text:
                                         dom
afsagt den 1. oktober 2013
h-20-06
                                klaus riskær pedersen
                                (advokat arvid andersen)
                                mod
                                1) telenor a/s (indtrådt i stedet for esplanaden holding
                                a/s)
                                2) advent international ltd
                                3) lehman brothers comm. fund
                                4) john helmsøe-zinck
                                5) john bernstein
                                6) murat erkurt
                                7) john mcevoy
                                8) massimo giovanni preltz oltramonti
                                9) gunnar rydning
                                (for 1-9 advokat morten ulrich)
                                10) advokat kurt skovlund
                                (advokat frank bøggild)
                                11) statsautoriseret revisor klaus honoré
                                (advokat jakob anker lentz)
indledning
sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt telenor a/s, advent international ltd, lehman
brothers comm. fund, john helmsøe-zinck, john bernstein, murat erkurt, john mcevoy,
massimo giovanni preltz oltramonti, gunnar rydning (herefter samlet sagsøgte 1-9), kurt
skovlund og klaus honoré har handlet erstatningspådragende over for klaus riskær
                                               - 2 -
pedersen som følge af, at hans warrants blev annulleret i forbindelse med likvidationen af
selskabet cybercity holding a/s (herefter cybercity holding).
påstande
klaus riskær pedersen har nedlagt følgende påstande:
principalt: de sagsøgte 1-9, kurt skovlund og klaus honoré skal in solidum, subsidiært
             hver for sig, til klaus riskær pedersen under konkurs v7 kurator john korsøe
             jensen (herefter konkursboet) betale 40.790.714 kr. med tillæg af procesrente af
             19.832.800 kr. fra den 17. juni 2005 og af 20.957.914 kr. fra den 17. april 2013.
subsidiært: de sagsøgte 1-9, kurt skovlund og klaus honoré skal in solidum, subsidiært
             hver for sig, til konkursboet betale et mindre beløb fastsat efter rettens skøn med
             tillæg af procesrente fra den 17. juni 2005.
mere subsidiært: telenor a/s, alternativt in solidum advent international ltd. og lehman
                  brothers comm. fund, alternativt in solidum john helmsøe-zinck, john
                  berstein, murat erkurt, john mcevoy, massimo giovanni preltz oltramonti,
                  gunnar rydning, alternativt kurt skovlund, alternativt klaus honoré skal til
                  konkursboet betale et mindre beløb fastsat efter rettens skøn med
                  procesrente fra den 17. juni 2005.
sagsøgte 1-9 har nedlagt påstand om frifindelse.
kurt skovlund har nedlagt påstand om frifindelse.
klaus honoré har nedlagt påstand om frifindelse.
sagen er anlagt den 17. juni 2005 ved østre landsret og i medfør af retsplejelovens § 232 og §
6, stk. 5, henvist til sø- og handelsretten.
                                              - 3 -
klaus riskær pedersen blev erklæret konkurs den 7. april 2010. konkursboet har ikke ønsket
at indtræde i retssagen, der i medfør af konkurslovens § 138 er videreført af klaus riskær
pedersen.
oplysningerne i sagen
parterne
klaus riskær pedersen var i 1995 med til at etablere virksomheden cybercity, som drev
virksomhed med udvikling og salg af internettjenester, bredbånds- og netværksbaserede
løsninger til såvel privatmarkedet som til erhvervskunder. selskabet, hvori virksomheden
blev drevet, var oprindeligt et anpartsselskab med binavnet cybercity. klaus riskær
pedersen var direktør for selskabet indtil 2000, hvor det blev solgt til cybercity holding a/s,
der var ejet af en gruppe danske og udenlandske institutionelle investorer. selskabet blev i
den forbindelse omdannet til et aktieselskab og vil derfor i det følgende blive benævnt
cybercity a/s. ved salget fratrådte klaus riskær pedersen som direktør og blev i stedet
antaget som konsulent. den 2. februar 2003 trådte cybercity holding a/s i likvidation.
selskabet skiftede samtidig navn til finansieringsselskabet af 1. januar 2000 a/s, men vil i det
følgende blive benævnt cybercity holding.
      ved kapitaludvidelser i cybercity a/s ultimo 2002 og primo 2003 blev esplanaden
holding a/s (herefter esplanaden holding), medejer af selskabet med en ejerandel på 13 %.
den 9. december 2003 købte esplanaden holding a/s de resterende aktier i cybercity a/s af
cybercity holding i likvidation. telenor a/s erhvervede aktiverne i esplanaden holding,
der herefter blev opløst den 22. september 2008, og telenor a/s er indtrådt i sagen i stedet
for esplanaden holding a/s. selskabet vil dog i det følgende blive benævnt esplanaden
holding.
      advent international ltd., der rettelig er et public limited company (herefter benævnt
advent), er et selskab, der administrerer midler for en række internationale fonde og
investorer. selskabet var aktionær i cybercity holding og blev tillige aktionær i esplanaden
holding.
                                             - 4 -
lehman brothers communications fund (herefter benævnt lehman brothers) er på samme
måde som advent betegnelsen for en række internationale private equity fonde og
investorer. lehman brothers var ikke aktionær i cybercity holding, men havde ydet
selskabet et konvertibelt obligationslån. lehman brothers blev aktionær i esplanaden
holding.
john helmsøe-zinck var bestyrelsesformand i såvel cybercity a/s som esplanaden holding.
han var tillige bestyrelsesformand i cybercity holding.
 john   bernstein,   massimo    giovanni,   preltz oltramonti   og   gunnar    rydning   var
bestyrelsesmedlemmer i såvel cybercity a/s som esplanaden holding og var endvidere
bestyrelsesmedlemmer i cybercity holding.
murat erkurt var bestyrelsesmedlem i såvel cybercity a/s som esplanaden holding a/s.
 john mcevoy var bestyrelsesmedlem i cybercity a/s og var medlem af cybercity holdings
bestyrelse.
advokat kurt skovlund, idet følgende benævnt likvidator, var likvidator i cybercity holding.
statsautoriseret revisor klaus honoré, idet følgende benævnt revisor, var revisor for såvel
cybercity holding, cybercity a/s som esplanaden holding a/s.
salget af cybercity aps til cybercity holding i 2000
cybercity aps blev i 2000 erhvervet af cybercity holding a/s, der var ejet af en række
fonde, administreret af advent internatonal corporation, og en gruppe af andre investorer.
      den 15. marts 2000 blev der mellem the advent funds, advent internatonal
corporation, newco (senere cybercity holding), fonden af 1. december 1997 (herefter
fonden), aps kbus 17, nr. 1199, baltic internet group b.v. (big) og cybercity aps som
henholdsvis køber og sælger indgået en share sale and purchase/share subscription and
                                                     - 5 -
redemption agreement (herefter ssp-aftalen) vedrørende cybercity holdings køb af
anparterne i cybercity aps.
                den samlede købesum i ssp-aftalen blev aftalt til 60 mio. usd, hvoraf de 20
mio. usd skulle betales i form af kapitalforhøjelse og efterfølgende rettet kapitalnedsættelse
(indløsning) af fondens aktier i cybercity a/s. restkøbesummen på 40 mio. usd skulle
betales med 15 mio. usd som en engangsbetaling til big den 31. marts 2001, mens de
resterende 25.000.000 usd skulle betales “at the time advent exits its investment in cybercity
[a/s]. in this context exit shall be defined as (i) a trade sale of all or part of [cybercity a/s] or
[cybercity holding] or (ii) a sale of shares in [cybercity a/s] or [cybercity holding] following a
listing of [cybercity a/s] or [cybercity holding] from which the net cash proceeds in both the cases
(i) and (ii) are greater than usd 68,750,000. if the net cash proceeds are less than usd 68,750,000
but greater than usd 43,750,000 any amount exceeding usd 43,750,000 up to an amount of usd
68,750,000 shall be paid to big. any amount exceeding usd 68,750,000 shall be for the benefit of
advent.”
       hvis advent ikke foretog exit senest den 31. december 2003, skulle den 3. rate på 25
mio. usd forrentes fra den 1. januar 2004 med 15 % med tillæg af inflationsraten.
                advent skulle dernæst ”undertake and procure that [cybercity holding] is funded
sufficiently to enable it to effect its subscription and payment obligations in this agreement.”
klaus riskær pedersens warrants
i forbindelse med aktieoverdragelsesaftalen blev der den 24. marts 2000 mellem cybercity
a/s     og    klaus    riskær       pedersen      indgået   en   consultancy      agreement     (herefter
konsulentaftalen), hvorefter klaus riskær pedersen skulle ”provide cybercity and cybercity’s
new management team and new owners with ongoing advisory and consulting services..”. honoraret
blev fastsat til 150.000 kr. pr. måned. som et led i honoreringen var klaus riskær pedersen
omfattet af et aktietegningsprogram. af konsulentaftalens punkt 5 fremgår således følgende
klausul herom:
           ”5. warrant scheme
       in addition to the consultancy fee, the consultant shall receive warrants in cybercity in
       accordance with the warrant programme enclosed herewith as schedule 1.”
                                                     - 6 -
det er oplyst, at det oprindeligt var tanken at klaus riskær pedersen skulle tildeles warrants
i cybercity a/s. klaus riskær pedersen blev imidlertid tildelt warrants i cybercity holding.
                 tegningsprogrammet fulgte af en beslutning truffet den 24. marts 2000 af
generalforsamlingen for cybercity holding om at udstede warrants for indtil nominelt
237.668 kr. aktier til medarbejdere og visse nøglepersoner i cybercity holding eller dets
datterselskab. klaus riskær pedersen blev tilbudt vederlagsfrit ca. ¾ heraf, eller 182.231
warrants ved subscription agreement (herefter tegningsretsaftale) af 24. marts 2000.
       af bilag 1 til vedtægterne for cybercity holding fremgik bl.a., at hver tegningsret gav
ret til at tegne én aktie i cybercity holding à nominelt 1 kr. til 222,35 kr. pr. aktie svarende
til aktiens markedskurs på tegningsretternes udstedelsestidspunkt, og at tegningsretterne
kunne udnyttes til tegning af aktier i selskabet i perioden 24. juni 2003 til 15. juli 2003.
endvidere fremgik følgende:
       ”5. retsstilling ved fusion, spaltning, likvidation, aktieombytning og salg af selskabet
       5.1. såfremt selskabets generalforsamling eller bestyrelse beslutter
            • at likvidere selskabet
            • …
       har tegnerne på selskabets forlangende eller på forlangende af en person udpeget af
       selskabet pligt til efter selskabets eller den udpegede persons valg at:
             • sælge tegningsretterne eller aktier tegnet i henhold til nuværende tegningsretter til
               selskabet eller til en person udpeget af selskabet til markedskursen,
             • …
       såfremt tegningsretterne ikke sælges eller udnyttes på selskabets forlangende eller på på
       forlangende af en person udpeget af selskabet inden 14 dage, bortfalder tegningsretterne.
       …
       tegningsretternes eller aktiernes markedskurs i forbindelse med en sådan transaktion
       skal fastsættes af selskabets revisor eller anden sagkyndig udpeget af selskabets
       bestyrelse. …”
af tegningsretsaftalen fremgik, at klaus riskær pedersen erklærede at acceptere de vilkår,
der var nævnt i bilag 1 til cybercity holdings vedtægter.
       klaus riskær pedersen blev på tildelingstidspunktet beskattet af værdien af
tegningsretterne sat til ca. 4,5 mio. kr.
