text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 11. september 2001 blev af retten i sagen
s-0024-98
maskinfabrikken fuglsang a/s
(advokat jan hellmund jensen)
   mod
1) p/f nordic shipping
   (advokat michael villadsen)
adcit. 1) niclas magnussen
        (advokat peter schaumburg-müller, e.o.)
afsagt sålydende
                                    d o m:
denne sag drejer sig om, hvorvidt en række arbejder udført på skibet nordic frost af
sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s, i forbindelse med levering af en port til
frostrummet på skibet kan kræves betalt af sagsøgte, pf nordic shipping, som
bestilte ekstraarbejder, herunder om adciterede, niclas magnussen, har afgivet
                                                  - 2 -
ordrerne, om han havde fuldmagt hertil, og om han er erstatningsansvarlig.
parternes påstande
sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s, har endeligt nedlagt følgende påstand
overfor sagsøgte:
sagsøgte, nordic shipping, tilpligtes til sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s, at
betale kr. 584.744,65 med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 7. december
1998.
overfor adciterede har sagsøgeren nedlagt følgende påstand:
adciterede, niclas magnussen, tilpligtes til sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s,
at betale kr. 584.744,65 med tillæg af procesrente fra den 21. september 1999.
sagsøgte, p/f shipping, har endeligt nedlagt påstand om betaling af et mindre beløb
end påstået af sagsøgeren.
adciterede, niclas magnussen, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder
nordic shipping erhvervede skibet m/f nordic frost i 1998 og påbegyndte ombygning
til fryseskib. skibet lå til kaj i havnen i ålborg. adciterede, niclas magnussen, havde i
en periode ophold på skibet for at bistå nordic shipping i forbindelse med
ombygningsarbejdet.
projektet med ombygningen blev ledet af firmaet spf. sjøtek ltd. ved ole jacob
jensen, færøerne.
parterne er enige om, at steen kragh jensen fra fuglsang var på skibet i august
måned og foretog opmålinger til porten. steen kragh jensen talte herefter i telefon
med ole jacob jensen fra sjøtek. denne sendte en skitse over porten til frostrummet.
parterne er enige om, at kun den nederste del af skitsen var med på den telefax, som
                                              - 3 -
sjøtek oprindeligt sendte til fuglsang. parterne er ikke enige om, hvorvidt en skitse til
et låsesystem oprinde- ligt var på tegningen.
maskinfabrikken fuglsang afgav den 21. august 1998 tilbud på levering af port til
fryserummet på skibet. tilbuddet var stilet til sjøtek, att. ole jacob jensen:
"tilbud på levering og montering af vippeport for kølerum, på skibet nordic frost,
som ligger i aalborg østhavn. tilbuddet er udarbejdet på baggrund af opmålinger i
skibet og med idegivende samtale med dem pr. telefon.
leveringsomfang fra vores side:
alu - ramme for isoleringsellementer med låsekiler, byggemål h = 4400 mm b =
52000 mm.
levering og montering af sikkerhedsdør i port lysningsmål 700 mm x 1600 mm.
elgalvaniserede køreskinner og hjul for port.
tilpasning og montering af isoleringsellementer.
montering af pakning i karm.
montage på skib.
pris i alt ekskl. moms               dkk 98.000
leveringsomfang sjøtek/rederi til vores adresse/skib:
isoleringsellementer.
pakningsmateriale/varmetråde.
hejseagregat/spil, samt wire og monteringsdele for dette.
monteringsvejledning og byggemål for det leverede.
overfladebehandling.
godkendelser på det fabrikerede og totalopførte portarrangement, af hensyn til
forsikringsspørgsmål samt garantier af samme.
af hensyn til montage, skal der kunne anvises 220 v. og 380 v. 16 amp. byggestrøm i
umiddelbart nærhed af arbejdssted på skib.
arbejde på skib:
                                               - 4 -
inden opstart af montagearbejde, skal der foreligge arbejdstilladelse fra
brandmyndighedderne i danmark. alt arbejde må kunne foregå uhindret af hensyn til
færdiggørelsen, eventuelle udgifter herfor påhviler sjøtek/rederi.
forbehold:
alle materialer fra dem, skal være os i hænde til arbejdets påbegyndelse.
eventuelle ændringer skal konfirmeres af dem skriftligt.
anlægsflade til port på skibet, skal kunne bruges til lukkemekanismen.
vi fralægger os ethvert ansvar med hensyn til vippeportens funktion som køleisolator.
der er i tilbuddet ikke medregnet el - installations arbejde - servificering -
godkendelser - eller andet arbejde.
alle udgifter til arbejdsforsikring og ovennævnte punkter, påhviler sjøtek/rederi.
....
levering:
12 dage fra materialemodtagelse"
tilbuddet var underskrevet af steen kragh jensen, projektleder.
ved telefax af 24. august 1998 afgav sjøtek ordre på porten "...på vegne af nordic
shipping...".
den 3. september 1998 sendte fuglsang tilbud om levering af spil for vippeport med
wiretræk til sjøtek:
"...leveringsomfang:
1 stk. gear 28 rpm - 2 stk. elmotorer - wire-samlere - kouser - medløbshjul - kobling -
trækaksel - 2 stk. tromler - støtteleje - montage, pris eksl. moms 44.000,00
forbehold: forbehold mod videresalg
levering: 8 dage for ordrafgivelse"
                                              - 5 -
den 4. september 1998 sendte fuglsang ordrebekræftelse til sjøtek på "levering og
montering af spil til vippeport på nordic frost" med en pris på 39.000 kr.
parterne er enige om, at prisforskellen mellem tilbuddet (44.000 kr.) og
ordrebekræftelsen (39.000 kr.) skyldes aftale om, at sjøtek skulle skaffe motorer til
spillet.
på en skrivelse adresseret til nordic shippping, nordic frost, dateret den 7. september
1998, fremgår:
             "ordrebekræftigelse.
det bekræftes hermed, at extra arbejde maskinfabrikken fuglsang udfører på de til
dato afgivne tilbudsordre, samt extra arbejde i det hele taget indklusiv
overarbejde/skifteholdsarbejde, med de udgifter det medføre, sammen med materiale
og underleverandørudgifter der måtte blive iværksat fremover vedrørende skibet
nordic frost, er i overensstemmelse med nordic shipping. betaling herfor vil ske på
anfordring.
underskrift for nordic shipping"
skrivelsen er underskrevet med navnet niclas magnussen.
parterne er enige om, at gulvkonstruktionen på skibet blev ændret, efter at fuglsang
havde foretaget opmålinger på skibet, før tilbuddet blev afgivet. da fuglsang ville
montere porten på skibet, viste det sig, at porten var ca. 200 mm større end åbningen
på fryserummet. nordic frost har gjort gældende, at det ikke var nødvendigt at
afkorte porten således som det skete.
i telefax af 8. september 1998 klokken 11.34 skrev fuglsang følgende til sjøtek:
         "..."extraarbejde uden for tilbud"
på grund af ujævn karm samt denne var 30 mm ud af krydsmål, har vi måtte tage til
følgende løsning. der monteres aluafdækningsskinner i karmåbning på skib. port er
                                                - 6 -
kørt tilbage på værksted for at få denne tilpasset nye forhold. der monteres u-profiler,
som er afhentet hos dc system års. porten færdiggøres på værksted. frostprøve vil
mugligvis kunne foretages onsdag morgen/nat.
...
konfirmering ønskes på dette forløb"
telefaxen er påtegnet med "ok!" af sjøtek den 8. september 1998.
samme dag klokken 21.16 sendte fuglsang påny en telefax til sjøtek:
         "..."extraarbejde uden for tilbud"
med henvisning til vores faxskrivelse tidligere på dagen kl. 10.00, kan vi meddele, at
løsningen med alu-afdækning af karmkanter ikke fungerer, da disse er for bløde og
stadig følger træværkets ujævnheder nogle steder op til 40 mm. den eneste løsning
som vi kan stå inde for, er at fremstille en rustfri stålkarm i mat. 100*100*8
vinkelprofil.
...
obs! konfirmering og godkendelse ønskes på dette forløb, arbejdet igangsættes efter
denne."
jan hansen fra nordelektro sendte den 8. september 1998 en telefax til sjøtek, att.
ole jacob jensen "efter aftale". på telefaxens forside var angivet: "håber at høre fra
dig". telefaxen er en beskrivelse af elarbejde til betjening af porten. arbejdet ville
bestå af tavle til åben-luk funktion, start-stop og nødstop, tilslutning af motor,
varmekabler i dør og port, induktive aftastere for endestop, kiler og dør i port samt
evt. montering af skyderigler med induktive aftastere. det var tillige oplyst, at
varmekabel med stik var leveret til brug for køleprøve.
den 9. september 1998 sendte jan hansen påny telefax til sjøtek. af telefaxen
fremgår:
"sikkerhedsanordning for portautomatik
samtlige kontakter i induktive følere for kiler, dør og skudrigler vil blive ført til
                                                - 7 -
sikkerhedsrelæ i tavle sammen med nødstop (1 stk. fryserum samt 1 stk. på hver side
af port).
styreboks laves med nødstop, tryk for åben-luk er uden selvhold.
gul blink vil blive monteres på skot samtlige kabler og komponenter er skibsmateriel."
faxen var underskrevet af jan hansen for nordelektro og "verified 09.09 1998 af
bureau veritas, ole lauritsen"
under teksten er en skitse over porten. på tegningen er markeret vacuumventiler,
skyderigler og et lukkesystem med 3 kilekontakter foruden nødstop.
på grund af uenighed om betaling af de af sagen omhandlede krav fik fuglsang den 9.
oktober 1998 foretaget arrest i m/f nordic frost mod sikkerhedsstillelse på 100.000 kr.
parterne har forligt arrestsagen.
i skrivelse af 14. oktober 1998 skrev niclas niclassen, direktør for nordic shipping, til
fuglsang, at frysedøren var klar til afprøvning mekanisk samme dag klokken 12.00.
samtidig blev gjort opmærksom på, at skibet skulle afgå fra ålborg dagen efter
klokken 18.00 til island.
prøvningen blev forsøgt gennemført den 14. oktober, men den lykkedes ikke.
den 15. oktober 1998 kl. 11.33 skrev fuglsang i telefax til sjøtek, at der igen var
forsøgt prøvekøring af port og spil. prøvekøringen viste, at elmotorerne var for svage.
fuglsang fraskrev sig i den anledning ansvar for leveringstidspunkt. fuglsang gjorde
samtidig gældende, at omkostninger ved prøvekøringer den 14. og 15. oktober 1998
påhvilede sjøtek/nordic shipping/skibets rederi. kopi af faxen blev sendt til nordic
shipping. fuglsang rykkede såvel sjøtek som nordic shipping for konfirme- ring af
indholdet af faxen i telefax kl. 13.39. over for nordic shipping anførte fuglsang tillige:
"...prøvekøring af omtalte port og spil uden vores medvirken vil fratage os, ethvert
ansvar for dette"
senere den 15. oktober 1998 besvarede sjøtek fuglsangs telefaxer således:
"...1) motorstørrelse for port er efter oplysning fra dem angivet til 1,1 kw
                                                - 8 -
bremsemotor, 1500 rpm. dette er leveret men åbenbart for svagt.
2) vi leverer nu 1,5 kw motor - kl. 15.00 idag.
3) prøvekøring af deres leverance er naturligvis en del af leverancen og dermed deres
omkostning
4) de bedes venligst foranledige at deres leverance er i orden og klar til afprøvning
efter levering af motor"
fuglsang bemærkede hertil i telefax af 15. oktober 1998, at fuglsang ville montere
den motor, som ville blive leveret, men at man bestred at være forpligtet hertil.
i telefax fra samme dag kl. 15.51 meddelte fuglsang, at motorerne ikke var
ankommet endnu. telefaxen blev returneret af sjøtek med håndskreven tilføjelse om,
at motorerne var ombord på skibet.
i en ny telefax til sjøtek med kopi til nordic shipping fra 15. oktober 1998 meddelte
fuglsang:
"hermed fremsendes afleveringsseddel i underskrevet tilstand. endvidere kan vi sige,
at som vi anførte i vores faxskrivelse tidligere på dagen, at prøvekøring af port og spil
uden vores medvirken ikke måtte finde sted. dette var man imidlertid igang med, da vi
kom ombord på skibet nordic frost kl. 16.00. for det første havde man forsøgt hævet
porten ved hjælp af den monterede 1,1 kw motor, og med en gaffeltruck som
igangstarter med resultat, at wirerne var kørt ujævnt op på tromlerne, dertil kommer,
at man under nedkørslen af porten havde kørt denne stødvis, så wirerne var sprunget
ud af kouser og wireklemmerne, med det resultat at porten var banket imod gulvet.
der var ikke monteret endestop for hæve sænkefunktion eller for hjælpemotor til åbne
og lukkefunktion så denne motor kunne kører kontinuerlig"
ved afleveringsseddel af 15. oktober 1998 underskrevet af nordic shipping og nordic
frost accepteredes det, at kølerumsport og spil var afleveret, afprøvet og godkendt
både mekanisk og elektrisk.
fuglsang opgjorde efter arrestforretningen sit krav således:
1. ekstra afstivning port
                                             - 9 -
montørtimer:    37.50     10.050,00 kr.
overtid              1.710,00 kr.
steen:        15,50     4.650,00 kr.
materialer:            3.427,00 kr.    19.837,00 kr.
2. elarbejde
nordelektro:          126.303,69 kr.
+ 15%:                           145.249,24 kr.
3. trykudligningsventiler+børstetætning
skippers køleteknik      26.621,00 kr.
+ 15%                             30.614,15 kr.
4. aluminiumslister port
montørtimer:    19,00      5.092,00 kr.
steen/kørsel:    7,50     2.250,00 kr.
kørsel ca. 100 km:         350,00 kr.
materialer            1.057,00 kr.     8.749,00 kr.
5. alulister karm                     3.687,44 kr.
6. afkortning port
montørtimer:    66,25      17.755,00 kr.
overtid               5.696,50 kr.
steen:        31,50      9.450,00 kr.
materialer             3.670,00 kr.
transport 2 gange         2.278,00 kr.   38.849,50 kr.
6.1 rustfri afdækning skib
                                            - 10 -
montørtimer:    60,50     16.214,00 kr.
overtid              2.022,00 kr.
steen         20,00     6.000,00 kr.
materialer            14.578,00 kr.
transport               400,00 kr.  39.214,00 kr.
7. flytning af pakning                 2.982,13 kr.
8. fremstilling og levering af første kilesystem
montørtimer     74,00     19.832,00 kr.
steen         29,50     8.850,00 kr.
materialer             3.549,81 kr.  32.231,81 kr.
8.1 fremstilling og levering af nyt kilesystem
montørtimer    161,50     43.282,00 kr.
overtid             7.503,00 kr.
steen        40,00    12.000,00 kr.
materialer           13.868,36 kr.   76.653,36 kr.
9. ændring lukkesystem
montørtimer    70,50     18.894,00 kr.
overtid             2.954,50 kr.
steen       15,00      4.500,00 kr.
materialer           10.794,24 kr.   37.142,74 kr.
10. tryksko og skudrigler
montørtimer   78,50      21.038,00 kr.
overtid             1.945,00 kr.
steen       6,00       1.800,00 kr.
materialer            2.632,50 kr.   27.415,50 kr.
                                           - 11 -
11. rør til elkabler
montørtimer    78,00    20.904,00 kr.
overtid             3.333,00 kr.
steen        8,00     2.400,00 kr.
materialer           2.979,33 kr.    29.616,33 kr.
12. tilrigning pga. 2 køleprøver          4.020,00 kr.
13. ventetid pga. manglende oprydning
timer      11,00                   2.948,00 kr.
14. leje af rørskæremaskine
leje               1.500,00 kr.
transp.     5,00      1.340,00 kr.    2.840,00 kr.
15. leje af varmeovne
leje               1.500,00 kr.
transp.     5,00      1.340,00 kr.    2.840,00 kr.
16. fremstilling af 8 bogstaver           1.872,00 kr.
17. træ til køleprøve                 2.341,73 kr.
18. ændring af spil mv.
montørtimer    119,00    31.892,00 kr.
overtid            12.680,00 kr.
                                              - 12 -
steen         19,50      5.850,00 kr.
materialer             5.303,72 kr.
kørsel kranvogn            570,00 kr.   56.295,72 kr.
diverse kørsel                        3.832,50 kr.
fortæring v. overarbejde                   3.405,50 kr.
disse beløb er faktureret af fuglsang ved fakturaer af 30. september 1998
(324.913,25 kr.), 9. oktober 1998 (200.326,75 kr.) og 12. oktober (47.397,65 kr.).
den 27. oktober 1998 fakturerede fuglsang nordic shipping yderligere 12.107,00 kr.
for ekstraarbejder med henvisning til ekstra omkostninger på grund af ekstra
tilrigning, ventetid, da motoren ikke var udskiftet, og da man selv havde forsøgt
prøvekørsel af port og spil samt fremstilling og montering af styrehjul til wire.
under sagen har fuglsang fremlagt opgørelser over overarbejdstimer, som angives at
vedrøre ekstraarbejder. ifølge det fremlagte har ansatte hos fuglsang haft ca. 1.400
overarbejdstimer, der ikke vedrører tilbudsarbejder. nordic shipping bestrider
oplysningerne.
fuglsang har fremlagt fakturaer for leje af gevindskæremaskine, leje af 2 stk. el-
varmeblæsere og kran. der er endvidere fremlagt faktura, som benævner sig "kladde"
fra nordelektro a/s udstedt til fuglsang på ialt 126.303,69 kr. ekskl. moms. heraf
udgør 40.469 kr. materialer.
faktura af 1. oktober 1998 fra skippers køleteknik på 26.621,50 kr. vedrører:
montering af vakuum ventiler, tætningslister, børstetætning, alu-skinner og varmetrå-
de, afkortning af frostrumspaneler.
nordic shipping har under sagen anerkendt eller delvist anerkendt følgende dele af
sagsøgerens krav:
i. anerkendes
                                               - 13 -
 5. alulister                     kr. 3.687,44
 7. flytning af pakning               kr. 2.982,13
12. køleprøver                       kr. 4.020,00
16. bogstaver                        kr. 1.872,00
17. køleprøver                       kr. 2.341,73
ii. anerkendes delvist
 3. trykudligningsventil+børstetætning       kr. 12.000,00
 4. alulister port (afhentning)         kr. 2.600,00
15. varmeovn (leje og rimelig transport)     kr. 1.500,00
 2. el (nordelektro) skønsmæssigt           kr. 30.000,00
11. rør til elkabler                kr. 5.000,00
i alt                           kr. 66.003,30
øvrige poster bestrides.
under sagen er dokumenteret en række ordrebekræftelser til firmaet rosenholm
køleteknik, hvor niclas magnussen har underskrevet "for bygherren", bl.a. vedrørende
levering af csd rørgennemføringer for skot og dørk, levering af smøreolie for
skruekompressorer og kølemiddel for fryseanlægget.
forklaringer
ejnar andersen, direktør for og ejer af maskinfabrikken fuglsang a/s, har forklaret,
at virksomheden i september og oktober 1998 havde omkring 40 ansatte.
virksomheden beskæftiger sig med svejsning, bearbejdning og montage af stål.
efter steen kragh jensen havde været på skibet, var der nogle drøftelser med ole
jacob jensen fra sjøtek. da fuglsang ikke havde erfaring med kølerum, kunne de ikke
tage ansvaret for portens konstruktion og elarbejdet. det blev aftalt, at deres del af
arbejdet alene skulle bestå i levering af en stålramme og paneler til porten. sjøtek ville
sørge for resten og kunne ikke have været i tvivl om, at de ikke påtog sig ansvaret for
                                                - 14 -
konstruktionen af porten. vidnet har selv beskæftiget sig med isolering i 30 år og ved
derfor, at man ikke skal indlade sig på køleopgaver, som man ikke har forstand på.
derfor sendte de et tilbud, hvor der blev taget forbehold for kølefunktionen.
niclas niclassen fra nordic shipping kom en dag på besøg på fuglsang med niclas
magnussen, som blev præsenteret som tilsynsførende på skibet. vidnet forstod
præsentationen af niclas magnussen således, at han havde kompetence til at indgå
aftaler om ekstraarbejder og regningsarbejder, hvilket er det sædvanlige for
tilsynsførende. det var en slags korrektion til det anførte i tilbuddet om, at ændringer
skulle konfirmeres af sjøtek skriftligt.
de i sagen fremlagte opgørelser af medarbejdernes arbejdstid til ca. 1400 timer
vedrører alene regningsarbejder/ekstraarbejder og ikke tilbudsarbejder. fakturaerne er
udarbejdet på grundlag af opgørelserne. det er ikke usædvanligt for håndværkerne at
arbejde 14-16 timer i døgnet på et skib, som hurtigt skal ud at sejle igen.
efter fuglsang havde sendt fakturaer til nordic shipping, talte vidnet i telefon med
niclas niclassen, som ikke ville betale. da han havde hørt om andre firmaer, som
heller ikke fik betaling, gik han til advokat, hvoref-ter der blev foretaget arrest i skibet.
dagen efter arrestforretningen blev afholdt et møde med niclas niclassen og nordic
shippings advokat. på mødet enedes man om, at der skulle laves en udførlig opgørelse
over fuglsangs krav, hvorefter han og steen kragh jensen udarbejdede en opgørelse.
fakturaer fra de virksomheder, som fuglsang har ordret, f.eks. nordelektro og
skippers køleservice, er betalt af fuglsang. det er sædvanligt, at der ydes 10-15% af
fakturaprisen i administrationsvederlag for sådanne arbejder.
da vidnet blev bekendt med omfanget af ekstraarbejder, ville han have en garanti for,
at de fik deres penge. derfor udarbejdede han og steen kragh jensen en generel
ordrebekræftelse, som blev underskrevet af niclas magnussen, da han var
tilsynsførende.
niclas magnussen havde også skrevet under på meget andet, og vidnet overvejede
ikke at gå til nordic shipping. sjøtek kunne ikke følge med i arbejderne, hvorfor dette
                                              - 15 -
firma heller ikke blev kontaktet med henblik på underskrivelse af ordrebekræftelsen.
ved prøvekørslen af porten og spillet i slutningen af forløbet var magnussen taget til
københavn, og derfor var det nødvendigt igen at tage kontakt til sjøtek vedrørende
ekstraarbejder.
steen kragh jensen har bl.a. forklaret, at han er uddannet smed og maskinarbejder.
han var ansat som projektleder hos fuglsang i den periode, som sagen vedrører. han
arbejder ikke længere hos fuglsang.
vidnet blev i august 1998 ringet op af en fra firmaet persolit, som arbejdede på skibet.
vidnet blev spurgt, om fuglsang var interesseret i at lave en port til kølerummet på
nordic frost, da persolit ikke havde forstand på den slags.
tilbud på port
vidnet og henrik sørensen, værkfører på fuglsang, tog ned til skibet. her mødte de
niclas magnussen og roin hansen, som bad dem tage mål til porten, hvilket de gjorde.
der blev arbejdet med isolering af siderne af kølerummet, da målene til porten blev
taget. loft og gulv var endnu ikke lavet. niclas magnussen oplyste, hvordan det ville
blive konstrueret.
vidnet drøftede opgaven med sin chef, ejnar andersen, som sagde, at de ikke skulle
påtage sig opgaven med isolering. vidnet ringede derefter til ole jacob jensen, sjøtek,
og fortalte ham, at de ikke kunne påtage sig at lave isoleringen, men at de godt kunne
lave et stålstativ, som isoleringselementerne kunne monteres på. senere meldte ole
jacob jensen tilbage med besked om, at hvis de ville lave stativet, skulle han nok
skaffe de andre materialer og hjælpe med oplysninger om, hvordan de kunne komme
igennem opgaven. ole havde det konstruktionsmæssige ansvar, og han faxede en
skitse, der viste, hvordan porten skulle se ud.
den tegning, som er fremlagt under sagen, er ikke den, som de oprindeligt fik pr. fax.
låseanordningen helt ude til højre for neden var ikke med på den originale tegning.
låseanordningen, krydserne vedrørende låseanordningen og tegningen foroven er
                                              - 16 -
påført senere. fuglsangs tilbud omfattede ikke lukkemekanisme til porten.
det oprindelige tilbud er skrevet af vidnet efter drøftelser med ole jacob jensen om
materialer mv. porten skulle være så let og stiv som muligt. derfor skulle den laves af
aluminium.
niclas magnussen
efter der var udarbejdet tilbud, som var blevet accepteret af sjøtek, kom niclas
niclassen, direktør for nordic shipping, på besøg sammen med niclas magnussen.
arbejdet med porten var ikke påbegyndt, da de afventede betaling. niclas magnussen
blev præsenteret som tilsynsførende på skibet. niclassen sagde, at det kunne være
svært at få fat i sjøtek, men så kunne de blot kontakte magnussen. vidnet forstod det
således, at ekstraarbejder kunne aftales med niclas magnussen.
på et tidspunkt var der lavet mange ændringer i tilbuds- arbejdet og afgivet ordre på
en del ekstraarbejder. da der også var bestilt elektriker, kunne de se, at der ville blive
tale om et betydeligt beløb ud over tilbuddene. derfor skrev vidnet og ejnar andersen
ordrebekræftelsen. vidnet overværede niclas magnussen underskrive dokumentet på
skibet. rené moss fra fuglsang og ole lauritsen fra bureau veritas var også til stede.
niclas magnussen fik selv en kopi af dokumentet.
magnussen blev bedt om at underskrive ordrebekræftelsen, fordi de havde fået at
vide, at han var den ansvarlige. ordrebekræftelsen var stilet til nordic shipping, fordi
de ofte havde forsøgt at få fat på sjøtek, uden at det var lykkedes.
niclas niclassen var på skibet den 8. september 1998. det var den dag, der blev sat
rustfri afdækning op. men vidnet talte ikke med niclassen om ordrebekræftelsen.
vidnet har set niclassen nogle få gange og mente ikke, at han som reder havde
samme indsigt i, hvad der skulle laves, som sjøtek og magnussen havde. magnussen
havde tidligere arbejdet som ingeniør på ålborg skibsværft.
vidnet så ofte niclas magnussen forhandle med forskel- lige firmaer, og han var derfor
                                              - 17 -
ikke i tvivl om, at niclas magnussen havde kompetence til at indgå aftaler på vegne af
nordic shipping.
ekstra afstivning
efter der var udarbejdet tilbud og accept, begyndte de på arbejdet. da rammen var
svejset sammen, viste det sig, at den kunne vride sig. derfor var det nødvendigt med
ekstra afstivning. der blev sendt bud efter niclas magnussen, som kom til stede. da
det var en fredag, hvor de ikke kunne få nye materialer, spurgte vidnet, om de skulle
bruge 50*80 aluminium, som de havde på lager på fuglsang. det svarede niclas
magnussen bekræftende på.
tilbud på spil
først afgav fuglsang tilbud på levering af et spil til porten med kædetræk til en pris på
omkring 75.000 kr. vidnet havde til brug herfor beregnet, at motorerne til et spil med
kædetræk skulle være 1,1 kw. sjøtek forkastede tilbuddet, da det var for dyrt, og
foreslog i stedet wiretræk. efter de havde givet tilbud på 45.000 kr., aftalte han med
ole jacob jensen, at sjøtek skulle sørge for motorerne, og vidnet har derfor ikke lavet
en tilsvarende beregning for wiretræk.
el-arbejde
el-arbejdet var ikke omfattet af tilbuddet på levering af port og spil. niclas magnussen
bad vidnet sørge for, at elarbejdet blev lavet, da deres elektriker ikke havde tid. jan
hansen fra nordelektro var på skibet og drøftede med niclas magnussen, hvilke
arbejder der skulle udføres, og fik telefon- og faxnummer til sjøtek.
trykudligningsventiler
vidnet henvendte sig til skippers køleteknik, fordi han vidste, at de havde forstand på
kølerum. jens skipper fortalte om nødvendigheden af trykudligningsventiler til
fryserummet. vidnet og jens skipper tog til skibet og talte med niclas magnussen.
skipper og magnussen aftalte, hvad der skulle laves. der blev ikke indgået aftale om
fast pris. repræsentanten fra bureau veritas var også til stede under drøftelserne.
                                               - 18 -
aluminiumslister til port
da materialerne til isolering, som nordic shipping skulle levere, blev leveret til
fuglsang, var der ikke aluminiumslister med. hvis der ikke blev monteret lister på
siderne, ville isoleringen være blotlagt. vidnet ringede derfor til ole jacob jensen og
spurgte, om der skulle være åbent. denne bad vidnet hente nogle lister i års. listerne
var ikke færdige, da han kom. derfor tog det ca. 7,5 timer i alt. montering af
alulisterne var ikke indeholdt i tilbuddet.
afkortning af port
da porten skulle prøves på skibet, tog vidnet derned med nogle folk samt jens
skipper, som skulle lave trykudligning. under afprøvningen fandt de ud af, at
porthullet var 250 mm mindre end ved den første opmåling. derfor var porten for høj.
loftet var blevet sænket yderligere, og i stedet for at lave et dørtrin i bunden af skibet,
som de først havde fået oplyst, havde rederen ladet gulvet støbe ud i ét som en sliske.
derfor blev det nødvendigt at aflaste porten og montere et stykke pladejern med
varmetråd, det sidste for at pakningen ikke skulle fryse fast.
første køleprøve var med tæpper og en plade. anden gang prøvede de at sætte porten
i. hver gang der skulle holdes køleprøvning, skulle de pakke det hele sammen og ta ge
det med ned til skibet.
aluminiumslister til karm
porten blev afkortet på værkstedet. da de kom til skibet for at passe porten til, viste
det sig, at tætningen var bygget op i træ, og at porten ikke kunne slutte tæt. dette på
trods af, at det udtrykkeligt stod i tilbuddet, at tætningen skulle være plan.
på dette tidspunkt var niclas niclassen og niclas mag- nussen til stede. niclas
magnussen sagde, at de skulle prøve at lave kanter af aluminium til karmen, så de
kunne foretage køleprøve. det lykkedes også at få en fax frem til sjøtek, som sendte
den tilbage med accept.
                                                - 19 -
rustfrit stål-afdækning til karm
alu-kanterne fungerede ikke. karmen kunne presses ud af facon, og kølerummet ville
ikke kunne fungere med utæt port. derfor sendte vidnet en fax til sjøtek om, at der
kunne laves kanter af rustfrit stål, som er dyrere og vanskeligere at arbejde med.
sjøtek svarede ikke, alt imens folkene på skibet stod og pustede dem i nakken for at
komme til at lave køleprøve. magnussen forsøgte også at kontakte sjøtek. til sidst
sagde han, at de skulle gå i gang med at lave afdækningen i rustfrit stål.
kile-lukkesystem
forbeholdet om, at anlægsfladen på skibet skulle kunne bruges til lukkemekanismen,
blev blot taget for at sikre, at alt var i orden. selve lukkemekanismen var ikke
omfattet af tilbuddet. det var nødvendigt at kalde folk hjem fra andre opgaver og fra
ferie for at få lavet porten.
lukkemekanismen blev først udført efter anvisninger fra sjøtek med fire påvirkninger,
men det ville niclas magnussen og roin hansen ikke have. da folkene på skibet havde
kasseret det første lukkesystem, gik de tilbage til værkstedet og konstruerede et
lukkesystem med et spil, der trak på alle fire sider af døren.
ændring af lukkesystem
på grund af frosten inde i fryserummet var motoren ikke stærk nok til at trække
porten op. derfor fandt de på at montere en gearmotor. niclas magnussen og
kaptajnen på skibet så problemerne, og magnussen bestilte gearmotoren.
tryksko
efter ændringen af dørken var det nødvendigt at montere tryksko på porten for at
aflaste pakningen i portens bundstykke. ole jensen syntes, det var en god idé, og
bestilte det.
                                               - 20 -
skudrigler
bureau veritas krævede, at der blev monteret skudrigler i hver side af porten. el-
arbejdet i forbindelse hermed blev udført af nordelektro.
opsvejsning af rør til elkabler
niclas magnussen bad om, at de sørgede for opsvejsning af rør til at trække elkabler i.
det var nødvendigt, da der ville blive kørt med truck i frostrummet. det er vidnets
opfattelse, at frostrummet ikke ville blive godkendt uden disse rør.
ændring af spil, wiresystem mm., prøvekørsel mv.
det første wiresystem fungerede ikke. det var lavet med glatte tromler til wiren,
hvilket sjøtek havde sagt var godt nok. men det viste sig nødvendigt at have riller i
kørehjulene, som wiren kunne lægge sig i, når porten blev trukket op, og derfor var
det nødvendigt at lave nye kørehjul og tromler samt ændre spillet. dette fortalte
vidnet til niclas magnussen, som sagde, at det var i orden.
selvom de havde skrevet til skibet, hvornår de kom for at prøve porten, var der ofte
en del ventetid. det skete også, at de måtte afbryde en afprøvning, pakke det hele
sammen og tage hjem, fordi andre skulle til. de måtte også vente på at få den rigtige
størrelse motor til spillet. sjøtek havde formentlig bestilt motoren med 1,1 kw, fordi
vidnet i sit oprindelige tilbud på spil med kædetræk havde anført anvendelse af denne
størrelse motor.
da de kom til skibet den 15. oktober ved 16-tiden - efter at have ventet på 1,5 kw-
motoren - holdt der et par gaffeltrucks under porten. wiren var kørt af, og porten var
faldet ned. de havde altså forsøgt at løfte porten med trucks, selvom han havde faxet
til dem, at de ikke måtte prøve porten alene.
da vidnet var på skibet første gang, havde han bedt om at et 6" toiletrør blev fjernet
eller hævet for at få plads til porten. men det var stadig ikke blevet fjernet, og porten
kunne derfor ikke lukkes. folkene på nordic frost sørgede for, at røret blev fjernet om
                                                - 21 -
natten.
gevindskærer
niclas magnussen bad vidnet skaffe en gevindskærermaskine.
varmeovn
magnussen ringede til vidnet og bad ham skaffe en varmeovn, som de havde fået brug
for efter en køleprøvning.
claus jeppesen, direktør for rosenholm køleteknik, har bl.a. forklaret, at hans firma
omkring juni 1998 blev antaget til at installere fryseanlæg på nordic frost. aftalens
indgåelse blev formidlet af nordic shippings agent, calle østergaard. denne var
rederiets kontaktperson, indtil tilbuddet var accepteret.
da der skulle foretages ekstra leverance i forhold til tilbuddet, blev bestilling afgivet af
niclas magnussen. niclas magnussen blev præsenteret for vidnet få dage før, de gik i
gang med arbejdet på skibet.
det er vidnets opfattelse, at arbejdet blev styret af niclas magnussen, og at det var
ham, der bestilte ekstraarbejder.
de ordrebekræftelser, som er fremlagt under sagen, er firmaets standard-
ordrebekræftelser, som blev underskrevet af magnussen. magnussen skulle ikke
konferere med nogen før underskrift. ekstraleverancer var på mellem ca. 200 liter til
2,5 tons freon/olie til 36,75 kr. - 52 kr. [ca. 7.300 kr. - 130.000 kr.]
rosenholm køleteknik lejede nogle svejsere til arbejdet på nordic frost af rederiet
gennem calle østergaard. der blev aftalt en pris, og rederiet har faktureret ham. der
blev lavet timesedler for disse svejsere, som blev brugt til at udbetale løn efter. det
var magnussen, som skrev under på timesedlerne og overvågede arbejdet.
rosenholm køleteknik har ikke fået betaling for de fremlagte ekstra-ordrer. sagen
herom er sluttet forligsmæssigt. det var ikke i den sag gjort gældende, at niclas mag-
                                               - 22 -
nussen ikke havde fuldmagt til at afgive ordre.
jens skipper, direktør for skippers køleteknik og ejer af virksomheden, har bl.a.
forklaret, at virksomheden beskæftiger sig med installation og servicering af alle typer
køleanlæg.
han blev kontaktet af steen kragh jensen fra fuglsang vedrørende etablering af
nøddør i port. han tog med steen ud på skibet for at tage mål. her kunne vidnet se, at
der ikke var etableret trykudligning i frostrummet. vidnet gik sammen med steen op
til niclas magnussen, hvor de talte om nødvendigheden af trykudligning. under mødet
blev steen beordret af niclas magnussen til at sørge for etablering af trykudligning.
niclas magnussen skulle ikke ringe til nogen for at afgive ordren. hans kontor lå ved
siden af kaptajnens, og vidnet opfattede ham som chefen.
vidnet har udstedt faktura til fuglsang, og fakturaen er blevet betalt.
den i sagen fremlagte faktura vedrører arbejde, der ligger ud over etablering af nøddør
i porten.
tætningslister sidder langs kanten af porten, børstetætning sidder langs bunden af
porten ned mod gulvet. børstetætning er nødvendig af hensyn til fryserummets
funktion. aluskinnerne var nødvendige, for at pakningen kan pakke mod en plan flade.
under alu-skinnen skal der være en varmetråd, for at porten ikke skal fryse til.
skibet nordic frost var en hektisk arbejdsplads. der var hele tiden noget igang, men
der var også en del spildtid.
jan hansen, nordelektro, har bl.a. forklaret, at han var arbejdsleder på det arbejde,
som blev udført på nordic frost af nordelektro. steen fra fuglsang kontaktede ham
den 7. september, og de tog sammen ned til skibet for at se på, hvad der skulle laves
den 8. september. vidnets opgave bestod i at sørge for, at porten og nøddøren kunne
åbnes og lukkes.
efter de havde set på skibet, ringede vidnet til ole jacob jensen, sjøtek, som steen
                                              - 23 -
havde sagt, at han skulle ringe til. senere sendte vidnet en fax, der beskrev den
funktionsmæssige del af elarbejdet. han havde også talt med kaptajnen på skibet,
hvor niclas magnussen også var til stede. vidnet talte også med manden fra bureau
veritas, som skulle syne og klasse skibet. alle var således klar over, hvilket arbejde
der skulle udføres.
der skulle bl.a. laves varmekabel i port og dør, nødstop på porten både ude og inde,
betjening til at åbne og lukke porten samt styretavle til motor, der åbner og lukker
porten.
der blev sendt to telefaxer til sjøtek den 8. og 9. september 1998 fra nordelektro med
tegning over portanlæg og beskrivelse af de sikkerhedsmæssige foranstaltninger. den
sidste fax var underskrevet af en repræsentant fra bureau veritas som dokumentation
for, at arbejdet var sikkerhedsmæssigt korrekt. desuden talte vidnet i telefon i ca. 25
minutter med ole jacob jensen imellem første og anden fax.
det er vidnets opfattelse, at det el-arbejde, som blev lavet på porten, var nødvendigt
for at få porten godkendt.
efter arbejde af pågældende type er færdiggjort, skal der afleveres skriftlig
dokumentation for det, som er lavet. dokumentationen blev afleveret på skibet, men
vidnet husker ikke til hvem.
til arbejdet er anvendt 273 montørtimer. to mand fra nordelektro arbejdede på skibet
i lidt mindre end en måned. der blev også lavet noget på værkstedet i ca. 10 dage, før
arbejdet på skibet blev påbegyndt. det er efter vidnets opfattelse umuligt at forestille
sig, at ingen på skibet skulle have bemærket deres tilstedeværelse.
nordelektro skaffede selv materiale til deres arbejde. ingen fra skibet bad dem bruge
deres materialer. nogle materialer havde de på lager, mens andre blev bestilt til
opgaven (leveringstid på op til en uge).
der kunne være nogen ventetid på skibet, f.eks. fordi der skulle flyttes stilladser frem
og tilbage. det er normalt, når der arbejdes på et skib. det er ikke usædvanligt, at der
arbejdes 16 timer i døgnet, når et arbejde skal være færdigt.
                                               - 24 -
fakturaen er formentlig udskrevet den 30. september 1998, hvor den er dateret.
betegnelsen "kladde" betyder, at det er en kopi. fakturaen er udstedt til fuglsang,
som har betalt den.
niclas p. niclassen har bl.a. forklaret, at han er befragter og direktør i nordic
shipping. de havde købt et ro-ro-skib, som skulle ombygges til fryseskib. sjøtek var
antaget til at styre ombygningen af skibet. calle østergaard var agent.
sjøtek formidlede kontakten til fuglsang. man havde oprindelig to tilbud og valgte
fuglsangs, som var lidt dyrere, men med hurtigere levering. da fuglsang lå tæt på
skibet, tog han og niclas magnussen ud for at se på virksomheden. besøget foregik,
efter der var modtaget tilbud, men før accept.
under mødet forklarede steen kragh jensen, hvor god han mente, porten var. han
spurgte, om der var skrevet under, men vidnet svarede, at det var sjøtek, som skulle
skrive under. de fik kaffe, men talte ikke meget om porten.
magnussen blev ikke præsenteret på nogen særlig måde, han var bare med som
chauffør. det var meningen, at niclas magnussen skulle bistå roin hansen med at
styre og koordinere arbejdet med ombygningen. det var ikke meningen, at niclas
magnussen skulle indgå aftaler. hvis der var problemer, skulle han kontakte sjøtek.
vidnet var ikke involveret i detailspørgsmål om porten. hvis han blev kontaktet herom,
henviste han til sjøtek. vidnet har altid selv kunnet få fat på ole jacob jensen, når han
havde brug for det.
vidnet var nogle gange under ombygningsarbejdet i ålborg og fulgte lidt med i,
hvordan arbejdet skred frem, men foretog ikke egentlig kontrol.
vidnet var til stede, da porten skulle prøvekøres. porten var ikke færdig og fungerede
ikke. vidnet skrev under på afleveringssedlen, da klassen havde godkendt porten.
skibet blev arresteret i midten af oktober, muligvis den 9. oktober. nordic shipping
havde ikke fået en specifikation af kravet før arresten.
                                               - 25 -
magnussen havde ikke fuldmagt til at skrive under på ordrebekræftelsen. vidnet så
den først ret sent - måske omkring arresttidspunktet.
ole jacob jensen, sjøtek, har bl.a. forklaret, at han er ingeniør med speciale i
skibsbygning.
vidnet fungerede som konsulent for rederiet under ombygningen af nordic frost. det
var hans opgave at styre projektet. han indhentede og godkendte tilbud.
efter at fuglsang havde været om bord på skibet, kontaktede vidnet dem. inden
tilbuddet havde de en snak om opgaven, og han faxede en skitse. det var en
idétegning, som ikke var egnet til arbejdstegning. den øverste del af papiret var ikke
med i den første tegning, men skitsen over låsesystemet (nederst til højre) var med
fra begyndelsen. det var et låsesystem, som de ofte havde brugt på skibe.
vidnet talte med steen kragh jensen i telefonen, inden tilbuddet blev afgivet, om
dimensionering af porten, og om, at den skulle fungere som en garageport og have et
kryds, så den var stiv nok. de havde også nogle drøftelser om materialer og
profilstørrelser. derudover havde fuglsang fuld frihed til at konstruere porten. eneste
krav var, at de skulle have en port, som kunne lukke tæt. vidnet havde ikke selv tid til
at lave detaillerede tegninger og specifikationer på porten. vidnet havde i begyndelsen
indtryk af, at fuglsang havde erfaring med arbejde på skibe. steen kragh jensen gav
flere gange udtryk for, at det ikke ville være noget problem for fuglsang at lave
porten. senere viste det sig, at det var det.
de låsekiler, som omtales i tilbuddet, er til at låse porten med. det har ikke noget med
låsning af isoleringselementer at gøre.
fuglsangs opgave var at levere en færdig port, bortset fra at sjøtek selv skulle levere
isoleringselementerne samt varmetråde. fuglsang skulle sørge for, at porten var
sluttet af med kanter, og de skulle montere pakning i karm samt varmetråde. dette
ses af, at fuglsangs leverance bestod af "montering af pakning i karm".
tilbuddets forbehold om, at ændringer skulle være skriftlige, blev indføjet på vidnets
                                               - 26 -
foranledning, hvilket han gjorde i alle tilbuddene.
fuglsang afgav først tilbud på et spil med kædetræk, som var for dyrt. vidnet foreslog
i stedet wiretræk. steen kragh jensen var i tvivl, om wiren ville skride på tromlen,
men hertil svarede vidnet, at hvis der bare var tre omdrejninger, ville det ikke skride.
vidnet henviste steen kragh jensen til at kontakte randers reb, hvis han var i tvivl.
herudover var der ikke nærmere diskussioner om indretningen af trækanordningen.
vidnet købte motoren til spillet efter fuglsangs anvisninger. han havde ikke de
fornødne oplysninger til at beregne motorstørrelse. da det viste sig, at motoren ikke
var kraftig nok, bestilte vidnet straks en anden.
vidnet hørte ikke fra steen kragh jensen om ekstra afstivning til porten.
det er vidnets opfattelse, at ændringerne i gulvet ikke burde føre til ændringer af
porten. da porten pakker lige på åbningen til fryserummet, og da der var plads over
fryserummet under loftet, kunne porten blot have været hævet. det var ikke
nødvendigt at afkorte porten. men det var nødvendigt med børstetætning efter
ændringen i gulvet. vidnet har bekræftet overfor steen kragh jensen, at
trykudligningsventiler var nødvendige.
aluminiumsprofiler til porten var en del af fuglsangs tilbud. disse blev hentet af steen
kragh jensen.
vidnet har anbefalet steen kragh jensen at anvende aluminiumsprofiler til karmen og
accepteret dette som ek straarbejde. det er vidnets opfattelse, at det havde været
muligt at lave en plan karm, som var anvendelig, med aluskinner.
vidnet har aldrig godkendt løsningen med rustfrit stål, men bestrider ikke at have
modtaget faxen fra fuglsang, hvor arbejdet beskrives som "ekstraarbejde uden for til-
bud". det står i faxen, at arbejdet ikke ville blive sat i gang, før faxen var accepteret.
vidnet reagerede ikke på faxen. det var hans opfattelse, at det var fuglsangs egen
sag, hvor sofistikeret de ville lave det. det havde han ikke ansvaret for. han var klar
over, at løsningen med rustfrit stål var dyrere. vidnet har nok besvaret faxen indirekte
mundtligt.
                                              - 27 -
oplysningen i telefaxen om, at porten var kørt tilbage til værkstedet for at blive passet
til, opfattede vidnet som den sædvanlige tilpasning, som næsten altid skal finde sted.
det er muligt, at han omkring dette tidspunkt blev oplyst om, at porten skulle kortes
af, men han læste det ikke ud af telefaxen.
lukkesystemet var en del af fuglsangs oprindelige tilbud. vidnet drøftede med steen
kragh jensen et lukkesystem med kiler i gulv og loft og med påvirkning tre steder. det
var tegnet ved siden af den første skitse af porten. det centralt betjente system med
påvirkning ét sted er langt mere sofistikeret end det, som de oprindeligt drøftede.
vidnet hørte om det centralt betjente system, efter at fuglsang var begyndt at lave
det. vidnet gav ikke fuglsang besked om ikke at lave det. fuglsang havde fuld frihed
til at løse opgaven. den første skitse var blot et oplæg.
tryksko var omfattet af tilbuddet. disse skal sikre, at porten ikke hviler på pakningen.
vidnet ved ikke, hvorfor fuglsang mente, at det var nødvendigt med skudrigler. det er
muligt, at repræsentanten for bureau veritas har krævet skudrigler.
el-arbejdet lå uden for fuglsangs tilbud. rederiet havde egne el-folk ombord. det var
vidnets indtryk, at de lavede det nødvendige arbejde. da bureau veritas stillede krav
om alarmer, blev han kontaktet af nordelektro, som fuglsang benyttede som
underleverandør. deres egne folk havde ikke tid til at gøre arbejdet. vidnet har
modtaget en skitse fra nordelektro, men husker ikke at have modtaget skrivelsen af 8.
september 1998. vidnet bad nord- elektro om at udføre arbejdet. de talte ikke om pri-
sen, men det er vidnets opfattelse, at det kunne laves for omkring 25-30.000 kr., hvis
man havde anvendt hans oprindelige forslag til låsesystem.
vidnet har ikke været involveret i spørgsmålet om opsvejsning af rør til kabler. det er
korrekt, at kabler skal sidde fast, men det kan ikke være rigtigt, at det skulle koste
30.000 kr. at udføre det arbejde ud over det, som må være indeholdt i tilbuddet.
niclas magnussen har bl.a. forklaret, at han er pensionist, hvilket han også var i
1998. han har tidligere været chef for skibsværfter og ført tilsyn med ombygning af
skibe.
                                              - 28 -
vidnet mødte niclas p. niclassen tilfældigt. niclassen bad ham være koordinator og
hjælpe ved ombygningen af nordic frost. han fik ingen løn, men kost og logi. i be-
gyndelsen boede han på skibet og fik senere betalt et ophold på sømandshjemmet.
han var til stede under ombygningen fra omkring 1. maj til 1. oktober 1998.
vidnets opgaver var bl.a. at overvåge de arbejdere, f.eks. svejserne, som arbejdede
på timeløn, og det arbejde, de udførte, samt skrive under på timesedler mv. han
kunne købe ind de steder, hvor de havde kredit, f.eks. sanistål og brdr. bentzen. der
kom næsten daglig leverancer herfra. han kørte også i bilen og købte ind. det var også
hans opgave at sørge for de daglige fornødenheder til skibet herunder f.eks. sodavand
og øl. penge hertil fik han fra skibskassen.
ved besøget på fuglsang - det var før, der blev afgivet tilbud - var han chauffør for
niclassen. steen var meget opsat på at få ordren. der blev ikke gjort noget særligt ud
af præsentationen af ham selv. de talte med direktøren om hans virksomhed og
branchen. under arbejdets udførelse havde vidnet løbende kontakt til steen.
vidnet kan ikke huske noget om ordrebekræftelse dateret den 7. september 1998. han
blev bekendt med dokumentet, da roin hansen ringede til ham under arrestforret-
ningen. underskriften ligner hans, men han kan ikke huske at have skrevet under.
vidnet har kontaktet lauritsen fra bureau veritas om ordrebekræftelsen. denne har
oplyst ham, at han var til stede på skibet den 8. september 1998. han ved ikke, om
lauritsen var til stede den 7. september 1998, hvor ordrebekræftelsen er dateret.
vidnet kender ikke rené moss.
underskrifterne på ordrebekræftelserne fra rosenholm er blot en bekræftelse af, at
varerne er kommet frem. han havde ikke bestilt varerne. vidnet indgik kun aftaler, når
nogen højere oppe i systemet gav ham besked om det.
han har nok bestilt varmeanlægget og gevindskæremaskinen. han husker også, at de
talte om, at det var nødvendigt med trykudligningsventiler.
vidnet talte med steen om ekstra afstivning af porten, men han beordrede ikke
                                               - 29 -
arbejdet udført. han gav blot udtryk for, at porten selvfølgelig skulle være stiv nok til
at kunne fungere.
vidnet havde ikke noget at gøre med aluminiumsprofiler til porten, aluminiumskarm og
afkortning af port. vidnet var klar over, at aluminiumskarmen ikke var stiv nok, men
fuglsang havde kontakt til sjøtek vedrørende anvendelse af rustfrit stål til karmen.
det er vidnets opfattelse, at tilbuddet må have omfattet et lukkesystem til porten.
uden dette ville porten ikke blive klassegodkendt.
vidnet vidste, at steen havde problemer med kilesystemet (lukkesystemet). en dag
demonterede steen kilesystemet og sagde, at nu vidste han, hvordan det skulle laves.
steen lagde det i bilen og kørte væk. vidnet udtrykte ingen mening om det og kan ikke
huske, hvordan det kom til at se ud.
steen diskuterede gearsystemet med ole jacob. der var et punkt, porten ikke kunne
passere. vidnet var ikke med til at afhjælpe problemet.
vidnet kan ikke huske, at nordelektro svejsede rør op til kabler. det er muligvis
foregået efter, at han forlod skibet. oprindeligt skulle nordelektro bare slutte porten
til. steen spurgte, om elektrikerne om bord kunne sætte kablerne op. da der var
mange problemer med dem, sagde vidnet god for, at nordelektro satte rør op til
kabler. han troede det kun drejede sig om kabler til døren. ellers ville han have
overvåget arbejdet og skrevet timerne op.
vidnet opfatter sin stilling på nordic frost som alt- mulig-mand eller pladsmand. han
var ikke tilsynsførende for ombygningsarbejdet.
roin hansen har bl.a. forklaret, at han er maskinchef på nordic frost. hans arbejde
under ombygningen af skibet bestod bl.a. i at overvåge stål- og tømrerarbejdet, som
blev udført af j.c. møller. niclas magnussen var også med til overvåge arbejdet og
følge med i timeforbruget.
hvis der var noget, som skulle laves om, skulle de kontakte niclas niclassen eller
sjøtek. vidnet har påhørt, at magnussen har kontaktet niclassen og sjøtek angående
opståede problemer. vidnet har aldrig hørt niclas magnussen foretage bestillinger på
                                               - 30 -
vegne af rederiet.
både han selv og magnussen kunne foretage indkøb hos sanistål og brdr. bentzen.
vidnet havde ikke svært ved at få fat på sjøtek, når han havde brug for det.
vidnet har ikke været indblandet i spørgsmål om afkortning af port eller elarbejde
udført af nordelektro.
vidnet husker ikke, hvornår de begyndte at tale om at lave en sliske på gulvet ind til
fryserummet. porten kunne godt have været monteret lidt højere.
samme aften, som steen kragh jensen havde sagt, at toiletrøret skulle hæves, blev
det hævet af j.c. møllers folk.
vidnet var ikke med til at drøfte lukkesystemer og har ikke sagt noget om, at systemet
ikke virkede. men det var hans opfattelse, at fuglsang ikke kunne klare opgaven, da
de var ved at montere kilesystemet.
hvis nogen var i vejen for fuglsang, når de skulle arbejde på skibet, blev der gjort
plads til fuglsangs folk. sådan fungerer det normalt. vidnet har ikke hørt nogen fra
fuglsang beklage sig over ventetid.
j.c. møller har bl.a. forklaret, at han er direktør for et firma i sæby, som sælger
reservedele til skibe og foretager skibsreparationer. han fik kontakt til nordic shipping
gennem calle østergaard. hans virksomhed udførte svejse- og tømrerarbejde på
nordic frost.
udvidelser af deres arbejdsopgaver blev drøftet med niclas niclassen eller ole jacob
jensen, ikke med niclas magnussen.
vidnet har på opfordring givet et mundtligt overslag på 200.000 kr. på levering af
færdig port til frostrummet. på grund af leveringstiden fik hans firma ikke opgaven.
opgaven med porten var funktionsbestemt. porten skulle kunne isolere og kunne
lukkes og skalkes.
                                               - 31 -
niclassen bad vidnet køre til fuglsang for at se, hvordan arbejdet skred frem. vidnet
kørte derned og så, at aluminiumsrammen var svejset sammen og lå på gulvet. vidnet
spurgte steen, hvad han havde tænkt sig at skalke den med. det havde steen endnu
ikke fundet ud af, og vidnet gav ham adressen på en evt. leverandør. de talte ikke om
dimensioneringen.
det var vidnets folk, som flyttede toiletrøret, da porten ikke ville falde ind på plads.
det var ikke noget problem at flytte det, der var masser af plads oven over. flytningen
varede ca. 3 timer.
det er vidnets opfattelse, at fuglsang er et godt firma, men de havde påtaget sig en
opgave, som de ikke havde forudsætninger for at løse. vidnet kender ikke kontrakten
mellem parterne.
magnussens opgave var primært at overvåge timetal på dem, som arbejdede på
skibet. han blev også sendt efter varer i en pick-up. magnussen var ikke en chef-type.
da magnussen boede i skipperens lokaler, mødtes man meget deroppe.
vidnet har bedt om en rørskærer til et 3"-rør vedrørende et krav fra klassen. han fik
en maskine fra fuglsang, men han troede, at den var til låns.
ind imellem kunne det være et problem at komme til at arbejde. nogle gange
arbejdede de om natten for få plads. på et tidspunkt havde han indtryk af, at der døg-
net rundt var folk fra fuglsang på nordic frost. det skete også, at de stod og ventede.
calle østergaard har bl.a. forklaret, at hans firma, nordconsult, var agent for nordic
shipping. han havde mulighed for at skaffe transporter af minkfoder fra island til dan-
mark. derfor købte niclassen skibet og byggede det om til fryseskib.
vidnet blev bedt om at finde leverandører til ombygningsopgaven, som skulle
gennemføres uden værftsdeltagelse. han var med til at skaffe underleverandører til
stort set alle opgaver, f.eks. j.c. møller og rosenholm. fuglsang tilbød sig selv.
i foråret havde vidnet kontakt til et norsk firma, som den 23. april 1998 afgav tilbud
på at udføre og installere porten. det var en stor klap, som blev hæftet foro ven med
                                               - 32 -
beslag, øskner for neden og et hejseværk. porten skulle leddeles, så man ikke
behøvede at lukke hele porten op. prisen excl. spil og wire var 65.000 kr. men
fuglsang kunne levere hurtigere end det norske firma, og man var blevet interesseret i
idéen om at køre porten op under loftet.
før aftalens indgåelse havde han ingen kontakt til fuglsang. han kom daglig på skibet
under ombygningen, bl.a. med penge til skibskassen - omkring 5-10.000 kr., som
magnussen brugte til indkøb.
niclas magnussen var koordinator, holdt øje med timesedler og foretog småindkøb.
han var ansat til at udføre andres beslutninger og indkøbe driftsmaterialer - alt fra
skruer til ferskvand.
hvis noget skulle ændres, gik vidnet til niclassen, som gik til sjøtek, som skulle sørge
for det skriftlige.
vidnet har talt et par gange med steen kragh jensen om porten. vidnet har set det
færdige arbejde, og det er hans opfattelse, at porten er alt for kompliceret, nærmest
som en storm p.-tegning. vidnet har set trucken blive brugt til at lukke porten op.
procedure
fuglsangs anbringender overfor nordic shipping:
det kan lægges til grund, at samtlige de af sagen omfattede arbejder er udført. nordic
shipping har ikke godtgjort, at prisen for de udførte arbejder er urimelig og er derfor
forpligtet til at betale det krævede beløb, jf. princippet i købelovens § 5.
niclas magnussen havde fuldmagt til at indgå bindende retshandler på vegne af nordic
shipping, jf. aftalelovens § 10, stk. 1. han blev præsenteret for fuglsang som
tilsynsførende og havde derfor stillingsfuldmagt til at indgå aftaler om udførelse af
ekstraarbejder og ændringer i tilbudsarbejder, jf. aftalelovens § 10, stk. 2.
endvidere har nordic shippings adfærd givet fuglsang føje til at antage, at niclas
magnussen havde bemyndigelse til at indgå de pågældende aftaler, idet fuglsang ikke
                                                - 33 -
fik besked om, at niclas magnussen ikke var berettiget til at indgå aftaler med
fuglsang - heller ikke efter nordic shipping fik kendskab til, at fuglsang udførte
arbejder, som lå ud over tilbuddene.
ved bedømmelsen af, hvilken viden om arbejderne nordic shipping havde, må nordic
shipping identificeres med sjøtek og niclas magnussen.
ekstra afstivning af port
det fremgår ikke af tilbuddet, at fuglsang havde forpligtet sig til at levere en vare af
en bestemt kvalitet. porten var udformet på baggrund af skitse og drøftelser med ole
jacob jensen, sjøtek. ansvaret for, at den oprindelige portkonstruktion var anvendelig
til det konkrete formål, påhvilede derfor sjøtek og dermed nordic shipping. steen
kragh jensen og niclas magnussen har forklaret, at niclas magnussen instruerede
steen kragh jensen om, at porten skulle forsynes med ekstra afstivning. nordic
shipping er derfor forpligtet til at betale for ekstra afstivning af porten.
el til brug for spil til vippeport (nordelektro)
ole jacob jensen fik ved telefaxer og telefonsamtaler med nordelektro udtømmende
besked om, hvilke elarbejder der skulle udføres. niclas magnussen ordrede arbejdet
udført. efter forklaringerne kan det lægges til grund, at alene det nødvendige elarbejde
blev udført. det er ikke godtgjort, at det krævede beløb er urimeligt i forhold til det
udførte arbejde. nordic shipping er på baggrund af sjøteks passivitet og niclas
magnussens bestilling forpligtet til at betale.
15% i administrationstillæg er ikke ubilligt, hvorfor nordic shipping tillige er forpligtet
til at betale det te.
trykudligningsventiler + børstetætning (skippers køleteknik)
der er enighed om, at arbejdet blev ordret af sagsøgte. det er ikke dokumenteret, at
der var aftalt en fast pris for arbejdet, hvorfor arbejdet blev udført som regnings-
arbejde. endvidere er administrationstillægget ikke ubilligt, jf. ovenfor. på baggrund
                                               - 34 -
heraf er nordic shipping forpligtet til at betale det krævede beløb.
aluminiumslister på port
ifølge tilbuddet skulle nordic shipping levere isoleringselementerne. da nordic
shipping ønskede, at der skulle monteres aluminiumsprofiler til beskyttelse af
isoleringselementerne, skal der betales såvel afhentning af profilerne, materialer som
montering til fuglsang.
afkortning af port
det kan lægges til grund, at afkortning af porten var nødvendig som følge af
ændringer i gulvkonstruktionen. det er helt udokumenteret, at porten kunne have
været hævet og anvendt med de oprindelige byggemål. nordic shipping, der havde
ansvaret for byggemålene, er forpligtet til at betale udgifter som følge af ændringer
heraf. steen kragh jensen oplyste om arbejdet i telefax til ole jacob jensen.
rustfri afdækning på karm
det påhvilede nordic shipping at sørge for, at karmen var plan. steen kragh jensen
oplyste i telefax til sjøtek, at fuglsang ikke kunne stå inde for anden løsning end
rustfrit stål. det kan lægges til grund, at porten ikke kunne slutte tæt med
aluminiumsafdækning. det var derfor nødvendigt at montere rustfrit stål for at få
porten til at lukke tæt og dermed frostrummet til at fungere. ved at sjøtek og niclas
magnussen har forholdt sig passive overfor monteringen af rustfrit stål, har nordic
shipping pådraget sig erstatningsansvar.
fremstilling og levering af kilesystem
fremstilling og levering af kilesystem var ikke omfattet af fuglsangs oprindelige tilbud.
den låsemekanisme, som omtales i tilbudet, vedrører isoleringselementerne. på
baggrund heraf er nordic shipping forpligtet til at betale udgiften til fremstilling og
levering af kilesystem.
nyt kilesystem
                                              - 35 -
ifølge steen kragh jensens forklaring kasserede niclas magnussen og maskinmesteren
det først fremstillede kilesystem. niclas magnussen og roin hansen var således klar
over, at fuglsang fremstillede et nyt lukkesystem. på grund af den udviste passivitet
fra nordic shippings og dettes repræsentanters side er nordic shipping forpligtet til at
betale for ændring af kilesystemet.
gearsystem
det var nødvendigt at montere et gearsystem for at få porten op. efter forklaringerne
blev gearsystemet bestilt af skibets kaptajn, som ubestrideligt har haft fuldmagt til at
afgive ordre herom, jf. sølovens § 137. det leverede kilesystem var udført i
overensstemmelse med anvisninger fra sjøtek, uden at der var fejl ved det leverede,
som fuglsang hæftede for.
tryksko og skudrigler
hverken tryksko eller skudrigler var omfattet af fuglsangs oprindelige tilbud. det
fremgår af den telefax, som nordelektro sendte til sjøtek, at der skulle være skudrigler
på porten. tryksko var også nødvendige for at beskytte pakningen, efter
gulvkonstruktionen var ændret, og blev påsat efter krav fra bureau veritas.
opsvejsning af rør til elkabler
det fremgår af ole jacob jensens forklaring, at det var nødvendigt, at der blev
opsvejset rør til beskyttelse af kabler mv., hvilket han var klar over. da arbejdet
strakte sig over 86 timer, kan det ikke have været udført uden nordic shippings
vidende, hvorfor nordic shipping er forpligtet til at betale.
ændring af spil
spillet var udført med wiretræk og blanke tromler efter anvisning fra ole jacob jensen.
nordic shipping skal derfor betale udgiften ved, at denne løsning ikke var anvendelig,
og må betale for nødvendige ændringer af spillet, tromler og kørehjul.
                                               - 36 -
udgifter ved prøvekørsel
sjøtek skulle sørge for, at der blev indkøbt motorer til spillet. risikoen for antagelsen
om, at samme størrelse motor kunne anvendes til wiretræk som til kædetræk påhviler
nordic shipping, som derfor er forpligtet til at betale for ventetid ved fremskaffelse af
større motor. fremstilling og montering af styrehjul blev ordret under prøvekørslen,
hvorfor nordic shipping er forpligtet til at betale fuglsangs faktura af 27. oktober
1998.
ventetid, kørsel, diæter
steen kragh jensen, jan hansen og jens skipper har forklaret, at der i forbindelse
med arbejdet på nordic frost var betydelig ventetid. det er derfor tilstrækkeligt
sandsynliggjort, at fuglsang har haft ventetid på mindst de krævede 11 timer.
det er sædvanligt, at bygherren betaler fortæring og kørsel ved hastende
ekstraarbejder.
varmeovn og rørskærer
niclas magnussen har erkendt, at han har bestilt en varmeovn hos fuglsang.
rørskærermaskinen blev lejet, da j.c. møller fremsatte ønske herom. det er ikke
dokumenteret, at de krævede beløb er ubillige, hvorfor nordic shipping er forpligtet til
at betale.
hvis retten måtte lægge til grund, at ekstraarbejderne ikke er bestilt, har nordic
shipping opnået en berigelse ved, at fuglsang har varetaget firmaets kommercielle in-
teresser og udført arbejdet. denne berigelse skal nordic shipping da tilpligtes at
fralægge sig. berigelsen kan fastsættes skønsmæssigt til det krævede beløb.
fuglsangs anbringender overfor niclas magnussen:
niclas magnussen indestår som følge af sin tiltrædelse af ordrebekræftelsen for nordic
shippings betaling for af de af fuglsang udførte ekstraarbejder.
                                              - 37 -
hvis det lægges til grund, at niclas magnussen ikke havde stillingsfuldmagt til at
underskrive ordrebekræftelsen og afgive ordre på ekstraarbejder, er niclas magnussen
erstatningsansvarlig for det tab, som fuglsang har lidt, jf. aftalelovens § 25.
fuglsang var i god tro om niclas magnussens fuldmagt til at disponere. dette støttes
også af skippers og jeppesens forklaringer om niclas magnussens dispositioner på
nordic frost i øvrigt.
nordic shippings anbringender:
nordic shipping stillede alene krav om, at porten skulle kunne holde kulden inde i
frostrummet og varmen ude. herudover var fremstilling af porten og spillet frie op-
gaver. skitsen fra ole jacob jensen skulle ikke anvendes som arbejdstegning.
fuglsangs tilbud på levering af port var udarbejdet af ejnar andersen og steen kragh
jensen. hvis der er tvivl om forståelsen af tilbuddet, skal det fortolkes imod fuglsang.
generelt bestrides det, at fuglsangs medarbejdere har anvendt det antal timer, som
fremgår af opgørelserne. det må i øvrigt anses for helt usandsynligt, at fugl- sangs
medarbejdere skulle have været i stand til at skelne imellem, hvornår de arbejdede på
tilbudsarbejder og ekstraarbejder.
anvendelsen af købelovens ⌡ 5 forudsætter, at det dokumenteres, at der er indgået
aftale om udførelse af ekstraarbejder. bortset fra de anerkendte krav bestrides det, at
der er indgået aftale om ekstraarbejder. det ville derfor være helt urimeligt at pålægge
nordic shipping bevisbyrden for, at regningerne er ubillige.
ved vurderingen af, om der er indgået aftaler om udførelse af ekstraarbejder, skal det
tillægges betydning, at det fremgår af tilbuddet, at ændringer i tilbudsarbejdet skulle
konfirmeres skriftligt af sjøtek.
vedrørende krav som nordic shipping bestrider
ekstra afstivning port
                                               - 38 -
aluskinnerne blev ikke bestilt af niclas magnussen eller andre. fuglsang havde
ansvaret for at levere en port, som var stiv nok til at kunne anvendes til formålet og
havde dermed selv ansvaret for dimensioneringen. derfor skal nordic shipping
frifindes for dette krav.
afkortning af porten
fuglsang har ikke bevist, at afkortning af porten var nødvendig eller bestilt af nordic
shipping. ole jacob jensen blev ikke bekendt med arbejdets udførelse via fuglsangs
første telefax af 8. september 1998, som vedrører afdækning af karmen med
aluminium. bemærkningen om, at porten var kørt tilbage til værkstedet for tilpasning
til nye forhold, blev af ole jacob jensen opfattet som sædvanlig endelig tilpasning.
accepten fra sjøtek vedrører aluminiumsafdækningen. derfor skal nordic shipping
frifindes for dette krav.
rustfri afdækning skib
det fremgår af fuglsangs anden telefax af 8. september 1998 til sjøtek, at arbejdet
ikke ville blive sat igang, før der var modtaget konfirmering og godkendelse på mon-
tering af rustfri karmafdækning. endvidere har telefaxen overskriften "ekstraarbejde
uden for tilbud". da ole jacob jensen ikke reagerede på telefaxen, er der ikke givet
ordre om at udføre arbejdet. det er ikke nordic shippings risiko, at fuglsang valgte at
udføre arbejdet uden at have fået ordre herom. nordic shipping er ikke blevet beriget
ved arbejdets udførelse. herefter skal nordic shipping frifindes for dette krav.
kilesystem
den lukkemekanisme, som omtales i tilbuddet, var til at lukke porten, ikke til at
fastholde isoleringselementerne. vidner har forklaret, at lukkemekanismen er en na-
turlig del af en port. tilbuddet lød på levering af en port til fryseanlæg. heri ligger, at
den må kunne åbnes og lukkes.
da fuglsang ikke kan fremlægge den originale telefax, må det efter ole jacob jensens
forklaring lægges til grund, at tegningen af lukkemekanismen var med fra
                                              - 39 -
begyndelsen.
ifølge j.c. møllers forklaring har steen kragh jensen udtalt, at han ville udvikle
låsesystemet hen ad vejen.
på baggrund heraf kan det konkluderes, at lukkemekanisme var omfattet af det
oprindelige tilbud, hvorfor nordic shipping skal frifindes for dette krav.
ændring af kilesystem
ifølge niclas magnussens forklaring pakkede steen kragh jensen pludselig
låsesystemet sammen for at køre tilbage til værkstedet. det er ikke godtgjort, at roin
hansen eller niclas magnussen kasserede 3-stangssystemet til fordel for 1-
stangssystemet.
gearsystem
niclas magnussen bestred at have bestilt gearsystemet. ifølge hans forklaring var han
rejst fra skibet omkring den 1. oktober, mens prøvekørslen fandt sted den 15. oktober.
det er dermed ikke dokumenteret, at der blev givet ordre om gearsystemet, og nordic
shipping må frifindes for dette krav.
tryksko og skudrigler
tryksko og skudrigler var nødvendige for at beskytte dør og pakning, uanset hvordan
gulvet var konstrueret. ole jacob jensen forklarede endvidere, at spørgsmålet blev
drøftet med steen kragh jensen, før der blev afgivet tilbud. tryksko og skudrigler må
derfor anses for omfattet af tilbuddet om levering af en port, som levede op til
klassens krav, ligesom det ikke er bevist, at der er afgivet særsklit bestilling herpå.
rørskærermaskine og varmeovn
det er ikke dokumenteret, at fuglsang har fået ordre på at fremskaffe en
rørskærermaskine. det er ikke dokumenteret, at der er anvendt den angivne tid på at
                                              - 40 -
afhente varmeovnen, hvorfor nordic shipping skal frifindes for disse krav (bortset fra
den anerkendte leje af varmeovn og rimelig tid til afhentning, 1.600 kr.)
ventetid, kørsel og fortæring
det er ikke dokumenteret, at der var mere ventetid forbundet med arbejdet, end det
sædvanligvis kan forventes ved arbejde på et skib.
udgifter til kørsel og fortæring er omfattet af det oprindelige tilbud.
spil, kørehjul mv.
fuglsang havde givet tilbud på levering af et spil med wiretræk og styrehjul, som
skulle kunne hejse porten op. niclas magnussen bestred at have givet ordre på
ændring af spillet. det er herefter ikke dokumenteret, at æn- dringen af spil og
kørehjul er et ekstraarbejde, som det påhviler nordic shipping at betale.
ekstra udgifter ved prøvekørsel
kravet i fakturaen af 27. oktober 1998 vedrørende prøvekørsel er uklart. ole jacob
jensen havde købt motorer efter steen kragh jensens anvisninger. ole jacob jensen
havde ikke mulighed for at beregne, hvad motorernes ydeevne skulle være. det er
fuglsangs risiko, at motorerne ikke havde den korrekte størrelse. styrehjulene var en
del af spilleverancen, hvorfor nordic shipping ikke er forpligtet til at betale særskilt
herfor.
vedrørende krav som nordic shipping anerkender delvist
elarbejde/nordelektro
ole jacob jensen drøftede arbejdets udførelse med jan hansen. det er derfor
irrelevant, om niclas magnussen har givet folkene fra nordelektro lov til at komme. ole
jacob jensen kunne huske skitsen over elarbejdet, men kunne ikke huske at have
                                              - 41 -
modtaget en skrivelse. derfor er skitsen udgangspunktet for vurderingen af, hvad der
er aftalt.
lukkemekanismen på skitsen, som blev sendt til ole jacob jensen, er systemet med
tre håndbetjente trækstænger. men dette lukkesystem blev senere ændret til et meget
avanceret lukkesystem, uden at rederiet havde ordret dette. det udførte arbejde er
således ifølge jan hansens forklaring ikke i overensstemmelse med skitsen. på skitsen
er ligeledes anført, at samtlige kabler og komponenter er skibsmateriel. men regningen
fra nordelektro indeholder mere end 40.000 kr. i materialer. på baggrund heraf vil
nordic shipping betale en rimelig del af regningen, 30.000 kr.
fuglsang har ikke dokumenteret at være berettiget til 15% i administrationstillæg for
arbejder udført af underleverandører.
trykudligning/skippers køleteknik
da tilbuddet omfatter "pakning i karm", må pakning og varmetråde samt
tætningslister anses for at være en del af porten og dermed omfattet af det oprindelige
tilbud.
materialeudgifter og arbejdsløn vedrørende montering af trykudligning anerkendes,
men nordic shipping må efter ovenstående frifindes for den øvrige del af kravet.
alulister port
aluminiumslisterne skulle ifølge tilbuddet monteres af fuglsang, hvorfor denne del af
kravet ikke kan anerkendes som ekstraarbejde.
rør til el-kabler
niclas magnussen var rejst hjem, da dette arbejde blev udført, hvorfor der ikke kan
være indgået aftale om arbejdets udførelse med ham. det påhviler fuglsang at do-
kumentere, at der er udført arbejde i det omfang, som det er faktureret. dette er ikke
dokumenteret, hvorfor kun en skønsmæssig del af kravet kan anerkendes.
                                                - 42 -
niclas magnussens anbringender:
niclas magnussen var pladsmand eller alt-mulig-mand på nordic frost. han havde ikke
stillingsfuldmagt til at indgå aftaler med fuglsang om udførelse af ekstraarbejder eller
ændring i tilbudsarbejder.
niclas magnussen bestrider at have afgivet ordre om udførelse af ekstraarbejder eller
ændringer i tilbudsarbejdet.
vedrørende elarbejde bemærkes, at aftale om udførelse heraf er indgået mellem
nordelektro/fuglsang og sjøtek og derfor ikke vedkommer niclas magnussen.
vedrørende ekstra afstivning kan det efter det oplyste om samtalen mellem steen
kragh jensen og niclas magnussen ikke lægges til grund, at niclas magnussen har
givet instruktioner om udførelsen af porten.
montering af trykudligningsventiler og børstetætning er delvist godkendt af nordic
shipping. som pladsmand hæfter niclas magnussen ikke herfor.
det er rigtigt, at niclas magnussen ordrede varmeovne og rørskærermaskiner, for det
var hans opfattelse, at han havde bemyndigelse til sådanne bestillinger.
både niclas niclassen og niclas magnussen forklarede, at besøget hos fuglsang
foregik, før der var indgået aftale om levering af port. det fremgår af tilbuddet, at æn-
dringer i aftalen skal konfirmeres skriftligt overfor sjøtek. besøget kan derfor ikke
anses som en fravigelse af denne bestemmelse. det er heller ikke godtgjort, at niclas
magnussen blev præsenteret som tilsynsførende.
ordrebekræftelserne til rosenholm dokumenterer ikke, at niclas niclassen generelt
havde fuldmagt til at afgive ordre på ekstraarbejder eller ændringer i tilbudsarbejder.
niclas magnussen har hverken ved sin adfærd eller ved passivitet bibragt fuglsang en
klar opfattelse af, at magnussen via sin stilling kunne forpligte rederiet. fuglsang burde
selv har sørget for at få aftalegrundlaget klarlagt. det forhold, at fuglsang til stadighed
kontaktede sjøtek, viser også, at fuglsang ikke selv stolede på, at magnussen var
                                               - 43 -
berettiget til at indgå aftaler.
steen kragh jensen forklarede, at ordrebekræftelsen blev underskrevet af niclas
magnussen den 7. september i overværelse af ole lauritsen fra bureau veritas og
rené moss. ole lauritsen var imidlertid først på skibet den 8. september. ifølge
fuglsangs timeopgørelser var rené moss, som magnussen ikke kender, ikke på arbejde
den 7. september 1998. det kan derfor ikke være rigtigt, at disse to overværede, at
ordrebekræftelsen blev skrevet under.
erklæringen blev holdt skjult af fuglsang og dukkede først op i forbindelse med
arrestforretningen. der blev ikke sendt kopi til sjøtek eller nordic shipping. det
svækker det anbringende, at fuglsang har stolet på erklæringen.
ordrebekræftelsen kan efter sit indhold ikke forpligte niclas magnussen. det er efter
ordlyden en forudsætning, at det udførte arbejde er et ordret ekstraarbejde eller
arbejde omfattet af tilbuddet. ordrebekræftelsen vedrører efter sit indhold også
fremtidige arbejder, men det savner mening at bekræfte fremtidige, mulige ordrer.
endelig indeholder ordrebekræftelsen ingen personlig forpligtelse for niclas magnussen,
blot en angivelse af, at arbejder vil blive betalt.
ved vurderingen af ordrebekræftelsen skal det tillægges betydning, at erklæringen er
konciperet af fuglsang. erklæringen bør fortolkes indskrænkende på samme måde som
et kautionsløfte.
det bestrides, at niclas magnussen skulle være erstatningsansvarlig, jf. aftalelovens §
25. der kan ikke udledes en betalingsindeståelse af erklæringen. endvidere var
fuglsang i ond tro om magnussens bemyndigelse til at indgå aftaler.
i det indbyrdes forhold mellem nordic shipping og niclas magnussen skal nordic
shipping i medfør af reglerne i sølovens § 151 og dl 3-19-2 holde niclas magnussen
skadesløs for ethvert beløb, som han måtte blive tilpligtet at udrede til fuglsang.
rettens afgørelse
                                                 - 44 -
1. niclas magnussen
efter bevisførelsen lægger retten til grund, at niclas magnussen ikke havde en
fuldmagt til at afgive ordre på de arbejder, sagen vedrører. retten lægger videre til
grund, at niclas magnussen ikke indtog en stilling på skibet, der gav fuglsang grundlag
for at antage, at han var bemyndiget til at indgå aftaler om ændringer i tilbudsarbejdet
eller afgive ordre om udførelse af ekstraarbejder. det må dog efter den stilling, han
indtog i forbindelse med byggearbejdet, antages, at han havde fuldmagt til mindre
dispositioner såsom indkøb af materialer og køb eller leje af værktøjer og lignende.
den under sagen fremlagte ordrebekræftelse dateret den 7. september 1998
indeholder efter sin ordlyd ingen forpligtelse for niclas magnussen personligt.
derfor frifindes niclas magnussen.
2. generelt vedrørende kravene
det lægges til grund, at det arbejde, som kræves betalt, er udført. der er ikke udført
arbejde udover det nødvendige, og der er ikke forlangt en urimelig betaling.
retten finder dog, at et tillæg på 15% for formidlede arbejder ikke kan anses for
sædvanligt eller passende efter det oplyste om arbejdet med formidlingen. tillægget
fastsættes derfor til 10%.
3. de enkelte krav
1. ekstra afstivning port
fuglsang afgav tilbud på levering og montering af en vippeport. fuglsang var som
følge heraf forpligtet til at levere en port, som var egnet til formålet og funk-
tionsdygtig, hvorfor udgiften til ekstra afstivning må afholdes af fuglsang. efter det
oplyste om samtalerne med ole jacob jensen og den tilsendte skitse har nordic
shipping v/sjøtek ikke stillet krav om, hvordan afstiv ning af porten skulle foretages.
nordic shipping frifindes for denne post i erstatningsopgørelsen.
                                              - 45 -
2. elarbejde/ nordelektro
efter det ovenfor generelt anførte om kravenes berettigelse og størrelsen af
administrationstillægget giver retten fuglsang medhold for så vidt angår dette krav
med 138.934,06 kr.
3. trykudligningsventiler + børstetætning/skippers køleteknik
aluskinner må anses for at høre til isoleringen af porten, dvs. det som nordic shipping
skulle levere, og maskinfabrikken fuglsang skulle montere ifølge tilbuddet.
da tilbuddet omfattede "montering af pakning i karm", er montering af tætningslister,
aluskinner og varmetråde omfattet af tilbuddet. om administrationstillægget henvises
til de almindelige bemærkninger. retten fastsætter skønsmæssigt udgiften til
trykudligningsventiler, børstetætning og afkortning af frostrumspaneler til 15.000 kr.
retten giver fuglsang medhold med dette beløb.
4. aluminiumslister
da aluskinnerne anses som hørende til isoleringen, vil retten foruden steen kragh
jensens kørsel, som er anerkendt, tillige give fuglsang medhold vedrørende materia-
leudgiften. da tilbuddet omfattede montering af den leverede isolering, vil retten ikke
give fuglsang medhold vedrørende udgiften til montering af aluskinnerne.
retten giver således fuglsang medhold, for så vidt angår 3.657 kr.
6. afkortning port 200 mm
nordic shipping har ikke dokumenteret, at porten kunne anvendes med de oprindelige
mål, efter at der var foretaget ændringer i dørken. arbejdet må derfor anses for et
nødvendigt ekstraarbejde. fuglsangs telefax af 8. september 1998 havde overskriften
"ektraarbejder uden for tilbud". det fremgik bl.a. af telefaxen at: "port er kørt tilbage
til værksted for at få denne tilpasset nye forhold". da nordic shipping v/sjøtek til-
trådte faxen med "ok!" uden at undersøge nærmere, hvori arbejdet med porten
                                                  - 46 -
bestod, påhviler det nordic shipping at betale herfor. retten giver fuglsang medhold
med det påståede beløb, 38.849,50 kr.
6.1. rustfri afdækning skib
ud fra indholdet af fuglsangs fax af 8. september 1998 kunne sjøtek ikke gå ud fra, at
fuglsang ændrede mate- riale fra aluminium til rustfrit stål for egen regning. det må
lægges til grund, at afdækning med aluminium ikke var brugbar. steen kragh jensen
har forklaret, at nordic shipping ønskede at gennemføre køleprøvning, og at der var
flere repræsentanter fra nordic shipping til stede, herunder magnussen, i forbindelse
med beslutningen om at ændre materiale til afdækning fra aluminium til rustfrit stål.
det blev ikke af nordic shipping eller virksomhedens repræsentanter gjort klart for
fuglsang, at man ikke ville acceptere merudgiften ved anvendelse af rustfrit stål. det
må ligeledes komme nordic shipping til skade, at der ikke var en ansvarlig for pro-
jektet til stede eller til at træffe under tilpasningen af vippeporten og køleprøvningen.
under hensyn hertil giver retten fuglsang medhold med det påståede beløb, 39.214,00
kr.
8. fremstilling og levering samt montage af nyt kilesystem
det må følge af tilbuddet om levering af vippeport til kølerum, at en sådan må kunne
lukkes, dvs. at den var monteret med låsesystem. efter ole jacob jensens forklaring
blev låsesystemet drøftet telefonisk med steen kragh jensen, før fuglsang afgav
tilbud, og det synes forudsat i tilbuddet (under "forbehold", jf. punktet: "anlægsflade
til port på skibet skal kunne bruges til lukkemekanisme"), at lukkemekanismen var et
tilbehør til porten, som skulle leveres af fuglsang.
retten frifinder derfor nordic shipping for dette krav.
8.1. fremstilling og levering samt montage af nyt kilesystem
efter bevisførelsen lægges til grund, at fremstilling, levering og montage af nyt
kilesystem blev foretaget, efter at ansatte ombord på nordic frost forkastede det op-
rindeligt leverede låsesystem. nordic shipping reagerede ikke på leveringen af det nye
                                               - 47 -
system, som selskabet burde have haft kendskab til, hvorfor retten vil give fuglsang
medhold med det påståede beløb, 76.653,36 kr.
9+18. ændring af lukkesystem og ændring af spil, vejersystem, fremstilling af kørehjul
og tromler
retten anser nævnte poster for at være omfattet af fuglsangs tilbud uden forbehold
om levering af spil for vippeport med wiretræk. det kan ikke lægges til grund, at der
er givet bindende anvisninger på udførelsen fra nordic shipping v/sjøtek.
retten frifinder nordic shipping for så vidt angår disse poster.
10. montering, fremstilling og montage af tryksko og skudrigler
punkterne anses ikke som omfattet af tilbud, men nødvendiggjort som følge af
ændringen af dørken (tryksko) og krav fra bureau veritas (skudrigler). som følge
heraf giver retten fuglsang medhold med det påståede beløb, 27.415,50 kr.
11. montering og levering samt opsvejsning af rør til elkabler
det er ikke dokumenteret, at der er foretaget arbejde ud over det bestilte, eller at
prisen for det udførte ar bejde er ubillig. som følge heraf vil retten give fuglsang
medhold med det påståede beløb, 29.616,33 kr.
13. ventetid på grund af manglende oprydning + diverse kørsel + fortæring i
forbindelse med overarbejde
posterne må anses for omfattet af tilbuddene, hvorfor retten frifinder nordic shipping
for betaling af disse i øvrigt udokumenterede poster.
14+15. leje af rørskærermaskine og varmeovne
niclas magnussen og j.c. møller har forklaret, at de bad fuglsang om en
rørskæremaskine. bestilling af en sådan anser retten for omfattet af niclas
magnussens begrænsede stillingsfuldmagt, hvorfor retten vil give fuglsang medhold
                                                - 48 -
med de påståede beløb, 2.840,00 kr.
foruden lejeudgiften til varmeovnen, som anerkendes af nordic shipping, anerkendes
den af fuglsang opgjorte tid til transport, således at retten giver fuglsang medhold
med 2.840,00 kr. vedrørende varmeovne.
faktura af 27. oktober 1998 vedrørende ekstra prøvekørsel
prøvekørsel af port og spil er omfattet af fuglsangs oprindelige tilbud på levering af
port og spil. det er oplyst, at sjøtek i løbet af kort tid skaffede en motor med en
passende størrelse. da nordic shipping ved sjøtek i den forbindelse har foretaget det
fornødne, finder retten ikke, at ventetiden kan betegnes som så ekstraordinær, at
fuglsang kan kræve godtgørelse herfor.
det kan ikke lægges til grund, at sjøtek havde givet bindende anvisninger på
udførelsen af spillet, hvorfor det påhvilede fuglsang at levere et funktionsdygtigt spil.
fremstilling af styrehjul kan derfor ikke anses for ekstraarbejde, og følgelig har
fuglsang ikke krav på honorar herfor. retten frifinder derfor nordic shipping for kravet
i fakturaen af 27. oktober 1998.
retten giver fuglsang medhold vedrørende de krav, som nordic shipping har
anerkendt, i alt 66.003,30 kr.
          thi kendes for ret
sagsøgte, p/f nordic shipping, skal inden 14 dage betale 389.923,05 kr. til sag-
søgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s, med tillæg af rente fra sagens anlæg den 7.
december 1998.
niclas magnussen frifindes for de af sagsøgeren rejste krav.
i sagsomkostninger skal sagsøgte, p/f nordic shipping, inden 14 dage betale 31.700
kr. til sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang.
i sagsomkostninger skal sagsøgeren, maskinfabrikken fuglsang a/s, inden 14 dage
                                               - 49 -
betale 40.000 kr. til statskassen.
              jens feilberg
jørn hansen                       frede kristiansen
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                          afsagt onsdag den 7. januar 2015
sag 161/2013
(1. afdeling)
utility development a/s
(advokat bent ramskov)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat bodil søes petersen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 3. afdeling den 30. april 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, marianne højgaard pedersen, jon
stokholm, vibeke rønne og oliver talevski.
påstande
appellanten, utility development a/s, har gentaget sin påstand om, at skat skal anerkende,
at behandlingen af selskabets skatteansættelse for indkomståret 2008 genoptages, og at sagen
hjemvises til fornyet ligningsmæssig behandling hos skat.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
den 24. oktober 2008 solgte utility development a/s aktier i nogle børsnoterede formueple-
jeselskaber med tab. tabet ved salget blev opgjort efter de dagældende regler om almindelige
aktier i aktieavancebeskatningslovens §§ 6-8, herunder § 8, stk. 2, om kildeartsbegrænsning,
og selvangivet i overensstemmelse hermed for indkomståret 2008.
                                               - 2 -
ved lov nr. 98 af 10. februar 2009, der trådte i kraft den 12. februar 2009, blev der gennem-
ført nye regler, der bl.a. bevirkede, at formueplejeselskaberne ændrede status til investerings-
selskaber omfattet af aktieavancebeskatningslovens § 19, jf. herved lovens § 2, nr. 1. lovæn-
dringen indebærer bl.a., at de personer eller selskaber, som har investeret i sådanne formue-
plejeselskaber, skal beskattes løbende af gevinst og tab (lagerbeskattes) af deres investeringer
i selskaberne.
de formueplejeselskaber, som utility developments aktiesalg den 24. oktober 2008 vedrørte,
havde bagudforskudt indkomstår, mens utility development havde fremadforskudt ind-
komstår. utility developments salg af aktier fandt sted i formueplejeselskabernes indkomstår
2009, men i utility developments indkomstår 2008.
spørgsmålet under denne sag er, om lovændringen pr. 12. februar 2009 har virkning for den
skattemæssige behandling af utility developments aktiesalg den 24. oktober 2008. hvis de
nye regler har virkning herfor, vil selskabet have krav på genoptagelse af skatteansættelsen
for indkomståret 2008, jf. skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2.
en skattemæssig virkning af de nye regler som den, utility development har gjort gældende,
vil indebære, at reglerne får tilbagevirkende kraft, idet reglerne får virkning for tab eller ge-
vinst ved aktiesalg, der har fundet sted i kalenderåret 2008. den tilbagevirkende kraft vil efter
omstændighederne være til fordel for nogle aktionærer og til ulempe for andre afhængig af
bl.a., hvor længe aktionæren har ejet aktierne inden salget, og om aktionæren har lidt et tab
eller opnået en gevinst ved salget. en sådan tilbagevirkende kraft kræver – som også anført af
landsretten – klar og utvetydig lovhjemmel.
efter overgangsbestemmelsen i ændringslovens § 10, stk. 9, 1. pkt., har ændringen i lovens §
2, nr. 1, om formueplejeselskabernes skift af status til investeringsselskaber virkning ”fra og
med gevinst og tab, der opgøres for indkomståret 2009 og henføres til indkomståret 2010 efter
bestemmelsen i aktieavancebeskatningslovens § 23, stk. 7”. de sidstnævnte regler vedrører
opgørelse af gevinst og tab for skattepligtige, der skal anvende lagerprincippet. for aktier og
investeringsforeningsbeviser, som er anskaffet ”inden begyndelsen af indkomståret 2009, og
som ikke er afstået på dette tidspunkt”, skal gevinst og tab efter § 10, stk. 9, 2. pkt., opgøres
”for indkomståret 2008 som forskellen mellem værdien af aktien eller beviset ved udgangen
                                                  - 3 -
af indkomståret 2008 og anskaffelsessummen”. gevinsten eller tabet herved henføres til ”den
skattepligtige indkomst for 2009”, jf. § 10, stk. 9, 3. pkt. for personer medregnes gevinst eller
tab som udgangspunkt ved opgørelsen af aktieindkomst, jf. § 10, stk. 9, 4. pkt.
som det fremgår, indeholder overgangsbestemmelserne i § 10, stk. 9, ikke en udtrykkelig an-
givelse af, om lovændringen skal have virkning for tab eller gevinst ved aktiesalg, der har
fundet sted i kalenderåret 2008. der er heller ikke nogen udtrykkelig regulering af, hvad der
skal gælde i de tilfælde, hvor investeringsselskabets eller aktionærens indkomstår 2009 er
bagudforskudt og dermed delvis sammenfaldende med kalenderåret 2008. for så vidt angår
andre dele af ændringsloven, fremgår det udtrykkeligt af overgangbestemmelserne, at de nye
regler skal have virkning for dispositioner, der er foretaget i kalenderåret 2008. som eksempel
kan nævnes overgangsbestemmelsen i § 10, stk. 6, hvorefter lovændringen har virkning for
anskaffelser, ”der foretages den 8. oktober 2008 eller senere”, dvs. fra lovforslagets fremsæt-
telse.
i forarbejderne til overgangsbestemmelserne i § 10, stk. 9, er det ikke anført, at de nye regler
skal have virkning for tab eller gevinst ved aktiesalg, der har fundet sted i kalenderåret 2008,
f.eks. fordi investeringsselskabets eller aktionærens indkomstår 2009 er bagudforskudt. be-
mærkningerne til overgangsbestemmelserne tyder på, at udtrykket ”indkomståret 2009”, som
er anvendt i § 10, stk. 9, 1. pkt., sigter til den situation, hvor såvel investeringsselskabet som
aktionæren anvender kalenderåret 2009 som indkomstår, og at man ikke har taget stilling til
de tilfælde, hvor investeringsselskabets eller aktionærens indkomstår 2009 er bagudforskudt.
det anføres i bemærkningerne bl.a., at ”for andele anskaffet inden 2009 gælder de nye regler
således fra og med indkomståret 2009”, og umiddelbart herefter anføres det, at ”de nye regler
vil således ikke få virkning for andele, som tidligere er anskaffet og som afstås inden udgan-
gen af indkomståret 2008”.
i overensstemmelse hermed har skatteministeren – kort tid efter ændringslovens ikrafttræden
– i et svar af 7. maj 2009 på spørgsmål nr. 335 fra folketingets skatteudvalg (alm. del) givet
udtryk for bl.a., at overgangsbestemmelserne ikke tager højde for, at det selskab, der skifter
status, eller aktionæren kan have forskudt indkomstår, således at indkomståret 2009 kan være
påbegyndt allerede i kalenderåret 2008. det anføres endvidere, at det ikke har været menin-
gen, at der skal ske beskatning af en latent gevinst i kalenderåret 2008.
                                               - 4 -
højesteret finder på den anførte baggrund, at overgangsbestemmelserne i § 10, stk. 9, skal
forstås således, at loven ikke har virkning for aktiesalg, der har fundet sted i kalenderåret
2008. det, som utility development har anført om virkningen af statusskift efter den almin-
delige regel i aktieavancebeskatningslovens § 33, kan ikke føre til en anden fortolkning.
skattemyndighederne har herefter været berettiget til at foretage den skattemæssige behand-
ling af utility developments aktiesalg den 24. oktober 2008 på grundlag af de regler, der
gjaldt på salgstidspunktet. højesteret tiltræder derfor, at utility development ikke har krav på
genoptagelse af sin skatteansættelse for indkomståret 2008, og stadfæster dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal utility development a/s betale 75.000 kr. til skatte-
ministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark