text:
- evh
                                        udskrift
                                             af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 17. august 2012 i sagerne
p-35-11
                                   serviceforbundet som mandatar for
                                   jens-christian kvist nielsen
                                   mod
                                   sterling airlines a/s under konkurs
og
p-36-11
                                   serviceforbundet som mandatar for
                                   niels christian møberg
                                   mod
                                   sterling airlines a/s under konkurs
og
p-37-11
                                   serviceforbundet som mandatar for
                                   hanne friis junker
                                                -2-
                                     mod
                                     sterling airlines a/s under konkurs
og
p-38-11
                                     serviceforbundet som mandatar for
                                     margit christiansen
                                     mod
                                     sterling airlines a/s under konkurs
påstande og problemstilling:
under disse sager, der i medfør af retsplejelovens § 254 er behandlet i forbindelse med hin-
anden, er der nedlagt følgende endelige påstande:
jens-christian kvist nielsen har nedlagt påstand om, at sterling airlines a/s under kon-
kurs (i det følgende benævnt konkursboet) skal anerkende 74.180 kr. som privilegeret krav i
boet, jf. konkurslovens § 95.
niels christian møberg har nedlagt påstand om, at konkursboet skal anerkende 52.405 kr.
som privilegeret krav i boet, jf. konkurslovens § 95.
hanne friis junker har nedlagt påstand om, at konkursboet skal anerkende 23.366 kr. som
privilegeret krav i boet, jf. konkurslovens § 95.
margit christiansen har nedlagt påstand om, at konkursboet skal anerkende 21.455 kr. som
privilegeret krav i boet, jf. konkurslovens § 95.
konkursboet har over for alle sagsøgerne nedlagt påstand om frifindelse.
                                                    -3-
sagerne drejer sig alle om, hvorvidt sagsøgerne har funktionærstatus ex lege, således at sag-
søgerne er berettiget til minimalerstatning efter funktionærlovens § 3. der er enighed om de
beløbsmæssige opgørelser af kravene. sagsøgerne er repræsentanter for fire forskellige fag-
grupper, og sagerne har derfor betydning for en lang række andre personer, der har anmeldt
krav i konkursboet.
sagernes nærmere omstændigheder:
generelt:
den 29. oktober 2008 blev sterling airlines a/s taget under konkursbehandling ved sø- og
handelsretten. i forbindelse med behandlingen af konkursboet anmeldte de fire sagsøgere,
der er henholdsvis kaptajn, styrmand, kabinechef (cabin chief) og stewardesse (cabin atten-
dant) krav i boet. under et møde til prøvelse af fordringer den 25. august 2011 afviste kura-
tor de dele af fordringerne, der er til prøvelse under nærværende sager, der herefter er ind-
bragt for skifteretten den 21. september 2011 i medfør af konkurslovens § 133.
om samarbejdet mellem besætningsmedlemmer hedder det i et ikke underskrevet doku-
ment, som er benævnt: kort beskrivelse af en pilots arbejde, bl.a.:
      ”overordnet er piloterne ansvarlige for sikker gennemførelse af flyvningen, herunder
      nødvendige informationer til personale og passagerer. begge piloter er ansvarlige overfor
      lovgivning og selskabets procedurer og skal informere såvel personale som passagerer
      om indtrufne omstændigheder der medfører ændringer/variationer i den oprindelige
      planlægning.
      derudover er piloterne ansvarlige overfor de procedurer, fastlagt af selskabet, der skal
      følges for at opnå det fastsatte serviceniveau overfor passagererne.
      alle disse forhold er nedfældet i selskabets procedurer, der klart beskriver det samarbej-
      de mellem piloter og kabinemedarbejdere der er et krav og en forudsætning, for opfyl-
      delse af kravet om sikkerhed og service.
      senest en time før starten af flyvning mødes hele besætningen, piloter og kabinepersona-
      le. piloterne informerer kabinepersonalet om flyvningen generelt, flyvetid og vejrforhold
      og de eventuelle afvigelser fra oprindelig planlægning der kan indtræffe. eksempelvis
      hvis vind- og vejrforhold gør en mellemlanding sandsynlig. ligeledes kan tekniske for-
      hold ændre på sædvanlige rutiner for såvel piloter som kabinepersonale.
      kabinepersonalet informerer piloter om passagererne og den service der skal udføres. of-
      te indeholder disse informationer oplysninger om specielle forhold som f. eks. kørestols-
                                                   -4-
     brugere, passagerer med behov for ekstra ilt, medfølgende læge/sygeplejerske osv. mange
     nødvendige oplysninger piloterne skal tage hensyn til ved kontakten på destinationen.
     disse oplysninger fra begge sider danner grundlag for det samarbejde der skal foregå un-
     der flyvningen, og er beskrevet i et fyldigt regelsæt, udformet af selskabet og godkendt af
     statens luftfartsvæsen.
     under flyvningen er piloter og kabinepersonale ikke kun lovmæssigt, men også af prakti-
     ske årsager tvunget til konstant samarbejde. til gennemførelse af en almindelig flyvning
     beskriver helt faste procedurer hvorledes samarbejdet mellem piloter og kabinepersona-
     let skal foregå. derudover skal alle forhold der adskiller sig fra den oprindelige planlæg-
     ning vedrørende passagererne, skal meddeles piloterne. ligeledes skal piloterne informe-
     re forhold der adskiller sig fra det normale til kabinepersonalet, så eventuelle ændringer i
     oprindelig planlægning bliver aftalt i fællesskab. det er tvingende nødvendigt og lov-
     mæssigt stadfæstet, for at opretholde sikkerhedsniveauet, at dette formaliserede samar-
     bejde foregår.
     i dette samarbejde fremstår kaptajnen som øverste myndighed med deltagelse af andenpi-
     loten som også er hans stedfortræder. uden samarbejdet med kabinepersonalet vil kaptaj-
     nen/andenpiloten ikke være i stand til at udføre arbejdet forsvarligt.
     især i tilfælde hvor sikkerheden bliver udfordret er dette samarbejde af vital betydning.
     beskrivelser af dette samarbejde er beskrevet i både piloternes og kabinepersonalets nød-
     procedurer. nødprocedurer udformet for at sikre passagererne mest muligt.
     disse procedurer er beskrevet i "crew procedures manual" i detaljer. …
     som det fremgår af ovenstående foregår ledelse af besætningen fra seneste mødetid, 1
     time før flyvning, til ½ time efter flyvning. altså principielt 100 % af arbejdstiden på den
     dag flyvningen foregår. der er direkte kontakt mellem piloter og kabinebesætning gennem
     hele flyvningen. procedurer beskriver piloternes ledelse af kabinebesætning på de forskel-
     lige stader af flyvningen. ligeledes beskriver procedurer hvorledes kabinebesætningen
     skal rådføre sig med piloterne under flyvningen. afhængig af situationer der opstår i ka-
     binen er denne kontakt, piloter og kabinebesætning imellem, af varierende hyppighed. al-
     le situationer der adskiller sig fra det forventede normale, skal straks rapporteres og be-
     handles af piloterne. det er ganske vanskeligt at sætte tid på kontakten mellem kabinebe-
     sætning og piloter, da der konstant skal være mulighed for direkte kontakt. generelt kan
     der vurderes at under en flyvning uden uventede situationer er kabinebesætning og pilo-
     ter i direkte kontakt i minimum 30 % af flyvningen.
     ledelse foregår altså under hele flyvningen. piloterne kan ikke fraskrive sig ledelse på no-
     get tidspunkt af flyvningen, da de er bundet af lovgivningen der pålægger dem denne
     ledelse.”
det hedder videre i en operations manual part a bl.a.:
     ”… authority, duties and responsibility of the commander
     the commander is a captain designated by sterling to be in command of a flight:
                                               -5-
 1.  the commander is responsible for the safety of all crewmembers, passengers and
     cargo on board, as soon as he arrives on board, until he leaves the aeroplane at the
     end of the flight.
 2.  the commander is responsible for the aeroplane from the moment the aeroplane is
     first ready to move for the purpose of taxiing prior to take-off until the moment it fi-
     nally comes to rest at the end of the flight and the engines used as primary propul-
     sion are shut down.
 3.  the commander has authority to give all commands he deems necessary with the
     purpose of securing the safety of the aeroplane and of the persons or property car-
     ried. all persons carried in the aeroplane shall obey such commands.
 4.  the commander has authority to disembark any person, or any part of the cargo, in-
     cluding dangerous goods, which in his opinion may represent a potential hazard to
     the safety of the aeroplane or its occupants.
 5.  the commander shall not allow a person to be carried in the aeroplane who appears
     to be under the influence of alcohol or drugs to the extent that the safety or the aero-
     plane or its occupants is likely to be endangered.
 6.  the commander shall ensure that no person shall be in any part of an aeroplane in
     flight which is not a part designed for the accommodation of persons unless tempo-
     rary access has been granted by the commander to any part of the aeroplane …
…
duties and responsibilities of crewmembers other than the com-
mander
…
the co-pilot is responsible to commander to assist in the safe and efficient conduct of the
flight. in the event of the incapacitation of the commander, the co-pilot will assume
command. …
…
if more than one cabin crewmember is assigned a senior cabin crewmember shall be no-
minated. this senior cabin crewmember, in sterling titled “cabin chief” …
…
the cabin chief is responsible for:
 1.  delegation duties to the cabin crewmembers before commencing a flight.
 2.  ensuring that the cabin duties are performed according to regulations specified in
     the crew operations manual (com).
 3.  reporting to the commander any fault, failure, malfunction or defect that he be-
     lieves may affect the airworthiness or safe operations of the aeroplane including
     emergency systems.
 4.  reporting to the commander immediately if, at the time the cabin signal from the
     cockpit is given indicating that a take-off or landing is imminent, the cabin is not se-
     cured.
 5.  during turbulence, in the absence of any instructions from the flight crew, the cabin
     chief is responsible for discontinuing non-safety related duties and advise the flight
     crew of the level of turbulence being experiences and the need for the fasten seat belt
     signs to be switched on. this should be followed by the cabin crewmembers secur-
     ing the passenger cabin and other applicable areas.
                                                     -6-
            the cabin chief shall prior to departure check that:
             1.   all passengers have their seat belt properly secured.
             2.   all doors are closed and secured.
             3.   all passengers have been briefed in the use of safety belts, smoking re-
                  gulations, oxygen system, location and use of emergency equipment and emer-
                  gency exits, report “cabin clear” to the commander and select the flight deck
                  access system switch to norm.
      the cabin chief shall prior landing check that:
        1. “cabin clear” is reported to the commander.
