text:
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 2. oktober 2013 i sag
ss 3-33651/2012
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …
x-vej 1
...
og
t2
cpr-nummer …
2930 klampenborg
sagens baggrund og parternes påstande.
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift, der er berigtiget under hovedforhandlingen, er modtaget den 28. december
2012.
de tiltalte er tiltalt for overtrædelse af
                                                1.
t
straffelovens § 290, stk. 2, jf. stk. 1,
ved i perioden fra den 4. november 2010 til den 29. marts 2011 at have medvirket til at sikre
a, hvis sag behandles særskilt, udbytte fra strafbart forhold, idet hun på sine konti løbende
modtog ca. 3,1 millioner kroner, som stammede fra as strafbare forhold, og som blev indsat
på hendes konto af t2 efter aftale med a, hvorefter tiltalte for pengene købte ejendommen x-
vej 1, ..., selvom hun vidste eller bestemt formodede, at pengene stammede fra et strafbart
forhold.
                                                1a.
subsidiært
straffelovens § 290, stk. 2, jf. stk. 1
ved i perioden fra den 4. november 2010 til den 29. marts 2011 på sine konti løbende at have
modtaget ca. 3,1 millioner kroner fra a, hvis sag behandles særskilt, idet pengene i perioden
løbende blev indsat på hendes konto af t2 efter aftale med a, hvorefter tiltalte for pengene
købte ejendommen x-vej 1, ..., selvom hun vidste eller bestemt formodede, at pengene stam-
mede fra et strafbart forhold.
                                                3.
t2
straffelovens § 290, stk. 2, jf. stk. 1,
ved i tiden fra den 4. november 2010 til den 29. marts 2011 at have virket til at sikre a ud-
byttet af en lovovertrædelse, idet han løbende modtog 3,1 millioner kroner fra a, hvorefter
                                               - 2 -
han efterfølgende overførte pengene til ts bankkonti som beskrevet i forhold 1, uagtet han
vidste eller bestemt formodede, at pengene stammede fra et strafbart forhold.
                                                 4a.
t2
forsøg på bedrageri efter straffelovens § 279, jf. § 21,
ved den 23. november 2011 i københavnsområdet, for derigennem at skaffe sig eller b ube-
retteiget vinding, at have aftalt med b, der var indehaver af ... byg a/s, at t2 ikke skulle be-
tale 68.933,75 kr., som t2s firma t2 holding aps skyldte ... byg, der den 30. november 2011
gik konkurs, idet de aftalte at de begge skulle forklare, at beløbet var betalt og at b havde
glemt at udfærdige en kreditnota på beløbet, hvorved konkursboet ville lide et tab på
68.933,75 kr., hvilket mislykkedes, da konkursboet krævede dokumentation for betalingen.
                                                 4b.
t2
medvirken til forsøg på skyldnersvig efter straffelovens § 283, stk. 1, nr. 2, jf. § 21 og § 23,
ved den 30. november 2011 om formiddagen i københavnsområdet, efter aftale med b at
have modtaget noget dyrt værktøj tilhørende ... byg a/s, der gik konkurs samme dag, med
henblik på at unddrage værktøjet fra konkursboet, idet t2 opbevarede værktøjet indtil den 29.
februar 2012.
                                                 5.
t2
hæleri efter straffelovens § 290, stk. 1,
ved den 27. november 2011 i københavnsområdet, uberettiget at have modtaget et haglgevær
og en blaser attache riffel fra c, samt at have aftalt at lave en tilbagedateret pro forma aftale
om, at t2 havde købt riflen af c, uagtet han vidste eller bestemt formodede, at formålet var at
c ville begå skyldnersvig ved at unddrage våbnene fra sine kreditorer.
                                                 6.
t
våbenbekendtgørelsens § 44, stk. 4, jf. § 15, stk. 1, nr. 11,
ved den 4. oktober 2011 på bopælen x-vej 1, ..., ..., uden politiets tilladelse at have besiddet 1
cs-gasspray og 2 peberspray.
                                                 7.
t2
straffelovens § 281, nr. 1 og nr. 2,
ved i tiden fra den 22. oktober 2012 til den 23. oktober 2012 for at skaffe sig selv uberettiget
vinding at have afpresset firmaet y-firma, idet han den 22. oktober 2012 kl. 17.54 sendte en
sms til ... d, hvori han skrev " jeg er bekendt med at en af dine folk t2 er sigtet for narkohæ-
leri. jeg tror jeg kan få ham fra forsiden. vil du og t2 betale for dette send mig en sms inden
kl. 9 i morgen", ligesom han den 23. oktober kl. 08.57 sendte en sms ligeledes til ... d, hvori
han skrev "hej d. kan se du har ringet forestiller mig 50 k i en kuvert går i møde må vide det
inden kl. 10 tak x". hvorved han truede firmaet y-firma med at åbenbare privatlivets tilhø-
rende forhold samt åbenbare et strafbart forhold.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
                                                - 3 -
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at der hos tiltalte t i medfør af straf-
felovens § 75, stk. 1, subsidiært § 76 a og § 75, stk. 2, konfiskeres ejendommen beliggende x-
vej 1, ..., en cs-gasspray og 2 peberspray.
tiltalte t har påstået frifindelse i holdene 1 og 1 a og erkendt sig skyldig i forhold 6.
tiltalte har påstået frifindelse for konfiskationspåstanden.
tiltalte t2 har påstået frifindelse i forhold 3, forhold 4 a og forhold 7. tiltalte har erkendt sig
skyldig i forhold 4 b og 5.
forklaringer.
der er afgivet forklaring af de tiltalte og vidnerne e, d, vicepolitikommissær michael klau-
sen og a.
tiltalte t har til retsbogen afgivet følgende forklaring ad forhold 1 og 1a:
"...forklarede, at hun tidligere har været kæreste med a og nu igen er kæreste med ham. de
lærte hinanden at kende i 1998 og var mest sammen de første 4 år. derefter har de været væk
fra hinanden i perioder. i perioden fra 4. november 2010 til 29. marts 2011 var de kærester
indtil februar eller marts 2011, hvor de gik fra hinanden. de var ikke kærester ved anholdel-
sen i oktober 2011.
tiltalte mødte t2 første gang i forbindelse med, at hun skulle have en frimærkesamling vur-
deret. hun har været til en nytårsfest og en housewarming hos ham, men har ellers ikke om-
gået ham privat. a var med ude at se på ejendommen på x-vej. købsaftalen blev underskrevet
den 20. oktober 2010, og tiltalte overtog ejendommen den 1. april 2011. det var ikke aftalt, at
a skulle bo på ejendommen. hvis de var kærester, skulle han bo der. de havde ikke aftalt, at
han skulle betale til ejendommen. tiltalte fik pengene til købesummen på 3,4 mio kr. fra et
salg af en mønt- og frimærkesamling. købesummen blev betalt kontant. tiltalte havde fået
frimærkerne og mønterne af en mand, der hedder knud. hun kender ikke hans efternavn. hun
havde mødt knud på et værtshus i ..., der hedder ..., og hun lærte ham at kende, da hun gik i
10. klasse. knud fortalte hende ikke, hvor meget mønter og frimærker var værd, og de talte
heller ikke om, hvorvidt knud var samler. hun fik vel frimærkerne og mønterne, fordi knud
og hun talte godt sammen, fordi han ingen familie havde, og fordi samlingen ikke bare skulle
forsvinde. hun fik samlingen i slutningen af 1990´erne. det er rigtigt, at hun først fortalte
politiet, at hun selv havde samlet på frimærker og mønter. det gjorde hun, fordi hun ikke
vidste, om gaven var skattepligtig for hende, fordi hun følte sig i en presset situation, da hun
afgav forklaringen og var bange for, at politiet ikke ville tro på den rigtige forklaring, og fordi
hun havde mistet kontakten til knud og var i tvivl om han kunne findes.
i 2005 kontaktede hun t2 for at få frimærkerne vurderet. t2 kom ud i hendes lejlighed på
frederiksberg, og så vidt hun husker, jokede hun med, om samlingen var 10 mio kr. værd. t2
sagde, at den var noget mindre værd, men han satte ikke tal på. hun bad om at få frimærker
og mønter vurderet for at finde ud af, om de overhovet var noget værd. hun fik en vurdering.
da hun rejste til spanien for at bo sammen med a, tog hun frimærker og mønter med. de
regnede jo med, at de skulle blive boende der, så hun tog alt sit bohave med. frimærkerne
fyldte 4 - 5 flyttekasser.
                                               - 4 -
da tiltalte i 2009 eller 2010 gerne ville købe hus, kontaktede hun igen t2. han undersøgte,
om han kunne sælge frimærker og mønter, og hun afleverede frimærker og mønter til ham på
erhvervsadressen på lygten. a var med ved afleveringen. tiltalte og t2 aftalte, at tiltalte
skulle have udbetalt et á conto beløb, at frimærkerne skulle sælges på auktion, og at restbelø-
bet herefter skulle afregnes.
forevist bilag 8-15, kontoutog fra alm. brand bank, posteringen den 4. november 2011 på
1,5 mio kr. forklarede tiltalte, at pengene stammer fra t2. tiltalte ved ikke, hvorfor der er
anført "alm. brand" i teksten. beløbet var betaling for frimærkerne. posteringen den 14. ja-
nuar 2011 på 406.550 kr. er betalingen fra salget af mønterne. de havde ikke talt om, hvorle-
des t2 skulle sælge frimærker og mønter. tiltalte var bare interesseret i at få penge til køb af
huset. posteringerne den 24. februar og den 24. marts 2011 hver på 500.000 kr. er også penge
der stammer fra t2. så vidt tiltalte husker, skulle frimærkerne sælges over flere gange. over-
førslen på 1 mio den 24. marts 2011 skete til tiltaltes konto i sparekassen sjælland, og beløbet
skulle anvendes til køb af huset.
forevist bilag 8-27 forklarede tiltalte, at pengene blev overført til denne konto i sparekasen
sjælland med henblik på betaling af sælger.
forevist posteringerne den 14. februar 2011, 25. marts 2011 og 29. marts 2011 forklarede
tiltalte, at der næsten må være tale om penge, som hun har foranlediget overført fra sin konto i
alm. brand bank. hun er i tvivl om de 200.000 kr. alt hvad der blev indsat på hendes konto
med bemærkning om noget med frimærker, mønter eller t2, var penge, der hidrørte fra salget
af frimærker og mønter. kontoen i sparekassen blev oprettet for at pengene kunne være om-
fatter af indskydergarantiordningen. tiltalte er dog i tvivl om, hvorvidt beløbet på 200.000 kr.
har noget med frimærkesalget at gøre. hvis beløbet kommer fra t2, må der være tale om slut-
afregningen.
tiltalte forklarede, at hun inden x-vej boede i vordingborg. a og hun har aldrig boet til leje i
en ejendom tilhørende t2. ejendommen, som hun har forklaret om til rapport, bilag 8-19, side
8, sidste afsnit, var lejet af … gods.
om indretningen af ejendommen på x-vej forklarede tiltalte, at a havde et aflåst rum i laden.
han fik lov til at råde over rummet til lager. han fortalte, at han opbevarede t-shirts, der
skulle sælges og eget tøj og andre personlige ting. det kunne han ikke have andre steder. til-
talte havde et pengeskab i huset. a havde adgang til det. han kom nogle gange i huset for at
passe hundene, og han havde sit pas liggende i pengeskabet. senere fik han et pengeskab i
laden. der var alarm på hus og lade. hun havde møbler og en havetraktor stående i laden, og
det kostede ikke ret meget at få alarm begge steder. hun mener, at a betalte for opsætningen
af alarmen. de var ikke kærester på det tidspunkt, men a var bange for, at der skulle ske
hende noget.
tiltalte forklarede, at a havde mange jern i ilden. det havde han haft lige siden de lærte hin-
anden at kende. i spanien handlede han med timeshare lejligheder og grunde. de seks grunde
stod i hans navn. han havde også indtægter fra salg af kopivarer, herunder t-shirts og tasker,
og det er hendes indtryk, at han tjente gode penge på sine forretninger. tiltalte vidste ikke, at
han opbevarede hash i laden på x-vej. a betalte for toyota hiacen. tiltalte stod som ejer af
den og benyttede den også. b&o anlægget og træningsudstyret i huset havde a betalt.
                                                - 5 -
tiltalte forklarede, at hendes navn stod på lejekontrakten til huset i spanien. hun var til stede
på det tidspunkt, hvor den blev udfyldt. a var meget væk, og derfor var det hende, der kon til
at stå for den slag ting. hun havde kendskab til, at der var et pengeskab i gulvet. hun havde
en pung liggende i pengeskabet. hun har ikke set større pengebeløb i pengeskabet. det var a,
der installerede det.
tiltalte forklarede, at hun havde to mobiltelefoner. den ene var hendes egen. den anden
brugte hun til samtaler med a. a havde en skattesag kørende i danmark, og han ville helst
ikke have, at det kunne registreres, hvor- ofte han var i danmark. hun havde fået denne tele-
fon af a.
afhørt af forsvareren forklarede tiltalte, at hun så knud i en længere periode. hun mødte ham
første gang i midten af 1990´erne og så ham sidste gang i slutningen af 1990´erne. hun var
ikke involveret i as arbejde. hun studerede til agronom, cyklede meget og havde et arbejde
ved siden af. der skete ikke nogen særlige ændringer i as økonomiske forhold i den tid de
kendte hinanden. a lå lunt i svinget hele tiden. da de lærte hinanden at kende, fortalte han, at
han havde arvet. han var generøs overfor hende.
tiltalte t2 til retsbogen afgivet følgende forklaring ad forhold 3:
" forklarede, at han lærte t at kende, da hun kontaktede ham om vurdering af frimærkesam-
lingen. tiltalte tror, at det var i 2006/2007. tiltalte vurderede indholdet af 4 - 5 flyttekasser.
der var primært tale om frimærker fra vesteuropa og navnlig fra skandinavien. tiltalte hu-
sker, at t fortalte, at hun havde arvet frimærkerne. han udarbejdede vurderingserklæringer,
og han har forgæves prøvet at finde dem til brug for sagen. vurderingen lød på 2 mio kr. til-
talte husker, at der blandt frimærkerne blandt andet var danske helark - 70 til 90 stk.- med
frimærker, der fortsat var gyldige til frankering. disse mærker repræsenterede en nominel
værdi på et par hundrede tusinde kroner. efter vurderingen skrev tiltalte til t for at høre, om
hun ville indlevere mærkerne til salg, men der kom ikke nogen aftale i stand. i sommeren
2010 mødte tiltalte tilfældigt en mand, a, i krostuen på skovshoved hotel. de faldt i snak og
aftalte at spise sammen senere. de mødtes igen ugen efter og talte om, hvad de lavede. tiltalte
fortalte om sit auktionshus, og a fortalte om ts samling. a fortalte, at hun gerne ville sælge
den, fordi hun skulle købe et hus. frimærker og mønter blev herefter indleveret til tiltaltes
auktionshus i august 2010. tiltalte havde ikke set mønterne før. tiltalte havde en medarbejder
ved navn g. de havde kendt hinanden længe. g skulle foretage en opdeling af frimærkerne til
brug for auktionssalget. g begyndte på dette arbejde, men måtte ophøre på grund af alvorlig
sygdom. derfor nåede frimærkerne ikke at komme på auktion. mønterne derimod nåede at
blive solgt på auktion. tiltalte, der var i færd med at afhænde sin forretning til y-firma, solgte
frimærkerne til ... a/s for 1,6 mio kr. tiltalte vil anslå, at der blandt frimærkerne var mærker
fra andre end t til en værdi af ca. 100.000 kr. de frimærker, der fortsat var gangbare, fik til-
talte ombyttet hos postvæsenet mod en afgift på 5 %.
forevist uddrag af bilag 9 forklarede tiltalte, at der er tale om en konto tilhørende t2 auktio-
ner. om overførsel af penge til ts konti forklarede tiltalte, at beløbet på 1,5 mio kr. den 3.
november 2010 er det aftalte forskud. nr. 1474 henviser til kvitteringsnummeret fra auktions-
husets system. beløbet på 1,1 mio kr. har intet med betalingen af t at gøre. beløbet blev over-
ført fra auktionshuset konto i arbejdernes landsbank. beløbet på 406.550, der er overført den
13. januar 2011 er afregning vedrørende møntsamlingen. de 500.000 kr. den 12. januar 2011
har intet med frimærker og mønter at gøre, men er et afdrag på et lån. tiltalte var blevet gode
venner med a og i slutningen af 2010 var tiltaltes likviditet meget stram. tiltalte havde på det
                                                 - 6 -
tidspunkt blandt andet betalt forskuddet til t. tiltalte vidste, at han ville komme til penge igen
i 2011, og derfor lånte tiltalte ad 5 - 6 gange i alt 1,2 mio kr. af a. a kom med pengene i
kontanter i pakker med 100.000 kr. tiltalte spurgte, hvorfor pengene var i kontanter, da det
trods alt var usædvanligt, og a fortalte, at pengene og hans formue stammede fra salg af time-
share lejligheder, som han havde købt op. det forstod tiltalte ikke helt, da timeshare lejlighe-
der på det tidspunkt ikke var det mest hotte, men a forklarede, at han havde købt lejligheder
op i stort antal og solgte dem i rusland. a fortalte, at det russiske marked var meget kontant-
baseret, og det kendte tiltalte selv til fra handel med frimærker. tiltalte modtog pengene i
danske kroner og satte dem i banken. tiltalte troede, at der i realiteten var tale om en del af de
1,5 mio kr., som han havde overført til t i forskud. han aftalte med a, at lånet skulle tilbage-
betales i forbindelse med købet af ejendommen på x-vej. han betalte lånet tilbage med
500.000 kr., ad to gange og en overførsel på 200.000 kr. tiltalte er ikke rigtig klar over, hvor-
for han betalte lånet tilbage over 3 gange. det var lidt af en kamp at holde kassekreditten un-
der maksimum på 7 mio kr., og tiltalte måtte overføre beløb fra forskellige konti for at samle
sammen til betaling af lånet. overførslerne den 12. januar 2011 på henholdsvis 800.000 kr. og
500.000 kr. er eksemplar herpå. afdragene på lånet blev overført til t konto. det er forkert,
når der ved en af betalingerne er anført, at det drejer sig frimærker. der blev lavet små hånd-
skrevne sedler som bevis for lånene. tiltalte mener, at sedlerne blev revet i stykker i forbin-
delse med indfrielsen. tiltalte tror, at t vidste, at tiltalte havde lånt 1,2 mio kr. af a, og a bad
tiltalte om at indbetale beløbene på ts konto. tiltalte husker ikke, hvorfor de 200.000 kr. blev
overført til en anden konto end de 2 x 500.000 kr., men måske var det fordi, at kontoen ved-
rørte hushandelen.
tiltalte forklarede, at han havde et anneks, som a skulle leje. a skulle benytte det, når han
var i danmark. a nåede dog aldrig at flytte ind. a skulle betale 7.000 kr. om måneden, og a
skulle flytte ind den 1. oktober 2011. tiltalte ringede og rykkede for betaling af husleje og for
at høre, hvornår a flyttede ind, men tiltalte fik ikke fat i a.
