text:
                                       dom
afsagt den 28. november 2011 af østre landsrets 14. afdeling
(landsdommerne b. o. jespersen, olaf tingleff og katja høegh).
14. afd. nr. b-2536-09:
1) a
2) a holding a/s
3) a ejendomme a/s
4) a a/s
(alle ved advokat carsten brink)
mod
sydbank a/s
(advokat anne buhl bjelke)
 indholdsfortegnelse
påstande............................................................................................................................. - 3 -
sagsfremstilling ................................................................................................................ - 5 -
investeringer og kassekreditter i sydbank (tidligere banktrelleborg).............................. - 5 -
investeringsprofil og kategorisering af a og selskaberne efter mifid-reglerne.................25
parternes drøftelser m.v. om investeringerne.......................................................................32
kursudvikling 2003 - 2009 ..................................................................................................39
a og selskabernes investeringer i øvrigt ..............................................................................39
salget af aktierne..................................................................................................................40
tabsopgørelse ......................................................................................................................45
forklaringer..........................................................................................................................51
retsgrundlaget......................................................................................................................79
procedure..............................................................................................................................84
a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s ................................................................84
sydbank................................................................................................................................90
rettens begrundelse og resultat..........................................................................................100
a og selskabernes betalingspåstande .................................................................................100
sydbanks selvstændige påstande .......................................................................................102
sagsomkostninger ..............................................................................................................103
domskonklusion………………………………………………………………………-101-
 påstande
denne sag, der er anlagt ved retten i næstved den 1. maj 2009, er ved kendelse af 22.
september 2009 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens §
226, stk. 1.
a har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 2.900.000 kr. med tillæg af
den til enhver tid gældende procesrente fra den 14. marts 2009.
a holding a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 54.300.000 kr.
med tillæg af procesrente fra den 14. marts 2009.
a ejendomme a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 3.300.000
kr. med tillæg af procesrente fra den 14. marts 2009.
a a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 4.500.000 kr. med tillæg
af procesrente fra den 14. marts 2009.
sydbank a/s har påstået frifindelse.
derudover har sydbank a/s nedlagt selvstændige påstande om,
    -   at a tilpligtes at betale 6.830.982 kr.,
    -   at a holding a/s og a tilpligtes in solidum at betale 6.655.005 kr. og
    -   at a ejendomme a/s og a tilpligtes in solidum at betale 2.772.935 kr.
beløbene tillægges sydbank a/s’ til enhver tid værende højeste udlånsrente, pt. 15 % pro
anno, fra den 20. december 2008, subsidiært morarente fra den 28. februar 2009.
a, a holding a/s, a ejendomme a/s har påstået frifindelse over for sydbank a/s’
selvstændige betalingspåstande.
sagen drejer sig om, hvorvidt sydbank a/s (”sydbank” i det følgende) er
erstatningsansvarlig for det tab, a og de tre selskaber, a holding a/s, a ejendomme a/s
og a a/s (”selskaberne” i det følgende), som tilhører ham, har lidt ved et salg af as og
 selskabernes aktieposter den 23. oktober 2008, hvor aktierne som følge af finanskrisen var
faldet meget betydeligt i værdi. a og selskaberne har gjort gældende, at tabet er forårsaget
af sydbanks (tidligere banktrelleborg a/s’) manglende overholdelse af de såkaldte
”mifid-regler”, der trådte i kraft den 1. november 2007, og som pålagde
værdipapirhandlere - herunder pengeinstitutter - som udøver investeringsrådgivning eller
porteføljepleje, at foretage ”egnethedstest” med henblik på at kunne anbefale kunden den
værdipapirhandel eller de finansielle instrumenter, som egner sig for kunden. ifølge a og
selskaberne ville udførelse af en sådan test have vist, at a og selskaberne ikke, som det
skete, burde have investeret 100 % i aktier og herunder i meget betydeligt omfang for
midler lånt af banken. sagsøgernes påstandsbeløb svarer til den nettoformue, a og
selskaberne gør gældende, at de ville have haft, hvis sydbank på baggrund af en sådan test
havde rådgivet behørigt om en formueplacering i primært obligationer.
 sagsfremstilling
investeringer og kassekreditter i sydbank (tidligere banktrelleborg)
a solgte i 2004 sin bilforretning, som han havde drevet i selskabet a a/s. a holding a/s,
som a ejer, er holdingselskab for a a/s og for a ejendomme a/s, der ejede og ejer en
udlejningsejendom i x-by.
a og selskabernes bankforbindelse havde i en del år forud for 2004 været x-by sparekasse
(senere sparekassen spartrelleborg – ”spartrelleborg” i det følgende) og var også kunde i
pengeinstituttet i årene efter salget af virksomheden. spartrelleborg blev fra sommeren
2006 blev til banktrelleborg a/s (herefter ”banktrelleborg”). banktrelleborg blev med
virkning fra 1. januar 2007 fusioneret ind i sydbank.
ved salget af virksomheden i 2004 var a 59 år gammel. på det tidspunkt havde han
personligt og via selskaberne betydelige finansielle aktiver, hvoraf ca. 15,5 mio. var
placeret i obligationer, ca. 6,8 mio. kr. i aktier, ca. 2,8 mio. kr. i investeringsforeninger og
ca. 2,8 mio. kr. i kontanter.
der blev ifølge et transaction summary fra sydbank den 1. januar 2005 udtrukket to
poster 6,00 % nykreditobligationer tilhørende a holding a/s med en handelsværdi på
889.507 kr. og 1.625.854 kr. den 1. april 2005 blev der udtrukket yderligere to poster 6,00
% nykreditobligationer tilhørende a holding a/s med en handelsværdi på 99.157 kr. og
88.112 kr. den 27. april 2005 solgte a holding a/s ifølge notaer fra spartrelleborg to
poster 6,00 % nykreditobligationer for et beløb på 5.067.528,94 kr. og 3.800.373,19 kr.
provenuet blev ifølge notaer af samme dato anvendt til at købe 10.000 stk. tdc a/s aktier
for 2.490.000 kr. 20.000 stk. nordea bank ab aktier for 1.110.000 kr. og 28.400 stk.
danske bank aktier for 4.757.000 kr. aktierne blev lagt i a holding a/s’ depot i
spartrelleborg.
ved aftale af 6. april 2006 oprettede a et depot i spartrelleborg. af aftalen fremgår blandt
andet:
        ”rådgivning
       hvis de har fået adgang til at handle via sparekassen spartrelleborgs
       netbank, skal vi gøre opmærksom på, at sparekassen spartrelleborg ikke
       følger deres handler. der er således ingen begrænsninger i deres muligheder
       for at handle inden for den vifte af værdipapirer, der er til rådighed i
       sparekassen spartrelleborgs netbank. vi yder derfor ikke rådgivning i
       forbindelse med de handler, der foretages via netbank.
       hvis de ønsker rådgivning anbefaler vi, at de henvender dem i filialen hos
       deres rådgiver, der nærmere kan rådgive dem, om et konkret værdipapir er
       egnet som investeringsobjekt.
       investeringsprofil
       sparekassen spartrelleborg vil i forbindelse med denne aftales etablering
       udarbejde deres investeringsprofil, der ud fra deres forudsætninger matcher
       deres investeringshorisont og risikovillighed. når de fremover modtager
       investeringsrådgivning, vil vi tage udgangspunkt i den fastlagte
       investeringsprofil. sker der ændringer i de oplysninger, der ligger til grund for
       investeringsprofilen, opfordres de til at rette henvendelse til sparekassen
       spartrelleborg og få ajourført deres oplysninger og opdateret deres
       investeringsprofil. de er selv ansvarlig for at holde investeringsprofilen ajour.
       …
       jeg bekræfter samtidig ved min underskrift at være bekendt med
       ”forretningsbetingelser for handel med værdipapirer” og ”sparekassen
       spartrelleborgs almindelige forretningsbetingelser”, som jeg tillige har
       modtaget.”
parterne er enige om, at a og selskabernes midler i årene fra 2004 – 2008 var placeret som
det fremgår af et fælles hjælpebilag 1, som gengives skemaet på de følgende sider:
 “a holding a/s
depot 0570-6578538
beholdning:
ultimo                             2002     %        2003    %       2004     %         2005    %         2006    %         2007     %         2008     %
aktier                         2.339.300  25,0  1.723.880  11,5  6.833.788  38,4  56.903.909 159,2  99.110.404 166,5 103.312.298  403,1  18.177.541 -284,9
investeringsforeninger
(udenlandske aktier)
                               2.987.467  31,9  3.333.113  22,2  2.818.416  15,8           0   0,0   2.169.900   3,6           0    0,0     395.317   -6,2
realkreditobligationer         3.191.037  34,1  9.841.608  65,7 13.135.625  73,8           0   0,0           0   0,0           0    0,0           0    0,0
udtrukne obligationer            841.718   9,0     86.274   0,6  2.552.885  14,4           0   0,0           0   0,0           0    0,0           0    0,0
lån                                    0   0,0          0   0,0 -7.550.820 -42,4 -21.157.633 -59,2 -41.766.782 -70,2 -77.680.279 -303,1 -25.415.037  398,2
total                          9.359.522 100,0 14.984.875 100,0 17.789.894 100,0  35.746.276 100,0  59.513.522  99,9  25.632.019  100,0  -6.842.179  107,1
resultat:                                                          913.127         3.957.748         5.486.252       -19.406.000        -44.594.925
a holding a/s
depot 0570-5539706
beholdning:
                                                                                2007     %         2008     %
aktier                                                                                14.347.895  100,0           0  100,0
total                                                                                14.347.895  100,0           0    0,0
resultat:                                                                                -183.270         -4.560.498
a holding a/s
depot 0570-777420
beholdning:
                                                                                2005    %         2006    %         2007     %         2008     %
aktier                                                                                6.251.000 100,0   6.434.167 -574,7
lån                                                                                15.262 100,0           0   0,0  -7.553.705  674,7  -2.720.448  100,0
total                                                                                15.262         6.251.000        -1.119.538          2.720.448
resultat:                                                                            15.262             6.285         -1.559.084         -1.588.532
resultat, tre selskaber i alt:                                     913.127         3.973.010         5.492.537       -21.148.354        -50.743.955
 a, frie midler:
banktrelleborg, depot 0570-4815351                                                                           2006    %         2007    %         2008    %
aktier og investeringsforeninger (udenlandske aktier)
resultat:                                                                                -351.294 100,0    -990.383        -4.976.069
banktrelleborg, depot 0570-1045156                                                           2005    %       2006    %         2007    %         2008
investeringsforeninger (udenlandske aktier)
resultat:                                                                                943          26.664              -222          -306.460
depot 0570-6401387                                                           2004    %       2005    %       2006    %         2007    %         2008
investeringsforeninger (danske og udenlandske aktier)
resultat:                                                                  27.218          57.899          53.209            12.783           121.102
resultat, frie midler i alt:                                               27.218          58.842        -271.421          -977.822        -5.403.631
resultat i alt (frie midler + selskaber:)                                 940.345       4.031.852       5.221.116       -22.126.176       -56.147.586
a, pension:
depot 0570-6578481 (ratepension)
beholdning:
                                             2002    %       2003    %       2004    %       2005    %       2006    %         2007    %         2008    %
aktier                                    116.571   3,6   152.534   3,9 1.262.498  25,9 5.087.701  62,0 5.226.322  60,2   6.723.528  96,4   2.273.833  59,5
investeringsforeninger (danske
og udenlandske aktier)
                                        3.157.341  96,4 3.791.096  96,1 3.567.995  73,1 2.913.090  35,5 3.452.235  39,8
indlån
                                                                           50.417   1,0   200.251   2,4     3.885   0,0     251.570   3,6   1.547.865  40,5
total                                   3.273.912 100,0 3.943.630 100,0 4.880.910 100,0 8.201.042  99,9 8.682.442 100,0   6.975.098 100,0   3.821.698 100,0
resultat:                                                                  77.781       4.097.749       1.627.577        -2.109.585        -3.038.371
depot 0570-6578481 (kapitalpension)
beholdning:
                                             2002    %       2003    %       2004    %       2005    %       2006    %         2007    %         2008    %
aktier                                    155.948   8,1   169.416   7,3   225.547   7,4 3.491.455  83,0 3.953.877  80,7   4.199.655  98,6   2.273.634  94,6
investeringsforeninger (danske
og udenlandske aktier)
                                        1.770.110  91,9 2.142.821  92,7 2.810.344  92,5   707.220  16,8   941.928  19,2      11.137   0,3       7.361   0,3
indlån
                                                                              789   0,0     9.475   0,2     6.620   0,1      50.200   1,2     122.198   5,1
total
                                        1.926.058 100,0 2.312.237 100,0 3.036.680  99,9 4.208.150 100,0 4.902.425 100,0   4.260.992 100,1   2.403.193 100,0
resultat:                                                                 533.764       1.069.925         372.217          -711.992        -2.736.217     ”
  a og selskaberne, herunder navnlig holdingselskabet, havde ifølge årlige ”transaction
summaries” fra sydbank i perioden 1. januar 2005 – 31. december 2008 en omfattende og
stigende handelsaktivitet, hvor der ofte var flere daglige aktiehandler. sydbank har i en
oversigt opgjort handelsomfanget i perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008 som følger:
”handelsomfang - antal notaer
       a                     a a/s               a ejendomme a/s     total i ejendomme
        holding a/s
2004                    60                   0                   0                            60
2005                   340                   0                   2                           342
2006                   806                   0                   4                           810
2007                  2039                   5                  17                          2061
2008                  2965                  23                   6                          2994
                      6210                  28                  29                          6267
handelsomfang i kr.
2004   kr      32.797.154,00  kr                -  kr               -  kr          32.797.154,00
2005   kr     504.598.547,00  kr                -  kr    1.051.426,00  kr         505.649.973,00
2006   kr     898.405.018,00  kr                -  kr    6.274.458,00  kr         904.679.476,00
2007   kr   2.394.859.839,00  kr    14.531.165,00  kr   37.670.345,00  kr       2.447.061.349,00
2008   kr   2.089.262.598,00  kr    14.799.941,00  kr    4.715.075,00  kr       2.108.777.614,00
       kr   5.919.923.156,00  kr    29.331.106,00  kr   49.711.304,00  kr       5.998.965.566,00
                                                                                ”
a og selskaberne har anført, at opgørelsesmetoden i bankens notaer om de enkelte handler
medfører, at det forhold, at ordrer i en række tilfælde afregnes som delafregninger får det til at
se ud, som om der er handlet flere gange, end der reelt er. de har i stedet opgjort
handelsomfanget som følger:
                                                  - 11 -
”
år                  a holding a/s       a a/s                   a ejendomme a/s       total selskaber
                    oplys   korrekt     oplyst   korrekt        oplyst   korrekt      oplyst     korrekt
                    t
    2004                60        53                                   0
    2005   se note     340       530                                   2
    2006   se note     806       670                                   4
    2007              2039     1517                                  17
    2008              2965     2146          23                        6
i alt                 6210     4916          23                      29
fejl i                1294
alt
fejl i                21%
%
                                                                                …”
i noterne til skemaet oplyses:
om 2005:
         ”sagsøgte oplyser der er 340 notaer - ved gennemgang af sagsøger bilag c er der
         686 notaer - medens det korrekte tal er 530 notaer
         bilag c indeholder tal og notaer der ikke fremgår af de notaer der er modtaget og
         afstemt i sagsøgerens bogholderi, ligesom der er notaer i sagsøgerens bogholderi
         der ikke er opført på bilag c. - hertil uforklarlige store posteringer eks. carlsberg
         køb på
         9.000.000 som skulle være på 1.079.692 (side 13)”
om 2006:
         ”sagsøgte oplyser der er 806 notaer - ved gennemgang af sagsøgers bilag c er der
         819 notaer - medens det korrekte tal er 670 notaer”
det var altovervejende danske aktier i omxc20, der blev investeret i.
                                               - 12 -
a ejendomme a/s fik ved en kassekreditkontrakt forhøjet en kassekredit med kontonummer
0570-574-00-02882 i x-by sparekasse fra en årlig kreditramme på 7,2 mio. kr. til 8 mio. kr.
det fremlagte eksemplar er ikke underskrevet og dateret, men er udskrevet den 30. marts
2001. a var selvskyldnerkautionist for denne kredit. af kontrakten fremgår blandt andet:
      ”…
      opsigelse
      debitor har altid ret til at opsige kassekreditten til fuld indfrielse uden varsel mod
      betaling af det skyldige beløb, herunder påløbne renter og omkostninger.
      …
      kaution
      for skadesløs opfyldelse af samtlige debitors forpligtelser iflg. nærværende
      dokument indestår underskrevne som selvskyldnerkautionist(er):
      a…
      …
      de beregnede kreditomkostninger og evt. øvrige omkostninger er angivet på
      grundlag af de satser, der gælder på udskrivningstidspunktet. hvis der sker
      ændringer heri, vil det påvirke beregningerne.
      …
      x-by sparekasse’s almindelige betingelser for lån og kreditter
      …
      2. rente og provision
      rente og provision, der er variabel, beregnes efter de af x-by sparekasse til
      enhver tid fastsatte satser bagud og tilskrives enten månedsvis, kvartalsvis eller
      halvårligt, såfremt andet ikke er aftalt.
      at forrentning og provision er variabel betyder, at x-by sparekasse til enhver tid
      uden varsel kan ændre rente- og provisionssatsen.
      debitor får oplysning om ændring af rente- og provisionssatser ved brev eller ved
      annoncering i dagspressen, samt når x-by sparekasse udsender den første
      kontoudskrift efter annonceringen.
      hvis rente- og/eller provisionssatsen ændres væsentligt til ugunst for debitor, og
      ændringen ikke har forbindelse med udviklingen i x-by sparekasse’s almindelige
                                         - 13 -
renteniveau, vil debitor i forbrugerforhold med brev eller ved annoncering i
dagspressen få et varsel på mindst 1 måned.
…
4. ændring af aftalevilkårene, herunder renten
ved fastsættelse af vilkår for det mellem debitor og x-by sparekasse indgåede
engagement, har x-by sparekasse lagt vægt på det samlede forretningsomfang
med debitor.
foretages der derfor ændringer i forretningsomfanget, som ikke er aftalt med x-
by sparekasse, forbeholder x-by sparekasse sig ret til samtidig at ændre
aftalevilkårene, herunder renten.
…
13. misligholdelse og andre forfaldsgrunde
i følgende særlige situationer er x-by sparekasse berettiget til at opsige
lånet/kreditten uden varsel og forlange hele gælden betalt straks:
a) hvis ydelser, renter, provision eller afdrag ikke betales ved
    forfaldstidspunktet, og debitor ikke har betalt 8 dage efter, at x-by sparekasse
    har sendt rykkerbrev til debitor på den af x-by sparekasse senest kendte
    adresse. ved kreditter gælder dette tillige, hvis debitor overtrækker kredittens
    maksimum uden x-by sparekasse’s tilladelse.
b) …
er kreditten sikret ved kaution og kautionisten/erne kommer ud for en eller flere
af begivenhederne omtalt under punkt b-e, eller kautionisten/erne har givet
urigtige oplysninger af betydning for lånetilsagnet, kan x-by sparekasse opsige
kreditten uden varsel. i forhold til private debitorer kan x-by sparekasse opsige
kreditten med 3 måneder varsel, såfremt der ikke inden 1 måned stilles anden
sikkerhed, som x-by sparekasse kan godkende.
…
særligt om pant
1. forringelse af pantet
hvis pantets værdi forringes væsentligt, kan x-by sparekasse stille krav om, at
debitor enten ekstraordinært nedbringer gælden/maksimum eller, at debitor stiller
yderligere sikkerhed, der modsvarer den skete forringelse. i modsat fald kan x-by
sparekasse betragte aftalen som misligholdt.
…
7. tvangsfuldbyrdelse
eventuel realisation af panterettigheder sker efter forudgående varsel til
pantsætter ved tvangsauktion eller på anden måde, som x-by sparekasse skønner
                                               - 14 -
      mere hensigtsmæssig, herunder realisation ved x-by sparekasse’s egen
      foranstaltning.
      inden x-by sparekasse sælger effekterne, sendes et anbefalet brev, hvor
      pantsætter med en uges varsel opfordres til at opfylde x-by sparekasse’s krav.
      det gælder dog ikke, hvis omgående salg er nødvendigt for at undgå eller
      begrænse et tab.
      …
      x-by sparekasse’s almindelige forretningsbetingelser - erhvervskunder.
      …
      4. rentevilkår
      renten for de enkelte indlåns- og udlånskonti er variabel, medmindre andet
      udtrykkeligt er aftalt.
      at renten er variabel betyder, at pengeinstituttet kan ændre rentesatsen.
      pengeinstituttet oplyser rentesatser, herunder rentespænd, for de enkelte typer af
      ind- og udlån ved skiltning i pengeinstituttets ekspeditionslokale eller på
      forespørgsel fra kunden.
      hvis varslet af renteændringen for indlån på opsigelse er kortere, end det varsel,
      der gælder for kunden, kan kunden i en periode på 14 dage efter, at
      renteændringen er trådt i kraft, hæve indskuddet uden fradrag i de påløbne renter.
      …
      10. opsigelse
      pengeinstituttet og kunden kan til enhver tid bringe kundeforholdet til ophør uden
      varsel, medmindre andet særskilt er aftalt. kunden er forpligtet til at frigøre
      pengeinstituttet for alle forpligtelser indgået på kundens vegne og om nødvendigt
      at stille sikkerhed herfor.
      …”
a selv fik ved kassekreditkontrakt en ”erhvervskredit-cibor” med kontonummer 0570-574-
00-11806 med en kreditramme på 800.000 kr. det fremlagte eksemplar er ikke underskrevet
og dateret, men er udskrevet den 30. marts 2001. af kontrakten fremgår blandt andet:
      ”…
      afvikling
      kreditrammen indestår uden nedskrivning indtil videre.
                                               - 15 -
      renter og omkostninger
      rente og omkostninger for kassekreditten fastsættes til enhver tid af x-by
      sparekasse.
      debetrenten er variabel og udgør for tiden 5,56750 % p.a.
      den nominelle årlige debetrente udgør 5,68482 %.
      debetrenten beregnes bagud og tilskrives kontoen hvert kvartalsultimo, første
      gang den 31-03-2001.
      kreditrenten er variabel og udgør for tiden 2,06750 % p.a.
      kreditrenten beregnes bagud og tilskrives kontoen hvert kvartalsultimo, første
      gang den 31-03-2011.
      …”
de oven for citerede almindelige betingelser for lån og kreditter gjaldt også for denne
kontrakt.
i en yderligere kassekredit til a med kontonummer 0570-000-08-73233 blev kreditrammen
forhøjet fra 8 mio. kr. til 10 mio. kr. det fremlagte eksemplar er ikke underskrevet og dateret,
men er udskrevet den 7. april 2006, kassekreditkontrakten var oprindeligt oprettet med en
kreditramme på 1 mio. kr., som blev udvidet ved efterfølgende kontrakter. kontrakten om den
seneste forhøjelse indeholder blandt andet et vilkår om, at gælden ved misligholdelse eller
anden forfaldsgrund, jf. spartrelleborgs almindelige betingelser for lån og kreditter, som er
gældende for kontrakten, er forfalden til fuld indfrielse. af spartrelleborgs almindelige
forretningsbetingelser for erhvervskunder, der er en del af kontrakten, fremgår blandt andet:
      ”…
      3. renter
      rentevilkår
      renten for de enkelte indlåns- og udlånskoti er variabel, medmindre andet
      udtrykkeligt er aftalt.
      at renten er variabel betyder, at sparekassen spartrelleborg uden varsel kan
      ændre rentesatsen.
                                               - 16 -
       rentesatsen afhænger af kontotype, ligesom rentesatsen for hele kontoen kan
       afhænge af kontoens til enhver tid værende saldo.
       …
       opsigelse
       sparekassen spartrelleborg og de kan til enhver tid bringe kundeforholdet til
       ophør uden varsel.
       når kundeforholdet ophører, kan sparekassen spartrelleborg opsige garanti- og
       kautionsforpligtelser, herunder forpligtelser i fremmed valuta, samt frigøre sig for
       andre forpligtelser, der måtte være indgået for dem. de er forpligtet til at frigøre
       sparekassen spartrelleborg for alle forpligtelser indgået på deres vegne samt om
       nødvendigt at stille sikkerhed herfor.
       …”
til sikkerhed for denne kassekredit håndpantsatte a det til enhver tid beroende i depot nr.
0057000004815351 samt det til enhver tid indestående beløb på afkastkonto
05700000873233. i håndpantsætningserklæringen, som ikke er underskrevet og dateret i det
fremlagte eksemplar, der er udskrevet den 7. april 2006, indgår blandt andet følgende
bestemmelse:
       ”…
       2. forringelse af pantet
       hvis pantets værdi forringes væsentligt, kan sparekassen spartrelleborg stille
       krav om, at debitor enten ekstraordinært nedbringer gælden/maksimum eller, at
       debitor stiller yderligere sikkerhed, der modsvarer den skete forringelse. i modsat
       fald kan sparekassen spartrelleborg betragte aftalen som misligholdt.
       …
       12. tvangsfuldbyrdelse
       eventuel realisation af panterettigheder sker efter forudgående varsel til
       pantsætter ved tvangsauktion eller på anden måde, som sparekassen
       spartrelleborg skønner mere hensigtsmæssig, herunder realisation ved
       sparekassen spartrelleborgs egen foranstaltning.
       inden sparekassen spartrelleborg sælger effekterne, sendes et anbefalet brev,
       hvor pantsætter med en uges varsel opfordres til at opfylde sparekassen
       spartrelleborgs krav.
       det gælder dog ikke, hvis omgående salg er nødvendigt for at undgå eller
       begrænse et tab.
                                              - 17 -
       …”
a a/s fik i en kassekreditkontrakt vedrørende kontonummer 0570-57400-02858 en
eksisterende kredit ændret, så kreditrammen herefter var på 11 mio. kr. det fremlagte
eksemplar er ikke underskrevet og dateret, men er udskrevet den 7. april 2006.
spartrelleborgs almindelige forretningsbetingelser for erhvervskunder er gældende for denne
kontrakt.
til sikkerhed for enhver forpligtelse a a/s, a holding a/s og a ejendomme a/s havde eller
senere måtte få overfor banken håndpantsatte a a/s ved en erklæring af 14. december 2007
det til enhver tid beroende i sikkerhedsdepot nr. 005539706 samt det til enhver tid
indestående beløb på sikringskonto 001763563. i håndpantsætningserklæringen indgår blandt
andet en bestemmelse om forringelse af pantet og en tvangsfuldbyrdelsesbestemmelse
svarende til den, der var i ovennævnte håndpantsætningserklæring udskrevet den 7. april
2006.
a holding a/s fik ved en kassekreditkontrakt af 30. juli 2007 vedrørende kontonummer
0570-574-00-02874 udvidet kreditrammen med 25 mio. kr. til 75 mio. kr. . kontrakten
indeholder en bestemmelse om, at gælden forfaldt til fuld indfrielse ved misligholdelse eller
anden forfaldsgrund, jf. banktrelleborgs almindelige betingelser for lån og kreditter.
til sikkerhed for enhver forpligtelse a a/s, a holding a/s, a ejendomme a/s og a havde
eller senere måtte få overfor banken håndpantsatte a a/s ved en erklæring af 8. juni 2008 det
til enhver tid beroende i sikkerhedsdepot nr. 005705706578538 samt det til enhver tid
indestående beløb på konto 05700001862952. håndpantsætningserklæringen indeholder
blandt andet vilkår om forringelse af pantet og en tvangsfuldbyrdelsesbestemmelse svarende
til den, der er i de to tidligere nævnte håndpantsætningserklæringer.
banktrelleborgs almindelige forretningsbetingelser m.v. blev i forbindelse med
sammenkøringen af sydbanks og banktrelleborgs it-systemer den 4. oktober 2008 ændret til
sydbanks almindelige forretningsbetalingsbetingelser for privatkunder.
af disse fremgår blandt andet:
                                              - 18 -
      ”…
      7. overtræksrente, rykkergebyrer mv.
      hvis en konto, hvortil der ikke er aftalt kredit, overtrækkes eller udnyttes i strid
      med aftalen, opkræves banken en overtræksrente, der beregnes som den højeste
      udlånssats for udlån til private kunder med et tillæg.
      hvis udlån eller kreditter overtrækkes, kommer i restance eller udnyttes i strid
      med aftalen, opkræver banken en overtræksrente som et tillæg til den aftalte rente.
      banken opkræver gebyr for ekstraordinære ekspeditioner, der opstår som følge af
      overtræk og restance, f.eks. for at udsende rykkerbreve samt for at få dækket
      udgifter til inkasso og juridisk bistand.
      oplysning om overtræksrente fås i banken. rykkergebyret fremgår af bankens
      prisliste og af rykkerbrevet.
      …
       udlån private
       standard                pålydende rente          nominel årlig
       lånetyper                                        udlånsrente             …
                               laveste-højeste          laveste-højeste
       a kassekredit *
          100% udnyttelse
           50% udnyttelse          8,75 - 15,50%           9,04 - 16,42%
           25% udnyttelse
       …
      …”
de bevilgede kreditfaciliteter blev af a og selskaberne udnyttet til at foretage yderligere
aktieinvesteringer, udover dem, som blev finansieret af as og selskabernes egne midler.
forhøjelserne er efter det oplyste sket for at tilvejebringe yderligere kapital til sådanne
aktieinvesteringer.
ved brev af 16. maj 2008 udsendte sydbank som led i sammenkøringen af it-systemerne i
sydbank og banktrelleborg sydbanks ”priser og vilkår for dit værdipapirdepot”.
                                               - 19 -
af de medfølgende ”sydbanks vilkår for handel med værdipapirer« fremgår blandt andet:
     ”…
     2.1. detailkunder
     detailkunder opnår den største beskyttelse ifølge bekendtgørelsen om
     investorbeskyttelse ved værdipapirhandel. alle kunder er principielt detailkunder,
     medmindre kunden opfylder regelkravene til at blive professionel kunde eller
     godkendt modpart. følgende er eksempler på investorbeskyttelse af detailkunden:
     handelstyper - danske værdipapirer
     •       værdipapirhandleren (sydbank må ikke rådgive en detailkunde,
         medmindre rådgiveren har tilstrækkelig viden om
         •   kundens kendskab til eller erfaring med handel med finansielle
             instrumenter
         • kundens uddannelsesniveau
         • kundens mål med investeringerne, kundens risikovillighed og tidshorisont
         • kundens evne til at bære de finansielle risici, som den pågældende
             investering måtte indebære, hvilket sker ved indhentning af oplysninge
             rom indtægts- og formueforhold.
     •       handel uden rådgivning kan alene ske, såfremt værdipapirhandleren har
         viden om kundens kendskab til, eller erfaring med handel med det pågældende
         finansielle instrument
     •       detailkunden må handle simple værdipapirer efter reglerne om execution
         only, såfremt dette er aftalt med kunden. i henhold til disse vilkår er det muligt
         for kunden at anvende execution only. ved execution only ekspederer banken
         ordren uden at yde rådgivning eller kontrollere, om kunden har afgivet
         oplysningerne nævnt ovenfor vedr. kravene til rådgivning
     •       værdipapirhandleren skal straks efter at være blevet opmærksom herpå
         informere om evt. problemer med at udføre en ordre
     •       værdipapirhandleren kan udsende informationsmateriale til detailkunden.
         reglerne indeholder uddybende krav til indhold i materialet
     •       markedsføringsmateriale er underlagt specifikke krav, herunder
         beskrivelse af risici.
     2.2 professionelle kunder
     professionelle kunder opnår en vis beskyttelse ifølge reglerne. kunder, der altid
     anses som professionelle kunder, er institutionelle kunder og store virksomheder,
     der opfylder to af nedennævnte betingelser:
     …
     2.4 omkategorisering
     en detailkunde kan anmode om at blive kategoriseret som professionel kunde,
     generelt eller i relation til handel i en specifik aktivtype. idet der derved opnås en
     mindre beskyttelse, foreskriver reglerne, at omkategoriseringen alene kan ske,
     såfremt kunden opfylder 2 af nedennævnte betingelser:
                                         - 20 -
•        kunden har foretaget omfattende transaktioner på det relevante marked og
     gennemsnitligt 10 gange pr. kvartal i de foregående fire kvartaler
•        størrelsen af kundens portefølje (kundens værdipapirdepoter) inklusive
     kontoindestående skal være større end 500.000 euro
•        kunden arbejder eller har arbejdet i den finansielle sektor i mindst et år i
     en stilling, der kræver viden om de påtænkte transaktioner eller
     tjenesteydelser.
…
3. handel med eller uden personlig rådgivning
du har ved depotoprettelsen sandsynligvis fået adgang til handel med en række
finansielle instrumenter, såsom investeringsbeviser, aktier og obligationer. dine
konkrete handelsadgange fremgår af depotaftalen. disse værdipapirer kan du
handle med eller uden rådgivning:
3.1 handel med personlig rådgivning
vi tilbyder rådgivning om depotsammensætning, handel med finansielle
instrumenter samt om valg af ordretype og handelsmåde, ud fra dine personlige
ønsker og behov. en forudsætning for at vi kan yde en kompetent rådgivning samt
efterleve reglerne er, at vi har tilstrækkelig information om dit kendskab til og
erfaring med at handle det pågældende finansielle instrument, dine
investeringsmål og dine økonomiske forhold. såfremt vi ikke har tilstrækkelig
informationer, må vi iflg. reglerne ikke rådgive. sker der ændringer i dine
investeringsmål eller økonomiske forhold, bedes du informere os, så vi kan
rådgive dig på et konkret grundlag.
3.2 handel uden rådgivning
du har mulighed for at afgive ordrer uden at modtage rådgivning. i disse tilfælde
vurderer vi ikke, om handelen matcher dine investeringsmål og økonomiske
forhold. iflg. reglerne er vi forpligtet til at vurdere, om detailkunder har
tilstrækkelig kendskab og erfaring til at handle de pågældende værdipapirer.
denne vurdering foretages ved depotoprettelsen, og hvis det senere bliver relevant
at ændre på dine handelsadgange.
execution only: drejer det sig alene om simple værdipapirer, såsom de fleste
investeringsbeviser, aktier og obligationer, har du også mulighed for at afgive en
ordre efter reglerne om execution only. betydningen heraf er, at vi ikke er
forpligtet til at vurdere, om handelen matcher dine investeringsmål og
økonomiske forhold, - eller forpligtet til at vurdere, om du har tilstrækkelig
kendskab eller erfaring til at handle det pågældende værdipapir.
generelt gælder, at - medmindre andet udtrykkeligt er aftalt - beslutter du selv,
hvordan dit depot skal sammensættes, vælger selv handelstype og bærer selv
risikoen på de investeringer, du foretager. rådgivning om handel og
depotsammensætning tilbyder vi fra vores filialer og investeringscentre. se i
øvrigt afsnittet om handel via vores e-banking løsninger.
…
 - 21 -                                        - 22 -
5. ordretyper
5.1 ordretyper
i ”sydbanks politik for ordreudførelse” beskrives hvordan vi sikre dig det bedst
mulige resultat af din ordre i et finansielt instrument (best execution). vi vil altid
tage udgangspunkt i disse retningslinjer, medmindre andet aftales. vi kan dog
ikke garantere, at alle afgivne ordrer kan gennemføres. politikken kan du få
udleveret hos din rådgiver eller læse den på www.sydbank.dk/vilkår.
sydbank tilbyder følgende ordretyper:
•       markedskursordrer
•       limiterede ordrer.
5.2 markedskursordrer
en markedskursordre er en ordre, hvor du beder banken om at udføre en ordre
bedst muligt til de aktuelle markedskurser. i vurderingen af, hvad ”bedst muligt”
er anvendes principperne beskrevet i ”sydbanks politik for ordreudførelse” samt
de særlige instrukser/ønsker, du måtte have til gennemførelse af den specifikke
ordre.
en markedskursordre kan vi gennemføre på en af følgende måder:
•       som en strakshandel
•       som en otc-handel, dvs som en handel uden for børsen, herunder med
    sydbank som modpart.
•       som en handel på et reguleret marked (dvs. børshandel på et reguleret
    marked mhf, en alternativ børs eller med en ”systematisk intern handler”).
…
6. handelsmåder
6.1 strakshandel
sydbank tilbyder strakshandel i udvalgte værdipapirer - typisk likvide
værdipapirer. ved en strakshandel tilbyder sydbank dig en aktuel handelskurs,
som du kan acceptere her og nu. når du har accepteret handelskursen, er handlen
indgået, og du vil efterfølgende modtage en fondsnota. i en strakshandel har du
altid sydbank som modpart, dvs. som respektive køber eller sælger af
værdipapirerne.
strakshandel indebærer den fordel for dig, at du kender din handelskurs, før du
handler. i forbindelse med omlægninger i dit depot kan det være en fordel for dig
at anvende strakshandel, så du på forhånd kender salgssummen.
strakshandlen gennemføres som én afregning - i modsætning til en børshandel,
hvor der er risiko for flere delafregninger.
…
                                       - 23 -
7. handel på et reguleret marked
7.1 børshandel
sydbank tilbyder børshandel med værdipapirer, der er noteret på omx (den
nordisk børs) i hhv. københavn, stockholm og helsinki, oslobørsen samt på
damp (dansk autoriseret markedsplads). ved børshandler gælder de respektive
børsers regler for handel.
ved børshandel med aktier lægges din ordre direkte på fondsbørsen, som matcher
de ordrer, hvor bud- og udbudskurser er lig hinanden. børsordrer kan kun afgives
med oplysning om en limiteret handelskurs, som du ønsker at købe eller sælge til.
såfremt der ikke findes en tilsvarende modordre i handelssystemet, vil handlen
ikke blive gennemført umiddelbart, men kan - afhængig af likviditeten i det
pågældende værdipapir - eventuelt gennemføres på et senere tidspunkt.
medmindre andet er aftalt ved ordreafgivelsen, bortfalder din ordre, hvis den ikke
kan gennemføres den pågældende børsdag. handles en del af ordren, vil den ikke
gennemførte del af ordren bortfalde, medmindre andet er aftalt.
ved børshandel med aktier er modparten den eller dem, der matcher din ordre i
børsens handelssystem. når en købsordre har mindst samme kurs som en
salgsordre, handles der. hvis der i samme aktie er flere ordrer til samme
limiteringskurs, handles ordrerne i den tidsmæssige rækkefølge, de er lagt på
fondsbørsen. modgående ordrer fra samme børsmægler matches dog uanset
tidsmæssig rækkefølge. på denne måde kan sydbank, via den automatiske
matchning, blive modpart i din børsordre, og dette vil i givet fald fremgå af din
fondsnota.
selv om der sker matchning til samme limiteringskurs, som du har angivet, er det
ikke givet, at din ordre matches. dette kan være tilfældet, hvis en anden ordre
med samme limiteringskurs enten er lagt på fondsbørsen før din ordre eller
handles med samme børsmægler som modpart.
…
19. bilag: oversigt over handelmåder
alle ordrer gennemføres som enten markedskurshandler eller limiterede handler.
ved gennemførelsen af begge disse ordretyper kan du bl.a. anvende følgende
handelsmåder:
                              strakshandel                           børshandel
beskrivelse        • sydbank tilbyder en aktuel        • en børshandel gennemføres
                      handelskurs, som du kan             direkte i fondsbørsens
                      acceptere her og nu.                handelssystem.
                   • strakshandel foregår altid med    • børsordrer kan gennemføre i
                      sydbank som handelsmodpart.         fondsbørsens åbningstid.
                   • sydbank stiller typisk            • ved afgivelse af en børsordre
                      strakshandelskurser i likvide       skal du angive os
                      værdipapirer.                       maksimumkurs, du ønsker at
                                              - 24 -
                                                               købe til, eller en minimumkurs,
                                                               du ønsker at sælge til.
       fordele          • sikkerhed for at handlen          mulighed for bedre
                           gennemføres.                     afregningskurs ved at byde ind i
                        • du kender handelskursen, før      det såkaldte spread (forskellen
                           du handler                       mellem bud- og udbudskursen på
                        • handlen kan gennemføres,          fondsbørsen), f.eks. hvis
                           uanset om der findes en bud-     • der er stor forskel mellem bud-
                           /udbudskurs på fondsbørsen.         og udbudskursen
                                                            • der på illikvide værdipapirer
                                                               ikke er registreret en bud- eller
                                                               udbudskurs.
       ulemper          • ved mindre likvide                risiko for
                           værdipapirer kan der være
                                                            • at kun en del af ordren
                           større forskel mellem bud- og
                                                               gennemføres (delafregning)
                           udbudskurser
                                                            • at ordren afvikles via flere
                                                               handler med det resultat, at der
                                                               betales minimumskurtage flere
                                                               gange (afhængig af ordrens
                                                               størrelse).
       hurtighed i      • hvis sydbank tilbyder             • ordrer lægges hurtigst muligt
                           strakshandel i værdipapiret, vil    på fondsbørsen.
       ekspeditionen
                           handlen kunne effektueres her       hvornår der handles, afhænger
                           og nu.                              af, om værdipapiret omsættes
                                                               på fondsbørsen.
       hvis der ikke    • sydbank stiller som               • en børsordre afgives med
                           hovedregel strakshandelskurser      limiteringskurs, samt en dato
       er løbende
                           i omsættelige værdipapirer,         for, hvor længe ordren skal
       handel på           hvor der typisk er løbende          gælde, dvs. ligge i
                           handel på fondsbørsen. skulle       børshandelssystemet. herefter
       fondsbørsen?
                           der ikke findes en bud- eller       bortfalder ordren.
                           udbudkurs på fondsbørsen, kan
                           sydbank tilbyde at stille en
                           strakshandelskurs baseret på en
                           vurderet markedskurs.
       …”
ifølge den vedlagte prisliste var sydbanks kurtagesats i 2008 0,5 % ved transaktioner med
danske, svenske, norske og finske aktier med en kursværdi over 100.000 kr. a betalte en
lavere kurtagesats på ca. 0,16 %. i alt har sydbank m.v. modtaget en kurtage på ca. 10 mio.
kr. i årene fra 2005- 2008 fra a og selskaberne.
                                               - 25 -
ved e-mail af 3. september 2008 bekræftede regionsdirektør h over for a:
       ”at det er alle koncernens kreditter, - incl. dig selv – der fremover forrentes med
       cibor3 med tillæg af 0,45 % point.”
i as og selskabernes replik, side 7, er en opfordring fra sydbank om at redegøre for
koncernintern handel mellem a holding a/s og a a/s besvaret som følger:
       ”der blev ”kun” handlet koncerninternt ved udgangen i december 2007, idet der havde
       været en realiseret gevinst i a holding a/s medens at der rent faktisk ikke var gevinst,
       hvis alt blev solgt, og investeringsrådgiver f anbefalede derfor salg svarende til en
       portefølje, der udløste et tab, der svarede til indtægten, således at der ikke blev tale om
       skattebetaling i 2007. årsagen til, at denne portefølje blev afhændet til a a/s var
       anbefaling også fra investeringsrådgiver f, som mente, at markedet ville vende meget
       hurtigt, og ved denne transaktion var der ingen omkostninger.”
investeringsprofil og kategorisering af a og selskaberne efter mifid-reglerne
i en investeringsprofil vedrørende a holding a/s, depotnr. 0570.570.65.78538, som er
dateret den 17. juni 2005, angives:
       ”…
                                                                       yderligere
       kundens investeringsprofil                      svar            kommentarer
       berettiger kundens finansielle situation
       til at kunne foretage investeringer             ja
       har kunden investeringserfaring
       med aktier                                      ja
       har kunden investeringserfaring
       med obligationer                                ja
       har kunden investeringserfaring
       med investerings-foreninger                     ja
       har kunden investeringserfaring
       med strukturerede obligationer                  ja
       kundens formål med investering
                                               - 26 -
      opsparing til pension                                        sikkerhedsdepot
      nedsparing af formue
      andet                                          on
      tidshorisont for investering                   mellemlang
      risikovillighed                                høj
      sparekassens samlede vurdering af om
      kunden er egnet til investering                egnet         /overvågningsaftale
      …”
profilen er ikke underskrevet og er efter det oplyste udarbejdet uden en forudgående konkret
drøftelse med a om hans opfattelse af selskabets og hans egen risikoprofil.
den 1. november 2007 trådte bekendtgørelse nr. 809 af 29. juni 2007 om investorbeskyttelse
ved værdipapirhandel i kraft. bekendtgørelsen gennemførte nye fælles eu-regler i europa-
parlamentets og rådet direktiv 2004/39/ef af 21. april 2004 om markeder for finansielle
instrumenter m.v. og de i tilknytning hertil fastsatte gennemførselsbestemmelser i
kommissionens direktiv 2006/37/ef af 10. august 2006 (de såkaldte ”mifid-regler”).
ved brev af 19. oktober 2007 orienterede banktrelleborg a om de nye regler. af brevet
fremgår:
      ”bedre investorbeskyttelse ved værdipapirhandel
      fra den 1. november gælder der nye fælles eu-regler for handel med
      værdipapirer.
      målet med de nye regler er bl.a. at
      -       skabe øget gennemsigtighed for investorerne
      -       skabe et bedre beslutningsgrundlag
      -       harmonisere handelsbetingelserne på tværs af landegrænserne i eu
      -       præcisere investorernes rettigheder
      -       præcisere værdipapirhandlernes forpligtelser og ansvar.
      for at sikre at alle investorer får den bedst mulige information og
      investorbeskyttelse, skal vi inddele vores kunder i 3 kategorier: detailkunder,
      professionelle kunder eller godkendte modparter. detailkunder får maksimal
      beskyttelse, mens de to andre kategorier får mindre beskyttelse. de fleste
      investorer i danmark vil blive kategoriseret som detailkunder.
                                              - 27 -
     du er kategoriseret som:
          •   andet                                                      detail kunde
          •   råvarer                                                    detail kunde
          •   derivater i aktier                                         detail kunde
          •   derivater i renter og valuta                               detail kunde
          •   strukturerede produkter                                    detail kunde
          •   aktier, obligationer og investeringsforeningsbeviser       detail kunde
     du har mulighed for, indenfor visse rammer og efter aftale med os, at blive flyttet
     til en anden kundekategori og få den beskyttelse, der følger af den nye kategori.
     på vores hjemmeside www.banktrelleborg.dk kan du læse om de forskellige
     kategorier og mulighederne for at skifte kategori. her kan du desuden læse om
     vores ordreudførselspolitik og politik for håndtering af interessekonflikter samt
     depotbetingelser og information om handel med værdipapirer. disse
     retningslinier bekræfter du første gang du handler værdipapirer efter 1.11.2007.
     hvis du som detailkunde anmoder om at blive behandlet som en professionel
     kunde, skal du være opmærksom på, at du derved giver afkald på en stor del af
     den beskyttelse, som lovgivningen ellers sikre dig. skift af kategori fra detail- til
     professionel kunde betyder bl.a., at du giver afkald på at få vores vurdering af, om
     en investering er hensigtsmæssig for dig.
     hvis du har spørgsmål til disse informationer eller ønsker at skifte kategori, er du
     velkommen til at kontakt os.
     …”
af de medfølgende bilag om kategorisering fremgår blandt andet:
     ”en professionel kunde er en kunde, jf. afsnit a eller b, der besidder den fornødne
     erfaring, viden og ekspertise til at træffe sine egne investeringsbeslutninger og
     foretage en korrekt vurdering af risiciene i forbindelse hermed.
     …
                                             afsnit b
     kunder, der efter anmodning kan behandles som professionelle kunder
     kunder, der ikke er nævnt i afsnit a, herunder offentlige organer og detailkunder,
     kan give afkald på en del af den beskyttelse, der ydes i henhold til reglerne om
     beskyttelse af detailkunder.
     …
     1. identifikationskriterier
                                              - 28 -
      ethvert afkald på den beskyttelse, der ydes af standardreglerne om beskyttelse af
      detailkunder, anses kun for gyldigt, såfremt værdipapirhandleren efter en
      fyldestgørende vurdering af kundens ekspertise, erfaring og viden og på baggrund
      af de påtænkte transaktioners eller tjenesteydelsers art har opnået en rimelig
      sikkerhed for, at kunden er i stand til at træffe sine egne investeringsbeslutninger
      og forstå de involverede risici.
      i tilfælde af mindre foretagender bør den person, der gøres til genstand for
      ovenstående vurdering, være den person, der har fået tilladelse til at gennemføre
      transaktioner for foretagendets regning.
      ved ovennævnte vurdering skal mindst to af følgende kriterier være opfyldt:
      1) kunden har foretaget omfattende transaktioner på det relevante marked
      gennemsnitligt ti gange pr. kvartal i de foregående fire kvartaler,
      2) størrelsen af kundens portefølje, der defineres som omfattende
      kontantbeholdning og finansielle instrumenter, overstiger 500000 eur,
      3) kunden arbejder eller har arbejdet i den finansielle sektor i mindst ét år i en
      stilling, der kræver viden om de påtænkte transaktioner eller tjenesteydelser.
      2. procedure
      de ovenfor definerede kunder kan kun give afkald på beskyttelsen for
      detailkunder efter følgende procedure:
      1) de skal på et varigt medium, jf. § 3, stk. 1, 2. pkt. meddele
      værdipapirhandleren, at de ønsker at blive behandlet som professionelle kunder,
      enten generelt eller i forbindelse med en bestemt form for værdipapirhandel eller
      transaktion eller en bestemt transaktions- eller produkttype.
      …
      værdipapirhandlere skal ved klassificeringen af kunder følge hensigtsmæssige
      skriftlige interne politikker og procedurer. professionelle kunder er ansvarlige for,
      at værdipapirhandleren holdes løbende orienteret om enhver ændring, der vil
      kunne påvirke deres klassificering. hvis værdipapirhandleren imidlertid bliver
      klar over, at kunden ikke længere opfylder de oprindelige betingelser, som
      berettigede denne til en behandling som professionel kunde, skal
      værdipapirhandleren træffe passende forholdregler.”
et ligelydende brev om kategorisering som detailkunde blev samme dag sendt til a holding
a/s.
                                             - 29 -
af bestyrelsesformandens beretning på sydbanks generalforsamling den 28. februar 2008
fremgår om sydbanks overholdelse af mifid-reglerne:
      ”…
      mifid
      blandt de allerstørste vil jeg gerne nævne de nye mifid-regler, der trådte i kraft
      1. november. regler, som af nogle er blevet betegnet som den største revolution i
      den finansielle sektor i årtier.
      forkortelsen mifid står for market in financial instruments directive. det
      dækker over et fælles eu-regelsæt for investeringsområdet, drevet af et politisk
      ønske om at øge investorbeskyttelsen samt sikre større gennemsigtighed i
      handelen med finansielle instrumenter. de nye regler indebærer bl.a., at vi skal
      segmentere samtlige vore kunder i forskellige kategorier samt tilpasse bankens
      information afhængig af, hvordan kunden er kategoriseret. kravene til skriftlighed
      øges betydeligt. vi skal meddele kunderne om ordreudførelsespolitikker og
      interessekonfliktpolitikker, samtidig med at vi skal sikre og kunne dokumentere,
      at kunden vidst, hvad han handlede med.
      vi har også skullet opbygge en ny compliance-organisation, ledet af en
      compliance officer - en af vores jurister. hans opgave er at sikre, at banken lever
      op til de mange mifid-krav.
      mindre end 200.000 af vore kunder har modtaget en 26 siders detaljeret skriftlig
      information om de nye regler. om ret mange har fået materialet læst, er så en
      anden sag.
      internt har vi haft mere end 20 arbejdsgrupper i gang, og vi har brugt ganske
      mange mandår på at få regelsættet op at stå.
      …”
finanstilsynet gennemførte i februar og marts 2009 en undersøgelse af 4 pengeinstitutters,
heriblandt sydbanks, overholdelse af reglerne om investorbeskyttelse, best execution og
præmiering.
det af sydbank til brug for finanstilsynets undersøgelse indsendte materiale indbefatter
blandt andet en kunderettet informationsbrochure om værdipapirinvestering. i denne anføres
blandt andet:
      ”…
      risikovillighed
                                             - 30 -
     investering i aktier giver som hovedregel et højere afkast end investering i
     obligationer, mens investering i obligationer normalt giver et højere afkast end
     placering på en bankkonto. det er dog også sådan, at risikoen ved investering i
     aktier er højere end risikoen ved investering i obligationer, og risikoen ved at
     investere i obligationer er højere end risikoen ved at placere pengene på en
     bankkonto.
     som investor vil du typisk sige ja til et højt afkast. spørgsmålet er dog, om du
     også kan acceptere ”bagsiden af medaljen”, nemlig den større risiko for at opnå et
     dårligt - måske ligefremt negativt - afkast.
     det er meget vigtigt, at du overvejer den risiko, du ønsker at påtage dig med dine
     værdipapirinvesteringer. det er herefter sydbanks opgave i rådgivningen over for
     dig at finde den værdipapirsammensætning, som, vi forventer, vil give dig det
     bedste afkast - ud fra den risiko, som du ønsker at løbe.
     spredning af dine investeringer på både aktier og obligationer bidrager til at
     nedbringe din risiko. det samme gør en spredning på flere forskellige aktier i
     forskellige lande og brancher. investerer du eksempelvis i én eller kun ganske få
     aktier, vil din værdipapirbeholdning være meget følsom over for negativ
     kursudvikling i en enkelt aktie.
     din rådgiver kan give dig et indtryk af risikoen på din nuværende
     værdipapirbeholdning, men også på de værdipapirer, du måske påtænker at
     investere i eller omlægge til. risikoen anskueliggøres bl.a. ved at se på den
     historiske afkastudvikling på beholdningen.
     når vi i sydbank taler om risiko, bruger vi følgende betegnelser:
          •   lav risiko
          •   mellem risiko
          •   høj risiko.
     …”
af finanstilsynets afsluttende konklusioner af 18. marts 2009 vedrørende undersøgelsen i
sydbank fremgår:
     ”…
     banken oplyste, at den udarbejder en investeringsprofil ved hjælp af spørgsmål
     om risikovillighed, kendskab, erfaring og formål, når et kundeforhold etableres.
     banken lægger som udgangspunkt kundens oplysninger om kendskab og erfaring
     til grund for rådgivningen.
     banken indhenter desuden oplysninger om kundens økonomiske forhold.
     investeringsprofilen danner grundlaget for bankens rådgivning af kunden og de
     anbefalinger, som kunden får. kunder, som ønsker at handle execution only i
     netbanken, får ligeledes udarbejdet en risikoprofil, og deres kendskab til de
     produkter, der kan handles i netbanken, vurderes.
     …
                                               - 31 -
      bankens anbefaling til finanstilsynets fiktive kundeprofil med en
      investeringshorisont på 5 år og maksimal risikovillighed var at købe
      investeringsforeningsbeviser med en aktie/obligationsandel, der modsvarer
      kundens risikoprofil. bankens vurderede den fiktive kundes risikoprofil til at ligge
      et sted mellem ”vækst” og ”aggressiv”, som er de mest risikovillige profiler.
      …
      investeringskreditter findes som et produkt i banken. banken oplyser, at den kun
      tilbyder investeringskreditter efter at have vurderet om kunden kan bære et evt.
      tab og er tilstrækkelig risikovillig. investeringsrådgiveren kan ikke bevilge
      investeringskreditter, det gøres af kundes kunderådgiver. dermed sikres
      adskillelse mellem kreditvurderingen og selve rådgivningen.
      bankens investeringsrådgiver gennemgik herefter 5 konkrete rådgivningssager,
      hvor kunderne har modtaget rådgivning om investering. sagerne gav ikke
      anledning til bemærkninger.
      finanstilsynet finder på baggrund af det indsendte materiale og det fiktive
      rådgivningsforløb, at sydbank a/s har forretningsgange, procedure og
      rådgivningsværktøjer, som til sammen bør tilsikre, at kunder kategoriseres og får
      udarbejdet en investeringsprofil, som danner grundlag for den efterfølgende
      investeringsrådgivning.
      …”
i finanstilsynets afsluttende rapport af 15. juni 2009 angives blandt andet:
      ”…
      rådgivning
      finanstilsynet havde medbragt en fiktiv kundeprofil, som bankerne blev bedt om
      at benytte. finanstilsynet benytter den fiktive kundeprofil til at teste overholdelsen
      af lovgivningen ved investeringsrådgivning. de fem konkrete rådgivningssager
      gennemgås dernæst med henblik på at se, om de afspejler den rådgivning, den
      fiktive kundeprofil har modtaget.
      bankerne oplyste, at de udarbejder en investeringsprofil ved hjælp af spørgsmål
      om risikovillighed, kendskab, erfaring og formål, når et kundeforhold etableres.
      kundens oplysninger om kendskab og erfaring lægges som udgangspunkt til
      grund for rådgivningen. bankerne indhenter desuden oplysninger om kundes
      økonomiske forhold.
      investeringsprofilen danner grundlaget for bankernes rådgivning af kunden og de
      anbefalinger, som kunden får.
                                                - 32 -
       de fire banker benytter alle edb - værktøjer med standardiserede
       afkrydsningsmuligheder i investeringsprofilen. rådgiveren har dog mulighed for
       at indskrive særlige kommentarer i profilen. når kunden har svaret på bankens
       spørgsmål om risikovillighed, kendskab, erfaring og formål med investeringen,
       lægger edb - værktøjerne svarene sammen og danner en investeringsprofil på
       kunden. ud fra denne investeringsprofil danner bankernes edb - værktøjer
       dernæst et investeringsforslag til kunden. rådgiveren forelægger dette
       investeringsforslag for kunden, der sammen med rådgiveren foretager sin
       investeringsbeslutning.
       disse investeringsforslag er ens for bankernes forskellige risikogrupper, forstået
       således, at ligger en kunde med en høj risikoprofil i en bank, vil denne kunde få et
       investeringsforslag med den samme produktsammensætning som en anden kunde
       med en høj risikoprofil i samme bank. banker benytter typisk kategorierne lav,
       mellem og højrisiko, men flere har en skala fx fra 1-10.
       …
       samlet konklusion
       det er på baggrund af undersøgelsen finanstilsynets vurdering, at spar nord bank
       a/s, vestjyst bank a/s, nordea bank danmark a/s og sydbank a/s alle har
       procedurer, forretningsgange og rådgivningsværktøjer, som sætter bankerne i
       stand til at efterleve kravene til kategorisering og rådgivning i
       investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, herunder også reglerne om best execution og
       præmiering.
       …”
ifølge sydbanks generelle anbefalinger på bankens hjemmeside om investeringer i pension
anbefaler sydbank kunder med en lang tidshorisont og ønske om høj risiko en
sammensætning med 15 % lange danske obligationer, 10 % internationale obligationer og 75
% globale aktier. ved lavere tidshorisont og mindre risikolyst anbefales forholdsvis flere
obligationer og ved korte tidshorisonter også en kombination med kontante indskud. ved en
kort tidshorisont og ønske om lav risiko anbefales således 50 % kontant indskud og 50 %
korte danske obligationer. indledningsvis på siderne er der et ”test dig selv” billede, hvor
kunden opfordres til at svare på om pensionen skal udbetales om mere eller mindre end 5 år.
om situationen ”mindre end 5 år” anføres:
       ”vil du have udbetalt din pensionsopsparing i løbet af de kommende år, er det
       vigtigt, at du gør op med dig selv, hvor store udsving i afkastet, du er villig til at
       acceptere. du øger sikkerheden for et stabilt afkast ved primært at investere i
       obligationer.”
parternes drøftelser m.v. om investeringerne
                                                - 33 -
af spartrelleborgs notaer af 2. juni 2006 kl. 12.09 og 13.45, henholdsvis om salg og køb af
dk vestas wind systems aktier for a holding a/s fremgår for så vidt angår salgsnotaen, at
handlen er gennemført ”uden personlig rådgivning fra pengeinstituttet”, medens dette ikke
fremgår af købsnotaen.
i alt 8 notaer af 14. oktober 2008 i tidsrummet fra kl. 10.32 til kl. 16.08 fra sydbank til a
holding a/s vedrører selskabets salg af poster af novo nordisk b aktier med en kursværdi
mellem 73.229 kr. og 707.500 kr. på 3 af notaerne er det anført, at ordren er gennemfør som
”execution only, d.v.s. uden rådgivning”.
i en e-mail af 11. maj 2007 til a oplyste investeringsrådgiver g fra banktrelleborg om
»valutswap try/dkk«:
       ”hej a
       som lovet fremsendes hermed en kort præsentation omkring udnyttelse af
       renteforskelle.
       en rente/valutaswap som denne er en ren spekulativ forretning. det kræver
       således ikke binding af likviditet i perioden.
       beholdes swappen til udløb er eneste risiko valutakursen. denne kan ikke sikres.
       prisen vil opveje en evt. gevinst.
       ophæves swappen i utide, vil der både være en renterisiko og en valutarisiko.
       valutarisikoen vil jeg betegne som minimal. se i øvrigt grafen i præsentation.
       jeg står naturligvis til rådighed, såfremt der er noget du ønsker uddybet.