      …
      the cabin crew member is responsible for:
        1. reporting to the commander any fault, failure, malfunction or defect that he
            believes may affect the airworthiness or safe operation of the aeroplane including
            emergency systems.
      the duty of the cabin crew member is:
        1. to perform the duties delegated by the cabin chief. these duties are laid down in the
            crew operations manual (com). …”
det hedder dernæst i et notat fra birthe g. hollmann, der var chef for kabinepersonalet hos
sterling airlines a/s, om arbejdet for lederen af kabinemedarbejderne bl.a.:
      ”… ansvarlig for forberedelse før flyvning
      l times check in før afgang til fremskaffelse og udfyldelse af diverse formularer samt in-
      formation om flyvningens tour operatør m.m.
      ansvarlig for briefing og uddelegering
      lede og fordele alle arbejdsopgaver samt sikre at selskabets rutiner gennemføres
      ansvarlig for sikkerhed
      sikre at nødudstyret i kabinen tjekkes iht. selskabets gældende checklister samt indrappor-
      tering til selskabet ved uregelmæssigheder
      ansvarlig for kommunikation
      med jordpersonale og besætningsmedlemmer (cockpit/kabinepersonale)
      ansvarlig for kontrol af salgskassen saml salgsvarer ombord
      art mængde ombord er korrekt i henhold til levering / toldpapirer
      ansvarlig for salgskassen og salgsvarerne ombord
      lede og motivere kabinemedarbejderne til at fungere optimalt ombord samt skabe et
      mersalg
                                                      -7-
       ansvarlig for aflevering af salgs kasse
       optælling af pengene samt udfyldelse af rapport til banken
       ansvarlig for træning af nye medarbejdere
       i henhold til selskabets sikkerhedsregler, arbejdsrutiner, salg, mersalg samt briefing
       ansvarlig for håndtering af sygdomstilfælde af passager/besætningsmedlem ombord
       lede og fordele div. arbejdsopgaver i henhold til selskabets gældende regler samt ind-
       rapportering
       ansvarlig for håndtering af en alvorlig hændelse/evakuering
       lede og fordele alle arbejdsopgaver i henhold til selskabets og slv's statens luftfarts væ-
       sen gældende regler samt indrapportering
       ansvarlig for rapportering
       30 min. check out efter endt flyvning til skriftlig udf yldes af div. rapporter til selskabet
       evaluere nye kabinemedarbejdere
       skriftligt som mundtlig rapportering til selskabet i form af konstruktiv kritik
       ansvarlig ved udstationering
       sikre at selskabets retningsliner udføres i henhold til gældende regler samt lederskab af in-
       ternt som eksternt kabinepersonale
       ansvarlig for egen resultatplan
       mundtlig som skriftlig tilbagemelding til egen cabin crew manager
       opsætning af mål og gennemførelse af opnået mål
       ansvarlig for eget certifikat
       træning en gang om året i emergency og første hjælp i henhold til myndighedernes gæl-
       dende regler …”
det er med henblik på belysning af tidsforbrug og arbejdsopgaver for en kabinemedarbejder
(ca) hos sterling airlines a/s som eksempel dokumenteret en opgørelse i relation til en fly-
vetur til malaga og retur. arbejdsbeskrivelsen er udarbejdet af faglig sekretær thilde mor-
tensen waast i samarbejde med klubbestyrelsesmedlem mona nyström, og det hedder heri
bl.a.:
       “… flyvetiden er ca. 3:30 – 3:45 timer, der er 3 ca om bord, 148 passagerer (pax), og en
       samlet arbejdstid på 9 timer.
       check in, varighed 1 time:
       briefing fra fc og cc om pax tal, salgoplæg,
       vejr, forsinkelser o.lign.                                            10 min.         16,7 %
       transport til flyet                                                   5 min.          8,3 %
                                             -8-
forberedelser om bord:
 sikkerhedscheck                               10 min. 16,7 %
 optælling af vekselkasse, opstart af
    kasseterminaler, forberede salgsvogne
    samt varecheck                              20 min. 28,3 %
boarding af passagerer                          15 min. 25 %
en route, varighed 3:30 – 3:45 timer:
ankomst og sikkerhedsbriefing                   5 min.   2%
salg af headset til tv, oppakning af
salgsvogne (mad og drikke) og salg fra disse    1½ time 40 %
indsamling af affald, kort spise/kaffepause     20 min. 9%
forberedelse og salg af tax-free varer          40 min. 17 %
salg af mad og drikke 2. gang                   40 min. 17 %
oprydning af vogne                              5 min.  2%
kassecheck, klargøring af kasseterminaler til
hjemtur, aflevering af penge til cc             20 min. 9%
landing                                         10 min. 4%
turn around på jorden, varighed ca. 45 min:
pax udstigning                                  10 min. 22 %
sikkerhedscheck                                 10 min. 22 %
forberede hjemtur, herunder
opfyldning af salgsvogne, og klargøring af
taxfree varer                                   10 min. 22 %
boarding af pax                                 15 min. 34 %
en route, varighed 3:30 – 3:45 timer:
velkomst og sikkerhedsbriefing                  5 min.  2%
salg af headset til tv, oppakning af
salgsvogne (mad og drikke) og salg fra disse    1½ time 40 %
indsamling af affald, kort spise/kaffepause     20 min. 9%
forberedelse og salg af taxfree varer           40 min. 17 %
                                                 -9-
      salg af mad og drikke 2. gang                                 30 min.        13 %
      oprydning af vogne                                            5 min.         2%
      kassecheck, afregning af kasseterminaler,
      optælling og afregning af kasser.
      optæling og afstemning af varer                               30 min.        13 %
      landing                                                       10 min.        4%
      efter landing, 30 minutter:
      udstigning af pax                                             10 min.        34 %
      transport til crew room                                       5 min.         17 %
      afslutning af regnskab og
      aflevering af penge til boks                                  15 min.        49 %
      hertil kan komme op til 20 minutters ekstra arbejde til cc med skrivning af diverse rap-
      porter.
      samlet tidsforbrug ca. 9 timer:
      briefing og transport,
      ind- og udstigning af pax                                     1 time 10 min.    12,5 %
      sikkerhedscheck og briefing                                   30 minutter       5,4 %
      klargøring af salg, salg samt
      afregning af salg                                             7 timer           74,9 %
      pauser                                                        40 minutter       7, 2 %
      i alt                                                         9 timer 20 minutter
der er endelig under hovedforhandlingen dokumenteret forskelligt salgsmateriale omkring
varer, der kunne sælges af kabinepersonalet under en flyvetur.
særligt vedrørende jens-christian kvist nielsen:
jens-christian kvist nielsen blev med virkning fra den 24. april 1989 ansat som kaptajn på
fuld tid hos sterling airlines a/s. ansættelseskontrakten indeholder på en række områder
henvisninger til funktionærloven. ved brev af 30. oktober 2008 blev han som følge af kon-
                                                 - 10 -
kursdekretet opsagt fra sin stilling med kortest muligt opsigelsesvarsel. han blev fritstillet
den 26. november 2008.
særligt vedrørende niels christian møberg:
niels christian møberg blev med virkning fra den 17. marts 2004 ansat som styrmand på
fuld tid hos sterling airlines a/s. månedslønnen androg i november 2006 32.900 kr. ansæt-
telseskontrakten indeholder på en række områder henvisninger til funktionærloven. ved
brev af 30. oktober 2008 blev han som følge af konkursdekretet opsagt fra sin stilling med
kortest muligt opsigelsesvarsel. han blev fritstillet den 26. november 2008.
særligt vedrørende hanne friis junker:
hanne friis junker blev med virkning fra den 1. maj 1994 ansat som cabin chief på fuld tid
hos sterling airlines a/s. lønnen var i henhold til gældende overenskomst. ansættelseskon-
trakten indeholder på en række områder henvisninger til funktionærloven. ved brev af 30.
oktober 2008 blev hun som følge af konkursdekretet opsagt fra sin stilling med kortest mu-
ligt opsigelsesvarsel. hun blev fritstillet den 10. november 2008.
særligt vedrørende margit christiansen:
margit christiansen blev med virkning fra den 1. juli 1995 ansat som cabin attendant på fuld
tid hos sterling airlines a/s. lønnen var i henhold til gældende overenskomst. ansættelses-
kontrakten indeholder på en række områder henvisninger til funktionærloven. ved brev af
30. oktober 2008 blev hun som følge af konkursdekretet opsagt fra sin stilling med kortest
muligt opsigelsesvarsel. hun blev fritstillet den 10. november 2008.
forklaringer:
lars helmø har forklaret, at han er luftkaptajn og er uddannet som pilot i flyvevåbnet. han
har fløjet for bl.a. mærsk a/s og senere for sterling airlines a/s. han skal pensioneres den 1.
juli 2012.
       en arbejdsdag forløb typisk på den måde, at han eller styrmanden undersøgte flyveru-
ten og vejrforholdene, hvorefter han mødtes med hele besætningen en time før afgang. her
orienterede han om vejrforhold og ruten mv. undertiden stod styrmanden for denne brie-
                                                - 11 -
fing. efter at de var gået ombord i flyet, gennemgik han sammen med styrmanden en tjekli-
ste, og beregnede herunder brændstofforbruget. dette foregik på den måde, at den ene læste
op fra listen, mens den anden svarede på de enkelte forhold. han etablerede endvidere ra-
diokontakt til kontroltårnet, hvorfra han skulle have starttilladelse i form af en »slottid«. dis-
se indledende opgaver tog omkring tre kvarter. når der forelå tilladelse til afgang, koordine-
rede man i cockpittet dette med kabinepersonalet. samtidig hermed havde kabinepersonalet
kontrolleret en tjekliste, og herunder alt omkring catering, ligesom disse havde sørget for, at
passagerne var på plads, og at der ikke lå løse ting i maskinen. i den indledende fase stod
døren åben til cockpittet, og han modtog derfor løbende informationer fra kabinen. før af-
gang blev døren af sikkerhedsmæssige grunde lukket. på vej ud til startbanen modtog han
via radio besked fra kabinen om, at passagererne havde modtaget en sikkerhedsvejledning.
herefter kunne maskinen lette. når de kom op i en vis højde, blev den automatiske pilot slå-
et til, og de skulle herefter i cockpittet løbende overvåge flyvningen ved kontrol af instru-
menterne samt følge med i brændstofforbruget. de havde endvidere løbende kontakt med
landjorden via radio. der var dog også mulighed for at foretage individuel styring af maski-
nen, da man herved kunne spare tid og brændstof. det var dog i reglen mere sikkert at be-
nytte automatpiloten. tiden frem til indflyvning på destinationen blev anvendt til kontrol af
manualer, orientering til og fra kabinen, herunder om servering, samt underretning til pas-
sagerne om flyveturen, vejrforholdene, og hvilke byer man passerede. der var også mulig-
hed for, at den ene af piloterne hvilede sig, men i sådanne tilfælde skulle kabinepersonalet
orienteres herom, ligesom dette personale i så fald hvert 20. minut skulle sikre sig, at den
anden pilot var vågen. samarbejdet med styrmanden var dog i almindelighed rimeligt for-
maliseret, idet den ene tog sig af flyvningen, mens den anden havde radiokontakten med
jorden. disse opgaver kunne dog veksle, og det var ikke ualmindeligt, at man byttede roller
på hjemturen. de udførte således begge det samme arbejde. tiden omkring landing var me-
get hektisk, da der konstant var radiokontakt med landjorden med henblik på udveksling af
informationer. samtidig skulle personalet i kabinen orienteres om landingstidspunktet. selve
landingen skete i et tæt samarbejde med kontroltårnet. kabinepersonalet sørgede forinden
for, at alle passagerer sad på deres pladser, og at sikkerhedsbælterne var fastspændte. på
omkring 85 % af ruterne skulle de retur samme dag, og de tilbragte i sådanne tilfælde en
time på landjorden. kaptajnen og styrmanden forlod som regel maskinen, men de skulle for-
                                                 - 12 -
blive i nærheden og af sikkerhedsmæssige årsager undersøge, om alt var i orden, og at der
ikke var sket skader på maskinen. imens forlod passagererne maskinen, der blev rengjort, li-
gesom der blev fyldt brændstof på tanken.
       arbejdet som kaptajn er et lederjob, der indebærer ansvar. ledelse og flyvning er såle-
des uløseligt forbundet. han har også øgede beføjelser og kan fx træffe bestemmelse om an-
holdelse og fiksering af urolige passagerer. det forekommer navnlig ved charterflyvning, at
passagerer kan blive beruset, men det er heller ikke ualmindeligt, at der er passagerer, der
får hjerteproblemer. han vil anslå, at fordelingen mellem charterflyvning og ruteflyvning
hos sterling airlines a/s var ligeligt fordelt. charterflyvninger var primært til grækenland
og de kanariske øer, mens ruteflyvningerne var til andre europæiske destinationer. der var
dog også indenrigsflyvninger.
       styrmanden skulle på et hvert tidspunkt være i stand til at overtage kaptajnens job,
hvis han fx faldt om, og styrmanden skulle derfor have den samme uddannelse og de samme
kvalifikationer som en kaptajn. kaptajner blev udelukkende udnævnt på grundlag af anci-
ennitet, men man skulle også have en vis erfaring og dermed kunne præstere et vist antal
flyvetimer som styrmand. hvis man ser bort fra striberne på en kaptajns uniform og det fak-
tum, at denne altid sad i venstre side i cockpittet, kunne man i realiteten ikke se forskel på en
kaptajn og en styrmand. opstod der derimod en uventet situation i luften, var det dog kap-
tajnen, der havde det afgørende ord i samarbejde med kontroltårnet. hvis en styrmand skul-
le have orlov eller havde et ønske om at gå ned i tid eller lignende, skulle han rette henven-
delse til personaleafdelingen, og hvis der var andre problemer med denne, havde kaptajnen
en vis indberetningspligt til ledelsen, der således kunne give en advarsel mv. havde den på-
gældende personlige problemer, kunne han henvende sig til et særligt uddannet personale
eller pilotforeningen.
