virksomhedens eget ansvar at på-
      føre den voksensats, der er gældende i henhold til virksomhedens overenskomst. …”
                                                      -4-
af lovbekendtgørelse nr. 1321 af 27. november 2007 om erhvervsgrunduddannelser mv. § 6,
stk. 2, fremgår:
       ”når praktikaftalens arbejdsområde og funktioner er omfattet af en kollektiv overenskomst,
       gælder overenskomsten for aftalens løn- og arbejdsvilkår. i andre tilfælde skal løn- og arbejds-
       vilkårene svare til de for tilsvarende arbejde sædvanligt gældende. tvivlsspørgsmål om, hvilke
       vilkår der skal gælde, afgøres ad fagretslig vej, jf. § 33 i lov om arbejdsretten og faglige vold-
       giftsretter.”
tvistighedsnævnets afgørelse
malerforbundet i danmark indbragte spørgsmålet om udbetaling af søgnehelligdagsbetaling
for tvistighedsnævnet, der ved kendelse af 3. november 2008 gav malerforbundet i danmark
medhold med følgende begrundelse:
       ”…
       4 medlemmer
       søgnehelligdage er helligdage, der falder på hverdage, hvor en ansat normalt skulle på arbejde,
       f.eks. skærtorsdag, langfredag og 2. pinsedag. efter fai-overenskomstens § 6.1 ydes der den
       ansatte betaling for disse dage inkl. feriegodtgørelse heraf. denne betaling må således anses for
       en naturlig del af den ansattes overenskomstfastsatte løn, og det følger af overenskomstens §
       14.16, at betalingen af elever i henhold til denne bestemmelse har tilsvarende karakter. vi finder
       herefter, at klagerens krav om betaling for søgnehelligdage er omfattet af lønbegrebet i er-
       hvervsuddannelseslovens § 55, stk. 2, og stemmer for at give klageren medhold.
       3 medlemmer
       efter forarbejderne til erhvervsuddannelseslovens § 55, stk. 2, hvori udtrykkeligt tales om den
       obligatoriske mindsteløn og i øvrigt af de grunde, der er anført af indklagede, finder vi, at kla-
       geren efter § 55, stk. 2, alene har krav på den mindsteløn, der er fastsat i fai-overenskomstens §
       14.2. den særlige søgnehelligdagsbetaling, der er fastsat i overenskomstens § 14.16, er ikke en
       del af denne mindsteløn. vi stemmer derfor for at frifinde indklagede.”
forklaringer
carsten bonnerup har forklaret, at han er direktør for og indehaver af erik maibom a/s og
har været i branchen siden 1996. der er 75 ansatte i virksomheden, heraf 42 i produktionen,
der beskæftiger sig med maling, reparation og opretning. medarbejderne følger industriens
overenskomst. erik maibom a/s har haft overenskomst siden 1970. i dag har de 16 lærlinge,
men tidligere havde de 13. tre er beskæftiget med pladearbejde, to med malerarbejde og re-
sten på det almindelige værksted. lærlingene følger industriens lærlingeoverenskomst. en
overgang aflønnede de malerlærlingene efter industriens overenskomst, men i dag aflønnes
                                                -5-
de for så vidt angår mindstesatsen efter fai-overenskomsten. på et tidspunkt var der tvivl
om, hvilken mindstesats der skulle være gældende.
      e er fortsat ansat hos erik maibom a/s. der er pt. 4 ansatte i malerafdelingen. før kla-
gen havde de ikke tidligere hørt om søgnehelligdagsbetaling for lærlinge og har ikke tidlige-
re afregnet en sådan betaling.
parternes synspunkter
dansk industri har anført, at det følger af ordlyden i § 55, stk. 2, at der er tale om et bestemt
lønelement, jf. ordene ”den løn” og ”lønnen”, modsat § 56, der omtaler en flerhed af vilkår.
såfremt der ikke havde været overenskomst, skulle der alene have været udbetalt mindste-
lønnen. efter uddannelsesaftaleblanketten, der må anses som lovstof, jf. erhvervsuddannel-
seslovens § 52, angives i pkt. 8, at lønnen udgør den gældende mindstebetaling. den eneste
løn, der er omtalt i vejledningen, er voksensats. uddannelsesaftalen er godkendt af den rele-
vante tekniske skole, der ikke kan kontrollere, om der udbetales søgnehelligdagsbetaling.
såvel loven, bekendtgørelsen som vejledningen henviser således til mindstelønssatsen.