                                              - 7 -
       samme dag, den 24. marts 2000, blev der mellem klaus riskær pedersen og cybercity
a/s indgået en conditional option agreement. denne aftale regulerede cybercity a/s’
adgang til at tilbagekøbe (annullere) klaus riskær pedersens warrants i cybercity holding
og fastlagde en række målsætninger for klaus riskær pedersens varetagelse af
konsulentfunktionen for cybercity a/s. conditional option agreement indeholdt blandt
andet en bestemmelse om, at cybercity a/s havde ret til at tilbagekøbe op til 60.744 stk. af
de warrants, som klaus riskær pedersen blev tildelt i cybercity holding, såfremt
bestyrelsen vurderede, at han ikke opfyldte målsætningerne.
       som del af aftalegrundlaget blev der også den 24. marts 2000 indgået en agreement
mellem advent og klaus riskær pedersen, som havde til formål at regulere retsforholdet
mellem klaus riskær pedersen og advent, som følge af de tildelte warrants.
       klaus riskær pedersen skulle som en del af aftalegrundlaget påtage sig en
konkurrence- og kundeklausul, som indebar, at han i en periode på et år efter udløbet af
konsulentaftalen ikke måtte udøve konkurrerende aktiviteter over for cybercity a/s eller
servicere dette selskabs kunder. disse begrænsninger i klaus riskær pedersens virke
fremgår af ssp-aftalens punkt 12 og 13.
       ved appendix af 6. marts 2001 blev der mellem klaus riskær pedersen, cybercity a/s
og advent indgået aftale om forlængelse af klaus riskær pedersens hverv som konsulent for
cybercity a/s i yderligere 21 måneder frem til den 31. december 2002. klaus riskær
pedersens konkurrence- og kundeklausul over for cybercity a/s blev derved tilsvarende
forlænget indtil den 31. december 2003.
       den 23. april 2001 skrev john helmsøe-zinck til klaus riskær pedersen, at bestyrelsen
havde truffet beslutning om at tilbagekøbe 30.372 af klaus riskær pedersens warrants under
henvisning til, at de opstillede mål ikke var opfyldt.
               ved sin underskrift på et af cybercity holding formuleret brev, dateret den 22.
maj 2001, accepterede klaus riskær pedersen tilbagekøbet.
       cybercity a/s tilbagekøbte således i april/maj 2001 1/6 af tegningsretterne i alt 30.372
stk., således at klaus riskær pedersens beholdning herefter udgjorde 151.859 tegningsretter.
konvertible obligationslån
                                               - 8 -
den 30. oktober 2000 traf generalforsamlingen i cybercity holding beslutning om at optage
et konvertibelt lån på 148.158.403 kr.
       den 14. marts 2001 besluttede generalforsamlingen i cybercity holding at optage
endnu et konvertibelt lån på 292.842.000 kr. lånet blev optaget bl.a. med lehman brothers
som långiver. lånene androg herefter i alt 441 mio. kr. ifølge bilag 3 til vedtægterne for
cybercity holding blev de konvertible obligationslån udstedt på vilkår bl.a., at de ikke
kunne indløses af selskabet eller långiver før 2. januar 2100, idet selskabets likvidation dog
ville udgøre forfaldsgrund, og at obligationen blev tilskrevet rente med 5 % årligt, idet rente
fra udstedelsen til 31. december 2006 dog først forfaldt til betaling 31. december 2006.
såfremt indehaver ikke konverterer sin obligation til aktier, og selskabet skal indløse
obligationen, skal der af selskabet betales en rente, der afhængig af tidspunktet for
indløsning ligger mellem 16 % til 12 %. som del af dette konvertible lån besluttede
generalforsamlingen at ændre betingelserne for det konvertible lån optaget den 30. oktober
2000, således at betingelsen i bilag 3 til vedtægterne også var gældende for dette lån.
regnskaber og kapitaltilførelse til og med 2003.
års- og koncernregnskaber for cybercity a/s for 2000 og 2001 udviser et resultat på hhv.
(49,966) mio. kr. og (108,790) mio. kr. det fremgår, at der den 24. marts 2000 blev indskudt
208,119 mio. kr. som overkurs, ligesom der den 20. juni 2001 blev tilført 164,712 mio. kr. som
overkurs. af årsberetningen fremgår, at koncernens ebitda for 2001 var (57) mio. kr., og at
selskabet nåede sin opstillede målsætning om positivt ebitda i december 2001.
               af årsregnskaberne for cybercity a/s for 2002 og 2003 fremgår, at årets
resultat var hhv. (65,381) mio. kr. og (56.493) mio. kr., men ifølge ledelsesberetningen var
resultaterne for begge årene bedre end forventet.
                 det fremgår af hoved- og nøgletal i årsregnskabet for cybercity holding for
2002, at nettoomsætningen for 2002 udgjorde 266,74 mio. kr., ebitda udgjorde 28.573 mio.
kr., og årets resultat var (248.535) mio. kr. egenkapitalen udgjorde (210.559) mio. kr. af
ledelsesberetningen fremgår, at årets resultat var påvirket af en nedskrivning på 169,109 mio.
kr. af værdien på aktierne i cybercity a/s til estimeret handelsværdi. årsregnskabet er
aflagt iht. principperne for likvidation og ikke med henblik på going concern.
                                              - 9 -
               selskabets aktier i cybercity a/s var den 3. april 2002 pantsat til sikkerhed for
en gæld til hovedleverandøren cisco systems finance international (herefter cisco).
       den 20. december 2002 blev der mellem investorerne og esplanaden holding a/s på
den ene side og cybercity a/s på den anden side indgået en investor funding agreement,
idet der var enighed om at indskyde 92,8 mio. kr. i cybercity holding a/s.
       samme dato den 20. december 2002 traf generalforsamlingen i cybercity a/s
beslutning om at gennemføre en kapitalforhøjelse på 909.200 kr., hvilket beløb blev indbetalt
kontant til kurs 1.065,68 pr. aktie.
               ligeledes traf generalforsamlingen i cybercity a/s den 14. januar 2003
beslutning om at gennemføre en kapitalforhøjelse på 2.327.100 kr. til kurs 1.065,69 kr. pr.
aktie.
vurderinger af cybercity a/s
i efteråret 2002 indhentede aktionærerne vurderinger af cybercity a/s. der har været
fremlagt ”draft for discussion”, dateret den 21. oktober 2002 og udarbejdet af bear stearns
international ltd. (herefter bear stearns) og ”valuation memorandum”, dateret december
2002 og udarbejdet af kpmg.
               bear stearns anslog ”a preliminary enterprise value range of euro 30-40
million”, bl.a. baseret på den forudsætning, at cybercity blev tilført yderligere driftskapital i
størrelsesordenen 9,5 mio. euro. det hedder endvidere i rapporten, at ” we have focused on
revenue multiples as subscriber definitions differ among the business models and there are
no meaningful ebitda multiples” og videre “the european dsl sector has been affected by
difficult market conditions, delayed unbundling and, in some markets, intense competition
for the sme segment by cable”.
               kpmg anslog i december 2002 ”the enterprise value” til 265-295 mio. kr.
ligeledes under forudsætning af, at selskabet blev tilført yderligere driftskapital i
størrelsesordenen 92,8 mio. kr. kmpg vurderede baseret på et dcf scenarie værdien til 414
mio. kr. selskabet ville have et skønnet negativt cash flow i 2002 og 2003, hvorefter det
forventedes at være positivt. ebitda margen var i 2001 – 24 % og i 2002 budgetteret til 6 %,
hvorefter det skønnedes fra 2003 til 2011 at ligge mellem 20 til 32 %.
                                             - 10 -
               vurderingen fra kpmg blev opdateret i august 2003. kpmg anslog ”the
enterprise value” til 360-395 mio. kr. det fremgår af rapporten, at vurderingen ikke har taget
højde for et købstilbud fra techno tree og fra esplanaden holding. omkring metoden
fremgår følgende: ”a meaningful dcf-analysis cannot be made on the basis of the financial
estimates provided to us by cybercity, as detailed management forecasts extending 2003 have not
been available.”
likvidationen af cybercity holding
i begyndelsen af 2003 traf aktionærerne i cybercity holding beslutning om at indlede en
likvidation af cybercity holding, og i den forbindelse at overdrage aktierne i cybercity a/s
fra cybercity holding til et nyetableret selskab, esplanaden holding. esplanaden holding
var ejet/kontrolleret af de samme selskaber og investeringsfonde, som var ejere af cybercity
holding i likvidation.     på en ekstraordinær generalforsamling den 3. februar 2003 traf
aktionærerne i cybercity holding således beslutning om at lade selskabet træde i
likvidation. som likvidator blev udnævnt advokat kurt skovlund, og selskabets navn
ændredes samtidigt til finansieringsselskabet af 1. januar 2000 a/s i likvidation. proklama
blev indrykket i statstidende den 6. marts 2003.
       ved mail af 10. marts 2003 til likvidator protesterede klaus riskær pedersen mod
likvidationen, idet den var en misligholdelse af schedule 1 til hans konsulentaftale, ligesom
han tog forbehold om at rejse krav som kreditor i selskabet samt erstatningskrav over for
likvidator, idet han mente, at likvidationen medførte tab for ham, navnlig i det tilfælde, hvor
cybercity a/s blev solgt under markedsprisen. ved mail af 7. april 2003 meddelte klaus
riskær pedersen likvidator, at han ville rejse krav, og at han i øvrigt snarest ville indlede
retslige skridt.
               likvidator indhentede en vurdering af værdien af klaus riskær pedersens
warrants. i statsautoriseret revisor klaus honorés vurderingsrapport af 16. april 2003 blev
værdien af aktiverne, der bestod i 87 % af aktiekapitalen i cybercity a/s, opgjort til mellem
87 og 233 mio. kr. passiverne blev, inkl. selskabets konvertible obligationslån på 441 mio. kr.,
opgjort til 445 mio. kr. værdien af aktierne i cybercity holding blev herefter opgjort til
mellem -212 og -358 mio. kr., eller pr. aktie mellem -202 og -342 kr. værdien af
tegningsretterne blev herefter - ved anvendelse af black-scholes-modellen - vurderet til 0 kr.
                                                  - 11 -
                revisor klaus honoré har i memo af 16. april 2003 redegjort for
beregningsmetoden. det fremgår af de foretagne beregninger, at klaus honoré for 2003 har
indlagt en estimeret omsætning på 295,9 mio. kr. og et ebitda på 63,3 mio. kr. for 2004 har
han indlagt en forventet omsætning på 337,4 mio. kr. og et ebitda på 77,6 mio. kr. og for
2005 en omsætning på 371,1 mio. kr. og et ebitda på 85,4 mio. kr. ebitda margen er for
årene 2004 skønnet til 23 %. tilbagediskonteringsfaktoren er 9,7 %.
                ved brev af 28. januar 2009 har klaus honoré redegjort for værdiansættelsen af
klaus riskær pedersens warrants. det fremgår af tabel 2 ”værdi af warrantprogram/værdi af
cybercity a/s”, at den anvendte værdiansættelse af cybercity a/s skulle have været øget
med minimum 704 mio. kr., og altså mere end 360 %, før klaus riskær pedersens warrants
ville have nogen værdi.
       den 22. april 2003 afviste likvidator, at klaus riskær pedersen havde grundlag for et
krav mod cybercity holding:
       ”…
       hvorfor jeg under henvisning til aktieselskabslovens § 123, stk. 2, skal meddele dem, at
       jeg ikke kan anerkende, at de har krav mod finansieringsselskabet af 1. januar 2000 a/s i
       likvidation. såfremt de ønsker at anfægte min afgørelse, må de indbringe spørgsmålet
       for skifteretten senest 3 måneder fra afsendelse af denne skrivelse. for den gode ordens
       skyld citerer jeg aktieselskabslovens § 123, stk. 2, der er sålydende: …”
samme dag den 22. april 2003 afgav likvidator påkrav til klaus riskær pedersen om at
overdrage tegningsretterne til boet:
       ”…
       as liquidator in the above company i hereby with reference to the articles of association,
       schedule 1, article 5.1., first “dot”, request on behalf of the company that you sell and
       transfer your warrants.. at the price defined in article 5.1. (4). said price has been
       calculated by the auditor of the company in the enclosed letter dated 16 april 2003 to
       nil…”
klaus riskær pedersen protesterede i mail af 22. april 2003 imod overdragelsen af
tegningsretterne. klaus riskær pedersen gentog, at han ville tage skridt til at anlægge sag, at
han ville rejse krav mod likvidator, ligesom han advarede imod at lægge vægt på revisors
vurderingsrapport, som han beskrev som fejlbehæftet. den efterfølgende korrespondance
mellem likvidator og klaus riskær pedersen resulterede i, at likvidator den 7. maj 2003
meddelte klaus riskær pedersen, at tegningsretterne var bortfaldet.