       han havde endvidere pligt til jævnligt at deltage i tests, der foregik i en simulator, lige-
som han blev videreuddannet inden for ledelse. i simulatoren blev han udsat for alle mulige
former for fejl og farlige situationer, fx hvor en motor sætter ud eller »emergency« i kabinen,
hvorimod det ville være spild af tid at træne i almindelig landing og lignende. der opstod
jævnligt mindre tekniske fejl under en flyvning, som det ikke var ulovligt at flyve med. det
var derimod meget sjældent, at man kom ud for de situationer, der blev testet i simulatoren.
hvis man ikke bestod testen i simulatoren efter to forsøg, kunne man blive afskediget. han
                                                - 13 -
har dog kun kendskab til et enkelt tilfælde, hvor en pilot er blevet afskediget. to gange om
året var han på kursus i sikkerhed.
niels christian møberg har forklaret, at han er styrmand, og at han er uddannet på en pri-
vat flyveskole. han har bl.a. fløjet for muk air a/s, sas a/s og sterling airlines a/s.
       på en typisk arbejdsdag mødtes hele besætningen en time før afgang, hvor kaptajnen
eller styrmanden, der forinden havde tjekket flyveplanen og vejrforholdene m.v., briefede
kabinepersonalet. ca. 45 minutter før afgang tog de ud til flyet, der blev påfyldt brændstof,
og hvor bagagen blev lastet. i cockpittet gennemgik kaptajnen og styrmanden sammen for-
skellige punkter på en tjekliste, og en computer beregnede brændstofforbruget. arbejdet
mellem de to piloter var ligeligt fordelt, og der var reelt ingen forskel på det arbejde, som de
udførte. den ene havde under flyvningen radiokontakten med kontroltårnet, mens den an-
den overvågede instrumenterne og flytrafikken. på hjemturen byttede de som regel opgaver.
de havde begge et ansvar for flyvningen. indtil passagerne kom om bord, var døren mellem
kabinen og cockpit åben, og der var en del kommunikation med kabinepersonalet. når de
skulle til at lette, blev døren mellem kabinen og cockpittet lukket. der skete dog fortsat lø-
bende udveksling af informationer, og kabinepersonalet kom også, trods den lukkede dør,
ud i cockpittet ca. hver halve time for at kontrollere, at alt var i orden. der var således en lø-
bende dialog mellem personalet i cockpittet og kabinen under flyveturene. fx talte de om,
hvad cockpittet ønskede at spise og drikke, hvordan det gik med passagerne, og kabineper-
sonalet kom ind indimellem for at få sig en snak. det kunne også hænde, at den ene pilot
hvilede sig under flyvningen, men begge skulle være vågne i forbindelse med en landing.
når de var landet, skulle passagerne og bagagen fra borde og nye passagerer og bagage kom
ombord, ligesom flyet blev tanket til hjemturen.
       sikkerheden ombord var det helt centrale, og derefter kom salget af varer. kabineper-
sonalet havde således til opgave at sælge så meget som muligt for at øge indtjeningen i ster-
ling airlines a/s. dette salg var ens på alle ture, uanset dennes længde, og salget omfattede
alt fra kaffe, mad, slik, solbriller etc. han vil anslå, at salget af henholdsvis mad og drikke
kontra solbriller mv. var ligeligt fordelt.
                                              - 14 -
hanne friis junker har forklaret, at hun er kabinechef (cabin chief), og at hun begyndte sin
karriere i 1978 hos sterling airways a/s. hun blev efter dette selskabs konkurs ansat i ster-
ling airlines a/s.
       ansættelsen krævede gode sprogkundskaber og serviceegenskaber, og det var ikke
ualmindeligt, at nogle medarbejdere forinden havde arbejdet i udlandet som guider. hun fik
ved sin oprindelige ansættelse et førstehjælpskursus og blev bl.a. uddannet på en boing-
maskine. dette kursus varede 6 uger. ved senere ansættelsesskift, skulle hun igen på kursus,
da der kunne være forskel på den måde, hvorpå en maskine klarmeldes. hun var endvidere
på skole 2 dage om året, og undervisningen omfattede bl.a. sikkerhed og »worstcase-
senarier«.
       på en typisk flyvetur mødtes besætningen en time før afgang. på dette møde talte ka-
binepersonalet, der bestod af 3-4 personer, bl.a. om, hvor mange gange vognen med drinks
skulle køre gennem maskinen. dette hang sammen med flyveturens længde. når de kom ud
til maskinen, skulle kabinen klargøres. kabinepersonalet var inddelt i numrene 1-4, hvor ka-
binechefen altid var nummer 1 og befandt sig forrest i kabinen, mens nummer 2 befandt sig i
det bagerste køkken. de havde hver sine opgaver, og hun skulle bl.a. ved hjælp af toldpapi-
rer undersøge, om alle toldfrie varer var leveret til maskinen. nummer 1 og 2 skulle endvi-
dere sikre sig, at alle madvarer var leveret. andre undersøgte om nødudstyret var i orden,
og om maskinen og toiletterne var rengjorte. de havde ligesom piloterne en tjekliste, som de
skulle gennemgå. hun var under denne del af processen konstant i kontakt med cockpittet.
ca. ½ time før afgang ankom passagerne, og når disse var på plads, underrettede hun cock-
pittet herom. af sikkerhedsmæssige årsager var døren til piloterne nu lukket, og kommuni-
kationen foregik via radio. via denne fik hun da besked på at lukke yderdøren til flyvema-
skinen. der blev herefter forevist en video om sikkerheden om bord, og to kabinemedarbej-
dere kontrollerede, at alle passagerer herefter sad fastspændte på deres pladser. først når
man var i luften, kunne først kabinepersonalet og efterfølgende passagerne rejse sig. denne
procedure var ens på både korte og lange ture. serveringen var derimod forskellig på char-
terflyveture og ruteflyvninger. på charterture havde stort set alle passagerne på forhånd købt
maden, der skulle serveres på turen, men forinden serveringen havde de også mulighed for
at købe drikkevare hertil. de kørte derfor igennem maskinen med en drinksvogn, og de fle-
ste købte da drikkevarer til maden. på ruteflyvninger kunne passagerne derimod først købe
                                               - 15 -
maden på selve turen, og salget heraf og af drinks var derfor mere begrænset. efter at maden
var serveret, kørte de som regel endnu engang igennem maskinen med drinksvognen. på
lange ture var der mulighed for at køre endnu flere gange med drinksvognen. de havde
endvidere to salgsvogne, hvorfra de solgte parfume, slik og accessories, fx solbriller. en tur
med disse vogne kunne godt tage en time afhængig af, om man var en dygtig sælger. de kør-
te kun med denne vogn en gang under en flyvning. de modtog således betaling både ved
salg fra drinksvognen og salgsvognen, og det er ikke muligt at adskille indkomsten fra de to
salgstyper. der var derimod som regel et større samlet salg på hjemturen. pengene blev ikke
holdt adskilt, men blev i første omgang lagt i nogle medbragte store »prangerpunge« og i
lommerne. når flyveturen var overstået, blev alle pengene lagt samlet et sted, og de var så-
ledes kollektivt ansvarlige for, at regnskabet stemte. dette var dog sjældent tilfældet, men
det gav ikke anledning til påtale fra selskabets side. der var fra selskabets side derimod stort
fokus på salget fra salgsvognen, og de modtog derfor en hel del skriftligt materiale herom.
dette hang sammen med, at billetpriserne var afstemt efter lønudgifterne og brændstoffor-
bruget, hvorimod overskuddet skulle generes via salget ombord. der var derfor arrangeret
konkurrencer mellem de forskellige besætninger om, hvem der kunne sælge mest, og hvor
de kunne vinde flyvebilletter. de skulle i den forbindelse anføre det gennemsnitlige salgstal
på et »scoreboard«.
      som kabinechef havde hun noget papirarbejde, men hendes fokus var på service og
salg, og hun udførte derfor i det væsentlige det samme arbejde, som det øvrige kabineperso-
nale. det var dog også kabinechefen, der hovedsageligt havde radiokontakten til piloterne,
og hun skulle kontakte disse mindst hvert 20. minut. de andre kabinemedarbejdere kunne
dog også kontakte cockpittet.
margit christiansen har forklaret, at hun er kabinemedarbejder (cabin attendant), og at hun
er kontoruddannet. hun blev ansat hos sterling airways a/s i 1975 og efter dennes konkurs
hos sterling airlines a/s. hun deltog oprindelig i et kursus, der varede i 6 uger. hun har og-
så på et tidspunkt deltaget i et kursus over tre dage, hvor der bl.a. blev undervist i første-
hjælp.
      før en flyvetur deltog hun i en kort briefing med den øvrige besætning, og hvor pilo-
terne gav en kort orientering om flyveturen, ligesom kabinemedarbejderne bl.a. fordelte op-
                                                 - 16 -
gaverne i kabinen. antallet af kabinemedarbejdere var bestemt af antallet af passagerer. var
der over 150, skulle der være fire kabinemedarbejdere, men som regel var de kun tre kabi-
nemedarbejdere, da hun fløj i en boingmaskine, hvor der kun var plads til 148 passagerer.
under flyveturen serverede de først mad og drikkevarer til passagererne, og herefter kørte
de igennem maskinen med en salgsvogn. de solgte også hovedtelefoner til maskinens video-
og radioanlæg samt aviser. i takt med at selskabets økonomi blev mere anstrengt, blev der
stillet større krav til salget under flyveturen, og der blev også stillet store krav til deres krea-
tivitet i den henseende. ledelsen lagde således vægt på, at der hele tiden blev solgt så meget
som muligt, og de modtog skriftlige instrukser herom. som led i dette salgsarbejde blev der
afholdt konkurrencer mellem de enkelte besætninger, hvor det var afgørende, hvem der
kunne sælge mest, ligesom de kom på kurser hos de enkelte producenter. salget fra drinks-
og salgsvognen blev ikke holdt adskilt, og dette kan således ikke gøres op hver for sig. kabi-
nepersonalet havde et fælles ansvar for den samlede kasse. hun erindrer, at de i et tilfælde
havde opgjort den samlede kasse ved hjemkomsten til 110.000 kr. hun var som kabinemed-
arbejder nummer 2 placeret bagerst i maskinen og havde normalt ikke kontakt med piloterne
under selve flyveturen, men det kunne dog ske engang imellem, hvis der var problemer med
temperaturen, eller hvis maskinen rystede, hvilket er betydeligt mere mærkbart i den bager-
ste del. det hændte også, at hun overtog kabinechefens opgaver, men der var reelt set ingen
forskel på kabinepersonalets opgaver, idet der blot formelt set skulle være en kabinechef.
der var heller ingen anciennitetsordning omkring udnævnelse til kabinechef.
       hvis hun skulle på orlov eller ønskede at gå ned i tid eller lignende, skulle hun kontak-
te en gruppeleder, der herefter skulle forelægge spørgsmålet for hr-afdelingen på jorden,
der traf beslutningen herom.
lene nielsen-hedemann har forklaret, at hun er kabinechef (cabin chief), og at hun med få
afbrydelser har fløjet siden 1976, hvor hun deltog i et aftenskolekursus af 6 ugers varighed.