      § 56 omhandler andre bestemmelser om arbejds- og ansættelsesvilkår end selve mind-
stelønnnen. § 56 henviser til den på virksomheden gældende overenskomst, som er di-over-
enskomsten, og ikke til den for uddannelsesområdet gældende overenskomst. elever er så-
ledes ikke sikret samme retsstilling som ”andre elever under samme uddannelse”, men som
andre arbejdstagere, dvs. virksomhedens øvrige ansatte. af betænkning nr. 1112 om grund-
læggende erhvervsuddannelser s. 296 fremgår, at udgangspunktet herefter bør være, at der
gælder samme regler for elever som for andre arbejdstagere. lovgiver har således forudsat,
at elever behandles som andre på virksomheden. eleverne er derfor omfattet af den for virk-
somheden gældende overenskomst, og § 55, stk. 2, er en undtagelse herfra, hvorefter mind-
stelønnen følger uddannelsesområdet.
      der er aldrig tvivl om størrelsen af mindstelønnen, da der i overenskomsterne altid er
en elevløn. det gøres gældende, at det alene er elevlønningerne, som er nævnt i overenskom-
stens § 14.2, der er omfattet af § 55, mens øvrige udbetalinger, herunder udbetaling efter §
14.10 (kørselsgodtgørelse), er omfattet af § 56. § 6, stk. 2, i lov om erhvervsgrunduddannelser
har ikke samme sondring mellem løn og andre ydelser. aer-lovens § 7, der omhandler be-
fordringsgodtgørelse til elever, viser, at pengespørgsmål ikke altid er reguleret i § 55 og an-
                                                 -6-
dre ansættelsesforhold af § 56, idet der ingen grund var til at have § 7 i aer-loven, hvis det
allerede fulgte af § 55, at der skulle betales.
        det følger ligeledes af domspraksis, at den løn, som en elev/lærling har krav på, er mi-
nimallønnen, jf. u 1959.306 h og u 1960.385 h. derimod må andre ydelser henhøre under §
56, jf. u 2009.97 h. af u 2008.1897 h fremgår endvidere, at flere overenskomster kan gælde
for samme ansættelsesforhold. overenskomsten for uddannelsesområdet fastlægger derfor
kun minimallønnen, mens andre overenskomstforhold fastlægges af virksomhedsoverens-
komsten.
        et forbund kan indgå overenskomster med flere parter. malerforbundet er som med-
lem af co-industri part i industriens overenskomst, og e er medlem af malerforbundet. in-
dustriens overenskomst omfatter også elever, der uddannes af voksne, hvilket er tilfældet for
så vidt angår e. i overenskomsten med dansk industri er der ingen tilsvarende bestemmelse
som § 14.16, der derfor må anses som en særregel for nyuddannede og ikke elever. de fær-
diguddannede sparer op til søgnehelligdagsbetaling, mens nyuddannede ikke har en opspa-
ring. en udbetaling efter § 14.16 har således karakter af en anden ydelse end løn og henhører
derfor under § 56.
        hos erik maibom a/s er alle andre ansatte omfattet af overenskomsten med dansk in-
dustri. kun to lærlinge er omfattet af fai-overenskomsten. teknisk skole havde ingen ind-
vendinger mod lærlingeaftalen.
malerforbundet i danmark har anført, at der er enighed om, at det alene er lønbestemmel-
serne fra referenceoverenskomsten (fai-overenskomsten), der finder anvendelse.
        kravet støttes på overenskomstens § 14.16. i 4. lønperiode opsparer arbejdsgiveren på
den ansattes vegne løn til senere udbetaling.
        efter § 56 er elever omfattet af bestemmelser i lovgivningen og virksomhedens over-
enskomst om ansættelses- og arbejdsvilkår, såfremt de er forenelige med uddannelsen, såle-
des gælder f.eks. bestemmelserne i virksomhedens overenskomst om arbejdstid. dette skal
ses i modsætning til § 55, der omhandler løn.
        ordene ”den løn” i § 55, stk. 2, må antages at referere til det generelle lønbegreb, og be-
stemmelsen nævner intet om grundløn eller mindsteløn. når der i bemærkningerne til § 54,
stk. 2, i lovforslaget nævnes ”mindstelønnen”, har det næppe været en henvisning til mind-
                                                  -7-
steløn/minimalløn i arbejdsretlig forstand. heller ikke anvendelsen af ordet mindsteløn i
blanketten giver grundlag for at tro, at der er tale om andet end det almindelige lønbegreb.
       formålet med § 55, stk. 2, har været at sikre, at eleverne blev aflønnet på et vist niveau.
det er derfor uden betydning, om der er tale om grundløn, pensionsbidrag eller søgnehellig-
dagsbetaling. formålet med § 55, stk. 2, opnås kun, hvis eleven modtager ”hele lønpakken”.
det vil føre til skævhed, hvis eleven får udbetalt grundløn efter en overenskomst og tillæg ef-
ter en anden overenskomst.
       såfremt intet er fastsat i loven, må det antages, at der er tale om det brede lønbegreb,
som er dynamisk og har udviklet sig over årene, hvorefter de ydelser, der er en sædvanlig og
naturlig del af betalingen til lønmodtageren, indgår i lønbegrebet. det gøres gældende, at
søgnehelligdagsbetaling er en sådan sædvanlig og naturlig del. alle elever skal derfor have
det udbetalt, der fås på referenceområdet, hvis det er en naturlig del af aflønningen.
       tvistighedsnævnet, der er et administrativt organ og derfor ikke omfattet af forhand-
lingsmaksimen, anvender et udvidet lønbegreb.
       kørsels- og transportgodtgørelse er ikke løn, men betaling for en afholdt udgift, hvor-
for sammenligning med disse ydelser ikke er relevante.
sø- og handelsrettens afgørelse
søgnehelligdagsbetaling træder i stedet for den betaling, den timelønsansatte normalt ville
opnå på en hverdag, men hvor hverdagen er en helligdag. betalingen har hjemmel i fai-
overenskomstens § 6.1, der er referenceoverenskomst for aflønningen af e.
       e var som malerelev omfattet af erhvervsuddannelsesloven og dermed lovens § 55, stk.