       …”
investeringsrådgiver f fra banktrelleborg sendte den 14. marts 2008 per e-mail et link til et
»nyt investeringsselskab, ”formueevolution”« til a og angav:
       ”hej a
       jeg sender dig et link til et nyt investeringsselskab, formueevolution, som starter i
       april.
                                              - 34 -
       det er ikke din normale type investering, men jeg synes alligevel du skal se
       materialet. måske et tema for pensionsordninger.
       …”
efter det oplyste var formueevolution et gearet investeringsprodukt, hvor der spekuleredes i
schweitzerfrank.
den 14. april 2008 sendte investeringsrådgiver g en pdf-fil om ”certifikater” til a.
certifikater er et investeringsprodukt.
den 18. september 2008 sendte investeringsrådgiver f en e-mail til a, hvormed fulgte en pdf-
fil med titlen ”handelsanbefaling – køb ds norden af den 18. sep 2008”, og anførte:
       ”hej a
       bare et input i situationen.”
der er foretaget optagelse af de telefonsamtaler, a har haft via bankens ”investeringsbord”,
dvs. med bankens investeringsafdeling. sydbank har oplyst, at det alene er de samtaler, der er
foregået via ip telefoni fra juni 2008, som kan spores. øvrige samtaler foreligger, men at
finde frem til en bestemt samtale før juni 2008 er ifølge banken nærmest umuligt, da det
kræver gennemlytning af alle optagelserne. sydbank har fremlagt en liste over ca. 550 opkald
til banken fra as fastnettelefon, en liste med 158 opkald til banken fra hans mobiltelefon, en
liste over 43 opkald til banken fra hans fastnettelefon, en liste over 93 fra hans mobiltelefon
til banken samt en oversigt over lydfiler med telefonsamtaler i perioden 4 – 5. august 2008 og
en cd-rom med optagelserne. af lister m.v. fremgår hvilket lokal nummer, der er ringet op til
(og dermed hvilken rådgiver, a har talt med). ifølge listerne har der på visse dage har været
op til 5-8 telefonsamtaler mellem a og investeringsafdelingen. det ses endvidere, at det
overvejende er a, der har ringet til banken.
nogle af disse optagelser af samtaler fra juli - oktober 2008 er afspillet under
hovedforhandlingen. parterne har endvidere hver især udarbejdet udskrifter af visse
telefonsamtaler (for a og selskabernes vedkommende 11 samtaler i perioden 7. juli 2008 –
19. september 2008 og for sydbanks vedkommende 12 samtaler fra den 4. august 2008, 8
samtaler fra den 5. august 2008 og 1 samtale fra den 27. august 2008). i en del tilfælde er der
                                                - 35 -
tale om korte samtaler, hvorunder medarbejderen instrueres om køb eller salg af bestemte
aktier. i nogle af samtalerne orienterer medarbejderen a om kurserne på forskellige aktier,
f.eks. danske bank eller novo nordisk, samt om markedsudviklingen i usa eller europa. i
visse tilfælde nævnes forventninger til enkeltaktier eller begrundelsen for en given
kursudvikling drøftes. i en langvarig samtale den 8. juli 2008 siges der: [”a” er a og ”f” er f.
samtalen er gengivet på grundlag af den af a udarbejdede udskrift]:
       ”a: jamen jeg er jo gået i gang med at sælge en anelse mere igen
       f: du er gået i gang med
       a: at sælge en anelse mere
       f: okay
       a: ud – hvad er udsigterne som du hører - dårlige stadigvæk
       f: jamen altså de er blevet lidt bedre i løbet af dagen – men du kan se stadigvæk
       a: ja mon ikke
       f: supert marked, men så kan du sige fls kommer med en ny million ordre i
       algeriet, og så falder den
       a: det giver ikke rigtigt noget
       f: nej det giver ikke rigtigt noget, så hedder de 4,78 i bunden og 4,85 i toppen -
       lige nu 4,81. i et andet marked ville den have løbet
       a: ja det er klart for det er næsten 1 milliard oveni alle de andre gode ting
       f: ja det er det – så altså jeg synes ikke det er tiden at sælge. det må jeg sige, det
       synes jeg simpelthen ikke.
       a: næ
       f: i dag er vi
       a: det er også mere nøden der tvinger
       f: ja, 2,76, vi har været nede i
       a: under 3
       f: ja
       a: det er også ligesom om danmark er mest ramt i forhold til alle de andre
       f: ja, det ser hårdt ud her – det gør det altså. vi er godt 2,27 – de andre er 1,5 %
       nede cirka mellem 1,5 og 1,8. london lidt mindre. i skandinavien er vi hårdest
       ramt lige nu.
       a: ja
       f: helt ærligt – jeg synes det er alt for billige priser i forhold til den kvalitet
       aktierne har, så synes jeg
       a: ja det er hårdt
       f: det er for hårdt det der
       a: jamen det er helt sikkert for hårdt
       a: men hvornår kommer det op igen – det er jo det der er problemet
       f: ja det er et kæmpeproblem og hvad hedder det
       a: det kan risikere at falde meget mere
       f: ja. altså hvis vi kigger på kurvene så hedder vi jo 3,95 lige nu. i januar, der
       hvor vi fik den første store tur ned lige efter nytår, der var vi i 3,84, så det tester
       det det niveau
       a: og det var værst
       f: det var værst i januar
       a: 3,84
                                         - 36 -
f: ja det tror jeg var det omkring. jeg kan godt lige se den mere nøjagtig her.
a: 3,60
f: var det virkeligt så langt nede. jeg prøver lige at se. jeg har en kurve her på
omx c20 – æh – ja det er rigtigt, nej hvorfor kan jeg ikke lige få – 3,6319
a: ja
f: var niveauet der, men det var jo lavt over handelsdag, i closepriser var det
omkring 3,81
a: nå, det var bare over dagen
f: ja
a: ved lukkepriser der var det 3,81
f: cirka ikke
a: cirka ja
f: og alligevel ligger vi 3,95
a: der er ingen lov for at det ikke kan falde yderligere
f: nej det er der ikke og går man en tak længere tilbage og ser hvordan det så ud
da vi havde den foregående bund, så hedder den 350 – det var i midten af 2006, så
på teknikken kan den se meget skidt ud
a: ja
a: det svarer til cirka 10 %
f: ja, det gør det
f: det svarer til cirka 10 %
a: det kan jo sagtens ske igen
f: jamen det kan godt ske. det vi har set nu det er at olieprisen er begyndt at
falde, altså den europæiske
a: også i dag
f: ja også i dag. den europæiske notering er under 140 dollar tønden
a: ja
f: altså 139,41 ligger på i bud lige nu, altså 1,7 5 ned i forhold til i går. det kan
godt være et rigtigt fint tegn for aktierne
a: jeg skal lige have det engang til - hvad sagde du den var på
f: 139
a: okay den er lige under 140
f: lige under 140 og det som de kommenterer det med ”olien dykker for anden
dag i træk” er overskriften og olien fortsætter sin retraite
a: ja
f: nu skal du se her. prisen for olie er tilsyneladende på retur – i hvert fald for en
stund. texas noteringen har været nede i 138,7.
a: ja
f: bluebird de mener at det er en yderligere opbremsning i den globale økonomi,
der kan få investorerne til at sælge ud af deres oliefutures.
a: de kan så igen bank det
f: ja, forstået på den måde at hvis væksten den skal aftage markant, så er der
heller ikke behov for så meget olie fordi der er mindre omsætning og så bliver
efterspørgslen ikke så stor
a: nej det er klart
f: og det presser så priserne
a: det presser priserne
f: ja og det kan være et af de faktorer, der kan ændre stemningen i markedet til at
være lidt bedre at olieprisen ikke fortsætter opad
a: den første der på min skærm bliver blå, det er bang og olufsen med 50 øre
                                         - 37 -
f: ja – griner
f: var det ikke nordea der i dag - nej det var danske der fortsat havde køb på
b&o
a: på b&o ja
f: ja de begynder at hæve sig godt, men det er på grund af et godt resultat, men nu
begynder de altså - hold da op – nu bliver der omsat noget dsv
a: 20.000
f: ja
a: for 102 tror jeg det var
f: ja den er kommet kraftigt igennem der på det niveau 101 ½ - 2. jeg synes det er
for billigt at sælge, men det er klart at du kan følge dig tvunget til det, men for
søren da – det synes jeg det er. jeg i langt højere grad foretrække at sidde lidt på
hænderne, fordi det er altså for god kvalitet at sælge de aktier, altså norden og
fls. det må man sige
a: man har jo et lille håb om en positiv åbning
f: ja
a: hvad siger futures fra usa
f: nasdaq hedder 0,04 i minus,
a: det er ikke noget
f: dow jones 1,2 ser det ud til
a: i går var det jo et stort minus og så var de i kraftig plus
f: ja det var det. lad os lige prøve at se
a: futuremarkedet i s og p, nasdaq vil åbne i omegnen af 0,1 % højere
f: jeg skal lige prøve at se – jeg har dem her. der er så mange forskellige, s og p
endte 500, den giver minus 0,1 i åbningen, men dow jones industriel siger minus
0,07, nasdaq siger minus 0,03, så det er på niveauer
a: ja
a: og i øvrigt så er det ikke til at regne med fordi som i går, der blev det helt
anderledes
f: ja, ja – når de så først kommer i gang, så bestemmer de så farten, så det her er
bare indikativt.
a: det er klart
f: de føler hvad stemningen er – altså de er –hvad er klokken – den er tre – så jeg
synes også det er okay at vente ½ time og så se det komme i gang inden du tager
en beslutning. helt overvejende så synes jeg det er for billige priser at sælge ud på
a: jamen det synes jeg helt sikkert også – jeg er ikke glad for det
f: nej
a: det udelukkende noget jeg føler mig tvunget til at gøre
f: ja ja
a: for ligesom ikke at bringe mig i en dum situation
f: hvorhenne er din dumme situation – kan jeg spørge om det
a: jamen den er ikke så lang, altså 350 ville der ikke ske noget med, men det ville
ikke være rart
f: nej – jamen altså – jeg er selvfølgelig helt enig. det har vi snakket om så tit –
det er uhyggeligt hvis ikke man selv kan bestemme
a: ja
f: det perspektiv det er grimt
a: ja
a: har i mange af dem
                                          - 38 -
f: ja vi har helt klart – for et øjeblik siden kom k og sagde at de havde en i dag,
som bliver tvunget til at sælge ud, hvis de ikke kommer med nye penge, men det
er jo ikke sådan en aftale vi har med dig
a: nej det ved jeg godt
f: altså de her investeringskreditter, de er jo lukket inde i kredsløb, hvor man
siger, at hvis du kommer med 2 mio. så kan du låne 8 og så nå de 2 mio. er væk i
tab på gælden eller investeringerne – inden det sker så beder vi om flere penge –
der er fastlagte rammer for det, men det er du jo ikke i
a: nej heldigvis
f: heldigvis ikke
a: jeg ved sgu ikke – jeg kan ikke huske om jeg har nogen specielle aftaler
f: det har du ikke - så skal du have det med … uden at jeg har hørt det., for jeg
sidder ikke og kigger på det. vi overvåger det jo ikke.
a: nej – men der er jo nogen der overvåger der
f: ja, der er selvfølgelig nogen der kigger og ser hvordan ser det ud, men det er
ikke underlagt et koncept
a: nej
f: det er for billigt a – det synes jeg kraftedeme det er
a: jamen det synes jeg også – slet ingen tvivl om det. jeg har siddet og kigget på
det sammen med c og vi har sagt for og imod tingene og har brugt et par timer på
det i dag og sagt hvad skal vi – det der bekymrer mig det er selvfølgelig at det
nærmer sig lige pludseligt for meget, jeg har sat mange penge til i den sidste tid på
salg, fordi denne her situation er jo ikke den første vel
f: nej
a: i januar havde vi den først grimme – faktisk tilbage i december, hvor man
kunne konstatere tab og byttede ting rundt og solgte til datterselskabet, som så
senere måtte notere sig et kæmpetab på det – i hvert fald i forhold til størrelsen af
tingene, så var det stort
f: det er også mere det med at hvornår er nok – det kan sagtens forstå, at den
diskussion er nødt til at være pågående, men til gengæld kan du også sige, at så
længe det ikke er nået den grænse, så kan man jo godt overveje om man ikke skal
sidde lidt på hænderne og det har du jo gjort, i forhold til hvordan det havde været
for 3 uger siden og lægge det hele ud – jamen så er den forkert beslutning ikke at
have gjort det
a: det skulle jeg have gjort for 3 uger siden, men er glad for at jeg har taget nogle
nap en gang imellem. det har vist sig at være det rigtige
f: ja og den anden dag på norden i 4,91 93 – det var også en god beslutning
a: det er rigtigt
f: jeg synes det er for billigt, men jeg kan jo ikke. stemningen er ikke sådan at
man kan have en forventning om at i morgen kan man have højere priser – det er
det ikke
a: nej nej slet ikke – det kan man ikke regne med. det kan lige så let være meget
værre
f: det kan det.
a: og de kommende dage det samme. det er svært at sige hvornår. jeg synes ikke
der er nogen tegn, der viser vejen.
f: det skulle lige være olien, der er begyndt at falde.
a: når man læser ting, så er de jo fuld af selvmodsigende ting
f: altså olien dratter ned nu i 38 42
a: det er et sundhedstegn
                                               - 39 -
      f: det er altså rigtigt fint
      a: det er en af de ting der er vigtige at tro på
      f: det tror jeg også og hvad hedder det
      a: hvis den viser de tegn som du siger og hvis bare det kommer i gang så alle
      dem der har spekuleret i olien de siger stop, så ville det jo hjælpe lige med samme
      – tror jeg på – for så vil den jo fortsætte med at mærke - sprede en stemning i
      hvert fald
      f: helt klart altså. det ville være rigtigt rart, hvis vi så et pænt fald i den fordi det
      ville gavne markedet. det ville være en af de faktorer, der hjælpe til at stoppe den
      meget meget nervøse stemning
      a: ja ja
      f: så ja – de har rettet sig lidt kursen altså – 135 danske, den har været under 130
      i dag – det er helt vanvittigt.
      a: du må næsten ikke nævne den for det er fantastisk
      f: fantastisk det er det
      a: i forhold til hvad forventningerne var
      f: ja plus og hvad ligger der i indtjening og værdier i det selskab
      a: det helt enormt
      a: sådan er det – vi snakkes ved
      f: ja hej”
kursudvikling 2003 - 2009
i en graf over den gennemsnitlige kursudvikling på omx c20 aktierne i perioden 2003 –
2009 ses, at der var et dyk i begyndelsen af 2003 til kurs 170, hvorefter kurserne med mindre
udsving steg op til over 500 i sidste halvdel af 2007 med en kurs på 500,56 den 1. november
2007 for herefter at falde kraftigt ved årsskiftet 2007 – 2008 til lidt over 380. kurserne steg i
løbet af foråret og sommeren 2008 for igen at dykke til ca. 385 i juli 2008. herefter steg
kursen imidlertid igen og nåede et højdepunkt på ca. 425, før betydeligt kursfald satte ind,
navnlig i oktober 2008, hvor kursen den 24. oktober 2008 var på 255,19. den 6. marts 2009
var kursen 213,11. herefter steg kursen med mindre udsving i den resterende del af 2009.
a og selskabernes investeringer i øvrigt
af et svarbrev fra olicom a/s til a af 6. oktober 1999 fremgår, at a foranlediget af en
negativ kursudvikling på olicom aktien den 21. og 30. september 1999 havde henvendt sig til
selskabet med en forespørgsel om selskabets overholdelse af de børsretlige regler.
                                             - 40 -
ved depot-/kontoaftale af 30. januar 2005 oprettede a holding a/s et depot med tilhørende
konti i nordnet securities bank ab (”nordnet” i det følgende). aftalen gav selskabet
mulighed for at handle værdipapirer online via nordnets netbank. i perioden fra 2007 foretog
selskabet en række aktiesalg- og køb for i alt ca. 27 mio. kr. selskabet har betalt en kurtage til
nordnet på 0,04 %.
advokat carsten brink rettede ved brev af 23. maj 2007 på vegne a a/s henvendelse til
fondsbørsen og anmodede fondsbørsen om, at se på kursudviklingen på keops aktien.
advokaten henledte i den forbindelse fondsbørsens opmærksomhed på en tidsmæssig
forskydning mellem offentliggørelsen af en utilfredsstillende halvårsrapport og en
storaktionærmeddelelse om storaktionæren ole vagners salg af aktier, og oplyste, at den
manglende samtidige offentliggørelse havde medført et tab for hans klient på 300.000 kr.
salget af aktierne
den 22. oktober 2008 blev a indkaldt til møde i banken. på mødet blev han præsenteret for
følgende dagorden:
      ”dagsorden til møde den 22. oktober 2008
      deltagere:
      a
      d
      k
      j
      1.    økonomisk status på a koncernen
            hvor stort har det økonomiske tab været som følge af finanskrisen og faldet
            i aktiekurser?
            hvordan har dette kurstab påvirket koncernens formueforhold
            hvad skønnes koncernens ek at være i dag
      2.    hvor meget er koncernen eksponeret i.h.t. investeringskreditter.
            størrelsen på evt. investeringsengagement udenfor sydbank
            værdipapirbeholdning og indestående i andre p.i.
      3.    status på nuværende investeringskreditter - nuværende saldo ctr.
            kursværdier og indestående.
            krav til sikkerhedsmæssig afdækning af investeringskreditterne.
            anden sikkerhedsstillelse udover værdipapirer.
                                                                               - 41 -
                         4.     fremtidige vilkår for investeringskreditter i sydbank
                                overdækningskrav - stoploss og investeringsstrategi
                         …”
                 j fra sydbank har på det fremlagte eksemplar af dagsordenen noteret
                         ” + 10 mio medio 2007
                         nov/dec - 20 mio kr.
                         2007 51 mio kr. ek
                         besøg efteråret 2007 af sydbank
                         efter fusion - salg 16-18 mio kr. tab
                         øget investeringerne mhp. at nedbringe tabet.
                         juli nedbr. tab til 11 mio - skulle have solgt”
                 under mødet fremdrog a et 12-måneders rullende budget, der ser ud som følger:
                 ”…
            4,9083%            15,0000%     2,0000%     6,4300%                                                                    likv
            debetrente         forv aktie   forv aktier forv rente  forv omk   forv udbet forv      forv      forv mer-    forv    forskydni
                                                                                skat    ng
                               stigning     udbytte     kk                     pension    skatter   resultat  skat 04-05   retur   (betalt
                                                                                e.s.                   2008
                                                                                /udbetalt
bsh as                             2967554      827300   -1536903    -480.000                     0   1777950      -42.323  1e+06     42.323  2.956.265
bsh as trading-avance bereg-.                                                                                2.500.000
bsh as      nn-                           0           0    14.725           0                     0     14725   -272.019            272.019     14.725
            beregnet
bs as                                     0           0           0    -50000                     0    -50000              2e+05                100000
bse as                  leje       350000             0  -174.943           -                     0     55057                                   55.057
                                                                     120.000
bs          bs-p bereg.           1200000     160.000     -33.207      -25000   -560.000   -91.632    650161    -174.149         0  187.679     663691
bs adm                             253875       33.850   -490.238     -25.000                     0  -227513     100.000                       -127513
                                  4771429     1021150 -2220567       -700000     -560000    -91632 2220379      -388.491 1e+06      502.021   6162224
                 …”
                                              - 42 -
af sydbanks interne notat (afskrift) om en telefonsamtale den 23. oktober 2008 mellem k fra
sydbank og a fremgår følgende:
     ”…
     telefonen ringer
     a: a.
     sydbank: k, sydbank. hej a.
     a: dav.
     sydbank: dav. jeg har lige talt med d.
     a: ja.
     sydbank: og han bad mig om lige at ringe til dig.
     a: ja.
     sydbank: og jeg kan forstå, at i har aftalt, at øh at vi sælger.
     a: ja.
     sydbank: fra de to depoter. det vil jeg bare bede dig om at bekræfte. og det har
     du sådan det gjort nu.
     a: ja.
     sydbank: a, det jeg vil foreslå, det er, at g han ringer til dig lige her om to
     minutter, og så aftaler i, hvordan i vil håndtere det over dagen. for det er jo ikke
     sådant, at vi bare nødvendigvis skal smide det hele. eller hvordan har du det? skal
     vi bare …
     a: nej. altså, jamen jeg ved jo slet ikke noget om, hvordan det ser ud i dag.
     sydbank: nej øh. man kan sige, at usa var jo rigtig, rigtig skidt i går.
     a: ja.
     sydbank: asien har været dårlig, men lukkede heldigvis ikke så skidt, som det så
     ud på et tidspunkt.
     a: uhm
     sydbank: øh, europa er i minus, men københavn ligger altså rimelig pænt.
     a: ja.
     sydbank: vi er oppe med.
     a: øh du lige et øjeblik.
     sydbank: ja.
     a: øh, jeg prøver lige at stille om til en anden en, hvis jeg lige kan hitte ud af det.
     sydbank: ved du hvad, jeg kan slet ikke høre, hvad du siger.
     a: lige et øjeblik.
     sydbank: ja, selvfølgelig.
     telefonen bliver stillet om.
     a: a.
     sydbank: ja, hej a, det er k.
     a: nå, så havde jeg ikke forstand på at stille om.
     sydbank: nå, ha ha.
     a: åh, her har jeg den, nu kan jeg se det. jeg stiller dig lige om igen.
     sydbank: ja.
     a: øjeblik.
                                                - 43 -
      sydbank: ja.
      telefonen bliver stillet om
      a: hallo.
      sydbank: ja.
      a: så er jeg der.
      sydbank: det er godt a. er du, så du kan se markedet nu?
      a: ja.
      sydbank: nå okay. altså jeg vil sige, at det begynder at se en lille smule svagt ud
      igen.
      a: ja.
      sydbank: øh, vestas for eksempel åbnede op med en 5-6 % og er nu i nul.
      a: ja.
      sydbank: øh, danske bank er under 100 ik’.
      a: jamen jeg synes, det må være jer, der skal gøre det bedst muligt.
      sydbank: det gør vi a.
      a: ja, der er sgu ikke andet at gøre.
      sydbank: nej, ved du hvad, det er en aftale. vi går i gang med det samme.
      a: ja ikke.
      sydbank: jo selvfølgelig.
      a: okay, jamen vi holder os til det.
      sydbank: det gør vi. tak skal du have du.
      a: godt hej.
      sydbank: hej.
      a: hej.”
ved brev af 31. oktober 2008 til a om kassekredit nr. 0570 873233 meddelte sydbank:
      ”vi kan meddele dem, at vi har nedskrevet kredittens maksimum med 3.900.000,00 kr.,
      således at maksimum nu andrager 6.100.000,00 kr.
      kredittens øvrige vilkår og bestemmelser forbliver uændrede.”
ved tilsvarende breve af samme dato blev holdingselskabets kredit 5740002874 nedskrevet
med 68,5 mio. kr. til et maksimum på 6,5 mio. kr., og ejendomsselskabets kredit 5740002882
blev nedskrevet med 5 mio. kr. til et maksimum på 3 mio. kr.
ved brev af 2. december 2008 til sydbank redegjorde advokat carsten brink efter opfordring
fra sydbank for as og selskabernes aktiver. der blev angivet at være følgende aktiver:
tilbagebetaling af skat med ca. 1,1 mio. kr. for 2007, en erstatning på 1,5 mio. kr., hvis en
erstatningssag mod ..., som skulle behandles i højesteret, faldt ud til as og selskabernes
fordel (sagen blev senere tabt til ...), forventet provenu ved salg af udlejningsejendommen
...vænget 5 i x-by på 4,1 mio. kr. sydbank anmodede ved brev af 5. december 2008 om
                                              - 44 -
yderligere oplysninger om blandt andet privatbudget for a, herunder oplysning om udbetaling
af pensioner samt mæglerudtalelse om værdien af hans private ejendom. formålet var ifølge
banken at kunne udarbejde et oplæg til afviklingsvilkårene for hans og selskabernes samlede
engagement. sydbank bekræftede at søge en økonomisk løsning, der sikrede, at a indtil
videre kunne beholde sin private ejendom.
advokat carsten brink anførte i et brev af 17. december 2008, at sydbank i forhold til a og
selskaberne havde
      ”tilsidesat samtlige gældende rådgivningsforpligtelser i henhold til reglerne om
      investorbeskyttelse ved værdipapirhandel.”
advokaten anførte endvidere, at banken desuden havde tilsidesat sine egne og med as aftalte
forretningsbetingelser ved
      ”uden varsel at realisere hele aktieporteføljen og opsige engagementet med krav
      om afvikling,”
og at banken herved havde handlet ansvarspådragende og havde påført a og selskaberne et
betydeligt tab. advokaten tog forbehold for at fremsætte erstatningskrav. med hensyn til
bankens anmodninger om ejendomsvurdering henviste advokaten banken til selv at få en
sådan foretaget, og oplyste at der i øvrigt ikke på nuværende tidspunkt kunne svares på
bankens øvrige spørgsmål.
den 23. december 2008 meddelte sydbank, at banken havde nedskrevet maksimum på as
personlige kassekredit til 650.000 kr. og nedskrevet maksimum a a/s’ kassekredit til 0 kr.
ejendomsselskabets kassekredit blev nedskrevet til 2.775.000 kr. det fremgår af advokat
carsten brinks protest herimod af 6. januar 2009, at der samme dag af banken tillige overfor
a personligt var anmodet om inddækning af overtræk på to konti. brevene med disse
anmodninger er ikke fremlagt. advokaten protesterede også imod dette krav og henviste til, at
disse overtræk alene var opstået som følge af bankens ”uvarslede og uhjemlede” tidligere
nedskrivninger i oktober 2008.
ved brev af 29. januar 2009 til a opsagde sydbank konto 0570 873233 til fuld indfrielse af
skylden. ved tilsvarende breve opsagde sydbank ligeledes holdingselskabets konto 0570
                                             - 45 -
5740002874, a a/s’ konto 0570 5740002882 og ejendomsselskabets konto 0570
5740002858. banken henviste i alle brevene på nær det til holdingselskabet til bankens
almindelige forretningsbetingelser og det forhold, at der ikke var stillet yderligere sikkerhed
til dækning for pantets forringede værdi. i brevene til a holding a/s, a a/s og a
ejendomme a/s henviste banken tillige til håndpantsætningserklæringerne. i brevet til
holdingselskabet henviste banken til ”tidligere rykkerskrivelser og jeres manglende reaktion
på disse”. den gæld, der opgøres i brevene, svarer til påstandene og indbefatter tilskrevne
renter indtil den 20. december 2008.
parterne er enige om, at de samlede træk på kassekreditterne inkl. renter til den 18. november
2008 udgjorde 15.742.000 kr. samt at dette beløb ikke senere er betalt.
a og selskaberne har i replikken opfordret sydbank til nærmere at redegøre for de
selvstændige påstande, og har i den forbindelse angivet, at de efter den 18. november 2008
foretagne rentetilskrivninger synes at være i strid med de for engagementet gældende aftaler
(e-mailen, hvor der bekræftes at være aftalt en rente på cibor + 0,45 %). sydbank har under
hovedforhandlingen oplyst, at hovedstolen fra den 23. oktober 2008 er blevet tilskrevet
morarente ud fra en forudsætning om, at det med virkning fra denne dato er aftalt, at
engagementet skal ophøre.
tabsopgørelse
finanshuset i fredensborg a/s (herefter ”finanshuset”) har efter anmodning fra a udarbejdet
en ”formueplan for h & a” af februar 2009, som ud fra de forudsætninger a har angivet, at
han ville have oplyst at have, hvis han under en egnethedstest i slutningen af 2007 var blevet
afæsket relevante oplysninger om hans formål med at investere, tidshorisont for investeringer
m.v. af planen fremgår blandt andet:
      ”…
      situationen i dag
      person & familieoplysninger:
      h og a er gift, med bopæl på ...vej 9, x-by. parret har 2 udeboende fællesbørn, c
      40 år & b 43 år.
                                        - 46 -
indtægter
    •   lønindtægt for h
h har ingen lønindtægt.
    •   lønindtægt for a
a har ingen lønindtægt.
    •   indtægt & formue i virksomhed & selskaber
fastsættelse af indtægter og opgørelse af formue er fastsat på basis af opgørelse af
saldo på aktiebeholdning og kassekredit pr. 1/11-2007, og på baggrund af
regnskaber 2007 for virksomhed/selskaber.
a holding a/s
formueselskab
a holding a/s er 100% ejet af a personligt. a holding a/s ejer 100%
selskaberne, a a/s & a ejendomme a/s.
a forventer/ønsker at planlægge med et resultat før finansielle poster på kr. -
670.000 p.a.
i opgørelse af formue & gæld i formueplanen primo 2008 er indregnet
kassekredit pr. 1/11-2007 på kr. 64.465.000 og værdi af aktier på kr. 116.106.000.
øvrige poster under aktiver og passiver er fastsat til kr. 0.
egenkapital i a holding a/s udgør i formueplanen i alt kr. 56.1 mio. incl.
kapitalandele i tilknyttede virksomheder. til sammenligning er egenkapital kr.
