text:
h007300n - msl
                                     udskrift
                                         af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 20. juni 2003 blev af retten i sagen
h-73-02
galt g/s
(advokat lone bach nielsen)
  mod
norfolkline
(filial af norfolkline ltd.)
(advokat henrik thal jantzen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
sagen angår ansvaret for beskadigelse af et parti ferske skinker i forbindelse med en
cmr-transport.
sagsfremstilling
dfds food transport ltd. (i det følgende: dfds) indgik i marts 2001 aftale med
danish crown om transport af 2097 kolli ”hanging pork legs” med en vægt på
                                                 -2-
21.379 kg. skinkerne skulle leveres til modtageren i london den 2. april 2001.
dfds viderekontraherede hele transporten til norfolkline, der lod transporten i eng-
land udføre af firmaet m.d. moody international.
skinkerne hang under transporten på såkaldte juletræer, som var ophængt på skinner
i trailerens loft.
trækkeren og traileren væltede den 2. april 2001 tidligt om morgenen om på siden
under kørsel i rundkørslen green man roundabout i london, hvorved skinkerne blev
beskadiget.
der blev efter uheldet foretaget en besigtigelse af surveyor c.j. bolton på vegne galt
og surveyor jamie adams, e.l. johnson’s sons & mowat, på vegne norfolkline.
af en survey rapport dateret den 9. april 2001 fra c.j. bolton fremgår bl.a.:
        ”survey:
        …
        unfortunately this trailer is of the usual fibreglass construction, which resulted
        in a large proportion of the cargo becoming contaminated with fibreglass
        shards, particularly near the serious damages at the front end and the rear left
        corner. some further minor soiling occurred during the transfer when some legs
        were allowed to fall onto the road surface, however this was very minor in
        comparison with the initial damages and the labour force were at pains to avoid
        adding to the existing contamination.
        the police at the scene confirmed that they had taken custody of the tachograph
        chart and that this had confirmed that the vehicle had been travelling at a speed
        of less than 20 kph at the time of the incident (approximately 0635 hours that
        morning) and that they were happy that the driver had broken no laws nor had
        he committed any motoring offence.
        cause of damage:
        …
        the cause of the rta [road traffic accident] is less easy to determine al-
        though it is well known that with all the weight acting at the roof rail height a
        sideways swing can develop when corners are negotiated and, in this case, i
        note that the roundabout where the accident occurred is pear shaped rather than
        the more usual round shape.
        there is a straight road leading to the top, narrower end of the roundabout and
        the vehicle would have approached from that direction and would thus have had
        to veer slightly to the left before pulling around to the right towards the lower,
                                                -3-
       wider end and then pull harder to the right to avoid the left curb at the bottom of
       the curve.
       in the absence of evidence to the contrary i believe that the vehicle would have
       been travelling faster as it approached the top end of the roundabout and that
       slowing down and manoeuvring around the first part of it could have set up a
       sideways swing and, as the steering wheel was pulled harder to the right at the
       bottom of the curve, this swing pulled the cargo to the left hard enough to move
       the centre of gravity too far over and caused the trailer to fall taking the tractor
       unit with it.
       the police in attendance believed that such damage could have been avoided if
       the bottoms of the christmas trees had been anchored to the floor of the trailer
       but this, of course, does not take into account the practicalities of loading and
       unloading trailers.
       extent of claim:
       …
       final offer for cargo                                            £5,0323.25
       perhaps unsurprisingly, bearing in mind the consignee’s experience in such
       matters, this figure is not far from the initial estimate but in view of the circum-
       stances i am convinced that a better outcome could not have been achieved. in
       fact if the consignee’s representative had not agreed to my initial suggestion to
       recover as much cargo as possible without delay i believe the police would have
       stepped in more vigorously and cleared the scene leaving the cargo in a total
       loss situation.
       under the circumstances therefore i am of the opinion that the above figures are
       fair and reasonable…”
af survey rapport af 11. september 2001 fra e.l. johnson’s sons & mowat fremgår
bl.a.:
       ”attendance for survey
       ...
       the driver stated that he was proceeding along the a114 from the m11 mo-
       torway when he approached the roundabout at approximately 0630 hours. he
       said he proceeded round the roundabout at approx. 15 mph (20 kph).
       he stated that when the truck and trailer was half way around the roundabout
       and that he began to straighten the vehicle for his exit. he said at this point he
       felt the trailer ‘swing from side to side’ before the whole unit crashed over onto
       its near side and slid into a bus stop shelter which was located on the pavement
       at the side of the roundabout.
       …
       we examined the meat which was being removed from the trailer and stored in-
       side the plastic bins and confirm that we did note some evidence of fibreglass
       contamination to varying degrees, also occasional legs of pork to be apparently
       oil contaminated…
                                            -4-
an examination of these metal “christmas tree” style meat hooks which were
still in situ indicated that all were in the locked position as far as could be seen.
…
comment/opinion on claim amount
we are of the opinion that the final quantity of meat which was received and
found to be usable albeit at a reduced value is fair and reasonable given the cir-
cumstances of the accident.
…
summary
…
we also found a number of the tree stops in an unlocked position along the
rails, but cannot say if they had been disturbed during the accident or recovery.
if they had been unlocked when the pork was loaded then during transportation
the trees carrying the pork could have moved along the rails, causing the trailer
to become unstable. there are signs to suggest particularly on the inner front
end of the nearside panels of impact from the load but this could also have hap-
pened when the trailer overturned.
in view of the foregoing we found no signs to suggest the construction of the
trailer and rails have contributed towards it overturning. there is a possibility
the brackets on the right hand rail had fractured during the journey or the rail
stops have not been in the locked position which has allowed the trees to move
along the rail. this would cause force to be applied to the bulk head and near-
side panels from within, resulting in the trailer becoming unstable and led to it
overturning.
…
cause/liability
under the circumstances and in the light of all the information we obtained at
the time of survey and subsequently, we are of the opinion that the transfer of
the weight of the consignment of pork on the metal “christmas tree” style meat
hooks from right to left as the vehicle navigated the roundabout caused the total
weight of the vehicle to transfer to the nearside and the vehicle to tip over onto
its nearside.
from our examination of the trailer at the time of survey and comments made
by our specialist at the later inspection, there is no firm and definite evidence to
suggest that the locking devices on the roof of the trailer had been left unfas-
tened or come undone during transit to allow the possibility of some of the meat
hooks/pork legs to slide up and/or down along the rails. in the event of such
forward/rearward movement, however this would not in our opinion increase
any lateral side to side movement.
…”
                                                -5-
e.l. johnson’s sons & mowat har afgivet en supplerende survey rapport af 30. ja-
nuar 2002, hvoraf bl.a. følgende fremgår:
      ”…
      there are a number of factors which have been previously identified, which we
      would restate as follows:
      1. the cargo had been located into the trailer by the suppliers, tican, appar-
      ently in accordance with their normal procedures.
      2. this includes, we understand, securing of all meat to the hanging hooks
      which are in turn locked into position on the roof rails within the trailer.
      …
      the procedure for loading is that the 2 outside rails are filled from front to back
      of the trailer with the hanging pork which are locked into position. the next 2
      rails from each side towards the centre are filled with hanging pork for some 10
      metres of their length, i.e. approx 3 metres of their length at the front of the unit
      is left void, i.e. without hanging any cargo there. the centre rail is only some-
      times used if smaller pieces of meat are available, indeed these are only placed
      into position within the last approx 3 metres at the rear of the trailer.
      the reasons for the void spaces at the front of the trailer are:
      (a) to minimise the load over the front axle
      (b) to allow better/improve airflow from the fridge unit into the trailer.
      both of these reasons we consider to be quite understandable, however it will be
      appreciated that given the void space at the front end of the trailer there is con-
      siderable room for the possible movement of the hanging trees on the outside
      rails to swing away from the side wall into the void space when the opportunity
      arises. similarly when the centre rail is not filled when laded more the rear 3
      metres of the trailer, there is some room for the trees on both the inner and the
      outer rail on either left or right side, to move into that void when the opportu-
      nity arises.
      …
      we would make the observation that from our own enquiries it appears that
      drivers of such a “hanging cargo” should be made well aware of its potential for
      movement, and therefore its potential for further movement into the void spaces
      within the trailer at times of extreme or sudden movement and most probably
      the possibility even for “oscillation of the hanging cargo” to occur and in fact
      build up when a series of regular movements are made or indeed experienced.
      in conclusion we can state that we do not have knowledge of the subject
      driver’s own experience of hanging cargoes within reefer trailers nor do we
      have knowledge of his experience or knowledge of the road/road junction where
      the incident occurred. it may well therefore be that a moments lack of concen-
      tration in the degree of the curve combined with the then sudden
      sharp/steepening of the turn and the ability of the cargo to itself move in the
      same direction, i.e. to the outside of the turn was sufficient to tip the trailer…”
                                           -6-
skinkerne var oprindeligt faktureret til bearfields ltd. for gbp 26,509.96. bearfields
ltd. overtog det beskadigede gods for gbp 5,032.25. galt har som vareforsikrer for
danish crown dækket differencen på dkk 255.391,45 og har afkrævet dfds dette
beløb den 9. maj 2001.
påstande
galt har nedlagt påstand om, at norfolkline skal betale 255.391 kr. til galt med til-
læg af rente 5 % p.a. fra den 9. maj 2001, til betaling sker.
norfolkline har erkendt at være fragtfører i cmr-lovens forstand og at hæfte for fejl
begået af m.d moody international, men har påstået frifindelse under anbringende
af, at beskadigelsen skyldes læsning eller stuvning af godset udført af afsenderen el-
ler personer, der har handlet på dennes vegne.