2. der er ikke ud fra bestemmelsens ordlyd eller forarbejderne grundlag for at antage, at § 55,
stk. 2, alene hjemler krav på den i fai-overenskomsten § 14.2 fastsatte løn, når henses til, at
formålet med bestemmelsen har været at sikre elevers aflønning. det ændrer ikke herpå, at
der i uddannelsesaftalen er nævnt mindstebetaling, og at den tekniske skole har godkendt
uddannelsesaftalen.
       lønbegrebet i § 55, stk. 2, må derimod antages at skulle fortolkes i overensstemmelse
med det almindelige lønbegreb, således at de ydelser, der er blevet en sædvanlig og naturlig
del af aflønningen, er omfattet af lønbegrebet.
                                                -8-
       retten finder, at søgnehelligdagsbetaling, der reelt træder i stedet for elevens alminde-
lige grundløn, i dag udgør en sædvanlig og naturlig del af den overenskomstansatte time-
lønnedes løn, hvorfor søgnehelligdagsbetaling er omfattet af lønbegrebet. da betalingen efter
overenskomstens § 14.16 har tilsvarende karakter som søgnehelligdagsbetaling, er den også
omfattet af lønbegrebet i erhvervsuddannelseslovens § 55, stk.2. som følge heraf er e beretti-
get til at oppebære søgnehelligdagsbetaling som krævet, hvorfor malerforbundet i danmark
frifindes.
                                      thi kendes for ret:
malerforbundet i danmark som mandatar for e frifindes.
dansk industri som mandatar for erik maibom a/s betaler inden 14 dage 15.000 kr. i sags-
omkostninger til malerforbundet i danmark som mandatar for e. sagsomkostningsbeløbet
forrentes efter rentelovens § 8a.
torkild justesen                    mette christensen                    jørgen gawinetski
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                               p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                              dom
afsagt den 4. juli 2013 af østre landsrets 15. afdeling
(landsdommerne b. vollmond, norman e. cleaver og dan bjerring (kst.)).
15. afd. nr. b-3588-12:
hasmark strand feriepark aps
(advokat henriette soja)
mod
andelsselskabet hasmark strands
vandforsyning
(advokat jens jacob dühr)
odense rets dom af 4. oktober 2012 (bs 6-1760/2009) er anket af hasmark strand feriepark
aps med påstand som for byretten om, at indstævnte, andelsselskabet hasmark strands
vandforsyning, tilpligtes at tilbagebetale 215.000 kr. (ekskl. moms) med tillæg af den til en-
hver tid værende procesrente fra 6. februar 2009, 215.000 kr. (ekskl. moms) med tillæg af den
til enhver tid værende procesrente fra den 23. februar 2009, samt 214.000 kr. (ekskl. moms)
med tillæg af den til enhver tid værende procesrente fra 25. maj 2009, til betaling sker.
 andelsselskabet hasmark strands vandforsyning har påstået stadfæstelse.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af lars skifter og villi skov.
lars skifter har forklaret blandt andet, at han er uddannet som vvs smed og derefter har læst
til ingeniør. campingpladsen har udviklet sig til et feriecenter. i 2004 var der omkring 100
                                               - 2 -
pladser, nu er der 500 samt 20 hytter, hvoraf de 18 har bad og toilet. desuden er der etableret
et tropisk vandland og et udendørs badeland. i den forbindelse opsatte vandværket en ny må-
ler, som kan måle 60 m3 i timen. den måler, som blev udskiftet, var en 10 m3 måler. cam-
pingpladsen skal indberette antallet af overnatninger til danmarks statistik. indberetningen
sker automatisk. han har anlagt sagen, fordi han synes, det er urimeligt, at vandværket har
opkrævet supplerende tilslutningsbidrag med tilbagevirkende kraft.
da han udvidede campingpladsen, blev der opsat en ekstra vandmåler til den nye del af plad-
sen. det var nok i vinteren 2008/2009. da han aflæste målerne i januar 2010, kunne han se, at
der var noget galt, idet der var brugt 7.000 m3 mere end normalt. der havde været et brud på
ledningen til det udendørs badeland, men det kunne ikke forklare merforbruget. han fik un-
dersøgt hele anlægget, men der kunne ikke konstateres nogen utætheder. han kunne se, at
måleren talte, selv om der ikke blev brugt vand. vandværket oplyste, at der var brugt 700 m3
på tre uger i januar 2010, hvor pladsen var lukket. det kan slet ikke lade sig gøre, at hans pri-
vate husstand skulle have brugt så meget vand. problemet stoppede, da der blev monteret en
ny måler og en kontraventil. kommunen har konstateret, at det ikke kan passe, at camping-
pladsen har brugt så meget vand i 2009, som måleren viste. han vil tro, at vandforbruget i
2009 har været i samme størrelsesorden, som forbruget de efterfølgende år, det vil sige om-
kring 8.500 m3. i årene 2009 til 2011 er belægningen steget lidt, men vandforbruget er ikke
steget, fordi der er lavet vandsparende foranstaltninger.