50.5 mio. jf. regnskab 2007.
a a/s
formueselskab
a forventer/ønsker at planlægge med et resultat før finansielle poster på kr. -
190.000 p.a. det er forudsat, at der ikke er finansielle indtægter og omkostninger.
i opgørelse af formue & gæld i formueplanen primo 2008, er poster under aktiver
og passiver fastsat til kr. 0.
det er oplyst, at der er en verserende retssag om rettigheder til forhandling af ...
biler. der er gjort krav gældende overfor a a/s for et beløb på kr. 2.0 mio. dette
krav er ikke medregnet i formueplanen.
egenkapitalen i a a/s udgør i formueplanen kr. 0. (13.4 mio. jf. regnskab 2007)
a ejendomme a/s
                                         - 47 -
udlejningsvirksomhed. udlejning af ejendommen ...vænget 5.
a forventer/ønsker at planlægge med et resultat før finansielle poster på kr.
30.000 p.a.
i opgørelse af formue & gæld i formueplanen primo 2008 er indregnet
kassekredit pr. 1/11-2007 på kr. 7.556.000 og værdi af aktier på kr. 7.069.700.
anlægsaktiver, i væsentlighed ejendom, er i formueplanen indregnet til skønnet
værdi på kr. 5.0 mio. efter fradrag for udskudt skat. øvrige poster under aktiver og
passiver er fastsat til kr. 0. tilgodehavender t.kr. 185 er således ikke medregnet i
formueplanen.
egenkapital i a ejendomme a/s udgør kr. 4.5 mio. (4.4 mio. jf. regnskab 2007)
a administration
personligt ejet virksomhed. virksomheden beskæftiger sig med administration af
selskaber ejet af a. a forventer/ønsker at planlægge med et underskud af
virksomhed før finansielle poster på kr. 180.000 p.a.
i opgørelse af formue & gæld i formueplanen primo 2008 er indregnet
kassekredit pr. 1/11-2007 på kr. 9.540.600. det er oplyst, at renter medregnes ved
opgørelsen af kapitalindkomst. kassekredit er medtaget under frie midler, se
nedenfor. øvrige poster under aktiver og passiver er ikke medregnet. således er
anlægsaktiver t.kr. 672 & tilgodehavender t.kr. 2 ikke medregnet.
…
ønsker
h og a ønsker at formueplanen omfatter perioden fra år 2008 til år 2030. fra det
63. år til det 85. år for h og fra det 63. år til det 85. år for a.
planlægningsperioden er valgt ud fra ønsket om, at denne skal omfatte h og a’s
forventede restlevetid.
h og a ønsker, at formueplanen udarbejdes med den forudsætning, at begge er i
live i hele pensionsperioden.
h og a ønsker, at formueplanen udarbejdes med udgangspunkt i indtægts- og
formueforhold pr. 1/11-2007.
h og a er gået på pension og ønsker således ikke at planlægge med lønindtægter i
planlægningsperioden.
a ønsker at fortsætte med ejendomsadministration ved drift af personligt ejet
virksomhed, a ejendomsadministration, samt at fortsætte med drift af
udlejningsvirksomhed, a ejendomsselskab a/s, igennem hele perioden.
                                           - 48 -
h og a’s nuværende helårsbolig har ikke den funktionalitet og indretning, der gør
boligen ældrevenlig, og ønsket til bolig er dermed ikke fremtidssikret. h og a
ønsker at planlægge med køb af byggegrund og igangsætning af byggeri af
helårsbolig ultimo 2008, med færdigmelding og indflytning ultimo år 2009.
samlet entreprisesum incl. køb af byggegrund i alt kr. 9.0 mio., med indbetaling
ultimo 2008.
h og a ønsker at planlægge med bopæl på nuværende adresse ...vej 9, x-by i
perioden frem til og med år 2009. ejendommen ...vej 9 ønskes solgt med
overtagelse ultimo 2009. der er oplyst et forventet provenu ved salg af ejendom
på kr. 4.0 mio., med udbetaling ultimo 2009.
der er i forbindelse med boligskift ønsket planlagt med uændrede udgifter/skatter
vedr. bolig med undtagelse af ejendomsværdiskat, der ønskes tilpaset
forholdsmæssigt til ændring i kontantprisen, fra kr. 4.0 mio. i 2008 til 9 mio. i
2009, med bortfald af ejertidsnedslag, men uden indregning af evt. stigning i
ejendomsværdiskat som følge af progression i ejendomsværdiskatten.
h og a ønsker ikke at afholde ekstraordinære udgifter til vedligehold/forbedring
af ...vej 9 i resterende ejertid.
h og a ønsker ikke at belåne helårsbolig.
h og a har i dag 3 biler. h og a ønsker løbende at udskifte biler fra 2009 frem til
og med 2027. nettoudgift ved udskiftning af bil, beregnet som nypris med fradrag
af brugtvognspris, er anslået til kr. 200.000 p.a.
h og a ønsker igennem hele planlægningsperioden at hjælpe børn, c og b, med
en årlig gave på hver kr. 56.800 (gaveafgiftsfrie beløb).
h og a ønsker for 2008 et rådighedsbeløb på kr. 425.000. beløbet er
udspecificeret nedenfor:
udspecificeret ønsket rådighedsbeløb
                                         år 2008
mad/husholdning                          kr.     115.000
tøj/sko m.m.                             kr.      25.000
gaver                                    kr.      15.000
fornøjelser                              kr.      45.000
medicin                                  kr.      20.000
rejser                                   kr.     165.000
diverse                                  kr.      40.000
ønsket rådighedsbeløb i alt              kr.     425.000
anm: alle beløb er oplyst i 2008-priser.
det ønskede rådighedsbeløb i 2008 er fastsat på basis af faktisk forbrug i 2007,
med tillæg af inflation. beløb er afrundet.
                                         - 49 -
fra år 2009 og frem til år 2025 er der ønsket en løbende forhøjelse af
rejseaktiviteten. således er der ønsket en stigning i rejseudgifter på kr. 15.000 i
2009. efterfølgende er der ønsket en stigning på kr. 5.000 p.a. frem til og med
2025.
h og a har faste udgifter i 2008 på i alt kr. 350.000. de faste udgifter er fastsat på
basis af faktiske faste udgifter for 2007, med tillæg af inflation. h og a ønsker at
planlægge med tilnærmelsesvis uændrede faste udgifter igennem perioden.
h og a ønsker, at økonomien tilpasses, så der skabes en balance i økonomien i
kombination med, at økonomien planlægges, så der sker en maksimering af
formueudviklingen over perioden.
ved balance i økonomien forstås, at økonomien planlægges ud fra h & as ønsker,
der nedenfor er listet i prioriteret rækkefølge.
    1.  ønsket rådighedsbeløb
    2.  ønske til bolig & bil
    3.  gaver til børn
    4.  øvrige
h og a ønsker en økonomisk tryghed, således at der planlægges med
udgangspunkt i en realisering af de angivne ønsker. såfremt det ikke er muligt at
realisere de angivne ønsker, må der ske en fornyet overvejelse og prioritering for
gennem en rebalancering at sikre en optimering af økonomien.
h & a ønsker alene at placere formue med risiko i det omfang, dette ikke
indebærer nogen risiko/kun en begrænset risiko for, at familien ikke kan realisere
de angivne ønsker.
h & a ønsker således at placere den andel af formuen, der er nødvendig for at
sikre en realisering af de angivne ønsker, ved lav risiko.
h & a ønsker omvendt at placere den andel af formuen, familien kan tåle at tabe,
med høj risiko.
h & a har intet ønske om at have et større forbrug end det angivne. er det derfor
muligt for h & a at realisere de angivne ønsker, har h & a ingen motivation for
at påtages sig en større risiko.
h og a ønsker at få et overblik over økonomien, inden beslutninger træffes. at
kende de økonomiske konsekvenser inden beslutninger måtte blive truffet.
muligheder & konklusion
…
formueplan - status quo udgave nr. 1
                                             - 50 -
     formueplan - status quo udgave nr. 1 - viser, hvordan økonomien udvikler sig,
     forudsat at økonomien tilrettelægges uden væsentlige ændringer, med baggrund i
     det ønskede rådighedsbeløb og på baggrund af nedenstående valg vedr. ind- og
     udbetalinger.
     …
     status quo udgave nr. 1 - balance i økonomien & formue
     …
     en uændret placering af formuen i aktier kombineret med en fortsat gearing
     indebærer således en risiko for, at familien ikke kan realisere de angivne ønsker,
     hvorved formueplaceringen ikke er forenelig med h & as ønsker.
     formueplan - endelig plan udgave nr. 1
     formueplan - endelig plan udgave nr. 1 - viser, hvordan økonomien udvikler sig
     forudsat at økonomien tilrettelægges under hensyntagen til en tilpasning af risiko,
     og på baggrund af nedenstående valg vedr. ind- og udbetalinger.
     1. omplacering af formue.
     der er valgt at omlægge formuen hvorved kreditter indfries og restformuen
     omplaceres. en placering herefter på kr. 9.0 mio. i aktier og kr. 42. mio. i
     obligationer. i selskab er kreditten nedbragt til kr. 0.
     privat er aktiebeholdningen solgt og kredit privat nedbragt. dog er beholdningen
     af egninvest fastholdt idet det er oplyst, at saldo på placeringen i egninvest under
     fri midler lå under kr. 273.100 pr. 31.12.2005, hvilket er grænsen for
     skattefritagelse for ægtepar. derved er denne del af aktiebeholdningen underlagt
     overgangsregler, hvorved fremtidige kursgevinster er fritaget for beskatning, efter
     en ejertid på 3 år.
     en placering på 42 mio. i obligationer er beregnet på basis af betalingsstrømmen
     nødvendig for løbende at kunne finansiere nedsparingen i privatøkonomien jf.
     udbetalingsprofil på udbytte, se ark a selskaber akk. der er skønsmæssigt
     forudsat en fordeling med 1/3 korte obligationer og 2/3 lange obligationer. med
     en rente på henholdsvis 4,5% og 6%, giver dette en vægtet rente på 5,5%.
     …”
om forudsætningerne fremgår det herudover, at h havde en kapitalpension med en
depotværdi på 1.690.300 kr., som var placeret i aktier, en selvpension placeret i aktier med en
depotværdi på 227.000 kr. samt indekskontrakter med indbetaling frem til og med 2011, som
                                                - 51 -
ville blive udbetalt i ca. 10 år fra det fyldte 67. år. a havde en ratepension placeret i aktier
med en saldo på 8.030.000 kr. under udbetaling over 10 år frem til 70½ år af årligt 1.165.000
kr., en anden link-ratepension under udbetaling frem til det 70. år med årligt 22.800 kr., en
kapitalpension placeret i aktier med en depotværdi på 5.177.300 kr., en selvpension placeret i
aktier med en værdi på 258.400 kr., indekskontrakter med indbetaling indtil 2011 og
udbetaling fra det fyldte 67. år i ca. 10 år. værdiansættelserne af de nævnte pensioner m.v. er
alle pr. 1. november 2007. herudover forudsættes h og a alene at få en
folkepensionsindkomst.
på grundlag af den fordeling, som anbefales af finanshuset, er der herefter foretaget en
fremskrivning baseret på den faktiske udvikling i gennemsnitskurserne for de valgte typer af
værdipapirer af, hvordan kursværdien af værdipapirporteføljen, som den så ud den 1.
november 2007 (hvor der var tale om en 100 % aktieportefølje) ville have udviklet sig frem til
og med den 23. oktober 2008, hvis der umiddelbart herefter var foretaget den foreslåede
omplacering per 1. november 2007.
tabet sammenfattes således:
       ”
         markedsbestemt               -3,063%              tab reguleret med    tab fordelt på
         tab, specificeret                                                      sagsøgere
         a holding a/s                - 56.563.092         1.732.528            -54.830.564
         a a/s                        -4.743.768           145.302              -4.598.466
         a ejendomme a/s              -3.409.314           104.427              -3.304.887
         a                            -3.034.842           92.957               -2.941.885
                                      -67.751.016          2.075.214            -65.675.802
                                                                                “
fra det samlede opgjorte tab vedrørende både a og selskaberne på 65.675.802 kr. skal
fradrages de 15.742.000 kr., som a og selskaberne anerkender, at sydbank har til gode som
følge af trækket på kassekreditterne.
forklaringer
                                               - 52 -
der er afgivet forklaring af a, investeringschef k, regionsdirektør d, tidligere
investeringschef, e, investeringsrådgiver f, tidligere investeringsrådgiver g, tidligere
regionsdirektør h og erhvervschef j.
a har forklaret blandt andet, at han ikke har nogen formel uddannelse. fra 1963/64 til 1984
havde han et isoleringsfirma. herefter drev han en anden virksomhed. han overtog
forhandlingen af toyota i x-by fra 1990 og drev bilforretning indtil 2004, hvor han solgte
forretningen. i 2003 – 2004 var han også ... forhandler. han har været ansat som
fritidsvurderingsmand i en periode fra 1980 til 1984 i brf. han har skabt sin formue selv. da
han i 2004 solgte forretningen, var han 59 år. han havde på det tidspunkt en formue på 46-47
mio. kr., hvoraf 25-30 % var placeret i aktier og investeringsbeviser. han fik godt 20 mio. kr.
til fri rådighed, da han solgte forretningen. han ringede derfor til banktrelleborg og talte med
f, idet han godt ville investere. han havde været kunde i banken siden 1993. f gav ham det
råd at investere i aktier i omxc20-indekset, idet det gav det bedste afkast. han har ikke
tidligere handlet værdipapirer af betydning. årsagen til hans henvendelse til olicom i 1999
var, at han samme år havde købt nogle aktier i selskabet. kursen udviklede sig så negativt, at
han mistede hele investeringen. han læste i pressen om nogle problematiske forhold
vedrørende en direktør i firmaet, som skulle være årsag hertil. det var derfor, han henvendte
sig til olicom. han havde aldrig, før han talte med f, købt værdipapirer for lånte midler. han
talte ikke med f om risikoprofil. han fortalte f om sin baggrund, og nævnte, at han skulle
leve af sin formue. han blev ikke tilbudt investeringspleje. f ringede i 2004 med korte
mellemrum og anbefalede køb af forskellige aktier i omxc20-indekset. han sagde ja til
forslagene. det intensiveredes i 2005, hvor f også begyndte at ringe med forslag om at sælge
for at tage gevinst, inden den enkelte aktie faldt. det sagde han også ja til. fs forventninger
om kommende fald og kursstigninger holdt i reglen stik. han har ikke før retssagen set
investeringsprofilen af 17. juni 2005 vedrørende a holding a/s. han har ikke svaret på
spørgsmål om risikovillighed eller på anden måde bidraget til udarbejdelsen af den. det er
han 100 % sikker på. han syntes ikke, at han de første år blev bedre til det med aktier. det var
først omkring 2007, at han selv begyndte at få greb om det. han begyndte ind i mellem selv at
ringe og spørge, om det ikke var en god idé at købe eller sælge nogle af aktierne. det var
meget nemt at følge med i, om kursen på aktierne var steget. når han selv blev mere aktiv, var
det blandet andet, fordi det til tider var svært at få fat i f. det var stadigvæk f, han talte mest
med. de gennemgik porteføljen mindst en gang om måneden med henblik på at træffe
                                              - 53 -
beslutning om eventuelt køb eller salg af de enkelte aktier. nogle gange skulle f tale med sit
bagland for at nå frem til en endelig vurdering af de enkelte aktier. a holding a/s’
porteføljesammensætning skiftede over tid fra en mere begrænset aktiebesiddelse i 2003 til
ren aktiebesiddelse i 2007. han overvejede ikke, at det kunne være uhensigtsmæssigt at have
en sådan ren aktieinvestering i hans alder. han stolede på fs råd om, at det var guldrandede
papirer. det gik jo også opad hele tiden. f anbefalede ham i 2005 at sælge obligationerne og
købe aktier i stedet. han blev grebet af stemningen. f var meget dygtig og veltalende og
virkede, som om han havde forstand på, hvad han talte om. han havde ikke selv kendskab til
aktier eller aktiemarkedet og hvordan kursudviklingen skete. når han, som det kan høres, på
de afspillede telefonsamtaler, instruerer om, hvad der skal ske, var det stadigvæk på
anbefaling fra f. der har altid været en aftale med f om, hvad der skulle gøres fremadrettet.
til sidst følte han også, at han selv kunne overskue nogle af disse ting. når der på en række af
notaerne står ”execution only”, er det ikke udtryk for realiteterne. han spurgte på et tidspunkt
f om, hvad det betød. f sagde, at det ikke havde nogen betydning, idet det var helt tilfældigt,
hvilke knapper, bankens medarbejdere trykkede på, når de førte handelen ind. salget den 14.
oktober 2008 af en række novo nordisk aktier var, uanset det var fordelt på flere forskellige
notaer, et og samme salg. tilfældigheden i brug af ”execution only” viser sig tydeligt her, idet
der ikke er nogen systematik i, at denne betegnelse anvendes i tre af dem, men ikke på de
øvrige. alle handlerne i både banktrelleborg og sydbank er gennemført på samme grundlag,
dvs. efter forudgående telefonisk drøftelse (rådgivning). han har gennemsnitligt betalt en
kurtage på 0,1667. han blev tilsluttet nordnet, fordi banken i 2005 anbefalede ham enten at
tilslutte sig e-trade eller nordnet. idéen var, at han derigennem på skærmen kunne følge med
i kurser m.v., når han talte med banken. han købte de samme aktier over nordnet, som f i
øvrigt anbefalede. han købte kun aktier, han havde fået anbefalet af f. han betalte 0,04 % i
kurtage på nordnet. han talte med h om at få nedsat den kurtage, han betalte i banken, som
var 4 gange højere. han mente, at han betalte for meget. banken fastholdt kurtagesatsen under
henvisning til den rådgivning, han modtog. han måtte indimellem sige nej til
investeringsforslag, fordi han ikke havde kapital nok. så foreslog f, at han bare skulle forhøje
kassekreditterne. f ville godt formidle anmodninger om forhøjelse til h i erhvervsafdelingen.
han har altid fået forhøjelserne via f og på dennes anbefaling. der blev så ringet, når
papirerne var klar til underskrift. han fik på et tidspunkt tegningsrettigheder til carlsberg
aktier. hvis de skulle udnyttes, havde han behov for at skaffe 15 mio. kr. hurtigt. han var
tilfældigvis i ... og mødte ved en køledisk i føtex h. han forklarede om problemet med at
                                                - 54 -
skaffe penge til at udnytte tegningsrettigheder. h sagde, at det ikke var noget problem, og
skaffede straks efter en forhøjelse af kreditten. f foreslog også, at hvert af hans børn og hans
hustru c skulle have en investeringspulje på 10 mio. kr. hver. tanken var, at han sammen
med f skulle placere midlerne. det blev ikke til noget. når man endte med en
investeringskredit med en ramme på 75 mio. kr., skyldes det, at han, hver gang han har fået
det tilbudt, har sagt ja tak til forhøjelserne. der var aldrig nogen i banken, som nævnte
muligheden for at indgå aftale om ”stop loss”. det var primært f, han havde kontakt med. i
2008 havde han dog også en del kontrakt med g. derudover talte han med ... og .... desuden
havde han kontakt med den …, da han var direktør i spartrelleborg/banktrelleborg, og med
h, som blev direktør i en periode efter …. efter sydbanks overtagelse i begyndelsen af 2008
blev f meget optaget af andre aktiviteter. f fulgte dog stadigvæk periodisk op på hans
investeringer. det var derfor i 2008 mest g, han talte med. banken nævnte aldrig noget om, at
der var problemer med hans engagement.
det, han siger i telefonsamtalen med g den 5. august 2008 kl. 14.42 om, at:
       ”nu kan man jo ikke lade være med at sidde andet og tænke på, skulle man lige
       sælge 10 mere til 142 også. for ligesom at gøre venstresiden svag. men mon ikke
       det bare bliver mig selv, der får lov til at betale for det,”
kan han ikke huske, hvad betyder, herunder hvad han mener med at ”gøre venstresiden svag”.
det i samtalen den 5. august 2008 kl. 16.38 med f, hvor han taler om, at der er en ”stærkere
venstreside end højreside”, har at gøre med antallet af købere henholdsvis sælgere af den
aktuelle aktie, som han ser handlet på skærmen. det angivne betyder, at der er flere købere
end sælgere. der er også nogle skjulte mekanismer og meget teknik i det. man kunne for
eksempel se, at der var lagt 1.000 stk. aktier ud til salg, men man kunne ikke se, om det var en
del af større portefølje.
han kan ikke i dag forklare, hvad det betyder, når han i telefonsamtalen den 5. august 2008
kl. 16.53 med f siger:
       ”nå nu stiger den så. hold kæft er det os, der løfter den?”
han kan heller ikke forklare meningen med resten af samtalen.
                                               - 55 -
han fulgte med i markedet via de samtaler, han havde med banken. når han var hjemme, sad
han og så på kursudviklingen på skærmen under samtalerne. han fik et aktieugebrev én gang
om ugen. han kunne ikke forstå regnskaberne for de børsnoterede selskaber. han hørte efter,
når de store børsnoterede selskabers regnskaber blev omtalt i tv. f sagde tit, at man skulle
sælge, før regnskabet kom. han holdt ikke selv øje med, hvornår regnskaberne kom, men var
da interesseret i, hvordan det gik. det er dog rigtigt, at han i telefonsamtalen den 5. august
2008 kl. 13.22 korrigerer fs fejlagtige angivelse af, hvornår carlsberg regnskabet ville
komme (på torsdag og ikke som angivet af f i morgen). det havde stået i pressen, hvornår
regnskabet ville komme. det er også rigtigt, at han i telefonsamtalen den 4. august 2008 kl.
10.19 som en reaktion på fs oplysning om, at danske banks næste regnskab ville komme på
torsdag, sagde, at han godt vidste, at danske banks regnskab ville komme om torsdagen.
at han i telefonsamtalen den 4. august 2008 kl. 15.14 med g spørger:
      ”hvordan ser usa ud til at åbne g ?”
skyldes, at han fra f vidste, at det amerikanske marked havde indflydelse på det danske.
når han i telefonsamtalen den 17. oktober 2008 kl. 11.45 med ... spørger:
      ”hvad siger usa - hvordan ser futuren ud ?”
kan han ikke fortælle, hvad det betyder. han ved ikke, hvad en future er.
hans forespørgsel i telefonsamtalen med f den 19. september 2008 kl. 9.05 om, hvor meget
”omx” er oppe i, refererer til omxc20-indekset, som er indekset for de største aktier i
danmark. det fulgte han med i ved at spørge til det, som her.
når han senere i samme samtale siger:
      ”hele norden følger med ikke”
er det udtryk for, at de var inde på tallene for de nordiske aktieindeks.
                                               - 56 -
det han siger i samtalen den 8. juli 2008 kl. 14.59 med f:
      ”hvis den viser de tegn som du siger og hvis bare det kommer i gang så alle dem
      der har spekuleret i olien de siger stop, så ville det jo hjælpe lige med samme –
      tror jeg på – for så vil den jo fortsætte med at mærke - sprede en stemning i hvert
      fald.”
er en fortsættelse af, at f generelt brugte alle disse faktorer, som noget, der havde betydning.
det han også siger i samme samtale om, at der ikke er nogen ”lov for, at det ikke kan falde
yderligere” og det han siger om ”350” vedrører omxc20-indekset og udviklingen i dette.
når han siger, at noget ikke ville ske ved 350, er det udtryk for, at han var klar over, at
markedet var negativt, og at der ved en kursudvikling, hvor markedet faldt under 350, kunne
ske ”et eller andet” han ved ikke nu, hvad det var, han sigtede til. han vidste, at han skyldte
10-12 mio. kr. til sydbank, men værdien af aktiebeholdningen og ejendommen oversteg det,
han skyldte. den, som han angiver, kunne komme til at ”bestemme”, var banken. det, han
nævner, som han og hans datter c havde gennemgået, var situationen med de lave kurser og
træk på kreditterne. hun foreslog at sælge aktierne, men han ville gerne holde på dem. han
sagde til hende, at han ville tale med f, og det var det, han gjorde.
det i telefonsamtalen den 5. august 2008 kl. 14.42, hvor g bekræfter, at det går ”skidt” for g
drejer sig om, at g selv havde nogle investeringer i blandt andet valuta, og det gik ikke så
godt.
han sendte løbende sit eget og selskabernes regnskaber til banken. han benyttede den samme
revisor i alle årene fra 1996 til 2004. regnskaberne i 2006 og 2007 var positive.
forandringen i porteføljesammensætningen fra 2003 til 2008 til en ren aktiebesiddelse og et
låneengagement med en ramme på over 75 mio. kr. skyldtes den rådgivning, han fik af f.
da mifid-reglerne trådte i kraft den 1. november 2007 var der ikke nogen fra banken, der
kontaktede ham. der var heller ikke nogen, som før han modtog kategoriseringsbrevene af 19.
oktober 2007, henvendte sig til ham. da sydbank overtog banktrelleborg i begyndelsen af
2008, skete der heller ikke noget. alt fortsatte som hidtil med samme medarbejdere m.v. han
                                               - 57 -
var en stor kunde i banktrelleborg, men der var alligevel ikke nogen fra sydbank, der
kontaktede ham. der er aldrig nogen, der har spurgt, om han ville omklassificeres til at være
”professionel”.
han var meget nervøs for udviklingen i aktiemarkedet i foråret 2008, men blev beroliget af f,
som mente, at det ville vende. han blev også nervøs, da banktrelleborg gik ned. han havde
en grundig samtale med f, som fortsat mente, det ville vende. g var derimod meget
betænkelig ved situationen. investeringsrådgiverne handlede selv i bankens system. g
investerede vist i valuta, og havde kontakt til en sagkyndig, som mente, at det gik den forkerte
vej. det fik ham til at tage en samtale med f, som havde en anden opfattelse. f var
afdelingens specialist, og derfor havde han stor tiltro til ham. hvis han var kommet ud af
aktieinvesteringerne i foråret 2008 eller den 8. juli 2008, havde han haft et positivt udkomme
op ca. 12 mio. kr.
hans datter c er ansat hos ham, og var det også dengang. hun blev ansat i 2001 og bistod i
bilforretningen med moms- og skatteregnskaber samt administrationen af hans
erhvervsudlejningsejendom. det med aktier var ikke noget, han behøvede bogføringsbistand
til. det kunne revisor selv håndtere.
forevist grafen over omxc20-indekset bekræftede han, at det er gået op og ned også før
2008, men det var ganske små udsving.
erhvervschefen j kontaktede ham et par dage før den 22. oktober 2008. hun spurgte, om han
ville komme til et møde med den nye regionsdirektør d. de skulle se på hans engagement,
som iversen ikke kendte til. den 22. oktober 2008 ringede hun igen og sagde, at mødet skulle
være den dag. det blev aftalt til kl. 16. d, j og k, som var kommet i foråret som ny
investeringschef deltog fra banken. han fik inden mødet at vide, at banken på mødet ville tale
om sydbanks holdning til aktiehandler. derfor ville f og g også være til stede. det var de
imidlertid ikke, da han kom. han blev præsenteret for den dagsorden, som indgår i sagen.
bankens repræsentanter lagde ud med at sige, at der var et træk på 31 mio. kr. på
kassekreditten og et tab på halvdelen af den pålydende værdi af aktiebeholdningen på 35 mio.
kr. han blev spurgt, hvilke andre aktiver, han havde. han var ikke på nogen måde bagud med
renter eller andet. kassekreditterne var heller ikke udnyttet op til maksimum. dagsværdien af
                                                - 58 -
depotet var ifølge registreringen samme sag noget større end det beløb på ca. 17 mio. kr., d
sagde, at aktierne reelt var værd. han fik at vide, at der var noget galt med systemerne, så de
viste forkert. da han blev spurgt om andre aktiver, nævnte han friværdien i
udlejningsejendommen på ca. 6-8 mio. kr., det efter hans opfattelse sandsynlige udfald af
højesteretssagen mod ... som ville give en erstatning på 8-10 mio. kr. og de skatter,
holdingselskabet kunne regne med at få retur på ca. 2 mio. kr. desuden var der friværdien i
hans parcelhus. i alt var der frie aktiver til en værdi på ca. 20 mio. kr. tilsammen. budgettet,
som han fremlagde under mødet, viser, hvordan han så på tingene. hovedforudsætningen var
en forventet aktiestigning på 15 % i løbet af et år. den forventning var enten hans egen eller
noget, han havde fra f. stigningen blev rent faktisk på 19,4%. han regnede ikke på mødet
med, at det kunne gå den anden vej, men det mente d. sydbanks administrerende direktør
havde ikke desto mindre ganske kort tid før mødet udtalt, at det var dumt at sælge aktier. de
angivne forventede omkostninger i budgettet er lønninger. omkostningerne i holdingselskabet
er blandt andet løn til hans datter c. kurtage til sydbank indgår ikke i omkostningerne. d
”købte ikke” budgettet. banken tilbød en ordning, hvor han, hvis aktierne straks blev
realiseret med henblik på at ”lukke ned”, kunne blive siddende i sin private bolig. han skulle
ringe til investeringschefen kl. 9 næste dag, og oplyse om han kunne acceptere et salg af
aktieporteføljen. hvis ikke han accepterede denne løsning, ville han komme til at skylde
banken et beløb på 15-16 mio. kr. han kunne høre på iversen, at ”dommen var faldet”. dagen
efter ringede han og oplyste, at han accepterede. havde han ventet 8 dage til den 4. november
2008, ville han have været stillet 4,2-4,3 mio. kr. bedre.