                                             - 12 -
       i en e-mail af 14. maj 2003 varslede klaus riskær pedersen på ny sagsanlæg ”inden
proklamafristens udløb”. klaus riskær pedersen indbragte imidlertid ikke likvidators afgørelse
for skifteretten inden fristens udløb den 22. juli 2003.
               ved højesterets dom af 29. maj 2008 er det fastslået, at det krav, som klaus
riskær pedersen har rejst under nærværende retssag, ikke i sig selv er bortfaldet, fordi klaus
riskær pedersen undlod at forfølge sit hævdede krav mod cybercity holding.
       likvidationen af cybercity holding blev afsluttet pr. 30. december 2003, og selskabet
blev opløst samme dag.
       det fremgår af det endelige likvidationsregnskab for cybercity holding, at
egenkapitalen forud for likvidationen havde været negativ med ca. 210 mio. kr.
gældseftergivelsen på ca. 207 mio. kr. medførte, at likvidationen resulterede i et overskud på
1.000 kr.
likvidationsboets salg af aktierne i cybercity a/s
i et brev af 6. maj 2003 fremsatte klaus riskær pedersen på vegne af en række unavngivne
potentielle købere et betinget tilbud om at købe cybercity holdings aktier i cybercity a/s
for 68.750.000 usd. af købesummen skulle 43,750 mio. usd betales kontant, men den
resterende del 25 mio. usd (3. afdrag i købsaftalen) skulle betales ved, at køber overtog
gælden til fonden ifølge ssp-aftalen. i en e-mail af 8. maj 2003 meddelte likvidator, at
tilbuddet ville blive forelagt aktionærerne. likvidator anmodede samtidig om skriftlig
dokumentation for, at de pågældende købere var i stand til at opfylde tilbuddet.
       den 10. juli 2003 fremsatte selskabet techno tree ltd. (herefter techno tree) et
betinget tilbud om at købe cybercity holdings aktier i cybercity a/s. tilbuddet var
ligeledes på 68.750.000 usd. klaus riskær pedersen var tilknyttet techno tree som rådgiver
i forbindelse med tilbuddet. i et brev af 22. juli 2003 anmodede likvidator techno tree om
yderligere oplysninger, herunder om klaus riskær pedersens rolle. da advokat jesper lett
var nævnt som rådgiver i tilbuddet fra techno tree, forespurgte likvidator i brev af 22. juli
2003 advokat jesper lett om validiteten af personerne bag techno tree. i brev af 1. august
2003 svarede advokat jesper lett, at de tre personer bag tilbuddet efter hans overbevisning
allerede var likvidator bekendt, og ellers kunne likvidator let få oplysninger verificeres
                                             - 13 -
gennem kilder i den finansielle kreds, samt at techno tree var et nyt selskab stiftet til
formålet.
       deltagerne i konsortiet bag techno tree var blevet beskrevet i en pressemeddelelse af
30. juli 2003.
       på en ekstraordinær generalforsamling den             11. september    2003    besluttede
aktionærerne at afslå tilbuddet på køb af aktierne fra techno tree og at godkende salg til
esplanaden holding. aktionærer og bestyrelsesmedlemmer i esplanaden holding var i det
væsentlige de samme som i cybercity holding. techno trees advokat jesper lett blev
orienteret om generalforsamlingens beslutning ved brev af samme dato, den 11. september
2003.
       der blev indledt forhandlinger mellem cybercity holding og advent og de øvrige
aktionærer på den ene side og fonden på den anden side, som førte til indgåelse af en
contingent payment agreement af 11. november 2003.
       den 9. december 2003 blev salget af cybercity holdings aktier i cybercity a/s til
esplanaden holding godkendt af generalforsamlingen. købesummen var aftalt til 241 mio.
kr. for aktierne i cybercity a/s. beløbet blev bl.a. brugt til at indfri en del af cybercity
holdings konvertible obligationsgæld, mens resten, ca. 207 mio. kr. blev eftergivet. som led i
salget påtog esplanaden holding sig en betinget betalingsforpligtelse på 12,5 mio. usd. over
for fonden med henblik på at frigøre cybercity holding for sine forpligtelser i medfør af
den oprindelige aktieoverdragelsesaftale vedrørende betaling af den 3. rate på 25 mio. usd.
aftalen var endvidere blevet godkendt af cisco, som var hovedleverandør til cybercitya/s,
og som havde et ganske betydeligt krav i likvidationsboet.
cybercity a/s blev i foråret 2005 solgt til sonofon for 1,385 mia. kr.
statsautoriseret revisor klaus honoré har i sit brev af 28. januar 2009 redegjort for årsagen til
den store forskel mellem værdiansættelsen i 2003 og salgsprisen i 2005. forskellen skyldes
dels den generelle markedsudvikling og yderligere kapitalindskud, dels at cybercity a/s
var en strategisk satsning for køber.
øvrige medarbejderes warrants
                                              - 14 -
de øvrige medarbejdere, der havde fået tildelt warrants i cybercity holding fik ligeledes
inddraget deres warrants, hvilket fremgår af en mail af den 7. maj 2003 fra finansdirektør i
cybercity a/s, roland andersen, til disse medarbejdere. dernæst fremgår dette tillige af
brev af 3. juli 2003 fra kurt skovlund til medarbejderen kasper mejlgaard. af vedtægterne
for esplanaden holding fremgår i pkt. 4, at generalforsamlingen i selskabet den 30.
december 2003 havde besluttet at udstede tegningsretter, der blev tilbudt til medarbejdere,
bestyrelsesmedlemmer og aktionærer. dette blev meddelt medarbejderne i brev af 22. januar
2003, hvorefter medarbejderne blev tildelt tegningsretter i esplanaden holdning med
tilsvarende andele, som de havde haft i cybercity holding. klaus riskær pedersen var ikke
omfattet af det nye program.
               som eksempel på en warrantholder agreement har klaus riskær pedersen
fremlagt den mellem kasper mejlgaard og esplanaden holding, hvoraf fremgår, at kasper
mejlgaard accepterede at tegne sig for 93.477 warrants i esplanaden holding.
               kasper mejlgaard blev ved brev af 2. april 2004 kompenseret for sin
skattebetaling af de tildelte warrants i cybercity holding. i brevet henvises til et brev af 29.
juni 200, hvoraf det følger, at cybercity a/s skal kompensere den skat, kasper mejlgaard
indbetalte i forbindelse med tildelingen af tidligere warrants.
       ved brev af 25. maj 2005 fik kasper mejlgaard af bestyrelsen i esplanaden holding
orientering om, at selskabet den 20. maj 2005 havde truffet beslutning om at sælge selskabet
til telenor, og at han derfor skulle sælge sine 93.477 warrants til markedskurs.
       ved brev af 6. juli 2005 modtog kasper mejlgaard orientering om, at værdien pr.
warrant var beregnet til 10,095675 kr. værdiansættelsen, som var foretaget af revisor klaus
honoré, var beregnet ud fra, at prisen på selskabet ved salg til telenor var 1,385 mia. kr.
efter regulering af salgsprisen for blandt andet transaktionsomkostninger blev værdien af
warrants beregnet ud fra en samlet salgssum på 1.314.622,472 kr.
regnskaber for cybercity a/s for 2003
det fremgår af hoved- og nøgletal (1.000) i årsrapport for cybercity a/s for 2004, at
nettoomsætningen for 2000 – 2004 udgjorde hhv. 218.512, 245.092, 266.740, 294.199 og
392.909. dækningsbidraget for 2000 - 2004 udgjorde hhv. 72.850, 98.928, 159.809, 218.008 og
                                             - 15 -
293.347. ebitda udgjorde i 2000-2004 hhv. (49.804), (56.966), 29.156, 71.506 og 123.129.
årets resultat for 2000-2004 udgjorde hhv. (49.966), (108.790), (65.381), (56.493) og (9.869).
               der har endvidere været fremlagt et ”revised budget proposal p&l 2004” og et
budget for 2005 for cybercity a/s. det fremgår heraf, at man i 2004 budgetterede med en
nettoomsætning på 375 mio. kr. og et ebitda på 112 mio. kr. i 2005 budgetterede man med
en nettoomsætning på 506 mio. kr. og et ebitda på 164 mio. kr.
       det fremgår af pengestrømsopgørelsen i årsrapport for 2004 for cybercity a/s, at der i
2003 skete en kapitaludvidelse på 24.799.000 kr. og i 2004 en kapitaludvidelse på 31.373.000
kr.
klaus riskær pedersens krav
klaus riskær pedersen har gjort gældende, at ansættelsen af værdien på hans warrants ikke
var baseret på den reelle markedsværdi. til støtte herfor har klaus riskær pedersen henvist
til pressemeddelelsen af 1. juli 2003 fra cybercity a/s, hvoraf bl.a. fremgår, at cybercity a/s
har haft et tilfredsstillende resultat og fortsat omsætningsvækst, og at cybercity a/s har
gjort sig klar til opfyldelse af vækstmålsætningen; en fordobling af omsætningen frem mod
2005.
               klaus riskær pedersen har gjort gældende, at annulleringen af hans warrants
og gennemførelsen af likvidationen skete med det formål, at undgå at han kunne udnytte
sine warrants. som følge heraf har klaus riskær pedersen som grundlag for opgørelsen af sit
krav henvist til værdien af kasper mejlgaards warrants.
       baseret på oplysningerne om kasper mejlgaards warrants har klaus riskær pedersen
opgjort sit krav ved at multiplicere antallet af tildelte warrants i cybercity holding på
151.859 med faktor 24,7686, som igen er multipliceret med 10,095675. klaus riskær pedersen
har herefter opgjort værdien af sine warrants til 37.973.638 kr.
       som følge af, at kasper mejlgaard blev kompenseret skattemæssigt for sine tildelte
warrants, har klaus riskær pedersen opgjort sit krav til 40.790.714 kr. svarende til den
principale påstand.
       klaus riskær pedersen var i 2000 blevet beskattet af sine warrants. i 2004 anmodede
han skat om en ændring heraf, men fik ikke medhold.
                                              - 16 -
               klaus riskær pedersen udtog stævning den 17. juni 2005 med påstand om
betaling af 19.832.800 kr. ved processkrift 1 af 18. december 2008 tog klaus riskær pedersen
forbehold for at forhøje sin påstand og henviste til, at der i beregningen ikke var taget stilling
til, hvorvidt værdien af hans aktietegningsretter skulle udvandes som følge af de
kapitalforhøjelser, der var gennemført i cybercity holding efter tildelingen af
aktietegningsretterne. ved processkrift 6 af 17. april 2013 forhøjede klaus riskær pedersen
sin påstand med 20.957.914 kr.
               klaus riskær pedersen anmodede om, at der blev foretaget syn og skøn. den 2.
maj 2012 blev statsautoriseret revisor jan hetland møller udmeldt som skønsmand. ved
kendelse af 2. maj 2013 traf sø- og handelsretten afgørelse om, at klaus riskær pedersen nu
var afskåret fra at gøre synspunktet om skønsmandens inhabilitet gældende, ligesom retten
ikke tillod fremlæggelse af en evt. skønserklæring. retten henviste til, at klaus riskær
pedersen i næsten ni måneder undlod at fremme den skønsforretning, som var begæret af
ham.
forklaringer
klaus riskær pedersen har forklaret, at han er matematisk student og derefter cand. merc. i
finansiering og regnskab samt innovation og forretningsudvikling.
               den 14. juli 1995 indtrådte han som direktør i selskabet den glade munk aps,
som ændrede navn til cybercity a/s.
       han investerer ikke i virksomheder, men han har opbygget virksomheder igennem
mange år.
       i august 1995 etablerede han en virksomhed, som skulle give folk adgang til
internettet. han skønnede, at det ville være klogt at gøre denne teknologi tilgængelig for alle.
han havde et kapitalgrundlag på 200.000 kr., 4 studenter, nogle computeringeniører og
nogle personer, som arbejdede gratis i begyndelsen. der blev aldrig tilført anden kapital,
men driften blev finansieret af hovedleverandøren cisco systems. der blev ikke taget andre
ejere ind.
       de fik succes med at positionere sig som udbyder af internet, og de var den eneste
private udbyder ved siden af tele danmark, telia og orange.
                                              - 17 -
      forretningen var baseret på ren internetadgang, men i 1999 gik de over til fibernet,
hvilket næsten førte til en fordobling af omsætningen.
      salget i 2000 var et defensivt salg, da virksomheden fremover ville stå foran et
investeringspres for at kunne løfte omsætningen yderligere. det ville de ikke kunne
finansiere uden aktionærer. da han solgte virksomheden, var der omkring 150 ansatte.
      da han modtog henvendelsen fra advent, kunne cyber city a/s sagtens overleve, men
pengestrømmen fra drift var ikke imponerende. de vil komme til at stå i den situation, at de
ikke ville kunne udvikle virksomheden. forudsætningen for salget var, at der skulle
investeres. det var også årsagen til, at cashflow blev negativt. der var ikke sat et konkret tal
på investeringsbehovet, men han vil vurdere det til ca. 3-400 mio. kr.
      han deltog i et møde med advent, og de gik ind i en forhandlingsproces. han fandt
ikke, at der var behov for ekstern rådgivning, da han selv havde god erfaring med
forhandlinger. fonden indhentede heller ikke ekstern rådgivning, og han forhandlede
dermed som direktør for alle interessenter.
      advent skønnede, at der var et potentiale fremadrettet og var villig til at tilføre kapital.
der blev gennemført en due diligence og derefter closing. hele forløbet varede ca. 6
måneder, og salget blev gennemført den 24. marts 2000.
      det var klart fra starten, at man ville have andre investorer ind, hvilket også var
årsagen til, at man startede med at optage konvertible lån.
               når der er tale om en virksomhed i vækst, bliver der udelukkende handlet på
driftsresultatet. konkret så man dog også på ebitda. hans første pris lå på 100 mio. usd,
men advent fik prisen presset ned til 60 mio. usd, da markedet var presset.
      han deltog ikke i budgetlægningen, idet advent havde datafangst direkte i
virksomheden. de lagde derfor selv et 5-årigt budget.
      konsulentaftalen og tegningsretsaftalen er dateret samtidig med closing
memorandum den 24. marts 2000, da det ene dokument var afgørende for det andet. det var
afgørende for advent, at han underskrev en konkurrenceklausul, som var indgående
forhandlet. han stillede som en forudsætning herfor, at han ville have en andel i
virksomheden.
      tegningsretsaftalen var helt usædvanlig på grund af størrelsen og de betingelser, der
knyttede sig hertil. såfremt han ikke kunne udnytte sine tegningsrettigheder, var han
                                               - 18 -
berettiget til at sælge dem, hvilket er helt usædvanligt. tegningsretsaftalen indeholdt også en
top-up klausul, og den var en del af forhandlingen mellem parterne. den blev fremlagt og
drøftet nøje med bestyrelsen.
       det var oprindeligt aftalt, at warrants skulle etableres i driftsselskabet, men han blev
spurgt, om det ville være i orden, at warrants blev etableret i holdingselskabet i stedet. han
accepterede det på grund af tillid til køberen.
       det var et krav fra hans side, at de resterende warrants skulle gå til ledende
medarbejdere i cyber city a/s. medarbejdernes warrants var underlagt samme vilkår som
hans warrants, idet han dog havde nogle mere omfattende klausuleringer. tegningsperiode
og tegningsbeløb var ens for alle warrants. bilag 1 til vedtægterne for cyber city holding
var gældende for samtlige medarbejdere.
       med ssp-aftalens punkt 5.3 forpligtede advent sig til at tilføre kapital til et vist niveau.
       ved salget overgik han til at være konsulent. det er helt sædvanligt, at en køber sætter
egne folk ind, og han skulle derfor også indsætte en ny ledelse.
       det må være en fejl, at tegningsretsaftalen er forankret i konsulentaftalen. da
konsulentaftalen blev lavet, var der en forventning om, at warrantprogrammet skulle
etableres i driftsselskabet. det skulle have været rettet i konsulentaftalen. han opfattede ikke
de tildelte warrants som betaling for sine konsulentopgaver. de tildelte warrants var alene
betaling for hans begrænsninger i forhold til konkurrenceklausulen.
       essensen i conditional option agreement var, at man ville sikre sig, at
warrantprogrammet kunne annulleres, hvis han ikke overholdt deres aftaler.
       konsulentaftalen blev forlænget, da man havde brug for en 3-årig konkurrenceklausul.
lehmann brothers mente, at han blev sluppet løs alt for tidligt. han havde et godt forhold til
advent, og han så ingen grund til ikke at være samarbejdsvillig.
       han blev ikke orienteret om, at advent ombyttede deres konvertible løn til nye
konvertible lån. advent har derved handlet i strid med de beskyttelser, som de havde aftalt.
han blev først gjort bekendt med de to nye konvertible lån, da han besøgte john bernstein i
forbindelse med, at de ville annullere hans warrants. han fik at vide, at advent havde brug
for at omlægge kapitalgrundlaget. han nævnte, at han havde krav på en betydelig up-side,
ligesom han forespurgte om fonden, som havde 25 mio. usd til gode. han gik derefter i
gang med at lave dataindsamling og ringede ind i virksomheden. her begyndte det at gå op
                                               - 19 -
for ham, hvad der var ved at ske. han så på vilkårene for de konvertible obligationslån og
hæftede sig ved, at lånene løb i 100 år. som finansakademiker ser han det som et instrument,
der skal træde i stedet for egenkapital.
       bilag 3 til vedtægterne for cybercity holding har ingen relevans i en
solvensvurdering. lånet har ikke en reel værdi på 441 mio. kr. som gældsinstrument, og det
er helt udelukket, at nogen ville give 441 mio. kr. for det tilgodehavende. derfor sendte han
et brev til bestyrelsen.
       ved likvidationen af city holding a/s anses aktierne for tabt. såfremt aktionærerne i
stedet for at have taget et tab på 207 mio. kr. havde valgt at indskyde 234 mio. kr., ville
tegningskursen være steget fra 189,29 til 356,73.
       han gjorde ikke indsigelse mod tilbagetagelsen af sine 32.000 warrants, da bestyrelsen
var berettiget til at vurdere, om målsætningerne var opfyldt.
               han hørte første gang om likvidationen primo marts 2003. han modtog ikke
noget på skrift herom.
               han undrer sig over, at de ikke i denne situation spurgte warrantholderne, om
de havde intentioner om at tegne. virkeligheden er, at det eneste beløb, der er indgået efter
likvidationstidspunktet er et beløb på 22.450.000 kr., hvorfor hele likviditetsbehovet kunne
have været klaret med de tildelte warrants.
       cybercity holding ejede 87 % af aktierne i cybercity a/s. esplanaden holding købte
12 % af aktierne i cybercity a/s, og det undrer ham, hvordan det kunne lade sig gøre uden
at involvere ham som warrantholder.
       likvidationen var ikke påkrævet, og han kan ikke forstå, hvorfor der alene blev tilført
en investering på i alt 24 mio. kr. efter likvidationen, når de nyindtrædende aktionærer påtog
sig at indskyde 93 mio. kr.
       når han i brevet til kurt skovlund omtalte tallet 234 mio. kr., må det være et tal, som
han havde regnet sig frem til. han modtog ikke en tilbagemelding på sit brev.
       likvidator valgte at afskrive nogle betydelige investeringer over 5 år, men han mente
samtidig ikke, at det havde nogen betydning for værdiansættelsen, hvilket undrer ham. man
afskriver goodwill på 169 mio. kr., men kunne også have valgt at lade dem stå. man er som
ledelse berettiget til at foretage nedskrivninger, og han har heller ikke kritiseret det.
                                              - 20 -
       i maj 2003 indgav han en konkursbegæring mod cybercity holding, idet han gerne
ville have et uafhængigt tilsyn involveret. konkursbegæringen blev dog afvist af skifteretten.
               da meddelelsen om likvidationen kom, drøftede han det straks med fonden.
der blev indgået en aftale mellem fonden og techno tree, hvorefter de afgav et bud på 68,75
mio. usd. de 43 mio. usd skulle komme fra techno tree, og resten skulle komme ved, at
fonden fjernede sit krav på 25. mio. usd. i den proces var det afgørende, at de kunne få
fonden med. de afgav ikke et tilbud på at købe cybercity holding, men på at købe
cybercity aktier, idet hans warrants dermed igen ville få en værdi. hans rolle var alene at
redde sine warrants.
       investorerne i cybercity holding var bekendt med, hvem der stod bag techno tree,
men det er muligt, at likvidator ikke var bekendt med det.
               det var techno tree, som fremsatte tilbuddet, og de var repræsenteret af
advokat jesper lett. han kender ikke detaljerne omkring forløbet efter tilbuddets
fremsættelse, men det er hans indtryk, at man i likvidationsboet satte tempoet ned.
               da han skrev brevet til likvidator den 6. maj 2003, havde han modtaget
meddelelsen om, at hans warrants ville blive annulleret. han havde dog ikke indtryk af, at
man havde annulleret de øvrige medarbejderes warrants.
       den 7. maj 2003 skrev roland andersen ud til de øvrige medarbejdere. det drejede sig
om at få hans warrants annulleret, hvilket også nødvendiggjorde en annullering af de øvrige
medarbejderes warrants. af samme årsag oprettede de et nyt warrantprogram for de øvrige
medarbejdere.
               da han solgte cybercity a/s i marts 2000, var købesummen 60 mio. usd, og i
marts 2005 lød købesummen på 1,3 mia. kr. det er svært at sige, hvad prisen helt præcist
burde have været, men man kan have indikationer på det.
       han ville kunne forstå beslutningen om likvidation, hvis selskabet havde haft dårlige
driftsresultater, pres fra kreditorer osv., men dette var ikke tilfældet. omsætningen var mere
end fordoblet fra 1999 til 2003, cashflow var øget i 2003, ligesom ebitda viste positivt
resultat for 2003.
       deloitte gjorde ikke så meget andet end at tage udgangspunkt i bestyrelsens kurs.
bestyrelsen havde truffet beslutning om at lægge sig fast på den af kpmg anvendte kurs.
kpmg har i deres rapporter taget så mange forbehold, at de ikke kan anvendes til ret meget.
                                              - 21 -
      i rapporten fra august 2003 har kpmg kun budgettallene for 2003. de foretager dog
alligevel en dcf-beregning og tager derfor en række forbehold. det er ikke troværdigt, og
automatiske fremskrivninger kan ikke bruges til noget.
      han har betalt skat af sine warrants, hvilket er dokumenteret ved brev af 30. juli 2004
fra skattecenter nordsjælland.
      han husker ikke, hvorfor han ikke anlagde sag ved skifteretten om kravet i denne sag.
      han har mulighed for at betale sagsomkostninger, hvis han ikke får medhold i sagen,
idet han er i arbejde og har en god indkomst.
               årsagen til, at syn og skøn ikke blev gennemført var, at skønsmanden viste sig
at være den samme person, som havde lavet en indstilling til deloitte. han ønskede en
uafhængig finansmand.
john helmsøe-zinck har forklaret, at han er direktør og managing partner hos via venture
partners a/s.
      i 2000 blev han spurgt, om han ville deltage i bestyrelserne for cybercity a/s og
cybercity holding. advent udpegede ham som bestyrelsesformand i begge selskaber og
senere i esplanaden holding. de havde ikke haft et forudgående samarbejde, men en række
møder.
      han deltog ikke i forhandlingerne om køb af cybercity a/s og var ikke involveret i
udformning af kontrakter mv. han deltog dog i closingmødet den 24. marts 2000.
               bestyrelsen valgte den 30. oktober 2000 at optage konvertible lån, fordi
forretningen gik meget dårligere, end man havde forestillet sig. pengene fossede ud af
kassen, og der skulle ske et relativt hurtigt exit. kort tid efter overtagelsen af cybercity a/s
satte tdc priserne på adsl-forbindelsen til slutkunden ned til under den pris, som cybercity
a/s kunne købe det for. cybercity a/s satte også priserne ned, hvilket medførte, at de tabte
penge, hver gang de solgte noget. cybercity a/s var i en meget pludselig og uventet
likviditetsklemme. cybercity a/s købte ikke hos tdc, men investerede i eget udstyr. de
skulle have tilført ekstra kapital, og de forsøgte at få yderligere investorer. i den forbindelse
optog de et konvertibelt lån for at vise, at de også selv investerede.
                                              - 22 -
               baggrunden for det dårlige resultat i 2000 var priskrigen, som tog sin
begyndelse i 2000. overkursen ved kapitaludvidelse på 208.469.000 kr. var penge, som
cybercity holding tilførte cybercity a/s.
               bestyrelsen besluttede den 14. marts 2001 at optage endnu et konvertibelt lån
på 292.842.000 kr., hvoraf lehman brothers, som ikke var aktionær på dette tidspunkt,
tegnede sig for ca. halvdelen af beløbet.
               da de den 23. april 2001 forlangte at tilbagekøbe 30.372 warrants fra klaus
riskær pedersen, relaterede det sig til den aftale, der var indgået.
      nettoomsætningen steg fra 2000 til 2001, men resultatet var ikke tilfredsstillende. over-
kursen på 164.712.000 kr. ved kapitaludvidelsen i juni 2001 blev præsteret af cybercity
holding via den kapital, som de modtog fra lehman brothers.
      cisco var deres leverandør af netværksforbindelser. det var et normalt
leverandørforhold med stor leverandørfinansiering. cisco stod for hovedparten af den
rentebærende gæld.
      forholdet mellem aktionærerne og långiverne var anspændt, især mellem advent og
lehman brothers. lehman brothers følte sig snydt, men markedet var bare blevet hårdere.
      cisco ville kun fortsætte deres långivning, hvis selskabet blev tilført kapital, og de
kunne stille en garanti. lehman brothers ville ikke skyde aktiekapital ind i cybercity
holding. det var uholdbart, at man skulle finde fonde eller garantier for 90 mio. kr. samtidig
med, at egenkapitalen var negativ.
      i løbet af 2002 stod det klart, at egenkapitalen ville blive negativ. lehman brothers ville
forblive konvertibel långiver og ønskede ikke indskyde kapital. lehman brothers var tilfreds
med deres position som långiver. lånet blev løbende tilskrevet renter, og lehman brothers
ønskede ikke at ændre herpå. desuden syntes de, at aftalen med klaus riskær pedersen var
”lidt ulden”.
      cisco forlangte fuld sikkerhed for deres lån for ikke at kræve det indfriet og ville ikke
yde yderligere kredit, hvis der ikke blev stillet en garanti i på 90 mio. kr.
               baggrunden for indhentelse af bear stearns vurdering var et ønske om at kende
selskabets værdi. de bad både bear stearns og carnegie om at foretage en mæglervurdering.
carnegie kom ikke med en vurdering, men sagde, at der ikke var noget marked.
                                             - 23 -
       bear stearns vurdering lød på 30-40 mio. euro. der er, efter hans opfattelse, ikke noget
afgørende forkert i denne vurdering.
       da fonden som aktionær også skulle acceptere en værdiansættelse, bad de også kmpg
om at foretage en vurdering. resultatet er brugbart og bekræfter det scenarie, som de
allerede havde forudset.
       begge rapporter vurderede, at cybercity holding ikke var så meget værd, hvis der
ikke blev tilført yderligere kapital.
       de var under tidspres og skulle finde en model, som lehmann brothers ville acceptere.
lehman brothers accepterede en model, hvor der skulle tilføres kapital til selskabet, og hvor
der skulle oprettes et nyt holdingselskab. da de fandt aftalen med fonden uklar, ville de
oprette et nyt og rent selskab. de talte om at få sat en likvidator på opgaven og henvendte sig
til kurt skovlund, som fandt oprettelsen af et nyt selskab som en god løs løsning.
       de var under tidspres, da cisco skulle have en afklaring inden den 31. december 2002.
alternativet var en konkurs, hvis der ikke kom kapitaltilførsel.
       den 20. december indgik investorerne en investor funding agreement, der gav
mulighed for at indskyde ca. 24,8 mio. kr. i cybercity a/s.
       de havde holdt et møde med fonden i december 2012, men der kom ikke en endelig
afklaring i forhold til fonden før efter sommerferien.
       i november 2003 indgik investorerne en contingent payment agreement med fonden.
aftalen indebar reelt, at fondens tilgodehavende i cybercity holding blev nedskrevet, og
fonden fik et nyt tilgodehavende i esplanaden holding.
       fonden må have været klar over, at aftalen blev indgået for at kunne gennemføre
likvidationen.
               cisco havde fortsat et pantsikret krav, og det eneste rigtige var at flytte det over
i et nyt holdingselskab. der var på dette tidspunkt ikke tale om warrants i det nye selskab.
               man overvejede ikke at henvende sig til indehaverne af warrants – det var en
turbulent proces, og det eneste formål var at finde en finansieringsløsning.
       han var ikke involveret i tilbuddet fra techno tree. såfremt dette tilbud var blevet
accepteret, ville klaus riskær pedersens warrants ikke have en værdi, idet disse var i
cybercity holding, som havde en negativ egenkapital.
                                             - 24 -
       da roland andersen den 7. maj 2003 sendte mailen til medarbejderne, var der ikke
truffet beslutning om et nyt warrantprogram. det var planen at skulle ske, når likvidationen
var gennemført, hvilket ejerne havde informeret roland andersen om på et
bestyrelsesmøde.
       beløbet på 241 mio. kr. i share transfer agreement var baseret på de vurderinger, der
var foretaget.
       kpmgs vurdering fra august 2003 blev indhentet for at vurdere, hvad værdien skulle
være for at kunne lave en likvidation. han var ikke involveret i at tilvejebringe informationer
til kpmg, og han kan ikke huske indholdet af rapporten.
       værdien af cybercity a/s pr. 1. august 2003 på 434 mio. kr. ifølge kpmg gav dem
ikke anledning til at overveje, om selskabet kunne være mere værd.
               selvom vurderingerne havde været 200 mio. kr. højere, ville der stadig have
været en mindre gældseftergivelse. han ville have foretaget den samme nedskrivning af
goodwill som følge af den eksterne vurdering.
               det nye warrantprogram omfattede kun medarbejdere, som var ansat
fremadrettet. der var også andre højt placerede medarbejdere end klaus riskær pedersen,
som ikke fulgte med over og derfor ikke fik warrants i det nye selskab.
       esplanaden holding valgte at udbetale en kompensation for betalt skat til 6 personer,
som gik under navnet ”riskærs coreteam”. klaus riskær pedersen havde i sommeren 2000
lovet, at cybercity a/s ville betale deres evt. skat relateret til deres warrants. vidnet ville
ikke have, at der skulle være et afhængighedsforhold til nogen uden for selskabet. derfor
aftalte han lade selskabet betale denne skat, hvis det skulle blive nødvendigt. det gjaldt
blandt andet for kasper mejlgaard. der blev ikke ydet skattekompensation til andre
medarbejdere end de 6 personer.
kurt skovlund har forklaret, at han i 2000 var partner og chef for insolvensafdelingen i
kromann reumert. i dag er han pensioneret.
       advokat jørgen kjældgaard henvendte sig til ham i begyndelsen af 2003 og fortalte om
løsningsmodellen med at lægge det over i et nyt selskab samt baggrunden herfor. han så på
selskabets økonomi. han mente, at løsningsmodellen var mulig, såfremt der var styr på
kreditorerne. han var ikke involveret i hele grundlag for warrantsprogrammet eller
                                              - 25 -
kapitalforhøjelser. da han talte med jørgen kjældgaard, var klaus riskær pedersens
warrants ikke et tema.
       en af overvejelserne var, om det var muligt at lave en solvent likvidation. det kunne
lade sig gøre, og rent kommercielt og forretningsmæssigt er det meget mindre indgribende.
               opdraget lød alene på at likvidere holdingselskabet og få en afklaring i forhold
til fonden. som likvidator skal han både tage hensyn til kreditorer og aktionærer.
       kort efter han var blevet valgt som likvidator, modtog han brevet af 10. marts 2003 fra
klaus riskær pedersen. han svarede, at han bestred kravet, såfremt brevet skulle opfattes
som et anmeldelse i selskabet, og opfordrede klaus riskær pedersen til at anlægge sag ved
skifteretten inden 3 måneder. han fandt ikke anledning til at besvare de af klaus riskær
pedersen i øvrigt stillede spørgsmål.
       han skal som likvidator ikke tage stilling til tilbud på aktiverne, men kommer der et,
bliver det sendt videre til aktionærerne.
       vedrørende warrants fik han udleveret aftalen herom. han bad revisor om at fastsætte
værdien af disse. revisors konklusion i vurderingen var, at warrants ikke havde nogen
værdi. han efterprøvede ikke validiteten af denne vurdering, men lagde den til grund. han
vedlagde vurderingen i brevet til klaus riskær pedersen, da han bad klaus riskær pedersen
om tilbagelevere sine warrants og opfordrede ham til at anlægge sag. der kom dog ingen
stævning inden for 3 måneders fristen.
       han husker ikke, hvorfor de øvrige medarbejdere først blev orienteret senere. han
havde et arbejdsmæssigt udfald i en periode. alle medarbejdere fik samme behandling som
klaus riskær pedersen. han gjorde ikke forskel på warrantholderne.
       han var ikke involveret i det nye warrantprogram.
       han så vurderingerne fra bear stearns og kpmg. sådanne vurderinger indeholder
altid forbehold. der var tale om standardforbehold, hvorfor ingen af dem gjorde, at han ikke
kunne lægge vurderingerne til grund.
       han så intet til hinder for en solvent likvidation, da han havde styr på
hovedkreditorerne. han ”ryddede op” i de mindre kreditorer, hvorefter han kun skulle
forholde sig til de kreditorer, der skulle give afkald på en del af deres fordring.
               han forelagde tilbuddet fra techno tree for aktionærerne på bestyrelsesmødet
den 11. september 2003. forud herfor havde han udbedt sig uddybende informationer om
                                              - 26 -
techno tree for at kunne tilkendegive sin mening over for aktionærerne. han ville vide, om
der var seriøsitet bag tilbuddet, idet han ikke kendte de tre personer der stod bag techno
tree. tilbuddet var betinget, og de oplysninger, han modtog, var intetsigende.
generalforsamlingen afviste tilbuddet fra techno tree.
       han indhentede rapporten fra kpmg fra august 2003, idet han gerne ville have en
opdateret vurdering. den nye vurdering lå højere end den første vurdering, men ikke så
meget, at det ændrede hans vurdering. han interesserede sig for værdiansættelsesmetoden,
men var mere interesseret i konklusionen, og den lå inden for nogle rammer, som ikke var
helt forkert. han oplevede kpmgs forbehold som standard forbehold. han sendte
formentlig rapporten videre til aktionærerne.
               han var ikke involveret i udfærdigelsen af share transfer agreement.
               på den afsluttende generalforsamling den 30. december 2003 havde
kreditorerne accepteret akkorden, og der var ingen krav vedrørende warrants.
       baggrunden for, at det endelige likvidationsregnskab viste en positiv egenkapital, var,
at de investorer, som var aktionærer i cybercity holding, havde accepteret et tab.
klaus honoré har forklaret, at han har været partner i deloitte i 30 år. i dag er han
selvstændig rådgiver.
        han var revisor for cybercity a/s og cybercity holding i perioden fra 2000 og salget
i 2005. han var også revisor for esplanaden holding.
       han vedstår sin værdiansættelse og sit brev af 28. januar 2009 til advokat oluf engell.
       i marts 2003 modtog han en henvendelse fra kurt skovlund, som bad ham om at
foretage en værdiansættelse af medarbejdernes warrants. der var ikke angivet en særlig
metode og ikke i øvrigt udtrykt noget om forventningerne.
       han fik udleveret vurderingen fra bear stearns og kpmgs rapport fra december 2002.
dernæst fik han udleveret budget proposal fra 2003 og et udkast til årsregnskabet for 2002
for cybercity a/s og cybercity holding. regnskabet var ikke godkendt, da han afgav sin
udtalelse.
               opdraget gik på at lave en værdiansættelse af warrants og ikke af cybercity
a/s. det var ikke en nem opgave, da der var stor usikkerhed i markedet.
       bear stearns havde haft nøjagtige tal for 2002, men optimistiske tal for 2003.
                                             - 27 -
       kpmg havde ikke forecast udover 2003, og det havde deloitte heller ikke. både kpmg
og deloitte lavede en dcf-beregning. forskellen på de to beregninger skyldes, at kpmg har
indlagt højere forventninger til indtjeningen end deloitte. i 2003 har de foretaget to
forskellige beregninger af wacc. det er de to ting, der gør forskellen.
       kpmgs bemærkning i vurderingen fra august 2003 om, at ”a meaningful dcf cannot
be made…” fortæller, at de har brugt mange kræfter på at lave analysen, men at de har lagt
mere vægt på nogle andre ting. ved en værdiansættelse kan man ikke forlade sig på motiver.
markedet var præget af stor usikkerhed. en dcf-beregning er meningsfuld, men den kan
ikke stå alene.
       de har set på de forecast, som deres kolleger har lavet, og har forholdt sig kritisk til
dem. opgaven går ud på at beregne et cashflow. for at kunne omregne det til en
nutidsværdi skal man anvende en rentesats. i den forbindelse ser man på, hvad en investor
ville kræve i afkast. han ville kræve mere end markedsrente.
       han har set på markedsudviklingen for lignende børsnoterede selskaber, som blev
solgt i 2005. virksomhederne var i perioden fra 2003 til 2005 steget med 35-40 %. de mindre
virksomheder blev meget mere værd end de store.
       købesummen på 60 mio. usd i 1999 var en høj pris i forhold til vurderingerne fra bear
stearns og kpmg. klaus riskær pedersen solgte, lige før it-boblen brast. på dette tidspunkt
kunne man sælge alt vedrørende it. advent baserede prisen på det arbejde, som der var lagt i
virksomheden, og på at de kunne tjene mange penge den.
       vurderingerne fra bear stearns og kpmg er udtryk for en rigtig fremgangsmåde, når
man tager udgangspunkt i det materiale, der var til rådighed.
       dcf metoden er en beregning af nutidsværdien af en række fremtidige betalinger.
man lægger vægt på en række faktorer, herunder balancer, forecasts og øvrige tilgængelige
oplysninger, og derved forsøger man at regne sig frem til, hvad virksomheden er værd. det
bedste grundlag for at anvende dcf metoden er virksomhedens egne budgetter. man kan
dog ikke ukritisk lægge optimistiske budgetter til grund. man ser også på historikken, og
hvis man har overholdt sine budgetter, betyder det, at man kan lægge budgetter til grund. i
dette tilfælde var der dog ikke en lang historik.
       tallene, som de har lagt ind i vurderingsrapporten af 16. april 2004 for cybercity a/s,
er primært baseret på deres egne betragtninger, da de kun modtog en måneds budget for
                                              - 28 -
2003 og rapporterne fra bear stearns og kpmg. når man ser på omsætningen, ligger den på
stort set samme niveau som i kpmg´s rapport. de vurderede det som sandsynligt.
               den omsætning for 2003 på 295 mio. kr., som han har lagt ind, svarer meget
godt til nettoomsætningen for 2003, som lå på 294,2 mio. kr. ser man på ebitda, har han
indlagt 63,1 mio. kr., mens det aktuelle tal for 2003 blev på 71,5 mio. kr.
       for 2004 indlagde han en forventning på 337 mio. kr. i nettoomsætning og et ebidta
på 77,6 mio. kr. der var budgetteret med en omsætning på 375 mio. kr. og et ebitda på 112
mio. kr.
       i 2005 indlagde han en forventning på 371 mio. kr. i nettoomsætning og et ebitda på
85,4 mio. kr. selv hvis han havde kendt til budgettallene for 2005 på 506 mio. kr. i
nettoomsætning og 112 mio. kr. i ebitda, ville det ikke have medført den store stigning.
               cybercity a/s havde en god økonomidirektør, men omsætningen er svær at
styre, og budgetteringen var nok lidt for optimistisk.
       der blev ikke afholdt møde med likvidator, da han havde lavet sin vurdering, men han
haft møder med roland andersen.
       han skulle lave en værdiansættelse af medarbejdernes warrants og ikke af
virksomheden. det var derfor ikke aktuelt at tage det samme forbehold, som kpmg gjorde i
sin vurdering.
               han medtog gælden på 441 mio. kr. til pari, da det var en gæld, som skulle
betales ved likvidation. renten skal i den situation tillægges, da alle aktiver og passiver skal
medtages.
roland andersen har forklaret, at han er finansdirektør i rederiet torm. han blev ansat som
finansdirektør i cybercity a/s i juni 2000. han var ansat i cybercity a/s frem til 2005, hvor
han fulgte med over i telenor. her fortsatte han indtil 2008.
       hans funktion som finansdirektør bestod i at være ansvarlig for bagudrettet
regnskabsføring, fremadrettet budgetlægning samt strategisk planlægning og
kapitalfremskaffelse. det foregik i tæt samarbejde med aktionærerne, og der blev også
afholdt bestyrelsesmøder en gang om måneden.
       man arbejdede med 1-årige budgetter i virksomheden, og derudover var det
eventdrevet.
                                            - 29 -
      han var ikke med til at skrive pressemeddelelsen af 1. juli 2003, men han har set den,
før den blev sendt ud. de havde ambitiøse mål, og det var vigtigt for dem at henvende sig til
erhvervsmarkedet. de gjorde, hvad de kunne for at skabe et image som ambitiøse. der er
forskel på at have en ambitiøs 5-års plan og på de interne driftsbudgetter. fordoblingen af
omsætningen var et udtryk for, at de ville kommunikere over for omverdenen, at de var
ambitiøse. de havde ikke et driftsbudget, der kunne afspejle dette mål.
      ledelsesgruppen har lagt tallene ind i revised budget proposal 2004, og det er blevet
præsenteret for ejerkredsen. budgettet godkendes i december, hvorefter man kører efter
dette. hvis det viser sig ændringer, arbejdes der med rullende forecast.
      de var gode til at ramme de rullende 12 måneders budgetter, men de var elendige på
deres 5års plan. de var ikke i nærheden af at nå deres mål i 5-års planen.
               han må have set budgettet fra 2005. han mener ikke, at de nåede et revenue på
506 mio. kr. i regnskabet.
      han havde møder med revisionen om, hvad der foregik på bestyrelsesmøder, men
havde ikke møder med revisionen omkring forventninger til fremtiden.
      i 2000/2001 kollapsede markedet, og konkurrencen var hård. det var vigtigt for dem at
reducere priserne væsentligt, og de var nødt til at investere mere, end de tjente.
      han deltog ikke drøftelserne om likvidation, men han var orienteret herom. han har
ikke hørt noget om, at aktionærerne ønskede klaus riskær pedersen ud af selskabet. det var
derimod cisco, som ville have en sikkerhed, og de var derfor nødt til at omstrukturere.
      resultatet for 2002 var bedre end budgetteret, hvilket også fremgår af
ledelsesberetningen i årsrapport 2002, men der står intet om cashflow, som var negativt. han
var bange for, at de kom til at mangle likviditet.
               der var megen spekulation i organisationen om, hvorvidt de ville gå konkurs.
de havde derfor behov for at vise, at det ikke var tilfældet. de havde derfor en plan om at
oprette et nyt warrantprogram i det nye holdingselskab. de medarbejdere, som havde en
fremtid i esplanaden holding, fik tildelt warrants. der var andre end klaus riskær
pedersen, som ikke fik tildelt warrants, herunder to på ledelsesniveau.
kasper mejlgaard har forklaret, at han er direktør i centurist. han blev ansat som ingeniør i
cybercity a/s i september 1995. han stod for den tekniske udvikling og blev senere
                                               - 30 -
udviklingschef. core-teamet var en lille gruppe af kernemedarbejdere. da virksomheden
blev solgt til advent, fik disse medarbejdere tildelt warrants for tro tjeneste og for at holde
på dem. han så på det som både en belønning og som fastholdelse. klaus riskær pedersen
og advent tog initiativ til warrantprogrammet i fællesskab. han tænkte ikke så meget over
de tildelte warrants.
               efter overdragelsen gik udviklingen i virksomheden forrygende. den ændrede
telemarkedet på alle mulige fronter, og de forsøgte at udvide i norge og sverige, men
opnåede ikke en tilstrækkelig kritisk masse.
       i forbindelse med likvidationen fik han og de øvrige medarbejdere en meddelelse om,
at de ville blive tildelt warrants størrelsesmæssigt svarende til dem, som de havde i det
gamle selskab. han havde 3774 warrants, men fik 93.477 warrants i det nye holdingselskab,
svarende til ejerandelen i virksomheden. der var tale om en teknisk omlægning.
       ved salget til telenor blev hans warrants konverteret til et kontantbeløb.
       han blev også kompenseret for sine gamle aktier, idet han kunne vælge at blive
beskattet, når de blev tildelt, eller når man udnyttede dem. han betalte skatten, da han fik
dem tildelt, og han blev derfor kompenseret herfor i det nye selskab. han modtog en
skattekompensation på 70.000 kr. i april 2004. han anså det som en gentleman agreement og
fandt det meget rimeligt.
ole møller har forklaret, at han er uddannet bygningsingeniør. i 1998 blev han ansat som
systemadministrator i cybercity a/s. ansættelsesforholdet varede frem til 2005.
       han var en del af coreteamet, som bestod de personer, som havde været ansat længst
og havde centrale positioner.
       i forbindelse med salget til advent i marts 2000 betingede klaus riskær pedersen sig,
at visse nøglemedarbejdere skulle tilgodeses. vidnet blev derfor tildelt et antal warrants.
han opfattede det som en gestus, da de havde været med til at skabe virksomheden. alle
medarbejdere i coreteamet fik tildelt samme antal warrants.
       ved likvidationen i foråret 2003 blev der afholdt et warrantholdermøde, som roland
andersen indkaldte til. de fik at vide, at deres warrants blev værdiløse ved likvidationen,
men at de, der stadig var ansat, ville få tildelt nye warrants i samme forhold, som de havde i
                                              - 31 -
det gamle selskab. dernæst ville man undersøge, om det rent skatteteknisk var muligt at
tildele warrants med samme anciennitet som de gamle.
       han havde et indblik i selve forretningsgrundlaget, idet der løbende indløb statistikker
og tal i systemet. adsl-delen var i kraftig vækst, og der var tale om ny teknologi, som
krævede nye investeringer i modsætning til dial up.
       der blev afholdt kvartalsmøder, hvor de store linjer bliver ridset op for medarbejderne.
       medarbejderne fik ikke i løbet af sommeren 2003 anden orientering om virksomhedens
forventninger til fremtiden end den udsendte pressemeddelelse. der var en stemning af, at
det gik godt, og at de fik flere kunder. han vil mene, at det var en virksomhed i vækst, og de
havde en implicit forventning om at blive nr. 2.
parternes synspunkter
klaus riskær pedersen har gjort gældende, at de sagsøgte enten hver for sig eller solidarisk
har handlet ansvarspådragende ved at annullere klaus riskær pedersens warrants, idet en
beslutning om likvidation ikke automatisk skal medføre en annullering af warrants.
       klaus riskær pedersen var indehaver af 151.859 stk. warrants, der gav ham ret til at
tegne nominelt 151.859 kr. aktier i cybercity holding. disse warrants blev uberettiget
annulleret som værdiløse, idet ansættelsen af værdierne i cybercity holding ikke fandt sted
på grundlag af en reel og objektiv markedsmæssig beregning af kursværdien af aktierne i
cybercity a/s.
       det gøres gældende, at annulleringen af klaus riskær pedersens warrants og
gennemførelsen likvidationen af cybercity holding skete med det formål at undgå, at klaus
riskær pedersen kunne udnytte sine warrants ved at tegne aktier i cybercity holding.
               der var ikke et sagligt forretningsmæssigt eller økonomisk grundlag eller
behov for at cybercity holding skulle træde i likvidation. likvidationen blev foretaget på en
illoyal måde i forhold til klaus riskær pedersen. selskabet havde efter klaus riskær
pedersens opfattelse opnået gode resultater i 2003 og 2004, idet man overgik budgetterne.
dernæst opnåede man i 2005 en omsætningsfremgang. i perioden fra 2000 til 2004 øgedes
nettoomsætningen fra 218 mio. kr. til 392 mio. kr., ligesom dækningsbidraget i samme
periode også var støt stigende. ebitda gik fra at være negativt i 2000 til at være på 123 mio.
                                              - 32 -
kr. i 2004. heller ikke i forhold til cashflow holder de sagsøgtes synspunkt om, at selskabet
ikke havde den nødvendige kapital.
               værdiansættelse       af    virksomheder      handler,   udover       valg    af
værdiansættelsesmetode om, hvilken indtjening der kan forventes skabt i fremtiden og
risikoen ved denne indtjening. det er derfor ganske relevant at se på fremtiden. det er
ganske tankevækkende, at kmpg anvender dcf metoden, men samtidig tager forbehold
herfor, idet man ikke har det nødvendige grundlag.
               roland andersens forklaring om, at gennemførelsen af likvidationen skete med
det formål at forenkle ejerstrukturen, flugter ikke med varetagelsen af klaus riskær
pedersens interesser. hvis klaus riskær pedersen har fået mulighed for at udnytte sine
rettigheder, ville han være blevet aktionær med mere end 12 %, hvilket selskabet ikke var
interesseret i. han blev derfor hægtet af. selskabet havde heller ingen interesse i, at øvrige
medarbejdere blev aktionærer, hvorfor disses warrants blev indløst kontant.
               advent og lehman brothers var i 2003 enige om at skyde 92,8 mio. kr. ind i
cybercity holding. der blev dog kun tilført 24,799 mio. kr. i 2003 og 31,9 mio. kr. i 2004. det
er således ikke korrekt at hævde, at en ændring af ejerstrukturen var nødvendig for at øge
vækstpotentialet. kapitalbehovet kunne have været dækket ved at lade warrantholderne
udnytte deres warrants. dette ville kunne have tilført selskabet 52 mio. kr. det kan således
ikke have været behovet for at få tilført kapital, som var bevæggrunden til likvidationen.
               det er ikke korrekt, idet det var likvidationen, som førte til nedskrivning af
aktivet. man var ikke tvunget til at nedskrive, idet det er ren regnskabsteknik. det var
således ikke tab af egenkapital, som var årsagen til likvidationen.
               planen med likvidationen var at flytte ejerskabet af cybercity a/s fra
cybercity holding til esplanaden holding. det kunne kun lade sig gøre ved at opretholde
kontrollen gennem en solvent likvidation. overdragelsen var alene eller dog i al
væsentlighed motiveret af et ønske om, dels at undgå at betale den tredje rate, som først
skulle betales, hvis advent foretog ”exit”. advent havde således et incitament til at undgå
”exit”.
       overdragelsen af aktiverne i cybercity holding skete til en sum på maksimalt 43,75
mio. usd. denne overdragelse skete, uagtet at der på dette tidspunkt lå et bindende tilbud
fra konsortiet techno tree 68,75 mio. usd.
                                              - 33 -
               der er et betydeligt personsammenfald mellem bestyrelsen i cybercity
holding og bestyrelsen i køberselskabet, esplanaden holding. i stor udstrækning er der
endvidere tale om samme ejerkreds på begge sider af handlen.
               overdragelsen skete således til et koncernforbundet eller dog nærtstående
selskab til en kurs, der var lavere end aktiernes reelle værdi, jf. det af techno tree afgivne
bud.
               når der er tale om, at man reelt sælger til sig selv, må det kræves, at man
handler omsorgsfuldt og loyalt over for klaus riskær pedersen.
               til trods for det af techno tree afgivne tilbud om køb af aktierne i cybercity,
tog kurt skovlund ikke reelle initiativer til afklaring af, hvorvidt der på markedsvilkår var
mulighed for at opnå en højere pris for aktierne.
       klaus honoré udarbejdede vurderingen af 16. april 2003 af værdien af cybercity
holdings aktier i cybercity a/s – og dermed værdien af de klaus riskær pedersen
tilhørende warrants. vurderingen var behæftet med væsentlige fejl og mangler, idet klaus
honoré undlod at tage højde for de techno tree afgivne bud.
       der er derfor ikke blevet tilvejebragt en saglig og loyal vurdering af værdien af klaus
riskær pedersens warrants.
          aktionærerne og bestyrelsesmedlemmerne bærer et direkte ansvar for den trufne
beslutning om at likvidere selskabet. sagsøgte 1-9 har uberettiget forfordelt klaus riskær
pedersen i forhold til en række øvrige indehavere af warrants, idet klaus riskær pedersen
ikke i modsætning til de medarbejdere, der forsat var ansat, modtog warrants eller aktier i
esplanaden holding eller anden form for kompensation ved inddragelsen af warrants.
          dernæst er der ved likvidationen gennemført en tømning af cybercity holding for
værdier, som foruden at gennemtvinge klaus riskær pedersens afståelse af warrants, tillige
havde til formål at undgå forpligtelsen over for fonden.
       det må lægges til grund, at der blev underskrevet et samlet aftalekompleks den 24.
marts 2000. klaus riskær pedersen underskrev en konsulentaftale, og han påtog sig en
kunde- og konkurrenceklausul. advent forpligtede sig til at sikre, at cybercity holding var
tilstrækkeligt finansieret. advent har ikke opfyldt denne forpligtelse, idet der ikke var
tilstrækkelig kapital til, at klaus riskær pedersen kunne udnytte sine warrants.
                                              - 34 -
       retten bør derfor sammenholde værdiansættelsen af klaus riskær pedersens warrants
med advents forpligtelse til at sikre varetagelse af klaus riskær pedersens interesser.
       kurt skovlund har som likvidator ikke taget stilling til, hvorvidt advent har levet op
til sine forpligtelser.
           aktionærerne og bestyrelsesmedlemmerne bærer et direkte ansvar for den trufne
beslutning om likvidation, ligesom de er erstatningsansvarlige efter det almindelige
loyalitetsprincip, idet de i forbindelse med likvidationen tømte cybercity holding for
værdier.
       likvidator bærer et ansvar efter selskabsloven og et professionsansvar, idet han ikke
fulgte op på tilbuddet fra techno tree. det gøres gældende, at årsagen hertil var, at planen
var at flytte aktivet fra cybercity holding til esplanaden holding. man er bevidst om, at
aktivet er meget mere værd end det, som det sælges for til esplanaden holding.
       revisor klaus honoré bærer et ligeledes et professionsansvar, idet han havde flere
kasketter på. han var revisor for cybercity a/s, for cybercity holding og for esplanaden
holding. han fik til opgave at foretage en vurdering af værdien af warrants i cybercity
holding, men han undlod at tage det forbehold for dcf metoden, som kpmg tog. årsagen
hertil var, at han var et instrument i planen om at flytte aktivet fra cybercity holding til
esplanaden holding.
       klaus riskær pedersen kunne således med den nuværende anslåede værdi af
cybercity a/s have realiseret en gevinst stor kr. 37.973,638,00, såfremt hans warrants ikke
uretmæssigt var blevet annulleret, hvilket svarer til klaus riskær pedersens tab ved
fratagelsen af retten til at udnytte sine warrants.
       dernæst kunne klaus riskær pedersen have fået godtgjort et skatteprovenu på
2.817.076,00 kr.
       der er fri adgang til at justere en påstand, og klaus riskær pedersen har endda taget
forbehold herfor. der er således ikke indtrådt forældelse i denne relation.
sagsøgte 1-9 har gjort gældende, at klaus riskær pedersen ved forældelse har fortabt sin
adgang til at forhøje den nedlagte påstand, som sket ved processkrift 6 af 17. april 2013, idet
han ikke har forfulgt sit hævdede krav uden ugrundet ophold.
                                               - 35 -
       sagsøgte 1-9 har overordnet gjort gældende, at der ikke er handlet ansvarspådragende
og tabsforvoldende over for klaus riskær pedersen, ligesom klaus riskær pedersens
tabsopgørelse er bestridt.
       retsstillingen mellem sagsøgte 1-9 og klaus riskær pedersen reguleres alene af de
mellem parterne indgåede aftaler, hvoraf fremgår bestemmelser om tegningsbeløbet,
udnyttelse af tegningsretterne i et snævert tidsrum og retsstillingen ved likvidation.
       beslutningen om at træde i likvidationen var lovlig. en lovformelig beslutning om at
træde i likvidation kan pr. definition ikke være ansvarspådragende over for en ikke-
aktionær, og klaus riskær pedersen kunne ikke lide noget tab ved, at denne beslutning blev
truffet.
       sagsøgte 1-9 har dokumenteret, at cybercity a/s og cybercity holding fra 2000 til
2003 og i tiden efter havde behov for tilførsel af kapital for at kunne fortsætte driften af
cybercity a/s. cybercity holding var således reelt set insolvent.
       i 2000 stod cybercity a/s med et underskud på knap 50 mio. kr., og der blev foretaget
kapitaludvidelse med overkurs til 208 mio. kr. i 2001 stod cybercity a/s med et underskud
på 108 mio. kr. samme år indskød investorerne yderligere 164 mio. kr. ind i selskabet.
aktionærerne og långiverne finansierede i denne periode en konstant underskudsgivende
drift med betydelige midler.
       blandt aktionærerne i cybercity holding bestod der derfor en betydelig interesse i at
få tilført ansvarlig driftskapital i form aktiekapital, som på lige fod med aktionærerne ville
tage risiko for de investeringer, der var foretaget og skulle foretages, men der kunne ikke
opnås enighed herom på grund af selskabets negative egenkapital.
       man ønskede at demonstrere over for omverdenen, at man var villig til at yde
kapitaltilførsel til selskabet. dette var baggrunden for optagelse af det konvertible lån på 148
mio. kr. det var første led i forsøget på at tiltrække yderligere kapital, hvilket lykkedes, idet
der den 14. marts 2001 blev optaget et konvertibelt lån på 292 mio. kr. med lehman brothers
som långiver. cybercity holding var ganske enkelt et selskab, som skulle tilføres ganske
betydelige midler, og det er ikke korrekt som anført af klaus riskær pedersen, at alt gik godt
i cybercity holding. det er ikke tilstrækkeligt at se på dækningsbidraget.
       samtidig var cybercity a/s i likviditetsmæssige problemer særligt i forhold til
lånemellemværendet med hovedleverandøren cisco. dette lån indebar store forpligtelser, og
                                              - 36 -
lånet skulle fornys hvert år pr. den 1. januar. igennem 2002 var cybercity således presset af
cisco, som forlangte, at cybercity a/s som betingelse for at opretholde engagementet med
cisco forblev fuldt finansieret i en 5-årig periode, og at dette skulle afklares til ciscos
tilfredshed inden årsskiftet 2002/2003. dette finansieringskrav er beskrevet i rapporterne fra
såvel bear stearns som fra kpmg.
       lehmann brothers kunne ikke acceptere at konvertere lånet til aktiekapital, så længe
der forelå en forpligtelse til at betale fonden 25 mio. usd.
       løsningen blev likvidationsmodellen, hvor esplanaden holding oprettedes, indskud
fra esplanaden holding i cybercity a/s, investor funding agreement, som krævet af cisco
og likvidation af cybercity holding. denne model var afgørende for, at lehmann brothers
ville acceptere at indskyde egenkapital i esplanaden holding.
       i forbindelse med likvidationen accepterede aktionærerne og lehmann brothers at
frafalde tilgodehavender på i alt 207 mio. kr. likvidationen som solvent var således alene
muliggjort derved, at aktionærerne og lehmann brothers accepterede at yde denne
gældseftergivelse. der er således intet mistænkeligt i, at det endelige likvidationsregnskab
ender med 1.000 kr. til udlodning.
       dernæst var det også korrekt af klaus honoré at optage de konvertible lån til pari, idet
vilkårene for de konvertible lån var, at de skulle indløses ved likvidation.
       gennemførelsen af likvidationen var således ikke illoyal over for klaus riskær
pedersen. den var nødvendig, da cybercity holding i 2003 var insolvent. egenkapitalen var
negativ med 210 mio. kr. pr. 31. december 2002, hvorfor det var nødvendigt at handle. da
man havde en aftale med klaus riskær pedersen om, hvad der skulle ske ved en evt.
likvidation, var det ikke illoyalt at undlade at forhandle med ham.
       klaus honorés vurdering af markedskursen af klaus riskær pedersens warrants må
lægges til grund, idet klaus riskær pedersen ikke ved syn og skøn har ført bevis for, at
vurderingen er behæftet med fejl og mangler.
       klaus riskær pedersen undlod i næsten 9 måneder at fremme skønsforretningen,
hvorefter han kom med en habilitetsindsigelse. det må derfor lægges til grund, at klaus
riskær pedersen var klar over, at et syn og skøn ikke ville give ham medhold.
                                               - 37 -
       dernæst kunne klaus riskær pedersen have indbragt spørgsmålet om værdien af
warrants i medfør af den dagældende aktieselskabslov § 123, stk. 2. dette undlod han
ligeledes, hvilket tyder på, at han var klar over, at hans warrants var uden værdi.
       det må herefter lægges til grund, at klaus riskær pedersens warrants ikke havde
nogen værdi, og at de heller ikke ville have haft en værdi, hvis tilbuddet fra techno tree var
blevet antaget.
       det bestrides, at klaus riskær pedersens eventuelle tab, kan opgøres ud fra
værdiforholdene, der blev konstateret i forbindelse med salget af aktierne i esplanaden
holding i 2005. det er værdiforholdene i 2003, der skal lægges til grund og ikke den
efterfølgende udvikling.
       klaus riskær pedersen har ikke ført bevis for, at værdien af aktierne i cybercity a/s i
2003 kunne ansættes således, at klaus riskær pedersens warrants ville have værdi på det
pågældende tidspunkt.
       tildelingen af warrants vedtaget på generalforsamlingen den 30. december 2003 til
medarbejdere i cybercity har ingen relevans for klaus riskær pedersens retsstilling, idet
han hverken var medarbejder, bestyrelsesmedlem eller aktionær. hvordan der er forholdt i
forhold til andre personer, er denne sag uvedkommende. hertil kommer, at john helmsøe-
zinck og roland andersen begge har forklaret, at der også var andre tidligere ledende
medarbejdere, som ikke blev tildelt warrants. klaus riskær pedersen er dermed blevet
behandlet på lige vilkår med andre opsagte medarbejdere.
       selskabets betaling af skat for et antal medarbejdere, der fik inddraget deres warrants i
forbindelse med likvidationen af cybercity holding, skyldtes, at klaus riskær pedersen
havde lovet de pågældende, at fonden ville holde dem skadesløse for skattekrav. for at
undgå at disse medarbejdere skulle få et afhængighedsforhold til fonden, valgte esplanaden
holding at love det samme.
       der er dermed intet belæg for at antage, at der er handlet illoyalt eller utilbørligt over
for klaus riskær pedersen, ligesom klaus riskær pedersen ikke har lidt noget tab.
       i forhold til synspunktet om forældelse af den forhøjede påstand har sagsøgte 1-9
tilsluttet sig kurt skovlunds bemærkninger.