villi skov har forklaret blandt andet, at han er teknikumingeniør. der er kontraventiler ved
alle vandværkets målere. campingpladsen får vand fra 2 hovedledninger. vandværket monte-
rede en ny måler i november 2008, fordi værket ikke havde direkte adgang til den eksiste-
rende, som sad i teknikrummet på campingpladsen. forsyningen til thorsvej blev også etable-
ret i vinteren 2008/2009. hvis vandet løber baglæns gennem en måler af den type, som er in-
stalleret på campingpladsen, så vil måleren tælle baglæns, hvilket han har fået bekræftet af
leverandøren. den kontrol af måleren, som blev lavet i marts 2010, viser, at måleren fungerer
perfekt. han er enig i, at 700 m3 er et uforklarligt højt vandforbrug på 3 uger for en almindelig
husstand. bestyrelsen i vandværket blev først helt opmærksom på, at der var sket en stor ud-
vikling på campingpladsen, da lokalavisen skrev om det i 2008. bestyrelsen havde dog regi-
streret, at der var etableret badeland på pladsen.
                                                - 3 -
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
appellanten har for landsretten ikke gjort gældende, at der alene kan kræves forhøjet tilslut-
ningsafgift til dækning af indstævntes dokumenterede merudgifter som følge af appellantens
forøgede vandforbrug.
appellanten har for landsretten endvidere gjort gældende, at det målte vandforbrug for i hvert
fald 2009 ikke er retvisende.
indstævnte har heroverfor gjort gældende, at appellanten ikke har løftet bevisbyrden for, at
vandforbruget for 2009 ikke er retvisende, og at dette spørgsmål i øvrigt er uden betydning for
sagens afgørelse.
landsrettens begrundelse og resultat
det følger af punkt 3.4. i vandforsyningsregulativet for hasmark strands vandforsyning, at
selskabet kan forlange, at ejeren af en ejendom, når forudsætningerne for de fastsatte og be-
talte anlægsbidrag ændres ved om- eller tilbygninger eller ændret anvendelse af ejendommen,
betaler den forøgelse af anlægsbidragene, der svarer til ændringen. det følger af punkt 1.2, at
bidragene fremgår af vandforsyningens takstblad.
bestemmelsen om, at vandværket efter en fordelingsnøgle opkræver et forhøjet tilslutningsbi-
drag for institutioner og erhverv, og bestemmelsen om, at institutioners og erhvervs eventuelle
merforbrug i forhold til tidligere betalt tilslutningsbidrag afregnes efter samme fordelings-
nøgle, blev først indsat i takstbladet for 2008. takstbladet blev godkendt af nordfyns kom-
mune den 26. juni 2008. opkrævningen hos hasmark strand feriepark aps af det forhøjede
tilslutningsbidrag skete den 28. juli 2008, og bidragets størrelse var beregnet som det forhø-
jede tilslutningsbidrag ud fra anpartsselskabets vandforbrug i perioden fra 5. februar 2007 til
3. februar 2008. der er ikke tidligere med hjemmel i regulativet under henvisning til den skete
forøgelse af vandforbruget på ejendommen opkrævet yderligere anlægsbidrag.
                                               - 4 -
der er ikke er oplyst omstændigheder som giver grundlag for at tillægge takstbladet tilbage-
virkende kraft, og hasmark strands vandforsyning har derfor ikke været berettiget til at fo-
retage opkrævningen. landsretten tager derfor anpartsselskabets påstand til følge.
efter de nedlagte påstande har landsretten ikke anledning til at tage stilling til, om den skete
måling af appellantens vandforbrug i 2009 er retvisende.
til dækning af appellantens advokatudgifter for byretten og landsretten og den erlagte retsaf-
gift for disse instanser skal indstævnte betale sagsomkostninger, som nedenfor bestemt.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
andelsselskabet hasmark strands vandforsyning skal til hasmark strand feriepark aps be-
tale 215.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 6. februar 2009, 215.000 kr. med tillæg af
procesrente fra den 23. februar 2009 og 214.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 25. maj
2009.
i sagsomkostninger for begge instanser skal andelsselskabet hasmark strands vandforsyning
betale 100.000 kr. til hasmark strand feriepark aps.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 19. marts 2014
sag 18/2012
(1. afdeling)
a
(advokat ole sigetty)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 21. december 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen,
michael rekling, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har nedlagt påstand om, at indstævnte, skatteministeriet, skal anerkende, at
han bevilges henstand med betaling af skatter og afgifter for indkomstårene 2004-2007.
skatteministeriet har påstået stadfæstelse, subsidiært at sagen hjemvises til skat til fornyet
behandling.
supplerende sagsfremstilling
a er ved retten i helsingørs dom af 11. september 2013 idømt fængsel i 5 år og en tillægs-
bøde på 55.862.627 kr. efter straffelovens § 289 om overtrædelse af særlig grov karakter af
bl.a. skatte- og afgiftslovgivningen. samtidig er a i medfør af retsplejelovens § 991 dømt til
at betale 21.738.000 kr. i erstatning til skat for unddragne selskabsskatter. dommen er an-
ket til østre landsret. straffesagen angår bl.a. nogle af de forhold, som er omfattet af denne
sag om henstand med betaling af skatter og afgifter for indkomstårene 2004-2007.
                                              - 2 -
det fremgår af de i landsrettens dom omtalte opgørelser og rapporter fra registreret revisor
johnny karleby, at a og hans daværende ægtefælle havde et privatforbrug på 300.162 kr. fra
den 25. september 2008 (dagen efter hans konkurs) til den 31. december 2008. i 2009 og 2010
er privatforbruget opgjort til henholdsvis 753.714 kr. og 743.014 kr.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af a den 27. juni 2012.
a har forklaret bl.a., at han og hans selskaber blev erklæret konkurs henholdsvis den 24. og
29. september 2008. i dagene op til konkursen indgik han en aftale med de fremtidige kurato-
rer om en tilknytning i minimum 3 måneder efter konkursen. han skulle således have løn for
at hjælpe kuratorerne, og han arbejdede også for dem i en periode på 3 måneder. for sit ar-
bejde fik han 3 gange 75.000 kr. af kuratorerne.
i februar 2009 opstod der en mulighed for, at han kunne bistå nogle folk med at købe aktiver i
konkursboet og desuden købe fast ejendom for dem. i begyndelsen var der tale om et ansæt-
telsesforhold, men senere – efter opfordring fra revisor – blev det aftalen, at han skulle have
udbetalt honorarer. hans revisor rådede ham til at oprette en virksomhed, og hen over hele
foråret 2009 drøftede han og hans daværende hustru, hvem af dem der skulle oprette virk-
somheden. hans daværende hustru, som kommer fra rusland, var meget skræmt over situati-
onen og forstod ikke det danske system. hun ville bare gerne have udbetalt løn. når han ikke
selv startede en virksomhed, skyldtes det, at han ikke var klar over, hvordan hans egen situa-
tion var efter konkursen, og hvad han kunne. i efteråret 2009 – vistnok i november – rådførte
han sig med advokat robert mikelsons, som ikke mente, at der var et problem med, at han
kunne oprette en virksomhed i sit eget navn. han kunne bare sende en registreringsblanket
ind, og efter drøftelser med advokat mikelsons blev de enige om, at han kunne skrive 1. fe-
bruar 2009 på som begyndelsesdato for virksomheden. fra april 2009 og fremover fik virk-
somheden udbetalt 50.000 kr. om måneden aconto af en kunde, ejendomsholding aps, som
ejes af b. beløbene blev udbetalt med henblik på slutfakturering. efter november 2009 sendte
han en registreringsblanket til erhvervs- og selskabsstyrelsen. styrelsen svarede ham i foråret
2010, at den havde videresendt hans blanket til skat. i foråret 2010 – vist nok i maj – fik
han et brev fra skat, som anmodede ham om en sikkerhedsstillelse på 1,5 millioner kr. på
brevet fra skat var allerede angivet et se-nummer. skat foreslog en sikkerhedsstillelse på
1,5 millioner kr. og meddelte ham, at han indenfor 2-3 uger kunne klage over kravet om, at
der skulle stilles sikkerhed. han havde ikke 1,5 millioner kr. til at stille sikkerheden, og han
                                               - 3 -
kunne heller ikke skaffe beløbet, så sikkerheden blev ikke stillet. han diskuterede med advo-
kat mikelsons, som sagde, at han ikke kunne komme uden om kravet om sikkerhedsstillelse.
han måtte herefter konkludere, at det ikke kunne lade sig gøre at oprette en virksomhed, og
han lavede bogføring for det forløb, der havde været, og indbetalte det skyldige momsbeløb til
skat. hans tidligere hustru havde fået løn, og hun selvangav selv sin løn til skat og ind-
betalte det skyldige beløb i skat. virksomheden havde således været i drift i 2009, men
momsbeløbet blev betalt i 2010. i 2010 var der nogle få udgifter i virksomheden, for eksem-
pel til revisor og telefon. i november 2009 indstillede virksomheden de udadgående aktivite-
ter, og den egentlige aktivitet i virksomheden var således fra februar 2009 til november 2009.
efter 1. november 2009 fik han udbetalt b-indkomst fra bs øverste selskab josp3, som er et
anpartsselskab. han fik ca. 180.000 kr. for 2009 og halvdelen af 2010, indtil den 30. juni
2010. beløbet dækkede en specifik afregning for forretninger, som han havde tilført bs sel-
skab. han drev således den ikke registrerede virksomhed, som fik udbetalt 50.000 kr. pr. må-
ned, og ved siden af fik han selv en bonus fra josp3 for 2009 og første halvdel af 2010 indtil
30. juni 2010. bonussen på ca. 180.000 kr. brugte han til at betale gæld med, for eksempel
skyldig lokaleleje og kontorleje for virksomheden.
den 30. september 2010 var den personligt drevne virksomhed afviklet. efter 30. juni 2010
har han levet af lån fra sin far. han har ikke været konsulent for josp3, men han har fra
josp3fået udbetalt mindre honorarer på i alt ca. 152.000 kr. for mindre opgaver. i 2009 og
første halvdel af 2010 var hans opgaver for josp3 i det væsentlige at finde ejendomme til
selskabet. efter 30. juni 2010 har hans opgaver primært bestået i at finde de billigste hånd-
værkere til konkrete byggeopgaver. efter 30. juni 2010 har han således fået honorar fra
josp3, hvis han har løftet konkrete opgaver for selskabet. han må se, om det er muligt stadig
at finde nogle gode ting til josp3, men det bliver sværere og sværere, for udbuddet er ikke
det samme. han har ikke haft andre indtægter i perioden end dem, han har forklaret om.