hvis der var lavet en risikoprofil i november 2007, ville han have fået blik for, at han måtte
ud af det. så ville han have talt med sin kone, og det ville have ført til, at han havde lagt
investeringerne om. det forhold, at han i fire år havde haft rene aktieinvesteringer også for
lånte midler, betyder ikke, at han ikke, hvis han havde fået oplysning om risikoprofil m.v.,
ikke ville have indset, at han måtte ud af det. han har kun været med i en opgangstid, hvor det
gik godt, og han ville have reageret på en advarsel om, at det kunne ændre sig. tidligere har
han altid været en forsigtig mand. med det kendskab, han har i dag, ville hans tidshorisont,
hvis han var blevet spurgt i november 2007, have være kort eller mellemlang (2-3 år). han var
jo ikke på arbejdsmarkedet og skulle leve af sin formue. finanshusets formueplan af februar
2009 er lavet efterfølgende. han ville i november 2007 have fortalt en bankrådgiver i
sydbank de samme ting om sine forventninger og risikovillighed, som han fortalte til
                                               - 59 -
finanshuset efter årsskiftet 2008/2009. formueplanen er hans bedste bud på, hvordan hans
formue ville være blevet placeret, hvis han var blevet rådgivet rigtigt i november 2007. i
tabsopgørelsen er de korte og lange obligationer, som er lagt ind, dem, som finanshuset
anbefalede i formueplanen. der er angivet, hvad kursudviklingen ville være på obligationerne.
aktiernes kursudvikling i tabsopgørelsen afspejler gennemsnittet i omxc20-indekset i
perioden. som følge af den fejlagtige rådgivning gik han fra at have ca. 50 mio. kr. i formue
til at skylde sydbank ca. 15 mio. kr.
når ejendomsselskabet også er medtaget med et tab i opgørelsen af kravene, skyldes det, at f
ringede i december 2007, og oplyste, at der havde været en aktieavance på 4½-5 mio. kr. på
ejendomsselskabets aktiebeholdning f syntes, det var dumt at betale skat af avancen. f
foreslog derfor at sælge de pågældende aktier til holdingselskabet. det var således alene
skattemæssigt begrundet, at aktiebeholdningen blev flyttet.
det seneste, der er sket, er, at banken den 17. september 2011 har sendt en konkursbegæring
mod ham personligt og selskaberne til næstved ret. der er rigtigt, at der i 2011 er optaget
pant i hans private ejendom på 1 mio. kr. og pant i udlejningsejendommen også på 1 mio. kr.
sydbanks advokatfirma har skrevet til hans advokat og anmodet om nærmere oplysninger om
disse pantsætninger. forespørgslen var uforskammet, og hans advokat har ikke besvaret den.
han er ikke bekendt med, at konkursbegæringen blev sendt ind, for at sydbank kunne etablere
en fristdag i relation til pantsætningerne, fordi banken ikke kunne få de ønskede oplysninger.
k har forklaret blandt andet, at han har en traditionel bankuddannelse, hvor han oprindeligt
startede som elev i handelsbanken. han har herefter været i danske bank, hvor han fik en
videreuddannelse delvist som leder og med fokus på investering. da han rejste fra danske
bank i 2007, var han chef for 12 medarbejdere, som arbejdede med investeringspleje for både
private og erhvervskunder. han blev head of operations i banktrelleborg. det er en
stabsfunktion, som tager sig af det praktiske vedrørende valutaterminer, swaps m.v. han
kendte til mifid-reglerne fra danske bank, hvor man var langt fremme med forberedelsen
allerede i foråret 2007. han havde intet særligt ansvar for implementeringen i danske bank.
det var en meget stor opgave at gennemføre regelsættet i banktrelleborg. banktrelleborg
valgte at benytte sig af den vejledning, interesseorganisationen, lokale pengeinstitutter,
ydede. man så desuden på, hvad sparnord, som var ”den store” sparekasse, gjorde. da
                                              - 60 -
sydbank overtog banktrelleborg i januar 2008 blev han regional investeringschef i sydbank i
det, som var det tidligere banktrelleborg (nu region sjælland i sydbank). han overtog det
formelle ansvar fra februar 2008. det indebar, at han blev en del af den regionale ledelse på 4
mand. sydbanks overtagelse betød, at banktrelleborg skulle over på sydbanks systemer.
frem til den 6. oktober 2008 kørte man imidlertid videre på det eksisterende sdc-system (de
lokale pengeinstitutters fælles datacentral) og med de hidtidige procedurer. han var fortsat i
høj grad beskæftiget i operations i perioden frem til samkøringen. han var klar over, at as
måde at handle og agere på i relation til investeringer m.v., passede dårligt ind i de nye
systemer. a var vant til og havde adgang til at handle direkte i markedet” ved ”strakshandler”,
sådan at hans handler ”kørte ind bankens bøger”. banken tog dermed den fulde risiko for
gennemførelsen af handlen. det passede imidlertid ikke med, at banktrelleborg nu var blevet
en filial under sydbanks hovedsæde, og dermed skulle rette ind efter normale sydbank
procedurer. ved ”børshandel”, som var den handelsform, sydbank tilbød kunder som a at
anvende, kræves, at banken finder en modpart, som vil tage risikoen, før handlen faktisk
gennemføres. det indebærer, at banken ikke på samme måde som ved strakshandler har en
risiko. det kan, som angivet i sydbanks vilkår for handel med værdipapirer, betyde, at kun en
del af handlen gennemføres. det var blandt andet f, som gjorde opmærksom på det
uhensigtsmæssige set fra bankens side i den måde, hvorpå a hidtil havde handlet. når man
handler direkte på børsen, kan man på skærmen følge sin egen ordre og se, hvordan den
påvirker handlen. det var den måde, a handlede på. både han og investeringsrådgiverne
kunne således på skærmen følge hans handler og hvordan de forløb. ca. 2/3 af as handler
skete via strakshandler. de forsøgte fra regionens side at få en særlig løsning for ham med
hovedsædet. det var et direkte krav fra a, at han fortsat skulle kunne strakshandle, hvis han
skulle forblive som kunde. man fandt i sydbanks systemer en gammel ikke længere udnyttet
løsning. den var ganske vist tung i det, men det kunne fungere. for at imødekomme as krav
om at kunne handle hurtigt, blev der stillet en særlig skærm op i investeringsafdelingen, som
var kodet ind med as oplysninger. formålet var, at g, eller hvem nu a ellers talte med, med
det samme kunne være online, når a ringede. a var banktrelleborgs absolut største kunde, og
der var en slags ærefrygt i forhold til ham.
da sydbank overtog banktrelleborg, havde sydbank meget lidt kendskab til banktrelleborg.
en del af ledelsen af sydbank var på besøg i marts 2008, hvor man gennemgik sydbanks
håndtering af mifid-reglerne. sydbank syntes, at der var godt styr på mifid-regelsættet i
                                               - 61 -
banktrelleborg. blandt andet havde banktrelleborg, i modsætning til hvad sydbank selv
havde på det tidspunkt, en procedure, hvor kunden skulle skrive under på den
investeringsprofil, man nåede frem til. den tidligere banktrelleborg fik først adgang til
sydbanks procedurer vedrørende mifid ved overgangen til sydbanks systemer i begyndelsen
af oktober 2008.
med hensyn til mailen af 14. april 2008 fra g til a om investering i certifikater, er han sikker
på, at g også har talt med a om dette produkt. a valgte at investere i disse certifikater. det er
et struktureret produkt. investeringen udviklede sig ikke, som a havde forventet. blandt andet
kom det bag på ham, at certifikaterne var meget mindre omsættelige end aktier. han hørte fra
sine folk, at a var meget utilfreds med rådgivningen om produktet, som han ikke syntes var
gennemsigtigt nok i prissætningen. det endte med, at han sagde til investeringsrådgiverne, at
de bare måtte tage certifikaterne tilbage. efterfølgende fortalte en medarbejder, at a nu havde
solgt det første certifikat med gevinst. han sagde, at de i investeringsafdelingen måtte sige til
a, at ”det var alt eller intet” - enten måtte han levere alle certifikaterne tilbage eller også
beholde dem. a endte med at beholde dem. på et senere tidspunkt købte a igen nogle store
portioner af certifikaterne. det endte med store tab. a var igen utilfreds med banken. han, h
og f havde et møde med a i sommeren 2008, hvor a fremlagde, hvorfor han syntes, at han
havde fået dårlig rådgivning. han var navnlig utilfreds med, at han ikke var blevet rådgivet,
om at den ”stop loss” mekanisme, der var indbygget i produktet, ikke var til hinder for, at
tabet kunne blive større, end det, som var vist i nogle beregningsforudsætninger, der indgik i
materialet om produktet. på mødet argumenterede han selv for, at der ikke var et ansvar for
banken, i og med a kendte produktet fra de tidligere investeringer i det. dermed måtte han
også kende risikoen ved det. h valgte ud fra en kommerciel betragtning, i samråd med
ledelsen i sydbank, at dække as tab på 300.000 kr. årsagen var, at han på det tidspunkt var
den største kunde i afdelingen.
når f i telefonsamtalen den 8. juli 2008 kl. 14.59 med a omtaler investeringskreditter, der er:
       ”lukket inde i kredsløb, hvor man siger, at hvis du kommer med 2 mio., så kan du
       låne 8 og så når de 2 mio. er væk i tab på gælden eller investeringerne – inden det
       sker så beder vi om flere penge – der er fastlagte rammer for det, men det er du jo
       ikke i.”
                                               - 62 -
referer han til almindelige investeringskreditter, hvor man gearer en investering og samtidig
stiller en sikkerhed for kreditten. i sådanne kreditter er der indbygget nogle stop loss
mekanismer, som er de rammer, f er inde på. det afhænger af risikoen på det, der investeres i,
hvor stor sikkerhed, der kræves. i 2008 var procedurerne og kravene til sikkerhed en hel del
løsere end i dag. i dag er der fuldstændig faste rammer og streng styring. det bevilges fortsat
sådanne kreditter. i en investeringskredit, som er i et såkaldt ”lukket kredsløb”, kan kunden
ikke bruge de lånte midler til andet end den aftalte investering. de købte papirer skal lægges i
depot. der er også bestemmelser om, hvornår banken kan og skal tage fat i kunden, fordi
nogle rammer er overskredet, og der dermed skal stilles yderligere sikkerhed eller på anden
måde tages højde for et tab. stop loss klausuler har primært til formål at beskytte banken og
styre kreditarrangementet. selvfølgelig har kunden også en interesse i at få den advarsel, der
ligger i ordningen.
han fik fra f og g det indtryk, at alt var på plads i relation til gennemførelsen af mifid-
reglerne. det svære i investeringsrådgivning er at blive enig med kunden om risikoprofilen.
det handler både om risikoevne (omfang af midler til rådighed) og risikovilje (som kan
variere meget fra kunde til kunde også uafhængigt af risikoevne). man opererer i sydbank
med en skala fra den meget forsigtige investor til den meget aggressive investor. erfaringen
viser dog, at der er kunder, som falder helt uden for de generelle anbefalinger. der er således
en række kunder i sydbank, som regulært er uden for kategori, idet de agerer som egentlige
spekulanter og herunder har hele deres investering i aktier. 3-5 år er en mellemlang
investeringshorisont. investeringsprofilen af 17. juni 2005 viser en kunde med høj
risikovillighed og en mellemlang tidshorisont. det passer i hans verden på a. generelt er det
tilrådeligt at sprede risikoen på forskellige værdipapirer. det fremgår også af sydbanks
brochure om ”værdipapirinvestering”, hvori det også anbefales, at kunderne søger
investeringsrådgivning. brochuren er rettet mod almindelige kunder. a var ikke en normal
kunde, som efterspurgte og havde behov for investeringsrådgivning. det a betalte for med
kurtagen var også i høj grad adgangen til direkte handel og det beredskab, banken havde, hvor
han når som helst kunne ringe for at handle. han kender ikke forhistorien om, hvordan a kom
i gang med aktiehandel. det er ikke nødvendigvis risikabelt at lægge hele sin investering i
aktier som a gjorde det, og heller ikke at geare den, som det skete. a var således en meget
formuende mand, som også havde andre formueaktiver, blandt andet en udlejningsejendom.
de har aldrig i afdelingen talt om, at de skulle rådgive a til at investere i andet end aktier.
                                               - 63 -
nogle af de største formuer i danmark er skabt ved hjælp af aktieinvesteringer. den af
finanshuset anbefalede porteføljesammensætning kan - navnlig set i bagklogskabens klare lys
- godt være fornuftig.
når der handles ”execution only” skal banken ikke rådgive, men den skal sikre sig, at kunden
er klar over, hvad der købes. erhvervsafdelingen havde via de regnskaber, de fik hvert år et
fuldstændigt overblik over as midler. personligt havde han ikke dette fulde overblik. i
banktrelleborg var a den største kunde i investeringsafdelingen. han havde ikke dengang
noget med bonussystemet at gøre, men han har efterfølgende fundet ud, at der var et
bonussystem, som afhang af, at afdelingen nåede omsætningsmålet i det enkelte år. hvis
investeringsafdelingen ikke havde haft omsætningen med a på aktiehandel med en
kurtageindtægt på i alt ca. 10 mio. kr., ville det have betydet en mindre eller ingen bonus i de
enkelte år.
han var med til mødet den 22. oktober 2008. verden var på det tidspunkt ”af lave”, og
aktierne faldt 5-6 % om dagen. i oktober 2008 mødtes de i ledelsen hver eneste dag for at
gøre status på markedets tilstand. han havde på et af disse møder nævnt over for d, at han
syntes, at as engagement begyndte at se lidt anstrengt ud. mødet den 22. oktober 2008
begyndte med, at de fra bankens side redegjorde for status på as formueforhold. det der var
bankens grundlæggende holdning var, at så længe der var egenkapital nok hos kunden, var det
i orden at fortsætte. han kendte ikke til as økonomi i øvrigt, så der var behov for at få
overblik over as samlede situation, og herunder navnlig om der var yderligere egenkapital at
skyde ind som sikkerhed. han var på det tidspunkt næsten lige begyndt at fungere som
investeringschef i sydbank og havde derfor begrænset overblik. det var svært at få et samlet
overblik over as værdipapirbeholdning, fordi der var en række uafsluttede handler. der kunne
gå 3 dage, inden en handel blev registreret i banken. de prøvede sammen med a at gøre
status på mødet. heldigvis havde a i modsætning til mange andre undladt at optage lånene i
schweitzerfrank, og undgik dermed det kurstab, andre fik. de gennemgik på mødet meget
detaljeret, hvad der var af aktiver. formålet var at få klarlagt, om a kunne stille yderligere
sikkerhed. bankens filosofi var, at a kunne spekulere for egne midler, men ikke for de penge,
han havde lånt. der var en retssag, som a var helt overbevist om, at han ville vinde i
højesteret. det blev i et vist omfang taget i betragtning, selvom det var vanskeligt at vurdere
gevinstmuligheden. a tog budgettet frem, da de forklarede ham, at han var insolvent. a
                                              - 64 -
sagde, at det viste, at han var solvent. det var baseret på en forventet aktiekursstigning på 15
%. lige præcis dette husker han tydeligt, for på det tidspunkt faldt markedet 5-6 % om dagen.
han sagde derfor til a, at det lige så godt kunne gå den modsatte vej, så der blev et yderligere
fald på 15 %. selv om situationen var, som den var den 22. oktober 2008, troede a stadig på
aktierne. banken kunne godt se, at det var en svær situation for a, som fortalte, at hans kone
ikke var klar over, hvor slem situationen var. det var magtpåliggende for a, at han kunne
blive i huset. rådet fra banken var helt klart, at a skulle sælge, før der kom yderligere
kursfald. det var ikke et krav. alle var, da de gik fra mødet, klar over, at det var en alvorlig
situation. a skulle gå hjem og tale med konen og næste morgen meddele, hvad der skulle ske.
hvis a havde ventet en uge, havde tabet været endnu større. næste dag fortalte f, at a havde
ringet og sagt, de skulle sælge. han sørgede for, at ringe op igen for at kontrollere, at det var
det a ville. det er den samtale, der er en udskrift af. det, som står i udskriften, stemmer med,
hvad der blev sagt. han sagde til a, som ønskede at sælge det hele med det samme, at det
kunne ”smadre markedet”. det gjaldt særligt de mere illikvide akter som f.eks. simcorp, som
var en ”lille” aktie. denne aktiepost blev derfor solgt over 2-3 dage.
sydbank anbefalede i 2008 generelt aktier og havde en langsigtet tro på, at aktier ville stige.
den vurdering ændrede sig ikke på noget tidspunkt. også andre banker, for eksempel danske
bank gav de samme anbefalinger.
d har forklaret blandt andet, at han er regionsdirektør i sydbanks sjællandsafdeling (det
tidligere banktrelleborg). han kom til banktrelleborg ved sydbanks overtagelse i januar
2008. han blev efter at have været med på ”sidelinjen” i en periode direktør for regionen i
september 2008. det er den afdeling, hvor kunden har sit tilhørsforhold - her
erhvervsafdelingen i sjællandsafdelingen, som ”har” kunden. det vil sige, at det var
erhvervsafdelingen og i sidste instans erhvervschefen, j, som havde beslutningskompetencen i
forhold til a. det gjaldt også ved bevilling af kredit. han havde flygtigt set i as og
selskabernes regnskaber, da sydbank overtog banktrelleborg. det var en gennemgang af
mere orienterende karakter. han husker at have set to regnskaber. det ene viste en personlig
formue på over 50 mio. kr. og det andet viste en formue på 70 mio. kr. aktiverne var
hovedsageligt omsættelige aktiver, men der var også en erhvervsudlejningsejendom, som var
placeret i ejendomsselskabet. desuden var der as parcelhus. han var, dengang sydbank
overtog banktrelleborg, ikke bekymret for engagementet på kreditsiden. ud fra den viden,
                                               - 65 -
han havde, medens han ”sad på sidelinjen” i banken, var der heller ikke grund til bekymring. i
løbet af den korte tid, han havde fungeret som regionsdirektør frem til slutningen af oktober
2008, kontrollerede han ikke overholdelse af mifid-reglerne. han sad ikke selv og fulgte
engagementet med a, men blev løbende orienteret. i oktober af 2008 udviklede markederne
sig meget negativt. det gjaldt om at få styr på investeringskreditterne. engagementet med a,
som havde et træk på lidt over 30 mio. kr. på kreditterne, blev derfor også genstand for en
gennemgang. der var ikke stop loss bestemmelser i aftalerne om kreditterne til a. stop loss
bestemmelser var et almindeligt internt styringsredskab i sydbank. det er ikke noget, kunden
kan støtte ret på, og det skal under alle omstændigheder aftales med kunden. i første omgang
så han selv på engagementet. han noterede sig, at der var en underbalance på 15 mio. kr., som
han ikke umiddelbart kunne se, var dækket. han blev overrasket, fordi han havde troet, at der
var en betydelig yderligere formue, udover udlejningsejendommen og parcelhuset. denne
antagelse havde han baseret på de regnskaber, han havde set, og den dialog, han løbende
havde med erhvervsafdelingen. han drøftede engagementet med j, og det førte til
indkaldelsen af a til mødet den 22. oktober 2008. formålet var at få et overblik over as
muligheder for at dække den tilsyneladende underdækning på 15 mio. kr. det var hans
indtryk, at j havde fortalt a, hvad der var formålet med mødet. han vidste, at der var en
sandsynlighed for, at mødet ville ende med, at der ikke blev givet yderligere kredit. normalt
ville han have haft et indgående kendskab til en sådan kunde, men det havde han ikke som
nytiltrådt. med det kendskab, han havde til engagementet, da de indkaldte til mødet, havde
han ikke en viden, som gjorde, at det var nærliggende at anbefale a at have en revisor eller
advokat med. han kendte ikke a, så han indledte med at præsentere sig selv og formålet med
mødet. derefter kom de ind på tallene og behovet for at finde en løsning. han konstaterede ret
hurtigt, at underbalancen ikke kunne dækkes ind. aktiverne var et tilgodehavende hos told
og skat, udlejningsejendommen, det private parcelhus og så det potentielle udkomme af en
retssag. der var ikke noget af det, som var særligt likvidt, men det var det, der var. a havde
en seddel med, hvor han havde skitseret, hvordan det hele ville løse sig, hvis aktierne steg
med 15 %. det var ikke en løsning, han kunne tiltræde, som markedet var i oktober 2008. det
er rigtigt, at han har sagt, at hvis der – som det var normalt i sydbank – havde været stop loss
klausuler i kreditaftalerne, ville have været en dialog med kunden på betydeligt tidligere
tidspunkt. der kunne dog også sydbank være aftaler uden stop loss bestemmelser. stop loss
er en beskyttelse af banken, men også en form for beskyttelse af kunden. hans råd, som han
mente, var det mest forsvarlige både for a og banken, var at sælge aktierne. det var en
                                               - 66 -
anbefaling, for ellers havde banken bare gjort det. a fik til næste dag til at overveje det.
fristen blev så kort, fordi markedet var i fald, og tabet kunne blive meget større, hvis man gav
en længere frist. det ville have været uforsvarligt med en længere frist. hvis engagementet
skulle have fortsat som hidtil, havde det krævet en ”overdækning”, dvs. at der blev stillet
yderligere sikkerhed og herunder også sikkerhed i likvide midler. overdækningen skulle ikke
kun være på de 16 mio. kr., som ”manglede”, men lyde på et betydeligt større beløb for at
tage højde for risikoen for yderligere tab. han talte dagen efter igen med a. det var om
formiddagen. han fulgte op på mødet og spurgte, hvad a havde besluttet sig for. svaret var
som han husker det, at ”der vist ikke var andet at gøre”. a havde det meget svært på mødet
den 22. oktober 2008 med at skulle hjem og fortælle sin familie om situationen. det var meget
magtpåliggende for ham at få familiens private parcelhus friholdt. hvis det ikke blev nævnt af
a på mødet om torsdagen, blev det i hvert fald sagt om fredagen. han talte med a igen efter
weekenden. de skulle have gang i afviklingen af underbalancen på de 16 mio. kr. det var
ham, der foreslog, at a skulle tage en advokat med til deres møde herom. på mødet drøftede
en løsning på afviklingen af de 16 mio. kr. sydbank accepterede at friholde parcelhuset indtil
den dag, hvor huset blev solgt. dog skulle friværdien i huset belånes og provenuet herfra
anvendes til dækning af sydbanks tilgodehavende. det var bestemt ikke sædvanlig procedure,
at man på denne måde friholdt den private ejendom. banken bad også om at få nogle konkrete
budgetter, som kunne vise, hvordan gælden kunne afvikles af familien. de fik ikke
budgetterne og de oplysninger, de bad om. i stedet blev der anlagt denne retssag. det var ikke
sådan, at a på mødet den 22. oktober 2008 fik et ultimatum, hvorefter han skulle acceptere en
realisering af tabet mod at beholde parcelhuset. hvis a den 23. oktober 2008 havde meddelt,
at han ikke ville sælge, havde bankens ”lunte været kort”, men han havde eventuelt ventet til
dagen efter, før han havde opsagt engagementet.
e har forklaret blandt andet, at han er tidligere investerings- og finanschef i banktrelleborg.
han begyndte oprindeligt i bikuben som elev og tog senere en hd i finansiering. han var i
forskellige afdelinger i bibuben og i børsafdelingen. han kom til ...afdelingen i den
daværende spartrelleborg i 1997. nogle år senere blev han investeringschef i sparekassen i en
nystartet afdeling. han holdt op i banktrelleborg ultimo februar 2007. hans speciale er
obligationer. banktrelleborg havde en udmærket investeringsgruppe. blandt andet var der ...,
som kom fra e-trade og g, som var ”stærk på” valuta. f er videreuddannet i finanssektoren.
afdelingen tjente penge på kurtage og på det lille tillæg, banken lægger på prisen på
                                              - 67 -
obligationer. på aktier afregner man derimod til fondskursen. medarbejderne blev aflønnet
med fast løn samt en bonus. bonus afhang af omsætningen i afdelingen. den højeste årlige
bonus, som er udbetalt, medens han var i banken, var på 60.000 kr. det havde helt klart haft
betydning for bonusbetalingerne, hvis a ikke havde været kunde. da han blev chef for
investeringsafdelingen, havde f en kreditbeføjelse. han fik for at undgå interessekonflikter
gennemført, at dem, som var i investeringsafdelingen, ikke skulle have en kreditbeføjelse. a
var bankens største kunde. da han havde været i ...-afdelingen i ca. halvt år var han, medens
a stadig var bilforhandler, ude at besøge ham for at drøfte investeringsmuligheder. han
foreslog 10 % obligationer, som ville være fordelagtige for a i relation til afregning af moms-
og afgifter, og som var en sikker investering. dengang blev der investeret meget i
statsobligationer. man kunne spekulere i at købe billigt og sælge dyrere og samtidig have en
rentefordel. han kan ikke huske, om a på det tidspunkt investerede i aktier. det var i hvert
fald ikke aktiv handel. både han og f brugte en del tid på a, som var én ud af to kunder, som
var virkelig interessante for sparekassen. de udarbejdede et skema, hvor de viste a
fordelingen på penge-, valuta- og obligationsmarkedet samt investeringsbeviser. baseret på
as risikoprofil blev der også investeret i investeringsbeviser. investeringsbeviser har en høj
omkostningsprocent. de er fordelagtige for kunder, som ikke har så betydelige midler at
investere for og som ikke synes, det er sjovt at følge med i investeringen. spartrelleborg
anbefalede dengang at købe investeringsbeviser i egnsinvest, som sparekassen dengang var
tæt knyttet til. a syntes, at investeringsbeviserne var for dyre. han var meget
omkostningsbevidst og fokuserede senere også meget på kurtagen.
forevist ændringerne i depotsammensætningerne i perioden 2002-2004 over for
sammensætningen i 2005, hvor der også var tilkommet en kredit på 21 mio. kr. forklarede
han, at han ikke kan huske baggrunden for denne ændring, som han ikke var inde over. a
havde tjent gode penge på at sælge sin forretning og havde en meget aggressiv attitude
investeringsmæssigt. det foregik både sådan, at a selv tog initiativ til køb og salg og sådan, at
f ringede og foreslog konkrete handler. h fra erhvervsafdelingen havde som kunderådgiver
for a den direkte kontakt til ham. han havde ikke selv kendskab til og fulgte ikke med i,
hvordan kreditterne blev bevilget. f har jo nok viderebragt as ønsker om kredit til
erhvervsafdelingen. forevist depotoprettelse af 6. april 2006 vil han mene, at der er oprettet
en investeringsprofil som angivet i aftalen. han kan ikke forklare, hvorfor a så ikke har
kunnet få den udleveret. det må være f eller ..., som har talt med a om investeringsprofilen
                                               - 68 -
af 17. juni 2005. han kan ikke redegøre for, hvad ”on” ud for ”andet” betyder.
”overvågningsaftale” ud for ”samlet vurdering” betyder, at der er tale om en kunde, som
handler meget, og som ikke synes, at det er nok, at banken én gang årligt følger op på
porteføljesammensætningen, men kræver en løbende overvågning og dialog. alternativet
kunne det være en kunde, som passede sin portefølje helt selv. a var en kunde, som ville
have, at rådgiverne var dagligt opdateret og til rådighed. derfor fandt sparekassen de to
nethandelssteder e-trade og nordnet, hvor a kunne følge kurserne og også selv kunne handle.
a var tit mere opdateret med de aktuelle kurser, end han selv var. banken ændrede
åbningstiderne for at kunne imødekomme as ønske om, at man i investeringsafdelingen var
klar til at en dialog om, hvordan markedet i fjernøsten/usa startede op, straks når det åbnede.
implementeringen af mifid-reglerne i sparekassen begyndte allerede den 12. december 2006,
hvor der blev etableret en task-force med repræsentanter for erhvervsafdelingen, en controller
samt ham selv. de var på en række kurser og arbejdede også sammen med andre medlemmer
af lokale pengeinstitutter og den fælles datacentral sdc. alt hvad der kunne udarbejdes
elektronisk blev lavet af sdc. det gjaldt blandt andet kundebrevene om kategorisering af
kunder. a var den eneste kunde, de i banken var i tvivl om, hvordan skulle kategoriseres. han
forstår egentlig ikke, hvorfor a ikke blev klassificeret som professionel kunde. de talte
således om det i afdelingen. de udsendte kategoriseringsbreve til ham og selskaberne er de
standardbreve, som sdc udarbejdede. man har åbenbart ikke, som det var nødvendigt, gået
ind individuelt og pillet a ud af masseudsendelsen. efterfølgende havde det været nødvendigt
at få hans samtykke til en omklassificering. de drøftede i afdelingen, om a og hans selskaber
skulle omklassificeres. han kan ikke huske, om han selv eller andre tog kontakt til a herom.
han har ikke selv taget initiativ til at få udarbejdet en egnethedstest på a. der burde, da
mifid-reglerne trådte i kraft, have været lavet en sådan test. systemerne var indrettet sådan,
at første gang, man handlede, skulle man gennemgå egnethedstesten. men den enkelte
rådgiver kunne ignorere systemets ”gule advarsel”. det kunne f.eks. være fornuftigt, hvis
rådgiveren vidste, at investeringsprofilen var underskrevet, men endnu ikke registreret, eller
hvis en anden medarbejder var ved at udarbejde profilen. den tidligere udarbejdede
investeringsprofil indeholder alle de oplysninger, der ville skulle indhentes efter mifid-
reglerne. teknisk set er der bare ikke tale om det rigtige dokument. det er rigtigt, at
pengeinstitutterne har pligt til at opdatere profilerne.