forklaringer
c.o. bache har forklaret, at han siden 1978 har været ansat som fuldmægtig i galt,
som er slagteriernes eget forsikringsselskab. galt har hvert år 400-450 sager om
transportskader. galt har haft 20-30 sager, hvor lastbiler er væltet med hængende last
enten i forbindelse med kørsel i rundkørsler eller ved afkørsel fra motorvej. det har
ikke givet anledning til overvejelser om nye krav til læsningen. galt har normalt ikke
problemer med at få dækket kravet af fragtføreren i denne type sager. som regel
skyldes uheldet en korrektion af bilens retning sammen med lidt for høj hastighed.
når man kører med hængende last, skal bilens hastighed længere ned end normalt for
at undgå uheld.
det væsentligste formål med låsning af juletræerne i ophængene er at hindre, at god-
set vælter ud ved aflæsning, som ofte foregår på en skrå rampe. det kan også fore-
komme, at manglende aflåsning af juletræerne er en medvirkende årsag til skade på
godset. efter hans opfattelse har låsningen af juletræerne ingen betydning for kødets
bevægelse fra side til side, men alene for bevægelsen fremad – bagud. han har ikke
været ude for tilfælde, hvor det forhold, at traileren ikke var stuvet fuldt ud, betød, at
kødet svingede så meget, at det foranledigede et uheld.
                                            -7-
mads mahler nielsen har forklaret, at han er shippingchef i danish crown og har an-
svaret for indgåelse af aftaler om transport til hele verden. der eksporteres årligt 40
mio. skinker. der sendes hver uge 75 læs til england, 75 til italien og 40 til frankrig.
på slagterierne hænges skinkerne op på kødkroge - de såkaldte juletræer - med hen-
blik på transport. der hænger typisk 20 skinker svarende til ca. 200 kg på hvert jule-
træ. antallet af juletræer, som læsses på en trailer, svinger mellem 105 og 120. når
traileren ankommer til slagteriet, bliver juletræerne skubbet ud i traileren, hvor de
hænges op på nogle af de fem skinner i trailerens loft. det afhænger af chaufførens
instruktioner om vægtfordeling af hensyn til trailerens akseltryk, hvordan skinkerne
læsses i den enkelte trailer. normalt hænges juletræerne på den yderste skinne i hver
side og på den midterste. ophængningen begynder konsekvent 2 meter inde i traile-
ren. alle chauffører har adgang til slagteriets læsserampe, blot de er iført kittel og
hat.
manglende låsning af juletræerne på skinnerne kan betyde, at kødet bevæger sig frem
og tilbage. det forøger derimod ikke risikoen for, at skinkerne bevæger sig fra side
til side. nogle vognmænd har afstivningsstænger med, som kan sættes på tværs for-
neden i traileren, hvilket hindrer godset i at svinge frem og tilbage under transporten.
hygiejnehensyn gør, at man ikke fastgør juletræerne til øjer monteret i trailerens
bund. desuden ville sådanne øjer formentlig begrænse trailerens anvendelsesmulig-
heder.
danish crown havde tidligere en del sager, hvor lastbiler væltede i england på grund
af rundkørslernes konstruktion. dette er ikke tilfældet i dag. der har ham bekendt ik-
ke været andre sager med væltning i rundkørsler end denne sag inden for de seneste
år.
parternes synspunkter
galts advokat har gjort gældende, at norfolkline er ansvarlig for beskadigelsen af
skinkerne i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 1. det er almindeligt kendt i branchen,
at kørsel med hængende læs kræver forsigtighed, navnlig i forbindelse med sving-
ning, hvilket norfolkline som professionel fragtfører bør instruere sine chauffører
om. det må lægges til grund, at chaufføren kørte for stærkt i rundkørslen og svingede
                                             -8-
for brat, og at dette bevirkede, at lasten begyndte at svinge, hvorved vogntoget væl-
tede.
norfolkline har ikke godtgjort, at beskadigelsen skyldes mangler ved danish crowns
læsning af kødet. ophængning af skinkerne på juletræer er en sædvanlig og aner-
kendt læssemetode, som altid anvendes af danish crown ved transport af skinker.
der er intet bevis for, at lasten har forskubbet sig undervejs, eller at juletræerne ikke
var låst fast til skinnerne under transporten. norfolkline er derfor ikke fri for ansvar
efter cmr-lovens § 25, stk. 1, litra c.
galts omkostninger til surveyor skal norfolkline erstatte som en del af sagens om-
kostninger.
norfolklines advokat har gjort gældende, at skaden på godset skyldes den måde,
hvorpå danish crown har læsset og stuvet godset. norfolkline er derfor fri for an-
svar, jf. cmr-lovens § 25, stk. 1, litra c. det kan ikke udelukkes, at juletræerne ikke
var låst fast til skinnerne under transporten, hvilket kan have medført, at lasten blev
ustabil, og at vogntoget væltede. desuden var juletræerne ikke fastgjort til trailerens
bund. dette kunne ellers ifølge politiet have forhindret uheldet. traileren var endvi-
dere stuvet på en sådan måde, at der var en del luft mellem skinkerne, hvilket gav
mulighed for, at godset kunne bevæge sig fra side til side med den følge, at traileren
væltede. chaufføren har ingen generel forpligtelse til at kontrollere, at læsningen
sker forsvarligt. det er slagteriet, som besidder viden om læsning af kød, og chauffø-
ren må derfor være berettiget til at forvente, at læsningen foregår korrekt.
galt har ikke bevist, at årsagen til skaden er en anden end af norfolkline anført. der
er intet bevis for, at der var noget at bebrejde chaufføren i forbindelse med uheldet.
subsidiært gøres det gældende, at der i medfør af cmr-lovens § 26 skal ske en for-
deling af ansvaret mellem afsender og fragtfører, således at norfolkline alene skal er-
statte galt halvdelen af det påstævnte beløb.
det bestrides, at galts omkostninger til besigtigelse skal erstattes som en del af sa-
gens omkostninger, idet der ikke er tale om udgifter, som har tilknytning til sagsbe-
handlingen ved retten.
                                              -9-
sø- og handelsrettens afgørelse
det er sædvanligt at transportere skinker på såkaldte juletræer, der hænges på skinner
monteret i trailerens loft. sagen viser, sammenholdt med rettens erfaringer med lig-
nende sager, at det kræver meget betydelig omhu at køre med en trailer, hvis tyng-
depunkt som følge af godsets ophængning i loftet er meget højt. metoden med op-
hængning af kødet på juletræer ophængt i loftet opfylder flere praktiske formål, så-
som enkel på- og aflæsning og nem rengøring af traileren. metoden kan imidlertid i
færdselssikkerhedsmæssig henseende give anledning til visse betænkeligheder, idet
selv en ringe uopmærksomhed eller fejl fra chaufførens side kan forårsage en alvor-
lig ulykke og i værste fald koste menneskeliv. både afsendere og transportører af kød
har økonomiske og andre fordele ved, at man anvender denne metode, idet de uheld,
der som nævnt kan forekomme, i praksis er så sjældne, at risikoen herved opvejes af
de betydelige økonomiske og praktiske fordele ved denne transportform.
afgørelsen om, hvem der skal bære ansvaret for skaden, skal træffes efter cmr-lo-
vens § 24, stk. 1, hvorefter fragtføreren som udgangspunkt er ansvarlig for skade på
gods, der er i hans varetægt, medmindre fragtføreren kan godtgøre, at der foreligger
en af de ansvarsfrihedsgrunde, der er nævnt i § 24, stk. 2 eller § 25. der er efter be-
visførelsen intet grundlag for at antage, at juletræerne under den konkrete transport
ikke var låst fast til skinnerne, eller at læsningen eller stuvningen i øvrigt var mangel-
fuld. fordelingen af juletræerne i traileren må endvidere antages at være sket på sæd-
vanlig måde. chaufføren, der af hensyn til akseltrykket på traileren skal påse godsets
vægtfordeling, havde mulighed for at overvære indlæsningen af godset i traileren og
dets stuvning og gjorde ikke indsigelser herimod.
herefter finder retten ikke, at fragtføreren har sandsynliggjort, at der foreligger om-
stændigheder som nævnt i cmr-lovens § 25, stk. 1, litra c. fragtføreren skal derfor
erstatte galt det krævede beløb, som findes tilstrækkeligt dokumenteret ved survey
rapporten.
på baggrund af de ovenfor nævnte cost-benefit betragtninger finder retten, at hver
part efter omstændighederne bør bære sine egne omkostninger.
                                            - 10 -
                         thi kendes for ret:
norfolkline skal inden 14 dage betale 255.391 kr. til galt g/s med tillæg af rente 5 %
p.a. fra den 9. maj 2001, til betaling sker.
hver part bærer sine egne omkostninger.
ove andersen                   elmer                       henrik dam
                                          (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                       højesterets kendelse
                           afsagt torsdag den 23. maj 2013
sag 358/2012
egon korsbæk
(advokat erik werlauff)
mod
konkursboet ebh-fonden
(advokat torben byskov petersen)
og
sag 359/2012
statsautoriseret revisor jens peter egebjerg hansen
og
bdo statsautoriseret revisionsaktieselskab
(advokat birgitte sølvkær olesen for begge)
mod
konkursboet ebh-fonden
(advokat torben byskov petersen)
i tidligere instans er afsagt kendelse af vestre landsrets 13. afdeling den 28. juni 2012.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, thomas rørdam, jon stokholm, jens
peter christensen og kurt rasmussen.
påstande mv
de kærende, egon korsbæk, jens peter egebjerg hansen og bdo statsautoriseret revisions-
aktieselskab, har gentaget deres påstande, idet egon korsbæk dog ikke har gentaget påstanden
om frifindelse for tiden.
                                              - 2 -
indkærede, konkursboet ebh-fonden, har påstået stadfæstelse.
egon korsbæk har frafaldet anbringendet om lempelsesreglen i lov om erhvervsdrivende
fonde § 44, stk. 3.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster højesteret kendelsen.
                                      thi bestemmes:
landsretten kendelse stadfæstes.
kæremålsomkostningerne fastsættes af landsretten i forbindelse med sagens afslutning.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 18. januar 2011
sag 198/2007
(1. afdeling)
uffe laursen
(advokat erik engel)
mod
c.a. nielsen a/s (tidligere midt factoring a/s)
(advokat birgitte sølvkær olesen)
og
sag 252/2007
c.a. nielsen a/s (tidligere midt factoring a/s)
(advokat birgitte sølvkær olesen)
mod
bent claudi lassen
(advokat søren tyge sørensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 5. afdeling den 20. april 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, niels grubbe, poul dahl jensen,
henrik waaben og oliver talevski.
det krav, som denne sag angår, er overdraget til c.a. nielsen a/s, der således er indtrådt i
sagen i stedet for midt factoring a/s.
påstande
i sag nr. 198/2007 har appellanten, uffe laursen, påstået frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb.
                                              - 2 -
indstævnte, c.a. nielsen a/s, har påstået, at uffe laursen solidarisk med bent claudi lassen
skal betale 1.636.760,28 kr. med procesrente fra den 15. august 2005, subsidiært stadfæstelse.
i sag nr. 252/2007 har appellanten, c.a. nielsen a/s, påstået, at bent claudi lassen solida-
risk med uffe laursen skal betale 1.636.760,28 kr., subsidiært et mindre beløb, med proces-
rente fra den 15. august 2005.
indstævnte, bent claudi lassen, har påstået frifindelse.
bent claudi lassen har over for uffe laursen gentaget sin friholdelsespåstand.
uffe laursen har heroverfor påstået frifindelse.
anbringender
uffe laursen har i sit sammenfattende processkrift af 22. december 2010 gjort gældende, at
der ikke blev indgået nogen aftale om modregning. han har herved henvist til ambrogio de-
lachis svar på de stillede spørgsmål.
uffe laursen har yderligere gjort gældende, at der alene kan gøres krav på 10 % af tabet, da
det fremgår af parternes forudsætninger, at midt factoring skulle sørge for at forsikrings-
dække kravet mod gabbiani spa. det er derfor midt factorings risiko, at en sådan debitorsik-
ring øjensynlig alligevel ikke blev tegnet/fulgt op af midt factoring.
c.a. nielsen a/s har protesteret mod fremsættelsen af uffe laursens anbringende om, at der
ikke blev indgået en aftale om modregning. der er henvist til, at anbringendet først er fremsat
i det sammenfattende processkrift af 22. december 2010.
c.a. nielsen a/s har over for anbringendet om manglende debitorsikring anført, at midt
factoring allerede den 22. januar 2003 i oplægget til factoringsamarbejde meddelte uffe
laursen, at det var en forudsætning for, at der kunne tilbydes debitorsikring, at kredittiden
ikke måtte overstige 90 dage. det fremgår endvidere af aftalen om overtagelse af kreditrisi-
koen, at den maksimalt tilladte kredittid er 90 dage. debitorsikringen kunne imidlertid ikke
gennemføres, fordi den oprindelige kredittid fra fakturadato til forfaldstid for den omhandlede
faktura oversteg grænsen på 90 dage. i overensstemmelse hermed fremgår det af de forkla-
ringer, som carl aage nielsen og jens østrup afgav for landsretten, at der konkret ikke kunne
                                               - 3 -
opnås debitorsikring vedrørende fordringen. selv om forsikringen var tegnet, ville tabet på
grund af omstændighederne ikke være dækket af forsikringen.
bent claudi lassen har supplerende gjort gældende, at der ikke blev indgået nogen aftale om
modregning. han har i den forbindelse henvist til ambrogio delachis svar på de stillede
spørgsmål. allerede som følge heraf har bent claudi lassen ikke forsømt at oplyse midt
factoring om nogen aftale om modregning – endsige at sløre forholdet til midt factoring.
c.a. nielsen a/s har heroverfor fastholdt, at der var indgået en aftale om modregning, og at
modregning blev gennemført.
højesteret tillader, i det omfang der er tale om et nyt anbringende, at uffe laursen kan gøre
gældende, at der ikke blev indgået en aftale om modregning, jf. retsplejelovens § 383. der er
lagt vægt på, at bent claudi lassen allerede gjorde anbringendet gældende i processkriftet af
19. juni 2009.
supplerende sagsfremstilling
ved brev af 27. oktober 2003 skrev ulmadan ved uffe laursen til gabbiani. brevet vedrørte
bl.a. et projekt a, der blev betegnet ”project south shore line 1 – factory 3 – ”coaticook” ”.
det blev anført i brevet, at dette projekt angik ”order 151102 – 01 – 23rd may 2003/2nd au-
gust 2003/12th september 2003 south shore ”u-line” ”. der skulle ske levering fra gabbiani
til ulmadan af nærmere beskrevne maskiner i december 2003 og januar 2004. prisen var
378.388,80 euro, hvoraf 15 procent, dvs. 56.758,32 euro, skulle betales ”at order”, mens
restbeløbet på 321.630,48 euro skulle betales ”60 days from dispatch by l/c”.
brevet vedrørte endvidere et projekt b, der blev betegnet ”project south shore line 1 – fac-
tory 1 – ”sainte croix” ”. det blev anført i brevet, at dette projekt angik ”order 090203 – 2 -
23rd may 2003/2nd august 2003/12th september 2003 south shore ”straight line” ”. der
skulle fra gabbiani til ulmadan ske levering af nærmere beskrevne maskiner i januar og fe-
bruar 2004. prisen var 378.388,80 euro, hvoraf 15 procent, dvs. 56.758,32 euro, skulle beta-
les ”at order”, mens restbeløbet på 321.630,48 euro skulle betales ”60 days from dispatch by
l/c”.
brevet var vedlagt remboursbegæringer til sydbank angående de nævnte projekter. beløbene
var heri angivet til de ovenfor nævnte restbeløb.
                                               - 4 -
ved brev af 13. november 2003 skrev ulmadan ved uffe laursen til kenneth bak fra deloitte
& touche vedrørende delmac licenskontoen. det anføres bl.a. i brevet:
       ”2. kr. 2.695.000 15% nyt varekøb er modregnet og der henvises her til ”bilag tre”
       af 18. oktober vedlagt og fremsendt 20. oktober.
       herudover vedlægges kopi af 4 remburser åbnet til sag/gabbiani/celaschi og som kun
       er på 85%.”
statsautoriseret revisor flemming heden knudsen har i et brev af 24. oktober 2008 til uffe
laursens advokat oplyst bl.a., at han har gennemset arbejdspapirerne fra 2003 og foretaget
udtræk af bogholderiet, og at der ud fra kreditorlisten ikke er noget, der tyder på, at ”der
skulle være konti med saldi, som skulle kunne modregnes med det daværende ulmadan pro-
duction a/s.”
ambrogio delachi, der var bestyrelsesformand i selskaberne delmac og gabbiani, har skrift-
ligt besvaret spørgsmål fra advokat erik engel og advokat søren halling-overgaard. i en
sammenskrivning af spørgsmål og svar hedder det bl.a.:
       ”(spørgsmål fra advokat erik engel)
       …
       spørgsmål 2:
       ifølge faktura af 28. juni 2002 (bilag 2) skulle de 2 næste betalinger ske den 1. juni 2003
       og 1. september 2003?
       svar:
       betalingerne skulle have været sket de angivne datoer på betingelse af, at ulmadan hav-
       de overholdt fristerne for levering af konstruktionstegningerne og al dokumentation
       vedrørende de maskiner, der var genstand for licensen.
       dette materiale fremkom aldrig og derfor blev licensaftalen anset for ikke overholdt
       af ulmadan og som følge heraf blev alle betalinger indstillet ...
       …
       spørgsmål 7:
       blev der på noget tidspunkt – og i givet fald hvornår – indgået nogen aftale mellem
       delmac/gabbiani og ulmadan om, at licensraterne skulle betales på anden måde end
       ved kontant overførsel af beløbene til ulmadan?
       svar:
       nej, det er kun blevet bekræftet, at aftalen ikke blev overholdt af ulmadan, idet den
       forventede dokumentation ikke blev modtaget.
                                        - 5 -
spørgsmål 8:
blev der – og i givet fald hvornår – indgået nogen aftale mellem ulmadan og del-
mac/gabbiani, hvorefter betalingen af licensraterne skulle ske ved, at ulmadan mod-
regnede licensraterne i betalingen for nogle (grund)maskiner, som gabbiani skulle le-
vere til ulmadan?
svar:
nej.
spørgsmål 9:
såfremt der blev indgået en sådan aftale, oplyste de så overfor midt factoring, at der
var aftalt betaling via modregning?
svar:
se punktet ovenfor.
spørgsmål 10:
blev der rent faktisk gennemført en modregning?
svar:
nej.
spørgsmål 11:
blev (grund)maskinerne leveret?
svar:
nej.
spørgsmål 12:
blev der senere leveret maskiner eller andet til ulmadan?
svar:
nej.
spørgsmål 13:
opnåede delmac-selskaberne at få et krav mod ulmadan, hvori ulmadan kunne mod-
regne licensraterne?
svar:
nej.
(spørgsmål fra advokat søren halling-overgaard)
…
spørgsmål 4:
såfremt den manglende betaling af midt factoring a/s beroede på en aftale, bedes de
oplyse hvilke personer, der indgik aftalen, herunder hvilke selskaber de pågældende
personer handlede på vegne af, samt indholdet af aftalen?
svar:
der eksisterer ingen særlig aftale herom.”
                                              - 6 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af uffe laursen og flemming
heden knudsen. der er endvidere afgivet forklaring af jan abel larsen, ole steen christen-
sen og lars blavensfeldt.
uffe laursen har supplerende forklaret bl.a., at der i bilag 5 til brevet af 20. oktober 2003
skulle have stået ”specifikation af forudbetaling af planlagt modregning i delmacs licens-
betaling på 2.695.000 kr.”. i juli-august 2003 meddelte de delmac, at de ønskede at købe
maskiner hos delmac, og der blev herefter udarbejdet en plan for, hvordan gælden til midt
factoring og ulmadan skulle afvikles. denne planlægning skete i perioden juli-september
2003. den 27. oktober 2003 blev der åbnet rembourser hos ulmadans bankforbindelse.
i bilag 5 til brevet af 20. oktober 2003 fremgår de aftalte ordrer og de beløb, som skulle af-
vikles vedrørende den skyldige licensbetaling, som udgjorde ca. 2,7 mio. kr. den første ma-
skine skulle i henhold til aftalen leveres i november eller december 2003, hvorefter der
kunne ske modregning i licenskontoen. der skete imidlertid aldrig levering fra delmac. da
levering ikke fandt sted, fandt den planlagte modregning på 15 % heller aldrig sted. rem-
boursen udløb efterfølgende, da der ikke skete levering.
på bestyrelsesmødet den 17. november 2003, der blev afholdt i københavn, gjorde han op-
mærksom på, at det af revisionsprotokollatet til ulmadans årsrapport 2002/2003 skulle
fremgå, at tilgodehavendet på ca. 2,7 mio. skulle nedbringes i takt med den planlagte mod-
regning i nye ordrer. ordrerne var da indgået. under bestyrelsesmødet meddelte han således
vedrørende revisionsprotokollatet, at der skulle have stået, at beløbet ville indgå efter 30.
juni 2003 med 2.695.000 kr. i takt med, at der skete modregning hos gabbiani og sag ved
nye maskinleverancer i december 2003 og frem til marts 2004. herudover skulle det fremgå,
at ulmadan-selskaberne havde påtaget sig en kautionsforpligtelse overfor midt factoring,
som skulle afvikles med 1.347.500 kr., og at der internt i ulmadans bogføring var taget hen-
syn til beløbet 1.347.500 kr. i belåning hos midt factoring.
på bestyrelsesmødet bad han om, at protokollatet blev ændret i overensstemmelse med det
anførte, og han fik udleveret det originale revisionsprotokollat fra revisor. protokollatet er
imidlertid den dag i dag stadig ikke ændret, og det er aldrig blevet returneret til deloitte. i
forbindelse med revisors udarbejdelse af årsrapport forklarede de revisor om problemerne
                                              - 7 -
med delmac, og at de havde vedtaget den plan, der fremgår af bilag 5 til brevet af 20. okto-
ber 2003. ulmadans revisor var således bekendt med, at der var en planlagt modregning, og
at der ville gå 3-4 måneder, før man så effekten af planen. da delmac ikke leverede, hvilket
blev konstateret i efteråret 2003, opsagde ulmadan aftalen i januar-februar 2004. licensaf-
talen blev opsagt den 3. marts 2004. herefter stillede sag krav om at ville have 100 % be-
taling, hvilket ulmadan efterkom. at det var tilfældet, og at det drejede sig om betaling for
maskinleverancer, fremgår af specifikationen af likviditetsbevægelser, dateret 18. oktober
2003 (bilag 2 til brevet af 20. oktober 2003). i forbindelse med samarbejdet med delmac
skulle ulmadan levere aggregater til delmac. som følge af den manglende betaling krævede
ulmadan i brev af 29. november 2004 aggregaterne tilbageleveret. ulmadan har således sta-
dig et beløb til gode hos delmac.
det, der burde have fremgået af revisionsprotokollatet, var, at det var fremtidige ordrer og
planlagte reduktioner af mellemværendet, der henvises til. det, der fremgår af protokollatet,
er således i strid med brevet af 20. oktober 2003 med bilag.
spørgsmålet om kautionsforpligtelsen hos u. laursen holding a/s har intet med den frem-
lagte modregning at gøre. u. laursen holding a/s blev frigjort fra kautionsforpligtelsen, da
licensaftalen blev indgået mellem ulmadan-selskaberne og delmac. foreholdt sit svarskrift
for landsretten har han forklaret, at det er korrekt, at u. laursen holding a/s afgav kaution
vedrørende alle 3 licensindbetalinger for delmac mod så samtidig at indtræde i rettighe-
derne, hvis licensafgifterne ikke blev betalt. første betaling kom fra delmac, og ved
revisionen i oktober-november 2003 blev det dokumenteret, at ulmadan havde modreg-
ningsret i licensbeløb 2 og 3 og afledt heraf, at u. laursen holding a/s’ kautionsforpligtelse
var bortfaldet.
han underskrev årsrapporten, selv om han vidste, at protokollatet var forkert. årsrapporten
var imidlertid retvisende og blev sendt til erhvervs- og selskabsstyrelsen. årsrapporten blev
underskrevet af den samlede bestyrelse med undtagelse af ole steen christensen. da facto-
ringaftalen blev underskrevet med midt factoring, var det hans opfattelse, at han ikke kunne
aftale modregning med delmac uden at informere midt factoring.
flemming heden knudsen har supplerende forklaret bl.a., at der blev afholdt bestyrelses-
møde i ulmadan-selskaberne den 17. november 2003. han deltog i dele af mødet. under
mødet opstod der diskussion om formuleringen af revisionsprotokollatet til årsrapport
                                              - 8 -
2002/03 vedrørende delmacs opfyldelse af betaling af de tre licensrater. det blev aftalt, at
uffe laursen og bestyrelsen skulle komme med et oplæg til en ny formulering af proto-
kollatet.
bestyrelsen behøver ikke at være enig i protokollatet, da det er revisors meddelelse til ledel-
sen. hvis der var faktuelle fejl i protokollatet, ville han rette dem. han kan ikke huske, om
protokollatet blev underskrevet på bestyrelsesmødet, og han kan ikke huske, at han har fået
det retur. protokollatet skal opbevares af selskabet. da han var med til bestyrelsesmødet,
vidste han, at bestyrelsen var orienteret om hans bemærkninger.
foreholdt brevet af 20. oktober 2003 med bilag ville han, hvis han havde fået forelagt bevis
for, at der var aftalt modregning, have ændret det, men det fik han aldrig. han har efterføl-
gende åbnet bogholderiet igen, og der er ikke sket nogen posteringer. hvis han skulle revi-
dere regnskabet igen, ville han have kontaktet debitor i italien. med hensyn til bilag 3 til
brevet af 20. oktober 2003 ville han, hvis han havde set dette bilag, have skrevet, at modreg-
ning var aftalt, men ikke gennemført. med hensyn til bilag 5 følger det efter hans opfattelse
af almindelig dansk, at varekøbet er modregnet.
4. afsnit på s. 35 i revisionsprotokollatet er formuleret på baggrund af brev af 13. november
2003 fra uffe laursen til deloitte. han har ikke kontrolleret, at beløbet var gået ind. han
havde formentlig skrevet anderledes, hvis andre end bestyrelsen skulle have set protokolla-
tet.
kautionserklæringen var diskuteret forinden under det forudgående regnskabsår. hvis for-
dringen på delmac ikke var god nok, skulle u. laursen holding kautionere helt eller delvist.
han skrev, at kautionsforpligtelsen var bortfaldet, fordi han havde fået det at vide af uffe
laursen. der var en stram likviditetsstyring i selskaberne i efteråret 2003.
lars blavensfeldt har forklaret bl.a., at han er direktør i industri udvikling a/s og i sin
egenskab heraf har siddet i bestyrelsen for ulmadan siden februar 2001. industri udvikling
havde da investeret i ulmadan-selskaberne.
på bestyrelsesmødet den 17. november 2003 brugte de meget tid på at tale om en canadisk
ordre på 100 mio. kr., og på, hvordan man skulle finansiere denne ordre. ordren byggede på
ordrer, der skulle leveres fra gabbiani, jf. bilag 5 til brevet af 20. oktober 2003.
                                             - 9 -
som han husker det, blev revisionsprotokollatet vedrørende de italienske debitorer m.v.
endvidere diskuteret på mødet. uffe laursen fortalte, at han havde lavet en aftale om mod-
regning i forbindelse med effektueringen af den canadiske ordre, hvorefter der skulle ske
modregning, efterhånden som der skete levering. han kan ikke huske, om bestyrelsen talte
med revisor om ændring af formuleringen af revisionsprotokollatet side 35 afsnit 3-8.
foreholdt bilag 5 til brevet af 20. oktober 2003 gik de ikke så højt op i de anvendte formule-
ringer, herunder om der stod ”modregnet” eller ”kan modregnes”. han vidste, at der på det
pågældende tidspunkt ikke var foretaget levering fra gabbiani, som kunne bevirke, at der
kunne modregnes, og han ved dermed, at der ikke var foretaget modregning. han mener
ikke, at det af formuleringerne i bilag 3 og 5 til brevet af 20. oktober 2003 fremgår, at pen-
gene var indgået. ham bekendt blev der ikke foretaget modregning, da der ikke skete nogen
forudbetaling til gabbiani, da slutresultatet endte med at være, at der ikke blev leveret nogen
maskiner fra gabbiani til ulmadan, og da der heller ikke kom noget krav fra ulmadan om
tilbagebetaling af forudbetalte beløb.
bestyrelsen havde undervejs ikke modtaget nogen henvendelser fra midt factoring, så han
var overbevist om, at der var indgået aftaler med midt factoring. uffe laursen har altid
holdt bestyrelsen orienteret om factoringaftaler.
højesterets begrundelse og resultat
den 28. april og 2. maj 2003 overdrog ulmadan research & development a/s sit krav mod
gabbiani spa på 2.695.000 kr. for licensafgift til midt factoring a/s, og den 20. maj 2003
udbetalte midt factoring halvdelen af tilgodehavendet, 1.347.500 kr., til ulmadan i henhold
til factoringaftalen.
efter bevisførelsen, navnlig uffe laursens forklaringer og ulmadans brev af 27. oktober
2003 til gabbiani, lægger højesteret til grund, at ulmadan i perioden maj-oktober 2003 ind-
gik aftale med sag spa og gabbiani, der begge var selskaber under delmac-koncernen,
om køb af seks grundmaskiner til levering i slutningen af 2003 og begyndelsen af 2004 mod
forudbetaling af 15 procent af købesummen ved ordre og restbeløbet sikret ved rembours.
det fremgår af uffe laursens forklaringer, at han gik ud fra, at der i juni-juli 2003 blev ind-
gået aftale om modregning af forudbetalingerne for de seks grundmaskiner. højesteret læg-
                                             - 10 -
ger efter uffe laursens forklaringer og de dokumenter, som han den 20. oktober 2003 havde
sendt til blandt andre bestyrelsen, endvidere til grund, at forudbetalingerne for de seks
grundmaskiner blev betalt ved modregning med kravet på licensafgift, der indgik i engage-
mentet med midt factoring. det er imidlertid ikke oplyst, hvornår eller hvordan modreg-
ningserklæring blev afgivet, eller hvorledes sag og gabbiani reagerede herpå. gabbianis
bestyrelsesformand ambrogio delachi har forklaret, at der ikke blev indgået nogen modreg-
ningsaftale, og at alle betalinger i henhold til licensaftalen var blevet indstillet som følge af,
at der ikke var sket levering af konstruktionstegninger og dokumentation vedrørende de ma-
skiner, der var genstand for licensen. det er ikke oplyst, om og i givet fald hvornår gabbiani
underrettede ulmadan herom. de seks grundmaskiner blev aldrig leveret.
da kravet på licensafgift som nævnt var overdraget til midt factoring, var uffe laursen ikke
berettiget til uden samtykke fra midt factoring at råde over kravet ved at anvende det til
modregning.
heller ikke efter bevisførelsen for højesteret kan det lægges til grund, at uffe laursen ind-
hentede midt factorings samtykke eller underrettede midt factoring om sin handlemåde.
det må tværtimod lægges til grund, at han har holdt midt factoring hen ved meddelelser
om, at gabbiani ville betale fordringen til midt factoring, således som det f.eks. fremgår af
brevet af 8. august 2003. højesteret finder, at uffe laursen herved har handlet ansvarspådra-
gende over for midt factoring.
højesteret lægger til grund, at midt factoring ville have fremsat krav om, at ulmadan øje-
blikkeligt betalte midt factorings tilgodehavende vedrørende kravet på licensafgift, hvis
midt factoring var blevet bekendt med uffe laursens handlemåde, og at midt factoring da
kunne have fået dækning for sit tilgodehavende hos ulmadan. da midt factoring i slutnin-
gen af 2004 tog skridt til at inddrive tilgodehavendet hos ulmadan, kunne der ikke opnås
dækning. midt factoring har herved lidt et erstatningsberettiget tab.
højesteret finder ikke grundlag for at nedsætte midt factorings erstatningskrav som følge af
passivitet eller egen skyld. det bemærkes herved, at uffe laursen også i 2004 holdt midt
factoring hen med hensyn til betaling af fordringen på licensafgift, herunder ved i brevet af
29. juni 2004 til midt factoring at anføre, at delmac ville betale fordringen direkte til midt
factoring.
                                             - 11 -
selv om det måtte lægges til grund, at kravet om licensafgift uanset kreditvilkårene var om-
fattet af aftalen om overtagelse af kreditrisikoen, finder højesteret, at dette ikke kan føre til
en nedsættelse af erstatningskravet, allerede fordi det ikke er godtgjort, at kravet under de
foreliggende omstændigheder ville være dækket af kreditsikringsaftalen.
da størrelsen af det beløb, som midt factoring i 2003 kunne kræve betalt af ulmadan, ikke
er nærmere opgjort, tiltræder højesteret, at midt factorings erstatningskrav må opgøres til
det udlånte beløb.
efter det anførte stadfæster højesteret dommen i forholdet mellem c.a. nielsen a/s og
uffe laursen.
af de grunde, som er anført af landsretten, stadfæster højesteret endvidere dommen i for-
holdet mellem c.a. nielsen a/s og bent claudi lassen.
ved fastsættelsen af sagsomkostningerne er der taget hensyn til, at bent claudi lassen for
højesteret har oplyst, at han ikke er momsregistreret.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal uffe laursen betale 75.000 kr. til c.a. nielsen a/s,
og c.a. nielsen a/s skal betale 90.000 kr. til bent claudi lassen.
i forholdet mellem uffe laursen og bent claudi lassen skal ingen af parterne betale sags-
omkostninger for højesteret til den anden part.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 21. maj 2015
sag 296/2013
(1. afdeling)
gregers juel
(advokat karsten thomas henriksen)
mod
natur- og miljøklagenævnet
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
og
nyborg kommune
(advokat henrik hoeck)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 29. november 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, hanne
schmidt, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande mv.
appellanten, gregers juel, har i miljøsagen frafaldet påstand 3 og 4.
gregers juel har i øvrigt gentaget sine påstande.
de indstævnte, natur- og miljøklagenævnet og nyborg kommune, har påstået stadfæstelse.
nyborg kommune har som biintervenient udtalt sig til støtte for natur- og miljøklagenævnets
påstand om stadfæstelse i ekspropriationssagen.
                                              - 2 -
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er fremlagt en række nye dokumenter, herunder de nedenfor nævnte.
ved mail af 3. oktober 2007 til niels-jørgen hoffmann tilbød gregers juel grundejerforenin-
gen skovparken at opføre en støjvold uden beregning på en række nærmere angivne betingel-
ser.
i brev af 31. oktober 2007 til egernvængets beboere henviste gregers juel til sit tilbud af 3.
oktober 2007. i den forbindelse anførte han, at den tilbudte støjvold ville være miljøvenlig og
have en bedre effekt for de husstande, som havde et væsentligt støjproblem.
skønsmand jens elgaard laursen har afgivet en tillægserklæring af 12. november 2014, hvori
det hedder:
      ”spørgsmål 26
      skønsmanden bedes med grundlag i det oprindelige måleområde … beregne sbt på
      samme måde som i skønsrapporten og i tillægsrapporten for så vidt angår:
      a) den i lokalplanen definerede støjvold, jf. hvenegaards opmåling per den 22. septem-
      ber 2009 …
      b) støjvold 4, jf. hvenegaards opmåling per den 22. september 2009 …
      svar:
      a) det oprindelige måleområde har i tidligere beregninger været anført til 93 boliger,
      fordi egernvænget 151 fejlagtigt var opdelt i to huse …
      støjbelastningstallet for den nævnte vold - svarende til støjvold 2 - er derfor opgjort for
      et måleområde med 92 boliger. beregningerne er foretaget ved hjælp af samme metode
      som anvendt i skønsrapporten.
      støjbelastningstallet er fundet til sbt = 2,91.
      b) støjbelastningstallet for den nævnte vold - svarende til støjvold 4 - er opgjort for et
      måleområde med 92 boliger. beregningerne er foretaget ved hjælp af samme metode
      som anvendt i skønsrapporten.
                                         - 3 -
støjbelastningstallet er fundet til sbt = 3,08.
spørgsmål 27
skønsmanden anmodes om, efter indhentning af beregningsgrundlaget fra rambøll, at
beskrive de forudsætninger, der er anvendt som grundlag for beregning af støjvoldene
benævnt ”alternativ 2” og ”alternativ 3” i rambølls notat af den 7. december 2006 …
herunder, i det omfang det er angivet, med angivelse af alternativernes højde, længde,
bredde ved foden, bredde ved kronen, hældning, samt eventuelle yderligere forhold, der
måtte være en faktor ved beregning af effekten af det enkelte alternativ.
skønsmanden bedes om muligt beregne volumen af de i notatet anførte støjvolde be-
nævnt ”alternativ 2” og ”alternativ 3”, alternativt indhente bistand hertil fra hvenegaard
landinspektører.
skønsmanden bedes ved sin beregning af voldenes volumen være opmærksom på, at
terrænet er faldende fra syd mod nord på det sted, hvor vold 3 tænkes placeret, og at den
relevante højde ved vurdering af voldens støjdæmpende virkning skal være voldens
højde i forhold til motorvejens kørebane.
skønsmanden bedes videre oplyse, om rambølls beregninger i skemaet: ”beregning af
støjbelastningstal” på side 4 i notatet er korrekte og i benægtende fald angive de rigtige
tal, idet skønsmanden skal anvende samme beregning af sbt som skønsmanden har an-
vendt i skønsrapporten og tillægsrapporten.
svar:
alternativ 2 (støjvold 2)
i rambølls notat af 7. december 2006 … står der om støjvold 2: ”alternativ 2, hvor
støjvolden er forlænget med ca. 170 m i en højde stigende fra 7 til 10 m og afsluttet med
afrundet fod.”
der er i … ingen yderligere oplysninger om bredden af volden eller dens krone eller
dens hældning. i rambølls soundplan-beregningsmodel er volden repræsenteret med
en tynd skærm, der følger voldkronens forkant (nærmest vejen) og har vejens kote +7 m
op til +10 m. støjvold 2 er derved identisk med volden beskrevet i nyborg kommune
lokalplan nr. 146 …, og dens volumen er allerede beregnet af landinspektørerne
hvenegaard a/s i niras’ notat af 29. september 2009 ... til 35.705 m3.
alternativ 3 (støjvold 3)
i rambølls notat af 7. december 2006 … står der om vold 3: ”alternativ 3, hvor volden
er ført mod nord langs med boligbebyggelsen i en højde refererende til vejens niveau”.
                                              - 4 -
for at beregne volumenet af støjvold 3 har synsmanden bedt finn nielsen fra geopart-
ner landinspektører a/s (før: landinspektørerne hvenegaard a/s) om at placere vol-
den under følgende forudsætninger:
beskrivelsen af voldens udformning fra rambølls notat side 1 …, dvs. en højde på 7 m
over motorvejskoten: 11,4 m + 7 m = 18,4 m.
en voldhældning på 1:2
en kronebredde på 4 m
en total kronelængde på 182 m
voldfoden ligger helt op til det østlige matrikelskel.
resultatet er illustreret i figur 1 som afbildning b. udover geopartner’s tegning er der
på figuren også afbildet den faktiske placering af støjvold 3 i soundplan-støjmodellen
fra rambøll (afbildning a).
det fremgår af geopartner’s optegning af støjvold 3 (afbildning b) på figur 1, at vold-
kronens nordlige del bør ligge ca. 18 m fra matrikelskellet for at give plads til hele vold-
foden. geopartners østlige voldkrone er derfor drejet 6° (mod uret) i forhold til ram-
bølls støjskærm for støjvold 3 (afbildning a). begge voldafbildninger starter i samme
punkt i tilslutningen til den 500 m lange østvold, der ligger syd for boligområdet langs
motorvejen. data og volumen for de to voldafbildninger er vist i tabel 1.
        støjvold 3         fodkote     kronekote  kronebredde   kronelængde volumen
 a   rambølls
                            12,0 m       19,0 m        4,0 m        182 m   33.360 m3
     soundplan-model
 b   geopartners
                            11,4 m       18,4 m        4,0 m        182 m   28.538 m3
     støjvold 3
tabel 1
data og volumen for 2 afbildninger af støjvold 3: a og b.
…
støjbelastningstal, sbt, for støjvold 2 og 3
i tabel 2 er der - ved hjælp af den samme beregningsmetode som i skønsrapporten - an-
givet beregningen af støjbelastningstallet sbt for det oprindelige måleområde med 92
boliger på egernvænget.
 måleområde: 92 boliger                             sbt          sbt
                                                 alternativ 2 alternativ 3
 værdier fra rambølls notat af 7. dec. 2006 …        0,88         0,77
 beregnet vha. metoden i skønsrapporten              2,91         3,02
 geoparters støjvold 3 (afbildning b i tabel 1)        -          3,35
                                          - 5 -
tabel 2
støjbelastningstal sbt for støjvold 2 og 3 for det oprindelige måleområde på 92 boli-
ger.
…
spørgsmål 29
skønsmanden anmodes om i forlængelse af besvarelsen af spørgsmål 26-27 ovenfor at
udfylde følgende skema vedrørende det oprindelige måleområde:
…
svar:
       støjvold 3         fodkote  kronekote   kronebredde     kronelængde volumen
 a   rambølls
                          12,0 m     19,0 m       4,0 m            182 m   33.360 m3
     soundplan-model
 b   geopartners
                          11,4 m     18,4 m       4,0 m            182 m   28.538 m3
     støjvold 3
*) måleområde i henhold til svar på spørgsmål 10, idet egernvænget 151 i tidligere be-
regninger fejlagtigt var opdelt i to huse.
**) nu: geopartner landinspektører a/s
i skemaet herunder er angivet en oversigt over sbt i det oprindelige måleområde på 92
boliger for hver af de alternative støjvolde. skemaet er opbygget på samme måde som
skemaet til besvarelsen af spørgsmål 6.
                                                    forskel i % i
                        gruppe /                 forhold til sbt i
                                      sbt
                         interval                      aktuel
                                                      situation
       aktuel              a              0,7         -
                           b              0,9         -
                           c              0,5         -
                           d              1,3         -
                           e              0,1         -
                           samlet         3,54        -
                                              - 6 -
            alternativ
            2                   a              0,3         -62
                                b              0,5         -48
                                c              0,8         49
                                d              1,0         -22
                                e              0,4         283
                                samlet         2,91        -18
            alternativ
            3                   a              0,3         -62
            (afbildning         b              0,6         -31
            a)                  c              0,7         33
                                d              1,2         -10
                                e              0,3         155
                                samlet         3,02        -15
            alternativ
            3                   a              0,3         -50
            (afbildning         b              0,6         -32
            b)                  c              1,0         106
                                d              1,3         1
                                e              0,0         -100
                                samlet         3,35        -5
            alternativ
            4                   a              0,3         -62
                                b              0,6         -30
                                c              0,7         38
                                d              1,3         -1
                                e              0,2         77
                                samlet         3,08        -13
            alternativ
            5                   a              0,3         -62
                                b              0,6         -37
                                c              0,5         8
                                d              1,4         6
                                e              0,2         76
                                samlet         2,97        -16
     …”
landinspektør finn nielsen har den 2. februar 2015 udarbejdet følgende kort over området
med angivelse af de forslag til støjvolde, der indgår i sagen:
 - 7 -                                                - 8 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af skønsmand jens elgaard laur-
sen, der har forklaret bl.a., at det menneskelige øre kan høre ned til nul db. man kan også
have negative db, hvilket blot betyder, at det ligger under området for det, mennesket kan
høre. industristøj er en anden støjtype, og den nævnte grænse er for natstøj. der er skærpede
krav til støjniveauet om natten.
med hensyn til skemaet udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 15 om støjbelastningstal (sbt)
kan man ikke sige, at støjen for nogle af grupperne er blevet forøget i forhold til den aktuelle
situation. der er derimod tale om, at nogle af de beboere, der er nævnt i kategori a, nu i stedet
er omfattet af kategori b osv., og det er derfor, at tallet i visse tilfælde er forøget i forhold til
den aktuelle situation. gruppe a vedrører den gruppe af boliger, hvor støjniveauet er over den
vejledende grænse på 55 db. de tre omtalte alternativer er lige gode for denne gruppe, når
man ser på sbt-tallet. samlet er alternativ 5 det bedste alternativ, og det samme gør sig gæl-
dende, hvis man ser isoleret på henholdsvis gruppe b og c.
ved beregningen af sbt er der flere usikkerheder. der er usikkerheder som f.eks. trafiktallet
og landskabets udformning. husenes højde er også en faktor, der spiller ind, idet husene
skærmer for hinanden, og højden har ikke været præcist angivet. usikkerhederne er dog de
samme for alle forslag, og det har derfor ikke betydning for sammenligningerne, der er meget
præcise.
når han i landsretten har forklaret, at der er tale om ”små ændringer”, er det forskellen på 45
og 47 % i skemaet udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 15 om sbt, han har henvist til. han
er ikke vant til at kvalificere, om der er tale om en ubetydelig forskel. hvis man taler om sig-
nifikante forskelle, taler man om noget statistisk, der relaterer sig til sammenligningen af
usikkerhederne. de ”små” forskelle relaterer sig således ikke til forskellene i sbt-tallene.
i skemaet, som er udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 2c om sbt, er det alternativ 5, der er
det bedste alternativ, idet forskellen i forhold til ”den aktuelle situation” målt i procent er
                                                 - 9 -
størst for dette alternativ. det sidste af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 29
om sbt vedrører alene det lille måleområde. hvis man alene har fokus på gruppe a-c, der
vedrører boliger med støjintervaller over 49 db, er alternativ 5 det bedste alternativ.
ved besvarelsen af spørgsmål 27 sammenholdt med skemaet i rambølls notat fra 2006 er det
alternativ 3, der giver det bedste resultat. han har set de beregninger, rambøll har lagt til
grund for rapporten, og sbt er alene beregnet for den gruppe af boliger, der har et støjinterval
på mere end 55 db. det er ikke i overensstemmelse med den metode, vejdirektoratet anven-
der, hvor også lavere støjintervaller medtages. han har ved sine beregninger anvendt samme
metode som vejdirektoratet. det er dog alligevel muligt at foretage en sammenligning af
rambølls beregninger og det sidste af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 29
om sbt, idet gruppe a omfatter den gruppe, rambøll har medtaget i sin rapport.
forskellen på alternativ 3b og alternativ 4 i det første af de to skemaer til spørgsmål 29 er, at
alternativ 3b er et tænkt alternativ, hvor støjvoldens krone hele tiden er 7 meter høj i forhold
til vejen. alternativ 4 følger derimod terrænet, og voldfoden vil derfor nogle gange være lave-
re end vejen og nogle gange højere. alternativ 4’s voldkrone vil formentlig ikke være højere
end alternativ 3b på noget tidspunkt. hvis man ser på tegningen indsat i besvarelsen af
spørgsmål 27 om beregninger vedrørende støjvolde, fremgår det for alternativ 3b, at de steder,
hvor volden er smal, er terrænet højt, og de steder, hvor terrænet er lavt, er den bred.
man kunne godt foretage en beregning af antallet af kubikmeter set forhold til sbt og på den
måde finde frem til, hvordan man mest effektivt får det lavest mulige sbt. man regner nor-
malt sbt pr. krone, når man sammenligner alternativer for at finde det mest økonomiske. det
er det, vejdirektoratet gør. man kunne på samme måde beregne sbt pr. volumen ved at divi-
dere sbt-tallet med antallet af kubikmeter.
effektiv anvendelse af kubikmeter afhænger dog af højde og nærhed, og det er lige så godt at
anbringe en støjvold tæt på støjkilden som at anbringe den tæt på det, der skal støjsænkes.
støj bevæger sig ikke i en lige linje, men i en bue, og derfor skal støjskærmen placeres enten
tæt på kilden eller det, der skal støjsænkes. hvis man placerede støjskærmen midt mellem
                                              - 10 -
støjkilden og det støjbelastede område, kunne skærmvirkningen derfor være nyttesløs. det,
som er anført i miljøgodkendelsen, kan lyde, som om den er udtryk for det modsatte. han ved
dog ikke, om der også sigtes til andre forhold, når ordet ”nyttevirkning” er anvendt i tilladel-
sen.
hvis man øgede højden eller volumen på de forskellige alternativer, ville de kunne få bedre
virkning. hvis man således forhøjede alternativ 3a og 3b, ville det forbedre den støjdæmpen-
de effekt. hvis målet med det første af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål
29 var at sammenligne volde, der har samme volumen, er de oplyste værdier ikke velegnede.
dette kan ikke løses ved at dividere sbt-tallet med antallet af kubikmeter. hvis der kommer
mere jord i volden, vil der være andre eller flere huse, der bliver påvirket, og det kan ikke på
det foreliggende grundlag siges, hvad der ville blive påvirket mest. det ville kræve, at der
blev foretaget en ny beregning. hvis man flyttede stien, der fremgår af tegningen indsat i be-
svarelsen af spørgsmål 27, til den anden side af volden og dermed flyttede volden tættere på
bebyggelsen, ville den støjdæmpende effekt ligeledes blive forøget.
det, han forklarede i landsretten om, at sbt-tal er vanskelige at forholde sig til og afhænger
af bebyggelsens størrelse, skal forstås sådan, at sbt-tal ikke er intuitivt forståelige. det er en
slags personrelateret tal og har meget at gøre med antallet af berørte personer. jo større tallet
er, jo mere generet er man. tallet er helt afhængigt af, hvor mange boliger der er med, og
hvor meget boligerne er belastet, og det er således afgørende, om der er tale om 100 eller
1.000 huse. tallet får eksponentielt mindre betydning, jo længere man kommer væk fra støj-
kilden. tæt på betyder det meget, og længere væk betyder det mindre. der er ikke faste af-
standsgrænser for, hvor langt væk man medtager boliger. i lav boligbebyggelse, hvor husene
ikke er højere end ca. 6 meter, passer de 500 meter, han har anvendt, nogenlunde. det er en
vurdering, man foretager fra sag til sag, idet vej og landskab betyder, at man ikke på forhånd
kan sige, hvor langt væk man skal måle. ved små veje skal man ikke foretage målingen så
langt væk, mens man ved store veje skal medtage områder, der ligger længere væk. det af-
hænger af støjen.
                                              - 11 -
boliger, der er meget støjbelastede fra starten, vejer meget tungt i forhold til sbt-tal. der
anvendes forskellige gene-faktorer ved beregningen, og gene-faktoren er større ved de bo-
liger, der er meget belastede. det betyder, at man ganger antallet af boliger med en højere
gene-faktor ved boliger, der er omfattet af et højere støjinterval. når støjen er mindre end 40
db, er gene-faktoren nul, og så tæller boligerne ikke med. de mest belastede boliger vægter
således mere i sbt-tallet. når man får en stor beskyttelse af nogle få, vægter det højt. det
afhænger dog at antallet af boliger. modellen, der har været anvendt siden 1984, er meget fair,
og man har senest i 2010 vurderet, at modellen fortsat skulle anvendes.
jo flere boliger der indgår i en undersøgelse, des større statistisk sikkerhed opnår man, men
måleområdet kan være uendeligt lille. det vigtige er sammenligningen. sbt bruges alene, når
man skal sammenligne alternativer.
den dagældende støjgrænse på 55 db er formentlig beregnet på baggrund af kravet fra who,
hvorefter den højeste tilladte grænse indendørs er 30 db. der er formentlig regnet baglæns fra
denne værdi, idet facaden dæmper med ca. 25 db.
højesterets begrundelse og resultat
i lokalplan nr. 146 – en støjvold ved skovparken, der blev vedtaget af nyborg kommune den
27. februar 2007, er det i afsnittet om lokalplanens bestemmelser anført, at lokalplanens for-
mål er at fastlægge områdets anvendelse til offentlige formål i form af en støjvold og at sikre,
at støjvolden udformes, så det visuelt skæmmer området mindst muligt.
højesteret tiltræder, at kommunen ved valg af placering og udformning af støjvolden ikke kun
var berettiget til at lægge vægt på hensynet til at reducere trafikstøjen for de mest støjbelas-
tede boliger, men også på hensynet til at opnå den bedst mulige støjreduktion for flest mulige
boliger i skovparken. endvidere skulle kommunen efter lokalplanen sikre, at støjvolden blev
udformet, så det visuelt skæmmede området mindst muligt, og højesteret finder, at det i den
forbindelse var sagligt at lægge vægt på, hvordan støjvolden ville påvirke udsigtsforholdene
fra skovparken.
                                              - 12 -
ved en sammenligning mellem den af kommunen valgte løsning og den løsning (alternativ 4),
som gregers juel havde foreslået, lægges det efter bevisførelsen til grund, at kommunens
støjvold og alternativ 4 i det væsentlige havde samme støjdæmpende virkning i forhold til de
mest støjplagede boliger, at kommunens støjvold havde en større støjdæmpende virkning i
forhold til de flest mulige boliger i skovparken, og at alternativ 4 med sin placering af støj-
volden umiddelbart vest for bebyggelsen ville have begrænset beboernes udsigt til mark og
skov.
på den baggrund finder højesteret, at det kan lægges til grund, at kommunens løsning med en
støjvold langs med motorvejen var bedre end alternativ 4 til at tilgodese de formål, der var
angivet i lokalplanen.
med disse bemærkninger og af de grunde, som landsretten i øvrigt har anført, tiltræder høje-
steret, at natur- og miljøklagenævnet og nyborg kommune er blevet frifundet. højesteret
stadfæster derfor dommen.
ved fastsættelse af sagsomkostninger er der taget hensyn til, at ekspropriationserstatningen
udgør 251.724 kr., samt arbejdets omfang, herunder at der for højesteret har været suppleren-
de syn og skøn og afhjemling af skønsmanden.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal gregers juel betale 100.000 kr. til natur- og miljø-
klagenævnet og 75.000 kr. til nyborg kommune.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 pas
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 25. februar 2015.
b-58-14
s aps under konkurs
(advokat marianne philip)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet blev taget under konkursbehandling den 30. april 2014, og advokat mari-
anne philip blev samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra er-
hvervsstyrelsen siden selskabets stiftelse den 18. april 2012 og frem til den 18. marts 2014,
hvor skifteretten efter erhvervsstyrelsens anmodning tog selskabet under likvidation, været
registreret som direktør i selskabet.
                                                       -2-
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 10. oktober 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x (dennes medbeboer på adressen) den 22. december 2014,
hvor han samtidig modtog rettens brev af 3. december 2014 med bilag. brevet indeholdt en
svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har såle-
des hverken nedlagt en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter
behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
      ”… selskabet blev stiftet den 18. april 2012 med det formål at drive rengøringsvirksomhed samt hermed
      beslægtet virksomhed. erhvervsstyrelsen indgav tvangsopløsningsbegæring den 3. februar 2014, idet sel-
      skabet ikke havde indleveret årsrapport for perioden 18. april 2012 - 30. juni 2013. sø- og handelsretten
      tog herefter selskabet under likvidationsbehandling den 18. marts 2014, i hvilken forbindelse advokat
      marianne philip blev udpeget som likvidator.
      under likvidationen kunne likvidator konstatere, at selskabet ikke havde nogle aktiver, hvorimod selska-
      bet havde passiver, hvorfor selskabet således var insolvent, jf. konkurslovens § 17, stk. 2. likvidator an-
      modede derfor sø- og handelsrettens skifteret om at tage selskabet under konkursbehandling. på bag-
      grund af denne anmodning tog sø- og handelsrettens skifteret således selskabet under konkursbehand-
      ling den 30. april 2014, og advokat marianne philip blev udpeget som kurator.
      sagsøgte har i henhold til erhvervsstyrelsens registreringer været direktør for selskabet i perioden fra den
      18. april 2012 og frem til erhvervsstyrelsens anmodning om tvangsopløsning af selskabet den 3. februar
      2014. udskrift fra erhvervsstyrelsen fremlægges som ...
      det er ikke lykkedes for kurator at opnå kontakt til sagsøgte. ifølge cpr-registret bor sagsøgte på ….. is-
      høj. udskrift fra cpr-registret fremlægges som ...
      som følge af ovennævnte har det ikke været muligt for kurator gennem selskabets ledelse at få bragt
      nærmere klarhed over selskabets forhold og eventuelle aktiver, ligesom kurator ikke har fået udleveret
      eventuelt bogføringsmateriale. der er ingen offentliggjorte årsrapporter for selskabet. kurator har
      imidlertid modtaget årsrapport 2012/2013 for selskabet, behørigt underskrevet, men aldrig indgivet til
      erhvervsstyrelsen. denne årsrapport, som er dateret 13. februar 2014, fremlægges som …
                                                   -3-
kurator har imidlertid fra skat også modtaget en årsrapport, dateret 30. september 2013, som ikke er
identisk med bilag 4, uagtet at årsrapporten er udarbejdet for samme periode. årsrapporten af 30.
september 2013 fremlægges som …, mens specifikationerne til årsrapporten fremlægges som …
ingen af de fremlagte årsrapporter er indgivet til erhvervsstyrelsen og det er ikke muligt at afgøre,
hvilken årsrapport der, om nogen, er den mest retvisende.
kurator har modtaget kontoudskrift for selskabets bankkonto i spar nord fra kontoens oprettelse den 16.
maj 2012 til kontoens ophør den 16. november 2012. af kontoudskriftet fremgår en række ind- og udbeta-
linger, herunder en række kontanthævninger. kontoudskriftet fremlægges som …
skat har i brev af 20. maj 2014 oplyst, at selskabet var registreret for selskabsskat, samt at selskabet ik-
ke havde været registreret for moms og a-skat/bidrag, men at selskabet i en periode havde drevet uregi-
streret virksomhed, hvilket der var afsagt dom på. brevet fra skat fremlægges som …
kurator har modtaget kopi af skats afgørelse af 4. februar 2013, hvoraf bl.a. fremgår, at politiet ikke i
forbindelse med deres undersøgelser har fundet udgiftsbilag fra underleverandører. skat har således lagt
til grund, at rengøringsarbejdet er udført af medarbejdere tilknyttet selskabet. skat har opgjort den
samlede omsætning til 2.234.394 for perioden 1. april 2012-30. november 2012. kopi af skat's afgørelse
af 4. februar 2013 fremlægges som …
kurator har efterfølgende modtaget kopi af dom afsagt af retten i nykøbing f den 29. maj 2013 over
blandt andre sagsøgte. det fremgår af dommen, at selskabet har drevet rengøringsvirksomhed ved an-
vendelse af "sort" arbejdskraft. endvidere fremgår det, at selskabet ikke har overholdt momsloven og kil-
deskatteloven. dommen fremlægges som …
sagsøgtes fader blev i henhold til dommen frakendt retten til at drive erhvervsvirksomhed i 5 år, men det
samme var ikke tilfældet for sagsøgte.
 sagsøgte ankede dommen til østre landsret, som stadfæstede i henhold til grundene. dommen i ankesa-
gen fremlægges som …
manglende registrering for moms og a-skat
ifølge skat har selskabet aldrig været registreret for moms og a-skat/am-bidrag.
i forbindelse med en kontrolskattesag hos skat, indgav anklagemyndigheden den 9. april 2013 anklage-
skrift mod fire privatpersoner, herunder sagsøgte, om i perioden 5. september 2008 til 30. november 2012
gennem flere virksomheder (herunder s aps) i forening og efter fælles forståelse at have gjort sig skyldig i
overtrædelses af momslovens, kildeskatteloven og arbejdsmarkedsbidragsloven, af særlig grov karakter.
anklagen lød blandt andet på:
      at de fire sagsøgte i perioden fra den 1. april 2012 til den 30. november 2012, i forening og efter
          fælles forståelse, med forsæt til at unddrage statskassen afgift, at have drevet momspligtig virk-
                                                   -4-
          somhed i s aps, uden registrering, ligesom de, uagtet den manglende momsregistrering, udsted-
          te fakturaer med deklareret moms,
      at de fire sagsøgte i perioden fra den 1. april 2012 til den 30. november 2012, i forening og efter
          fælles forståelse, som ansvarlige for selskabet s aps, med forsæt til skatteunddragelse, at have
          udbetalt løn til ikke nærmere identificerede ansatte uden indeholdelse af a-skat, samt
      at de fire sagsøgte i perioden fra den 1. april 2012 til den 30. november 2012, i forening og efter
          fælles forståelse, som ansvarlige for selskabet s aps, med forsæt til skatteunddragelse, at have
          undladt at indeholde am-bidrag.
sagsøgte har i forbindelse med straffesagen over for retten i nykøbing f forklaret, at han var registreret
som direktør i selskabet, men at han ikke var med til at stifte selskabet. det var hans fader, der bad ham
om at indtræde som direktør, da faderen ikke havde en folkeregisteradresse. sagsøgte oplyste, at han al-
drig var ansat i selskabet, men udelukkende lagde navn til som direktør.
sagsøgte forklarede videre, at han havde oprettet en konto i spar nord i selskabets navn … sagsøgte vid-
ste ikke hvad kontoen skulle bruges til. sagsøgte har flere gange, efter instruks fra faderen, foretaget kon-
tanthævninger på kontoen. sagsøgte vidste ikke hvad pengene skulle bruges til, ligesom han ikke var klar
over, hvem der indsatte penge på kontoen.
sagsøgtes fader har over for retten i nykøbing f forklaret, at selskabet blev oprettet med henblik på at
købe sig ind i et andet selskab. faderen bad sagsøgte om at blive indsat som direktør, hvilket sagsøgte
indvilgede i. selskabet havde underleverandører og ansatte, og selskabet betalte i et vist omfang underle-
verandørerne og medarbejderne "sort". betalingen skete ofte kontant.
faderen oplyste videre, at han havde udstedt fakturaer fra selskabet til andre selskaber. han pålagde i
denne forbindelse moms på fakturaerne. faderen bekræftede, at selskabet aldrig nåede at afregne moms,
ligesom selskabet heller ikke indeholdt a-skat eller arbejdsmarkedsbidrag.
retten i nykøbing f fandt det efterfølgende bevist, at alle de tiltalte, herunder sagsøgte, i forening med
forsæt til unddragelse af moms og skat havde medvirket til at drive selskabet under anvendelse af "sort"
arbejdskraft. retten lagde blandt andet vægt på, at sagsøgte med egen accept ved stiftelsen blev indsat
som direktør i selskabet. retten lagde ligeledes vægt på, at selskabet aldrig blev momsregistreret eller re-
gistreret til betaling af a-skat mv.
som følge heraf blev sagsøgte ved retten i nykøbing f idømt 10 måneders fængsel samt en tillægsbøde på
dkk 1.650.000.
krav modtaget i boet
                                                       -5-
      kurator har i forbindelse med bobehandlingen modtaget anmeldelser fra kreditorer svarende til i alt dkk
      1.862.155,00, hvoraf dkk 750,00 er anmeldt i medfør af konkurslovens § 93, dkk 8.000,00 er anmeldt i
      medfør af konkurslovens § 94 og dkk 1.853.405,00 er anmeldt i medfør af konkurslovens § 97…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
      ”… til støtte for den nedlagte påstand gøres det for sagsøgtes vedkommende gældende;
      at     sagsøgte senere end 1 år før dagen for beslutning om tvangsopløsning har deltaget i ledelsen af
             selskabet,
      at     kurator ikke har kunnet opnå kontakt til sagsøgte, og derfor ej heller modtaget selskabets bogfø-
             ringsmateriale og lignende,
      at     der ikke er sket bogføring i overensstemmelse med bogføringsloven,
      at     sagsøgte har undladt at medvirke til konkurssagens oplysning, hvilket har været til skade for for-
             dringshaverne,
      at     sagsøgte ikke har overholdt sine forpligtelser til registrering, angivelse og/eller afregning af moms,
             a-skat og am-bidrag,
      at     sagsøgte er dømt for overtrædelse af såvel kildeskatteloven som momsloven,
       at    sagsøgte som følge af ovenstående har udvist grov uforsvarlig forretningsførelse gennem dennes
             ledelse af selskabet, og
      at     sagsøgte på baggrund af ovenstående er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksom-
      hed…”
sø- og handelsrettens afgørelse
efter de foreliggende oplysninger, som ikke er bestridt af x, lægger sø- og handelsretten til
grund, at der ikke er sket bogføring i overensstemmelse med bogføringsloven, at x har und-
ladt at medvirke til konkurssagens oplysning, hvilket har været til skade for fordringshaver-
ne, at x ikke har overholdt sine forpligtelser til registrering, angivelse og/eller afregning af
moms, a-skat og am-bidrag, at x er dømt for overtrædelse af såvel kildeskatteloven som
momsloven, og at x som følge af ovenstående har udvist grov uforsvarlig forretningsførelse
gennem dennes ledelse af selskabet.
                                                -6-
henset til ovenstående finder sø- og handelsrettens samlet, at x har gjort sig skyldig i groft
uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed.
herefter finder sø- og handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf.
konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 25. februar 2015