fra konkurstidspunktet og fremefter har han ikke haft nogen formue, men kun gæld. siden
konkursen har han været nødt til kontinuerligt at låne penge af sin far for at kunne leve. hans
far giver ham 50.000 kr. pr. år og samme beløb til hvert af sine to børnebørn. herudover låner
han ca. 100.000 kr. om året af sin far, som fører nøje regnskab med lånene. det kan godt
passe, at han siden konkursen har lånt i alt cirka 400.000 kr. af sin far. så vidt han ved, har
hans tidligere hustru også lånt af sin familie nogle gange siden konkursen.
                                                - 4 -
han blev skilt fra sin tidligere hustru i maj 2012. hun indgav skilsmissebegæring før nytår
2011/2012.
hustruen arbejdede i 2008 for metropolitan apartments, som er et selskab, der ejes af c. hun
ophørte med dette arbejde i december 2008, og derefter var hun postbud på d postkontor i
januar, februar og lidt af marts 2009. herefter bistod hun ham i hans enkeltmandsvirksomhed
indtil november 2009. så fik hun et rengøringsjob, og efter det fik hun et fast job hos hans far.
hun har modtaget børnechecks og så videre, men i øvrigt har hun ham bekendt ikke haft an-
dre indtægter.
registreret revisor johnny karleby, rådgivningsgruppen, har været revisor for hans far i
mange år. da skatteministeriet valgte at anke den henstand, som landsskatteretten havde
givet ham, blev han bombarderet med spørgsmål fra sin tidligere advokat. han sagde til advo-
katen, at han ville bede rådgivningsgruppen besvare spørgsmålene og udarbejde en redegø-
relse om hele forløbet. rådgivningsgruppen fik i den forbindelse alle kontoudtog og alle væ-
sentlige regninger. revisor fik oplysningerne fra hans tidligere hustru, som havde styret regn-
skabet siden konkursen. johnny karlebys opgørelser og rapporter, der er vedlagt som bilag til
dennes brev af 27. oktober 2011, er således udarbejdet til brug for besvarelse af provokationer
i landsretssagen. han har fået en kopi af alt materialet, der er fremlagt som bilag til johnny
karlebys brev af 27. oktober 2011, og han har skimmet materialet. han har gennemlæst det
materiale, som vedrører ham selv. han er ikke stødt på noget, som er forkert, heller ikke i det
materiale, der vedrører ham selv, og som han har gennemlæst.
det er rigtigt, at han pr. konkursdatoen den 25. september 2008 havde en personlig gæld på
cirka 1,3 millioner kr. han skyldte beløbet til sin far, som dels havde lånt ham penge til hans
byggeri i vedbæk dels havde været flink til at betale hans regninger fra juli 2008 og frem.
det kan godt passe, at hans tidligere hustru dengang havde bruttoaktiver på cirka 430.000 kr.
siden konkursen er hans tidligere hustrus formue blevet brugt. hans egen gæld er blevet sta-
dig større, og han vil tro, at hans tidligere hustrus penge er sluppet op hen over foråret 2009.
på konkurstidspunktet havde han og hans tidligere hustru tilsammen en gæld på cirka 1 mil-
lion kr., og han vil tro, at hans gæld nu er steget til ca. 2 millioner kr.
han har under sin forklaring i dag redegjort for sin fulde økonomi og for det, han ved om sin
tidligere hustrus økonomi. så vidt han ved, har johnny karleby alt med i sine opgørelser og
                                                  - 5 -
rapporter. han er ikke enig med østre landsrets bemærkning om, at der er en betydelig usik-
kerhed om hans økonomi efter konkursen. der er efter hans opfattelse ingen usikkerhed om
hans økonomi. der har været udarbejdet analyser og rapporter om perioden, også for perioden
2-3 år før konkursen.
han har siden konkursen betalt sin far en del af det beløb på 152.000 kr. som e fik til sidst. i
øvrigt har han ikke betalt sin far noget beløb. foreholdt, at lånet fra hans far, i, pr. 31. decem-
ber 2008 var opgjort til ca. 1,3 millioner kr. og at lånet pr. 31. december 2009 var opgjort til
ca. 1.145.000 kr. og således var nedbragt med ca. 130.000 kr., udtalte han, at hans far løbende
har fået penge ind og ud af de indtægter, der har været til rådighed for ham. i den periode,
hvor han havde overskud i den personligt drevne virksomhed, betalte han sin far noget til-
bage. de månedlige udgifter i virksomheden bestod af hans tidligere hustrus løn og telefon-
regninger – i alt ca. 20.000 kr. herudover var der en akkumulerende lokaleudgift, som til sidst
blev betalt i forbindelse med et forlig med udlejer.
der har været en låneforøgelse i den personligt drevne virksomhed på ca. 200.000 kr. i perio-
den 2009 til juni 2010. den låneforøgelse har bevirket, at han har kunnet betale sin far noget
tilbage, men hans fars nettotilgodehavende er forøget siden konkursen. de 50.000 kr., som
blev betalt til virksomheden pr. måned, blev indbetalt på hans tidligere hustrus bankkonto.
når han fik udbetalt penge af sin tidligere hustru, fik han pengene kontant.
de 50.000 kr., som hans far giver ham hvert år, bliver udbetalt til ham med nogle tusinde kro-
ner ad gangen. han har ingen bankkonto selv.
hen over foråret 2009 fik hans tidligere hustru udbetalt beløb af metropolitan apartments,
som hun brugte til løbende at afdrage på hans gæld til hans far.
han har gæld til advokater og revisorer, der har bistået ham i det skattemæssige sagskompleks
siden konkursen. han har haft en klar aftale med rådgiverne om, at indtil sagerne er slut, må
de nøjes med at få det, de kan få af det offentlige efter reglerne om omkostningsgodtgørelse.
han mener, at en stor del af rådgiverne kender sagerne godt og er fortrøstningsfulde med hen-
syn til resultatet. de har i hvert fald sagt til ham, at han ikke skal tænke på resten af det beløb,
han skylder dem.
                                               - 6 -
i forbindelse med skats ransagning beslaglagde skat smykker, der tilhørte hans tidligere
hustru og hans daværende svigermor samt hans fars ur. effekterne lå i hans families penge-
skab i hornbæk. advokat mikelsons kærede beslaglæggelsen, og under kæresagen hævede
søk sagen, fordi effekterne tilhørte konkursboet og blev udleveret til kuratorerne. familien
stævnede konkursboet, men sagen blev forligt af omkostningsmæssige årsager. hans davæ-
rende svigermor har betalt nogle penge til kuratorerne for at få sine smykker tilbage. hans
tidligere hustru har lånt penge af en god bekendt, f, som har betalt for hendes smykker og fået
dem udleveret. hans daværende hustru og f har, så vidt han ved, en aftale om, at hun, hvis
hun en dag får råd, kan købe smykkerne tilbage. hans far har forligt sagen med konkursboet.
f, som har kendt hans tidligere hustru gennem mange år, fik et større kontantbeløb for sin
bolig, der gjorde ham i stand til at betale for hendes smykker.
han og hans tidligere hustru aftalte efter konkursen med kurator, at de kunne blive boende i
sommerhuset i hornbæk i 3 måneder. de flyttede fra sommerhuset den 1. januar 2009 og
flyttede ind i hans tidligere hustrus lejlighed på g i hellerup. der boede han indtil november
2009, på hvilket tidspunkt han flyttede ud til sin far, fordi han og hans tidligere hustru
skændtes hele tiden. den bil, der holdt på adressen, var den bil, hans tidligere hustru typisk
lånte af hans far. det er rigtigt, at han kom i lejligheden ind i mellem for at hente sine børn og
så videre.
advokat mikelsons havde sagt, at han selvfølgelig ville få henstand med skatten, indtil sagen
var afsluttet. det var kutyme, og advokat mikelsons havde aldrig oplevet andet. han sagde
dette til sin kone, men skat gav imidlertid afslag på henstand. advokat mikelsons indbragte
afgørelsen for landsskatteretten og sagde, at landsskatteretten formentlig ville lave skats
afgørelse om. skat kunne imidlertid inddrive tilgodehavendet alligevel, og han og hans tid-
ligere hustru havde i den anledning et møde med advokat mikelsons. advokat mikelsons
forsøgte at berolige hans tidligere hustru, men hun sagde, at hun ikke kunne bo sammen med
ham, hvis skat kunne komme i hendes hjem. når han havde fået styr på sine sager, kunne
de tale sammen igen. da landsskatterettens afgørelse kom, fik han bevilget henstand i 4 år,
og omkring maj 2010 flyttede han tilbage til sin daværende hustru. han flyttede på ny fra sin
daværende hustru i oktober 2011.
efter at have boet hos sin far fik han en lejlighed i h. skat kom på adressen i forbindelse
med en udlægsforretning på hans bopæl. fotografierne er formentlig taget af skats medar-
bejdere. han havde fået lejligheden to dage forinden. ejendommen havde han fundet til b,
                                                - 7 -
som tilbød ham at leje lejligheden til den omkostningsbestemte leje. han havde ingen møbler
selv og ingen penge, og han havde kun taget det med, som han kunne, fra sin far. nu har han
fået en bedre lejlighed på i i brønshøj, som er indrettet. skat har også været på den adresse,
men der var intet, som skat kunne gøre udlæg i.
om sin relation til huset på j har han forklaret, at b har sit kontor i den ejendom. han har
bistået d med at istandsætte ejendommen, og han har været på adressen i forbindelse med, at
han har udført arbejde for b. han har et skrivebord og en computer i ejendommen og kører
derop næsten dagligt. når han har en computer og et skrivebord på j, skyldes det, at det er han
nødt til at have til rådighed, hvis han skal finde forretninger til b. der er også nogle af bs an-
satte i ejendommen. det er rigtigt, at han og johnny karleby har holdt møder om skattesagen
på ejendommen j. han kan ikke forklare, hvorfor karleby i landsretten har forklaret, at
karleby ikke ved, hvad han lavede på adressen.