om afhøringen den 12. oktober 2011 (bilag 2, side 2) forklarede tiltalte, at han på sit arbejde
blev ringet op af narkotikapolitiet, der oplyste, at de ville ransage annekset. tiltalte tog hjem
og blev mødt af to politifolk. tiltalte var temmelig rystet over at have politiet "i sin baghave",
og det kan godt passe, at tiltalte to gange oplyste, at han ikke havde haft forretninger med t
eller a. tiltalte ringede imidlertid kort efter til politiet og fortalte, at han havde solgt frimær-
ker for t og lånt penge af a. det kan godt passe, at forløbet var som beskrevet i rapporten.
forsvareren dokumenterede fra bilag (8-27) 6 og bemærkede, at låneforholdet omtales flere
forskellige steder, herunder i denne rapport af 11. januar 2012.
tiltalte forklarede, at han gav rabat i forbindelse med salget af ts frimærker og mønter, da der
var tale om en stor indlevering og mennesker han kendte. tiltalte tilbød - efter hårde forhand-
linger med a - at sælge frimærker og mønter uden provision, men fik alligevel helarkene som
provision. provisionen er normalt 25 % fra henholdsvis køber og sælger.
anklageren dokumenterede salgsresultat vedrørende mønter (vedhæftet bilag 20). tiltalte
forklarede, at køber betalte 25 % i provision.
tiltalte bekræftede, at han den 3. januar 2011 solge frimærkerne til ... a/s. det var aftalt med
e, at firmaet skulle betale købesummen senere. tiltalte modtog først halvdelen af beløbet, og
det kan godt passe, at den sidste halvdel af beløbet blev betalt i december 2011. købesummen
                                                 - 7 -
blev afregnet på denne måde, fordi e først skulle have tid til at bearbejde frimærkerne og
sælge dem på auktion.
afhørt af forsvareren forklarede tiltalte, at det var nødvendigt for ham at låne penge af andre
end a. han lånte således 1 mio kr. af sine forældre.
forsvareren dokumenterede fra bilag 20, herunder kopi af låneaftale og følgeseddel af 29.
april 2011.
tiltalte forklarede vedrørende følgesedlen, at den er en kvittering for en del af de gangbare
frimærker, som han indleverede til postvæsenet. efter indleveringen blev mærkerne stemplet,
og han fik udleveret nye gangbare frimærker, der blandt andet blev brugt til forsendelse af
auktionskataloger.
tiltalte forklarede, at han fastsatte forsikringssummen til 3 mio kr., for at være på den sikre
side."
tiltalte har forklaret ad forhold 4 a:
"...at han kender b både personligt og forretningsmæssigt. b har lavet noget arbejde for tiltalte
firma på ejendommen på lygten. tiltalte vidste, at bs firma havde nogle forskellige proble-
mer. det kan godt være, at b har fortalt, at han var i gang med at oprette et nyt selskab. på
tidspunktet for samtalen med b troede tiltalte, at han manglede at blive krediteret et beløb. i
forbindelse med den store ombygning af ejendommen ude på lygten, havde d lovet ham en
kreditnota på noget andet arbejde, som d havde udført for tiltalte på østerbro. da de talte
sammen, troede tiltalte ikke, at denne kreditnota var udfærdiget. det viste sig imidlertid, at
den var udfærdiget 1 år forinden. det er rigtigt, at de talte om, at kreditnotaen ikke skulle ud-
færdiges.
forevist forhold 4, bilag 3-3, kontoudtog for …byg a/s forklarede tiltalte, at han ikke anede,
at han skyldte beløbet på 68.933,75 kr. det var tanken, at det beløb skulle krediteres.
forevist bilag 3-2, kreditnota af 23. november 2010 på 81.250 kr. forklarede tiltalte, at b
havde lovet tiltalte et kreditnota for det beløb og for beløbet 68.933,75 kr. det er rigtigt, at
han ringede til konkursboet for at få en kreditnota. det har d også bekræftet."
tiltalte har forklaret ad forhold 4 b, blandt andet, at han modtog noget værktøj.
tiltalte har forklaret ad forhold 5:
"...blandt andet, at det er korrekt, at han har opbevaret de pågældende våben. c spurgte på et
tidspunkt, om tiltalte ville hjælpe med at købe de pågældende våben, så han kunne fortsætte
med at gå på jagt, hvilket tiltalte indvilligede i."
tiltalte har forklaret ad forhold 6, at det er rigtigt, at hun på bopælen uden politiets tilladelse
var i besiddelse af 1 cs-gasspray og 2 peberspray.
tiltalte har forklaret ad forhold 7:
                                                - 8 -
"...at han har sendt sms´erne. da han sendte dem, havde han ikke sovet i 14 dage på grund af
politiets sag mod ham. han blev ringet op af forskellige mennesker. han var ekstremt bange
for at miste sit job hos y-firma, som han er meget glad for. han sendte derfor sms´erne for at
skabe sympati om sin person. efter at have sendt dem smed han mobiltelefonen og simkortet i
havnen. det var ufatteligt dumt af ham at sende beskederne. tiltalte havde ikke til hensigt at
afpresse nogen. telefonen og det tilhørende simkort havde han købt specielt til formålet. til-
talte kørte efterfølgende ind til advokat nemeth og fortalte, hvad han havde gjort. tiltalte kan
ikke forklare, hvorfor han skrev, at der skulle betales penge. han ville ikke have modtaget
pengene, hvis der var kommet nogle.
afhørt af advokat nemeth forklarede tiltalte, at han ikke havde til hensigt at sende flere
sms´er. der skulle ikke konkretiseres noget. han sundede sig natten over, og dagen efter om-
kring kl. 08.00 kørte han ind til advokaten".
vidnet e har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...forklarede ad forholdene 1, 1a og 3, at han er indehaver af ... a/s. vidnet har været ansat i
t2 auktioner fra 1994 - 2009. vidnet har efterfølgende flere gange købt frimærker af t2. i
slutningen af 2010 eller begyndelsen af 2011 købte vidnet en større portion frimærker af t2
for 1,6 mio kr. t2 var ved at afhænde sit autionsfirma og ønskede derfor at sælge de frimær-
ker, der var tilbage. det var vidnets opfattelse, at det var restlageret, der blev solgt. t2 sagde
ikke noget om, hvorvidt frimærkerne stammede fra enkeltpersoner eller ej. det havde hele
tiden været været meningen, at vidnet skulle overtager restlageret, når t2 ophørte med at
drive virksomhed. vidnet troede, at han skulle købe mærker for et mindre beløb, men på et
tidspunkt steg købesummen til 1,6 mio kr. vidnet husker ikke, hvilket beløb, der tidligere
havde været på tale. vidnet kan ikke sige, om en større del af de frimærker, han overtog,
stammede fra et bestemt parti eller fra mange forskellige steder. vidnet kan med sikkerhed
sige, at frimærkerne i hvert fald kom fra mere end et sted. der var 4 - 5 flyttekasser med sam-
linger. nogle af frimærkerne var sat på auktionskort og dermed bearbejdet, mens andre fortsat
sad i samlinger. nogle af de dyre ting var blevet bearbejdet og taget ud af samlinger. det var
en mindre del af frimærkerne.
vidnet forklarede, at der tidligere - for ca. 50 år siden - typisk var tale om, at frimærkesam-
lere samlede mærker fra hele verden. man havde et album for hvert land og søgte at samle
alle mærker fra det pågældende land. der var en del, der tydede på, at det her var sådan en
samling. det var vidnets indtryk dengang, at samlingerne ligesom var taget ned fra hylderne.
foreholdt sin forklaring som gengivet i bilag 8, side 2, sidste afsnit, bekræftede vidnet at have
forklaret som gengivet. det er også vidnets opfattelse, at frimærkerne kom fra flere forskel-
lige samlinger. der var noget mindre værdifuldt imellem og noget, der kostede penge. vidnet
kan ikke udtale sig om, hvorvidt de mærker, der kostede penge, kom fra en eller flere samlin-
ger. når frimærker er anbragt på et auktionskort, er det ikke muligt at se, om de kommer fra
en eller flere samlinger. vidnet kan ikke sige noget om, hvordan de værdifulde og mindre
værdifulde mærker fordelte sig. de store værdier lå i de områder, som vidnet har forklaret om
til politiet. som vidnet forstod det, havde en medarbejder hos t2 bearbejdet frimærkerne, men
at den pågældende var blevet syg, og vidnet havde overtaget frimærkerne. vidnet vurderede
ikke hver enkelt album men foretog et overslag vedrørende værdien af frimærkerne.
anklageren dokumenterede kontrakten af 3. januar 2011 vedhæftet bilag 8.
                                                 - 9 -
vidnet bekræftede, at det var den aftale, der blev indgået. aftalen blev udformet som beskre-
vet, fordi vidnet ikke havde pengene her og nu.
anklageren dokumenterede fra bilag 8, side 2, 3. sidste afsnit.
vidnet forklarede, at det nok skal passe, at han anslog, at hvad der svarede til 3/4 af af købs-
prisen sad på de nævnte auktionskort.
afhørt af advokat németh forklarede vidnet, at som han husker det, var hovedparten af de
frimærker, der var anbragt på auktionskort, sat på auktionskort fra t2 auktioner a/s."
vidnet d har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
" ...forklarede ad forhold 7, at han er ... i y-firma og har været det i ca. 20 år. vidnet har an-
svaret for firmaets drift. vidnet lærte t2 at kende for 6-8 år siden i forbindelse med, at y-
firma begyndte at overveje et samarbejde vedrørende salg af frimærker og mønter. den 1.
januar 2011 begyndte t2 hos y-firma med ansvaret for salget af frimærker og mønter. vidnet
har altid haft et glimrende forhold til t2 og de medarbejdere fra t2 auktioner, der fulgte med
over. i foråret 2012 hørte vidnet fra t2 om sagen, som politiet havde indledt mod blandt andre
t2. vidnet meddelte t2, at man måtte se, hvad der skete og så tage stilling. t2 fortsatte i sin
stilling hos y-firma.
vidnet forklarede ad forhold 7, at det var ham, der modtog sms´erne. han var ikke vant til det
indhold, og han kontaktede derfor københavns politi. politiet kom, så på beskederne og
overtog sagen. 24 eller 36 timer herefter meddelte politiet ham, at det var overstået, og at man
vidste, hvem der havde sendt beskederne. vidnet fik oplyst, at det var t2. vidnet har vanske-
ligt ved at svare på, om formålet med beskederne var at afpresse y-firma. vidnet og politifol-
kene talte om dette spørgsmål, idet man ikke kunne se noget formål med beskederne. man
vurderede, at beskederne måtte være sendt i fuldskab eller lignende. vidnet kan ikke se noget
formål i, at t2 skulle afpresse y-firma. samtalen om formålet fandt sted, efter at vidnet var
blevet orienteret om, at t2 havde sendt beskederne. da vidnet modtog sms´erne tog han ind-
holdet alvorligt og for pålydende. han gik til politiet efter at have modtaget den første be-
sked."
vidnet f har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...forklarede ad forhold 1, 1 a og 3, at han fra 2006 til 2010 var ansat i t2 auktioner. vidnet
fulgte med over til y-firma, hvor han var ansat i 4 - 5 måneder. hos t2 auktioner var vidnets
arbejdsområder frimærker og ledelse. fra midten af 2010 var vidnet stedfortræder for t2 og
stod for al det praktiske i forbindelse med auktionssalg af frimærker. vidnet har set t 2 - 3
gange i firmaet i 2010. den ene gang var hun sammen med en mand. vidnet husker, at han i
den forbindelse var med til at bære frimærker ind fra en bil. vidnet kan huske situationen,
fordi det var usædvanligt, at det var en kvinde, der indleverede frimærker. g skulle have taget
sig af samlingen. på grund af gs sygdom hjalp vidnet med at bære kasserne op på 1. salen.
vidnet tømte indholdet ud på borde, så g kunne begynde at vurdere frimærkerne. hvis vidnet
husker rigtigt, blev frimærkerne indleveret lige efter en auktion, og da firmaet var ved at blive
solgt, kom frimærkerne ikke på auktion. vidnet husker ikke, om g begyndte at klargøre fri-
mærkerne til auktion, men vidnet er sikker på, at g bladrede det hele igennem og så på fri-
mærkerne. vidnet husker, at g og han talte om, at det var morsomt, at en kvinde hed t til for-
                                               - 10 -
navn. samlingen fyldte 4 - 6 flyttekasser. vidnet mener, at han kun så frimærker. vidnet hu-
sker således ikke, om der også var en møntsamling.
vidnet vicepolitikommissær michael klausen har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...forklarede ad forhold 1, 1 a og 3, at det er korrekt, at han var efterforskningsleder i sagen
mod a og i nærværende sag. t forklarede under den første afhøring til vidnet, at hun havde
samlet på frimærker, siden hun var 18 år. der var ingen andre end hende, der kendte til sam-
lingen. hun kunne ikke fortælle noget om samlingen herunder hvilke mærker, den bestod af.
vidnet troede derfor ikke på hendes forklaring.vidnet mener, at t havde på fornemmelsen, at
politiet ikke troede på hende. hun fortalte derefter vidnet, at hun havde fået frimærkerne på
… af en person, der hed knud. vidnet kontaktede …, der ikke kendte til nogen knud, der
skulle have haft en sådan samling. vidnet rettede henvendelse til …, der henviste til en per-
son, der havde afløst for bestyreren på stedet. denne person kendte heller ikke til knud. gen-
nem efterforskningen i miljøet fik vidnet det indtryk, at man i frimærke kredse kender hinan-
den, og ved hvad der sker. det var derfor vidnets indtryk, at man i frimærke miljøet i … ville
have haft kendskab til en samling som den omhandlede til en værdi på 1,5 mio kr. politiet
fortsatte derfor ikke efterforskningen.
adspurgt af advokat pihlmann forklarede vidnet, at han ikke selv har viden om frimærker.
hans viden stammer alene fra udtalelser fra andre. han har ikke ledt efter personen knud i
folkeregistret, idet der er for mange, der hedder det.
vidnet forklarede ad forhold 7, at politiet fik en henvendelse fra h om nogle trusselssms´er,
der var sendt til y-firma. vidnet kontakte d. der var lige blevet berammet retsmøde i en til-
ståelsessag mod t2, og det var politiets opfattelse, at nogen med kendskab til denne sag gen-
nem retslisten søgte at tjene penge på sagen. man tog derfor beskederne alvoligt. man fik
identificeret, hvor telefonen og taletidskortet var købt, og man afventede, at der blev sendt
nye beskeder. nogle dage efter fik vidnet besked om, at det var t2, der havde sendt beske-
derne. det overraskede vidnet."
vidnet a har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...om det ene ton hash, som vidnet har erkendt, at han skulle sørge for transport af til dan-
mark, forklarede vidnet i overensstemmelse med forklaringen gengivet på side 70 midt for i
dommen.
vidnet forklarede, at han gav t de 1,2 millioner. det var tale om en kærligshedserklæring. de
var gået fra hinanden, men hvis de havde været gift, var han kommet til at betale et tilsva-
rende beløb til hende. vidnet fortalte ikke t, at der var tale om en gave, da hun ikke behøvede
at takke. vidnet talte ikke med t2 om, hvad der skulle stå af tekst i forbindelse med over-
førslerne.
om båden, som han har forklaret om på side 26 i dommen, forklarede han, at han i forbin-
delse med et projekt på hejrevej fik til opgave at finde investorer. han skulle have sine penge,
når projektet var færdigt, men da han ikke troede på projektet, ønskede han ikke at vente med
at få sin betaling. han gik derfor efter båden og fik den. han foretrækker penge fremfor beta-
ling i naturalier.
                                               - 11 -
om de 523 kg hash, som politiet fandt i forbindelse med anholdelsen, forklarede vidnet, at det
ikke var meningen, at de skulle være opbevaret hos t. intet af hashen skulle have været opbe-
varet hos hende, men på grund af nogle uheldige omstændigheder blev det nødvendigt at op-
bevare noget på adressen på x-vej. hashen blev transporteret i toyota hiacen. han stod plud-
selig med nogle kæmpe problemer inklusiv en toyota hiace fyldt med hash. bilen tilhørte
ham men stod i ts navn, fordi han boede i spanien. han brugte bilen til at transportere tøj i."
oplysningerne i sagen.
der er sket dokumentation som anført i retsbogen.
personlige oplysninger.
t har ikke afgivet forklaring om sine personlige forhold.
tiltalte er ikke tidligere straffet.
tiltalte har været frihedsberøvet fra den 4. oktober 2011 til den 6. marts 2012.
t2 har ikke afgivet forklaring om sine personlige forhold.
tiltalte er ikke tidligere straffet.
rettens begrundelse og afgørelse.
ad forhold 1, 1 a og 3
det bemærkes indledningsvist, at anklageskriftets udformning findes at opfylde betingelserne
i retsplejelovens § 834, stk. 1, nr. 3.
der er i forholdene rejst tiltale for hæleri af særlig grov beskaffenhed vedrørende et beløb på
ca. 3,1 mio. kr. beløbet omfatter 1,5 mio kr., som de tiltalte har forklaret var en forudbetaling
til tiltalte t vedrørende frimærkesamlingen, et beløb på 406.550 kr., som udgør provenuet ved
salget af en møntsamling og et beløb på 1,2 mio kr., som tiltalte t2 og vidnet a har forklaret
var et lån, som sidstnævnte ydede tiltalte t2.
ad frimærke- og møntsamlingen:
det lægges efter vidnet fs forklaring sammenholdt med vidnet gs dokumenterede forklaring
til rapport til grund, at frimærke- og møntsamlingen har eksisteret, og det findes efter bevisfø-
relsen ikke godtgjort, at samlingen hidrører fra en strafbar lovovertrædelse. allerede som
følge heraf frifindes de tiltalte for denne del af tiltalen.
ad beløbet på 1,2 mio kr.:
beløbet hidrører fra a, der ved byrettens dom af 7. februar 2013 blev dømt for handel med
hash. det er dokumenteret fra dommen, der er under ankebehandling, at a erkendte at have
medvirket til transport af 1 ton hash fra spanien til danmark, og at han fik 1 mio kr. for trans-
porten. under disse omstændigheder og sammenholdt med tiltalte t2s forklaring om, at a
kom med pengene i kontanter, der var pakket med 100.000 kr. i hver pakke, at lånet skulle
tilbagebetales ved, at beløbet blev overført til tiltalte t konto, og at a forklarede, at pengene
                                                 - 12 -
stammede fra kontanbaseret timeshare handel med lejligheder, finder retten det godtgjort, at
pengene hidrørte fra en strafbar lovovertrædelse, og at tiltalte t2 indså dette som overvejende
sandsynligt.
som følge heraf findes tiltalte t2 skyldig i i forhold 3 i hæleri efter straffelovens § 290, stk. 2,
jf. stk. 1, for så vidt angår beløbet på 1,2 mio kr.
der er ikke ført bevis for, at tiltalte t var bekendt med, at frimærkesamlingen blev solgt for
ca. 1,5 mio kr., eller at hun var bekendt med, at a og tiltalte t2 havde aftalt, at beløbet på 1,2
mio kr. skulle indsættes på hendes konto. som følge heraf og henset til indholdet af de be-
mærkninger, der ledsagede overførslerne af de 2 x 500.000 kr. og 1 x 200.000 kr. finder retten
det ikke godtgjort, at tiltalte t vidste eller bestemt formodede, at beløbet på 1,2 mio kr. hid-
rørte fra en strafbar lovovertrædelse.
som følge heraf frifindes tiltalte t i forhold 1 og 1 a.
ad forhold 4 a
det lægges til grund, at t2 holding aps den 23. november 2011 skyldte ... byg a/s kr.
68.933,75. som følge heraf og under hensyn til indholdet af telefonsamtalen den 23. novem-
ber 2011 mellem tiltalte og b finder retten det bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen.
ad forhold 4 b
ved tiltaltes erkendelse findes det bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med tilta-
len.
ad forhold 5
på baggrund af indholdet af telefonsamtalen den 27. november 2011 mellem tiltalte og c fin-
der retten det bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med tiltalen.
ad forhold 6
ved tiltaltes erkendelse og de i øvrigt foreliggende oplysninger er det bevist, at tiltalte er skyl-
dige i overensstemmelse med tiltalen.
ad forhold 7
idet anklagemyndigheden ikke har ført bevis for, at tiltalte havde det nødvendige berigelses-
forsæt, frifindes tiltalte.
straffen for tiltalte t fastsættes efter våbenbekendtgørelsens § 44, stk. 4, jf. § 15, stk. 1, nr.
11, til en bøde på 1.400 kr. forvandlingstraffen er fængsel i 6 dage.
påstanden om konfiskation af en cs-gasspray og 2 peberspray tages i medfør af straffelovens
§ 75, stk. 2, til følge som nedenfor bestemt.
straffen for tiltalte t2 fastsættes efter straffelovens § 290, stk. 2, jf. stk. 1, og § 285, stk. 1, jf.
§ 279, jf. § 21, og jf. § 283, stk. 1, jf. § 21 og § 23.
to voterende stemmer for at fastsætte straffen til fængsel i 8 måneder, mens en voterende
stemmer for at fastsætte straffen til fængsel i 10 måneder.
                                              - 13 -
der afsiges dom efter stemmeflertallet, således at straffen fastsættes til fængsel i 8 måneder.
thi kendes for ret:
tiltalte t straffes med en bøde på 1.400 kr.
forvandlingsstraffen er fængsel i 6 dage.
hos tiltalte konfiskeres en cs-gasspray og 2 peberspray.
tiltalte t2 straffes med fængsel i 8 måneder.
statskassen betaler sagens omkostninger vedrørende tiltalte t herunder 50.700 kr. + moms i
salær til forsvareren, advokat kåre philmann.
tiltalte t2 skal betale sin andel af sagens omkostninger herunder 36.200 kr. + moms i salær
til forsvareren, advokat anders nemeth.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 11. juni 2014
sag 278/2012
(2. afdeling)
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
mod
topdanmark a/s og
td.0151 aps
(advokat svend erik holm for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 19. afdeling den 7. august 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, vibeke rønne, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
denne sag angår topdanmark a/s’ og td.0151 aps’ fradrag for tab på aktier og anparter –
nærmere bestemt opgørelse af anskaffelsessummen for deres afståede aktier og anparter – i
henholdsvis tdb.01 a/s og td.0154 aps. i begge disse selskaber var der gennemført tabs-
givende valutaterminsforretninger i usd over for eur.
som anført i landsrettens dom gennemførtes samtidig gevinstgivende valutaterminsforretnin-
ger i dkk over for usd i disse selskabers søsterselskaber tdb.02 a/s og td.0153 aps.
om den videre skattemæssige behandling af disse kursgevinster har skatteministeriet oplyst
følgende:
                                                 - 2 -
       ”moderselskabet har ret til at udlodde hele gevinsten som udbytte uden skat i medfør af
       selskabsskattelovens § 13…
       denne adgang har moderselskabet faktisk benyttet i forhold til den realiserede fortjene-
       ste i td.0153 aps…
       td.0153 aps indgik de modsatrettede terminsforretninger til søsterselskabet td.0154
       aps og opnåede en gevinst på 25.294.680 kr.
       dette resultat indgår i selskabets årsregnskab for 2000, hvor det samtidig kan konstate-
       res, at der er foretaget skattefri udbytteudlodning med i alt kr. 25 mio…
       for så vidt angår den realiserede fortjeneste i tdb.02 a/s er denne indgået i et efterføl-
       gende helt tilsvarende skattearrangement med tab på valutaterminsforretninger og reali-
       sation af dette ved koncerninternt salg af aktierne til følge [i 2002]…”
ifølge nationalbanken er centralkursen over for euro for den danske krone fastsat til 7,46038,
og den danske krone skal holdes inden for et udsvingsbånd på +/-2,25 %, men reelt er udsvin-
gene betydeligt mindre.
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
som nærmere beskrevet i landsrettens dom havde topdanmark a/s og td.0151 aps, hvoraf
det sidste selskab var et datterselskab af topdanmark, i indkomståret 2000 hver to dattersel-
skaber, som foretog modsatrettede, kortfristede valutaterminsforretninger med jyske bank.
topdanmark havde tdb.01 a/s og tdb.02 a/s, mens td.0151 havde td.0153 aps og
td.0154 aps. alle selskaberne var sambeskattede, og der er ikke oplysning om aktiviteter i
de fire datterselskaber ud over valutaterminsforretningerne. det ene af hvert af de to par dat-
terselskaber foretog en kortfristet valutaterminsforretning i usd mod eur, mens det andet
datterselskab i samme periode og for stort set samme beløb foretog en valutaterminsforretning
i dkk mod usd. det ene datterselskab led som følge heraf et tab, mens søsterselskabet
havde en næsten tilsvarende gevinst.
i topdanmarks datterselskab tdb.01 var tabet på 15.929.865 kr., mens gevinsten var på
16.333.200 kr. i tdb.02. i td.0151’s datterselskab td.0154 var tabet på 25.024.150 kr.,
                                                 - 3 -
mens gevinsten var på 25.294.680 kr. i td.0153. topdanmark dækkede tabene for tdb.01
og td.0154 (de tabslidende datterselskaber) over for jyske bank i henhold til støtteerklærin-
ger. de betalte beløb blev herefter opført som gæld på selskabernes mellemregningskonti med
topdanmark. der blev i tilknytning til valutaterminsforretningerne gennemført en kapitalfor-
højelse i tdb.01 på 15 mio. kr. og senere en yderligere kapitalforhøjelse på 15 mio. kr., og
der blev gennemført en kapitalforhøjelse i td.0154 på 25 mio. kr. som følge af kapitalforhø-
jelserne indfriede de tabslidende datterselskaber deres gæld til topdanmark.
de tabslidende datterselskaber blev solgt til andre selskaber i koncernen inden indkomstårets
udløb, og i den forbindelse blev der selvangivet aktieavancetab på henholdsvis på 13.034.942
kr. for topdanmark og 25.047.934 kr. for td.0151.
skatteministeriet har gjort gældende, at der ved opgørelsen af aktieavancetabet skal ses bort
fra den første kapitalforhøjelse på 15 mio. kr. i tdb.01 og fra kapitalforhøjelsen på 25 mio.
kr. i td.0154, som i det væsentlige dækkede tabene ved valutaterminsforretningerne i de to
datterselskaber.
vurdering
efter § 2, stk. 2, jf. § 1, stk. 1, i den dagældende aktieavancebeskatningslov, jf. lovbekendtgø-
relse nr. 643 af 5. august 1999, kunne tab ved afståelse af aktier eller anparter på et tidspunkt,
der ligger mindre end tre år efter erhvervelsen, fradrages i indkomstårets fortjeneste ved afstå-
else af aktier, der var skattepligtig efter stk. 1. efter lovens § 2, stk. 3, 2. pkt., og § 6, stk. 1 og
2, skulle tabet opgøres som forskellen mellem afståelsessummen og anskaffelsessummen for
de pågældende aktier/anparter.
spørgsmålet under denne sag er, om der ved beregningen af topdanmarks anskaffelsessum
for aktierne i tdb.01 skal ses bort fra den første kapitalforhøjelse på 15 mio. kr., og om der
ved beregningen af td.0151’s anskaffelsessum for anparterne i td.0154 skal ses bort fra ka-
pitalforhøjelsen på 25 mio. kr. – i begge tilfælde med den virkning, at tabet ved salg af aktier
og anparter bliver tilsvarende mindre.
valutaterminsforretningerne var i forhold til topdanmark og td.0151 uden nævneværdig
økonomisk risiko og havde ingen forretningsmæssig begrundelse. formålet med forretnin-
                                              - 4 -
gerne var alene at påføre det ene af to søsterselskaber under hvert af selskaberne et tab, som
modsvaredes af en gevinst af nogenlunde samme størrelse i det andet søsterselskab. forret-
ningerne var således tilrettelagt og blev også gennemført på en måde, som i realiteten var
økonomisk neutral for moderselskaberne (topdanmark og td.0151).
det var på forhånd planlagt, at det datterselskab, som led tab, via en kapitaludvidelse (og
dermed en forøgelse af aktiernes/anparternes anskaffelsessum) finansieret af topdanmark
skulle indfri sin gæld, således at kapitaludvidelsen kunne slå igennem som et tab på akti-
erne/anparterne i det pågældende selskab ved et salg inden for tre år efter erhvervelsen. den
måde, som valutaterminsforretningerne var tilrettelagt og gennemført på, betød således – i
sammenhæng med sambeskatningsreglerne – at dispositionernes eneste formål og eneste
virkning var at skabe et fradragsberettiget tab for moderselskaberne efter reglerne i den da-
gældende aktieavancebeskatningslov. den del af tabet på aktier i tdb.01 og den del af tabet
på anparter i td.0154, som modsvares af kapitalforhøjelserne som følge af terminsforretnin-
gerne, kan derfor ud fra en helhedsvurdering ikke anses for reelle tab, men må anses for tab,
der er konstrueret alene med henblik på at opnå et fradragsberettiget tab.
under disse omstændigheder finder højesteret, at der ved opgørelsen efter aktieavancebeskat-
ningsloven af topdanmarks tab ved salg af aktierne i tdb.01 og af td.0151’s tab ved salg af
anparterne i td.0154 skal ses bort fra den del af anskaffelsessummerne, som hidrører fra de
nævnte kapitalforhøjelser.
da topdanmark og td.0151 ikke har bestridt den beløbsmæssige opgørelse af skatteministe-
riets principale påstande, tager højesteret herefter disse påstande til følge.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift for landsret og højesteret med
800.000 kr. og af retsafgift for landsret og højesteret med 10.000 kr., i alt 810.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
topdanmark a/s skal anerkende, at tabet på aktier i tdb.01 a/s ændres fra 13.034.94 kr. til
534.796 kr.
                                                - 5 -
td.0151 aps skal anerkende, at tabet på anparter i td.0154 aps ændres fra 25.047.934 kr.
til 47.934 kr.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal topdanmark a/s og td.0151 aps solida-
risk betale i alt 810.000 kr. til skatteministeriet.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                       dobbeltlukkede døre
                      højesterets kendelse
                           afsagt torsdag den 28. juni 2012
sag 155/2012
journalist bo maltesen
(advokat gunnar homann)
og
t
(advokat anders németh, beskikket)
kærer østre landsrets afgørelse i sagen:
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat anders németh, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i glostrup den 26. april 2012 og østre lands-
rets 1. afdeling den 7. maj 2012.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: niels grubbe, jon stokholm og vibeke rønne.
påstande
kærende, journalist bo maltesen og t, har nedlagt påstand om, at kendelserne om dørlukning
i medfør af retsplejelovens § 29, stk. 1, nr. 2, ophæves.
bo maltesen har endvidere nedlagt påstand om, at kendelserne om dobbelt dørlukning i med-
før af retsplejelovens § 29c, stk. 1, 2. pkt., ophæves.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
                                                - 2 -
anbringender
[udeladt.]
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, som er anført af landsretten, og da det, der er anført om artikel 6 og artikel 10 i
den europæiske menneskerettighedskonvention ikke kan føre til andet resultat, tiltræder hø-
jesteret, at det under hensyn til statens forhold til fremmede magter blev besluttet, at hoved-
forhandlingen i straffesagen mod t skulle behandles for lukkede døre, jf. retsplejelovens § 29,
stk. 1, nr. 2. ligeledes tiltræder højesteret, at forhandlingen om, hvorvidt dørene skulle luk-
kes, foregik for lukkede døre, jf. retsplejelovens § 29c, stk. 1, 2. pkt.
højesteret stadfæster derfor landsrettens kendelse.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.