       hun har arbejdet som kabinechef i mange år, hvor hun havde til opgave at lede og for-
dele arbejdet i kabinen. hun skulle således påse, at personalet mødte reglementeret på arbej-
de. hun briefede kabinepersonalet om hvornår og hvem, der skulle køre fx salgsvogne og
drinksvogne, da dette kunne variere. hun havde ansvaret for kommunikationen til kaptaj-
nen og var i løbende dialog med denne. hun kunne selv træffe beslutning om, hvorvidt de fx
                                                - 17 -
skulle nødlande, hvis der opstod sygdom om bord, eller der var vanskelige passagerer, der
skulle sættes af. kaptajnen kunne ikke tage en sådan beslutning, da døren mellem cockpittet
og kabinen var låst. hun havde endvidere ansvaret for arbejdet i midtergangen. hun kunne
ikke bevillige personalet orlov eller uddele en advarsel. denne kompetence var hos persona-
leafdelingen på jorden. hun havde derimod en påtaleret og skulle aflevere en rapport ved
uregelmæssigheder. der var regler om minimumskrav for antallet af kabinepersonaler, men
derudover skulle der være ekstra personale ombord for at promovere salget. der blev for-
handlet nogle minimumskrav specifikt for sterling airlines a/s, hvor kabinepersonalet fik
underbemandingsbetaling, hvis ikke de specifikke krav var opfyldt. sikkerheden ombord
fyldte derimod ingenting, da der var faste procedurer herfor, og som kabinepersonalet kun-
ne på rygmarven, ligesom de havde en tjekliste. de var på kursus i sikkerhed en gang om
året. salget krævede noget ekstra. det var således vigtigt, at de solgte meget, da salget skulle
kompensere for de billige flyvebilletter. hun har været på flere salgskurser, hvor producen-
terne fx kom ud på arbejdspladsen for at oplyse om, hvordan kabinepersonalet kunne frem-
me salget. der var også konkurrencer i relation til salget, hvor personalet kunne vinde flyve-
billetter. de anvendte nok lige meget tid på drinksvognen og salgsvognen, og måske endda
længere tid på salgsvognen, da det tog længere tid at fremvise varerne. salget afhang af pas-
sagersammensætningen, men hun ved ikke, hvor meget af salget, der hidrørte fra salgsvog-
nen, og hvor meget der vedrørte drinksvognen. de kørte altid drinksvognen først og derefter
madvognen og til sidst salgsvognen. der var stor forskel på omfanget af det egentlige salg på
henholdsvis de lange og de korte ture. de kunne også på ruteflyvninger varme maden om-
bord, og de solgte på sådanne flyvninger små varme brød (panini) til passagererne. kaffe og
te blev lavet i køkkenet, og de sørgede herefter for salg og servering. var der affald, når de
gik gennem flyet, sørgede de for, at der blev ryddet op.
claus durck hovej har forklaret, at han begyndte som hr-manager, og at han senere ind-
trådte i direktionen i sterling airlines a/s, hvor han havde ansvaret for løn, hr og juridiske
spørgsmål. han forhandlede således overenskomster og behandlede personalesager. han
var ansat i sterling airlines a/s fra 2005 og frem til konkursen i 2008, hvorefter han arbejde-
de for kurator frem til marts 2009.
                                                 - 18 -
       i 2005 fusionerede maersk a/s og sterling airlines a/s, hvorved der skete en sammen-
lægning af business- og charterflyvningen, og han skønner, at dette lige før konkursen var
fordelt ligeligt. sterling airlines a/s fløj alene boeing 737, model 500, 700 og 800, der kunne
rumme fra 126 til 189 passagerer. trafikstyrelsen havde fastsatte nogle minimumskrav for
størrelsen af besætningen i såvel cockpit som kabinen. der skulle således altid være to i
cockpittet henholdsvis en kaptajn og en styrmand og 4-5 medarbejdere i kabinen. antallet
var afhængig af passagersæder og ikke antallet af passagerer. der skulle således af sikker-
hedsmæssige grunde være en medarbejder for hver 50 passagersæder. med udgangspunkt i
den service, som sterling airlines a/s ønskede, kunne der endvidere være behov for yderli-
gere personale ved fx handicappede passager. personalesammensætningen kunne således
variere.
       kaptajnen og styrmanden mødtes en time før start med den øvrige besætning. de hav-
de da forinden undersøgt vejrforhold, vægtforhold, brændstofbehov, og hvor maskinen var
placeret i lufthavnen. kabinepersonalet blev herefter briefet om disse forhold. når de kom
ud til flyet, tjekkede de denne for synlige skader/mangler og startede kommunikation med
kontroltårnet. der var en tjekliste, som de skulle gennemgå i forbindelse med, at de skulle
lette og lande. kaptajnen og styrmanden havde samme uddannelse og opgaver, og de delte
derfor arbejde mellem sig. kaptajnen havde alene lidt mere flyveerfaring og var den øverste
ansvarlige. to kaptajner kunne også flyve sammen. der var i realiteten ingen forskel på en
kaptajn og en styrmands arbejde. hvis der opstod en alvorlig uforudset situation, var det
dog kaptajnen, der har det endelige ansvar, og dette var gældende fra det øjeblik, døren til
maskinen blev lukket. det var forskelligt, hvor megen kontakt, der var mellem cockpittet og
kabinen. nogle gange var der ingen kommunikation, og andre gange var den mere omfat-
tende, fx hvis der var en besværlig passager. han har ikke kendskab til, om der var lovkrav
omkring hyppigheden af kommunikation mellem cockpittet og kabinen. piloterne havde al-
tid kendskab til, hvor mange passagerer, der var ombord, idet dette havde betydning for fly-
vemaskinens samlede vægt og dermed brændstofforbruget. kabinepersonalet var ansat pri-
mært af sikkerhedsmæssige årsager og derudover kunne flyveselskabet bestemme, at perso-
nalet også skulle udføre andet arbejde, fx tage sig af salg. han vil anslå, at 5-10 % af kabine-
personalets arbejdstid i luften vedrørte salg af mad og drikke, og 5 % udgjorde salg af tax-
free. resten af tiden blev brugt på afrydning og andre opgaver. der var dog forskel på kabi-
                                                - 19 -
nepersonalets salgsevner og salgsinteresser, og nogle af de gode sælgere brugte måske op til
20 % af tiden på salg. han vil, i relation til den foreliggende arbejdsbeskrivelse for en ca-
medarbejder angående en tur til malaga, mene, at det egentlig salg fra salgsvognen, dvs.
bortset fra mad og drinks, maksimalt kunne udgøre op til en time af den samlede flyvetid på
3½ time. på lange ture kunne salget udgøre måske op til omkring 30 % af rejsetiden, mens
det på korte ture udgjorde omkring 25 %. det er helt urealistisk, når salget ifølge opgørelsen
er opgjort til 7 timer, idet dette ville indebære, at kabinepersonalet var beskæftiget med salg
fra man lettede, til man landede på både ud og hjemturen. oprydning tog også væsentlig
mere end 5 minutter og forberedelse af salget tog væsentlig kortere tid end 40 minutter, da
pakning havde fundet sted på forhånd. der blev løbende arbejdet på at øge indtægterne bl.a.
ved at påvirke kabinepersonalet til at sælge mere. kabinepersonalet fik også som led i ansæt-
telsen udleveret forskelligt salgsmateriale. sterling airlines a/s salg steg således fra 13-14 kr.
pr. passager i 2006 til 18 kr. pr. passager i 2008. den samlede omsætning ved salg af varer
udgjorde dog alene 2 % af selskabets indtægter. salget var ikke det mest indtægtsgivende.
selskabet forhøjede således også prisen for bagage fra 29 kr. til 45 kr., indførte betaling for
ekstra benplads til passagererne, et brændstoftillæg, ligesom passagererne kunne uploade
billeder på hjemturen. den mest lukrative indtægt hidrørte dog fra biludlejning på destinati-
onen.
       alle personalespørgsmål om orlov, advarsel og afskedigelse blev foretaget af personale
på jorden, og sådanne spørgsmål blev derfor ikke afgjort af besætningen.
peter christian jensen har forklaret, at han arbejdede i flyvevæsenet fra 1983 til 2008. han
var ansat som fleet manager i sterling airlines a/s og i kort tid som flyvechef indtil selska-
bets konkurs i 2008. som fleet manager havde han hr-funktionen, hvor han typisk havde
med ansættelse, afskedigelse og disciplinærsager samt kontakt med langtidssyge at gøre.
han fløj selv som pilot en dag om ugen på korte europæiske destinationer.
       sterling airlines a/s havde meget lidt charterflyvning, og han mener, at omkring 80 %
var ruteflyvninger. det er næppe rigtigt, at charterflyvningen udgjorde 50 %. i så fald må
procentsatsen også indeholde ”pleasureture”, der var en slags ruteflyvning til fx malaga. de
fløj typisk kun med chartergæster i weekenden.
                                               - 20 -
       for at blive pilot skal man tage en grunduddannelse inden for enten militæret eller på
en privat flyveskole. uddannelsen tager typisk 2 år, og herefter skal en styrmand have 3-4
års praktisk erfaring. havde styrmanden erfaring i at flyve boeing 737, fik han et kursus af
en uges varighed og to dage i en simulator, og ellers tog kurset 3 uger og en uge i en simula-
tor. kaptajner blev udnævnt alene på baggrund af anciennitet og ikke dygtighed, dog blev
alle styrmænd ikke udnævnt til kaptajner.
       kaptajnen og styrmanden delte arbejdet, og der var tale om et teamwork. som regel
fløj den ene ud, mens den anden havde radiokontakten med kontroltårnet, og på hjemturen
byttede de opgaver. de byttede som udgangspunkt ikke arbejdsopgaver undervejs. kaptaj-
nen tjekkede dog altid den tekniske log, og ved fejl tjekkede kaptajnen, om de måtte flyve
med en sådan eventuel fejl. kaptajnen var forpligtet til at skrive fejlen ned, men de byttede
heller ikke opgaver, hvis der blev konstateret en sådan fejl. kaptajnen vidste også, hvor
mange kabinemedarbejdere og passagerer, der var ombord, da han skulle bruge denne viden
i forhold til vægtfordelingen, og han havde også ansvaret for en eventuel evakuering. efter
11. september 2001 var kommunikationen med kabinen blevet væsentlig mindre, idet døren
til cockpittet skulle være lukket under flyveturen. kabinepersonalet spurgte dog som regel,
om piloterne ville have serveret mad, og såfremt kaptajnen eller styrmanden ønskede at hvi-
le sig under turen, skulle kabinepersonalet hver halve time kontakte cockpittet. cockpittet
blandede sig ikke i kabinepersonalets arbejde, men kunne i forbindelse med en briefing fx
oplyse, hvis der var noget turbulens undervejs, der kunne have betydning for deres serve-
ring.
       kabinepersonalet blev som regel rekrutteret fra et serviceminded erhverv, fx hotel- og
restaurationsbranchen, og derudover var det et krav, at de talte skandinavisk og engelsk. i
forbindelse med en ansættelse fik de et 14 dages grundkursus, hvor de lærte om sikkerhed,
førstehjælp og service. kabinechefen blev hos sterling airlines a/s udnævnt efter ansøgning
og dernæst efter anciennitet. lønforskellen var ikke stor, og der var som regel kun ganske få
ansøgere.
       en flyvetur til malaga tog omkring 3½ time hver vej og på en ”pleasuretur” tog serve-
ring med mad- og drinksvogn omkring 1¼ time. derefter kørte personalet med salgsvognen,
men det gik meget hurtigt, da der som regel ikke var noget salg som følge af konkurrencen
med kastrup lufthavn. turen med salgsvognen tog formentligt et kvarter til tyve minutter.
                                                 - 21 -
han vil anslå, at den samlede omsætning på en tur til malaga og retur udgjorde omkring 8-
10.000 kr. for såvel mad, drinks og salg af andre varer. han har aldrig hørt om et salg på
110.000 kr. på de ugentlige managementmøder blev der givet oplysninger om salgstallene,
og disse udgjorde som regel kun 8-10.000 kr. vedrørende den foreliggende arbejdsbeskrivel-
se angående en tur til malaga, mener han ikke, at den er i overensstemmelse med virkelig-
heden. salget skulle i så fald udgøre 7 timer ud af en samlet arbejdstid på 9 timer. personalet
brugte bl.a. også tid til at spise ombord.
       charterrejse var mere tidskrævende, da maden var gratis, hvorfor de fleste passagerer
købte drikkevarer hertil. på en god chartertur, kunne kabinepersonalet derfor nå op på en
omsætning på 30.000 kr. og han vil mene, at en tur med salgsvognen da også godt kunne ta-
ge 40-45 minutter.
       der er internationale lovkrav om antallet af kabinepersonale, idet der skal være en
medarbejder for hver 50 passagersæder. der kan ikke dispenseres fra lovkravet, og såfremt
et besætningsmedlem bliver syg, må passagerantallet reduceres forholdsmæssigt.
parternes argumenter:
jens-christian kvist nielsen og niels christian møberg har gjort gældende, at de har funk-
tionærstatus ex lege i medfør af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra b, og § 1, stk. 1, litra c, jf. § 1
stk. 1, litra d, idet det at flyve en maskine må anses som en teknisk eller klinisk bistandsydel-
se af ikke håndværksmæssig eller fabriksmæssig art, og da de i overvejende eller væsentlig
grad, kvantitativt eller kvalitativt, har været beskæftiget med arbejdsledelse eller tilsyn.
       luftkaptajnen er øverste myndighed om bord på en flyvemaskine, og der arbejdes i et
»chain of command« nedad, således at styrmanden er næstkommanderende og skal tage
over, hvis kaptajnen falder bort. sagsøgerne har endvidere udelukkende stået for passager-
flyvninger med op til 189 passager, og der har været 3-4 kabinemedarbejdere, hvorimod der
ikke har været tale om fragtflyvning eller flyvning med en begrænset antal passagerer, jf.
herved øl b-730-07.
       ledelsesbeføjelserne for kaptajnen indtrådte under briefingen af besætningen forud for
flyvningen, og fra det øjeblik døren til maskinen blev lukket, var det kaptajnen, der bestemte.
hans primære funktion var ikke at flyve maskinen, idet dette blev varetaget af en automatpi-
lot, men derimod at være chef og leder på turen, således at dette skete på en sikker og for-
                                                    - 22 -
svarlig måde. der var således en klar forventning om, at han trådte til, hvis der opstod en
særlig og uforudset situation. kaptajnen havde forinden trænet i at tackle uforudsete situati-
oner og i evnen til at kommunikere med kabinepersonalet og passagererne i sådanne tilfæl-
de. han var på denne måde en imaginær og kvalitativ leder. ledelse behøver således ikke
være hørlig, så længe der ikke foreligger en usædvanlig situation.
       det er endvidere forudsat i lov om luftfart kapitel 5 (§§ 41-47), at kaptajnen har ledel-
sesansvaret, og at han fx efter § 41, stk. 2, er højeste myndighed ombord, at han efter § 43,
stk. 1, har opsyn med luftfartøjet, besætningen, passagerer og gods, ligesom han efter § 43,
stk. 2, er bemyndiget til at anvise besætningsmedlemmer anden tjeneste, end den han er an-
sat til at udføre, hvis dette findes nødvendigt. han kan endvidere efter § 45 iværksætte for-
skellige forholdsregler, herunder anvende magt for at opretholde orden. kaptajnen skal så-
ledes føre tilsyn med de øvrige besætningsmedlemmer og har ledelsesbeføjelser over disse.
han har tilsvarende særlige beføjelser efter straffelovens § 6. endelig følger det af europar-
lamentets og rådets forordning nr. 1899/2006 af 12. december 2006 om ændring af rådets
forordning nr. 3922 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden
for civil luftfart som ændret ved europaparlamentets og rådets forordning nr. 1900/2006 af
20. december 2006 om ændring af rådets forordning nr. 3922 om harmonisering af tekniske
krav og administrative procedurer inden for luftfart, subpart n, at der er omfattende regler
og internationale regulativer omkring sikkerhed, og hvor det ligeledes er forudsat, at kaptaj-
nen er den øverste ledelse.
       dette var også tilfældet med hensyn til styrmanden, der var suppleant for kaptajnen,
og styrmanden havde således nøjagtig de samme beføjelser som denne, hvis han fik forfald.
styrmanden havde også de samme kvalifikationer, som en kaptajn, og udførte nøjagtig de
samme opgaver.
hanne friis junker og margit christiansen har gjort gældende, at de har funktionærstatus
ex lege i medfør af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra a, og – for så vidt angår hanne friis
junker – tillige i medfør § 1, stk. 1, litra c, jf. § 1 stk. 1, litra d, idet de i overvejende eller væ-
sentlig grad, kvantitativt eller kvalitativt, har været beskæftiget med køb og salg, og – for så
vidt angår hanne friis junker – tillige arbejdsledelse.
                                                   - 23 -
       de har således – udover at sørge for generel kundeservice ombord på flyet – i væsent-
lig grad arbejdet med klargøring af pengekasser og salg af måltider, drikkevarer og toldfrie
varer. selve salget kunne på en flyvetur af 3½ times varighed tage op 1½ time, og der var fra
selskabets side et stort fokus på dette salg, der således var forøget fra 13-14 kr. pr. passager
til 18 kr. forud for konkursen. de har således modtaget betaling for mad, i det omfang dette
ikke var en del af prisen, ligesom de har solgt drikkevarer og andet. taxfree salget udgjorde
50 % af det samlede salg. salgsarbejder fyldte således meget såvel kvalitativt som kvantita-
tivt. dertil kom, at de i det væsentlige ikke tilberedte mad til passagerne, men blot havde til
opgave at udlevere dette og eventuel at opkræve betaling herfor, hvilket efter retspraksis, jf.
u 1952.266 h, kan henføres under funktionærloven. de var endvidere regnskabsansvarlige i
forbindelse med optælling og afregning af kasserne og aflevering af omsætningen. deres
primære opgave var således at sælge varer til passagererne og deres sikkerhedsmæssige op-
gaver var alene et accessorium hertil.
       hertil kommer, at hanne friis junker som kabinechef havde ledelsesbeføjelser over for
det øvrige kabinepersonale og var ansvarlig for kontrol af modtagelsen af toldfrie varer. hun
kunne tillige træffe bestemmelse om, at passagerer skulle lægges i håndjern og egenhændigt
træffe bestemmelse om nødlanding, hvilket piloterne ikke kunne blande sig i. hun havde
endvidere fortrolige samtaler med kabinepersonalet og løste de væsentligste personalemæs-
sige spørgsmål.
konkursboet har gjort gældende, at jens-christian kvist nielsens og niels christian mø-
bergs arbejde med at flyve en flyvemaskine som kaptajn eller styrmand ikke har karakter af
en teknisk eller klinisk bistandsydelse, jf. funktionærlovens § 1, stk. 1, litra b. deres opgaver
som piloter bestod i at sørge for, at maskinen blev fløjet fra et sted til et andet, og bistand i
form af kontrol og afrapportering er ikke af teknisk karakter, jf. herved også u 1966.743/2v
og øl b-730-07.
       jens-christian kvist nielsen og niels christian møbergs arbejde er heller ikke omfattet
af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra c, jf. d, da deres arbejde ikke udelukkende eller i det væ-
sentlige bestod i at lede eller føre tilsyn med andre medarbejdere. der har således ikke fore-
ligget et egentligt over- og underordnelsesforhold, hvor kaptajnens og styrmandes opgaver
rakte ud over almindelige kontrolopgaver i forhold til det øvrige personale. disse opgaver
                                              - 24 -
udgjorde kun en beskeden del af deres arbejde. de ledende funktioner er således ikke det ka-
rakteristiske for deres stillinger, som derimod i det væsentlige bestod i, at disse piloter i et
samarbejde skulle flyve og kontrollere maskinen fra start til landing. det er i den forbindelse
uden betydning, at der udelukkende var tale om passagerflyvning med et større antal passa-
gerer. det er også uden betydning, at kaptajnen har det øverste ansvar, herunder for passa-
gerne. det er derimod den ledelsesmæssige opgave over for personalet, der rent kvalitativt
skal udgøre den væsentligste del af deres arbejde, for at arbejdet kan henføres under funkti-
onærloven. dette er ikke tilfældet. hertil kom, at kaptajnen og styrmanden heller ikke vare-
tog de sædvanlige og væsentligste ledelsesbeføjelser i relation til de ansættelsesmæssige for-
hold, hvilket derimod skete af personalet på jorden. bestemmelserne i luftfartslovens kapitel
5 er uden betydning, da disse regler også gælder i forhold til passagerne og primært handler
om sikkerhed og særligt uforudsete situationer. der er således tale om ansvar og pligter i en
nødsituation og ikke om ledelse. disse helt specielle opgaver fyldte tidsmæssig ikke ret me-
get, ligesom piloterne i hovedparten af tiden ikke udøvede nogen anden form for ledelse el-
ler tilsyn. forholdet mellem piloterne indebar heller ikke ledelsesfunktioner, idet der var tale
om et teamwork, hvor de skiftedes til at varetage de forskellige opgaver. i relation til kabi-
nepersonalet var der heller ikke tale om instrukser, men alene om udveksling af informatio-
ner i begge retninger.
        styrmanden har i endnu mindre grad haft ledelsesfunktioner, da han var underordnet
kaptajnen, og da denne kun i tilfælde af forfald fra kaptajnen overtog hans beføjelser.
konkursboet har i forhold til hanne friis junker og margit christiansen gjort gældende, at
deres opgaver ikke er omfattet af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra a. opgaverne har navnlig
været rettet mod sikkerheden, men også kontrol- og serviceopgaver har spillet en væsentlig
rolle. de skulle således sørge for en gennemgang af alle sikkerhedsforskrifter ved start og
landing, herunder at alle passagerer var fastspændte, og at al bagage var korrekt placeret, li-
gesom de skulle sørge for servering af mad og drikke til fortæring på stedet samt efterføl-
gende tage sig af oprydning. salget fra salgsvognen af varer til brug andre steder har der-
imod kun udgjort en mindre del af arbejdet, da der kun blev kørt en gang med salgsvognen
under en flyvning, og der var typisk kun en samlet omsætning for alt salg på 8 – 10.000 kr.
hertil kom, at selskabet også benyttede andre indtægtskilder end salg af varer under flyve-
                                                   - 25 -
turen. hovedvægten lå således ikke på dette salgsarbejde, hvorimod dette var et naturligt
accessorium til selve kernen, der bestod i sikkerhed og service ombord. antallet af kabine-
medarbejdere var således bestemt ud fra sikkerhedshensyn, herunder antallet af passager-
sæder i maskinen. servering med henblik på fortæring på stedet anses efter praksis heller ik-
ke som handel og dermed som omfattet af funktionærloven, og det øvrige egentlige salg var
alene af begrænset omfang. det er i den forbindelse uden betydning, at personalet var in-
strueret i at opnå et mersalg.
       hanne friis junkers opgaver har heller ikke i det væsentlige bestået i at lede og føre til-
syn med det øvrige kabinepersonale, og er således heller ikke omfattet af funktionærlovens §
1, stk. 1, litra c, jf. d. hun har således i det væsentlige udført det samme arbejde som det øv-
rige personale, og de egentlige personalemæssige opgaver er blevet varetaget af medarbejde-
re på landjorden.
skifteretten skal udtale:
i forhold til jens-christian kvist nielsen og niels christian møberg
       efter oplysningerne om det af jens-christian kvist nielsen og niels christian møberg
udførte arbejde, der i det væsentlige bestod i ensartede opgaver i form af styring og kontrol
af flyvemaskinen, finder skifteretten, at dette ikke har karakter af en teknisk eller klinisk bi-
standsydelse, jf. funktionærlovens § 1, stk. 1, litra b.
       skifteretten finder dernæst, at den helt centrale opgave for piloterne under en flyvning
bestod i at sikre, at passagererne kom forsvarligt frem til destinationen, og at bevaring af sik-
kerheden ombord var den altdominerende opgave. det forhold, at kaptajnen var øverste an-
svarlige herfor, findes at være uden betydning for, om dennes arbejde kan henføres under
funktionærloven.
       når henses til, at piloterne i det væsentlige udførte det samme arbejde, og da forholdet
til det øvrige kabinepersonale i hovedsagen havde karakter af udveksling af informationer,
og da de helt centrale personalemæssige opgaver blev varetaget af personale på landjorden,
finder skifteretten, at piloternes arbejde ikke i det væsentlige har bestået i at lede og føre til-
syn med de øvriges arbejde, og at dette således heller ikke kan henføres under funktionærlo-
vens § 1, stk. 1, litra c, jf. litra d.
                                                 - 26 -
i forhold til hanne friis junker og margit christiansen:
       skifteretten lægger til grund, at der under en flyvning hos sterling airlines a/s af sik-
kerhedsmæssige grunde altid skulle befinde sig en række besætningsmedlemmer i kabinen,
og at antallet heraf var bestemt af antallet af passagersæder.
       kabinepersonalets primære funktion var således at vejlede passagererne om sikkerhe-
den ombord, og navnlig at bistå disse, hvis der opstod en uventet situation.
       som et accessorium til denne opgave, skulle personalet tillige servicere passagererne,
og herunder bl.a. sørge for salg og/eller servering af mad og drikke til fortæring på stedet.
som et yderligere supplement skulle kabinepersonalet også forestå salg af varer til senere
brug.
       skifteretten finder, at den sikkerhedsmæssige opgave var kabinepersonalets ubetinge-
de vigtigste opgave, og at hverken denne bistand eller ydelsen i form af servering af mad og
drikke til fortæring på stedet kan anses for omfattet af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra a.
       uanset at personalet også i et vist omfang har været beskæftiget med salg af andre va-
rer, finder skifteretten, at et sådant salg hverken kvantitativt eller kvalitativt har udgjort den
væsentligste del af kabinepersonalets samlede arbejdsopgaver, hvorfor det af hanne friis
junker og margit christiansen udførte arbejde samlet set ikke kan henføres under § 1, stk. 1,
litra a.
       herefter, og da kabinechefens ledelsesmæssige opgaver har været af forholdsvis be-
grænset omfang, hvorved bemærkes, at de væsentligste opgaver blev varetaget af personalet
på landjorden, finder skifteretten, at hanne friis junkers arbejde ikke har været at lede eller
føre tilsyn med den øvrige kabinebesætning og således heller ikke kan henføres under § 1,
stk. 1, litra c, jf. d.
       sagsomkostningerne i form af vederlag til konkursboet er fastsat under hensyn til, at
sagerne er behandlet sammen, og til at afgørelserne må antages at have betydning for en
bredere kreds.
                                        thi kendes for ret:
                                               - 27 -
sterling airlines a/s under konkurs frifindes over for de af serviceforbundet som mandatar
for jens-christian kvist nielsen, niels christian møberg, hanne friis junker og margit chri-
stiansen nedlagte påstande.
serviceforbundet betaler inden 14 dage fra dato til sterling airlines a/s under konkurs sa-
gens omkostninger med 16.000 kr. for så vidt angår jens-christian kvist nielsen, med 12.000
kr. for så vidt angår niels christian møberg, med 8.000 kr. for så vidt angår hanne friis jun-
ker og med 8.000 kr. for så vidt angår margit christiansen.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                      torben kuld hansen
            henrik dam                                                   lars kristiansen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                               p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt fredag den 31. august 2018
sag 46/2018
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat jakob dalsgaard-hansen, beskikket)
i tidligere instanser er truffet afgørelse af retten i aalborg den 10. november 2016 og af
vestre landsrets 2. afdeling den 13. november 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: hanne schmidt, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande
t har nedlagt påstand om, at vestre landsrets kendelse om afvisning af hans anke ophæves,
og at sagen hjemvises til landsretten til realitetsbehandling.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om stadfæstelse.
t har under sagens behandling i højesteret anmodet om, at hans teleselskab i medfør af rets-
plejelovens § 804, stk. 1, subsidiært retsplejelovens § 299, stk. 1, pålægges at udlevere histo-
riske masteoplysninger vedrørende hans telefonnumre 111, 222 og 333.
anklagemyndigheden har udtalt sig imod, at anmodningen imødekommes.
sagsfremstilling
ved retten i aalborgs dom af 10. november 2016 blev t idømt 60 dages fængsel for over-
trædelse af bl.a. straffelovens § 119, stk. 1.
                                               - 2 -
t ankede dommen til vestre landsret, der berammede hovedforhandling i sagen til den 13.
november 2017. t mødte ikke i landsretten den 13. november 2017. vestre landsret lagde på
baggrund af forkyndelsespåtegning udfyldt af sektionsleder a den 20. september 2017 til
grund, at indkaldelsen til hovedforhandlingen var forkyndt telefonisk for t den 20. september
2017 på hans telefonnummer 111, og landsretten afviste derfor hans anke ved kendelse af
samme dag.
kendelsen er indbragt for højesteret af t ved kæreskrift af 7. marts 2018.
landsretten har i anledning af kæremålet henholdt sig til afgørelsen og anført bl.a.:
       ”sektionsleder [a], der foretog forkyndelsen den 20. september 2017 kl. 11.20 for tiltal-
       te t, oplyser, at hun husker samtalen med tiltalte, og at hun kan henholde sig til det, der
       fremgår af forkyndelsespåtegningen. ved opkald til telefonnummer [111] var det tiltal-
       te, der tog telefonen, og han bekræftede sin identitet som angivet i påtegningen. han
       bekræftede også, at han havde modtaget indkaldelsen af 30. august 2017, der var sendt
       til hans e-boks sammen med et brev af samme dato om ændring af berammelsen. sekti-
       onsleder a oplyser endvidere, at tiltaltes ægtefælle b efterfølgende kom til telefonen, og
       ægtefællen fik kl. 11.23 forkyndt en vidneindkaldelse for hende til at møde som vidne
       den 13. november 2017 kl. 10.50. b bekræftede at have modtaget indkaldelsen af 30.
       august 2017, der var sendt til hendes e-boks.”
anbringender
t har anført navnlig, at han ikke har modtaget opkaldet den 20. september 2017 kl. 11.20,
hvorfor lovlig forkyndelse ikke er sket. den 20. september 2017 var han med sin ægtefælle
hos sin far på bornholm. han havde ikke medbragt sin telefon med nummer 111. telefonfor-
kyndelse er ikke uden retssikkerhedsmæssige udfordringer, jf. forarbejderne til retsplejelovens
§ 155, stk. 1, nr. 6. en notits af en medarbejder er således ikke tilstrækkelig dokumentation
for at anse forkyndelse for at være sket.
de historiske masteoplysninger vil være af afgørende betydning for sagen, idet telefonernes
geografiske placering kan fastlægges, og det kan be- eller afkræftes, om der er sket forkyndel-
se på det pågældende nummer, og man kan fastlægge, at han var på bornholm.
landsrettens afvisning af bevisanken er herefter ikke sket med rette efter retsplejelovens §
920, stk. 2, hvorfor sagen bør hjemvises til realitetsbehandling.
                                                - 3 -
anklagemyndigheden har anført navnlig, at der er sket lovlig forkyndelse. en telefonisk for-
kyndelse af en meddelelse er gyldig, såfremt personen vedkender sig at være den person, der
skal ske forkyndelse for, og personen må antages at have forstået telefonsamtalen, jf. retsple-
jelovens § 155, stk. 1, nr. 6, jf. § 156 a. forkyndelsespåtegningen dokumenterer, at indkaldel-
sen er forkyndt for t personligt, idet han har vedkendt sig at være den person, der skal ske
forkyndelse for, og at han har forstået indholdet af samtalen, at han er vejledt om adgangen til
at få meddelelsen eller bilagene læst op, men ikke ønskede dette, og at han er vejledt om, at
meddelelsen med bilag er sendt til ham. det fremgår endvidere af vestre landsrets udtalelse
af 12. marts 2018, at t bekræftede, at han havde modtaget indkaldelsen af 30. august 2017,
der var sendt til hans e-boks sammen med et brev af samme dato om ændring af berammelsen.
der er ikke grundlag for at indhente historiske teleoplysninger, idet der ikke er en formodning
for, at indhentelse af teleoplysninger vil være af betydning for sagen.
der er herefter ikke grundlag for at tilsidesætte landsrettens kendelse, hvorefter tiltaltes bevis-
anke afvises, jf. retsplejelovens § 920, stk. 2.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om landsretten med rette har afvist ts anke. afvisningen er sket i medfør af
retsplejelovens § 920, stk. 2. efter denne bestemmelse kan retten i et tilfælde, hvor en dom er
anket af tiltalte, og hvor anken omfatter bevisbedømmelsen, ved kendelse afvise tiltaltes anke,
hvis tiltalte udebliver uden oplyst lovligt forfald, og retten finder, at sagen ikke med nytte kan
behandles, uden at tiltalte er til stede.
landsretten lagde ved afgørelsen til grund, at t var lovligt indkaldt til hovedforhandlingen i
landsretten den 13. november 2017, og at t var udeblevet uden at have oplyst en gyldig
grund.
t har bestridt, at han var lovligt indkaldt til hovedforhandlingen, og har i den forbindelse an-
modet om, at der indhentes historiske masteoplysninger fra hans teleselskab om tre telefoner
tilhørende ham.
                                                 - 4 -
det fremgår af sagens oplysninger, at forkyndelse skete efter retsplejelovens § 155, stk. 1, nr.
6, jf. § 156 a. ifølge § 155, stk. 1, nr. 6, sker forkyndelse ved, at den meddelelse, der skal for-
kyndes med eventuelle bilag, telefonisk gives den pågældende, der forinden eller efterfølgen-
de får tilsendt og overdraget dokumentet og efterfølgende får tilsendt en bekræftelse på for-
kyndelsen. ifølge § 156 a anses en meddelelse for at være forkyndt, hvis personen vedkender
sig at være den person, der skal ske forkyndelse for, og personen må antages at have forstået
telefonsamtalen.
landsretten har oplyst, at forkyndelse skete ved en sektionsleder i landsretten, som husker
samtalen med t på hans telefonnummer 111. sektionslederen har endvidere oplyst, at t under
telefonsamtalen bekræftede sin identitet og bekræftede, at han havde modtaget indkaldelsen
til hovedforhandlingen, der var sendt til hans e-boks.
højesteret finder herefter, at det må lægges til grund, at der er sket lovlig forkyndelse for t af
indkaldelsen til hovedforhandlingen efter retsplejelovens regler om telefonforkyndelse. ts
oplysninger om, at han på tidspunktet for forkyndelsen befandt sig på bornholm, hvor han
ikke havde medbragt telefonen med det anførte telefonnummer, er ikke nærmere underbygget
og kan ikke føre til en anden vurdering, ligesom oplysningerne ikke giver grundlag for at
imødekomme ts anmodning om, at der indhentes historiske masteoplysninger om hans tele-
foner.
højesteret tiltræder endvidere, at ts bevisanke ikke med nytte kunne fremmes uden hans til-
stedeværelse. da t endvidere kun havde nedlagt påstand om frifindelse og ikke om formildel-
se, stadfæster højesteret landsrettens kendelse om afvisning af ts anke i medfør af retspleje-
lovens § 920, stk. 2.
                                           thi bestemmes:
ts anmodning om, at der indhentes historiske masteoplysninger, imødekommes ikke.
landsrettens kendelse stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret.


text:
 -
                                   udskrift
                                        af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 9. august 2002 blev af retten i sagen
p-0025-01
jørgen paludan
(advokat ulrik holsted-sandgreen)
   mod
erik paludan boghandel & antikvariat
a/s under konkurs
(advokat allan falk)
afsagt sålydende
                                     d o m:
sagen drejer sig om, hvorvidt jørgen paludan, der var direktør i det nu konkursramte selskab,
har et lønkrav, som kan anmeldes i boet.
anmelderen, jørgen paludan, har nedlagt påstand om, at erik paludan boghandel og
antikvariat a/s under konkurs (i det følgende: erik paludan boghandel) tilpligtes at anerkende,
at han har et simpelt krav, jf. konkurslovens § 97, på 166.863 kr. og et efterstillet krav på
                                                - 2 -
proces rente af 166.863 kr. fra den 22. juli 1999 til betaling sker.
konkursboet har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder:
den 1. januar 1973 blev jørgen paludan ansat som direktør i erik paludan boghandel. af
ansættelseskontrakten fremgår bl.a., at der var aftalt et gensidigt opsigelsesvarsel på 6
måneder, og at selskabet var bekendt med, at jørgen paludan drev forlagsvirksomhed og var
indforstået med, at denne virksomhed fortsatte i hidtidigt omfang.
den 18. februar 1999 anmeldte erik paludan boghandel betalingsstandsning, og advokat
preben kønig blev beskikket som tilsyn. kort tid efter blev tillige advokat allan falk beskikket
som tilsyn. ved brev af 25. februar 1999 blev jørgen paludan opsagt med kortest muligt varsel.
det blev i brevet præciseret, at han ikke blev fritstillet, men at man forventede at benytte hans
fulde arbejdskraft i opsigelsesperioden.
på et møde den 13. april 1999, hvor man bl.a. drøftede overdragelsen af selskabets aktiver til
datterselskabet paludan bøger a/s, blev det besluttet, at jørgen paludan skulle fratræde som
direktør med omgående virkning, idet der dog samtidig var enighed om, at jørgen paludan
kunne assistere selskabet med ad hoc-opgaver. beslutningen om fratræden blev meddelt
jørgen paludan af advokat preben kønig ved brev af 26. april 1999.
i et brev af 11. maj 1999 til advokat preben kønig specificerede ib schierbeck, som var
direktør i erik paludan boghandel og tillige i datterselskabet paludan bøger a/s, hvilke
arbejdsopgaver han gerne så udført af jørgen paludan på konsulentbasis inden dennes
fratræden.
ved brev af 19. maj 1999 skrev jørgen paludans advokat arvid andersen følgende til advokat
preben kønig:
"..............
som jeg har meddelt dem telefonisk, er jørgen paludan indstillet på at medvirke til en
overdragelse af sine aktier i selskabet erik paludan boghandel og antikvariat a/s.
                                               - 3 -
jørgen paludan har i forbindelse med drøftelserne om overdragelsen af sin aktiepost
tilkendegivet, at der som et led i en samlet løsning blev indhentet tilsagn - som minimum fra
de største kreditorer - om, at jørgen paludan og hans søsters "ansvarlige" lånekapital i
selskabet (som er anført i regnskabet for året 1998 med kr. 1.000.000,00) kan anses for li-
gestillet med de øvrige simple kreditorer.
som alternativ hertil - blandt andet aktualiseret af deres fritstilling af jørgen paludan som
direktør og tilkendegivelse på mødet på deres kontor den 7. maj 1999 om, at jørgen paludan
ikke vil modtage yderligere løn i den resterende del af opsigelsesperioden - har jørgen paludan
meddelt, at en forudsætning for en vederlagsfri overdragelse af aktierne vil være, at jørgen
paludan sikres et indtægtsgrundlag som minimum i den resterende del af opsigelsesperioden.
det har i den forbindelse været foreslået at jørgen paludan blandt andet på baggrund af møder
med ib schierbeck på konsulentbasis kunne udføre konkrete arbejdsopgaver, som man ønsker
jørgen paludans assistance til.
det bemærkes i den forbindelse, at oplægget til en eventuel konsulentaftale ikke har omfattet
drøftelser om, hvem der skulle være jørgen paludans kontraktspart.
jeg har telefonisk overfor dem meddelt, at jørgen paludan er positivt indstillet overfor, at der
på andet grundlag end via en direktøransættelse tilvejebringes et indtægtsgrundlag for ham.
jeg skal i den anledning præcisere, at en tilknytning på konsulentbasis, det være sig i forhold
til det gamle eller det nye selskab, ikke er en anbefalelsesværdig løsningsmodel. for det første
vil det kræve, at jørgen paludan momsregistreres, og da der formentlig reelt vil være tale om
et lønmodtagerforhold, vil en konsulentkontrakt for det andet kunne medføre problemer i
forhold til skattemyndighederne.
jeg skal på den baggrund anbefale, at parterne - jørgen paludan og det nye selskab - indgår
en egentlig ansættelsesaftale, i følge hvilken jørgen paludan ansættes på sædvanlige
funktionærvilkår med reference til direktør ib schierbeck, i hvilket omfang kreditorerne i det
gamle selskab skal tages i ed i den forbindelse, må være op til dem at afgøre.
under forudsætning af at dette forslag har interesse, vil jeg foreslå, at parterne med deltagelse
af de tilsynsførende advokater og statsautoriseret revisor jørgen baagøe schou mødes med
                                                - 4 -
henblik på at drøfte en samlet løsning af parternes mellemværende med udgangspunkt i dette
forslag."
ved brev af 21. maj 1999 til advokat preben kønig meddelte advokat allan falk, at han ikke
havde indvendinger mod, at jørgen paludan udførte særskilte arbejdsopgaver mod honorar,
men at han forudsatte, at sådanne honorar udbetalinger blev modregnet i jørgen paludans løn i
opsigelsesperioden.
ved brev af 8. juni 1999 orienterede advokat preben meinecke-søes, der var ansat på advokat
preben kønigs kontor, advokat allan falk om et møde afholdt den 7. juni 1999. af brevet
fremgår bl.a.:
".............
med hensyn til mødet afholdt den 7. d.m., med deltagelse af statsautoriseret revisor jørgen
baagøe schou, advokat arvid andersen og jørgen paludan samt undertegnede skal jeg oplyse,
at det indledningsvis blev drøftet, hvorledes jørgen paludan i perioden frem til 31. august 1998
kunne sikres et indkomstgrundlag. der blev drøftet mulighed for ansættelse på funktionærbasis
i datterselskabet, enten som en tidsbegrænset ansættelsesperiode eller som en arbejdsbestemt
arbejdsperiode. som alternativ blev der drøftet muligheden for ansættelse som konsulent i det
nye selskab eller som konsulent via jørgen paludans eget forlag, jørgen paludans forlag aps.
der var enighed om, at ansættelsesforholdet/konsulentaftalen skulle ophøre pr. 31. august
1999, og at opgaverne skulle omfatte de punkter, som ib schierbech havde opregnet i sin
skrivelse af 11. maj 1999.
om jørgen paludans nuværende lønforhold blev det oplyst, at hans månedlige gage udgjorde
cirka kr. 38.000,00 + værdi af fri bil og fri telefon samt pension med kr. 5.000,00 pr. måned.
..............
det blev herefter aftalt, at jeg skulle udarbejde et udkast til konsulentaftale mellem paludan
bøger a/s og jørgen paludans forlag aps gældende for perioden fra 1. juni til 31. august 1999.
som honorar blev der foreslået kr. 43.000,00 med tillæg af moms. i perioden skal jørgen
paludan afvikle den ferie, som er optjent under det tidligere direktøransættelsesforhold.
                                               - 5 -
.............."
et udkast til konsulentaftalen blev samtidig sendt til såvel advokat allan falk som advokat
arvid andersen.
efter at advokat arvid andersen havde haft forskellige tilføjelser til aftalen, blev der i
slutningen af juni 1999 indgået en samarbejdsaftalen mellem paludan bøger a/s og jørgen
paludans forlag aps. af aftalen fremgår bl.a. følgende:
".............
aftalen vedrører jørgen paludans forlag aps' bistand til paludan bøger a/s i perioden fra den
1. juni 1999 til den 31. august 1999. aftalen er uopsigelig fra begge parters side i perioden.
arbejdsopgaverne omfatter:
..............
der er enighed om, at jørgen paludan personligt kan afvikle optjent, men ikke afholdt ferie,
som hidrører fra det tidligere ansættelsesforhold som direktør i erik paludan boghandel og
antikvariat a/s.
den nærmere tilrettelæggelse af opgaverne aftales nærmere med direktør ib schierbæk.
som honorar betaler paludan bøger a/s kr. 43.000,00 + moms pr. måned, der indbetales den
sidste hverdag i måneden......."
ved brev af 5. og 27. juli 1999 til ib schierbeck gjorde advokat allan falk opmærksom på, at
der ikke måtte ske yderligere udbetalinger til jørgen paludan eller jørgen paludans forlag aps.
som en følge heraf blev der ikke udbetalt honorar for juli og august 1999. under en ef-
terfølgende retssag anlagt af jørgen paludans forlag aps blev paludan bøger a/s dømt til at
betale honoraret for juli og august 1999. dommen er opfyldt.
den 21. juli 1999 anmeldte jørgen paludan i erik paludan boghandel under betalingsstandsning
                                                 - 6 -
bl.a. et krav på løn for perioden 1. juni til 31. august 1999, samt feriepenge for perioden 1.
januar til 31. august 1999 som § 97- krav.
den 11. februar 2000 blev erik paludan boghandel erklæret konkurs.
forklaringer:
jørgen paludan har forklaret, at han som direktør i erik paludan boghandel varetog den
overordnede daglige ledelse af boghandlen, som havde ansat ca. 25 medarbejdere. i
sommeren 1998 fik boghandlen betalingsvanskeligheder, og der blev indgået en aftale med
gyldendal om henstand med betaling af gæld, mens nye ordrer efter 1. juli 1998 skulle betales
kontant. gælden til gyldendal beløb sig til ca. 2 mio. kr. i februar 1999 var der endvidere en
gæld på ca. 2 mio. kr. til dansk bogdistribution. efter forslag fra gyldendal blev ib schierbeck
kontaktet i november-december 1998 med henblik på at gennemgå boghandlens drift. man
gjorde sig mange overvejelser om, hvordan selskabet kunne rekonstrueres, og i den
forbindelse blev det besluttet at lægge selskabets aktiviteter over i et nyetableret
datterselskab, paludan bøger a/s. den 18. februar 1999 holdt revisor jørgen baagø schou et
møde med de største kreditorer, hvor der blev rejst krav om, at der skulle en ny person ind i
ledelsen af erik paludan boghandel. det blev dog ikke præciseret, om det var et krav, at
pågældende skulle træde i stedet for ham. ib schierbeck blev herefter i løbet af foråret 1999
ansat som direktør i erik paludan boghandel. samarbejdet mellem ib schierbeck og ham forløb
fredeligt og på en konstruktiv måde. det kom derfor meget bag på ham, da advokat preben
kønig bad ham fratræde med øjeblikkelig virkning. det var ikke noget, som han havde drøftet
med advokat preben kønig forinden, og han har aldrig forstået, hvorfor det var nødvendigt, at
han fratrådte. efter hans fratræden blev der holdt et møde den 7. maj 1999 med deltagelse af
advokat preben kønig, revisor jørgen baagø schou, advokat arvid andersen og ham selv. det
var et meget stormfuldt møde, som ikke førte til konkrete drøftelser om udførelse af ad hoc-
opgaver for paludan bøger a/s. på mødet den 7. juni 1999 diskuterede man indgåelsen af en
samarbejds- eller konsulentaftale som en løsningsmulighed. desuden drøftede man hans
overdragelse af aktierne i erik paludan boghandel. det var aldrig oppe at vende, at han til
gengæld for indgåelse af konsulentaftalen skulle give afkald på lønkrav i det betalings-
standsningsramte selskab. tilsynet krævede alene som modydelse, at han skulle underskrive
overdragelsesaftalen mellem erik paludan boghandel og paludan bøger a/s. han skrev under
herpå den 29. juni 1999 samtidig med, at samarbejdsaftalen blev underskrevet. han har først
set advokat allan falks brev af 21. maj 1999 under denne sag. han fik udbetalt løn fra erik
                                                 - 7 -
paludan boghandel til og med maj 1999. det var boghandlen selv, der fortsatte med at
udbetale løn til ham og de øvrige medarbejdere efter, at selskabet var gået i betalings
standsning. han ejer selv hovedparten af anparterne i jørgen paludans forlag aps. han
modtog ingen reaktioner på anmeldelsen af lønkravet før den 3. august 2001.
advokat arvid andersen har forklaret, at han blev kontaktet af jørgen paludan, efter at
denne var blevet fritstillet. på mødet den 7. maj 1999 kom det frem, at man fra tilsynets side
ikke havde tænkt sig at udbetale løn til jørgen paludan for den resterende del af opsi-
gelsesperioden, og samtidig forventede, at jørgen paludan overdrog sine aktier i erik paludan
boghandel uden videre. man drøftede ikke en løsningsmodel for fremtiden. oplægget fra hans
side var, at jørgen paludan skulle sikres en indkomst, som svarede til lønnen for de sidste fire
måneder af opsigelsesperioden. trods tilsynets udmelding fik jørgen paludan dog de facto
udbetalt løn for maj 1999 fra erik paludan boghandel. det var efter hans opfattelse ib
schierbeck, som tog initiativ til det, som senere udmøntede sig i samarbejdsaftalen mellem
jørgen paludans forlag aps og paludan bøger a/s. på mødet den 7. juni 1999 diskuterede man
løsningen af de problemer, som der var mellem jørgen paludan og erik paludan boghandel.
han foreslog, at der blev indgået en funktionæraftale mellem jørgen paludan og paludan bøger
a/s, men dette blev afvist af tilsynet, der i stedet foreslog, at jørgen paludan skulle tilknyttes
som konsulent. ud fra nogle skattemæssige betragtninger endte samarbejdsaftalen efter hans
forslag med at blive indgået mellem jørgen paludans forlag aps og paludan bøger a/s. i
forbindelse med indgåelsen af samarbejdsaftalen var det bl.a. et krav fra tilsynets side, at
jørgen paludan overdrog sine aktier i erik paludan boghandel. derimod blev det på intet
tidspunkt tilkendegivet fra tilsynets side, at det tillige var en forudsætning, at jørgen paludan
gav afkald på at anmelde sit krav på løn i opsigelsesperioden over for erik paludan boghandel
under betalingsstandsning eller et evt. konkursbo. han havde forudset, at dette kunne blive
stillet som et krav og ville i givet fald have accepteret dette på sin klients vegne. han kender
ikke advokat allan falks brev af 21. maj 1999 til advokat preben kønig. alle hans drøftelser om
jørgen paludan foregik med advokat preben kø nig og advokat preben meinecke-søes. under
den efterfølgende sag om gyldigheden af samarbejdsaftalen blev det ikke gjort gældende af
paludan bøger a/s, at samarbejdsaftalen var misligholdt, fordi jørgen paludan havde anmeldt
sit løntilgodehavende. han modtog i øvrigt ingen indsigelser mod anmeldelsen.
advokat preben meinecke-søes har forklaret, at han kom ind i forløbet vedrørende erik
paludan boghandel i midten af april 1999. på det tidspunkt overvejede man allerede at
overdrage aktiviteterne i erik paludan boghandel til et datterselskab. baggrunden for at fritstille
                                                 - 8 -
jørgen paludan var bl.a., at det viste sig problematisk, at både jørgen paludan og ib
schierbeck var direktører i selskabet, idet personalet var i tvivl om, hvem der var den egentlige
leder af boghandlen. efter at jørgen paludan var blevet fritstillet, fastholdt han, at han havde
krav på løn i den resterende del af opsigelsesperioden. samtidig havde ib schierbeck meddelt,
at han havde brug for jørgen paludans arbejdsindsats til løsning af nogle konkrete
arbejdsopgaver. da jørgen paludan desuden besad aktierne i erik paludan boghandel, og
således kunne tilbagekalde betalingsstandsningen, hvornår det skulle være, var man fra
tilsynets side interesseret i at finde en fornuftig løsning på parternes mellemværende. på mø-
det den 7. juni 1999 drøftede man muligheden af, at jørgen paludan fortsatte med at arbejde
for erik paludan boghandel i betalingsstandsning, hvorved hans lønkrav ville have status som §
94-krav i tilfælde af en efterfølgende konkurs. som alternativ hertil drøftedes indgåelsen af en
selvstændig samarbejdsaftale med paludan bøger a/s. man valgte denne sidste løsning, da
behovet for jørgen paludans arbejdskraft reelt lå i datterselskabet. desuden blev indgåelsen af
samarbejdsaftalen koblet sammen med jørgen paludans overdragelse af sine aktier i erik
paludan boghandel. han husker dog ikke, om dette blev drøftet på mødet. det vederlag, som
jørgen paludan skulle have ifølge samarbejdsaftalen, skulle naturligvis modregnes i hans krav
på løn i opsigelsesperioden. det var ikke tanken, at han skulle have både og. at jørgen paludan
var klar over dette, illustreres af, at han, efter at man i store træk var blevet enige om
indholdet af en samarbejdsaftale, bragte spørgsmålet om feriepenge for perioden 1. januar til
31. august 1999 op, hvortil hans revisor jørgen baagø schou bemærkede, at de ikke skulle
diskutere de 10 %. honoraret på 43.000 kr. var i øvrigt også nøje afstemt efter jørgen
paludans hidtidige løn. da man udformede samarbejdsaftalen, ville han være helt sikker på, at
der ikke samtidig opstod et § 94-krav i forhold til erik paludan boghandel. det var reelt kun
jørgen paludan, som kunne udføre det omhandlede arbejde for paludan bøger a/s. det
skyldtes alene nogle skattemæssige overvejelser, at aftalen blev indgået med jørgen paludans
forlag aps.
advokat preben kønig har forklaret, at tanken om etablering af et datterselskab var opstået
inden betalingsstandsningen. ib schierbeck kom ind i billedet efter anbefaling fra gyldendals
direktør per hedemann og tiltrådte ret tidligt i betalingsstandsningsperioden som
administerende direktør i erik paludan boghandel. det var vidnet, der på mødet den 13. april
1999 foreslog, at jørgen paludan skulle fritstilles. hvis en rekonstruktion af selskabet skulle
blive en realitet, skulle jørgen paludan ikke have noget med selskabet at gøre hverken i den
daglige drift eller på kapitalsiden. dette var et krav fra de store kreditorers side. desuden var
det også ib schierbecks ønske, at jørgen paludan ikke skulle deltage i den daglige drift. da han
                                               - 9 -
fritstillede jørgen paludan ved brev af 26. april 1999, havde han ikke taget stilling til, hvordan
man skulle forholde sig med fremtidige lønudbetalinger til jørgen paludan. han var dog af den
opfattelse, at jørgen paludan skulle have den løn, som han havde krav på efter
ansættelseskontrakten, men under hensyntagen til de regler, som gjaldt under en
betalingsstandsning. ib schierbeck havde behov for jørgen paludans assistance til udførelse af
nogle specifikke arbejdsopgaver mod honorarudbetaling. det var åbenbart, at jørgen paludan
ikke skulle have mere end én løn. han erindrer ikke, om han deltog i mødet den 7. juni 1999.
han ved ikke, om han havde gjort advokat preben meinecke-søes bekendt med brevet af 21.
maj 1999 fra advokat allan falk, men brevet lå på sagen. han havde intet med udarbejdelsen
af samarbejdsaftalen at gøre.
parternes anbringender:
anmelderen har til støtte for sin påstand gjort gældende, at han som direktør i det nu
konkursramte selskab er berettiget til at anmelde sit krav på løn for den resterende del af
opsigelsesperioden som simpelt krav i boet. han har ikke givet udtrykkeligt afkald på sit
lønkrav. en betingelse om afkald på lønkrav over for erik paludan boghandel fremgår ikke af
samarbejdsaftalen, og er ikke tilkendegivet af tilsynet over for ham. han har ikke haft
kendskab til advokat allan falks brev af 21. maj 1999 før under nærværende sag, og det
fremgår heller ikke af advokat preben meinecke-søes brev af 8. juni 1999, at honoraret ifølge
samarbejdsaftalen skulle træde i stedet for hans løntilgodehavende over for erik paludan
boghandel. det forhold, at han ønskede at sikre sig en indtægt, er ikke ensbetydende med, at
en sådan skulle træde i stedet for lønkravet. det afgørende for ham var, at han fik en indtægt
her og nu. det fremgår af advokat preben meinecke-søes forklaring, at det afgørende for
tilsynet var, at der ikke samtidig opstod et § 94-krav. konkursboet må bære risikoen for, at
betingelsen om, at honoraret skulle træde i stedet for hans lønkrav, ikke udtrykkeligt er
tilkendegivet over for ham.
der er ikke tale om, at han ved anerkendelse af lønkravet får dobbelt løn for samme arbejde.
da han blev fritstillet, var han ikke længere forpligtet til at arbejde for erik paludan boghandel.
erik paludan boghandel havde desuden intet at bruge ham til. behovet for hans arbejdskraft lå
hos ib schierbeck som direktør for datterselskabet paludan bøger a/s. endvidere er der ikke
tale om samme arbejdsopgaver. som direktør bestod arbejdet i at varetage den daglige
ledelse. ifølge samarbejdsaftalen, som i øvrigt er indgået mellem helt andre parter end
parterne i denne sag, skulle der udføres nogle helt specifikke arbejdsopgaver.
                                              - 10 -
tilsynet for erik paludan boghandel har haft samme indflydelse på udformningen af
samarbejdsaftalen som anmelderen. eventuelle uklarheder i aftalen kan derfor ikke påberåbes
af boet til skade for anmelderen. heller ikke forudsætningslæren kan bevirke, at lønkravet
bortfalder.
konkursboet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at anmelderen ikke har et simpelt
krav i boet. det var en forudsætning for den indgåede samarbejdsaftale, at honorarudbetaling
skulle træde i stedet for anmelderens lønkrav over for erik paludan boghandel, hvilket har
været klart og kendeligt for anmelderen. det fremgår af advokat preben kønigs forklaring, at
der ikke var tvivl om, at anmelderen kun skulle have løn ét sted fra. det fremgår endvidere af
advokat preben meinecke-søes' forklaring, at jørgen paludan var klar over dette, idet han i
forbindelse med drøftelsen af samarbejdsaftalen bragte spørgsmålet om betaling af de hidtil
optjente feriepenge op.
anmelderens krav er endvidere identisk med det krav, som er opfyldt i overensstemmelse med
københavns byrets dom af 7. juli 2000. hvis anmelderens nu anmeldte krav anerkendes, er
der reelt tale om dobbelt løn for samme arbejde. de opgaver, som skulle udføres ifølge
samarbejdsaftalen, var en del af de opgaver, som anmelderen var forpligtet til at udføre som
direktør for erik paludan boghandel. at samarbejdsaftalen er indgået mellem andre parter har
ingen betydning. arbejdsopgaverne skulle udføres af jørgen paludan, og aftalen indeholdt
desuden en bestemmelse om jørgen paludans personlige afvikling af ferie, som han havde
optjent i sit hidtidige ansættelsesforhold.
samarbejdsaftalen er konciperet af anmelderens advokat, og eventuelle uklarheder må derfor
komme anmelderen til skade.
rettens bemærkninger:
det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at såvel jørgen paludan som tilsynet i erik
paludan boghandel ønskede en samlet løsning på parternes mellemværende, som bl.a. bestod i
et krav fra jørgen paludan på udbetaling af løn for den resterende del af opsigelsesperi oden,
samt i et krav fra tilsynet om, at jørgen paludan skulle overdrage sine aktier, tillige med et
ønske om jørgen paludans udførelse af nogle konkrete arbejdsopgaver for datterselskabet
paludan bøger a/s.
                                              - 11 -
samarbejdsaftalen blev indgået for en tidsbegrænset periode svarende til den resterende del af
opsigelsesperioden, og med et aftalt honorar der svarede nøje til jørgen paludans hidtidige løn
som direktør for erik paludan boghandel med tillæg af pension. det forhold, at aftalen blev
indgået med jørgen paludans forlag aps og ikke jørgen paludan personligt, var alene et udslag
af nogle skattemæssige overvejelser.
uanset at det ikke udtrykkeligt er blevet tilkendegivet, at det fra tilsynets side var en
forudsætning for indgåelsen af samarbejdsaftalen, at jørgen paludan frafaldt yderligere lønkrav
over for erik paludan boghandel, må det på baggrund af det anførte have stået jørgen paludan
klart, at samarbejdsaftalen var et led i en samlet løsning af parternes mellemværende, således
at han efter opfyldelsen af denne ikke herudover kunne gøre et lønkrav gældende over for erik
paludan boghandel.
retten tager derfor boets frifindelsespåstand til følge.
                         t h i k e n d e s f o r r e t:
erik paludan boghandel og antikvariat a/s under konkurs frifindes.
inden 14 dage betaler jørgen paludan 7.000 kr. i sagsomkostninger til erik paludan boghandel
og antikvariat a/s under konkurs.
                                mette skov larsen
                                     (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den
 - 12 -