han bekræfter også, at der den 6. oktober 2009 blev gjort forgæves udlæg hos ham, og han
kan sagtens huske udlægsforretningen. den var forgæves, fordi der ikke var noget at gøre
udlæg i. han oplyste ikke under udlægsforretningen om, at der samme dato var indbetalt
50.000 kr. på konto 6010 fra ejendomsholding aps, fordi pengene allerede var brugt, da
skat forsøgte at foretage udlæg. i det øjeblik, pengene blev indbetalt til hans tidligere hu-
strus konto, var de ikke i hans varetægt længere. de måtte se, om han havde et tilgodehavende
i bogføringen. hen over foråret 2009 kunne hans tidligere hustru som forklaret nedbringe
hans gæld til faderen.
det er endvidere korrekt, at han under en fogedforretning den 21. januar 2010 oplyste til fo-
geden, at hans far hjalp ham med penge af og til, da han ikke var i job og ingen indtægt havde
på daværende tidspunkt. dengang havde han ikke fast job. i januar 2010 arbejdede han som
tidligere forklaret som konsulent for b, men han var ikke fast konsulent, og han havde ikke
overblik over, om der senere ville komme et udbytte af dette arbejde. derfor oplyste han ikke
skat om det.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om a efter skatteforvaltningslovens § 51 er berettiget til henstand med betaling
af skatter og afgifter på i alt ca. 154 mio. kr. for indkomstårene 2004-2007, fordi han har kla-
get over opgørelsen. der er ikke under denne sag spørgsmål om at give henstand mod sikker-
hedsstillelse.
                                               - 8 -
efter skatteforvaltningslovens § 51, stk. 1, kan skat efter ansøgning give henstand med
betaling af den del af en skat, som en klage over opgørelsen vedrører. henstand kan ikke gi-
ves for et tidsrum på mere end 4 år, jf. § 51, stk. 3. efter § 51, stk. 4, kan henstand gøres be-
tinget af sikkerhedsstillelse for henstandsbeløbet, hvis det skønnes, at meddelelse af henstand
vil indebære, at muligheden for senere at inddrive kravet forringes.
det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at den er en lovfæstelse af hidtidig praksis,
hvorefter der – når der klages over en skatteansættelse – efter anmodning som udgangspunkt
gives henstand med betaling af den del af skatten, som klagen vedrører. dette gælder dog
ikke, hvis der er en nærliggende fare for, at skatten ikke vil blive betalt, hvis der ydes hen-
stand, f.eks. hvis den skattepligtige er ved at flytte til udlandet. alternativt kan der kræves
sikkerhedsstillelse for at give henstand.
efter lovbestemmelsen og dens forarbejder skal en skatteyder som udgangspunkt meddeles
henstand med betalingen under klagesagens behandling. denne adgang må antages navnlig at
skyldes, at det kan have store ulemper for en skatteyder at skulle betale et beløb, som måske
uretmæssigt er pålagt skatteyderen af skat. skønnes det imidlertid, at en henstand vil be-
virke en nærliggende fare for, at skatten ikke vil blive betalt, kan der gives afslag. det for-
hold, at der ikke er en aktuel inddrivelsesmulighed, er ikke i sig selv til hinder for, at der kan
gives afslag på henstand, og bedømmelsen af, om der er en nærliggende fare for, at skatten
ikke vil blive betalt, kan ikke begrænses til en sammenligning mellem den aktuelle inddrivel-
sesmulighed og den forventede mulighed ved en eventuel henstandsperiodes udløb.
a blev erklæret personlig konkurs i september 2008, men de indtægter, som han i tiden her-
efter har haft ved egen virksomhed, indgår ikke i konkursboet, jf. konkurslovens § 33. det er
oplyst, at a fra februar 2009 drev egen virksomhed, at indtægterne herfra blev indsat på hans
daværende ægtefælles konto, og at han først oplyste myndighederne om denne virksomhed i
maj 2010, efter at landsskatteretten havde meddelt ham henstand med betalingen af kravet på
ca. 154 mio. kr. han har således i mere end et år drevet uregistreret virksomhed uden løbende
afregning af skat og moms. as indkomst- og formueforhold må endvidere anses for at være
forbundet med stor usikkerhed. det er således bl.a. oplyst, at han og hans familie i årene efter
konkursen havde et privatforbrug på over 700.000 kr. årligt, som angiveligt i betydeligt om-
fang blev finansieret ved optagelse af familielån, men disse lån er ikke dokumenterede. ende-
lig vedrører en del af kravet forhold, som der – jf. den nu ved landsretten verserende straffe-
                                               - 9 -
ankesag – må anses at være begrundet mistanke om er forbundet med skattesvig af særlig
grov karakter.
efter en samlet bedømmelse af disse forhold finder højesteret, at en henstand ville forøge en
nærliggende fare for, at skatte- og afgiftskravet i givet fald ikke ville kunne inddrives.
a er derfor ikke i henhold til sin ansøgning af 5. november 2009 berettiget til henstand med
betaling af skatter og afgifter for indkomstårene 2004-2007.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 50.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.