                                              - 38 -
kurt skovlund har tilsluttet sig sagsøgte 1-9’s procedure og har yderligere gjort gældende, at
han ikke kan holdes ansvarlig for en aktionærbeslutning om at lade et selskab træde i
likvidation. han blev valgt som likvidator, men har ikke truffet beslutning om likvidationen.
klaus riskærs warrants var ikke et tema, da han blev udpeget som likvidator. han har
dermed ikke handlet illoyalt over klaus riskær pedersen, og han er i øvrigt ikke underlagt
en loyalitetsforpligtelse over for klaus riskær pedersen.
       kurt skovlund kan kun ifalde ansvar, hvis han forsætligt eller uagtsomt tilføjer klaus
riskær pedersen skade ved overtrædelse af aktieselskabsloven eller selskabets vedtægter, jf.
den dagældende aktieselskabslov § 121, jf. § 140, hvilket kurt skovlund ikke har gjort.
       markedskursen for klaus riskærs warrants skulle fastsættes af revisor eller en anden
sagkyndig udpeget af likvidator. kurt skovlund indhentede en vurdering fra kpmg og hos
revisor klaus honoré. kurt skovlund har dermed gjort, hvad han skulle. den
omstændighed, at der i kpmgs rapport har forbehold, ændrer ikke herpå, da dette er ganske
sædvanligt. der er altid usikkerheder forbundet med værdiansættelser.
       deloitte og kpmg er professionelle, og nogle af de dygtigste i branchen. kurt
skovlund havde hverken ret, pligt eller grundlag for at anfægte disse vurderinger. hertil
kommer, at værdiansættelsen skulle have været meget forkert, før det fik betydning for
værdien af klaus riskær pedersens warrants.
       kurt skovlund afviste ikke tilbuddet fra techno tree, som ikke var et reelt bud. han
forsøgte at tilvejebringe det bedst mulige beslutningsgrundlag for aktionærerne, hvilket
imidlertid ikke lykkedes. selv hvis beslutningen om at afvise buddet fra techno tree kunne
kritiseres, kan kurt skovlund ikke holdes ansvarlig herfor, da den blev truffet af
generalforsamlingen. hertil kommer, at et bud på 68,75 mio usd ikke ville have givet klaus
riskær pedersens warrants værdi.
       professionsansvar kan alene komme på tale, hvis der er ydet rådgivning, hvilket ikke
er tilfældet.
       klaus riskær rejste sit krav allerede i 2005, men først den 6. april 2013 hævede han
påstanden til det dobbelte. sagsøgte 1-9, kurt skovlund og klaus honoré skal kunne indrette
sig på og tilrette processen efter påstanden. det er ikke korrekt, at klaus riskær pedersen tog
forbehold for at forhøje sin påstand allerede i stævningen. forhøjelsen af påstanden må
derfor være forældet, idet kravet ikke er forfulgt inden for rimelig tid.
                                              - 39 -
klaus honoré har tilsluttet sig sagsøgte 1-9’s og kurt skovlunds procedure og har yderligere
gjort gældende, at der er forskel på beslutningstagerne i selskaberne og på revisor, som alene
har værdiansat markedskursen af klaus riskær pedersens warrants. der er intet grundlag
for kritik af klaus honorés vurdering, som er sket ud fra den almindeligt anerkendte
værdiansættelsesmetode ”discounted cash flow”. klaus honoré har i detaljer uddybet
grundlaget for vurderingen i sin redegørelse af 28. januar 2009. det må herefter lægges til
grund, at vurderingen var forsvarlig og korrekt.
       værdiansættelsen af klaus riskær pedersens warrants beroede først og fremmest på
værdien af cybercity og dermed cybercity holdings aktiepost i cybercity. ifølge klaus
honorés vurdering, kunne værdien af cybercity fastsættes i intervallet 100-268 mio. kr.
       det fremgår af redegørelsen af 28. januar 2009, at klaus riskær pedersens warrants
først ville have en værdi, når værdien af cybercity oversteg 972 mio. kr., altså en forskel i
forhold til den højeste værdi i intervallet på mere end 700 mio. kr.
       klaus honoré burde ikke have taget forbehold i sin dcf analyse, da det ikke var hans
opgave at værdiansætte selskabet, men derimod klaus riskær pedersens warrants.
       på tidspunktet for klaus honorés vurdering forelå der i forvejen to vurderinger af
værdien af cybercity. hertil kom endnu en vurdering fra kpmg i august 2003, som ud fra
dcf metoden vurderede selskabet til 434 mio. kr. forskellen mellem denne vurdering og de
øvrige tre skyldes en forskellig tilbagediskonteringsfaktor. samtlige 4 vurderinger bekræfter
dog, at selskabet ikke var i nærheden af at have en værdi, der ville udløse betaling til klaus
riskær pedersen.
       tilbuddet fra techno tree lød på 68,75 mio. usd, hvilket svarer til 480 mio. kr. selv
hvis dette bud var blevet antaget, ville det ikke have udløst betaling til klaus riskær
pedersen. under alle omstændigheder kan klaus honoré ikke holdes ansvarlig for, hvad der
er passeret efter, at han afgav sin udtalelse den 16. april 2003.
       sammenfattende er der ikke grundlag for at gøre et erstatningskrav gældende mod
klaus honoré.
sø- og handelsrettens afgørelse
                                              - 40 -
ad skattekravet
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at betalingen af skattekravet for nogle
medarbejdere i relation til de udstedte warrants i cybercity holding skete i henhold til et
løfte afgivet af klaus riskær pedersen til 6 navngivne medarbejdere, og at den nye ledelse af
ledelsesmæssige årsager valgte at vedstå dette løfte. det er ikke godtgjort, at klaus riskær
pedersen var omfattet af tilsagnet om betaling af skattekravet eller på andet grundlag skulle
have haft krav på betaling af skatten, hvorfor sagsøgte 1-9, kurt skovlund og klaus honoré
frifindes for dette krav.
ad betaling for mistede warrants
ad sagsøgte 1-9:
efter den dagældende aktieselskabslov var det alene generalforsamlingen, der kunne træffe
beslutning om likvidation.
       på tidspunktet for denne beslutning var cybercity holdings egenkapital negativ,
ligesom der var et likviditetsbehov. efter forklaringerne må det endvidere lægges til grund,
at det var nødvendigt at få indgået en aftale med leverandøren cisco, selvom denne kreditor
havde et pant for sit krav, ligesom lehman brothers ikke ønskede at konvertere sit
tilgodehavende til ansvarlig kapital. endvidere havde ledelsen indhentet 2 vurderinger af
cybercity a/s, idet cybercity holdings væsentligste aktiver bestod af aktier i cybercity
a/s. på det ovenfor beskrevne grundlag blev beslutningen om likvidation truffet.
        inden likvidator foretog salg af aktierne i cybercity a/s blev der foretaget en ny
vurdering, der viste næsten samme værdi af cybercity a/s.
       det var ligeledes generalforsamlingen, der traf beslutning om salg til esplanaden
holding. ingen af de fremkomne bud ville have givet dækning til klaus riskær pedersens
warrants, og det findes ikke at være ansvarspådragende ikke at acceptere tilbuddet fra
techno tree, når henset til de mangelfulde oplysninger, der forelå omkring dette selskab,
samt kreditorerne havde accepteret en nedskrivning af deres krav.
       herefter findes bestyrelsesmedlemmerne ikke at have handlet ansvarspådragende.
       esplanaden holding deltog ikke i beslutningen om likvidation, og dette selskabs
opgave var alene at være den fremtidige ejer af aktierne i cybercity a/s. dette forhold
findes ikke at være ansvarspådragende.
                                              - 41 -
       lehman brothers var kreditor i cybercity holding og således ikke beslutningstager
udover at acceptere en nedskrivning af gælden for, at likvidationen kunne gennemføres.
       bestemmelsen i ssp-aftalen om advents forpligtelser til at sikre tilstrækkelig likviditet
findes ikke at kunne fortolkes som et ubetinget tilsagn til warrants ejerne om at sikre en
egenkapital i selskabet, der ville matche indløsningskursen.
       efter bevisførelsen findes det ikke godtgjort, at likvidationen og salget til esplanaden
holding var led i en plan, der havde til formål at hindre klaus riskær pedersen i at udnytte
sine warrants, men at likvidationen og salget af aktierne i cybercity a/s var nødvendiggjort
af selskabernes økonomiske situation.
       herefter frifindes sagsøgte 1-9.
ad kurt skovlund:
kurt skovlund deltog ikke i beslutningen om likvidation af cybercity holding. hans
opgave som likvidator var at afvikle selskabet, herunder salg af selskabets aktiver, samt sikre
kreditorerne dækning af de anmeldte krav. de væsentligste aktiver bestod af aktierne i
cybercity a/s. der fremkom to tilbud, et fra ejerkredsen af cybercity holding og et fra
techno tree. som likvidator forsøgte kurt skovlund loyalt at fremskaffe oplysninger om
personkredsen bag techno tree, men selskabets rådgiver fremkom på forespørgsel ikke med
oplysninger herom. tilbuddene blev forelagt generalforsamlingen til beslutning. det var
således ikke likvidator, der traf beslutning om salget. dertil kommer, at ingen af de
fremkomme tilbud ville give hel eller delvis dækning til klaus riskær pedersens krav. det
findes således ikke at kunne pålægges kurt skovlund ansvar for salget af aktierne.
       kurt skovlund tog stilling til det af klaus riskær pedersen anmeldte krav og henviste
ham til at anlægge sag mod likvidationsboet, såfremt han ønskede at fastholde dette, men
dette skete ikke.
       kurt skovlund havde som likvidator ingen pligt til at påse, hvorvidt advent har
opfyldt eventuelle forpligtelser over for klaus riskær pedersen, idet en sådan forpligtelse
ingen indvirkning ville have på likvidationsbehandlingen.
       herefter findes kurt skovlund som likvidator ikke at have udvist ansvarspådragende
forhold, hvorfor han frifindes.
                                             - 42 -
ad klaus honoré
efter bilag 1 til vedtægterne for cybercity holding skal tegningsretternes værdi i tilfælde af
selskabets likvidation fastsættes af selskabets revisor eller anden sagkyndig udpeget af
selskabets bestyrelse. det fremgik således allerede af vedtægterne, at der ville være
personsammenfald. klaus honoré foretog vurderingen som selskabets revisor.
      klaus honorés opgave bestod i relation til denne sag kun i vurdering af warrants, jf.
vedtægterne, og den opgave var afsluttet den 16. april 2003, hvorfor klaus honoré ikke kan
have pådraget sig ansvar efter dette tidspunkt.
      på tidspunktet for vurderingen var cybercity holding under likvidationsbehandling,
hvorfor gælden på 441 mio. kr. var forfalden. med udgangspunkt i dette foretog klaus
honoré sin vurdering efter anerkendte værdiansættelsesmetode, hvorfor retten finder at
måtte lægge denne til grund. uanset om der måtte være en fejlmargin i vurderingen, er
værdispringet op til den værdi, der ville mulighed for indløsning af tegningsretterne, meget
betydelig. der findes således ikke fra klaus honorés side at være udvist en
ansvarspådragende adfærd, hvorfor han frifindes.
                                      thi kendes for ret:
telenor a/s, advent international ltd., lehman brothers comm. fund, john helmsøe-
zinck, john bernstein, murat erkurt, john mcevoy, massimo giovanni preltz oltramonti,
gunnar rydning, advokat kurt skovlund og statsautoriseret revisor klaus honoré frifindes.
klaus riskær pedersen skal inden 14 dage i sagsomkostninger til telenor a/s, advent
international ltd., lehman brothers comm. fund, john helmsøe-zinck, john bernstein,
murat erkurt, john mcevoy, massimo giovanni preltz oltramonti og gunnar rydning
betale 2.000.000 kr., til advokat kurt skovlund 1.000.000 kr. og til revisor klaus honoré
1.000.000 kr. sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark