text:
v0095000 - lcp
                                      udskrift
                                           af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 15. juni 2004 blev af retten i sagen
v-95-02
digital marketing support aps
(advokat johan schwarz-nielsen)
  mod
foreningen dansk internet forum
(advokat mads berendt)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
denne sag drejer sig navnlig om, hvorvidt sagsøgte, foreningen dansk internet fo-
rum, i henhold til regelsættet ”regler for registrering, administration og konfliktløs-
ning vedrørende domænenavne under top level domænet .dk”, der blev indført i
2000, har været berettiget til med henvisning til ”almenhedens interesse” at træffe
beslutning om at inddrage domæneadressen co.dk, som sagsøger, digital marketing
support aps, fik registreret til ibrugtagning i 1997.
sagsøger digital marketing support aps har nedlagt påstand om, at
                                          - 2 -
    1) foreningen dansk internet forum tilpligtes at anerkende ikke at besidde no-
       gen privat immateriel rettighed eller andre ejendomsrettigheder til landedo-
       mænet ”dk” eller domænenavnedatabasen .dk.
    2) foreningen dansk internet forum tilpligtes at anerkende ikke at have ret til at
       fastsætte regler over for digital marketing support aps om inddragelse, slet-
       ning, overdragelse eller ekspropriation af domænenavnet co.dk eller andre af
       digital marketing support aps’s domænenavne, registreret i domænenavne-
       databasen .dk.
    3) foreningen dansk internet forum tilpligtes at anerkende ikke at have eneret
       til at udbyde og sælge eller tildele domænenavne i danmark.
    4) foreningen dansk internet forum tilpligtes at anerkende ikke at have nogen
       særlig kompetence til at påtale digital marketing support aps’s påståede
       krænkelser af god markedsføringsskik.
    5) foreningen dansk internet forum tilpligtes at anerkende ikke at have nogen
       kompetence til at træffe afgørelser over for digital marketing support aps
       som sket i foreningen dansk internet forums brev af 11. marts 2000 og 30.
       juni 2000.
    6) foreningen dansk internet forum dømmes til at anerkende, at det af østre
       landsret den 30. august 2002 nedlagte forbud, hvor det blev bestemt, ”… at
       det forbydes indkærede, dansk internet forum, difo, at slette domænenav-
       net co.dk fra domænenavnedatabasen som domænenavn tilhørende kærende,
       digital marketing support aps”, er lovligt gjort og af sagsøger lovligt for-
       fulgt.
sagsøgte foreningen dansk internet forum har med hensyn til påstand 1 nedlagt
påstand om frifindelse.
                                          - 3 -
for så vidt angår påstand 2 er der nedlagt påstand om afvisning for så vidt angår den
del af påstanden, der vedrører ekspropriation. i øvrigt er der med hensyn til påstand 2
påstået frifindelse.
med hensyn til påstand 3-5 er der nedlagt påstand om afvisning, idet foreningen
dansk internet forum dog tager bekræftende til genmæle overfor påstand 4, såfremt
digital marketing support aps ved ”særlig kompetence” mener en kompetence
f.eks. svarende til forbrugerombudsmandens kompetence, altså en kompetence, der
rækker ud over andre borgeres indsigelsesret. subsidiært er der nedlagt påstand om
frifindelse over for påstand 5.
endeligt er der vedrørende påstand 6 nedlagt påstand om frifindelse. subsidiært er
der nedlagt påstand om, at det af østre landsret nedlagte forbud ændres som følger:
det forbydes foreningen dansk internet forum at inddrage det af digital marketing
support aps’s registrerede domænenavn ”co.dk” under henvisning til almenhedens
interesse i henhold til beslutning herom af 11. maj 2000.
sagens omstændigheder
foreningen dansk internet forum er det organ, som administrerer landekodedomæ-
net .dk.
digital marketing support aps driver virksomhed med blandt andet salg af domæ-
nenavne på internettet.
den overordnede koordinering og administration af domænenavnesystemet (dns-
systemet) tilkommer blandt andet organisationen internet corporation for assigned
names and numbers (icann). organisationen er en non-profit organisation organi-
seret under amerikansk lovgivning, og den afleder på aftalebasis sine kompetencer
fra den amerikanske regering. organisationen icann blev etableret i 1999 med det
formål at ”privatisere” internettet. organisationen er hjemmehørende i usa.
icann administrerer blandt andet på baggrund af et aftalememorandum af 25. no-
vember 1998 indgået med det amerikanske handelsministerium. det fremgår blandt
andet under punktet ”parternes ansvar”, at ”parterne aftaler, at de mekanismer, me-
                                               - 4 -
toder og procedurer, der udvikles under dns-projektet, vil sikre, at den private sek-
tors administration af dns ikke anvender standarder, politikker, procedurer eller
praksis urimeligt eller udskiller bestemte parter til forskelsbehandling, medmindre
dette er berettiget af vægtige og rimelige årsager, og sikrer tilstrækkelige appelpro-
cedurer for de medlemmer af internetsamfundet, der har oplevet negative virknin-
ger.” i aftalememorandummet opstilles der tillige mål for, at parterne skal udvikle en
række metoder og procedurer til at udføre administrationen, og det fremgår af afta-
lememorandummet, at icann blandt andet skal levere ekspertise og rådgivning ved-
rørende private funktioner i forbindelse med den tekniske administration af systemet,
herunder en politik for og anvisninger på allokering af ip-nummerblokke og koordi-
nering og tildeling af andre tekniske parametre, som måtte være nødvendige for at
bevare universel tilslutningsmulighed på internettet. det fremgår videre, at icann
skal samarbejde om skriftlige, tekniske procedurer for drift af den primære rodserver,
herunder procedurer, der tillader ændringer, tilføjelser eller sletninger i rodzonefilen.
aftalememorandummet er suppleret af blandt andet en kontrakt mellem icann og
det amerikanske handelsministerium om udførelse af internet assigned numbers
authority-funktionen (iana-funktionen). af kontrakten fremgår blandt andet vedrø-
rende icanns opgaver, at der heri indgår modtagelse af anmodninger om og foreta-
gelse af rutineopdateringer af cctld [top level domain] kontakt- og navneserver-
oplysninger. i opgaverne indgår der også modtagelse af uddelegerings- og redelege-
ringsanmodninger, undersøgelse af omstændigheder vedrørende disse anmodninger
og rapportering vedrørende anmodningerne. i funktionen indgår derimod ikke autori-
seringer og ændringer, tilføjelser eller sletninger i rodzonefilen eller tilknyttede op-
lysninger, der udgør uddelegering eller redelegering af topniveau-domæner.
icanns administration bygger endvidere på rfc-1591, som er fra 1994. af en
dansk oversættelse heraf fremgår blandt andet følgende:
      ”3. administration af uddelegerede domæner
      internet assigned numbers authority (iana) er ansvarlig for den overordnede koordinering
      og administration af domænenavnesystemet (dns), og især for uddelegering af dele af navne-
      området, de såkaldte topniveaudomæner. de fleste af disse topniveaudomæner er landekoder
      på to bogstaver, som er taget fra iso-standard 3166.
                                          - 5 -
der er udvalgt og udpeget en central internetregistratur (ir), som skal håndtere hovedparten af
den daglige administration af domænenavnesystemet. ansøgninger om nye topniveaudomæner
(f.eks. natioanle domæner) håndteres af ir'en i samråd med iana. den centrale ir er in-
ternic.net. sekundære domæner i com, edu, org, net og gov registreres af inter-
netregistraturen hos internic. de sekundære domæner i mil registreres af ddn-registraturen
på nic.ddn.mil. sekundære navne i int registreres af pvm på isledu.
mens alle ansøgninger om nye topniveaudomæner skal sendes til internic (på adressen host-
master@internic.net), anvendes de regionale registraturer ofte til at assistere med administrati-
onen af dns, især i forbindelse med løsning af problemer med en landeadministration. i øje-
blikket er ripe ncc den regionale registratur for europa, og apnic er den […]
[…]
de politikovervejelser, der er, når et nyt topdomænenavn etableres, er beskrevet i det følgende.
her nævnes også de overvejelser, der gøres, når det er nødvendigt at ændre uddelegeringen af
et etableret domæne fra en part til en anden.
et nyt topdomænenavn oprettes normalt og administrationen af det uddelegeres til en "designe-
ret administrator" på én gang.
de fleste af de samme overvejelser er relevante, når et underdomæne uddelegeres, og generelt
gælder alle de beskrevne principper rekursivt for alle uddelegeringer af internettets dns-
navneområde.
den vigtigste overvejelse, når man skal vælge en designeret administrator for et domæne er, at
denne skal være i stand til at udføre de nødvendige forpligtelser og være i stand til at udføre sit
arbejde med rimelighed, retfærdighed, ærlighed og kompetence.
1) det vigtige krav er, at der for hver domæne skal være en designeret administrator, der skal
føre tilsyn med det pågældende domænes navneområde. i tilfælde af topniveaudomæner, der er
landekoder, betyder det, at der er en administrator, der fører tilsyn med domænenavnene og
driver domænenavnesystemet i det pågældende land.
administrationen skal naturligvis være på internettet. der skal være internetprotokoltilslut-
ningsmulighed (ip) til navneserverne, og e-mail-tilslutningsmulighed til administratorens le-
delse og personale.
der skal være en administrativ kontaktperson og en teknisk kontaktperson for hvert domæne.
for topniveaudomæner, der er landekoder, skal minimum den administrative kontaktperson
have bopæl i det pågældende land.
                                          - 6 -
2) disse designerede autoriteter er forvaltere af det uddelegerede domæne og har pligt til at tje-
ne samfundet.
den designerede administrator er forvalter af topniveaudomænenavnet for både landet, i tilfæl-
de af en landekode, og det globale internetsamfund.
bekymringer vedrørende "rettigheder" over og "ejerskab" af domæner er utilstedelige. det er
passende at bekymre sig om "ansvar" og "tjeneste" over for samfundet.
3) den designerede administrator skal være rimelig over for alle grupper i domænet, der anmo-
der om domænenavnet.
det betyder, at alle anmodninger skal behandles efter de samme regler, og at de skal behandles
uden diskriminering, og akademiske og kommercielle (og andre) brugere behandles på lige
fod. der må ikke udvises partiskhed vedrørende anmodninger, der kan komme fra kunder i an-
dre virksomheder, der har forbindelse med administratoren – f.eks. må kunder fra en bestemt
datanetværksudbyder ikke få positiv særbehandling. der må ikke stilles krav om, at der anven-
des et bestemt postsystem (eller andre programmer), en bestemt protokol eller et bestemt pro-
dukt.
der er ingen krav til underdomæner i topniveaudomæner ud over de krav, der gælder for top-
niveaudomænerne selv. det vil sige, at kravene i dette memo anvendes rekursivt. især skal alle
underdomæner have lov til at drive deres egne domænenavneservere, og de må give de oplys-
ninger, underdomæneadministratoren anser for relevante (så længe de er sande og korrekte).
4) parter med betydelige interesser i domænet skal acceptere, at den designerede administrator
er den kompetente part.
iana forsøger at få stridende parter til selv at nå til enighed og tager generelt ikke skridt til at
ændre noget, medmindre alle stridende parter er enige herom. kun i tilfælde, hvor den designe-
rede administrator har optrådt meget upassende, vil iana gribe ind.
men det er også rigtigt, at interessenterne kan give deres besyv med, når den designerede ad-
ministrator skal udvælges.
[…]
5. den designerede administrator skal udføre sit arbejde med at drive dns-tjenesten for do-
mænet på tilfredsstillende vis.
det vil sige, at den faktiske administration af tildelingen af domænenavne, uddelegering af un-
derdomæner og drift af navneservere skal udføres med teknisk kompetence. det omfatter at
holde den centrale ir (når der er tale om topnavnedomæner) eller en anden administrator af hø-
                                                  - 7 -
      jere domæneniveauer orienteret om domænets status, besvare forespørgsler i rette tid og drive
      databasen på en nøjagtig, robust og upåvirkelig måde.”
icann udgav i maj 1999 et resume, icp-1, af internet assigned numbers authori-
tys (ianas) praksis med administration af rfc 1591. det fremgår heraf i dansk
oversættelse blandt andet:
      ”administration af uddelegerede domæner
      […]
      (a) uddelegering af et nyt topniveaudomæne. uddelegering af et nyt topniveaudomæne kræver,
      at der gennemføres et antal procedurer, herunder identificering af en tld-administrator med
      den nødvendige ekspertise og autoriseret til at drive tld-et på passende vis. et lands regerings
      ønsker med hensyn til uddelegering af en cctld tages meget alvorligt. iana gør dem til en
      vigtig faktor, når uddelegering/overførsel af tld'er drøftes. parter med betydelige interesser i
      domænet skal acceptere, at den påtænkte tld-administrator er den kompetente part. det vigti-
      ge krav er, at der for hvert domæne skal være en designeret administrator, der skal føre tilsyn
      med det pågældende domænes navneområde. for cctld'ers vedkommende betyder det, at der
      er en administrator, der fører tilsyn med domænenavnene og driver domænenavnesystemet i
      det pågældende land. der skal være internetprotokoltilslutningsmulighed (ip) til navneserver-
      ne, og e-mailtilslutningsmulighed til hele administratorens ledelse og personale og administra-
      torens kontaktpersoner.
      […]
      (d) driftsekspertise. tld-administratoren skal udføre sit arbejde med at drive dns-tjenesten
      for domænet på tilfredsstillende vis. forpligtelser som tildeling af domænenavne, uddelegering
      af underdomæner og drift af navneservere skal udføres med teknisk kompetence. det omfatter
      at holde iana eller en anden administrator af højere domæneniveauer orienteret om domænets
      status, besvare forespørgsler i rette tid og drive databasen på en nøjagtig, robust og upåvirkelig
      måde. på grund af sine forpligtelser over for dns skal iana hele tiden have adgang til alle
      tld-zoner. der skal være en primær og en sekundær navneserver, der har ip-
      tilslutningsmulighed til internettet og nemt via adgang til zoner kan kontrolleres med hensyn til
      driftsmæssig status og databasenøjagtighed af iana.
      […]
      (f) inddragelse af tld-uddelegering. i tilfælde af misligholdelse af embedet eller brud på de
      politikker, der er anført i dette dokument og rfc 1591, eller vedvarende tilbagevendende pro-
      blemer med korrekt drift af et domæne, forbeholder iana sig ret til at ophæve uddelegeringen
      af og redelegere et topniveaudomæne til en anden administrator.
                                                - 8 -
     (g) underdelegeringer af topniveaudomæner. der er ingen krav til administration af underdo-
     mæner i tld'er, herunder underdelegeringer, ud over de krav til tld'erne, som er anført i det-
     te dokument og rfc 1591. især skal alle underdomæner have lov til at drive deres egne do-
     mænenavneservere, og de må give de oplysninger, underdomæneadministratoren anser for re-
     levante (så længe de er sande og korrekte).
     (h) rettigheder til domænenavne. iana har ingen særlige krav til politikker, der skal følges af
     tld-administratorerne i forbindelse med tvister vedrørende rettigheder til domænenavne, ud
     over dem, der er anført generelt i dette dokument og rfc 1591. bemærk dog, at anvendelsen
     af et bestemt domænenavn kan kræve respekt af gældende love, herunder love vedrørende va-
     remærker og andre typer af intellektuel ejendom.”
af en dansk oversættelse af icanns ”principle for delegation and administration
of cctlds presented by governmental advisory committee” af 23. februar 2000
fremgår blandt andet følgende:
     ”4. den delegeredes rolle
     4.1 den delegerede for en cctld forvalter det delegerede domæne og har pligt til at betjene
     beboerne i det relevante land eller territorium i henhold til iso 3166-1 samt det globale inter-
     netsamfund (således som denne term er fortolket i indledningen i dette dokument). den delege-
     redes politikrolle skal være adskilt fra ledelse, administration og markedsføring af cctld'en.
     disse funktioner kan varetages af den samme eller af forskellige enheder. dog kan selve dele-
     geringen ikke overdrages til underleverandører, gives i underlicens eller på anden vis forhand-
     les uden tilladelse fra den relevante regering eller offentlige myndighed og icann.
     4.2 der skal ikke være nogen private immaterielle rettigheder eller andre ejendomsrettigheder
     forbundet med selve cctld'en, og der skal heller ikke tilfalde den delegerede nogen sådanne
     som følge af delegeringen, ligesom sådanne heller ikke skal tilfalde nogen enhed som følge af
     ledelsen, administrationen eller markedsføringen af cctld'en.
     4.3 omsættelige varer og serviceydelser kan opstå i relation til udførelsen af andre administra-
     tive funktioner i forbindelse med cctld'en.
     4.4 den delegerede skal anerkende, at den ultimative myndighed med hensyn til de grundlæg-
     gende retsprincipper i forbindelse med cctld'en ligger hos den relevante regering eller
     offentlige myndighed.
     4.5 den delegerede skal samarbejde med den relevante regering eller offentlige myndighed i
     det land eller det territorium, hvor cctld'en er oprettet, inden for rammerne og målene for de
     grundlæggende retsprincipper for den pågældende regering eller offentlige myndighed.
                                                - 9 -
       […]
       9. principper vedrørende kommunikationen mellem den rele-
       vante regering eller offentlige myndighed og den delegerede
       9.1 kommunikationen mellem den relevante regering eller offentlige myndighed og den dele-
       gerede skal omfatte de følgende bestemmelser. en kopi eller et resumé heraf skal sendes til
       icann:
       9.1.1 varighed, opfyldelsesklausuler, mulighed for revision samt procedure i forbindelse med
       tilkaldelse.
       9.1.2 en forpligtelse på vegne af den delegerede til at drive cctld'en i det relevante lokale
       samfunds og det globale internetsamfunds interesse.
       9.1.3 en anerkendelse på vegne af den delegerede af, at ledelse og administration af cctld'en
       er underlagt den relevante regering eller offentlige myndighed som den højeste myndighed og
       skal være i overensstemmelse med relevante love og regler i det pågældende land samt interna-
       tional lovgivning og internationale konventioner.
       9.1.4 en bekræftelse på, at cctld'en forvaltes i offentlighedens interesse, og at den delegerede
       ikke selv erhverver nogen ejendomsret over cctld'en.”
den 15. januar 1997 blev reglerne om tildeling af domænenavne under landekode-
domænet .dk liberaliseret. liberalisering medførte, at der i store træk blev skabt fri
adgang til at registrere nye domæneadresser.
digital marketing support aps søgte den 16. januar 1997 om at få tildelt adressen
co.dk. digital marketing support aps fik på baggrund af denne ansøgning udstedt et
certifikat fra dk hostmaster, hvoraf det fremgår, at det pr. 16. januar 1997 er regi-
streret, at digital marketing support aps har taget domænenavnet co.dk i brug.
foreningen dansk internet forum blev stiftet i 1999 på baggrund af et internet dan-
mark memorandum of understanding (idmou) med tilslutning fra blandt andet
forskningsministeriet. den 1. december 1999 godkendte daværende forskningsmini-
ster, birte weiss, bestyrelsessammensætningen, og foreningen overtog administrati-
onen af landedomænet .dk, hvilket forskningsministeriet bekræftede overfor icann
i et brev af 28. januar 2000.
                                                - 10 -
foreningen dansk internet forum overtog ansvaret fra foreningen af internet leve-
randører (fil), som hidtil havde varetaget opgaven blandt andet i henhold til en
hostmasteraftale med dknet. formålet med dannelsen af foreningen dansk internet
forum var at etablere et grundlag for selvregulering i forhold til .dk-
hostmasterfunktionen, og af § 2 i vedtægterne for foreningen dansk internet forum
fremgår det blandt andet, at foreningen skal varetage dk-hostmasterfunktionen, at
den skal fastlægge de overordnede retningslinjer for hostmasterfunktionen i dan-
mark, at den skal overvåge administrationen af og føre tilsyn med dk-
hostmasterfunktionen, at den skal fastlægge retningslinjerne for tildeling af brugsret-
tigheder til domænenavne under topdomænet ”dk”, og at den skal fastlægge regler
for god forretningsskik ved salg og udbud af internetadgang samt ydelser i relation til
hostmasterfunktionen. foreningen dansk internet forum har indgået en driftso-
venskomst med dk hostmaster a/s om hostmasterfunktionen.
foreningen dansk internet forum har udarbejdet regelsættet ”regler for registrering,
administration og konfliktløsning vedrørende domænenavne under top level domæ-
net .dk”. regelsættet er dateret den 21. februar 2000 med senere ændringer. af regel-
sættets formålsbestemmelse fremgår det, at det har til formål at skabe entydige krite-
rier for registrering, administration og konfliktløsning af andenordens domænenavne
under .dk-domænet med det formål at sikre, at domænenavneservicen for .dk-
topdomænet kan fungere så effektivt og gennemsigtigt som muligt. af regelsættet
fremgår blandt andet endvidere:
       ”4.1. inddragelse i almenhedens interesse.
       difo kan beslutte, at dk hostmaster skal inddrage domænenavne, der allerede er registreret
       til ibrugtagning, hvis der skønnes behov for at anvende disse domænenavne i almenhedens in-
       teresse. har domænenavnet været taget i aktiv anvendelse som led i registrantens almindelige
       virke, kan der tilkendes indehaveren en rimelig godtgørelse, som udredes af difo. difo’s af-
       gørelser efter denne bestemmelse kan indbringes for det i pkt. 5.1. omhandlede klagenævn.”
i et brev af 11. maj 2000 fra foreningen dansk internet forum til digital marketing
support aps fremgår følgende:
       ”jeg tillader mig at rette henvendelse til dem i min egenskab af formand for dansk internet fo-
       rum (difo). difo er en selvejende institution nedsat af bruger- og erhvervsorganisationer
       med berøring til den danske del af internettet. difo's bestyrelse er udpeget af forskningsmini-
                                          - 11 -
steren. difo ejer bl.a. dk hostmaster a/s og har tidligere på året vedtaget et sæt regler for
registrering, administration og konfliktløsning vedrørende domænenavne under top level-
domænet.dk.
under sit møde den 11. april drøftede difo's bestyrelse den virksomhed, der udføres fra do-
mænet www.dansk.net. det fremgår heraf, at de fra denne hjemmeside udbyder tredjeordens
domænenavne under .dk-domænet under andenordens-domænerne ".co.dk", ".firm.dk",
".store.dk" og ".reg.dk".
ifølge de oplysninger, der foreligger for difo's bestyrelse, har deres registrering af ".co.dk"-
domænet i en del tilfælde ført til den opfattelse, at personer – primært uden for landet – urigtigt
har antaget, at der var tale om en officiel opdeling af det danske .dk-domæne i stil med det,
man bl.a. har i storbritannien. dette har bevirket, at der i en del tilfælde er fremsendt e-mails til
virksomheder på ikke-eksisterende internet-adresser placeret under".co.dk"-domænet – e-
mails, der må være modtaget af deres postserver under dette domæne.
ifølge pkt. 4.1. i difo's førnævnte regler, kan difo beslutte, at dk hostmaster a/s skal ind-
drage domænenavne, der allerede er registreret til ibrugtagning, hvis der skønnes behov for at
anvende disse domænenavne i almenhedens interesse. har domænenavnet været taget i aktiv
anvendelse som led i registrantens almindelige virke, kan der tilkendes indehaveren en rimelig
godtgørelse, som udredes af difo. difo's afgørelser efter denne bestemmelse kan indbringes
for det i pkt. 5.1. omhandlede klagenævn.
under sit førnævnte møde besluttede difo's bestyrelse at tage skridt til, at domænet ".co.dk"
inddrages. det er ikke udelukket, at man under .dk-domænet på et senere tidspunkt agter at an-
vende domænet til registrering af tredjeordens-domæner. jeg skal imidlertid understrege, at der
intet er besluttet herom på nuværende tidspunkt. der er derfor ikke tale om, at difo tilegner
sig deres kundeportefølje el. lign.
da deres registrering isoleret set er sket på lovlig vis, er difo parat til at udrede en godtgørel-
se, der i rimeligt omfang kompenserer for den ulempe, som de hermed udsættes for.
ønsker de at gøre brug af denne mulighed, anmoder difo om at få fremsendt regnskabsmate-
riale, der gør det muligt for difo at danne et skøn over størrelsen af det eventuelle formuetab
mv., som de kan tænkes at lide som følge af inddragelsen. difo er ligeledes parat til at lade
dem beholde domænet i en overgangsperiode på 1-2 måneder, indtil de har haft mulighed for
at tilrettelægge deres kunderelationer i overensstemmelse med denne beslutning. difo er også
parat til at drøfte muligheden for at etablere en henvisningsordning under de inddragne domæ-
ner.
endelig indebærer beslutningen, at de uden registreringsafgift kan foretage en registrering af et
– eller et begrænset antal – flere domæner til erstatning for det således inddragne.
                                                - 12 -
      med dette brev har difo ikke taget stilling til, om det eventuelt kan komme på tale senere, at
      tage tilsvarende skridt i relation til andre af de domæner, de har registreret under .dk-
      domænet.”
digital marketing support aps protesterede overfor foreningen dansk internet fo-
rum i et brev af 24. maj 2000.
som svar herpå skrev foreningen dansk internet forum et brev af 30. juni 2000 til
digital marketing support aps. af brevet fremgår følgende:
      ”idet jeg anerkender modtagelsen af deres skrivelse af 24 f.m., som nu har været forelagt be-
      styrelsen i difo, kan jeg meddele, at difo fastholder sit krav om, at domænenavnet ".co.dk"
      skal slettes fra registrering. lad mig i den forbindelse knytte følgende supplerende kommenta-
      rer til deres sagsfremstilling:
      1. der er ikke tale om at difo ønsker at konkurrere med den virksomhed, som de mener at
      have opbygget i relation til co.dk-domænet. at difo ønsker at inddrage domænet er ikke mo-
      tiveret af et ønske om at ville overtage deres kunder, konkurrere med dem, udbyde domænet
      til højestbydende eller lignende. difo's ønske om at inddrage domænenavnet er først og
      fremmest båret af hensynet til de brugere, der med urette antager, at det pågældende domæne
      er oprettet som led i en systematisk ordning af den danske del af domænehierarkiet på internet-
      tet, svarende til den ordning, som findes i andre lande. difo kan selvsagt ikke udelukke, at det
      på et senere tidspunkt måtte blive besluttet at etablere et .co.dk-domæne, men en sådan beslut-
      ning er end ikke overvejet på nuværende tidspunkt. ej heller kan difo udelukke, at det på et
      senere tidspunkt bliver aktuelt at inddrage andre af de af dem registrerede domænenavne, der
      har denne funktion, hvis det skulle blive generel praksis blandt andre cctld-domæner at ope-
      rere med en sådan andenordens-navnestruktur.
      2. at der afgives fejlmeldinger til de (typiske udenlandske) personer, der afsender e-mails mv.
      til danske virksomheder, som ikke har registreret hertil hørende tredjeordens-domæner under
      .co.dk. – i den urigtige tro, at disse danske virksomheder er registreret således under deres al-
      mindelige kendte betegnelse - løser ikke det problem, difo ser i denne brug af co.dk-
      domænet. for det første rejser sådanne fejlsendinger et alvorligt problem om fortroligheden af
      de således fremsendte e-mails, idet deres virksomhed har mulighed for – straffrit – at tilegne
      sig indholdet af disse mails – helt i strid med afsenderens forventninger (jf. således køge rets
      dom af 22. marts 2000 i sag s 960/1999). for det andet indebærer denne fejlsituation i sig selv
      en ulempe, som bør undgås. ingen kan have nogen legitim interesse i, at den danske del af in-
      ternet tillader en sådan fejlmulighed. som den af branchen og den brugere udpegede ansvarlige
      instans for opbygningen af den danske domænehierarki anser difo sig derfor forpligtet til at
      gribe ind heroverfor.
                                               - 13 -
     3. i deres skrivelse henviser de til, at en række større danske virksomheder har registreret de-
     res navn under co.dk.-domænet. da de pågældende virksomheders identitet fremgår af zonen
     for co.dk, kan difo konstatere, at alle i forvejen har registreret et andenordens domænenavn
     under .dk-domænet. dette gælder f.eks. for følgende domænenavne: amagerbanken,
     ceres, codan, damgaard, danfoss, ericsson, falck, siemens, neg-
     micon og danadata, (for damgaard data's vedkommende oven i købet med yderligere 3
     domænenavne svarende til kendte produktnavne). ved en gennemgang af zonen for .co.dk vi-
     ser det sig endvidere, at der p.t. er registreret 429 domænenavne under .co.dk, og at de 406 af
     disse også er registreret direkte under .dk. ved web-opslag på et udsnit af omtalte virksomhe-
     ders hjemmesider, kan man endvidere konstatere, at de ikke angiver nogen e-mail adresser med
     deres tredjeordens-navne. difo mener derfor at have grundlag for at antage, at efterspørgsel
     efter domænenavne under deres virksomhed, i hovedsagen er motiveret af et ønske om at kun-
     ne opsamle fejladresseringer, som er afsendt i den urigtige tro, at en virksomhed er registreret
     med et tredjeordens domænenavn under .co.dk-domænet.
     4. at difo ikke har gjort indvending mod det pågældende domæne før nu, skyldes, at der først
     i foråret 2000 er blevet fastsat et regelsæt, der muliggør en sådan indgriben. formålet med, at
     difo – efter ønske fra forskningsministeriet – blev etableret, var netop at skabe gennemsigti-
     ge og ikke-diskriminerende vilkår for administrationen af .dk-domæne-navne. difo er derfor
     ikke bundet af de meldinger – og den mulige passivitet – som tidligere institutioner med ansvar
     for .dk-domænet måtte have udvist. det forhold, at .co.dk-domænet hidtil har været lovligt er
     dog omvendt medvirkende til, at difo er indstillet på at yde dem en passende kompensation
     for inddragelsen, jf. nedenfor.
     5. det er korrekt, at difo besidder et monopol på administrationen af domænenavne under
     .dk-domænet. difo er fuldt bevidst herom og handler derfor i enhver henseende på en måde,
     der sikrer gennemsigtighed og ikke-diskrimination. i difo's bestyrelse er der ligelig repræsen-
     tation af forbruger-, erhvervs- og internet-leverandør-interesser. jeg kan i den forbindelse op-
     lyse dem om, at beslutningen om at inddrage .co.dk-domænet er blevet truffet i enstemmighed.
     som nævnt ovenfor og som anført i min skrivelse af 11. maj 2000 er difo indstillet på at yde
     dem en passende kompensation for den ulempe og de udgifter, de måtte pådrage dem i for-
     bindelse med denne inddragelse. i lyset af, at de under co.dk-domænet alene har registreret
     429 brugere, hvoraf de 406 i kraft af deres registrering af tilsvarende andenordens domæne-
     navne i forvejen har en relevant tilstedeværelse og identifikation på internettet under .dk-
     domænet (hvorved risikoen for, at der fremsættes erstatningskrav mod dem, må være beske-
     den), er difo indstillet på at yde dem en samlet kompensation på kr. 25.000,- for deres om-
     kostninger og ulempe i forbindelse med domænets inddragelse.
     […]”
den 7. september 2000 behandlede købehavns byrets fogedret en forbudsbegæring,
hvor digital marketing support aps blandt andet nedlagde påstand om, at det blev
                                                  - 14 -
forbudt foreningen dansk internet forum at slette domænenavnet co.dk fra registre-
ring som domænenavn tilhørende digital marketing support aps. fogedretten traf
ved kendelse af 28. september 2000 afgørelse om, at sagen nægtedes fremme.
denne afgørelse blev påkæret til østre landsret. landsretten traf den 30. august
2002 afgørelse om, at det forbydes foreningen dansk internet forum at slette do-
mænenavnet co.dk fra domænenavnedatabasen som domænenavn tilhørende digital
marketing support aps.
digital marketing support aps har søgt om at få registreret www.xxx.co.dk som
varemærke. i et brev af 28. september 2000 har patent- og varemærkestyrelsen med-
delt, at varemærket www.xxx.co.dk er registreret i varemærkeregistret. den 6. okto-
ber 2000 rejste foreningen dansk internet forum indsigelse mod registreringen.
denne sag blev anlagt den 21. juni 2002.
i et brev af 10. september 2002 fra louis touton, icann general counsel, til for-
eningen dansk internet forum, mads bryde andersen, fremgår blandt andet følgen-
de:
       ”an uncontracted cctld administrator has full authority to establish and revise the terms and
       conditions under which domain names are established, maintained and revoked within the
       cctld, provided the administrator does so in a manner that does not violate any specific ia-
       na requirement, as currently stated in icp-1.
       establishing and modifying policies regarding what names may be registered within a cctld,
       and what name registrations may be maintained, is a matter within the authority of the cctld
       administrator. as stated in cctld news memo 1 (issued 23 october 1997):
       the design and the naming structure under the country code is up to the manager of that coun-
       try code. there may be reasons for an unusual or even unique structure to be developed in a
       particular country due to local customs. however, it may be useful to develop a model country
       code naming structure as a basis for local variations. this is a topic to be discussed in future
       messages.
       if there are criteria as to the type of organization that is appropriate to register under a particu-
       lar branch and the country code, those criteria must be published (as part of the policies and
       procedures) and applied equally to all applicants.
                                                 - 15 -
       sometimes there are questions about what kind of names should be allowed (or outlawed). the
       experience is that if there is to be some set of allowed (or outlawed) names in a particular situa-
       tion the best approach is to use an existing list maintained by another long-existing, reputable,
       organisation. just as we use the list of country codes determined by the iso-3166 standard.
       […]
       the restrictions on an uncontracted cctld administrator’s authority to add, maintain, and re-
       voke names (subdomains) within the cctld are those that are specifically stated in icp-1. un-
       less the administrator violates these restrictions, icann/the iana will not interfere in dispu-
       tes regarding rules established by the administrator. it is permissible for a cctld administrator
       to establish a naming structure and naming rules specifically for the particular cctld (i.e. na-
       tional naming rules), and to revoke names violating the structure and rules.
       a registrant’s privilege of maintaining registration of a name (subdomain) within a cctld is
       subject to rules that are established by the administrator, provided the rules do not violate any
       restriction stated in icp-1.
       […]”
forklaringer
anini voulé har forklaret, at han er uddannet datalog, og at han er direktør i digital
marketing support aps, som han stiftede i 1995. selskabet begyndte med at udvikle
software, men det beskæftiger sig i dag med at udbyde domænenavne.
forud for stiftelsen af digital marketing support aps arbejdede han som konsulent i
et edb-firma i japan samt i et edb-firma i brøndby. han har en bred erfaring inden
for edb.
den 15. januar 1997 blev reglerne for tildeling af domænenavne liberaliseret. forud
for liberaliseringen af regelsættet havde der været en intens diskussion i fil om re-
gelsættet omkring domænenavne, men han havde ikke nogen idé om, hvornår libera-
liseringen ville komme. han søgte om at få domænenavnet co.dk. den 16. januar
1997. han fik tildelt domænet efter ca. 1½ til 2 måneder. han fik idéen til adressen
co.dk fra sin tid i japan. han regnede med, at der ville blive et marked i danmark for
sådanne domænenavne, idet det i mange lande bruges som forkortelse for company.
en lang række større firmaer har i dag købt adresser hos ham under co.dk.
                                         - 16 -
i august 1997 blev han ringet op af en ansat fra tele danmark, som oplyste, at det på
baggrund af registreringen af co.dk var besluttet, at der skulle indkaldes til general-
forsamling i fil med henblik på en ændring af regelsættet, da man fandt, at det var
uhensigtsmæssigt, at der blev udbudt domæner under dette subdomæne. han er be-
kendt med, at der blev afholdt en generalforsamling, og at man kom frem til, at der
ikke var noget grundlag for at slette registreringen af domæneadressen co.dk.
han var inviteret til idmou-99 høringen den 4. november 1999 om stiftelsen for-
eningen dansk internet forum, men ønskede ikke at deltage, da det var hans opfat-
telse, at foreningen ville hindre ham i at drive sin forretning.
i 1999/2000 har han fjernet sin e-mail server, og han modtager i dag således ikke
nogen e-post under co.dk. selskabets besiddelse af co.dk giver derfor ikke anledning
til de betænkeligheder, som foreningen dansk internet forum har anført vedrørende
e-mail problematikken.
foreningen dansk internet forum afleder sine rettigheder fra den amerikanske rege-
ring, og foreningen dansk internet forum kan som følge heraf udskiftes som admi-
nistrator, hvis den amerikanske regering finder, at der er grund til det. han har 2-3
gange protesteret overfor icann over den måde, som foreningen dansk internet
forum administrerer på, men han har hver gang fået at vide, at han først skulle prøve
sagen gennem alle retsinstanser, førend icann vil behandle en klage.
digital marketing support aps udbyder en række 3. ordensdomæner. det er hans
opfattelse, at foreningen dansk internet forum er imod, at der udbydes 3. ordens-
domæner i danmark, men foreningen dansk internet forum har dog kun protesteret
mod anvendelsen af co.dk. cybercity udbyder også 3. ordensdomæner i danmark, og
disse udbud har ham bekendt ikke givet anledning til protester fra foreningen dansk
internet forum.
icann har fra 1999 forsøgt at opkræve gebyrer fra alle topleveladministratorer, men
der består ikke nogen forpligtelse til at bidrage til icann. foreningen dansk inter-
net forum bidrager til icann. en række topleveladministratorer har meddelt, at de
ikke ønsker at bidrage til icann.
                                                 - 17 -
han har hele tiden opfattet brevene af 11. maj 2000 og 30. juni 2000 fra foreningen
dansk internet forum til digital marketing support aps som udtryk for, at domæ-
nenavnet co.dk skulle slettes.
per kølle har forklaret, at han kan vedstå sin forklaring som gengivet i københavns
byret dom af 7. april 2003 i sagen mellem søg a/s og dk hostmaster a/s hvoraf
fremgår blandt andet følgende:
      ”[…], at han er direktør i dk hostmaster. der findes ingen lovgivning i danmark vedrørende
      registrering af domænenavne på internettet, og det har været lovgivers intention, at området
      skal være selvregulerende. registrering af domænenavne på internettet i danmark blev oprin-
      deligt varetaget af dk net a/s, der var et selskab ejet af tele danmark. i efteråret 1998 tog
      den daværende forskningsminister initiativ til, at der blev udarbejdet et memorandum vedrø-
      rende internettets funktion i fremtiden, idet der var et politisk ønske om at skabe et mere libe-
      ralt system under dansk kontrol. i forlængelse heraf blev difo dannet den 1. juli 1999. difo
      er en forening af foreninger med for tiden 10 medlemmer, herunder forbrugerrådet, dansk in-
      dustri, advokatrådet og handelskammeret. difo’s vedtægter er godkendt af forskningsmini-
      steriet. i forbindelse med difo’s oprettelse af dk hostmaster, købte difo 2 edb-maskiner af
      tele danmark, hvori der var registreret 140.000 domænenavne. der blev ikke indgået nogen
      formel aftale om, at dk hostmaster skulle overtage registreringerne. dk hostmaster kunne
      have valgt at slette registreringerne, men det ville formentlig have medført politisk storm. dk
      hostmaster valgte i 2001, at sætte en påtegning på fakturaer vedrørende årsgebyrer om, at regi-
      stranterne ved betaling anerkendte dansk internet forum, klagenævnet for domænenavne, og
      de regler, der gælder for domænenavne under .dk. dk hostmaster havde tidligere udsendt ca.
      60.000 forespørgsler til registranter, hvori de pågældende blev anmodet om at meddele, om de
      fortsat var interesseret i registreringen. der kom kun 15.000 tilbagemeldinger, hvilket betød, at
      der i princippet skulle slettes ca. 45.000 domænenavne. dette var difo’s bestyrelsen ikke inte-
      resseret i, idet det formentlig ville medføre politisk storm, og man valgte derfor at ændre faktu-
      raerne. årsgebyret er fastsat på grundlag af omkostningsniveauet og og antallet af domæne-
      navne, og ud fra en forudsætning om dk hostmaster som et ”non profit” foretagende. dk
      hostmaster kunne ikke modtage søg a/s’s betalinger, idet søg a/s havde opstillet betingel-
      ser for dk hostmasters modtagelse af pengene, og idet man ved at modtage beløbet ville ac-
      ceptere, at søg a/s ikke var omfattet af det omhandlede regelsæt. det ville være meningsløst,
      hvis der ikke fandtes regler for registrering af domænenavne.
      […]”
han kan også vedstå sin forklaring gengivet i østre landsret kendelse i fogedsagen
mellem digital marketing support aps og dansk internet forum, hvoraf fremgår
blandt andet følgende:
                                                 - 18 -
        ”[…], at han er administrerende direktør i dk hostmaster a/s, hvor difo er eneaktionær.
        tidligere har han været teknisk chef i dk hostmaster a/s og i dknet a/s. hostmasteraftalen
        mellem fil og dknet a/s blev indgået i sommeren 1996. når et domænenavn er registreret,
        kontaktes en registrator, der sørger for alle relevante oplysninger og underskrift på vilkårene
        inden der sendes en e-mail til dk hostmaster a/s. hvis der ikke er indsigelser mod domæne-
        navnet, og det ikke allerede er i brug, sker der uden prøvelse registrering af domænenavnet på
        harddisken, hvor det senere konverteres til ip-adresser. et domænenavn er hele tekststrengen,
        således at co.dk er en del af .dk. derfor vil konsekvensen af at imødekomme kærendes påstand
        2 være, at der ikke kan ændres i opsætningen af hele .dk. det er udelukkende dk hostmaster
        a/s, der kan foretage ændringer i registreringerne. difo har intet at gøre med teknikken.”
per kølle har supplerende forklaret, at der er en grundlæggende uenighed mellem
parterne om muligheden for at foretage ændringer i databasen. dk hostmaster a/s
har ikke nogen holdning til 3. ordensdomæner, idet dk hostmaster a/s alene er sat
til at administrere foreningen dansk internet forum’s regler. der er imidlertid intet i
foreningen dansk internet forum’s regelsæt, der tilsiger, at 3. ordensdomæner gene-
relt ikke kan anerkendes, og dk hostmaster a/s anerkender registranters ret til 3.
ordensdomæner.
da pressemeddelelsen om det nye regelsæt blev udsendt den 15. januar 1997, var han
ansat i dknet, som på daværende tidspunkt foretog registreringerne af domænenavne
i danmark. dknet var ejet af tele danmark. det var fil og tele danmark, som
lavede aftalen om regelsættet. regelsættet blev offentliggjort den 15. januar 1997. i
kraft af sin ansættelse i dknet fik han oplysninger om det nye regelsæt den 13. janu-
ar 1997.
i foråret/sommeren 1997 blev han bekendt med, at co.dk var registreret. han blev
opmærksom på registreringen bl.a. på baggrund af en henvendelse fra den danske
bank, der undrede sig over, at de skulle til at registrere under co.dk. han rådede dem
til ikke at lade sig registrere under co.dk, men man foretog sig i øvrigt ikke noget i
anledning af registreringen af co.dk. han kan ikke huske, om han forud for henven-
delserne var bekendt med, at co.dk anvendes som officielle betegnelser i england og
japan.
hvis digital marketing support aps får ret i sin påstand, har dette ikke nogen ind-
virkning på foreningen dansk internet forum’s mulighed for at ændre i opsætningen
af hele .dk.
                                                - 19 -
med hensyn til brevet af 30. juni 2000, 2. afsnit, forklarede han, at en afsender vil få
en meddelelse om, at domænet eksisterer. posten kommer retur med meddelelse om,
at personen ikke eksisterer. afsenderen vil således tro, at det er foran @, at der er en
fejl. ejeren af postserveren vil kunne læse posten. det vil afhænge af opsætningen,
om posten kommer frem til indehaveren af adressen co.dk, selv om postserveren
måtte være fjernet.
dk hostmaster a/s har adskillige gange foretaget ændringer i opsætningen ved
manglende betaling, eller hvis politiet beder om det. han kan ikke umiddelbart kom-
me i tanke om, at dk hostmaster a/s skulle have foretaget ændringer i andre tilfæl-
de.
mads bryde andersen har forklaret, at han i det væsentligste kan vedstå sin forkla-
ring, som er gengivet i østre landsrets kendelse i fogedsagen digital marketing
support aps mod dansk internet forum, hvoraf blandt andet fremgår følgende:
       ”[…] har bekræftet sin forklaring som gengivet i fogedrettens kendelse og supplerende forkla-
       ret blandt andet, at han er bestyrelsesformand i både difo og dk hostmaster a/s. difo op-
       stod som en forening af internet-interesserede med henblik på at samle interesserne omkring
       domænenavne, da forskningsministeriet – hvorunder teleområdet dengang hørte – havde øn-
       sket, at der som et led i branchens forsøg på selvregulering blev etableret en tværfaglig organi-
       sation, som dels kunne rumme dk hostmaster, der oprindeligt havde fået overdraget delege-
       ringsansvaret fra icann, dels være et alternativ til egentlig lovgivning på området. han deltog
       selv i drafting-gruppen. det var oprindeligt meningen at oprette en selvejende institution som
       for eksempel værdipapircentralen, men man valgte i stedet foreningsformen. difo, der blev
       etableret i 1999, er at betragte som et halv-officielt organ: et privat foretagende med et politisk
       ansvar. difo har et kontraktsforhold til de enkelte medlemmer, således at bemyndigelsen ikke
       rækker længere end til, hvad der ved afstemning er enighed om i den bredere medlemskreds.
       icann har godkendt difo, men ikke meddelt foreningen beføjelser. hjemmelsgrundlaget for
       fastsættelse og ændring af regler i difo er derfor foreningens kontrakt med registranterne.
       reglerne gælder også for ikke-medlemmer, og der er intet til hinder for, at der kan skrides ind
       over for disse med et passende varsel. da difo havde fået det praktiske plan til at fungere,
       vendte man sig mod det mere politisk betonede, herunder diskussionen om domæne-pirateri.
       de såkaldte generiske domænenavne var blevet attraktive og gav ejerne uforholdsmæssigt store
       fordele. han ønskede en massiv fremfærd over for de generiske domænenavne, men vandt ikke
       gehør i difo’s bestyrelse. der kunne derimod i bestyrelsen opnås enighed om en regel, der ud
       fra ekspropriationslignende begreber om ”almenhedens interesse” kunne medføre, at sådanne
       domænenavne blev inddraget. under drøftelserne herom blev co.dk nævnt som et eksempel.
                                              - 20 -
       ingen rejste tvivl om, at difo kunne fastsætte regler på området. han mener selv, at reglen bør
       udvides til alle generiske domænenavne, der kan forveksles med almene eller officielle domæ-
       ner. der er nogle sikkerhedsmæssige problemer i, at private virksomheder ”sætter sig” på offi-
       cielt udseende domænenavne. dels kan det virke forvirrende for forbrugerne, dels kan der fejl-
       agtig komme mails med følsomme oplysninger til en forkert server. kærende tog co.dk lovligt
       i brug helt i overensstemmelse med de gældende regler ved registreringen. af samme grund
       har difo tilbudt kærende både 25.000 kr. i kompensation og en lang frist for sletning af do-
       mænenavnet co.dk. han har aldrig selv drøftet tilbuddet med anani voulé. hvis difo ikke
       kan fungere som selvregulerende forening på internetområdet, vil alternativet være egentlig
       lovgivning.”
mads bryde andersen har supplerende forklaret, at da man bevægede sig fra det
kontrolsystem, som var gældende forud for den 15. januar 1997, og til det nye regel-
sæt, som trådte i kraft den 15. januar 1997, lå det i kortene, at ministeriet ville det
gamle system til livs, hvorefter ”vennerne” fik tildelt de bedste generiske betegnel-
ser, og at man skulle bevæge sig mod et ”først til mølle” princip. foreningen dansk
internet forum fungerer efter et selvreguleringsprincip. området er ulovreguleret, og
politikerne har truffet et bevidst valg herom, idet man fandt, at den enkleste måde var
at lade branchen være selvregulerende.
den advokatundersøgelse, som blev iværksat på baggrund af de tidligere
tildelingsregler, vedrører spørgsmålene om tildeling af de bedste domæner til
”vennerne”, og konklusionen på advokatundersøgelsen var, at der ikke kunne gøres
noget ved de allerede erhvervede domæneadresser, men at man burde udvikle et
troværdigt regelsæt, der for fremtiden sikrede, at det ikke opstod en lignende situa-
tion.
forskningsministeriet har været fuldt orienteret om foreningen dansk internet fo-
rum’s regelsæt, herunder om sletningsreglen i pkt. 4.1, og ham bekendt har ministe-
riet ikke haft bemærkninger hertil.
bestyrelsen har ikke truffet en eksekverbar beslutning om, at co.dk skal inddrages.
brevene af 11. maj 2000 og 30. juni 2000 skal nærmest betragtes som ”åbningsskri-
velser”. brevet af 11. maj 2000, som han skrev til digital marketing support aps, er
alene udtryk for, at bestyrelsen har truffet en principbeslutning, men der er ikke truf-
fet en eksekverbar beslutning. heller ikke brevet af 30. juni 2000, som han også
skrev til digital marketing support aps, er udtryk for, at der er truffet en afgørelse,
som kan eksekveres. han havde håbet på en dialog med digital marketing support
                                           - 21 -
aps, og det fremgår da også af brevet, at der er givet et tilbud på 25.000 kr. før der
kunne foretages noget konkret, ville han have givet digital marketing support aps
en frist til at afklare sine kundeforhold mv., som foreningen dansk internet forum i
øvrigt ikke kendte noget nærmere til. digital marketing support aps reagerede
imidlertid ved at indgive en forbudsbegæring til fogedretten.
forkortelsen ”co” optræder i internationale fortegnelser som en officiel forkortelse.
foreningen dansk internet forum fandt, at det var uheldigt, at co-domænet lå i en
privat virksomhed, og det er dette, der er hovedbegrundelsen for foreningen dansk
internet forum’s principbeslutning. andre officielle betegnelser som f.eks. com.dk,
gov.dk og mil.dk besidder foreningen dansk internet forum enten selv, eller også er
adresserne delegeret.
foreningen dansk internet forum er ikke modstander af 3. ordensdomæner, og prin-
cipbeslutningen om inddragelsen af co.dk er den eneste, som foreningen dansk in-
ternet forum har truffet efter den særlige regel i pkt. 4.1. foreningen dansk internet
forum har behandlet spørgsmålet om sletning af advokat.dk, men man har besluttet
sig for foreløbigt ikke at foretage sig noget på grund af usikkerhederne forbundet
med denne sag. grunden til, at han har karakteriseret beslutningen som ekspropriati-
onslignende, er, at det ligner ekspropriation i grundlovens § 73’s forstand. der er i
øvrigt ikke noget til hinder for, at aftaleparter kan ekspropriere rettigheder.
mailproblematikken, som han henviser til i brevet af 30. juni 2000, har han fra digi-
tal marketing support aps’s egen hjemmeside. han er ikke gået længere ind i det
tekniske. så vidt han ved, er der ikke kommet henvendelser til foreningen dansk
internet forum vedrørende fejlmails til co.dk. han er heller ikke bekendt med, om
registreringen af co.dk skulle have skabt problemer i udlandet.
der er korrekt, at der var fokus på co.dk, da man indførte reglen i pkt. 4, men reglen
blev ikke indført for, at foreningen dansk internet forum kunne ”komme efter”
co.dk. icann har aldrig påtalt eller udtalt kritik af foreningen dansk internet fo-
rum eller dk hostmaster a/s.
procedure
                                         - 22 -
digital marketing support aps har anført, at internetdomænenavnesystemet og
tcp/ip protokollen ubestridt er udviklet og betalt af den amerikanske regering, og at
den amerikanske regering har forbeholdt sig og bibeholdt samtlige rettigheder til
systemet og dets anvendelse. systemet er en offentlig ressource, og den amerikanske
regering ønsker derfor ikke at opkræve betaling for licensrettigheder, hvorfor alle
internetbrugere gives lige og ubegrænsede licensrettigheder til at anvende såvel pro-
tokollen som dennes brugerflade. de licensrettigheder, som den amerikanske rege-
ring har tildelt internetbrugerne, er bindende og uigenkaldelige og forudsætter ikke
brugernes anerkendelse af en eventuel tredjeparts regler. domænenavnerettighederne
i bl.a. icp-1 og rfc-1591 betegnes som et ”ejerskab”, og retten til at anvende inter-
netdomænenavnesystemet og tcp/ip protokollen er uafhængig af tekniske admini-
stratorer, som f.eks. foreningen dansk internet forum. en domænenavnerettighed er
en immaterialrettighed. rettigheder kan ikke inddrages uden klar lovhjemmel, og
rettigheder besidder de nødvendige ejendomsrettighedsegenskaber, der kræves for at
opnå beskyttelse efter grundlovens § 73. den amerikanske regering har ikke givet
bemyndigelse til, at der kan foretages rettighedsændringer i systemet, hvorfor for-
eningen dansk internet forum ikke er berettiget hertil. foreningen dansk internet
forum har kun adgang til at fastsætte regler af praktisk og teknisk karakter, og dette
er da også den faste antagelse for alle andre domæneadministratorer.
icann er af den amerikanske regering kun tildelt ansvaret for specifikke funktioner
knyttet til den tekniske administration af domænenavnesystemet, og det fremgår ud-
trykkeligt af kontrakten mellem icann og den amerikanske regering, at icann
ikke har bemyndigelse til at foretage inddragelse, sletninger eller ændringer i rettig-
heder i domænenavnesystemet, hvorfor foreningen dansk internet forum heller ikke
har det. kontrakten mellem icann og den amerikanske regering har karakter af
almindelige forretningsbetingelser, som regulerer både forholdet mellem icann og
den amerikanske regering og de underleverandører, som icann måtte antage. det er
en fast og klar forudsætning for at kunne blive godkendt som teknisk administrator af
et landekodedomænenavn eller at blive tildelt opgaven med vedligeholdelse af et
landekodedomænenavn, at man forpligter sig til at overholde bestemmelserne i
grundreglerne, hvilket foreningen dansk internet forum ikke gør. foreningen dansk
internet forum kan ikke have en større kompetence end icann, og det fremgår ud-
trykkeligt af grundreglerne, at administrators ”bekymringer vedrørende ’rettigheder’
over og ’ejerskab’ af domæner er utilstedelige”.
                                          - 23 -
foreningen dansk internet forum er en privat forening stiftet af interessegrupper,
der var parter i længerevarende stridigheder omkring adgangen til at administrere
landekodedomænet .dk. forskningsministeriet har udelukkende medvirket som
katalysator og stabilisator og har ikke tildelt de stridende parter eller foreningen
dansk internet forum noget politisk mandat eller nogen form for juridisk
kompetence. digital marketing support aps er ikke medlem af foreningen og har
afvist at deltage i udarbejdelsen af rammeaftalen og har således heller ikke tiltrådt
foreningens vedtægter mv. digital marketing support aps er ikke omfattet af
foreningens vedtægter mv. og er heller ikke forpligtet til at overholde disse.
foreningen dansk internet forums selvreguleringsprincip omfatter kun de aktører,
som samtykker i at lade sig underkaste regelsættet. det er ukorrekt, at alle væsentlige
aktører har tilsluttet sig selvreguleringsprincippet. foreningen har alene en lille og
eksklusiv medlemskreds.
digital marketing support aps besidder en velerhvervet ret til adressen co.dk igen-
nem den skete registrering, ibrugtagning og massive markedsføring siden 1997, og
digital marketing support aps har en varemærkeret til co.dk. beslutningen om at
inddrage co.dk strider mod denne ret. digital marketing support aps rettigheder er
beskyttet gennem de grundregler, som fremgår af icp-1 og rfc-1591. det er ukor-
rekt, at besiddelsen af et domænenavn ikke i sig selv udgør et retsbeskyttet formue-
gode.
foreningen dansk internet forum hævder via sit datterselskab, dk hostmaster a/s,
at have såvel ejendomsret som ophavsrettigheder til domænenavnesystemet og anser
sig for berettiget til at disponere over de i systemet registrerede domænenavne efter
forgodtbefindende. fremfærden bygger på egne regler, som er uberettigede, og der
kræves tillige uhjemlet en ”licensafgift” hos brugerne.
domænenavneregistranterne besidder en grundlæggende ret til at have et eller flere
domænenavne registreret i det domænenavnesystem, som den amerikanske regering
ejer, og den service, som en administrator som foreningen dansk internet forum
yder, er alene en supplerende service til denne ret.
det er af den amerikanske regering bestemt, at der skal være et såkaldt ”shared re-
gistration system” der tillader, at flere konkurrerende administratorer sideordnet kan
                                         - 24 -
varetage de driftsopgaver, som er knyttet til et hoveddomænenavn. foreningen
dansk internet forum har ikke hverken eneret til domænenavneadministrationen i
danmark eller juridisk kompetence til at forhindre implementering af ”shared re-
gistration system”.
foreningen dansk internet forum har begrundet beslutningen om at inddrage co.dk
med en henvisning til digital marketing support aps’s påståede overtrædelser af
god markedsføringsskik. det er forbrugerombudsmanden, som fører tilsyn med, om
god markedsføringsskik er overtrådt, og foreningen dansk internet forum har ingen
ret til at påtale en eventuel overtrædelse hverken i almindelighed eller ved at inddra-
ge rettighederne til domænenavnet co.dk.
foreningen dansk internet forum beslutning om at inddrage co.dk har klart karakter
af en uhjemlet ekspropriation, og hensynet til almenvellet kan ikke tilsige, at co.dk
inddrages. der er tale om et indgreb af betydelig økonomisk værdi, og dette forhold
må kræve, at der er et klart grundlag for at inddrage co.dk.
digital marketing support aps har en retlig interesse i at få pådømt samtlige påstan-
de.
foreningen dansk internet forum har anført:
ad påstand 1:
foreningen dansk internet forum har hverken overfor digital marketing support
aps eller andre har påberåbt sig eller håndhævet sådanne rettigheder, som er omfat-
tet af påstanden. digital marketing support aps har derfor ikke har nogen retlig in-
teresse i at få pådømt påstanden. foreningen dansk internet forum har fået tildelt
ansvaret for og dermed også retten til at uddelegere domænenavne med endelsen
”.dk” af icann, og denne ret består så længe uddelegeringen fra icann består.
foreningen dansk internet forum fik i 1997 overdraget den database, hvor de allere-
de registrerede rettigheder fremgik, og dk hostmaster a/s har siden vedligeholdt og
opdateret databasen. påstanden er for bred og for uklart formuleret, og kan derfor
ikke tages under pådømmelse.
                                            - 25 -
ad påstand 3:
foreningen dansk internet forum har aldrig har påstået at have en sådan af digital
marketing support aps anført eneret. foreningen dansk internet forum har alene en
eneret til at administrere 2. ordensdomænet under .dk, og det er aldrig bestridt, at der
kan oprettes 3. ordensdomæner.
ad påstand 4:
foreningen dansk internet forum har aldrig har påstået at have en kompetence sva-
rende til f.eks. forbrugerombudsmandens kompetence til at påtale handlinger i strid
med god markedsføringsskik, og at digital marketing support aps derfor ikke har
nogen retlig interesse i at få pådømt påstanden.
ad påstand 2 og 5-6:
foreningen dansk internet forum har været berettiget til at opstille regelsættet ”reg-
ler for registrering, administration og konfliktløsning vedrørende domænenavne un-
der top level domænet .dk”, og der kan ikke stilles krav om, at foreningen dansk
internet forum skal have et hjemmelsgrundlag som anført af digital marketing sup-
port aps.
foreningen dansk internet forum baserer sit virke på, at icann har givet forenin-
gen dansk internet forum en faktisk adgang til at administrere .dk, og foreningen
dansk internet forum er i den forbindelse ikke underlagt retlige forpligtelser i for-
hold til icann. foreningen dansk internet forum baserer sit virke på et selvregule-
ringsprincip, og dette selvreguleringsprincip er accepteret af samtlige væsentlige
brancheaktører samt den danske regering. foreningen dansk internet forum har væ-
ret berettiget til at opstille sit regelsæt. icann administreres i henhold aftalememo-
randummet mellem det amerikanske handelsministerium og icann, og det fremgår
direkte af dette aftalememorandum, at det er muligt at opstille regler. icann har
ikke nogen ejendomsrettigheder til internetsystemet, hvorfor icann heller ikke kan
overdrage nogen ejendomsrettigheder. aftalegrundlaget er udtryk for anbefalinger,
der, hvis de ikke følges af administratorerne, kan medføre, at de enkelte administra-
torer fratages deres hverv. der skal derfor ikke være nogen særlig hjemmel i rfc-
                                         - 26 -
1591 og icp-1, og det fremgår i øvrigt af disse regler, at det forudsættes, at admini-
stratorerne opstiller nogle regler ved administrationen. regelsættene indeholder i
øvrigt ikke løfter, som 3. mand vil kunne støtte nogen ret på. det er anerkendt, at
foreningen dansk internet forum kan fastsætte nærmere regler ved administrationen
af domænenavne, og at der ikke kan stilles krav om et yderligere hjemmelsgrundlag.
foreningen dansk internet forum kan administrere .dk uafhængigt af icann og den
danske regering, og administrationen af regelsættet kan alene anfægtes via en politisk
proces eller i det omfang, de anses for at være i strid med dansk lov.
foreningen dansk internet forum og digital marketing support aps’s forhold
reguleres af den aftale, som parterne har indgået, og digital marketing support aps
har ikke krav på at modtage foreningen dansk internet forums ydelser, medmindre
man accepterer foreningen dansk internet forums betingelser, som må anses for at
være en del af de almindelige forretningsbetingelser. digital marketing support
aps’s rettigheder udledes i henhold til aftalen mellem parterne, og der er tale om en
brugsret til internettet, og såfremt man ikke opfylder eller kan indgå på betingelserne,
kan brugsretten fratages. der er tale om en tidsbegrænset serviceydelse. der er ikke
knyttet nogen varemærkeret til brugsretten til et domænenavn, og registreringen af
domænenavnet etablerer ikke nogen retlig beskyttet ejendomsret.
digital marketing support aps er omfattet af det regelsæt, som er opstillet af for-
eningen dansk internet forum. det eneste krav, der kan stilles til regelsættet, er, at
det er upartisk og offentliggjort. der indgås årlige aftaler, og digital marketing sup-
port aps har pligt til at acceptere dette. der er tale om en masseaftale, og digital
marketing support aps kan ikke have haft en berettiget forventning om, at der ikke
var mulighed for at ændre vilkårene for aftalen, jf. u 1952.289 h.
man har aldrig vedtaget og agter ikke at vedtage regler om ekspropriation af domæ-
nenavne, og digital marketing support aps har ikke nogen retlig interesse i at få
pådømt den del af påstanden, der vedrører ekspropriation.
den beslutning, som foreningen dansk internet forum har truffet om at inddrage
co.dk, har hjemmel i pkt. 4.1. i ”regler for registrering, administration og konflikt-
løsning vedrørende domænenavne under top level domænet .dk”, hvilket også under-
støttes af digital marketing support aps’s egen markedsføring. der er intet grund-
                                        - 27 -
lag for at antage, at foreningen dansk internet forum vil drive forretning med co.dk.
navnet skal alene inddrages for ikke at skabe forvirring, og der må overlades for-
eningen dansk internet forum et vist skøn ved vurderingen af behovet herfor.
såfremt foreningen dansk internet forum ikke har været berettiget til at inddrage
co.dk, bør det nedlagte forbud præciseres, idet det ikke er godtgjort, at en sletning af
digital marketing support aps strider mod de rettigheder, som kan gøres gældende i
forhold til foreningen dansk internet forum på baggrund af lovgivning eller aftale,
og at det nedlagte forbud er helt generelt og ubetinget udelukker, at foreningen
dansk internet forum kan slette domænet co.dk eller inddrage domænet på andet
grundlag. forbuddet er således langt mere vidtrækkende, end foreningen dansk in-
ternet forums konkrete beslutning om inddragelse af co.dk kan give anledning til.
rettens begrundelse og resultat
ad påstand 6:
det må lægges til grund, at det amerikanske handelsministerium har delegeret en del
af den faktiske koordinering og administration af domænenavnesystemet til organisa-
tionen icann.
delegationen til icann er sket på aftalebasis og med henblik på at ”privatisere”
internettet. icanns koordinering og administration bygger på aftalememorandum-
met af 25. november 1998 og en række andre dokumenter, herunder blandt andet
rfc-1591 og icp-1.
det fremgår udtrykkeligt af aftalegrundlaget, at det forudsættes, at der i de enkelte
lande udpeges organer, der skal forestå den tekniske administration af det enkelte
landekodedomæne. det ligger endvidere forudsætningsvist i aftalegrundlaget mellem
det amerikanske handelsministerium og icann, at landekodeadministratorerne er
berettigede til at opstille nogle (yderligere) nærmere regler for administrationen af
landekodedomænet, herunder om tildeling af domæneadresser.
                                           - 28 -
kompetencen til at administrere landekodedomænet .dk. er i danmark tillagt for-
eningen dansk internet forum, som på baggrund heraf forestår administrationen af
landekodedomænet .dk.
administration af landekodedomænet .dk bygger principielt på privatretligt grundlag,
og der er som anført ovenfor ikke grundlag for at antage, at landekodedomæneadmi-
nistratorerne er uberettiget til at opstille nærmere regler, der rækker ud over regler af
mere teknisk karakter. der kan derfor opstilles regler om, hvilke domæneadresser der
kan tildeles, og under hvilke betingelser og vilkår denne tildeling sker.
det er ubestridt, at digital marketing support aps på baggrund af registreringsan-
søgningen indgivet den 16. januar 1997 fik tildelt co.dk, og at brugen i hvert fald
frem til foreningen dansk internet forum beslutning om inddragelse af domæne-
navnet, har været lovlig.
tildelingen af adressen co.dk. har karakter af en aftale indgået mellem digital mar-
keting support aps og fil, og foreningen dansk internet forum har overtaget fils
kundeportefølje, da denne overtog administrationen af landekodedomænet .dk, hvil-
ket forskningsministeriet bekræftede over for icann i et brev af 28. januar 2000.
foreningen dansk internet forums aftaler med de enkelte domæneadresseindehavere
har karakter af en masseaftale, og retten finder ikke, at der er grundlag for at antage,
at der ikke skulle være mulighed for at foretage ændringer i aftalegrundlaget, når
særlige grunde taler herfor.
digital marketing support aps findes ikke efter det mellem parterne bestående rets-
forhold at have haft føje til at regne med, at aftalegrundlaget ikke muligt ville blive
ændret blandt andet under hensyn til den tekniske udvikling og erfaringer mv. fra
udlandet om anvendelse og opdelingen af domænenavnesystemet.
det må imidlertid være klart, at foreningen dansk internet forum i kraft af sin status
som eneste landekodeadministrator af .dk, ikke må udsætte kunderne for forskelsbe-
handling eller anvendelse af usaglige kriterier.
                                        - 29 -
da bestemmelsen i pkt. 4.1. ikke kan anses at være fastsat efter usaglige hensyn eller
at medføre en urimelig forskelsbehandling af forbrugerne, har foreningen dansk
internet forum været berettiget til at opstille reglen, hvorefter difo kan beslutte, at
dk hostmaster skal inddrage domænenavne, der allerede er registreret til ibrugtag-
ning, hvis der skønnes behov for at anvende disse domænenavne i almenhedens inte-
resse. det må dog være klart, at der efter bestemmelsen skal foreligge ganske vægti-
ge grunde for at inddrage en domæneadresse, som er taget i brug af en registrant.
uanset at digital marketing support aps’s ibrugtagning af co.dk muligt kan have
skabt en uklarhed for visse forbrugere, finder retten efter bevisførelsen ikke, at det er
godtgjort, at der foreligger sådanne vægtige hensyn til almenhedens interesse, at be-
tingelserne for at inddrage adressen co.dk i medfør af pkt. 4.1, var opfyldt.
da det nedlagte forbud er bredt formuleret og ikke henviser specifikt til den af for-
eningen dansk internet forum trufne beslutning i henhold til pkt. 4.1, vil foreningen
dansk internet forums subsidiære påstand vedrørende påstand 6 være at tage til føl-
ge.
ad påstand 1:
retten finder, at påstanden er behæftet med en sådan uklarhed og ubestemthed, at
den i sin helhed, uanset foreningen dansk internet forums frifindelsespåstand, må
afvises.
ad påstand 2:
foreningen dansk internet forum ikke har påstået at have kompetence til at træffe
afgørelse om ekspropriation. denne del af påstand 2 afvises derfor, da digital mar-
keting support aps har ikke nogen retlig interesse i at få pådømt denne del af på-
standen.
for så vidt angår den resterende del af påstanden, finder retten, at påstanden er så vid
og behæftet med en sådan uklarhed og ubestemthed, at den, uanset foreningen
dansk internet forums frifindelsespåstand, må afvises.
                                       - 30 -
ad påstand 3:
foreningen dansk internet forum har ikke påstået at have en eneret som anført i
påstanden. digital marketing support aps har derfor ikke nogen retlig interesse i at
få pådømt påstanden, hvorfor den vil være at afvise.
ad påstand 4:
retten finder, at påstanden er behæftet med en sådan uklarhed og ubestemthed, at
foreningen dansk internet forums afvisningspåstand må tages til følge.
ad påstand 5:
retten finder, at påstanden er så vid og behæftet med en sådan uklarhed og
ubestemthed, at den må afvises.
de nedenfor tillagte omkostninger omfatter også omkostninger forbundet med for-
budssagen.
                                 thi kendes for ret
det af østre landsret den 30. august 2002 nedlagte forbud stadfæstes som lovligt
gjort og forfulgt dog således, at det forbydes foreningen dansk internet forum at
inddrage det af digital marketing support aps’s registrerede domænenavn ”co.dk”
under henvisning til almenhedens interesse i henhold til beslutning herom af 11. maj
2000.
de af digital marketing support aps nedlagte påstande 1-5 afvises.
foreningen dansk internet forum betaler inden 14 dage 100.000 kr. i sagsomkost-
ninger til digital marketing support aps.
                                  mette christensen
ole lundsgard andersen                                                  claus jepsen
              - 31 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                            dom
afsagt den 6. juni 2017 af østre landsrets 23. afdeling
(landsdommerne bodil dalgaard hammer, gunst andersen og niels fenger).
23. afd. nr. b-2932-16:
location a/s
(advokat lars langkjær)
mod
grundejernes investeringsfond
(advokat bjarne becher jensen)
helsingør rets dom af 2. december 2016 (bs 2g-250/2016) er anket af location a/s med
endelig påstand om, at grundejernes investeringsfond skal anerkende at være forpligtet til at
ophæve bindingskonto nr. 41-09649 for ejendommen sundtoldvej 9, 3000 helsingør.
indstævnte, grundejernes investeringsfond, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for landsretten fremlagt en række nye dokumenter vedrørende ejendommens opførelse,
hvoraf bl.a. fremgår, at de omhandlede ejendomme er registreret som opført i år 1900 af
samme murermester, og at de var sammenbygget med fælles brandgavl.
af det i byrettens dom omtalte ”driftsbudget ejendommen: grønnehavevej 31-33 & sund-
toldvej 5” fremgår bl.a., at ejendommene i 1988 og 1989 havde ét samlet driftsbudget med
bl.a. fælles forsikringer og falck-abonnement og fælles regnskab for varme, el og gas. bud-
                                                - 2 -
gettet indeholdt tillige fælles poster for bl.a. ejendomsfunktionær, trappevask, vinduespuds-
ning, fejning, snerydning, vicevært og storskrald.
i forbindelse med, at ejendommene blev solgt samlet på tvangsauktion i 1989, udfærdigede
helsingør kommune, ejendomsskattekontoret, to vurderingspåtegninger af 24. juli 1989, for
hhv. matr. nr. 23 k marienlyst og matr. nr. 23 i marienlyst. på begge påtegninger står der som
fortrykt tekst ”ejendommen udgør ikke en del af en samlet fast ejendom”.
tidligere direktør for ejendommenes daværende ejer hedebyselskabet aps michael drøge-
müller har i en mail af 3. maj 2013 anført bl.a. følgende:
       ”i nærværende sag om frigivelse af bundne midler i gi kan jeg oplyse, at ejen-
       dommene sundtoldvej 5-7 og sundtoldvej 9 var samejet og samadministreret den
       1. januar 1995. ejendommene skal derfor betragtes som en storejendom. ejer var
       hedebyselskabet aps.
       jeg vedlægger kopi af huslejevarslinger fra før og efter den 1. januar 1995, som
       viser at ejendommene blev administreret som én stor ejendom.”
ifølge bbr-meddelelser fra 2015 og 2017 har ejendommen sundtoldvej 9 centralvarmeanlæg
(1-kammerfyr), mens ejendommen sundtoldvej 5 ifølge bbr-meddelelse fra 2017 har
fjernvarme.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed. dog har appellanten under hovedforhandlingen for
landsretten frafaldet sit anbringende om, at de to ejendomme ikke har været opført kon-
tinuerligt i den forstand, hvori dette udtryk benyttes i boligreguleringslovens § 4 a, stk. 2.
retsgrundlaget
boligreguleringslovens kapitel ii omhandler huslejeregulering for beboelseslejligheder.
lovens § 4 fastsætter bl.a. følgende:
                                               - 3 -
      ”§ 4. reglerne i kapitel ii-iv gælder for lejeforhold, der omfattes af lov om leje,
      når det lejede helt eller delvis anvendes til beboelse, jf. dog stk. 2-5.
      …
      stk. 5. reglerne i kapitel ii-iv, bortset fra §§ 4 a, 15, stk. 3, 17 og 27 b, gælder
      ikke for lejeforhold i ejendomme, som den 1. januar 1995 omfattede 6 eller færre
      beboelseslejligheder. for de i 1. pkt. nævnte ejendomme gælder §§ 23, 24, 25 og
      26, såfremt ejendommen på tidspunktet for varslingen omfatter 4 eller flere
      beboelseslejligheder. 2. pkt. gælder dog ikke, hvis ejendommen er beliggende i
      landzone og ejendommen samtidig er en landbrugs- eller skovbrugsejendom.”
endvidere foreskriver lovens § 4 a, stk. 1 og 2, følgende:
      ”§ 4 a. flere ejerlejligheder, der henhører under samme ejerforening, og som ejes
      af samme udlejer, anses i denne lov som én ejendom.
      stk. 2. er flere ejendomme, der ejes af samme ejer, opført kontinuerligt som en
      samlet bebyggelse, og har disse ejendomme fælles friarealer eller nogen form for
      driftsfællesskab, anses disse ligeledes i denne lov som én ejendom. det samme
      gælder, hvor flere ejendomme er samvurderet eller samnoteret i tingbogen.”
bestemmelsen i boligreguleringslovens § 4, stk. 5, blev indsat ved lov nr. 419 af 1. juni 1994
med ikrafttræden den 1. januar 1995. af de specielle bemærkninger til lovforslaget (ft 1993-
94, tillæg a, sp. 791l f.) fremgår bl.a. følgende:
      ”det foreslås i den nye bestemmelse i § 4, stk. 5, at undtage lejeforhold i ejen-
      domme med 6 eller færre beboelseslejligheder fra reglerne om lejens størrelse
      m.v. ved lejeaftalens indgåelse, de komplicerede regler om omkostningsbestemt
      leje og de hertil knyttede regler om vedligeholdelse. ændringen foreslås at skulle
      gælde for ejendomme, som den 1. januar 1995 indeholder 6 eller færre
      beboelseslejligheder. ved at knytte lejlighedsantallet sammen med et bestemt
      tidspunkt opnås, at senere lejlighedssammenlægninger ikke bevirker, at ejendom-
      men igen bliver omfattet af den omkostningsbestemte leje m.v. dette princip
      svarer til, hvad der gælder for 80%-ejendommene i boligreguleringslovens § 4,
      stk. 2, nr. 2.”
i forbindelse med ændringslovens ikrafttræden udstedte det daværende boligministerium
”vejledning om ændringer i lejelovgivningen pr. 1. juli 1994 og 1. januar 1995”. af vejled-
ningens pkt. 6 fremgår bl.a. følgende:
      ”med ændringsloven er der i boligreguleringslovens kapitel iv a indført et sær-
      ligt regelsæt for de såkaldte »små-ejendomme«.
                                               - 4 -
      …
      formålet med reglerne er at forenkle administrationen af mindre udlejningsejen-
      domme ved at fritage disse ejendomme fra en væsentlig del af boligregu-
      leringslovens mere komplicerede regelsæt vedrørende lejeregulering, forbedringer
      og vedligeholdelse.
      …
      afgrænsningen af regelsættet for småejendomme er, jf. ovenfor, alene relateret til
      antallet af beboelseslejligheder pr. 1. januar 1995. ændringer i antallet af beboel-
      seslejligheder, som følge af f.eks. sammenlægning af lejligheder, ændrer ikke
      ejendommens status.
      …
      efter boligreguleringslovens ejendomsbegreb, jf. § 4 a, udgør en restejendom en
      selvstændig ejendom.
      for sådanne ejendomme finder reglerne for småejendomme ligeledes anvendelse.
      dette bevirker, at restejendomme, som pr. 1. januar 1995 indeholder færre end 7
      beboelseslejligheder, har status som småejendom.
      også for disse ejendomme gælder, at status ikke kan ændres efterfølgende. rest-
      ejendomme, der indeholder 7 eller flere beboelseslejligheder, forbliver omfattet af
      reglerne om omkostningsbestemt husleje uanset, om der efter den 31. december
      1994 frasælges ejerlejligheder i et omfang, som bringer antallet under 7
      beboelseslejligheder i restejendommen.”
landsrettens begrundelse og resultat
der er mellem parterne enighed om, at spørgsmålet om, hvorvidt der er bindingspligt på
ejendommen sundtoldvej 9, 3000 helsingør, afhænger af, om denne ejendom i medfør af
boligreguleringslovens § 4 a, stk. 2, skal anses for én ejendom sammen med ejendommene
sundtoldvej 5 og 7.
boligreguleringslovens § 4 a, stk. 2, indeholder tre betingelser for, at flere ejendomme skal
anses som én ejendom i denne lovs forstand.
for det første skal de pågældende ejendomme være opført kontinuerligt, hvilket for lands-
retten ubestridt er tilfældet i nærværende sag.
                                               - 5 -
for det andet skal ejendommene have fælles friarealer eller nogen form for driftsfællesskab,
og for det tredje skal ejendommene ejes af samme ejer. landsretten tiltræder i den for-
bindelse, at vurderingen efter de to sidstnævnte betingelser skal foretages ud fra forholdene
den 1. januar 1995, således som det foreskrives i boligreguleringslovens § 4, stk. 5, og i tbb
2015.376 v er lagt til grund i forhold til boligreguleringslovens § 4 a, stk. 1.
det er ubestridt, at de omhandlede ejendomme den 1. januar 1995 havde samme ejer.
landsretten tiltræder endvidere, at der 1. januar 1995 forelå et i forhold til boligregulerings-
lovens § 4 a, stk. 2, fornødent driftsfællesskab mellem ejendommene. landsretten har herved
lagt vægt på bl.a., at ejendommene på dette tidspunkt var samadministreret, at grundejernes
investeringsfond med virkning fra 1. januar 1983 havde registreret ejendommene som indbyr-
des bindingspligtige, at den daværende ejer af ejendommene i juli 1984 oplyste over for
grundejernes investeringsfond, at ejendommene havde driftsfællesskab, og at ejendommene –
i hvert fald i 1988 og 1989 – havde ét samlet driftsbudget med fælles poster for bl.a. varme, el
og gas, ejendomsfunktionær, trappevask, vinduespudsning, fejning, snerydning, vicevært og
storskrald, forsikringer og falck-abonnement.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
location a/s skal betale sagsomkostninger for landsretten til grundejernes investeringsfond
med i alt 35.000 kr. beløbet omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms. ved
fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der taget hensyn til
sagens omfang og varighed.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal location a/s betale 35.000 kr. til grundejernes
investeringsfond.
                                            - 6 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.