                                              - 69 -
hans kontakt med a blev efterhånden overtaget af f, som i modsætning til ham kunne
rådgive i detaljer om aktier, som var det, der interesserede a.
f har forklaret blandt andet, at han er investeringsrådgiver i sydbank (tidligere
banktrelleborg) og også var det 2004 – 2008. han kom til banken midt i 1990’erne.
investeringsafdelingen blev startet op i slutningen af 1990’erne. den var dengang lille, men
blev senere udvidet. der var ikke omsætningskrav til medarbejderne, men der var budgetter.
der var en bonusordning, som var baseret på afdelingens resultat. indtægterne var kurtage fra
investeringsbeviser, aktier, garantiobligationer. man tjente mest på investeringerne i
investeringsforeninger.
han fik kontakt med a, hurtigst efter han blev ansat. a var kendt som en dygtig
forretningsmand, som havde styr på det hele – kreditarrangementer og pension m.v. a
investerede i højt forrentede obligationer, som lå i depot til sikkerhed for told og skats
moms- og skattekrav. a havde også aktier. i 2002 talte han ikke med a om, at han burde have
en større del af sine midler i aktier. han kom for alvor ind som rådgiver i forhold til a, da a
solgte bilforhandlervirksomheden i 2004. de talte sammen om, hvad de frigivne midler skulle
bruges til. de talte om både aktier og obligationer. e var også med ind over, da de 20 mio. kr.
i provenu blev investeret. resultatet blev, at a ønskede at investere 100 % i aktier. det
skyldtes for det første det højere afkast, men også, at der på det tidspunkt var opstået det
problem, at de højtforrentede realkreditobligationer blev udtrukket i stor stil, som følge af et
stigende antal konverteringer, der skyldtes den lave rente. hvis obligationerne var købt for
nyligt, var købet typisk sket til en højere kurs end 100, som de blev udtrukket til. det betød, at
forretningen blev for dårlig. a gav klart udtryk for, at det var en utilfredsstillende investering.
det var også svært at håndtere de mange udtrækninger. det som fremgår af transaction
summary’et fra 2005 for a holding a/s om 6 % nykredit obligationer er eksempler på
sådanne udtrækninger af meget betydelige obligationsposter. de udtrukne beløb blev anvendt
til investering i aktier i tdc, nordea og danske bank. det var aktier, som giver et godt
løbende udbytte, og i den forstand lignede de obligationerne. der var en større kursrisiko ved
aktier. det talte de meget om. a lagde vægt på det højere afkast og var fuldt ud bevidst om
kursrisikoen. de talte også om muligheden for at investere i obligationer. han har ikke
forklaret, at omxc20-aktier er ligesom guld. det kunne han aldrig finde på at sige. han ved
ikke, om der i 2004 blev udarbejdet en risikoprofil. han erindrer ikke, om han havde
                                              - 70 -
overvejelser herom. ændringen i a holding a/s’ depotsammensætning til at være 100 %
aktier i 2005 kan ikke karakteriseres som meget risikabel. den er udtryk for as ønsker, og a
var fuldstændig bevidst om, hvad han ønskede og konsekvenserne af dette. det er rigtigt, at
banken tjener meget på en kunde, der som a handler meget hyppigt. det er svært at sige, om
banken ville have tjent mere, hvis a i stedet havde købt investeringsbeviser. det ville
afhænge af, hvor meget der blev købt og solgt. det, som det handlede om for banken, var at
levere det produkt, a ønskede. kontakten med a blev meget mere intensiv, efter a havde
solgt forretningen. as hovedinteresse og beskæftigelse var fra det tidspunkt at handle aktier.
han vil ikke afvise, at han til at begynde med kom med konkrete forslag til køb og salg, men
over tid blev det a selv, der suverænt besluttede, hvad der skulle købes og sælges.
investeringsprofilen af 17. juni 2005 er givetvis udarbejdet af ham. den er udarbejdet på
grundlag af afdelingens kendskab til a og hans risikoprofil m.v. når der ud for ”andet” står
”on” ved han ikke, hvad det betyder. det angivne om overvågning betyder, at der er tale om
en aktiv investor. hvis der i stedet havde stået ”depotplejeaftale” betyder det, at man ser på
investeringen med jævne mellemrum. en ”porteføljeaftale” følges tæt. angivelsen
”overvågningsaftale” er en intern markering af, at der er tale om en aktiv kunde, som man
skal have løbende kontakt med. man kunne godt tilbyde porteføljepleje, men det har a ikke
efterspurgt. han var givetvis heller ikke interesseret i en sådan ordning. a ville selv følge
investeringerne. profilen er baseret på, at a var en meget aktiv investor, som løbende fulgte
markedet, og at han ikke havde behov for formuen til at leve for her og nu. det sidste hang
sammen med størrelsen af formuen. efter hans kendskab til a skulle formuen plejes, men
ikke forbruges. det er det, som kommer til udtryk med angivelsen af, at horisonten er
mellemlang. strategien fra as side var 100 % aktier. sydbanks generelle anbefalinger om
handel med værdipapirer, hvorefter det er vigtigt med en afbalanceret
investeringssammensætning, havde ikke betydning, da as klare ønske var at investere 100 % i
aktier. det tilkom, med den viden, han havde om as risikovillighed, økonomi (fra
regnskaberne), indkomst fra erhvervsejendommen m.v., ikke ham at sætte spørgsmålstegn ved
as beslutning om, hvordan han ville investere. det var a, som valgte aktiestrategien baseret
på den dialog, de havde. a mente, at det var der han fik det bedste afkast. a er beslutsom og
handlekraftig, så der var ikke spørgsmål om at fraråde den strategi, han valgte. de har talt om
risiko og a kendte meget vel risikoen. i 2006 eller 2007 foreslog a en kurtageaftale, hvorefter
banken og a ved handler over 5 mio. kr. skulle dele en eventuel gevinst, så banken fik 40 %,
                                              - 71 -
men til gengæld skulle handlerne gennemføres kurtagefrit. banken var ikke interesseret, for
banken investerer ikke sammen med sine kunder. tilbagemeldingen var, at hvis a ville
handle billigere, kunne han få en lavere kurtage, men at banken sagde nej tak til tilbuddet om
”samhandel”. som investeringsrådgiver havde han ikke bevillingsmyndighed. han har ikke
anbefalet a at lånefinansiere sine investeringer. de har givetvis talt om det, men han husker
det ikke. hvis a havde ønsker om at få forhøjet kreditten, kan en henvendelse til
erhvervsafdelingen godt være gået via ham. han mener ikke, de har drøftet risikoen ved en
lånefinansieret aktieinvestering. de havde jævnligt møder. han holdt ikke møder med a om
hans regnskaber. a pressede meget på for at få en lav kurtage. a var meget bevidst om det
afkast, banken fik på grund af ham. a skaffede sig oplysninger om omsætningen og tog
herefter spørgsmålet om kurtage op. banken har ikke taget initiativ til drøftelser om kurtage.
de aktier, a valgte at investere i, var danske omxc20-akter. a valgte dem, fordi de er bedst
kendt, og de aktier som der er flest informationer om. desuden er det de mest likvide aktier.
det betød, at de var nemmere at omsætte til en god pris, selvom der var tale om handel med
store poster. likviditeten har betydning, hvis man ønsker at handle ofte. a havde på et
tidspunkt også en investering i en amerikansk investeringsforening, men hans fokus var på de
store danske aktier. han havde i 2007 kontakt med a mange gange dagligt. han blev
kontaktet hele tiden og handelsomfanget var betydeligt. samtalerne drejede sig om en
gensidig sparring om forventninger til markedsudvikling, makroøkonomi, rente og
udviklingen i usa. finanskrisen var under opsejling, så det talte de også om. a havde
fuldstændig samme online-system nordnet, som han selv sad ved. a kunne dermed følge alle
detaljer om den enkelte aktie. det var ham, der foreslog a at få adgang til nordnet. a forstod,
hvad der foregik i markedet. han var meget vidende, og havde viden om deltajerne. han
deltog også i generalforsamlinger. a kunne selv investere og traf selv beslutningerne, men
både han og hans kolleger har også givet udtryk for deres holdning som led i en sparring med
a. forevist print af skærmbillede fra bankens egne systemer forklarede vidnet, hvordan
venstresiden afspejler efterspørgselssiden og højresiden udbuddet af den enkelte aktie. det
svarer til, hvad a kunne se på nordnet. når a under en af telefonsamtalerne taler om, at de
”løftede” en aktie, betyder det, at den post aktier, a havde købt, havde ændret kursen. der var
tale om en ”strakshandel”. a ville have adgang til at handle direkte på markedet. da
banktrelleborg skulle over på sydbanks systemer, betød det, at a ikke længere selv kunne
”strakshandle” direkte via bankens systemer. det var a meget utilfreds over. der blev brugt
                                              - 72 -
meget tid og energi på at finde en løsning. det lykkedes at finde en løsning i sydbanks
systemer, inden man i begyndelsen af oktober 2008 overgik til sydbanks it-systemer.
kategoriseringen i henhold til mifid-reglerne af a og selskaberne som detailkunder var
noget, som blev drøftet i afdelingen. spørgsmålet var, om han skulle kategoriseres som
professionel kunde. de udsendte breve var standardbreve, som blev udsendt af sdc. det blev
ved den skete detailkundekategorisering, fordi banken stadig var i gang med at finde ”sine
fødder” i relation til mifid. han talte med a kort efter udsendelsen, om den belastning, det
var for branchen at foretage disse kategoriseringer. han nævnte også muligheden for en
omkategorisering. a svarede, at det var ”lige meget”, om han var kategoriseret som
professionel eller detail ”for de (banken) ville alligevel komme til at betale, hvis det går galt”.
det ligger der en båndet telefonsamtale om hos sydbank. han har hørt den – og mange mange
timers telefonsamtaler herudover – da han forberedte sig til hovedforhandlingen. det passer
ikke, når a siger, at han ikke har talt med ham om mifid-kategoriseringen. de havde i
investeringsafdelingen gennem den løbende dialog et så stort kendskab til a, herunder hans
formue og tidshorisont, og et sådant tillidsforhold til ham, at de mente, at det var ufornødent
at køre en egnethedstest. han var også en kunde af en så speciel kaliber, at det nærmest ville
være pinligt at køre testen - som var baseret på en almindelig standardkunde - igennem.
testen indeholdt spørgsmål om uddannelse, formue, risikovillighed, herunder om hvordan
kunden ville have det, ”hvis kursen svinger”. fra den daglige kontakt vidste han udmærket,
hvad svarene var på disse spørgsmål, herunder at a dagligt oplevede og ikke havde spor
problemer med, at kursen svingede. han havde således de oplysninger, han skulle bruge
vedrørende a og selskaberne. med hensyn til tidshorisont var der ikke de store grunde til
overvejelser, bortset fra en tanke om et generationsskifte på et tidspunkt. han har i relation til
notaerne om salg af en række poster af novo nordisk aktier den 14. oktober 2008, aflyttet de
telefonsamtaler, som er optaget denne dato fra markedet åbnede til kl. 14. der er en række
telefonsamtaler, hvor a både købte og solgte mindre poster af novo aktierne hen over
formiddagen. der er således handlet successivt hen over dagen og ikke som et salg af en
samlet post på 10.000 stk. når man i investeringsafdelingen laver en nota vedrørende et køb
eller salg på bankens systemer, kan der vælges 3 forskellige måder at rubricere handelen, som
execution only eller i to andre kategorier med rådgivning. han kan ikke forklare, hvorfor
notaerne om blandt andet novo nordisk handlerne er med forskellig angivelse af kategorien.
                                                - 73 -
telefonsamtalen den 7. juli 2008 kl. 16.11 hvor han siger:
       ”men det er klart, altså du har jo lidt det her element med, hvad hedder det, at du
       selv vil bestemme, jamen det her med at reducere risikoen”.
drejer sig om, at hvis markedet falder, ønsker a ikke at komme i en situation, hvor han ikke
selv kan bestemme. de havde i banken tillid til, at a havde styr på sine investeringer og
balancen mellem egenkapital og investeringerne for lånte midler. det a siger i samme
samtale om indre værdi af sas aktien, handler om, at den daværende kurs var for lav i
forhold til, hvad sas aktien reelt var værd, henset til de værdier, der var i selskabet. når han
selv siger noget om, at man ikke skal sælge ud og holde på aktien, hvis man har muligheden,
betyder, at man skal holde sin position, hvis man altså ikke er i en situation hvor man er
tvunget til at sælge ud, fordi man er truet på egenkapitalen. hans vurdering på det tidspunkt
var, at aktiepriserne var lave set i forhold til indtjeningsmulighederne i selskaberne. det
svarede til sydbanks generelle holdning og var også den overvejende opfattelse i markedet.
det var hans indtryk, at a havde fuldstændig styr på, hvordan hans egenkapital lå i forhold til
hans eksponering på markedet. a havde styr på sine ordrer og gældsposter. når han giver
udtryk for, at markedet er ”billigt”, ligger der også heri, at der kan være en fordel i at købe,
men samtalen drejede sig grundlæggende om, at a skulle passe på egenkapitalen. når a i
telefonsamtalen dagen efter den 8. juli kl. 14.59 taler om en ”dum” situation og han selv
spørger til, ”hvor den er”, drejer det sig om as risiko for at blive tvunget til at sælge ud af
aktieposterne. as svar om de ”350” henvises til omxc20-indekset, som ikke måtte komme
under 350. drøftelsen senere i samtalen om investeringskreditter, handler om, at a i
modsætning til, hvad der var normalt var tilfældet i sydbank, ikke var et ”lukket”
arrangement inden for en fastlagt ramme om, hvor meget egenkapitalen som minimum skulle
være for at ”dække” bankens risiko ved kreditgivningen. grunden til, at a ikke havde en
sådan type låneaftale, var hans formueforhold og bankens tillid til, at han kunne styre sine
investeringer selv. når han siger, at han ikke ”overvåger det”, er det udtryk for, at han ikke er
kreditmedarbejder og derfor ikke sidder og overvåger udviklingen i lånefinansieringen.
han har ikke foreslået a at få adgang til nordnet. initiativet kom fra a. han har heller ikke
foreslået at udvide kassekreditten for at have råd til at investere yderligere. han mindes ikke
en drøftelse om tegningsrettigheder på carlsberg aktier, som a ikke havde kapital til at
udnytte. han kan ikke udelukke, at han til erhvervsafdelingen kan have viderebragt et ønske
                                               - 74 -
fra a om yderligere udvidelse af kreditrammen med henblik på disse tegningsrettigheder eller
i andre sammenhæng, hvis det har været as ønske. det afgørende for ham var, at de skulle
opfylde as behov – og as ønske var at investere i aktier. afdelingen havde også tillid til, at
han kunne styre investeringerne og kunne styre forholdet mellem risiko og lånefinansiering.
hans indtryk efter telefonsamtalerne i juli 2008 var, at a havde overblik over sin økonomi, og
over hvor hans risikotærskel var. det, han sagde under telefonsamtalen den 7. og 8. juli 2008,
kan ikke tolkes som en anbefaling af at købe yderligere aktier. det var op til a, om han havde
kapital hertil. den bekymring, a gav udtryk for under samtalen den 8. juli, var ikke noget,
som gav eller burde have givet anledning til at udarbejde en ny risikoprofil.
g har forklaret blandt andet, at han er i september 2005 blev ansat i den daværende
spartrelleborg. han kom til investeringsafdelingen fra den 1. oktober 2006 som
investeringsrådgiver. e var chef for afdelingen og ... var souschef. de øvrige medarbejdere
var … og f. han er ikke uddannet inden for finansiering og investering. det var de andre
heller ikke, bortset fra e. ..., som var ”obligationsmand”, kom fra danske banks
investeringsafdeling, ... havde været ansat i e-trade, men havde vist været i en ”system-
afdeling”, ikke en investeringsrådgivningsfunktion. han synes ikke, at han selv havde noget
særlig højt uddannelsesniveau, og syntes egentlig heller ikke niveauet i afdelingen var noget
særligt. han rådgav selv navnlig om renter, swaps og valuta. bonusordningen var kollektiv
og baseret på afdelingens indtjening. a var den absolut største kunde og indtægterne på den
kurtage, han betalte, havde væsentlig betydning for omsætningen og dermed bonus. han fik
kontakt til a hen mod slutningen af 2006, da han begyndte at ”tage telefonen”. de talte om
udviklingen i markedet. de talte noget mere sammen hen mod slutningen af 2007. det var de
samme emner, de drøftede. det talte også om, hvilke regnskaber, der var interessante og om
konkrete regnskabsfaktorer, men det var stadig mest markedsudviklingen generelt, de
drøftede. hvis det var mere specifikt, var det i reglen f, a ringede til. mod slutningen af 2007
solgte han selv alle sine aktier, fordi han blev utryg ved de kursfald, der skete, og forventede
en yderligere negativ udvikling. det gav han også udtryk for, at der var grund til overfor de
øvrige i afdelingen. det vakte ikke genklang. han nævnte også sin bekymring for a. han ved
ikke, om a drøftede hans vurdering med f. bankens holdning var, at der ikke var grund til
frygt. han så meget på rente – og valutaprodukter, hvor det igen gik kraftigt nedad i
begyndelsen af 2008. han talte med a om det og også om, hvor meget markedet kunne falde.
han nævnte over for a, at der kunne blive tale om fald ned til indeks 250. på det tidspunkt lå
                                               - 75 -
indekset i 420. det har været lige omkring årsskiftet 2007/08. i telefonsamtalen den 5. august
2008 kl. 14.42, hvor han bekræfter, at det går ”skidt” for ham selv, var der netop den dag en
lille stigning. han havde selv spekuleret i, at markedet gik ned. det var derfor, det gik skidt
for ham - i modsætning til a. både a og de øvrige i afdelingen var mindre pessimistiske, end
han var. a ville hellere tale med den mere optimistiske f end med ham. efterhånden som det i
2008 viste sig, at han fik ret i sine mere pessimistiske forudsigelser om markedsudviklingen,
ville a gerne tale med ham. a havde ikke været så længe i markedet, at han nogensinde havde
oplevet et nedadgående marked, som der var i 2001. a var ikke professionel. han er ikke klar
over, hvad as havde af investeringer i 2001. han tror ikke, at a havde en dybere indsigt i,
hvad det er, der gør, at aktier stiger og falder. det interesserede ham ikke. a så
grundlæggende bare på, hvad der stod i plus og minus. investeringsafdelingen havde efter
hans opfattelse ikke en selvstændig interesse i, at a blev i markedet. dog var der selvfølgelig
omsætningen. han var godt klar over, at a fik forøget sine investeringskreditter. han ved
ikke, om initiativet hertil kom fra a eller investeringsafdelingen. som markedet har udviklet
sig, synes han ikke, at a har fået en god rådgivning, men han har fået den rådgivning også
andre kunder har fået på daværende tidspunkt, og formentlig også den rådgivning, han ville
have fået i andre banker.
ham bekendt var der ikke nogen i afdelingen, der tog initiativ til at drøfte risikoprofil med a.
da mifid-reglerne trådte i kraft, havde alle i afdelingen travlt med at indtaste risikoprofiler.
kategoriseringen af a og hans holdingselskab som detailkunder skyldtes, at de ikke kunne
kategoriseres som andet i udgangspunktet. omsætningskravet var ikke opfyldt. det var i
afdelingen praksis altid at trykke på ”execution only”, når man rubricerede en handel i
systemet. enhver vil være enig i, at aktieinvestering for lånte midler er meget risikabel.
mailen om ”certifikater”, som han sendte til a den 14. april 2008, drejer sig om et struktureret
produkt, der ”læner sig op” mod eksempelvis et indeks. det er et højt gearet produkt. han
talte ganske kort med a og sagde at det gav mulighed for at tjene gode penge.
h har forklaret blandt andet, at han er bankuddannet. han kom til banktrelleborg i 2000 og
blev i 2004 leder af erhvervsafdelingen. fra 2005 udfyldte han forskellige andre funktioner i
banken og var herunder konstitueret som administrerende direktør i en periode fra sommeren
2007. han fratrådte efter fusionen var gennemført i efteråret 2008, og er i dag i fih
                                               - 76 -
erhvervsbank. han havde som leder af erhvervsafdelingen kundekontakten til, og var
ansvarlig for forhandlinger om kreditter med a. når der var tale om større kreditudvidelser,
var det direktionen, der havde kompetencen til at bevilge kreditterne. a fik bevilget kreditter
til brug for aktieinvesteringer. det har været a, der har kontaktet ham, og efterspurgt sådan
kredit eller kreditudvidelse. i nogle tilfælde kunne der også være tale om en henvendelse fra
f, navnlig når der skulle gives tilladelse til ”overtræk” i forbindelse med konkrete handler.
kreditterne blev bevilget på grundlag af regnskaberne fra a, hans formueforhold i øvrigt,
herunder de faste ejendomme, og den sikkerhed, der blev givet i depoterne. det havde
betydning, at a var en dygtig og seriøs forretningsmand, som banken havde set, satte sig godt
ind tingene, før han handlede. det var vurderingen, at kreditgivningen var forsvarlig set i
forhold til egenkapitalen. normalt holdt han et møde med a om kreditansøgningerne. sådan
var det specielt i de senere år, hvor kreditterne fik et meget betydeligt omfang. på møderne
drøftede de formålet med kreditten og sikkerhedsstillelsen m.v. det a har forklaret om,
hvordan han fik lov at låne 15 mio. kr. over køledisken i føtex, kan han ikke genkalde. han
forhandlede ikke kreditudvidelser over køledisken i et supermarked. det blev ikke drøftet
med a, at det var usædvanligt at give en kredit, som ikke var bevilget til bestemte formål og
ikke indeholdt stop loss bestemmelser. hvis banken havde introduceret tanken om stop loss
klausuler, tror han ikke, at a var forblevet som kunde. a havde nogle helt klare krav om,
hvad han ville have. hvis ”man ikke var med”, havde han andre muligheder, og det lagde han
ikke skjul på.
de havde løbende forhandlinger om rentemarginal og kurtage. det var a, som tog initiativ til
disse drøftelser. a var meget bevidst om, at banken havde en betydelig kurtageindtægt på
hans stigende portefølje, og mente, at den var så betragtelig, at kurtagesatsen skulle reguleres
ned. det samme gjaldt rentemarginalen. det lykkedes a at få priserne ned, men a ville gerne
have haft den længere ned. han viste a, at en del af kurtageindtægten modsvarede den
rådgivning, han fik. endvidere sagde han, at indtægten blev brugt til at dække det
solvenskrav, kreditterne indebar, at banken skulle honorere. solvenskravet var på grund af
omfanget af kreditgivningen så stort, at indtægten på kreditterne ikke i sig selv kunne dække
det. det kan ikke være mange andre kunder, hvis der overhovedet var nogen, der havde
tilsvarende fordelagtige priser. under forhandlingerne lagde a ikke skjul, at han var en
attraktiv kunde for andre pengeinstitutter. hans opfattelse af forholdet mellem a og f var, at
                                               - 77 -
a i høj grad selv vidste, hvad han ville. der har selvfølgelig også været tale om rådgivning fra
fs side, men han har ikke nærmere kendskab hertil.
... fratrådte som direktør i august 2007. han blev konstitueret som direktør frem til sydbanks
overtagelse. han var ikke konkret involveret i implementeringen af mifid-reglerne, selvom
han som øverste chef havde det formelle ansvar. a var en stor kunde, men han var ikke én
som var oppe ”at vende” på direktionsniveau, medens han var direktør. der var en intern
overvågning af kreditter, som dem blandt andet a havde. det drejede sig om at holde øje med
værdien af aktierne, som var stillet til sikkerhed. han var tilfreds med, hvordan denne
overvågning virkede. han ved ikke, om as engagement blev gennemgået af sydbank i
forbindelse med overtagelsen.
j har forklaret blandt andet, at hun er traditionelt bankuddannet. hun var oprindeligt i nordea
og kom til x-by sparekasse (senere banktrelleborg) i 1997. i 2005 blev erhvervschef i det
daværende spartrelleborg. hun har kendt a som kunde, fra hun kom til banken i 1997. han
var kendt som en dygtig erhvervsmand. hun spurgte derfor i 2003 a, om han som konsulent
ville bistå med at vurdere en virksomhed, som også var kunde i banken, og som havde nogle
problemer. han udførte et glimrende arbejde. h var ansvarlig for a og selskaberne i en
årrække. hun overtog kundeansvaret for a den 5. september 2008, da h forlod banken. at det
blev hende skyldtes, at engagementet var så stort. hun gennemgik det ikke straks ved
overtagelsen. a var jo kendt som en solid kunde. hun fik efter aftale med d den 21. oktober
2008 aftalt et møde med a den 24. oktober 2008. formålet var at fortælle a, hvordan han
kunne konvertere til sydbanks kreditordninger som led i sammenkøringen af sydbanks og
banktrelleborgs systemer. den 22. oktober var der yderligere kursfald. hun sad samme dag
og forberedte sig til mødet fredag. hun konstaterede en udvikling i depoterne, som
indikerede, at der var ubalance. hun talte med d om dette. de blev enige om at fremrykke
mødet til samme eftermiddag. hun ringede og aftalte et møde kl. 16 med a. hun sagde til
ham, at der var en udvikling på de finansielle markeder, at de skulle tale om
investeringskreditterne, og at d meget gerne ville træffe ham. meningen var, at tale om en
omlægning til en sydbank investeringskredit med de krav om overdækning og krav om
spredning af risikoen, dette indebar. hun skrev dagsordenen samme dag den 22. oktober som
et oplæg til d og k. en stop loss aftale er et internt redskab, som giver mulighed for at
overvåge bankens risiko.
                                               - 78 -
mødet begyndte med, at d kort præsenterede sig selv. sydbanks investeringskreditter og
kravene til overdækning m.v. blev herefter introduceret. så gik de over til at tale om as
engagement. de tog udgangspunkt i en gennemgang af værdien af depoter – hvis værdi var
svært at opgøre, fordi der var endnu ikke afregnede handler – og en opgørelse af kreditterne.
a accepterede bankens opgørelse af værdierne. de spurgte, hvad han og selskaberne havde af
aktiver. a oplyste, at holdingselskabet havde et krav på overskydende skat på ca. 1,1 mio. kr.
for 2008 og en forventning om et lignende skattekrav for 2009. friværdien i
udlejningsejendommen blev af a anslået til at være på 6-8 mio. kr., hvorfra skulle fradrages
en af banken ydet kredit på ca. 2,7 mio. kr. privatejendommen var ubehæftet. han anslog
værdien til 4 mio. kr. desuden var der en verserende retssag mod ..., hvor en endelig dom
forventedes afsagt i foråret 2009. a regnede med at vinde mellem 3 og 10 mio. kr. bortset fra
er en mindre konto i nordnet blev der ikke nævnt andre aktiver. det er rigtigt, at banken
kendte til ejendommene fra regnskaberne, men værdierne kunne have ændret sig siden
regnskabsaflæggelsen. de forstod det sådan, at uanset om a fik mere tid, kunne han ikke
skaffe yderligere aktiver til veje. a tog budgettet frem, da de havde været i gennem de mulige
aktiver, som kunne dække underbalancen. budgettet var baseret på og udtrykte as tro på, at
aktiekurserne ville udvikle sig positivt. forudsætningen for budgettet var således en
kursstigning på 15 %. fra banken side angav de, at som de så udsigterne den 22. oktober
2008, var der ikke udsigt til en sådan fremgang, og at der var risiko for yderligere fald i de
kommende dage. d anbefalede a at ”lukke ned”. han fik betænkningstid til næste dag. hvis
det havde været et krav, havde de gjort det samme dag. til sidst var der en sammenfatning,
hvor konklusionen var, at a skulle gå hjem og drøfte det med sin familie, og herefter vende
tilbage. det håndskrevne på det fremlagte eksemplar af dagsordenen er hendes notater fra
mødet. det er ikke rigtigt, at det blev sagt, at det var en betingelse for, at han kunne blive i
den private ejendom, at a indvilgede i at realisere værdipapirerne. a lagde imidlertid meget
vægt på, at få deres opbakning til at kunne blive i ejendommen. de lovede at arbejde for, at
han kan beholde ejendommen, således at sydbanks gæld blev indefrosset i den. det var ikke
et ultimatum. a kunne gå hjem og overveje, om der var alternativer til at sælge.
hun deltog ikke i samtalen den 23. oktober, hvor han meddelte at ville sælge. værdipapirerne
blev som aftalt solgt i perioden fra den 23. oktober og nogle dage frem. det blev fordelt over
flere dage for ikke at påvirke kurserne negativt. kassekreditterne blev også nedskrevet og
                                              - 79 -
renter tilskrevet. der opstod et overtræk, som man ikke kunne få nogen reaktion på fra as
side. det var det, der var årsagen til opsigelserne.
retsgrundlaget
europa-parlamentets og rådets direktiv 2004/39/ef af 21. april 2004 om markeder for
finansielle instrumenter m.v. ("mifid") har blandt til formål at beskytte investorer. i
direktivets artikel 19 er der med henblik herpå fastsat regler om god forretningsskik ved
ydelse af investeringsservice til kunder. det fremgår af bestemmelsen:
      ”1. medlemsstaterne stiller krav om, at et investeringsselskab, når det yder kunder
      investeringsservice og/eller, når det er relevant, accessoriske tjenesteydelser,
      handler ærligt, redeligt og professionelt i sine kunders bedste interesse, og navnlig
      overholder de i stk. 2-8 omhandlede principper.
      2. …
      3. der skal gives relevante oplysninger til kunder eller potentielle kunder i en
      form, der er forståelig om:
      - investeringsselskabet og dets tjenesteydelser
      - finansielle instrumenter og foreslåede investeringsstrategier; dette bør omfatte
      relevant vejledning og relevante advarsler om de risici, der er forbundet med
      investering i de pågældende instrumenter eller i forbindelse med særlige
      investeringsstrategier
      - handelssystemer og
      - omkostninger og dertil knyttede gebyrer,
      således at de i rimeligt omfang kan forstå investeringsservicens og den tilbudte
      specifikke type finansielt instruments art og risici og dermed til at træffe
      investeringsbeslutninger på kvalificeret grundlag. disse oplysninger kan gives i et
      standardiseret format.
      4. når investeringsselskabet yder investeringsrådgivning eller porteføljepleje, skal
      det indhente de nødvendige oplysninger om kundens eller den potentielle kundes
      kendskab til og erfaring på det investeringsområde, som er relevant for den
      specifikke type produkt eller service, hans finansielle situation og
      investeringsmål, så selskabet kan anbefale kunden eller den potentielle kunde den
      investeringsservice og de finansielle instrumenter, der egner sig for
      vedkommende.
      5. medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, som leverer andre
      investeringsserviceydelser end dem, der er omhandlet i stk. 4, udbeder sig
      oplysninger fra kunden eller den potentielle kunde om dennes kendskab til og
      erfaring på det investeringsområde, som er relevant for den specifikke type
      produkt eller service, der udbydes eller efterspørges, så investeringsselskabet kan
      vurdere, om den påtænkte investeringsservice eller det påtænkte
      investeringsprodukt er hensigtsmæssig(t) for kunden.
                                              - 80 -
      hvis investeringsselskabet på grundlag af de oplysninger, som det har modtaget i
      medfør af første afsnit, finder, at produktet eller tjenesteydelsen ikke er
      hensigtsmæssig for kunden eller den potentielle kunde, advarer
      investeringsselskabet kunden eller den potentielle kunde. denne advarsel kan
      gives i et standardiseret format.
      hvis kunden eller den potentielle kunde vælger ikke at give de oplysninger, der er
      omhandlet i første afsnit, eller giver utilstrækkelige oplysninger om sit kendskab
      og sine erfaringer, skal investeringsselskabet advare kunden eller den potentielle
      kunde om, at et sådant valg gør det umuligt for selskabet at afgøre, om
      tjenesteydelsen eller produktet er hensigtsmæssig for vedkommende. denne
      advarsel kan gives i et standardiseret format.
      6. medlemsstaterne tillader, at investeringsselskaber, når de yder
      investeringsservice, som udelukkende består i at udføre kundens ordrer og/eller at
      modtage og formidle disse ordrer med eller uden accessoriske tjenesteydelser,
      yder denne investeringsservice, uden at det er nødvendigt at indhente de
      oplysninger eller træffe den afgørelse, som er omhandlet i stk. 5, hvis alle
      nedenstående betingelser er opfyldt:
      - ovennævnte tjenesteydelser vedrører aktier, der er optaget til handel på et
      reguleret marked eller på et tilsvarende tredjelandsmarked,
      pengemarkedsinstrumenter, obligationer og andre gældsinstrumenter (dog
      undtaget obligationer eller gældsbeviser, som omfatter et afledt instrument),
      ucits og andre ikke komplekse finansielle instrumenter …
      - tjenesteydelsen ydes på kundens eller den potentielle kundes initiativ
      - kunden eller den potentielle kunde er klart blevet underrettet om, at
      investeringsselskabet ved ydelsen af den tjenesteydelse ikke har pligt til at vurdere
      det leverede eller tilbudte instruments eller den ydede eller tilbudte tjenesteydelses
      hensigtsmæssighed, og at vedkommende derfor ikke nyder godt af den hermed
      forbundne beskyttelse, som reglerne om god forretningsskik giver. denne
      advarsel kan gives i et standardiseret format
      - investeringsselskabet opfylder forpligtelserne i artikel 18 [om
      interessekonflikter].
      7-9. …
      10. for at sikre den nødvendige investorbeskyttelse og ensartet anvendelse af stk.
      1-8 vedtager kommissionen efter proceduren i artikel 64, stk. 2,
      gennemførelsesbestemmelser, der sikrer, at investeringsselskaberne overholder
      principperne i stk. 1-8, når de leverer investeringsservice eller accessoriske
      tjenesteydelser til deres kunder. gennemførelsesbestemmelserne skal tage hensyn
      til:
      a) den eller de til kunden eller den potentielle kunde tilbudte eller leverede
      tjenesteydelsers art, idet der tages hensyn til transaktionernes type, genstand,
      omfang og hyppighed
      b) arten af de finansielle instrumenter, der tilbydes eller påtænkes
      c) om kunden eller de potentielle kunder er detailinvestor(er) eller professionel(le)
      investor(er).”
der er i kommissionens direktiv 2006/73/ef af 10. august 2006 om gennemførelse af mifid
for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber
samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv ("gennemførelsesdirektivet"),
                                               - 81 -
fastsat nærmere regler om gennemførelsen mifid direktivet. af præamblen fremgår blandt
andet:
      ”(56) det er nødvendigt at fastsætte forskellige bestemmelser for anvendelse af
      egnethedskriteriet i artikel 19, stk. 4, i direktiv 2004/39/ef og
      hensigtsmæssighedskriteriet i artikel 19, stk. 5, i samme direktiv. kriterierne har
      forskelligt anvendelsesområde for så vidt angår den investeringsservice, de
      vedrører, og forskellige funktioner og karakteristika.
      (57) med henblik på artikel 19, stk. 4, i direktiv 2004/39/ef kan en transaktion
      være uegnet for en kunde eller potentiel kunde på grund af risiciene ved de
      involverede finansielle instrumenter, transaktionens type, ordrens art eller
      handelshyppigheden. en række transaktioner, der hver især er egnede, når de
      betragtes isoleret, kan være uegnede, hvis anbefalingen eller beslutningen om at
      handle gives eller træffes med en hyppighed, der ikke er i kundens bedste
      interesse. i forbindelse med porteføljepleje kan en transaktion også være uegnet,
      hvis den resulterer i en uhensigtsmæssigt sammensat portefølje.
      (58) i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4, i direktiv 2004/39/ef er et selskab
      kun forpligtet til at vurdere, om en investeringsservice eller finansielle
      instrumenter er egnet til en kunde, hvis det yder investeringsservice eller
      porteføljepleje til den pågældende kunde. i forbindelse med andre former for
      investeringsservice kræves det i medfør af artikel 19, stk. 5, i nævnte direktiv, at
      selskabet vurderer investeringsservicens eller produktets hensigtsmæssighed for
      kunder, men kun hvis produktet ikke tilbydes udelukkende med henblik på
      udførelse af en ordre, jf. artikel 19, stk. 6, i nævnte direktiv (som finder
      anvendelse på ikke-komplekse produkter).
      (59) med henblik på dette direktivs bestemmelser, hvori det kræves, at
      investeringsselskaber vurderer hensigtsmæssigheden af den investeringsservice
      eller de produkter, der tilbydes eller efterspørges, bør en kunde, der er involveret i
      forretninger med en specifik type produkt eller tjenesteydelse inden
      ikrafttrædelsesdatoen for direktiv 2004/39/ef, formodes at have den nødvendige
      erfaring og viden til at forstå risiciene i forbindelse med det pågældende produkt
      eller den pågældende investeringsservice. når en kunde indgår i forretninger af
      den type ved hjælp af et investeringsselskabs tjenesteydelser efter nævnte
      direktivs ikrafttrædelsesdato, kræves det ikke, at selskabet foretager en ny
      vurdering i forbindelse med hver enkelt transaktion. det overholder sine
      forpligtelser i henhold til nævnte direktivs artikel 19, stk. 5, hvis det foretager den
      nødvendige hensigtsmæssighedsvurdering, inden det begynder at levere
      tjenesteydelsen.
      …
      (81) generel rådgivning om en bestemt type finansielt instrument udgør ikke
      investeringsrådgivning i betydningen i direktiv 2004/39/ef, da det i dette direktiv
      specificeres, at investeringsrådgivning med henblik på direktiv 2004/39/ef er
      begrænset til rådgivning om særlige finansielle instrumenter. hvis et
      investeringsselskab imidlertid giver en kunde generel rådgivning om en bestemt
      type finansielt instrument, som det præsenterer som passende for den pågældende
      kunde, eller som tager udgangspunkt i personens situation, og rådgivningen reelt
      ikke er passende for kunden eller tager udgangspunkt i dennes situation afhængig
      af omstændighederne i den enkelte sag, handler selskabet sandsynligvis i strid
                                                 - 82 -
       med artikel 19, stk. 1 eller 2, i direktiv 2004/39/ef. et selskab, der giver en kunde
       en sådan rådgivning, overtræder sandsynligvis kravet i artikel 19, stk. 1, om at
       handle ærligt, redeligt og professionelt i sine kunders bedste interesse. på samme
       måde eller alternativt vil en sådan rådgivning sandsynligvis være i strid med
       kravet i artikel 19, stk. 2, om, at et selskabs oplysninger til en kunde bør være
       reelle, klare og ikke-vildledende.”
de to direktiver er gennemført i dansk ret ved i bekendtgørelse nr. 809 af 29. juni 2007 om
investorbeskyttelse ved værdipapirhandel (”investorbeskyttelsesbekendtgørelsen”), som trådt
i kraft den 1. november 2007.
i investorbeskyttelsesbekendtgørelsens § 2, stk. 4, definerer investeringsrådgivning på samme
måde som mifid direktivets artikel 4, stk. 1, nr. 3, som:
       ”personlige anbefalinger til en kunde om transaktioner i tilknytning til finansielle
       instrumenter”
endvidere fremgår det af investorbeskyttelsesbekendtgørelsen § 2, stk. 5:
       ”ved personlig anbefaling forstås en anbefaling, der gives til en person i dennes
       egenskab af investor, som tager udgangspunkt i personens egne omstændigheder
       og som udgør en anbefaling til at tage et af følgende skridt:
       1) at købe, sælge, tegne, udveksle, indløse, beholde eller garantere et bestemt
       finansielt instrument, eller
       2) at udøve eller undlade at udøve en rettighed, der skyldes et bestemt finansielt
       instrument, til at købe, sælge, tegne, udveksle eller indløse et finansielt
       instrument”
hvis der ydes investeringsrådgivning efter investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, skal
værdipapirhandleren ifølge § 16, stk. 1, (som svarer til mifid direktivets artikel 19, stk. 4):
       ”… indhente de nødvendige oplysninger om en kundes kendskab til og erfaring på
       det investeringsområde, som er relevant for den specifikke type produkt eller
       tjenesteydelse samt for kundens finansielle situation og investeringsformål, så
       værdipapirhandleren kan anbefale kunden den værdipapirhandel og de finansielle
       instrumenter, der egner sig for vedkommende.”
af § 17, stk. 1, følger (bestemmelsen svarer til mifid direktivets artikel 19, stk. 5):
                                                 - 83 -
      ”når en værdipapirhandler udfører eller formidler ordrer for en detailkunde uden at yde
      investeringsrådgivning eller porteføljepleje, skal værdipapirhandleren udbede sig
      oplysninger fra kunden om dennes kendskab til og erfaring på det investeringsområde,
      som er relevant for den type produkt eller tjenesteydelse, der udbydes eller efterspørges.
      på baggrund af oplysningerne skal værdipapirhandleren vurdere, om det påtænkte
      produkt eller den påtænkte tjenesteydelse er hensigtsmæssig for kunden, jf. dog § 19.
      værdipapirhandleren skal herunder afgøre, om kunden har den nødvendige erfaring og
      viden til at forstå de risici, der er forbundet med den specifikke type produkt eller
      tjenesteydelse, der tilbydes eller anmodes om.”
i § 18 og § 19 hedder det:
      ”§ 18. når en værdipapirhandler i medfør af § 16 og § 17 indhenter eller udbeder sig
      oplysninger om en kundes kendskab til og erfaring på investeringsområdet, skal
      oplysningerne vedrøre følgende forhold:
      1) de typer tjenester, transaktioner og finansielle instrumenter, som kunden er bekendt
      med.
      2) arten, antallet og hyppigheden af kundens transaktioner i finansielle instrumenter og
      den periode, hvori de er blevet gennemført.
      3) kundens uddannelsesniveau, beskæftigelse eller tidligere relevante beskæftigelse.
      stk. 2. når en værdipapirhandler i medfør af § 16 indhenter oplysninger om en kundes
      finansielle situation, skal kundeoplysningerne, når det er relevant, indeholde
      information om indtægtsforhold, aktiver, herunder likvide aktiver, investeringer og fast
      ejendom samt kundens normale finansielle forpligtelser.
      stk. 3. når en værdipapirhandler i medfør af § 16 indhenter oplysninger om en kundes
      investeringsformål, skal kundeoplysningerne, når det er relevant, indeholde information
      om investeringshorisont, risikovillighed, risikoprofil og formålet med investeringen.
      stk. 4. en værdipapirhandler må ikke opfordre en kunde til at undlade at give de
      oplysninger, som kræves i medfør af §§ 16 og 17.
      § 19. når en værdipapirhandler alene modtager, formidler eller udfører en kundes ordrer
      med eller uden accessoriske tjenesteydelser (execution only), kan værdipapirhandleren
      undlade at opfylde forpligtelserne i §§ 16-18, hvis betingelserne i nr. 1-4 er opfyldt:
      1) tjenesteydelsen skal vedrøre
      a) aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked her i landet, i andre lande inden
      for den europæiske union eller lande, som fællesskabet har indgået aftale med på det
      finansielle område, eller på et tilsvarende tredjelandsmarked,
      b) pengemarkedsinstrumenter,
      c) gældsinstrumenter, der ikke omfatter et afledt instrument,
      d) andele i investeringsforeninger eller tilsvarende investeringsinstitutter omfattet af
      rådets direktiv 85/611/eøs (ucits), eller
      e) andre ikke komplekse finansielle instrumenter.
      2) tjenesteydelsen skal ydes på kundens initiativ.
      3) kunden er underrettet om, at værdipapirhandleren ikke har pligt til at vurdere det
      leverede eller tilbudte instruments eller den ydede eller tilbudte tjenesteydelses
      hensigtsmæssighed, og at kunden derfor ikke nyder godt af beskyttelsen efter reglerne i
      §§ 16 og 17. denne information kan gives i en standardiseret form.
      4) værdipapirhandleren opfylder forpligtelserne i § 72, stk. 2, nr. 2 i lov om finansiel
      virksomhed, samt bekendtgørelser udstedt i medfør af § 72, stk. 6.”
                                             - 84 -
procedure
a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s har gjort gældende:
ansvarsgrundlag
de nedlagte påstande, er påstande om erstatning for det tab som a og selskaberne har lidt,
fordi banktrelleborg/sydbank ikke i perioden fra 1. november 2007 til 23. oktober 2008 har
overholdt mifid-reglerne og dermed ikke givet a og selskaberne den investorbeskyttelse, de
ifølge loven havde krav på.
i henhold til mifid-reglerne, der trådte i kraft i danmark den 1. november 2007, påhviler det
pengeinstitutterne blandt andet at kategorisere alle værdipapirhandelskunder enten som
”detailkunder”, ”professionelle”, eller som ”professionelle modparter”, og bankerne skal for
detailkunder udarbejde risikoprofiler, egnethedstest, hensigtsmæssighedserklæring og
investeringshorisonter for den enkelte detailkunde.
a og selskaberne er alle af banktrelleborg/sydbank blevet kategoriseret som detailkunder.
banktrelleborg/sydbank har på intet tidspunkt haft nogen drøftelser med a om disse forhold.
selvom holdingselskabet – i modsætning til de to øvrige selskaber og a selv – godt kunne
have været kategoriseret som professionel kunde, var det ikke det, der skete. der er heller
ikke hverken fra holdingselskabet eller de øvrige selskaber eller a selv anmodede om en
omkategorisering, hvilket kræver indhentelse af samtykke på et varigt medium. den faktiske
kategorisering er dermed bindende for banken.
sydbank var bekendt med, at banktrelleborg reelt var uden ledelse, idet hele direktionen var
fratrådt i august måned 2007, og i forbindelse med sydbanks undersøgelser i forbindelse med
overtagelse af banktrelleborg den 21. januar 2008 var sydbank bekendt med alle
engagementer, herunder as og selskabernes, som i sydbanks regi måtte betegnes som nye
kunder med de forpligtigelser, der var gældende i henhold til mifid-reglerne.
                                             - 85 -
på trods af sydbanks løbende kontrol af as og selskabernes engagementer sikrede sydbank
ikke, at mifid-reglerne blev overholdt i relation til a og selskaberne, selv om sydbank
organisatorisk havde etableret et omfattende complianceprogram netop til sikring af bankens
overholdelse af mifid-reglerne.
det påhviler pengeinstituttet at dokumentere, at mifid-reglerne er overholdt i forhold til hver
enkelt kunde og sydbank har - trods opfordringer hertil i processkrifterne - ikke fremlagt
sådan dokumentation. det kan derfor lægges til grund, at mifid-reglerne ikke er overholdt.
der er således - ubestridt - ikke udarbejdet de detaljerede risikoprofiler, som kræves efter
mifid-reglerne - og som også var, hvad sydbank anvendte efter sine normale procedurer -
for a og selskaberne. den ”skuffeprofil” fra 2005 vedrørende et af selskaberne, som sydbank
har påberåbt sig, er udarbejdet uden as medvirken og opfylder utvivlsomt ikke kravene til
mifid-reglerne. hertil kommer, at profilen ikke er opdateret, så den tager højde for den
situation han var i, i 2007 og 2008, hvor han havde de meget betydelige investeringskreditter,
banken havde rådet ham til at optage.
antallet af transaktioner er uden betydning for bedømmelsen af, om mifid-reglerne er
overholdt, jf. kommissionens udtalelse id 271.
det bestrides, at påtegningerne ”execution only” eller ”uden personlig rådgivning” er udtryk
for det reelle indhold af den rådgivning, der er givet i forbindelse med transaktionerne. der er
således i alle tilfælde tale om en løbende dialog med bankens rådgivere, som falder uden for
”execution only” begrebet, og det fastholdes, at hver enkelt transaktion er at betragte som
rådgivning i investorbeskyttelsesbekendtgørelsens forstand, jf. kommissionens udtalelse id
237. det er endvidere banken som har bevisbyrden for overholdelse af mifid-reglerne og
kravene til rådgivning, jf. kommissionens udtalelser id 148 og 403. hertil kommer, at det
ifølge vidneforklaringerne fra g og f, er helt tilfældigt, hvordan sydbank har klassificeret de
enkelte transaktioner.
det fastholdes, at rådgivningen fra sydbanks side var intensiv og aktiv, og at a løbende blev
opfordret til at købe bestemte værdipapirer. de 11 tilfældigt udvalgte samtaler fra 2008, som
a og selskaberne har fremlagt udskrift af, er bevis herpå.
                                              - 86 -
spar trelleborg/banktrelleborg/sydbank har i den periode, hvor a og selskaberne var
investeringskunder oppebåret mere end 10 mio. kr. i kurtage. et sådant vederlag ydes kun for
rådgivning og ikke blot for at udføre ordrer.
det er ikke gjort gældende, at rådgivningen om enkelte handler og transaktioner isoleret
betragtet er ansvarspådragende for sydbank. sydbank er ej heller ansvarlig for
markedsudviklingen.
årsagssammenhæng
såfremt sydbank havde opfyldt mifid-reglerne og dermed givet a, som den ultimative ejer
af a holding, a a/s og a ejendomme a/s, den lovpligtige investorbeskyttelse, ville a som
63-årig igennem sine selskaber ikke have haft hele sin formue placeret i aktier og have
spekuleret for lånte midler.
et godt og fornuftig pengeinstitut ville have lagt en investeringsprofil for a, der passede til
hans alder og tog hensyn til, at han ikke havde arbejdsindtægter og derfor skulle leve af sin
formue. det må endvidere lægges til grund, at a ville have fulgt en sådan rådgivning. hans
investeringsprofil fra årene før 2004 understøtter dette. der var ingen investeringskreditter,
der blev stort set ikke handlet og der var en fordeling af porteføljen på ca. 25 % aktier og ca.
75 % obligationer. en stor del af aktiebeholdningen bestod endda af investeringsbeviser i
aktiebaserede investeringsforeninger med deraf følgende risikospredning.
sydbank var i besiddelse af forretningsgange, procedurer og rådgivningsværktøjer, som
tilsammen tilsikrede, at en kunde kunne få udarbejdet en investeringsprofil som grundlag for
den efterfølgende investeringsrådgivning, jf. den undersøgelse, som finanstilsynet foretog af
sydbank a/s og sydbanks besvarelser. alligevel undlod sydbank efter overtagelsen af
banktrelleborg at udarbejde de risikoprofiler, som banktrelleborg havde forsømt at få på
plads, da mifid-reglerne trådte i kraft.
i denne sag har sydbank ladet a via sine selskaber investere 100 % i aktier for lånte midler
uden nogen vurdering af, om tab kunne tåles.
                                                - 87 -
udover overtrædelse af mifid-reglerne har sydbank også handlet i strid med vejledningen
for pengeinstituttet i henhold til § 71, stk. 1, nr. 1-8, i lov om finansiel virksomhed nr. 10114
af 22. december 2006, i henhold til hvilken det påhviler pengeinstitutter at udarbejde
forretningsgange for, hvorledes den løbende overvågning af enkelte engagementer skal
foregå. der skal blandt andet i henhold til § 125 c fastsættes største tab/mindste overdækning
(stop loss klausul) på finansielle engagementer samt i henhold til § 125 d ske overvågning af
kunders position i værdipapirer. sydbank har ikke etableret stop loss mekanisme eller
foretaget overvågning af as og selskabernes engagementer.
det gøres gældende, at uanset om der antages at være sket overtrædelse af mifid-reglerne, er
dette en selvstændig årsag til det lidte tab og sydbank er allerede af denne grund pligtig til at
erstatte tab, der er lidt som følge af sydbanks manglende overholdelse af disse regler.
i overensstemmelse med praksis fra pengeinstitutankenævnet, jf. blandt andet kendelse
668/2009 af 5. oktober 2010, om, at investering i strid med den lagte risikoprofil indebærer
erstatningsansvar for pengeinstituttet, må der så meget desto mere være erstatningsansvar, når
der som her slet ikke er lagt en risikoprofil. hertil kommer, at der er investeret i strid med
”skuffeprofilen”, hvilket i sig selv indebærer, at sydbank er erstatningsansvarlig.
der må også lægges vægt på telefonsamtalen den 8. juli 2008, hvor f overbeviser a om, at
han skal forblive i markedet, trods as og hans datters betydelige usikkerhed om udviklingen i
markedet og den risiko, a har som følge af investeringskreditterne. hvis a og selskaberne på
dette tidspunkt var gået ud af markedet, havde der været et overskud på 2 mio. kr., jf. herved
det under hovedforhandlingen fremlagte hjælpebilag. om ikke før, så burde der på dette
tidspunkt have været lagt en investeringsprofil og givet råd om at gå ud af markedet. når dette
ikke skete, skyldtes det givetvis investeringsafdelingens, og dennes medarbejderes
egeninteresse i, at beholde den store omsætning, a tilførte banken.
i overensstemmelse med pengeinstitutankenævnets praksis i blandt andet den tidligere nævnet
kendelse og princippet i blandt andet ufr 2000.521 h må a og selskabernes bevisbyrde for
årsagssammenhæng lempes i lyset af den groft culpøse adfærd, banken har udvist ved den
manglende overholdelse af mifid-reglerne. det må herefter lægges til grund, at hvis a havde
modtaget den krævede rådgivning, ville han som den begavede og kyndige forretningsmand,
                                              - 88 -
han var, have undladt at investere som sket. der må herunder også lægge vægt på hans
forsigtige og afbalancerede investeringer før 2004.
banken er derfor erstatningsansvarlig for hans tab.
tab
det totale tab kan ikke opgøres eksakt, men må opgøres skønsmæssigt, på basis af hvad det
må antages, at en god og fornuftig bank ville have rådgivet a til.
opgørelsen fra finanshuset er et forsøg på at opstille en sådan model og er stemmende med
de anbefalinger, som sydbank selv giver på sin hjemmeside.
det må herunder som minimum lægges til grund, at a og selskaberne som angivet i
”skyggeprofilen” havde en mellemlang tidshorisont, hvilket ifølge anbefalingerne fører til, at
en 100 % aktieinvestering ikke kan anbefales. hertil kommer, at der as alder - og det forhold,
at hans hustru var hjemmegående - taget i betragtning, må lægges til grund, at hvis der var
foretaget en behørig risikoprofilering, ville han og selskaberne have haft en kort tidshorisont,
og dermed have haft en fordeling, som den finanshuset anbefaler. det må herunder også
lægges til grund, at der under ingen omstændigheder ville være sket investering for lånte
midler. det følger herunder også af sydbanks eget svar på finanstilsynets undersøgelse, jf.
tilsynets konklusioner af 18. marts 2009, side 2, at banken selv ved en kundeprofil med en
investeringshorisont på 5 år og maksimal risikovillighed ville anbefale at købe
investeringsforeningsbeviser med en aktie/obligationer, der modsvarer kundens risikoprofil.
under hovedforhandlingen har a og selskaberne subsidiært gjort gældende, at der i hvert fald
skal svares erstatning svarende til differencen mellem tabet ved realisationen den 23. oktober
2008 og det provenu, der ville have været ved et salg den 9. juli 2008 umiddelbart efter
telefonsamtalen med f den 8. juli 2008. baseret på et hjælpebilag, der ifølge a og selskaberne
viser indeks for omxc20-aktiekurserne fra den 8. juli til den 23. oktober 2008, opgøres det
samlede tab ved at udsætte aktiesalget fra den 9. juli til den 23. oktober 2008 på dette
grundlag til 17.827.394 kr.
accept af risiko/egen skyld
                                               - 89 -
der skal ikke ske nogen reduktion af erstatningen som følge accept af risiko/egen skyld.
investorbeskyttelsesreglerne er netop blevet indført for at beskytte investorer mod at påtage
sig en risiko, som de ikke kan overskue. investorer skal ikke lade sig indfange af stemningen
og aggressive pengeinstitutter og netop derfor kræves, at der for den enkelte investor og i
dialog med denne lægges risikoprofil, investeringshorisonten fastlægges og der foretages
hensigtsmæssighedstest osv. hvis en investor lader sig indfange uden at disse lovpligtige
tiltag er gennemført, skal der derfor ikke foretages nogen reduktion i en erstatning som følge
af synspunkter om accept af risiko/egen skyld.
tvangsrealisationen
sydbank var ikke berettiget til at foretage det, der reelt var tvangsrealisation, uden at have
givet a og selskaberne varsel, jf. retsplejelovens § 538 a, stk. 2, der ikke kan fraviges ved
aftale. tvangssalg uden hjemmel udløser ifølge pengeinstitutankenævnets kendelse 60/2009
af 19. april 2010, pligt til tilbagekøb. sydbank er derfor forpligtet til at tilbagelevere aktierne,
og som udtryk for samme princip svare erstatning som påstået.
as og selskabernes frifindelsespåstande
a og selskaberne erkender, at sydbanks bøger viser, at a og selskaberne under et har en gæld
til sydbank i størrelsen ca. 15-16 mio. kr., men det er ikke muligt for a og selskaberne at
verificere den nøjagtige gæld, så længe sydbank ikke har efterkommet den i replikken
fremsatte provokation nr. 7 om at specificere kravet, således at størrelsen af de
rentetilskrivninger, der er foretaget klart fremgår. det bemærkes, at den mellem parterne
aftalte rente var cibor + 0,45 %. det må processuelt komme sydbank til skade, at man ikke
har efterkommet denne ganske enkle opfordring.
det gøres yderligere gældende, at engagementerne ikke var misligholdt, da sydbank krævede
dem indfriet og a og selskaberne kan ikke anerkende, at det ikke misligholdte engagement
tilskrives renter af anden størrelse end det aftalte.
                                               - 90 -
sydbank kan derfor højest få tilkendt det beløb på 15.742.000 kr., som a og selskaberne
anerkender, at banken har til gode vedrørende træk på kassekreditterne.
a og selskaberne gør i øvrigt gældende, at sydbanks tilgodehavende er udlignet ved
modregning i de erstatningskrav, som a og selskaberne har nedlagt under nærværende sag.
sydbank har gjort gældende:
placering i aktier og ansvarsgrundlag
det bestrides, at beslutningen om at placere den samlede formue i aktier er truffet på
baggrund af anbefaling fra investeringsrådgiver f eller andre i sydbank. beslutningen om at
placere hele formuen i aktier blev ensidigt besluttet af a, idet han og selskaberne fravalgte
investeringer i obligationer som følge af det lavere afkastpotentiale.
a og selskaberne har ikke dokumenteret, at sydbank har handlet ansvarspådragende.
placeringen i store danske aktier i c20-indekset skete således ud fra as og selskabernes
udtrykkelige ønsker, og ud fra et ønske om at købe let omsættelige aktier. det er heller ikke
dokumenteret, at sydbank har overtrådt andre forpligtelser, herunder rådgivningsforpligtelser.
a og selskaberne kunne til hver en tid i perioden 2004-2008 have omlagt investeringen, det
være sig til obligationer eller på anden vis. a og selskaberne har imidlertid ikke på noget
tidspunkt i perioden efterspurgt et forslag til placering af den samlede formue
(porteføljeforslag).
a og selskaberne var til fulde klar over den risiko, der var forbundet med investering i aktier.
a og selskabernes udtrykte formål med investeringen var at opnå højest muligt
afkastpotentiale, og de var villige til at acceptere risikoen ved investering i aktier for at opnå
dette afkastpotentiale. formålet med investeringen var ikke nedsparing ved pensionering for
a personligt. om aktier bemærkes i øvrigt, at aktier ikke er et komplekst investeringsprodukt.
risikoen ved investering heri og sammenhængen mellem den større afkastmulighed, aktier
giver, og den hermed forbundne kursrisiko, er velkendt. af pengeinstitutankenævnspraksis
følger i den forbindelse, at selv den almindelige investor må formodes at være bekendt med
denne sammenhæng. a fulgte i øvrigt en investeringsstrategi, hvor han investerede i en
række forskellige aktier, ligesom han havde sin lånefinansiering i danske kroner og ikke –
                                                - 91 -
hvilket ville have været langt mere risikabelt – i en fremmed valuta. der var dermed ikke tale
om særskilt risikable investeringer.
a og selskaberne ændrede ikke investeringsformålet i perioden. sydbank burde under alle
omstændigheder ikke have indset og udbedt sig oplysninger herom, hvis en sådan ændring i
as og selskabernes formål indtraf. tværtimod øgede a og selskaberne deres risikovillighed i
perioden mod at opnå mulighed for fortjeneste ved aktieinvesteringer på dagsbasis (day
trading), herunder med investering for lånte midler.
a og selskaberne har desuden til enhver tid i perioden haft et fuldt tilstrækkeligt grundlag at
træffe sine investeringsbeslutninger på, og ud fra dette har de valgt at investere i aktier og
fastholde dette valg i hele perioden.
sydbank har ikke anbefalet a og selskaberne at placere sig 100 % i aktier, og sydbank har
ikke initieret eller anbefalet lån til investering. tværtimod var det anmodninger fra a, som
foranledigede bevillingen af kreditterne til investering.
det har i den forbindelse været foretaget en sædvanlig og velbegrundet kreditvurdering, hvor
man lagde vægt på bankens kendskab til a som en fornuftig og kyndig forretningsmand samt
på de positive regnskaber, han løbende indleverede. ifølge hs forklaring har man også haft en
løbende overvågning af engagement. der kan ikke af de offentligretlige regler i lov om
finansiel virksomhed § 71, stk. 1-8, og den tilhørende vejledning nr. 10114/2006 udledes, at
der skal være etableret stop loss klausuler på ethvert engagement. vejledningen beskriver, jf.
punkt 125, alene, hvilke kriterier bankens forretningsgange skal indeholde. der bestod
følgelig ikke en forpligtelse for sydbank til at indføre stop loss klausuler i
investeringskreditterne, hvorved bemærkes, at det efter hs forklaring må lægges til grund, at
a, som ikke selv anmodede om en sådan aftale, hvis han var blevet præsenteret for krav
herom, ville have skiftet bank. stop loss bestemmelser er i øvrigt alene en sikring af banken,
som ikke har til formål også at beskytte kunden, og som ikke kan påberåbes af kunden.
nordnet bank
                                             - 92 -
sideløbende med investeringsaktiviteterne i sydbank var a personligt og/eller selskaberne
kunde ved nordnet bank. a og selskabernes tilknytning til nordnet bank er ikke anbefalet af
sydbank eller i øvrigt er kommet i stand ved sydbanks initiativ.
a og selskaberne har på opfordring fra sydbank oplyst - men i øvrigt ikke, som der ligeledes
blev opfordret til - dokumenteret, at handelsomfanget via nordnet bank var under 5 % af
handelsomfanget via sydbank. det bemærkes, at 5 % af omsætningen via sydbank i perioden
fra 2005 til 2008 svarer til en omsætning via nordnet på ca. 300.000.000 kr. a og selskaberne
har fremlagt i alt 56 notaer vedrørende handelen via nordnet bank i perioden fra den 1.
november 2007 til den 31. december 2007. det fremgår, at handlerne via nordnet bank i
mange tilfælde skete på "day trade" basis, dvs. at handlerne gennemførtes med det formål at
opnå en gevinst på baggrund af svingninger i kursen over en ganske kort periode (f.eks.
samme dag). af notaerne fremgår, at a foretog en række aktiehandler via nordnet bank, og at
handlerne i visse tilfælde blev udført på daglig basis. notaerne viser, at a havde en betydelig
erfaring og kendskab til aktieinvesteringer. a og selskaberne har ikke fremlagt dokumentation
for den resterende periode af 2007, ligesom a og selskaberne ikke har fremlagt
dokumentation for årene 2005, 2006 og 2008. endvidere har a og selskaberne ikke opfyldt
sydbanks opfordring til at oplyse og dokumentere, om handelen via nordnet bank skete via
netbank eller handelsbord. på den baggrund kan det lægges til grund, at handelen med aktier
via nordnet bank i de øvrige år som minimum har været på samme niveau som handelen med
aktier i perioden fra den 1. november 2007 til den 31. december 2007. herudover kan det
lægges til grund, at a og selskabernes aktiehandel via nordnet bank er sket over netbank, og
at a og selskaberne derfor havde betydelig erfaring med at handle som "execution only".
særlig om den offentligretlige regulering
ud fra sydbanks kendskab til a og selskaberne var sydbank fra 1. november 2007 i stand til
at opfylde god skik bekendtgørelsen og investorbeskyttelsesbekendtgørelsens krav, og
opfyldte disse regler i hele perioden. a og selskaberne havde herved ikke efter
investorbeskyttelsesbekendtgørelsen krav på investeringsrådgivning. sydbank havde et
tilstrækkeligt kendskab til a og selskaberne, og ud fra as og selskabernes erfaring, kendskab,
investeringsformål og risikovillighed kunne sydbank vurdere både egnethed og
hensigtsmæssighed af investeringerne og dermed opfylde
investorbeskyttelsesbekendtgørelsen. for så vidt angår de oplysninger, der er relevante for
                                               - 93 -
fastlæggelse af risiko- og investeringsprofil, bemærkes, at a og selskaberne ikke har gjort
gældende, at der var faktiske oplysninger om a og selskabernes formueforhold eller
finansielle situation, som sydbank ikke kendte, eller som sydbank burde have kendt.
indførelsen af mifid-reglerne medførte ikke en ændring af retsforholdet mellem a og
selskaberne og sydbank, som banken burde have ageret på baggrund af. det bestrides
herunder, at sydbank fra 1. november 2007 og frem til 23. oktober 2008 – på baggrund af de
oplysninger sydbank havde eller burde have om a og selskaberne – havde pligt til at fraråde
a at placere sin formue som sket, og i stedet have anbefalet en investeringsnøgle med 75 % i
obligationer og 25% i aktier.
as og selskabernes erfaring og kendskab til de aktieinvesteringer, a og selskaberne foretog,
indebærer, at det må lægges til grund, at, a og selskaberne ikke i november 2007 og fremefter
havde behov for at blive vejledt eller rådgivet om risikoen ved aktieinvesteringer, og der var
følgelig ikke en pligt hertil for sydbank. a sparrede med sydbanks investeringsrådgivere om
markedet generelt og sydbank anerkender, at der i den forbindelse kan være ydet
investeringsrådgivning om konkrete aktieinvesteringer i begrænset omfang. hverken en
hensigtsmæssighedstest eller en egnethedstest efter investorbeskyttelsesbekendtgørelsens §§
16 og 17 ville have ført til, at a og selskaberne burde være frarådet de foretagne
investeringer. a og selskaberne havde således netop tilkendegivet sit investeringsformål som
højest muligt afkastpotentiale, og at risikovilligheden var høj.
sydbank var i besiddelse af de nødvendige oplysninger om as og selskabernes kendskab og
erfaring på investeringsområdet og as og selskabernes finansielle situation og
investeringsformål. det er ikke bestridt af a og selskaberne, at sydbank i november 2007 var
i besiddelse af de nødvendige oplysninger om as og selskabernes kendskab og erfaring på
investeringsområdet og a og selskabernes finansielle situation. det bestrides, at en værdi-
papirhandler på eget initiativ er forpligtet til at foretage ”jævnlige opdateringer” af
risikoprofiler. der henvises til sydbanks vilkår for handel med værdipapirer, punkt 3.1, sidste
punktum, hvoraf fremgår, at i tilfælde af investeringsrådgivning er det kundens forpligtelse at
gøre opmærksom på ændringer i kundens forhold.
                                              - 94 -
det følger af finanstilsynets vejledning til investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, at en
værdipapirhandler ved implementeringen af mifid-reglerne kunne lægge allerede kendte
oplysninger til grund for vurdering af kundens investeringsprofil, egnethedstest og
hensigtsmæssighedstest.
der var ikke konkrete forhold, som indikerede, at a og selskaberne havde ændret holdning til
risikoprofil, som sydbank burde have reageret på baggrund af.
investorbeskyttelsesbekendtgørelsens investeringsrådgivningsbegreb omfatter i øvrigt kun
individuelt tilpassede anbefalinger om køb og salg m.v. af konkrete finansielle instrumenter.
generelle anbefalinger, som ikke er rettet til en kunde personligt eller anbefalinger til
spredning af en portefølje, er ikke i sig selv investeringsrådgivning som defineret i
investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, jf. kommissionens udtalelse 244 samt vejledning til
bekendtgørelse om investorbeskyttelse ved værdipapirhandel om § 2 - definitioner.
spørgsmålet om investeringsrådgivning og udarbejdelse af investeringsprofil, hensigts-
mæssighedstest og egnethedstest i henhold til investorbeskyttelsesbekendtgørelsen kan derfor
kun aktualiseres i forhold til as og selskabernes enkelte dispositioner om køb og salg af
aktier. as og selskabernes anbringende om, at sydbank burde have anbefalet en
fordelingsnøgle med 75 % i obligationer og 25 % i aktier, er følgelig ikke omfattet af begrebet
”investeringsrådgivning” i investorbeskyttelsesbekendtgørelsens forstand. da a og
selskaberne ikke har gjort gældende, at der har været ansvarspådragende forhold omkring
udførelsen af eller rådgivning om de enkelte transaktioner, og da
investorbeskyttelsesbekendtgørelsen kun angår transaktioner i konkrete, finansielle
instrumenter, er investorbeskyttelsesbekendtgørelsen og mifid-reglerne derfor ikke direkte
anvendelige for sagens tvist.
execution only
hvorvidt de enkelte handler var udført som ”execution only” eller ej, er som udgangspunkt
ikke relevant for sagen, idet mifid-reglerne som nævnt ikke er direkte anvendelige for
sagens tvist.
                                               - 95 -
langt de fleste konkrete ordrer blev imidlertid udført som ”execution only”, og betingelserne
herfor var opfyldt, herunder at a og selskaberne var gjort bekendt med, at der ikke var ydet
rådgivning eller foretaget hensigtsmæssighedstest i disse handler fra sydbanks side, jf.
investorbeskyttelsesbekendtgørelsens § 19. det forhold, at der er betalt en højere kurtage i
banken end på nordnet, er ikke udtryk for, at der er betalt for en rådgivning. der er således
også betalt for, at der har siddet en medarbejder klar til at tage mod ordrer.
det bemærkes i den forbindelse, at som forløber til sammenlægning af edb-systemet den 4.
oktober 2008 modtog alle kunder, også a og selskaberne, et brev udsendt den 16. maj 2008
med sydbanks vilkår for blandt andet værdipapirhandel. af vilkårene fremgår, at ved
”execution only” vurderes hensigtsmæssigheden af transaktionen ikke. betingelserne for
handler som "execution only" var derfor opfyldt.
årsagsforbindelse
det kan ikke lægges til grund, at a og selskaberne, hvis de var blevet frarådet at følge den af
dem valgte investeringsstrategi havde foretaget en større spredning og opgivet
lånefinansiering. tværtimod taler de faktiske omstændigheder i sagen kraftigt i mod, at en
sådan anbefaling ville være blevet fulgt af a. a kendte således i november 2007 – ubestridt –
til risikoen ved investering i aktier og lånefinansieret investering, og a og selskaberne
fortsatte desuagtet den hidtidige investeringsstrategi. det er herunder heller ikke bevist og kan
heller ikke lægges til grund, at de i så fald ville have fulgt en investeringsnøgle, med 75 %
obligationer og 25 % aktier, og ikke en anden aktivfordeling med en langt højere aktieandel
og en lånefinansiering. da a og selskaberne var en i alle henseender usædvanlig investor, kan
vejledende råd og anbefalinger om aktivfordeling og investering for almindelige investorer,
ikke tillægges betydning, ved vurderingen af, hvad de ville have gjort, hvis der i 2007 eller
senere var blevet givet råd om en anderledes og mindre risikobetonet investeringsstrategi.
adækvans
det påståede tab er ikke adækvat, idet tabet primært skyldes aktiemarkedets generelle
nedgang som følge af finanskrisen, som banken ikke kunne eller burde forudse, og heller ikke
er ansvarlig for.
                                              - 96 -
accept af risiko/egen skyld
uanset om sydbank udtrykkeligt burde have frarådet en investering i 100 % aktier og
investering for lånte midler, så kan dette ikke medføre erstatningsansvar for sydbank, da a og
selskaberne i november 2007 – ubestridt – kendte risikoen ved investering i 100 % aktier og
investering for lånte midler. a og selskaberne må derfor ud fra en betragtning om accept af
risiko selv bære risikoen for, at investeringen i aktier udviklede sig anderledes end forventet.
nedlukningen af engagementet
det bestrides, at salget af aktierne den 23. oktober 2008 er et tvangssalg omfattet af
retsplejelovens § 538 a. efter drøftelser med a den 22. og den 23. oktober 2008 var parterne
enige om, at aktiebeholdningen måtte realiseres hurtigst muligt for at undgå yderligere tab.
aktiemarkedet var i oktober 2008 i frit fald, både i danmark og globalt, og ingen kunne på
det tidspunkt med blot nogen grad af sikkerhed forudse, hvordan udviklingen ville være. fra
1. oktober 2008 til den 22. oktober 2008 var kursfaldet på omxc20 aktierne fra indeks
351,15 (åbnekurs den 1. oktober 2008) til indeks 282,7 (lukkekurs den 22. oktober 2008). det
bemærkes, at åbnekursen den 22. oktober 2008 var 302,54, så frygten for yderligere tab var
særdeles konkret. at afvente 8 dage ville have medført stor risiko for yderligere tab.
en udskydelse af salget af aktieporteføljen for at indhente rådgivning fra tredjemand eller for
at give yderligere betænkningstid ville blot have ført til yderligere tab som følge af
aktiemarkedets nedgang i perioden, og under alle omstændigheder var den generelle
anbefaling i oktober 2008 at reducere risikoen på investeringer.
salget skete med udtrykkelig accept af a, også på vegne af selskaberne, og a og selskaberne
anmodede ikke om yderligere tid. sydbank var derfor berettiget til at gå ud fra, at a og
selskaberne var enige i salget, og sydbank havde dermed ikke anledning til at anvende
retsplejelovens § 538 a som grundlag for salget. engagementet og de enkelte aftaler blev altså
nedskrevet og nedlukket i overensstemmelse med de aftalte vilkår, herunder om nedskrivning
og straksindfrielse ved misligholdelse som følge af væsentlig værdiforringelse af bankens
sikkerhed.
                                              - 97 -
uanset om salget af landsretten måtte blive anset for at være omfattet af retsplejelovens § 538
a, var det konkret begrundet, at salget skete uden 8 dages varsel, idet der var tale om et
historisk kursfald som følge af en verdensomspændende finanskrise, og en meget stor risiko
for yderligere kursfald, en risiko, som i øvrigt blev aktualiseret, og at salget var nødvendigt
for at undgå eller begrænse tabet.
hvis salget anses for omfattet af retsplejelovens § 538 a har a og selskaberne ikke lidt noget
tab ved at salget blev gennemført uden varsel, tværtimod. efter retspraksis udmåles erstatning
ved salg af værdipapirer i strid med reglen i retsplejelovens § 538 a således til kursforskellen
mellem det aktuelle salg og et salg efter udløb af fristen. det vil i dette tilfælde være salg den
31. oktober 2008. omxc20 indekset var den 31. oktober 2008 faldet yderligere til 276,93.
der blev således ikke lidt et tab ved at sælge 7 dage tidligere.
sydbank har protesteret mod a og selskabernes anbringende om tilbagelevering, som banken
mener, er et nyt anbringende.
tabsopgørelse
for det tilfælde at a og selskaberne måtte få medhold i ansvarsspørgsmålet og et tab måtte
blive fundet kausalt og adækvat, bestrides tabsopgørelsen og forudsætningerne herfor. a og
selskaberne har således ikke dokumenteret de påståede forudsætninger om risikovillighed
m.v., idet der ikke er taget højde for formueforøgelsen og indtægterne i perioden 2004-2008.
tabet skal beregnes på baggrund af as og selskabernes formueforhold i 2005, hvor a og
selskaberne havde en formue på ca. 36 mio. kr.. formueforøgelsen i 2005-2007 var således
genereret på baggrund af stigninger i aktiemarkedet og ved spekulation for lånte midler, en
investeringsstrategi a og selskaberne nu fragår.
finanshusets erklæring kan ikke tillægges bevisværdi, idet den er ensidigt indhentet af a og
selskaberne efter tvistens opståen og til brug for retssagen. forudsætningerne om as og
selskabernes risikovillighed bestrides som udokumenterede og i strid med de oplysninger, a
og selskaberne tidligere har opgivet til banktrelleborg/sydbank.
                                              - 98 -
det kan ikke lægges til grund, at beregningen af tabet skal ske ud fra en fordelingsnøgle, der
svarer til 25 % i aktier og 75 % i obligationer. a holding a/s havde således allerede i 2004 et
træk på investeringskreditten på ca. 7,7 mio. kr., jf. portfolia appraisal fra dette år. til
sammenligning havde a holding a/s et træk på 6.550.599 kr. på investeringskreditten den
15. juli 2008. det fremgår tillige af portfolia appraisal 2004 for holdingselskabet, at
investeringsforeningsbeviserne var aktiebaserede, og den samlede andel af aktiebaserede
investeringer i 2004 for a holding a/s var således 1/3 og ikke 25 % som angivet af a og
selskaberne.
der er rejst krav på vegne af fire juridiske personer; a personligt og selskaberne a holding
a/s (ejet af a), a a/s og a ejendomme a/s (begge datterselskaber til a holding a/s). det
er ikke dokumenteret, hvilke forudsætninger, oplysninger eller beregninger, der ligger til
grund for opgørelsen af tabet. eksempelvis er det angivet i replikken, at der af skattehensyn
blev handlet koncerninternt i december 2007 mellem a holding a/s og a a/s for at realisere
et tab, der modsvarede indtægten i a holding a/s. det er heller ikke oplyst eller
dokumenteret, i hvilket omfang a og selskaberne i perioden den 1. november 2007 til 23.
oktober 2008 tog midler ud, for eksempel til udlodning af udbytte, eller i hvilket omfang
selskaberne havde udgifter til for eksempel biler, som a anvendte og som ikke kan anses som
tab. det bestrides på den baggrund, at det af a og selskaberne opgjorte tab og fordeling heraf
mellem a og selskaberne kan lægges til grund.
sydbank har ligeledes bestridt a og selskabernes subsidiære tabsopgørelse. for det første er
det uklart, hvorledes indekset, som ligger til grund for beregningen er opgjort. hertil kommer,
at det allerede efter dette indeks fremgår, at gennemsnitskursen faktisk steg betragteligt efter
den 8. og 9. juli 2008, hvor kursen ”open” angives at være henholdsvis 406,84 og 393,77,
hvorefter den svinger og den 3. september 2008 når en værdi på 426,56 for at falde på ny frem
til den 22. oktober, hvor ”open” kursen ifølge bilaget er 302,54 og den 23. oktober 2008, hvor
den er på 282,7.
sydbanks betalingspåstande
                                                - 99 -
a og selskaberne har anerkendt betalingspligten over for sydbank, men dels påstået
modregning, dels opfordret sydbank til at redegøre for rentekravet.
ved nedlukning af engagementet pr. 29. januar 2009 var a og selskabernes gæld til sydbank
allokeret som følger:
      sagsøger                             kontonr.                gæld pr. 29. januar 2009
      a holding a/s                        5740002874                       6.655.005,45 kr.
      a a/s                                5740002858                     (rentetilskrivning)
      a ejendomme a/s                      5740002882                       2.772.935,45 kr.
      i alt                                (som a hæfter for                9.427.940,90 kr.
                                           personligt som
                                           selvskyldner-
                                           kautionist)
      a                                    873233                           6.181.754,84 kr.
                                           5740011806                         649.236,50 kr.
      kautionsforpligtelse                 (for selskabernes                9.427.940,90 kr.
                                           engagement)
      i alt a personligt                   (as personlige                  16.258.932,24 kr.
                                           hæftelse)
den principale rentepåstand er nedlagt i overensstemmelse med opsigelsesbrevene til a og
selskaberne, og er hjemlet ved aftale i sydbanks vilkår for rente for misligholdte
engagementer, jf. de fremlagte kassekreditkontrakter. der henvises til oversigten over
sydbanks højeste udlånsrente i perioden 20. december 2008 til dags dato. den angivne
rentesats har været offentliggjort på sydbanks rentetavle og ved opslag i filialerne og på
sydbanks hjemmeside. den subsidiære rentepåstand er nedlagt efter rentelovens § 3, stk. 2, jf.
§ 5, idet kravene senest forfaldt til indfrielse ved sydbanks opsigelse den 29. januar 2009 og
derfor skal forrentes med morarente fra den 28. februar 2009. som det mindre i det mere skal
i hvert fald hovedstolen forrentes som subsidiært påstået fra den 28. februar 2009.
                                              - 100 -
rettens begrundelse og resultat
a og selskabernes betalingspåstande
as og selskabernes midler blev i 2004-2005 omplaceret fra at have været fordelt på
investeringer i aktier, investeringsforeninger og obligationer til udelukkende at være placeret i
aktier. provenuet fra salget af as bilforretning i 2004 på ca. 20 mio. kr. blev ligeledes anvendt
til investering i aktier. fra 2005 og frem fik a og selskaberne endvidere kreditter til yderligere
investeringer. kreditterne blev løbende udvidet og havde før nedskrivningerne den 31.
oktober 2008 en samlet ramme på omkring 90 mio. kr.
a og selskaberne har ikke gjort gældende, at rådgivningen om enkelte handler og
transaktioner isoleret betragtet er ansvarspådragende for sydbank.
efter de afspillede telefonsamtaler mellem a og medarbejderne i investeringsafdelingen, de
fremlagte e-mails med investeringsforslag samt forklaringerne fra f, g og e lægger
landsretten til grund, at sydbanks medarbejdere i perioden fra 1. november 2007 og frem
løbende ydede rådgivning til a. denne rådgivning omfattede drøftelser om forskellige
investeringsmuligheder, markedets udvikling generelt og det fordelagtige i konkrete
dispositioner og investeringer, som a ofte selv bragte i forslag. herudover foreslog banken
nye investeringsprodukter som det eksempelvis skete ved gs e-mail af 14. april 2008 om
certifikater, der ifølge g blev fulgt op af en samtale om produktet. landsretten finder, at den
ydede rådgivning må anses for investeringsrådgivning, som er omfattet af
investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, jf. definitionen i § 2, stk. 4, og tilsvarende artikel 4, stk.
1, nr. 4, i direktiv 2004/39/ef. der forhold, at der i vidt omfang har været tale om en
sparring, hvor a fik bankens syn på de overvejelser, han selv havde om markedsudvikling
m.v., betyder ikke, at der ikke har været tale om investeringsrådgivning. at en del handler er
gennemført uden personlig rådgivning fra bankens side, idet der alene har været tale om at
købe eller sælge i overensstemmelse med as kortfattede anvisning, ændrer heller ikke på, at
der i en række andre tilfælde er ydet investeringsrådgivning.
                                             - 101 -
både a og selskaberne blev i banktrelleborgs breve af 19. oktober 2007 kategoriseret som
detailkunder, og de blev ubestridt ikke efterfølgende omkategoriseret til at være professionelle
kunder. det påhvilede derfor fra investorbekendtgørelsens ikrafttræden den 1. november 2007
banken at foretage egnethedstest, jf. bekendtgørelsens § 16, jf. § 18, idet banken også efter
dette tidspunkt rådgav a og selskaberne om investeringer. investeringsprofilen af 17. juni
2005 for holdingselskabet, som må antages at være udarbejdet uden forudgående drøftelser
med a om hans og selskabernes profil, og som han har ikke modtaget før under denne sag,
opfylder ikke kravene til egnethedstest i investorbekendtgørelsens § 16, jf. § 18, og kan ikke
træde i stedet for denne test. landsretten finder heller ikke, at banken på baggrund af dens
forudgående kendskab til a og hans selskaber, var berettiget til at undlade at foretage en
egnethedstest.
ved vurderingen af om a og selskaberne, hvis der var foretaget egnethedstest i tiden efter 1.
november 2007, ville have omlagt investeringerne i aktier til mindre risikobetonede
værdipapirer og samtidig have tilbagebetalt de lånte midler, må det tillægges betydning, at a
og selskaberne ifølge de fremlagte oversigter og notaer m.v. i årene 2004 – 2008 handlede
aktier i stigende omfang og i en række tilfælde mange gange dagligt. det samlede
handelsomfang i årene 2004 – 2008 var ifølge sydbanks oversigt på knap 6 mia. kr. både
selskaberne og a personligt havde et negativt resultat i 2007 efter i de første år at have haft
overskud på aktieinvesteringer. kurserne på aktier faldt herefter yderligere i 2008, uden at
aktierne blev realiseret eller låntagningen søgt nedbragt, før salget den 23. oktober 2008.
kursfaldene omkring årsskiftet 2007/2008 blev omtalt af a i telefonsamtalen med f den 8.
juli 2008 kl. 14.59. under samtalen angav han, hvor grænsen for, hvad han og selskaberne
kunne tåle af yderligere kursfald, lå, ligesom han oplyste at have haft en indgående drøftelse
med sin datter om at trække sig ud. i modsætning til hende foretrak han at beholde aktierne i
forventning om, at kurserne ville rette sig. efter indholdet af telefonsamtalen må det lægges til
grund, at a traf beslutningen om at beholde aktierne efter nærmere overvejelse, og at han
gjorde det vel vidende, at der var en betydelig risiko forbundet hermed.
på den baggrund samt efter bevisførelsen i øvrigt, herunder navnlig de afspillede uddrag af
telefonsamtalerne mellem a og investeringsmedarbejderne i sydbank, lægger landsretten til
grund, at a havde en forståelse for aktiehandel, som lå betydeligt over den gennemsnitlige
bankkundes. det lægges herunder til grund, at han forstod sammenhængen mellem
                                              - 102 -
afkastmulighed og risiko, og at aktieinvestering - og navnlig aktieinvestering for lånte midler
- var behæftet med en ganske betydelig risiko. han traf endvidere i juli 2008 et bevidst valg
om at satse på, at kurserne ville stige – hvilket de faktisk også gjorde i perioden frem til de
yderligere kursfald, som førte til salget af aktierne. under disse omstændigheder finder
landsretten ikke, at det – uanset den bevislempelse, der følger af sydbanks manglende
overholdelse af investorbeskyttelsesbekendtgørelsen – kan anses for bevist, at a og
selskaberne, hvis der var foretaget egnethedstest i tiden efter den 1. november 2007, ville
have omlagt investeringerne til mindre risikobetonede værdipapirer og samtidig have
tilbagebetalt de lånte midler.
afskriften af telefonsamtalen mellem k og a den 23. oktober 2008, hvis rigtighed ikke
bestrides af a, og forklaringerne fra såvel k som d og til dels a selv, støtter ikke, at salget af
aktierne skete som tvangssalg efter retsplejelovens § 538 a eller på en måde, som må
sidestilles hermed. tværtimod fremgår det, at a selv traf beslutningen om at sælge. der er
heller ikke andre oplysninger, der underbygger as og selskabernes anbringende om, at salget
ikke skete med as accept og forståelse af konsekvenserne.
det er heller ikke godtgjort, at sydbank på andet grundlag har pådraget sig et
erstatningsansvar over for a og selskaberne.
sydbank frifindes herefter for as og selskabernes betalingspåstande.
sydbanks selvstændige påstande
sydbank har under hovedforhandlingen oplyst, at bankens selvstændige betalingspåstande, på
i alt 16.258.922 kr., indeholder tilskrevne morarenter fra den 23. oktober 2008. om
morarenter fremgår det af sydbanks almindelige forretningsbetingelser for privatkunder punkt
7, at banken, når en kassekredit overtrækkes i strid med aftalen, opkræver en overtræksrente,
der beregnes som den højeste udlånssats for udlån til private kunder med et tillæg. det er også
en sådan rentesats, som påstås anvendt i bankens principale rentepåstand om forretning fra
den 20. december 2008.
                                               - 103 -
ifølge forklaringerne om mødet det 22. oktober 2008 og om as efterfølgende accept af at
sælge aktierne blev spørgsmålet om rentesats på kassekreditterne ikke drøftet, og det blev
heller ikke fra sydbanks side tilkendegivet, at banken anså låneengagementet for misligholdt.
i bankens breve af 31. oktober 2008 om nedskrivning af kreditterne er der intet anført om, at
engagementet betragtes som misligholdt, og der kræves ikke yderligere sikkerhed eller en
øjeblikkelig betaling af de som følge af nedskrivningerne opståede overtræk. brevene
indeholder heller ikke oplysning om, at overtrækket fremover ville blive forrentet med
morarentesatsen. først efter sydbank havde modtaget advokat carsten brinks brev af 17.
december 2008, blev der i de breve, som omtales i advokatens brev af 6. januar 2009 til
banken, ifølge advokatens brev stillet krav om inddækning af overtræk. de pågældende breve
er ikke fremlagt. den 29. januar 2009 blev kreditterne opsagt uden varsel under henvisning til
misligholdelse. efter den korrespondance m.v., landsretten har fået forelagt, har der herefter
ikke været grundlag for en forrentning med bankens morarentesats før tidligst fra
opsigelsestidspunktet den 29. januar 2009. det er ikke oplyst, hvad a og selskaberne ved en
renteberegning fra den 23. oktober 2008 baseret på den aftalte lavere rente skyldte på
opsigelsestidspunktet. ved opgørelsen af, hvad a og selskaberne skylder sydbank, må der
derfor tages udgangspunkt i det samlede beløb på 15.742.000 kr., som a og selskaberne har
anerkendt. med udgangspunkt i dette beløb nedsættes påstandsbeløbene forholdsmæssigt
således, at sydbanks subsidiære påstand tages delvist til følge i forhold til a med
6.613.803.71 kr., i forhold til a holding a/s og a in solidum med 6.443.421.57 kr., og i
forhold til a ejendomme a/s og a in solidum med 2.684.774,72 kr. de tilkendte beløb
forrentes i overensstemmelse med sydbanks subsidiære påstand. det bemærkes i den
forbindelse, at sydbank har angivet, at den i den subsidiære påstand angivne ”morarente” er
en forretning efter rentelovens § 3, stk. 2, jf. § 5.
sagsomkostninger
efter sagens udfald skal a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s in solidum betale
sagsomkostninger til sydbank a/s med i alt 1.150.000 kr. beløbet omfatter 150.000 kr. til
retsafgift og 1.000.000 kr. til udgifter til advokatbistand ekskl. moms. ved fastsættelsen af
beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn
til sagens karakter, omfang og varighed. det er tillagt betydning, at en væsentlig del af
skriftvekslingen og de 4 dage, hovedforhandlingen har varet, har vedrørt de anbringender om
mifid-reglerne, som sydbank ikke har fået medhold i.
                                              - 104 -
                                    thi kendes for ret:
sydbank a/s frifindes for as, a holding a/s’, a ejendomme a/s’ og a a/s’ påstande.
a skal betale 6.613.803,71 kr. til sydbank a/s med tillæg af rente, jf. rentelovens § 5, fra den
28. februar 2009.
a holding a/s og a skal in solidum betale 6.443.421,57 kr. til sydbank a/s med tillæg af
rente, jf. rentelovens § 5, fra den 28. februar 2009.
a ejendomme a/s og a skal in solidum betale 2.684.774,72 kr. til sydbank a/s med tillæg
af rente, jf. rentelovens § 5, fra den 28. februar 2009.
i sagsomkostninger for landsretten skal a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s in
solidum betale 1.150.000 kr. til sydbank a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.