text:
                                               dom
afsagt den 15. marts 2017 af østre landsrets 10. afdeling
(landsdommerne m. stassen, anne thalbitzer og peter mortensen (kst.)).
10. afd. nr. b-2638-15:
nordens céu sagrado
mester fernandos center for meditation og videnskab
(advokat bjørn dilou jacobsen, besk.)
mod
sundheds- og ældreministeriet
(tidl. ministeriet for sundhed og forebyggelse)
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
og
10. afd. nr. b-1576-16:
nordens céu sagrado
mester fernandos center for meditation og videnskab
(advokat bjørn dilou jacobsen)
mod
kirkeministeriet
(tidligere ministeriet for børn, ligestilling, integration og sociale forhold)
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
begge sager er anlagt ved københavns byret, der ved kendelser af henholdsvis 16. november
2015 og 1. juni 2016 har henvist sagerne til behandling ved østre landsret i medfør af rets-
plejelovens § 226, stk. 1. landsretten har ved beslutning af 21. september 2016 bestemt, at
sagerne skal behandles i forbindelse med hinanden, jf. retsplejelovens § 254, stk. 1.
sagerne angår dels sundheds- og ældreministeriets afslag af 8. januar 2015 på at meddele
nordens céu sagrado, mester fernandos center for meditation og videnskab (herefter: nor-
                                                - 2 -
dens céu sagrado), tilladelse til at importere ayahuasca vin, dels kirkeministeriets afslag af
27. januar 2015 på at godkende nordens céu sagrado som en menighed. hovedspørgsmålet i
begge sager er, om afgørelserne er i strid med danmarks forpligtelser til at beskytte nordens
céu sagrados medlemmers grundlæggende ret til religionsudøvelse.
sagsøgeren, nordens céu sagrado, har i sagen b-2638-15 nedlagt påstand om, dels at sund-
heds- og ældreministeriets afgørelse af 8. januar 2015 skal ophæves og hjemvises til fornyet
behandling, dels at sundheds- og ældreministeriet skal tilpligtes at betale 15.000 kr. til nor-
dens céu sagrado.
sagsøgeren, nordens céu sagrado, har i sagen b-1576-16 nedlagt påstand om, dels at kir-
keministeriets afgørelse af 27. januar 2015 skal ophæves og hjemvises til fornyet behandling,
dels at kirkeministeriet skal tilpligtes at betale 15.000 kr. til nordens céu sagrado.
de sagsøgte, sundheds- og ældreministeriet og kirkeministeriet, har påstået frifindelse.
nordens céu sagradoha har fri proces i sagen mod sundheds- og ældreministeriet.
sagsfremstilling
nordens céu sagrado
nordens céu sagrado er en del af en bevægelse, der udspringer fra santo daime. ifølge
”kompendium for nordens céu sagrado – santo daimes menighed i københavn/roskilde”
er santo daime en åndelig praksis, der stammer fra amazonregionen i brasilien. i 1970’erne
og 1980’erne bredte santo daime sig til hele brasilien og nabolandene, og er i dag en ver-
densomspændende bevægelse med tilhængere i usa, canada, spanien, holland, italien, por-
tugal, japan, australien, indien m.fl. i kompendiet er endvidere anført blandt andet, at santo
daime indeholder elementer fra flere spirituelle traditioner: shamanisme, katolicisme, karde-
cisme, afrikansk animisme, buddhisme, hinduisme, jødedom, sufisme, jorhel, etc. santo
daimes praksis forsøger at fremme en livsstil baseret på harmoni, kærlighed, sandhed, retfær-
dighed, styrke, ydmyghed, hjertets renhed, samt søster/broderskab.
ayahuasca vinen
                                               - 3 -
ayahuasca vinen anvendes i forbindelse med bevægelsens ritualer og ceremonier. ifølge
kompendiet kaldes santo daimes ceremonier arbejde eller meditationer, hvorunder delta-
gerne enten synger salmer eller sidder stille i fordybelse og fred, efter at de er blevet skænket
en kop af ”sjælens vin”, daime, som virker psykoaktivt. i kompendiet er endvidere anført, at
deltagerne ved indtagelse af vinen oplever transsubstantiation eller konsubstantiation, dvs.
forening med det hellige.
i en beskrivelse af ayahuasca-vinen, der er fremlagt af nordens céu sagrado, er anført blandt
andet:
      ”sammensætningen
      ayahuasca er sammensat af to planter fra amazonien, banisteriopsis caapi og
      psychotria veridis. …baniosteriopsis caapi indeholder maoi (monoamine
      oxidase inhibitor), mens psychotria veridis indeholder dmt (dimethyltrypta-
      mine). …når disse panter indgår i en synergi bliver resultatet ayahuasca som har
      psykoaktiv virkning, fordi maoi tilbageholder dmt i kroppen. vores krop pro-
      ducerer dmt og er bekendt med den. den produceres i pinealkirtlen og siges at
      være ansvarlig for vores drømmebilleder. forskeren og psykiatriprofessor fra
      ucla, richard strassmann, skriver i sin bog, the spirit molecule, at menneske-
      kroppen overs[vø]mmes af dmt, især når man fødes og dør. dmt findes i store
      mænger i grønsager og frugter vi anvender dagligt, så som tomater, forskellige ar-
      ter blade som anvendes i salater, bananer, ananas, m.fl.
      i santo daime
      i santo daime er ayahuasca alt[e]rvinen. den bliver serveret af ceremonimesteren
      eller dennes udpegede. der serveres mellem 40 og 70 ml af vinen som indlednin-
      gen af ritualet. efter indtagelsen sidder man stille og andagtsfuld. når alle har ind-
      taget sakramentet bedes de fælles bønner (fadervor og ave-marier). afhængig af
      ceremonien ville der herefter synges salmer eller man vil fortsætt[e] i dyb stilhed i
      et par timer. ceremonien afsluttes også med bøn eller salmer.
      i brasilien anvendes vinen kun til religiøse ritualer, med henvisning til religi-
      onsfrihed. det er strengt forbudt at handle med den. når sakramentet sendes vide-
      re til en anden menighe[d] i verden skal der fremvises dokumentation til for-
      bundsmyndighederne. der er tre religioner som anvender ayahuasca som sakra-
      mente: santo daime, união do vegetal og barquinha.”
af det oven for omtalte kompendium for nordens céu sagrado fremgår endvidere blandt
andet:
      ”
      sakramentet
      udgangspunktet for en dosis er 30-60 ml.
                                               - 4 -
      der serveres ikke mere end 25-60 ml til en kvinde ved første ceremoni og ikke
      mere end 50-70 ml til en mand.”
i kompendiet er der en gengivelse af den etiske kode for nordens céu sagrado, hvoraf frem-
går blandt andet:
      ”den praktiske/sociale etiske kode
      i. modtagelse og opfølgning
      1. der holdes altid en indledende samtale med potentielle deltagere. formålet er
         dels at informere om forudsætningerne for deltagelse i en meditation, dels at
         afklare, om der er noget, der står i vejen for deres deltagelse. mindreårige er
         udelukkede, ligesom også personer, der ikke kommer af egen tilskyndelse.
      …
      4. efter en meditation sker altid en opfølgning på hver enkelt deltagers psykiske
         og fysiske velbefindende, enten skriftligt eller telefonisk, eller som en person-
         lig samtale om det skønnes nødvendigt.
      …
      i.2. forbud
      personer med følgende karakteristika kan ikke deltage i healingsmeditationer:
      1. de, der har en formel diagnose og bærer sindslidelser såsom borderliner, ski-
           zofreni eller anden psykose. disse personer er dog altid velkomne til samtaler
           og til at indgå i menighedens sociale samvær.
      2. de, der tager medicin, som er inkompatibel med anvendelsen af sakramentet.
           [fodnote: vi tager hånd om, hvorvidt en given form for medicin er kompatibel
           med ayahuasca ad hoc ved at konsultere vores rådgiver og ekspert på områ-
           det, neurokemiker og etnofarmacolog jace c. callaway, ph.d., department of
           pharmaceutical chemestry, university of kuopio, finland.] ligeledes skal
           personer, der møder op påvirket af alkohol eller andre substanser, ikke deltage
           i arbejdet eller opholde sig i nærheden. rygning er ikke tilladt i ceremoniloka-
           lerne.
      3. personer, som ikke er indmeldt i menigheden.
      4. deltagere, der er uvidende om eller har afvist principperne for arbejdet.
      …
      i.3. penge
      1. salg, handel, kommercialisering eller enhver form for spekulation med sakra-
         mentet er ikke tilladt. vi anser spirituelt arbejde og personlige pekuniære inte-
         resser for at være inkompatible.
      2. økonomiske bidrag går til at dække de omkostninger, der følger med afholdel-
         sen af ritualerne, samt at hjælpe de oprindelige folk, regnskoven, søstergrupper,
         der udfører socialt arbejde, skoler, samt videnskabelige undersøgelser, der tje-
         ner til opretholdelsen af deres strukturer og følgerne af vores arbejde.
      …
      1.8. godkendelse, vejledning og udvikling af meditationerne
      1. enhver person, der faciliterer en santo daime meditation skal være trænet in-
         den for denne retning og have autorisation fra en erfaren facilitator. det samme
         gælder omsorgspersonerne, som også er med til overvågning af arbejdet og
         sammen med facilitatoren er ansvarlige for gennemførelsen af arbejdet. de, der
         leder arbejdet, bør aflægge løfte om ikke intentionelt at påføre andre smerte,
         hverken fysisk eller psykisk.
                                                 - 5 -
       2. den person, der leder en ayahuasca-meditation, må være i stand til at vurdere
          grænserne for sin egen formåen med hensyn til, hvad der kan gennemføres, det
          være sig i form af tid, intensitet eller en anden faktor.
       3. den person, der leder en meditation, er forpligtet til at gennemføre sessionen
          på en etisk og ansvarlig måde, der sigter mod deltagernes personlige spirituelle
          udvikling – til gavn for menneskeheden og altings højeste gode. det gælder for
          facilitatoren som for omsorgspersonerne, at de absolut skal afholde sig fra in-
          tentionelt at forårsage skade på nogen, men til enhver tid:
       a) udvise respekt for deltagernes seksuelle, fysiske, psykiske og religiøse integri-
          tet.
       b) undgå at besnakke eller favorisere nogen bestemte i en meditation, ej heller for
          penge
       c) behandle alle deltagernes personlige oplysninger fortroligt.
       …
       i.10. deltagernes rettigheder
       1. vi søger at bevare hver enkelt deltagers autonomi og værdighed.
          deltagelse i meditationerne skal være frivillig og baseret på hver deltagers for-
          udgående offentliggørelse og individuelle samtykke. offentliggørelse omfatter
          drøftelse af eventuelle elementer, der kan udgøre fysiske eller psykiske risici i
          ceremonierne, herunder medicinbrug, kontraindikationer og kost. samtykket
          omfatter underskrevne samtykkeerklæringer om de generelle retningslinjer for
          meditationerne. herunder skal deltagerne informeres om, at deltagelse kan væ-
          re krævende og transformerende. santo daime er en spirituel retning, og medi-
          tationerne er gudstjenester. meditationerne er ikke en erstatning for enhver
          medicinsk behandling eller psykologisk støtte. deltagerne vil på forhånd blive
          gjort opmærksomme på, hvad arbejdets rammer tillader. i forbindelse med me-
          ditationerne vil der blive foretaget alle rimelige foranstaltninger til at sikre den
          enkelte deltagers sundhed og sikkerhed, både under arbejdet og i de sårbare pe-
          rioder, der kan følge.”
ansøgning om forhåndsgodkendelse til import af ayahuasca vin
ved brev af 5. maj 2014 ansøgte nordens céu sagrado sundhedsstyrelsen om en for-
håndsgodkendelse til import af ayahuasca vin med henblik på anvendelse i religiøst øjemed.
ved mail af 6. maj 2014 videresendte sundhedsstyrelsen ansøgningen til det daværende mini-
steriet for sundhed og forebyggelse (nu sundheds- og ældreministeriet) under henvisning til,
at en forhåndsgodkendelse forudsætter, at der dispenseres fra reglerne i lovgivningen om eu-
foriserende stoffer. ved afgørelse af 8. januar 2015 meddelte ministeriet afslag på ansøgnin-
gen. af afgørelsen fremgår blandt andet:
       ”det følger af § 2, stk. 1, i lov om euforiserende stoffer, jf. lovbekendtgørelse nr.
       748 af 1. juli 2008 med senere ændringer, at et stof, som efter internationale ved-
       tagelser eller efter sundhedsstyrelsens skøn frembyder fare i anledning af sine eu-
                                          - 6 -
foriserende egenskaber, kan optages på bekendtgørelse om euforiserende stoffer,
jf. bekendtgørelse nr. 557 af 31. maj 2011 om euforiserende stoffer med senere
ændringer, med den virkning, at stoffet her i landet kun må anvendes i medicinsk
eller videnskabeligt øjemed.
i medfør af den omhandlede bestemmelse er det euforiserende stof dmt optaget
som nr. 70 på liste b i bilag 1 til bekendtgørelse om euforiserende stoffer. det in-
debærer, at stoffet her i landet kun må anvendes i medicinsk eller videnskabeligt
øjemed, og at import af stoffet til anvendelse i andre øjemed er forbudt. det gæl-
der også, når stoffet optræder som indholdsstof i f.eks. vin. en forhåndsgodken-
delse af import af ayahuasca-vin vil forudsætte, at ministeriet for sundhed og fo-
rebyggelse efter bekendtgørelsens § 28, stk. 1, dispenserer fra bekendtgørelsens §
3, stk. 1, om, at euforiserende stoffer kun må anvendes i medicinsk eller viden-
skabeligt øjemed.
grundlaget for optagelsen af det euforiserende stof dmt på bekendtgørelse om
euforiserende stoffer er en international vedtagelse. stoffet er således optaget på
liste i i fn-konventionen af 21. februar 1971 om psykotrope stoffer.
et stof kan optages på den omhandlede fn-konvention, hvis verdenssundheds-
organisationen mener, dels at stoffet kan fremkalde misbrug, afhængighed og ska-
delige virkninger, dels at der er tilstrækkeligt bevis for, at stoffet bliver eller sand-
synligvis vil blive misbrugt og således vil udgøre et sundhedsmæssigt og socialt
problem, der berettiger, at stoffet undergives international kontrol.
det må på den baggrund lægges til grund, at det euforiserende stof dmt kan
fremkalde misbrug, afhængighed og skadelige virkninger, og at anvendelse af
stoffet derfor kan udgøre et sundhedsmæssigt og socialt problem.
for så vidt angår de omhandlede risici, kan ministeriet for sundhed og
forebyggelse forstå, at det i den videnskabelige litteratur har været tilkendegivet,
at de er begrænsede. det skal i den anledning nævnes, at risici forbundet med
anvendelse af andre euforiserende stoffer, som er optaget på bekendtgørelse om
euforiserende stoffer, også kan være begrænsede, hvis de anvendes i de rette doser
og under de rette omstændigheder. f.eks. er risiciene forbundet med medicinsk
anvendelse af disse stoffer begrænsede, eftersom anvendelsen finder sted efter
lægelig ordination. lægen skal i den forbindelse følge sundhedsstyrelsens
retningslinjer, der præciserer kravene til den omhu og samvittighedsfuldhed, som
læger er forpligtede til at udvise ved ordination af lægemidler, der indeholder
euforiserende stoffer.
ministeriet for sundhed og forebyggelse kan forstå, at nordens céu sagrado
agter at sikre, at ayahuasca-vin kun anvendes i doser og under omstændigheder,
som begrænser risiciene forbundet med anvendelsen. det skal i den anledning
nævnes, at det krav om træning mv., som nordens céu sagrado agter at stille til
ceremonimestre m.fl., og de retningslinjer, som nordens céu sagrado agter at
følge, efter ministeriets opfattelse ikke indebærer den samme sikkerhed i
forbindelse med den ønskede religiøse anvendelse af ayahuasca-vin som den
sikkerhed, der er forbundet med medicinsk anvendelse af lægemidler, som
                                                 - 7 -
       indeholder euforiserende stoffer, og som er ordineret af læger i overensstemmelse
       med sundhedsstyrelsens retningslinjer.
       på den baggrund og i øvrigt i overensstemmelse med ministeriet for sundhed og
       forebyggelses praksis f[i]nder ministeriet ikke grundlag for at meddele nordens
       céu sagrado den dispensation fra bekendtgørelse om euforiserende stoffers § 3,
       stk. 1, som er en forudsætning for en forhåndsgodkendelse til import af
       ayahuasca-vin.
       ministeriet for sundhed og forebyggelse er opmærksom på, at de til støtte for
       ansøgningen om forhåndsgodkendelse henviser til den europæiske
       menneskerettighedskonventions artikel 9 om retten til bl.a. religionsfrihed.
       ministeriet skal i den forbindelse nævne, at i det omfang lovgivningen om
       euforiserende stoffer begrænser friheden for medlemmer af nordens céu sagrado
       til at følge en religiøs skik eller overholde en rituel forskrift, så er der tale om en
       begrænsning, som er nødvendig af hensyn til sundheden, jf. ovenfor om den med
       det euforiserende stof dmt forbundne risiko for misbrug, afhængighed og
       skadelige virkninger.”
ansøgning om godkendelse som menighed i danmark
samtidig med ansøgningen om importtilladelse ansøgte nordens céu sagrado, ligeledes ved
brev af 5. maj 2014, tillige det daværende ministerium for børn, ligestilling, integration og
sociale forhold om at blive godkendt som menighed i danmark, ligesom man anmodede mi-
nisteriet om at bekræfte, at indtagelse af ayahuasca vin som del af bevægelsens religiøse ritua-
ler ikke strider mod den offentlige orden.
ved afgørelse af 27. januar 2015 afviste ministeriet for børn, ligestilling, integration og so-
ciale forhold at godkende nordens céu sagrado som menighed. af afgørelsen fremgår blandt
andet:
       ”indledningsvist skal det understreges, at ministeriet for børn, ligestilling, in-
       tegration ikke har kompetence til at godkende en forenings konkrete religiøse ri-
       tualer og aktiviteter m.v. vi har heller ikke kompetence til at dispensere fra regler
       i anden lovgivning, f.eks. reglerne i lovgivningen om euforiserende stoffer. det er
       sundhedsmyndighederne, der har kompetence til at dispensere fra reglerne i lov-
       givningen om euforiserende stoffer. ministeriet for børn, ligestilling, integration
       og sociale forhold har alene kompetence til generelt at godkende en forening som
       et trossamfund eller en menighed med henblik på, at trossamfundets eller menig-
       hedens præster eller lignende religiøse autoriteter kan få bemyndigelse til at fore-
       tage vielser med borgerlig gyldighed.
       det fremgår bl.a. af ansøgningen, at nordens céu sagrado[s] … sakramente (aya-
       huascha-vin) indeholder stoffet dmt. det er oplyst, at nordens céu sagrado …
       vil udføre ritualer med indtagelse af ayahuascha-vin.
                                           - 8 -
stoffet dmt er optaget på liste b i bekendtgørelse nr. 557 af 31. maj 2011 om eu-
foriserende stoffer. efter § 3, stk. 1, i bekendtgørelsen må euforiserende stoffer
her i landet kun anvendes i medicinsk eller videnskabeligt øjemed. nordens céu
sagrado … har derfor indgivet en ansøgning til sundhedsmyndighederne om di-
spensation til at indføre og anvende ayahuascha-vin. ministeriet for sundhed og
forebyggelse har den 8. januar 2015 givet afslag herpå.
vi har ved brev af 14. januar 2015 bedt nordens céu sagrado … om at oplyse,
om nordens céu sagrado … fortsat agter at anvende ayahuascha-vin i forbindelse
med sine ritualer, eller om nordens céu sagrado … på baggrund af afslaget fra
ministeriet for sundhed og forebyggelse vil undlade at indføre og anvende aya-
huascha-vin.
nordens céu sagrado … har ved brev af 20. januar 2015 oplyst, at nordens céu
sagrado … fortsat ser det som afgørende for sin religionsudøvelse, at det aner-
kendes, at nordens céu sagrado … har ret til at anvende ayahuascha-vin som en
del af sine religiøse ritualer.
vi har forstået brevet af 20. januar 2015 således, at nordens céu sagrado … fort-
sat agter at anvende ayahuascha-vin i forbindelse med sine religiøse aktiviteter, og
at nordens céu sagrado … derved vil overtræde lovgivningen om euforiserende
stoffer, hvilket er strafbart.
når ministeriet for børn, ligestilling, integration og sociale forhold godkender
en forening som et trossamfund eller en menighed, sker det som nævnt med hen-
blik på, at præster eller lignende religiøse autoriteter i foreningen kan få bemyndi-
gelse til at foretage vielser med borgerlig gyldighed. ministeriet tager således stil-
ling til, om der kan ske en uddelegering af en offentlig kompetence til at foretage
vielser til en privat organisation. i den forbindelse skal ministeriet bl.a. tage stil-
ling til, om denne uddelegering sker på en forvaltningsretlig forsvarlig måde.
det fremgår af forarbejderne til ægteskabsloven, at det i forbindelse med en an-
søgning om godkendelse bl.a. skal påses, ”at der i trossamfundet intet læres eller
foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden, samt at tros-
samfundet har en sådan organisation, at der findes lovligt valgte repræsentanter,
som på trossamfundets vegne kan fremsætte begæring om, at en eller flere af sam-
fundets præster eller menighedsforstandere bemyndiges til at forrette vielser. li-
geledes vil det ved henvendelse til politiet blive søgt oplyst, om der foreligger
ufordelagtige oplysninger om den foreslåede vielsesforretters vandel.”
da det må lægges til grund, at norden céu sagrado … fremover vil importere og
anvende ayahuascha-vin og derved vil overtræde lovgivningen om euforiserende
stoffer, kan ministeriet for børn, ligestilling, integration og sociale forhold ikke
på det foreliggende grundlag godkende nordens céu sagrado … som en menig-
hed.
kriterierne for en godkendelse som trossamfund eller menighed er fastlagt i forar-
bejderne til ægteskabsloven. det drejer sig om trossamfundets eller menighedens
størrelse, organisation og sandsynligheden for fortsat beståen. …
                                              - 9 -
     hvis nordens céu sagrado … på baggrund af ovenstående fremover vil undlade
     at importere og anvende ayahuascha-vin, kan i sende en ny ansøgning om god-
     kendelse. ”
den 29. januar 2015 skrev nordens céu sagrados advokat til det daværende ministerium for
børn, ligestilling, integration og sociale forhold blandt andet:
     ”jeg skal … for god ordens skyld gøre opmærksom på, at min klient til sagen har
     oplyst, at min klient fortsat ser det som afgørende for foreningens religi-
     onsudøvelse, at det anerkendes, at de har ret til at anvende den nævnte ayahuasca-
     vin som del af deres religiøse ritual. min klient har ikke oplyst, at man i praksis
     vil gøre dette. ”
den 6. februar 2015 skrev ministeriet for børn, ligestilling, integration og sociale forhold til
nordens céu sagrado:
     ”…
     vi har forstået jeres brev af 29. januar 2015 som en anmodning om, at vi gen-
     optager behandlingen af sagen.
     som vi tidligere har oplyst, er det af afgørende betydning for sagen, om nordens
     céu sagrado … fremover vil overtræde lovgivningen om euforiserende stoffer
     ved at importere og anvende ayahuascha-vin, der indeholder det euforiserende
     stof dmt.
     hvis i som forening indsender en utvetydig erklæring om, at nordens céu sa-
     grado … ikke vil importere og anvende ayahuascha-vin, så længe dette er forbudt
     efter lovgivningen om euforiserende stoffer, er ministeriet indstillet på at genop-
     tage behandlingen af sagen. …”
behandlingen af ansøgninger om godkendelse som religiøs menighed er ved en ressort-
omlægning i 2015 overgået til kirkeministeriet.
undersøgelser af virkninger og brug af ayahuasca
sagsøgeren har blandt andet fremlagt en artikel fra journal of psychoactive drugs, 2005 af
evelun doering-siveira m.fl.: ”report on psychoactive drug use among adolescents using
ayahuasca within af religious context.” artiklen konkluderer blandt andet:
     ”premature access to psychoactive drugs may represent a risk factor for drug mis-
     use. conversely, religious affiliation seems to play a protective role in terms of
                                                 - 10 -
       substance abuse. … forty-one adolescents from a brazilian ayahuasca sect were
       compared with 43 adolescents who never drank ayahuasca. no significant diffe-
       rences were identified in terms of lifetime substance consumption. throughout the
       previous year period, ayahuasca adolescents used less alcohol (46.31%) than the
       comparison group (74.4%). recent use of alcohol was also more frequent among
       the latter group (65.1%) than among ayahuasca drinkers (32.5%). although not
       statistically significant, slight differences in terms of patterns of drug use were
       definitely observed among groups. despite their early exposure to a hallucino-
       genic substance, adolescents using ayahuasca in a controlled setting were mostly
       comparable to controls except for at considerably smaller proportion of alcohol
       users. religious affiliation may have played a central role as a possible protective
       factor for alcohol use. thus, ayahuasca seems to be a relatively safe substance as
       far as drug misuse is concerned.”
sagsøgeren har desuden fremlagt en artikel fra 2007 af robert s. gable om ”risk assessment
of ritual use of oral dimethyltryptamine (dmt) and harmala alkaloids”, der blandt andet kon-
kluderer:
       ”a decoction of dmt and harmala alkaloids used in religious ceremonies has a
       safety margin comparable to codeine, mescaline or methadone. the dependence
       potential of oral dmt and the risk of sustained psychological disturbance are
       minimal.”
sagsøgeren har endvidere fremlagt en consultation submission fra international center for
ethnobotanical education, research and service (iceers) fra juli 2016 til den australske
regering, department of health, hvoraf blandt andet fremgår:
       ”
       4.     the preparation of the ayahuasca, a process of boiling plants together in wa-
              ter, results in relatively low concentrations of the alkaloids as observed by
              science in analyzed samples (contrary to chemical extraction processes).
              their physical toxicity is negligible in the amounts typically utilized in
              ceremonial ayahuasca practices.”
sagsøgeren har endelig fremlagt iceers’ technical report about ayahuasca, 2013, hvoraf
blandt andet fremgår:
       ”as far as the effects of ayahuasca on the organism, clinical trials carried out with
       volunteers, both in laboratory conditions and natural contexts, suggest that aya-
       huasca is physiologically very safe (riba, 2003, dos santos, 2011). the impact of
       ayahuasca on the cardiovascular system is minimal, producing light increases in
       blood pressure and cardiac rate. (riba et al., 2001, 2003; dos santos et al., 2011,
       2012). it has also been shown to transiently increase concentrations of the hor-
                                                - 11 -
       mones prolactin, cortisol and growth hormone (dos santos et al., 2011, 2012) and
       in regard to the immune system, it decreases in at time dependent manner the sub-
       populations of cd4 and cd3 lymphocyte cells and increases the ”natural killers”
       (nk) (dos santos et al., 2011, 2012). these transitory physiological changes do
       not seem to have negative effects: in general blood analyses carried out before
       and after on volunteers in clinical trials, no changes in hematological and bio-
       chemical functions were observed (riba et al., 2001; riba & barbanoj, 2005).
       the principal side effect that ayahuasca induces is nausea and vomiting (cal-
       laway, et al., 1999; riba et al., 2001; riba, 2003; riba & barbanoj, 2005; dos
       santos, 2011; dos santos et al., 2012). the action of ayahuasca on vomiting is
       due, first, to the specific organoleptic properties of the decoction, and secondly, to
       its serotonergic action (callaway et al., 1999). in any case, this is not an adverse
       reaction considered important by the participants in the sessions but rather as
       something understood as a potential therapeutic effect called ”the purge” in tradi-
       tional amasonian medicine (luna, 1986, 2011). ”the purge,” in the contexts of
       traditional use, is understood as a physical and psychological cleansing of internal
       conflicts that can afflict the participant, and is considered an essential part of the
       therapeutic benefits (luna, 1986, 2011).
       it has also been shown in clinical trials that ayahuasca does not produce tolerance
       (dos santos et al., 2012).
       …
       in conclusion, in the literature on the short-term, medium-term, and long-term ef-
       fects, it is shown that ayahuasca is a substance that is physiologically and psycho-
       logically acceptably safe (mckenna 2004; gable, 2007; bouso & riba, 2011;
       barbosa et al., 2012; dos santos, 2015).”
dansk lovgivning om euforiserende stoffer
i medfør af lov om euforiserende stoffer § 2, stk. 1, er sundheds- og ældreministeren be-
myndiget til at bestemme, at stoffer, herunder stofgrupper, som efter internationale vedta-
gelser eller efter sundhedsstyrelsens skøn frembyder fare i anledning af de euforiserende
egenskaber, som stofferne har eller antages at have, her i landet kun må anvendes i medicinsk
eller videnskabeligt øjemed.
sundheds- og ældreministeren har med hjemmel i lovens § 2 udstedt bekendtgørelse om eufo-
riserende stoffer. af bekendtgørelsens § 3, stk. 1, følger, at euforiserende midler, der er opta-
get på de bekendtgørelsen vedføjede lister a-e, her i landet kun må anvendes i medicinsk
eller videnskabeligt øjemed. dmt er optaget på bilag 1, liste b, nr. 70, til bekendtgørelsen.
af sundhedsstyrelsens udaterede indstilling ”om grupper af stoffer på bekendtgørelsen om
euforiserende stoffer” til ministeriet for sundhed og forebyggelse fremgår, at sundheds-
                                                - 12 -
styrelsen indstiller tryptaminer optaget på liste b til bekendtgørelsen. om tryptaminer er
nærmere anført følgende:
       ”
       tryptaminer
       tryptamin er et naturligt forekommende alkaloid, som forekommer i planter,
       svampe og dyr. tryptaminer omfatter en række både naturligt forekommende og
       syntetiske stoffer med samme kemiske grundstruktur som tryptaminer. tryptami-
       ner har fortrinsvis hallucinogen men også stimulerende virkning. indtagelse af
       stofferne i denne gruppe indebærer en risiko for forgiftning med kramper og be-
       vidstløshed og for psykotiske symptomer med hallucinationer. eksempler på tryp-
       taminer er amt (alfa-metyltryptamin), dpt (dipropyltryptamin) m.fl. den ke-
       miske formel er vist og beskrevet i bilag 1.”
fn’s konvention om psykotrope stoffer
dmt er optaget som nr. 3 på bilag i til fn’s konvention om psykotrope stoffer fra 1971. af
konventionens artikel 7 følger det, at de stater, der har ratificeret konventionen, med hensyn
til de på bilag i optagne stoffer skal:
       ”…
       a) forbyde enhver brug undtagen til videnskabelige og meget begrænsede medi-
          cinske opgaver udført af behørigt autoriserede personer i medicinske eller vi-
          denskabelige institutioner, som står under deres regeringers direkte kontrol el-
          ler er særligt godkendte af den;
       b) kræve, at fremstilling, handel, fordeling og besiddelse skal være underkastet
          særlig autorisation eller forudgående tilladelse,
       c) sørge for omhyggeligt tilsyn med de under litra a) og b) anførte institutioner og
          handlinger;
       …
       f) forhindre eksport og import undtagen i tilfælde, hvor både eksportøren og im-
          portøren er de kompetente myndigheder eller repræsentanter for henholdsvis
          eksportlandet eller eksportregionen eller andre personer eller virksomheder,
          som er særligt autoriseret hertil af de kompetente myndigheder i deres land el-
          ler region. de i artikel 12, stk. 1 anførte krav med hensyn til eksport- og im-
          portcertifikat for de i bilag ii anførte stoffer skal også gælde for de i bilag i
          nævnte stoffer.”
af konventionens artikel 32, stk. 4, fremgår endvidere:
       ”stk. 4. en stat, på hvis territorium der vokser vilde planter, som indeholder psy-
       kotrope stoffer af den art, der er nævnt i bilag i, og som traditionelt bruges af visse
       små, klart afgrænsede grupper i magiske eller religiøse riter, kan ved undertegnel-
       sen, ratifikationen eller tiltrædelsen tage forbehold vedrørende disse planter for så
                                               - 13 -
      vidt angår bestemmelserne i artikel 7, bortset fra bestemmelserne vedrørende in-
      ternational handel.”
konventionens artikel 32, stk. 4, er beskrevet i fn-kommentarens s. 385, pkt. 5 og 6:
      ”
      5. paragraph 4 gives rise to some questions. plants as such are not, and-it is sub-
         mitted-are also not likely to be, listed in schedule i, but only some products ob-
         tained from plants. article 7 therefore does not apply to plants as such from
         which substances in schedule i may be obtained, nor does any other provision
         of the vienna convention. moreover, the cultivation of plants from which psy-
         chotropic substances are obtained is not controlled by the vienna convention.
         … it appears to be clear from the proceedings of the 1971 conference that
         what is meant by the word “plants” when it occurs in paragraph 4 for a second
         time is not the whole plant, but only those parts or products of the plants con-
         cerned which may be listed in schedule i.
      6. it appears also to be obvious from the proceedings of the 1971 conference and
         from the purpose of paragraph 2 … that a party can by a unilateral reservation
         free itself from its obligation to apply provisions of article 7 to the plant parts
         or products in question only to the extent that would be required for making
         possible legal use in the magical or religious rites to which paragraph 4 refers.”
for landsretten er der fremlagt en udtalelse fra fn’s international narcotics control board af
17. januar 2001, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”no plants (natural materials) containing dmt are at present controlled under the
      1971 convention on psychotropic substances. consequently, preparations (e.g.
      decoctions) made of these plants, including ayahuasca are not under international
      control and, therefore, not subject to any of the articles of the 1971 convention.”
der er endvidere fremlagt skrivelse af 1. juni 2010 fra fn’s international narcotics control
board, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”i wish to inform you that no plant (natural materials) containing dmt is cur-
      rently controlled under the 1971 convention on psychotropic substances. con-
      sequently, preparations (e.g. decoctions) made of these plants, including aya-
      huasca are not under international control and, therefore, not subject to any of the
      provisions of the 1971 convention.
      some governments may have decided, however, to apply control measures to
      ayahuasca, as the use of this preparation carries serious health risks. for example
      some governments may have chosen to require import and export authorizations
                                                 - 14 -
      for international trade in ayahuasca, or consider its use or trade as a criminal of-
      fence.”
af psykotrop-konventionens artikel 2, fremgår, at optagelse af stoffer på konventionens lister
sker på baggrund af en indstilling fra en verdenssundhedsorganisation. dmt er omtalt i den
17. rapport fra who expert committee on drug dependence, 1970. af rapporten fremgår
blandt andet:
      ”the total number of groups proposed by the committee thus remains at five, and
      these are defined as follows:
      (a) drugs having a liability to abuse constituting an especially serious risk to pub-
      lic health and having very limited, if any, therapeutic usefulness;
      …
      the data assembled on each of the drugs included information on the following:
      (a) name, (b) structural chemical formula, (c) symptoms of intoxication, (d) toler-
      ance, (e) psychic dependence, (f) physical dependence, (g) certain pharmacologi-
      cal characteristics, (h) major dangers of abuse, and (i) a tentative abuse-potential
      rating, together with appropriate references in several languages.
      …
      4.4. classification of drugs recommended for control and lists of ”analogous
      drugs”
                                               group (a)
      drugs recommended for control because their liability to abuse constituting an es-
        pecially serious risk to public health and having very limited, if any, therapeutic
                                               usefulness
      …
      3. – dmt n,n-dimethyltryptamine
      ”
udtalelse fra retslægerådet
under en straffesag i 2014, hvor der var rejst tiltale mod en person for overtrædelse af straffe-
lovens § 191, stk. 2, jf. stk. 1, for at have fået sendt ca. 25 kg brun tyk væske indeholdende
dmt svarende til 300-600 doser lsd fra peru til danmark med henblik på vide-
reoverdragelse blev der indhentet en udtalelse fra retslægerådet, som i en erklæring af 25.
juni 2015 besvarede de stillede spørgsmål således:
      ”med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet indledningsvis anføre, at de stil-
      lede spørgsmål er af generel karakter, og at retslægerådets opgave er at besvare
      spørgsmål af konkret karakter i konkrete sager.
                                        - 15 -
endvidere skal retslægerådet anføre, at den eksisterende viden om ayahuasca’s
farmakologi og toksikologi i det væsentligste ikke er baseret på videnskabelige
undersøgelser. på disse præmisser skal retslægerådet besvare de stillede spørgs-
mål således:
spørgsmål 1:
retslægerådet bedes beskrive stoffet ayahuasca.
den kemiske virksomme del af ayahuasca tilskrives dmt (dimethyl - tryptamin).
ayahuasca er kendt for sin anvendelse ved religiøse stammefolks ceremonier.
spørgsmål 2:
indeholder ayahuasca naturligt stoffet dmt (dimethyl-tryptamin), og hvad er i
givet fald den sædvanlige koncentration?
dmt er beskrevet som indholdsstoffet i ayahuasca. retslægerådet kan ikke be-
svare hvad ”sædvanlig” koncentration er, da dette begreb ikke er defineret. rets-
lægerådet vil antage, at der er stor variation af koncentrationen af dmt, men fin-
der, at en litteraturgennemgang af dette område ligger udenfor retslægerådet op-
gaver.
spørgsmål 3:
hvis spørgsmål 2 besvares bekræftende, er ayahuasca en kemisk fremkomst?
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 1 og 2.
spørgsmål 4:
har ayahuasca en euforiserende virkning og i givet fald hvilken?
der er beskrevet euforiserende virkninger af ayahuasca.
spørgsmål 5:
kan ayahuasca sammenlignes med et (andet) euforiserende stof og i givet fald
hvilket?
der findes retslægerådet bekendt ikke sammenlignende studier. de anekdotiske
beskrivelser af virkningen af ayahuasca har ligheder med den beskrevne effekt af
lsd og lignende stoffer.
spørgsmål 6:
hvad er en normal dosis ayahuasca?
spørgsmålet kan ikke besvares.
spørgsmål 7:
er ayahuasca vanedannende?
viden om langtidsvirkninger af ayahuasca er stærkt begrænset, og spørgsmålet
kan ikke besvares.
                                       - 16 -
spørgsmål 8:
er ayahuasca nyttigt i forbindelse med afvænning af andre stoffer?
spørgsmål 9:
har ayahuasca helbredende virkning i forbindelse med behandling af somatiske
eller psykiske lidelser?
ad spørgsmål 8 og 9:
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 7.
spørgsmål 10:
retslægerådet bedes beskrive stoffet dmt.
spørgsmålet er af generel karakter og vil desuden kræve et meget omfattende
svar, som ligger uden for retslægerådets opgaver.
spørgsmål 11:
er dmt indeholdt naturligt i menneskekroppen, dyr og/eller planter.
spørgsmålet er af generel karakter. retslægerådet kan dog bemærke, at dmt
næppe findes i aktive koncentrationer i almindelige personer, der indtager al-
mindelig kost.
spørgsmål 12:
har dmt en euforiserende virkning og i givet fald hvilken?
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 4.
spørgsmål 13:
hvad er en normal dosis dmt?
ayahuasca anvendes ikke i lægelig sammenhæng, hvorfor der ikke findes en nor-
mal dosis. uautoriserede kilder angiver varierende doser afhængig af indta-
gelsesvejen, oftest i størrelsesordener under 100 mg.
spørgsmål 14:
er dmt vanedannede?
der eksisterer ikke tilstrækkelig viden til at besvare dette generelle spørgsmål.
spørgsmål 15:
giver sagen retslægerådet anledning til yderligere bemærkninger?
retslægerådet skal pointere, at den eksisterende viden om ayahuasca er begrænset
og oftest angivet af uautoriserede kilder. …”
                                             - 17 -
ved landsrettens dom i straffesagen blev den tiltalte fundet skyldig efter anklageskriftet og
blev idømt fængsel i 6 måneder, der blev gjort betinget med vilkår om blandt andet 120 timers
samfundstjeneste.
regelgrundlaget vedrørende godkendelse af trossamfund og menigheder
af ægteskabslovens § 16, stk. 1, nr. 2 og 3, fremgår, at kirkelig vielse kan finde sted inden for
de anerkendte trossamfund, når en af parterne hører til vedkommende trossamfund, og inden
for andre trossamfund, når en af parterne hører til vedkommende trossamfund, og trossam-
fundet har præster, som er bemyndiget til at foretage vielser.
reglerne for godkendelse af trossamfund og menigheder er beskrevet i ”vejledende ret-
ningslinjer til godkendelse som trossamfund eller menigheder”, 6. reviderede udgave af 18.
august 2011, udarbejdet af det rådgivende udvalg vedrørende trossamfund. af vejledningen
fremgår blandt andet:
      ”den ministerielle godkendelse af trossamfund drejer sig ikke om religionsfrihed.
      der er ikke tale om vurdering af religioner, idet godkendelsen alene hviler på ob-
      jektive kriterier. udvalgets arbejde hviler på den forvaltningsretlige opfattelse, at
      den ministerielle godkendelse som et trossamfund (og hermed mulighed for med-
      delelse af vielsesbemyndigelse) udgør en uddelegering af den udøvende magt.
      derfor forbeholder ministeriet sig retten til at skønne over, hvorvidt denne udde-
      legering sker på en forvaltningsretlig forsvarlig måde. ministeriets ret til at afvise
      ansøgere er ikke i strid med erklæringer og konventioner mod diskrimination …
      sidstnævnte erklæringer og konventioner skal forstås som værn mod, at individer
      eller grupper mister eller nægtes deres grundrettigheder på grund af religion, race,
      sprog o.l. særrettigheder kan imidlertid tildeles af staten efter klare og objektive
      kriterier.
      udvalget har udarbejdet nedenstående retningslinjer for vurderingen af indkomne
      ansøgninger om godkendelse som trossamfund. disse retningslinjer ligger tæt op
      ad dansk lovgivning og ministeriel praksis med hensyntagen til internationale er-
      klæringer og konventioner. udvalget ønsker åbenhed omkring retningslinjerne for
      at imødegå anklager om diskrimination eller tilfældig praksis.
      …
      udvalgets juridiske grundlag
      udvalgets juridiske grundlag er først og fremmest danmarks riges grundlov af 5.
      juni 1953. derudover indgår ægteskabsloven af 1969 (§ 16, stk. 1, nr. 3) samt en
      række bestemmelser, der vedrører trossamfund.
      retsgrundlaget består yderligere af de internationale aftaler, som den danske stat
      har indgået, herunder lov om den europæiske menneskerettighedskonvention af
      1992 … samt verdenserklæringen om menneskerettighederne af 1948, bekendt-
                                                - 18 -
       gørelse af international konvention af 21. december 1965 om afskaffelse af alle
       former for racediskrimination, bekendtgørelse af international konvention af 16.
       december 1966 om borgerlige og politiske rettigheder med tilhørende valgfri pro-
       tokol, og konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende
       frihedsrettigheder af 1950 med efterfølgende tillægsprotokoller, som er grundla-
       get for ovennævnte lov af 1992.
       dertil indgår kirkeministerens svar i forbindelse med folketingets behandling af
       ægteskabsloven (folketingstidende 1968-69, tillæg b, sp. 1927-30). dette svar
       præciserer begrebet ”trossamfund”. endelig har udvalget orienteret sig om den
       praksis, som indtil udvalgets nedsættelse er blevet fulgt af kirkeministeriets råd-
       giver.
       endvidere gælder udlændingeloven … .”
af kirkeministerens svar på spørgsmål 12 i forbindelse med folketingets behandling af ægte-
skabsloven fremgår en række krav, som skal opfyldes for at blive godkendt som trossamfund
og for at opnå bemyndigelse til at forrette vielser. blandt andet fremgår følgende:
       ”det vil naturligvis blive påset, at der i trossamfundet intet læres eller foretages,
       som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden, samt at trossamfundet
       har en sådan organisation, at der findes lovligt valgte repræsentanter, som på tros-
       samfundets eller de enkelte menigheders vegne kan fremsætte begæring om, at en
       eller flere af samfundets præster eller menighedsforstandere bemyndiges til at for-
       rette vielser. ligeledes vil det ved henvendelse til politiet blive søgt oplyst, om
       der foreligger ufordelagtige oplysninger om den foreslåede vielsesforretters van-
       del.”
danmarks internationale forpligtelser til at beskytte individers religionsfrihed
danmarks internationale forpligtelser til at beskytte individers religionsfrihed følger af den
europæiske menneskerettighedskonvention artikel 9, af den europæiske unions charter om
grundlæggende rettigheder, artikel 10, stk. 1, samt af fn’s konvention om civile og politiske
rettigheder artikel 18.
i medfør af den europæiske menneskerettighedskonvention artikel 9, stk. 1, har enhver ret til
at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed. retten omfatter frihed til at skifte religi-
on eller tro samt frihed til enten alene eller sammen med andre, offentligt eller privat at udøve
sin religion eller tro gennem gudstjeneste, undervisning, andagt og overholdelse af religiøse
skikke. af artikel 9, stk. 2, følger, at religionsfriheden kun kan underkastes sådanne begræns-
ninger, som er foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfund af hensyn til
                                                - 19 -
den offentlige tryghed, for at beskytte den offentlige orden, sundheden eller sædeligheden
eller for at beskytte andres rettigheder og friheder.
i medfør af den europæiske unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 10, stk. 1,
har enhver ret til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed. denne ret omfatter fri-
hed til at skifte religion eller tro samt frihed til enten alene eller sammen med andre, offentligt
eller privat at udøve sin religion eller tro gennem gudstjeneste, undervisning, andagt og over-
holdelse af religiøse skikke. af charterets artikel 52, stk. 1, fremgår, at enhver begrænsning i
udøvelsen af de rettigheder og friheder, der anerkendes ved charteret, skal være fastlagt i lov-
givningen og skal respektere disse rettigheders og friheders væsentligste indhold. under iagt-
tagelse af proportionalitetsprincippet kan der kun indføres begrænsninger, såfremt disse er
nødvendige og faktisk svarer til mål af almen interesse, der er anerkendt af unionen, eller et
behov for beskyttelse af andres rettigheder og friheder.
af charterets artikel 52, stk. 3, fremgår endvidere, at i det omfang charteret indeholder ret-
tigheder svarende til dem, der er sikret ved den europæiske menneskerettighedskonvention,
har de samme betydning og omfang som i konventionen. dette er ikke til hinder for, at eu-
retten kan yde en mere omfattende beskyttelse end konventionen.
af fn’s konvention om civile og politiske rettigheder artikel 18, stk. 1, fremgår, at enhver har
ret til tankefrihed, samvittighedsfrihed og religionsfrihed. denne ret skal omfatte frihed til at
bekende sig til eller antage en religion eller tro efter eget valg samt frihed til, alene eller sam-
men med andre, offentligt eller privat at give udtryk for sin religion eller tro ved gudsdyrkel-
se, udførelse af rituelle handlinger, overholdelse af religiøse sædvaner samt undervisning. af
artikel 18, stk. 3, følger endvidere, at friheden til at give udtryk for en religion eller tro kun
må underkastes sådanne begrænsninger, som er foreskrevet ved lov og er nødvendige af hen-
syn til den offentlige sikkerhed, orden, sundhed eller sædelighed eller andres grundlæggende
rettigheder og friheder.
den europæiske menneskerettighedsdomstol har afsagt en række afgørelser vedrørende ræk-
kevidden af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, herunder blandt andet
en admissibilitetsafgørelse af 6. maj 2014, fränklin-beentjes og ceflu-luz da floresta mod
nederlandene (28167/07), om et generelt forbud mod import af dmt og derved ayahuasca,
                                               - 20 -
som udgjorde et indgreb i en menigheds religionsfrihed, men var nødvendigt i et demokratisk
samfund for at beskytte den offentlige sundhed.
herudover har fn’s human rights committee i en afgørelse, prince mod sydafrika
(1474/06), omhandlende beskyttelsen af religionsfrihed efter fn’s konventionen om civile og
politiske rettigheder (iccpr) udtalt, at et generelt forbud mod import af cannabis ikke ud-
gjorde en krænkelse af religionsfriheden for en tilhænger af rastafari-religionen.
udenlandske domstolsafgørelser
sagsøgeren har for landsretten henvist til en hollandsk afgørelse af 21. maj 2001 fra am-
sterdams distriktsret omhandlende en straffesag (13/067455-99), hvor retten fandt, at det ud
fra en proportionalitetsafvejning ikke kunne forbydes at importere ayahuasca til religiøst brug.
sagsøgeren har endvidere henvist til en afgørelse fra den amerikanske højesteret: alberto r.
gonzales, attorney general et al., petitioners v. o centro espirita beneficiente uniao do
vegetal et al., (546 u.s. 2006). retten fandt, at brugen af ayahuasca måtte anses for at være
beskyttet af retten til religionsudøvelse efter den amerikanske forfatning, og at der ikke var
dokumenteret et tilstrækkeligt behov for at hindre denne religionsudøvelse. retten anså end-
videre ayahuasca for at være omfattet af forbuddet i fn konventionen om psykotrope stoffer.
forklaringer
der er afgivet forklaringer af a, b, jordi riba, jace callaway, inge birkemose og ljubica
vukelic andersen.
a har forklaret blandt andet, at hun er medlem af nordens céu sagrado. hun er cand.mag. i
sprog og har en ph.d.-grad i filosofi og videnskabsteori, hvilket hun også har undervist i. hun
er fraskilt og har en datter og to børnebørn, som hun bruger meget tid sammen med. santo
daime integrerer elementer fra en række af verdens største religioner, men hovedsageligt fra
katolicismen. de betragter sig grundlæggende som kristne. ved indtagelse af ayahuasca op-
står transsubstantiation, hvor man oplever at komme i forbindelse med en højere kraft. aya-
huasca er som en nøgle, der åbner for sjælen på en måde, så man oplever, at guds rige og
himmelrige er inde i én selv. under ceremonien deltager der ikke en præst eller mediator. der
er derimod en facilitator til stede, der varetager afviklingen af ceremonien. i forbindelse med
                                                - 21 -
indtagelse af sakramentet er deltagerne iklædt hvidt tøj, og inden selve indtagelsen af aya-
huasca beder man en bøn om ubetinget kærlighed, fred og stilhed. herefter sætter deltagerne
sig ned, og man hører på salmer, fadervor, ave-marias m.v. efter indtagelse af sakramentet
oplever deltagerne at blive trukket ind i en tilstand af fred og kærlighed. der deltager om-
sorgspersoner under ceremonierne, som hjælper deltagerne ved at bringe vand og lignende.
det kan forekomme, at personer oplever at få kvalme og opkastning efter indtagelse af aya-
huasca. dette betragtes som en slags udrensning. de har ikke oplevet, at nogen har fået psy-
koser efter indtagelse af ayahuasca. santo daime er ikke en form for terapi, men derimod en
religion. sakramentet kan ikke byttes ud med f.eks. vin. hun har selv tidligere været ihærdig
kirkegænger, og hun ved, at altervin ikke har samme kraft som ayahuasca. hun begyndte at
praktisere santo daime for 7 år siden. hun kan ikke genkende, at ayahuasca skulle være far-
ligt. der indgår to forskellige planter i ayahuasca, og der er utroligt lidt dmt heri. dmt fin-
des overalt i naturen. det er det syntetiske dmt, der er forbudt.
der er mellem 70 – 100 medlemmer i nordens céu sagrado, og de har udarbejdet en etisk
kode. der findes tilsvarende kodekser i for eksempel canada og usa. de etiske koder er ud-
arbejdet, fordi deltagerne, der modtager sakramentet, skal være forberedte på at kunne møde
urgrunden. det er afgørende, at deltagerne tager det alvorligt, ligesom de pågældende skal
komme af egen fri vilje. en person, der tager medicin eller lider af psykiske problemer, har
måske ikke sin fulde frie vilje. det er rigtigt, at der er en teoretisk mulighed for, at sakramen-
tet er uforeneligt med visse former for medicin, og for en ung person kan det forekomme, at
vedkommende måske ikke har den fornødne klarhed i forhold til sit liv. derfor skal man være
fyldt 18 år for at indtage sakramentet. man kan komme ind i menigheden, selv om man ikke
har det godt, men man kan ikke få sakramentet. ”settingen” i forbindelse med indtagelse af
ayahuasca kan have stor indvirkning på virkningen heraf. den religiøse ramme for indtagel-
sen betyder meget for den måde, hvorpå deltagerne reagerer. det er hendes indtryk, at det vil
kunne være forsvarligt at køre bil efter indtagelse af ayahuasca, og hun ville ikke have van-
skeligheder ved at stå for en undervisningstime kort efter at have indtaget ayahuasca.
hun føler sig overbevist om, at de i nordens céu sagrado, for eksempel under den indledende
samtale, vil være i stand til at identificere en person, der indtager psykofarmaka. under en
sådan samtale spørger de til, om folk tager medicin, lider af for højt blodtryk eller tilsvarende.
som regel er folk meget ærlige omkring deres medicinindtagelse. hun kan selv meget tydeligt
                                                - 22 -
se på folk, om de tager psykofarmaka. de har oplevet, at personer, der indtager psykofarmaka,
har ønsket at indtage ayahuasca. nordens céu sagrado har konsulteret jace callaway mere
generelt, og de har også konsulteret læger i brasilien. de fik kendskab til jace callaway i for-
bindelse med, at han optrådte som vidne i en spansk retssag. nordens céu sagrado har søgt
om godkendelse som trossamfund, fordi de gerne vil have lov til at praktisere deres religion
dér, hvor de lever og har deres hverdag. nordens céu sagrado er en ægte religiøs bevægelse,
og det er vigtigt, at deres spiritualitet bliver taget alvorligt. medlemmerne af nordens céu
sagrado indtager sakramentet, når de har mulighed herfor, f.eks. under rejser. i forbindelse
hermed har de oplevet tilfælde, hvor deltagere har kastet op, men de har aldrig oplevet, at del-
tagerne har haft psykoser. der kan være tilfælde, hvor nogen reagerer under ceremonien,
hvilket kan have sammenhæng med, at man for at komme højere op skal ”gøre rent i funda-
mentet”. ceremonien skal efter kalenderen holdes omkring hver fjortende dag.
b har forklaret blandt andet, at hun er medlem af nordens céu sagrado. hun er tysk statsbor-
ger og har tidsubegrænset opholdstilladelse i danmark efter eu-reglerne. hun har opholdt sig
i danmark i 11 år, og har været medlem af nordens céu sagrado i omkring halvandet år. hun
er døbt og konfirmeret som almindelig kulturkristen, men hun har gennem lang tid været et
spirituelt menneske. folkekirken tilbyder en meget intellektuel tilgang, hvorimod santo
daime tilbyder en mere oplevelsesmæssig tilgang. ayahuasca indgår som en integreret del af
ceremonien. ayahuasca er sakramentet, der gør, at man ”får gud i sig”. nadveren indgår i
mange kirkesamfund, men ayahuasca giver en anden oplevelse end altervinen. ayahuasca
smager meget dårlig, og den fysiske oplevelse i øvrigt er meget forskellig fra gang til gang.
jace callaway har forklaret blandt andet, at han har studeret kemi ved universitetet i årene
1976 – 1980, og at han i 1984 erhvervede en mastergrad i organisk og analytisk kemi. i 1994
erhvervede han en ph.d.-grad i medicinalkemi, og efterfølgende har han ligeledes erhvervet en
ph.d.-grad i etnofarmakologi. han er i dag adjungeret professor ved university of east fin-
land. han har forfattet 14 akademiske publikationer vedrørende ayahuasca, ligesom han har
fået optrykt 14 publikationer i forskellige videnskabelige tidsskrifter inden for beslægtede
områder, for eksempel medicin. han har blandt andet beskæftiget sig med mimosa hostilis,
der på tilsvarende vis indeholder visse kemiske stoffer, der bliver brugt i religiøse sammen-
hænge. han er ikke medlem af santo daime-bevægelsen eller andre tilsvarende bevægelser.
                                               - 23 -
han har været sagkyndigt vidne i flere retssager i andre lande, senest for fem år siden i en
retssag i irland.
han betragter sig ikke som rådgiver for nordens céu sagrado, men han har modtaget og be-
svaret mails fra nordens céu sagrado på samme måde, som han ville gøre i forhold til andre,
der skrev til ham. i 1996 publicerede han en artikel om kontraindikation ved medicin, hvori
det påpeges, at der kan være et problem ved indtagelse af ayahuasca i forbindelse med f.eks.
prozac. dette skyldes de alkaloider, der indgår i den anden plante, som ayahuasca er baseret
på. det må være dette, der sigtes til, når der henvises til ham i organisationens etiske kode.
ayahuasca er et kompliceret planteprodukt, der indeholder mange forskellige plantedele. i
religiøs kontekst indeholder ayahuasca normalt en eller to planter, henholdsvis banioste-
riopsis, der indeholder monoamino oxidanter, og psychotria veridis, der indeholder dmt.
kemisk set er det uden betydning, om dmt er naturligt frembragt eller frembragt i et labo-
ratorium.
en dosis på omkring 30 – 60 ml lyder som en typisk dosis i religiøs sammenhæng. en sådan
dosis vil indeholde mellem 20 – 40 mg dmt. virkningen heraf vil indtræde omkring 30 mi-
nutter efter indtagelsen, hvor de første psykoaktive reaktioner vil være synlige og vil stige
frem til to timer efter indtagelsen, hvorefter virkningen vil reduceres. tre til fire timer efter
indtagelsen vil tilstanden være tilbage til normal. den psykologiske effekt vil blandt andet
kunne bestå i en øget grad af introversion, og det individ, der har indtaget ayahuasca, kan ha-
ve en tendens til at opleve større indsigt i sig selv og i omgivelserne. den fysiske effekt vil
være individuel, men der vil indledningsvis kunne optræde milde rystelser. der kan fore-
komme kvalme og opkast, men dette sker ikke altid. på tilsvarende måde kan der forekomme
fordøjelsesproblemer. typisk vil den, der står for ceremonien, vurdere, hvilken dosis der skal
bruges, ligesom vedkommende vil indrette de forskellige doser til de enkelte individer. han
vil ikke sige, at ayahuasca virker euforiserende, og man kan ikke med rimelighed sammenlig-
ne ayahuasca med andre euforiserende stoffer, herunder ecstasy. han er ikke bekendt med, at
ayahuasca skulle være fysisk skadelig. hvis en person er prædisponeret for en psykisk liden-
de, kan ayahuasca forstærke dette. den menneskelige krop producerer selv dmt.
                                               - 24 -
mens alkohol har en bevidsthedsbegrænsede virkning, har ayahuasca en bevidsthedsudvi-
dende effekt, og man oplever ikke bevidstløshed selv efter indtagelse af store doser. han vil
dog ikke anbefale, at man kører bil eller lignende efter indtagelse af en dosis på 30 – 60 ml
ayahuasca, medmindre der foreligger en livstruende situation. ayahuasca er ikke af-
hængighedsskabende som for eksempel heroin. han er ikke enig i det, som retslægerådet
anfører i sit svar af 25. juni 2015 på spørgsmål 11. selv i tilfælde af at for eksempel en liter
ayahuasca falder i de forkerte hænder, vil det ikke være farligt for den pågældende at indtage
det. han er bekendt med iceers, men han har intet med denne organisation at gøre. han
kender de stoffer, der indgår i gennemførelsesafgørelsen af 25. september 2014. disse stoffer
har intet med ayahuasca at gøre, udover at de er psykoaktive. der er ret gode og valide oplys-
ninger om ayahuasca, men der er også meget ”støj” herom.
jordi riba har forklaret blandt andet, at han forsker på fuld tid ved saint paul universitet i
barcelona og leder en forskningsgruppe, der samarbejder med flere forskellige fakulteter.
ayahuasca er ét af de områder, han forsker i, og han har beskæftiget sig hermed gennem tyve
år. han har deltaget i udarbejdelsen af den tekniske rapport omkring ayahuasca, som blev
offentliggjort af iceers i 2013. han har tidligere samarbejdet med iceers, men er ophørt
hermed, idet iceers efter hans opfattelse er blevet for politisk præget. han kan stå inde for
indholdet af rapporten.
i relation til religiøs brug lyder en dosis på 30 – 60 ml ayahuasca som en sædvanlig dosis. en
sådan dosis vil ikke være skadelig. gennem hans forskning har han påvist, at brugen af aya-
huasca er meget sikker og ikke afhængighedsskabende. man kan ikke sammenligne aya-
huasca med lsd eller ecstasy. der er efter hans opfattelse et paradoks ved, at der findes
håndkøbsmedicin, såsom paracetamol, der er forbundet med en langt større risiko for forgift-
ning end ayahuasca. selv i tilfælde af at uvedkommende måtte få adgang til meget store doser
af ayahuasca, er der ingen risiko for, at vedkommende måtte få en overdosis. vedkommende
vil typisk kaste op, hvis vedkommende indtager en for stor dosis. dmt indgår i en lang række
planter samt i hjernen på pattedyr, herunder mennesker. potentielt kan der være en vis risiko,
hvis ayahuasca indtages sammen med antidepressive stoffer, men risikoen er lille. han er ikke
enig med retslægerådet i, at den eksisterende viden om ayahuasca er begrænset og oftest hid-
rører fra uautoriserede kilder. han har personligt publiceret omkring 40 artikler om emnet, og
han betragter sig selv som en autoriseret kilde.
                                               - 25 -
inge birkemose har forklaret blandt andet, at hun er speciallæge i almen medicin og er ansat i
odense kommunes rusmiddelcenter som behandlingsansvarlig overlæge. hun er ligeledes
sagkyndig rådgiver for sundhedsstyrelsen vedrørende stofmisbrug. rusmiddelcenteret har
haft en person i behandling, der udviklede en psykose efter brug af ayahuasca i religiøs sam-
menhæng. at psykosen har sammenhæng med brug af ayahuasca i religiøs sammenhæng ba-
serer sig på patientens egne oplysninger.
dmt er et stof, der findes i planter. stoffet er naturligt, men ikke hyppigt forekommende. det
er almindeligt kendt, at indtagelse af dmt har en psykedeliske virkning. dmt kan i den for-
bindelse sammenlignes med lsd. det er efter hendes erfaring korrekt, at indtagelse af tryp-
taminer indebærer de risici, som er omtalt i sundhedsstyrelsens indstilling af 17. juni 2012.
man antager, at dmt påvirker de receptorer i hjernen, der er forbundet med bl.a. velbehag,
glæde og hallucinationer. det er meget slående, at beskrivelserne fra personer, der har ind-
taget ayahuasca, er meget enslydende, og at personerne beskriver at have oplevet lys og følel-
sen af åbenbaring. der er også personer, der beskriver meget angstfyldte hallucinationer efter
indtagelse, hvori der indgår slanger eller lignende. hallucinationerne og deres karakter er me-
get forskellig fra person til person og fra gang til gang. man ved reelt ikke, hvilke forhold der
i øvrigt udløser og påvirker hallucinationerne. den hallucinerende virkning beskrives typisk at
vare tre til fire timer.
der indgår to planter i ayahuasca, herunder en plante, der omfatter dmt, og en plante, hvori
der indgår såkaldte mavehæmmere. mavehæmmere påvirker nedbrydningen, således at det
psykedeliske stof i dmt’en kan have virkning i længere tid. ved indtagelse af ayahuasca be-
står der en latent risiko for, at psychedelika udvikler sig til psykoser. indtagelse kan endvidere
indebære en risiko for højt blodtryk, kramper, og der er beskrevet dødsfald. indtagelse af aya-
huasca samtidig med, at man indtager antidepressionsmedicin, er potentielt farligt. tilsvaren-
de gælder, hvis man indtager naturpræparater mod depressioner eller lider af diabetes, for højt
blodtryk eller er generelt fysisk svækket. hendes erfaring som læge er, at patienter kan have
en manglende erkendelse omkring deres medicinindtag. der er også en tendens til, at personer
ikke omtaler den naturmedicin, de indtager. dmt-molekylen er den samme, uafhængigt af
om det er organisk eller kemisk fremstillet.
                                              - 26 -
dmt forekommer naturligt i visse planter, men der er tale om planter, som vi ikke betragter
som dagligdags fødevarer. dmt som indeholdt i ayahuasca forefindes ikke naturligt i krop-
pen. dmt er sammenligneligt med blandt andet lsd, psilocybin og meskalin. det er ikke
sandsynligt, at ayahuasca er afhængighedsskabende, men der kan muligvis opstå en psykisk
trang i forbindelse med samvær med andre personer, der indtager ayahuasca. det er velkendt,
at ”settingen” spiller en væsentligt rolle for tiltrækningen af nye brugere. hun er enig i det,
der er anført i retslægerådets udtalelse af 25. juni 2015, hvorefter den eksisterende viden om
ayahuasca er begrænset. hendes udtalelser baserer sig på hendes viden om farmakologi og
misbrug samt på helt ny forskning på området af erritzøe fra juni 2016. hun har ikke nærme-
re kendskab til jace callaways eller jordi ribas forskning. man kender ikke de aktive kom-
ponenter eller mængden heraf i ayahuasca helt præcist, hvilket giver nogle begrænsninger for
forskningen. viden om mængden af aktivt stof er nødvendigt for at lave klassisk forskning.
ljubica vukelic andersen har forklaret blandt andet, at hun er overlæge på akutafdelingen på
aarhus universitetshospital, ligesom hun er tilknyttet retsmedicinsk institut og farma-
kologisk afdeling. hun bistår sundhedsstyrelsen med farlighedserklæringer og er tilknyttet
retslægerådet som sagkyndig. hun har som sagkyndig deltaget i retslægerådets udtalelse af
25. juni 2015 vedrørende ayahuasca.
dmt er et molekyle, som tilhører gruppen af tryptaminer. hun er enig i, at tryptaminer har de
virkninger og skadevirkninger, der er beskrevet i sundhedsstyrelsens brev af 17. juni 2012.
dmt ligner stoffet serotonin, der findes i kroppen. hvis dmt indtages oralt, vil det blive
nedbrudt og således ikke optaget i tarmene. hvis dmt indtages sammen med de såkaldte
mavehæmmere, dæmpes nedbrydningen, hvorefter stoffet optages i blodbanerne og påvirker
receptorer i hjernen. den fysiske virkning består blandt andet i, at nogle personer vil få kval-
me og opkast. hertil kommer, at puls og blodtryk kan stige, og nogle kan få udvidede pupiller
og kramper. den psykiske virkning er hallucinationer. virkningen er navnlig til stede mellem
to til otte timer efter indtagelsen, men der har været eksempler på symptomer op til uger efter
indtagelsen. der er ikke særlig meget forskning i relation til doser af dmt, men studier viser
dog, at der vil komme symptomer ved indtagelse af 35 – 70 mg dmt. dette afhænger dog
også af mængden af mavehæmmere, der indtages. der er flere sundhedsrisici forbundet med
                                              - 27 -
indtagelse af dmt, herunder serotonergt syndrom og udvikling af psykoser. hvis man samti-
digt indtager antidepressiva øges risikoen for sundhedsskadelige virkninger.
der er ingen forskel på, om dmt udvindes af planter eller fremstilles kemisk. dmt kan i
forhold til effekt sammenlignes med lsd. der er nogle studier, hvor man har fundet spor af
dmt i kroppen. der er dog tale om så små mængder, at de ikke kan tillægges betydning for
kroppen. at man har fundet spor af dmt i kroppen er ikke ensbetydende med, at det er ufar-
ligt at indtage dmt. det er ligeledes beskrevet, at dmt findes i visse planter, f.eks. i meget
små mængder i grønne tomater. hvis man indtager sådanne fødevarer oralt, uden at man sam-
tidig indtager mavehæmmere, har det ikke ingen betydning. der er nogle svampe, der inde-
holder stoffer i denne gruppe. der er ikke særlige gode data på farligheden af dmt, men
dmt må antages at være farligere end hash og mindre farligt end heroin. der findes ganske
lidt forskning indenfor området, og dele af eksisterende forskning lider af visse metodefejl
eller svagheder. der er således tilfælde af forskning, hvor man sammenligner én gruppe af
personer med en anden gruppe af personer, men hvor grupperne ikke er sammenlignelige, for
eksempel fordi man sammenligner religiøst indtag i en gruppe, der giver hinanden støtte, med
indtag i en gruppe, der består af personer, der er mere udsatte, f.eks. en gruppe alkoholikere.
sundhedsrisikoen er eksisterende, uanset i hvilken sammenhæng man indtager stoffet. når det
i retslægerådets udtalelse af 25. juni 2015 er anført, at den eksisterende viden om ayahuascas
farmakologi og toksikologi i det væsentlige ikke er baseret på videnskabelige undersøgelser,
sigtes der til, at den eksisterende forskning generelt lider af metodemæssige mangler. artiklen
af robert s. gable i tidsskriftet fra society for the study of addiction bærer præg af svaghe-
der i forhold til de videnskabelige metoder. de grupper, der omtales i artiklen, er ikke sam-
menlignelige grupper, og der er ikke testet over tilstrækkelig lang tid. der er ikke taget højde
for, at koncentrationen af dmt varierer fra plante til plante og høst til høst. hun er ikke enig i
konklusionen, herunder at dmt er sammenlignelig med metadon, da metadon har været for-
bundet med dødsfald. det er risikabelt at indtage dmt, men nok ikke så risikabelt som at
indtage metadon. det kan ikke udelukkes, at nogle personer er mere genetisk disponeret til at
kunne tåle ayahuasca. hun har ikke belæg for at sige, at det er vanedannende.
hun er bekendt med en række af jordi ribas artikler om ayahuasca, mens hun er usikker på,
om hun har læst nogle af jace callaways artikler. riba har samlet mange individer i sin un-
dersøgelse, og sammenligner en gruppe, der tager ayahuasca, med en gruppe, der ikke gør,
                                                - 28 -
men når han et halvt år efter spørger personerne igen, er halvdelen af populationen faldet fra.
det er derfor ikke sikkert at bruge hans konklusioner. de foreliggende undersøgelser lever
ikke op til farmakologiske og toksikologiske standarder.
procedure
sundheds- og ældreministeriets afgørelse af 8. januar 2015
nordens céu sagrado har til støtte for sin påstand gjort gældende, at sundheds- og ældre-
ministeriets afslag på tilladelse til import af ayahuasca er i strid med sagsøgers medlemmers
ret til religionsudøvelse som beskyttet i henhold til danmarks internationale forpligtelser og
eu-retten.
det følger af den europæiske menneskerettighedskonvention artikel 9, fn’s konvention om
civile og politiske rettigheder artikel 18 samt den europæiske unions charter om grundlæg-
gende rettigheder artikel 10 sammenholdt med artikel 52, at der er en grundlæggende ret til
religionsudøvelse, og at der alene må ske et indgreb i denne ret, såfremt det sker af hensyn til
den offentlige sikkerhed, orden, sundhed eller sædelighed eller andres grundlæggende ret-
tigheder og friheder, og såfremt indgrebet kan anses for proportionalt.
den europæiske unions charter om grundlæggende rettigheder finder anvendelse, herunder
charterets artikel 10 om retten til religionsfrihed. flere af nordens céu sagrados medlemmer
er eu-borgere, herunder den tyske statsborger b, der har tidsubegrænset opholdstilladelse i
danmark efter eu-reglerne. på grund af sundheds- og ældreministeriets afslag kan b ikke
udøve sin religion i danmark, som hun ønsker det. afslaget medfører således et indgreb i
hendes ret til at udøve sin religion her i landet og i hendes ret til fri bevægelighed som eu-
borger.
nordens céu sagrados medlemmers brug af ayahuasca er central for medlemmernes udøvelse
af deres religion og sundheds- og ældreministeriets afslag udgør derfor et indgreb i med-
lemmernes ret til religionsudøvelse.
det fremgår af den europæiske menneskerettighedsdomstols praksis, at den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 9 kan indeholde positive forpligtelser for medlems-
staterne til at sikre en effektiv nydelse af retten til religionsudøvelse, og at denne forpligtelse
                                                - 29 -
også gælder i forhold til generelle forbud, der direkte begrænser en persons ret til re-
ligionsudøvelse. såfremt sundheds- og ældreministeriets afgørelse ikke måtte udgøre et ind-
greb efter konventionens artikel 9, stk. 1, har ministeriet en positiv forpligtelse efter artikel 9
til at sikre, at nordens céu sagrados medlemmer kan udøve deres religion, herunder ved at
tage ayahuasca som en del af deres sakramente.
sundheds- og ældreministeriets afslag med henvisning til den offentlige sundhed er ikke pro-
portionalt i forhold til nordens céu sagrados medlemmers ønske om at importere og anvende
ayahuasca til deres religiøse ceremonier, og indgrebet er ikke nødvendigt i et demokratisk
samfund som påkrævet efter den europæiske menneskerettighedskonvention artikel 9, stk. 2.
det er sundheds- og ældreministeriet, der skal løfte bevisbyrden for, at afslaget er nød-
vendigt.
sundheds- og ældreministeriet har begrundet afslaget med, at det er vurderet internationalt og
af sundhedsstyrelsen, at dmt kan medføre skadelige virkninger m.v. og med, at de af nor-
dens céu sagrado foreslåede retningslinjer til brug af ayahuasca ikke er tilstrækkelige til at
sikre mod eventuelle skadelige virkninger.
internationalt er der et generelt forbud mod bl.a. import af dmt som en ren kemisk substans,
jf. artikel 7 i fn’s konvention fra 1971 om psykotrope stoffer, schedule i. der er i konventio-
nen og i fn-kommentaren dertil imidlertid flere støttepunkter for, at ayahuasca ikke er omfat-
tet af forbuddet i artikel 7. i schedule i til konventionen opremses de stoffer, som medlems-
staterne er pålagt at forbyde, herunder dmt. ayahuasca og de planter, som ayahuasca udvin-
des af, er ikke nævnt i schedule i. ayahuasca er derfor som udgangspunkt ikke omfattet af
forbuddet, og der er ikke et internationalt krav om at forbyde import af ayahuasca. selv hvis
der måtte gælde et sådant krav, må nordens céu sagrados ret til religionsudøvelse veje tunge-
re end et sådan forbud.
eventuelle sundhedsrisici ved import og oral indtagelse af ayahuasca må anses for begræn-
sede. det fremgår af iceers’ technical report about ayahuasca (2013), at ayahuasca må
betragtes som “physiologically and psychologically acceptable safe”. rapporten er udfærdiget
i et samarbejde mellem nogle af verdens førende forskere i ayahuasca. endvidere henvises til
                                              - 30 -
risk assessment of ritual use of oral dimethyltryptamine (dmt) and harmala alkaloids af
robert s. gable, optrykt i journal compilation 2007 society for the study of addiction.
robert s. gable konkluderer, at afhængighedsrisikoen og risikoen for vedvarende psykolo-
giske forstyrrelser ved brugen af dmt er minimal.
sundheds- og ældreministeriet har ikke ved dets afslag forholdt sig konkret til eventuelle re-
elle sundhedsrisici ved import og brug af ayahuasca til religiøse ceremonier. ministeriet har
ikke i tilstrækkelig grad vurderet ayahuasca, men har alene forholdt sig til formodede skade-
virkninger ved import og brug af dmt. i afslaget behandles generelt eventuelle risici ved
indtagelse af dmt, men ikke konkret eventuelle sundhedsrisici ved brug af ayahuasca.
nordens céu sagrados medlemmers ønske om brug af ayahuasca er kernen i deres religi-
onsudøvelse. retten til religionsudøvelse er en fundamental menneskerettighed, som der alene
kan foretages indgreb i, hvis dette er nødvendigt af hensyn til den offentlige orden, sikkerhed
eller sundhed, jf. den europæiske menneskerettighedskonvention artikel 9, stk. 2, den euro-
pæiske unions charter om grundlæggende rettigheder artikel 52, stk. 1, og fn’s konvention
om civile og politiske rettigheder artikel 18, stk. 3.
de eventuelle sundhedsrisici ved ayahuasca til religiøst brug er begrænsede. nordens céu
sagrado har udarbejdet retningslinjer for brug af ayahuasca for at minimere sådanne even-
tuelle risici. sundheds- og ældreministeriets betænkeligheder ved nordens céu sagrados ret-
ningslinjer kunne på mindre indgribende vis have udmøntet sig i, at ministeriet havde meddelt
dispensation med krav om, at nordens céu sagrado skal følge særlige sikkerheds-
foranstaltninger nærmere fastlagt af ministeriet. nogle af bivirkningerne ved indtagelse af
ayahuasca kan være opkast og diarré, hvorfor ayahuasca ikke egner sig til rekreativt brug som
rusmiddel. der er som følge heraf ikke en tilsvarende risiko for, at en dispensation fra forbud-
det mod import af ayahuasca vil føre til en generel svækkelse af lov om euforiserende stoffer,
som det kan være tilfældet med dispensation fra et forbud mod import af cannabis. de even-
tuelle sundhedsrisici ved nordens céu sagrados import og brug af ayahuasca må derfor anses
for at være af så begrænset omfang, at retten til religionsudøvelse må vejere tungere end hen-
synet til den offentlige sundhed.
                                                 - 31 -
sundheds- og ældreministeriet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at afslaget på an-
modningen om forhåndsgodkendelse til import af ayahuasca-vin blev truffet i henhold til reg-
lerne i lov om euforiserende stoffer samt bekendtgørelse om euforiserende stoffer. be-
kendtgørelsen er udstedt i henhold til § 2 i lov om euforiserende stoffer, som bemyndiger
sundhedsministeren til at bestemme, at visse stoffer, som efter internationale vedtagelser eller
efter sundhedsstyrelsens skøn frembyder fare på grund af de euforiserende egenskaber, som
stofferne har eller antages at have, kun må anvendes i medicinsk eller videnskabeligt øjemed.
af § 3, stk. 1, i bekendtgørelse om euforiserende stoffer fremgår, at euforiserende midler her i
landet kun må anvendes i medicinsk eller videnskabeligt øjemed. dmt står opført som nr. 70
på liste b i bilag 1, og stoffet må derfor kun anvendes i medicinsk eller videnskabelig øjemed
her i landet. enhver anden anvendelse af stoffet er som udgangspunkt forbudt.
det er oplyst i afgørelsen, at grundlaget for optagelsen af dmt på liste b er, at dmt frem-
går af det skema i, der indgår som en del af fn’s konvention af 21. februar 1971 om psy-
kotrope stoffer. stoffer optages på fn’s konvention om psykotrope stoffer, hvis who har
vurderet stofferne til at kunne fremkalde misbrug, afhængighed og skadelige virkninger, eller
hvis der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at stoffet kan føre til misbrug, og i forlængelse
heraf føre sådanne sundhedsmæssige og sociale problemer med sig, som berettiger til interna-
tional kontrol. som part i konventionen har danmark, i medfør af konventionens artikel 7,
litra f, forpligtet sig til at forbyde import af dmt, medmindre både eksportør og importør er
autoriseret af de kompetente myndigheder i begges hjemlande. der er i medfør af konventio-
nens artikel 32, stk. 4, mulighed for, at en stat på tidspunktet for underskrift, ratificering eller
tiltrædelse kan tage forbehold for planter, der indeholder stoffer, som staten ellers i henhold til
konventionens artikel 7 ville være pålagt at forbyde. planter, som indeholder dmt, vil der-
med alene være undtaget, såfremt en stat har taget et forbehold i overensstemmelse med arti-
kel 32, stk. 4. danmark har ikke taget et forbehold i henhold til artikel 32, stk. 4, hvilket for-
mentlig heller ikke ville have været en mulighed, da det er en betingelse, at der er tale om
planter, som gror på statens territorium, og at planten traditionelt har været anvendt af mindre,
tydeligt definerede grupper i forbindelse med magiske eller religiøse ritualer. det afvises
derfor, at den/de planter, som anvendes ved fremstillingen af ayahuasca, og som indeholder
dmt, i danmark er undtaget fra forbuddet mod dmt i konventionens artikel 7.
                                                - 32 -
reguleringen i lov om euforiserende stoffer og i bekendtgørelse om euforiserende stoffer har
ingen forbindelse til eu-retten. der er tale om regulering, som ikke er et anliggende, der berø-
res af danmarks eu-retlige forpligtelser. eu er således hverken part i fn’s narko-
tikakonvention fra 1961 eller fn’s psykotropkonvention fra 1971, som blandt andet danner
grundlag for reglerne i loven og bekendtgørelsen. det tilkommer derfor alene det danske fol-
keting at regulere disse spørgsmål. hverken lov om euforiserende stoffer eller bekendtgørelse
om euforiserende stoffer udgør dermed national lovgivning, som er omfattet af eu-retten. det
forhold, at nogle af sagsøgerens medlemmer er eu-borgere og dermed unionsborgere efter
euf-traktatens artikel 20 og 21, som muligvis har udnyttet deres ret til fri bevægelighed, er
uvedkommende for vurderingen af, om charteret finder anvendelse efter artikel 51, stk. 1. at
dette i sig selv skulle være tilstrækkeligt til at lade afgørelsen falde ind under charterets an-
vendelsesområde finder hverken støtte i bestemmelserne i charteret eller i retspraksis fra eu-
domstolen.
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 1, fastsætter en ret til reli-
gionsfrihed, herunder en ret til at udøve sin religion frit. retspraksis fra den europæiske
menneskerettighedsdomstol viser dog, at ikke alle indskrænkninger i religionsudøvelsen kan
karakteriseres som et indgreb i rettighederne i artikel 9, stk. 1. artikel 9 indebærer således
ikke en ubegrænset ret til at opføre sig som ønsket med henvisning til, at der er tale om religi-
onsudøvelse. generel samfundsmæssig regulering, som finder anvendelse uden skelen til en
persons religiøse overbevisning, kan ikke anses for at udgøre et indgreb i de rettigheder, som
fremgår af artikel 9, stk. 1. det beror på en konkret vurdering af den lovgivning, afgørelserne
er truffet i henhold til, om afgørelserne udgør et indgreb i artikel 9, stk. 1. vurderingen heraf
skal således alene foretages ud fra indholdet af den enkelte afgørelse og det retsgrundlag, af-
gørelsen er truffet i henhold til. omvendt er indholdet af andre myndigheders afgørelser uden
betydning for vurderingen af, om den enkelte afgørelse udgør et indgreb i henhold til artikel
9, stk.1.
et af hovedformålene bag lov om euforiserende stoffer er, at der foretages en klar og udførlig
regulering af, hvilke euforiserende stoffer som kan tillades her i landet, samt under hvilke
vilkår sådanne stoffer kan tillades her i landet, herunder at der fastsættes regler for ind- og
udførsel, salg, køb, udlevering, modtagelse, fremstilling, forarbejdning og besiddelse af eufo-
riserende stoffer. det bagvedliggende hensyn må antages at være hensynet til at imødegå den
                                                - 33 -
betydelige sundhedsfare, som euforiserende stoffer frembyder, mest muligt gennem en detal-
jeret regulering og derigennem også sikre den offentlige orden. der er omvendt intet i hver-
ken lov om euforiserende stoffer eller bekendtgørelse om euforiserende stoffer, som giver
anledning til at tro, at disse retsakter skulle være udarbejdet med henblik på at begrænse den
frie religionsudøvelse, herunder den religionsudøvelse, som sagsøgeren ønsker at foretage. at
det konkret har vist sig, at denne lovgivning sætter visse grænser for sagsøgerens religions-
udøvelse, ændrer ikke herved, idet sagsøgerens religiøse overbevisning ingen rolle spillede
for afslaget i afgørelsen.
såvel lov om euforiserende stoffer som bekendtgørelse om euforiserende stoffer indeholder
en generel samfundsmæssig regulering, som er båret af saglige hensyn, og som gælder lige for
alle her i landet, uden i øvrigt at tillægge enkeltpersoners religiøse overbevisning nogen som
helst betydning. det forhold, at afgørelsen havde som konsekvens, at kirkeministeriet med-
delte afslag på godkendelse som trossamfund, kan ikke føre til, at afgørelsen udgør et indgreb
i artikel 9, stk.1. retten til religionsudøvelse er således ikke absolut. af ordlyden af artikel 9,
stk. 2, følger det, at der kan ske begrænsninger i religionsudøvelsen, så længe sådanne be-
grænsninger er foreskrevet ved lov, er nødvendige i et demokratisk samfund og kan begrun-
des med henvisning til ét eller flere af de hensyn, som oplistes i artikel 9, stk. 2.
sundheds- og ældreministeriets afgørelse har hjemmel i lov om euforiserende stoffer.
afgørelsen var begrundet i, at dmt findes på liste b over euforiserende stoffer, jf. bilag 1 til
bekendtgørelse om euforiserende stoffer. optagelsen af dmt på denne liste skyldtes stoffets
optagelse på fn’s psykotropkonvention, som igen skyldtes who’s vurdering af sundhedsri-
siciene ved dmt. who har således vurderet, at dmt er egnet til at fremkalde misbrug, af-
hængighed og skadelige virkninger, ligesom stoffet frembyder en risiko for misbrug, som vil
kunne resultere i sundhedsmæssige og sociale problemer. sundhedsstyrelsen har endvidere
vurderet, at dmt tilhører en stofgruppe, for hvilken der er risiko for forgiftning med kramper
og bevidstløshed og for psykotiske symptomer med hallucinationer. vurderingerne fra who
og sundhedsstyrelsen viser, at afgørelsen kan begrundes i hensynet til den offentlige sundhed.
who nævner endvidere de sociale problemer, som stoffet dmt kan føre med sig på grund af
misbrug hos personer. afgørelsen kan derfor endvidere begrundes i hensynet til den offentlige
                                              - 34 -
orden. både hensynet til den offentlige sundhed og den offentlige orden nævnes i den euro-
pæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 2.
sundheds- og ældreministeriets afgørelse er endelig ”nødvendig i et demokratisk samfund”.
heri ligger en vurdering af, om der er tale om et proportionalt indgreb. indgrebet skal således
både være egnet og nødvendigt til at opnå sit formål, og samtidig afspejle et rimeligt forhold
mellem det mål, som søges opnået, og de midler, som anvendes i bestræbelserne herpå. for-
målet med afgørelsen var at forhindre nordens céu sagrados medlemmer i at importere og
efterfølgende indtage vin med stoffet dmt til danmark. dette formål blev søgt varetaget, da
både sundhedsstyrelsen og who har vurderet, at indtagelse af dmt kan være forbundet med
skadelige virkninger. afgørelsen er egnet til at opnå dette formål, da det må antages, at afsla-
get ville afholde nordens céu sagrado fra at importere vinen. afgørelsen var endvidere nød-
vendig. formålet – at forhindre import og indtagelse af dmt henset til stoffets skadelige
virkninger – ville ikke kunne varetages ved anvendelse af mindre indgribende midler. den
eneste måde, hvorpå dette formål kunne varetages, var ved at meddele afslag på sagsøgerens
anmodning om dispensation. at nordens céu sagrado havde til hensigt at sikre, at omgangen
med og anvendelse af ayahuasca sker på kontrolleret vis, ændrer ikke ved, at afgørelsen var
nødvendig. målestokken for, hvad der skal til for at sikre, at indtagelse af et stof som dmt
sker på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde, er de udførlige retningslinjer, som læger er for-
pligtet til at følge ved ordinationen af lægemidler indeholdende euforiserende stoffer, og ikke
mindst det tilsyn, som læger er underlagt. nordens céu sagrados egne retningslinjer og brug
af egne udenlandske rådgivere som led i indtagelsen af dmt er ikke tilstrækkeligt til at sikre,
at anvendelse af dmt sker på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde. endelig foreligger der et
rimeligt forhold mellem det mål, som afgørelsen søgte at opnå, og de midler, som blev an-
vendt i bestræbelserne herpå. formålet – at forhindre import og indtagelse af dmt – må an-
ses for både at være legitimt og af en vis vægt af hensyn til sundheden. midlet var at træffe en
afgørelse på grundlag af en klar og tydelig hjemmel i en lov, som gælder generelt for enhver
her i landet, og som utvivlsomt ikke tager sigte på at diskriminere hverken sagsøgeren eller
andre religiøse grupper.
samlet set udgjorde afgørelsen et lovligt indgreb i henhold til betingelserne i den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 2.
                                                 - 35 -
det bestrides, at sundheds- og ældreministeriet i henhold til artikel 9, stk. 1, var underlagt en
positiv forpligtelse til at sikre en religionsudøvelse, som indebar indtagelse af euforiserende
stoffer. i forhold til hvilke positive forpligtelser der konkret påhvilede sundheds- og ældre-
ministeriet, følger det af fast retspraksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol, at
ministeriet er tillagt et skøn ved vurderingen af, hvilke positive forpligtelser der konkret føl-
ger af konventionen. som følge af denne skønsbeføjelse kan sundheds- og ældreministeriet
ikke i henhold til konventionen være positivt forpligtet til at sikre enhver form for religions-
udøvelse. ministeriet var i stedet forpligtet til at udøve sine positive forpligtelser i henhold til
artikel 9 på en sådan måde, at der kunne opnås den rette balance mellem de konkurrerende
interesser for individet og for samfundet. der påhvilede således ikke sundheds- og ældremi-
nisteriet en positiv forpligtelse til at sikre en religionsudøvelse, som indebærer brug af eufori-
serende stoffer, som – baseret på sundhedsstyrelsens indstilling eller som i tilfældet dmt en
internationalt forpligtende beslutning – efter national ret kun må anvendes i medicinsk eller
videnskabeligt øjemed.
sundheds- og ældreministeriets afgørelse er i overensstemmelse med artikel 18 i fn’s kon-
vention om civile og politiske rettigheder. konventionens artikel 18, stk. 3, opstiller tre betin-
gelser, som indgreb i retten til at udøve sin religion skal opfylde. for det første skal indgrebet
være foreskrevet ved lov. for det andet skal indgrebet kunne begrundes med henvisning til ét
eller flere af de hensyn, som er opregnet i bestemmelsen. for det tredje skal indgrebet være
”nødvendigt”, hvilket indebærer, at indgrebet skal være proportionalt, jf. den fremhævede del
af citatet ovenfor. sundheds- og ældreministeriets afgørelse har hjemmel (er foreskrevet ved
lov), varetager hensynet til den offentlige sundhed og den offentlige orden, og afgørelsen er
nødvendig og dermed proportional.
kirkeministeriets afgørelse af 27. januar 2015
nordens céu sagrado har til støtte for sin påstand gjort gældende, at kirkeministeriets afslag
på at anerkende nordens céu sagrado som menighed er i strid med sagsøgers medlemmers
ret til religionsudøvelse som beskyttet i henhold til danmarks internationale forpligtelser og
eu-retten.
som i sagen mod sundheds- og ældreministeriet henvises til den europæiske menneske-
rettighedskonvention artikel 9, fn’s konvention om civile og politiske rettigheder artikel 18
                                               - 36 -
samt den europæiske unions charter om grundlæggende rettigheder artikel 10 sammenholdt
med artikel 52, om den grundlæggende ret til religionsudøvelse. endvidere henvises til, at
flere af nordens céu sagrados medlemmer er eu-borgere, der har gjort brug af deres ret til fri
bevægelighed som unionsborgere og derfor må anses for at være beskyttet efter eu-charteret,
herunder charterets artikel 10 om retten til religionsfrihed.
kirkeministeriets afslag er et indgreb i nordens céu sagrados medlemmers ret til religi-
onsudøvelse. det følger af praksis ved den europæiske menneskerettighedsdomstol, at det
kræver tungtvejende grunde, hvis en medlemsstat nægter at godkende eller registrere et reli-
giøst fællesskab. det kan udgøre et indgreb i retten til forsamlingsfrihed efter den eu-
ropæiske menneskerettighedskonvention artikel 11, hvis et fællesskab af individer nægtes
retten til at bliver anerkendt som en juridisk enhed. hvor fællesskabet udgør et religiøst fæl-
lesskab, vil et sådan afslag tillige udgøre et indgreb efter artikel 9. dette må særligt anses for
tilfældet, hvor anerkendelse som religiøs menighed giver visse fordele. efter dansk ret er der
flere fordele ved at bliver anerkendt som religiøst fællesskab. en godkendt menighed kan sø-
ge om, at en præst får bemyndigelse til at foretage vielser med borgerlig gyldighed, og me-
nigheden kan opnå en række skattemæssige fordele. derudover er det helt centralt for nor-
dens céu sagrados medlemmer, at deres måde at praktisere deres religion på, særlig i forhold
til deres brug af ayahuasca, accepteres og anerkendes på lige fod med andre religiøse fælles-
skaber.
kirkeministeriets afslag er direkte begrundet med, at nordens céu sagrado ved import og
anvendelse af ayahuasca må anses for at overtræde lov om euforiserende stoffer, og at nor-
dens céu sagrado derved må anses for at ville handle i strid med den offentlige orden i for-
bindelse med sagsøgers religionsudøvelse. nordens céu sagrados ønske om at kunne impor-
tere og bruge ayahuasca ligger i kernen af medlemmernes religionsudøvelse. kirke-
ministeriets afslag medfører således, at nordens céu sagrado tvinges til enten at opgive en
central del af deres religionsudøvelse eller at opgive at blive anerkendt som religiøs me-
nighed. kirkeministeriets afslag udgør derfor et indgreb i sagsøgers medlemmers ret til religi-
onsudøvelse.
kirkeministeriet burde egenhændigt have vurderet nordens céu sagrados ret til at blive aner-
kendt som en menighed på trods af ønsket om at importere ayahuasca til gennemførelse af
                                              - 37 -
religiøse ceremonier, og have foretaget en afvejning mellem retten til religionsudøvelse og
den danske stats behov for at forbyde import og brug af ayahuasca af sundhedsmæssige grun-
de. ved retsanvendelse er administrative myndigheder forpligtede til af egen drift at inddrage
internationale konventioner om menneskerettigheder i relevant omfang, uanset om konventio-
nerne er inkorporeret ved danske ret eller ej. efter almindelige traktatregler samt ordlyden af
den europæiske menneskerettighedskonvention gælder forpligtelserne i konventionen for
staten som helhed, herunder statens administrative myndigheder. ved inkorporeringen af den
europæiske menneskerettighedskonvention ved lov nr. 285 af 29. april 1992 er kirkeministe-
riet således som udgangspunkt forpligtet til om nødvendigt at tilsidesætte en bestemmelse i en
lov m.v., som må anses for at være i strid med en bestemmelse i en konvention. ministeriet
kan ikke undlade at overholde konventionen med henvisning til, at ministeriet er bundet af en
bestemt lov eller anden myndigheds administrative afgørelse og derfor ikke har anden mulig-
hed end at træffe en i forvejen dikteret afgørelse, uanset om denne afgørelse måtte være i strid
med konventionen.
med henvisning til det i sagen mod sundheds- og ældreministeriet anførte vedrørende den
internationale regulering af ayahuasca og eventuelle sundhedsrisici forbundet med ayahuasca
til religiøs brug, kan kirkeministeriets afslag ikke anses for proportionalt og ikke nødvendigt i
et demokratisk samfund, hvorfor afslaget er i strid med den europæiske menneskerettigheds-
konventions artikel 9, artikel 18 i fn’s konvention om civile og politiske rettigheder samt
eu-charterets artikel 10 sammenholdt med artikel 52.
kirkeministeriet har til støtte for påstanden om frifindelse gjort gældende, at det retlige grund-
lag for afslaget på sagsøgerens anmodning om godkendelse som menighed i afgørelsen af 27.
januar 2015 er nærmere beskrevet i de ”vejledende retningslinjer til godkendelse som tros-
samfund eller menighed”, 6. reviderede udgave af 18. august 2011, som er udarbejdet af det
rådgivende udvalg vedrørende trossamfund. det fremgår heraf, at udvalgets juridiske
grundlag først og fremmest er grundloven. derudover indgår ægteskabsloven. retsgrundlaget
består yderligere af de internationale aftaler, som den danske stat har indgået, herunder den
europæiske menneskerettighedskonvention. endvidere indgår kirkeministerens svar i forbin-
delse med folketingets behandling af ægteskabsloven, der præciserer begrebet trossamfund
og hvoraf fremgår, at ”det vil naturligvis tillige blive påset, at der i trossamfundet intet læres
eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden …” kirkeministeriets
                                               - 38 -
afgørelse blev således truffet under hensyntagen til danmarks internationale forpligtelser,
herunder den europæiske menneskerettighedskonvention.
kirkeministeriets forpligtelser i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention
indebar ikke en pligt til at foretage en vurdering af den danske stats behov for at forbyde im-
port og brug af ayahuasca af sundhedsmæssige grunde. i medfør af det almindelige forvalt-
ningsretlige specialitetsprincip hverken kunne eller burde kirkeministeriet have inddraget
dette forhold i vurderingen af, om sagsøgeren skulle godkendes som trossamfund. en sådan
vurdering var i medfør af lov om euforiserende stoffer samt bekendtgørelse om euforiserende
stoffer forbeholdt sundheds- og ældreministeriet som ansvarligt ressortministerium. kirke-
ministeriet havde dermed pligt til at lægge sundheds- og ældreministeriets vurdering til
grund ved afgørelsen, og hverken kunne – eller burde – sætte sin egen vurdering i stedet.
kirkeministeriets afgørelse blev truffet i overensstemmelse med de kriterier for godkendelse
som trossamfund eller menighed, som kan udledes af ægteskabsloven, herunder af forarbej-
derne til loven. denne regulering er ligeledes udtryk for et anliggende, som ikke berøres af
danmarks eu-retlige forpligtelser. det tilkommer derfor alene det danske folketing at be-
stemme og fastsætte det nærmere indhold af denne regulering. ægteskabsloven udgør således
national lovgivning, som ikke er omfattet af eu-retten. som følge heraf kan denne lovgivning
ikke bedømmes i henhold til den europæiske unions charter om grundlæggende rettighe-
der. at nogle af nordens céu sagrados medlemmer er eu-borgere og dermed unionsborgere,
som har udnyttet deres ret til fri bevægelighed er ikke tilstrækkeligt til, at afgørelsen falder
ind under charterets anvendelsesområde.
en generel samfundsmæssig regulering, som finder anvendelse uden skelen til en persons
religiøse overbevisning, kan ikke anses for at udgøre et indgreb i de rettigheder, som fremgår
af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 1. det beror på en konkret
vurdering af den lovgivning, afgørelserne er truffet i henhold til, om afgørelserne udgør et
indgreb i artikel 9, stk. 1. kirkeministeriets afgørelse blev truffet med hjemmel i ægteskabslo-
ven. et af hovedformålene bag de kriterier for godkendelse som trossamfund, som fremgår af
ægteskabsloven, er at sikre, at den offentlige kompetence, der som følge af godkendelsen ud-
delegeres til et godkendt trossamfund, forvaltes på forsvarlig vis og af et trossamfund, som
agerer inden for lovgivningens rammer i øvrigt. der er intet i ægteskabsloven eller i forarbej-
                                               - 39 -
derne hertil, som giver anledning til at tro, at loven skulle være udarbejdet med henblik på at
begrænse den frie religionsudøvelse. at det konkret har vist sig, at lovgivningen sætter visse
grænser for nordens céu sagrados religionsudøvelse, ændrer ikke herved, idet nordens céu
sagrados religiøse overbevisning ingen rolle spillede for afslaget i afgørelsen. afgørelsen
baserede sig alene på nordens céu sagrados intentioner om at gennemføre ceremonier, som
var stridende mod dansk lovgivning. afgørelsen er således udarbejdet i henhold til de kriterier
for godkendelse, som blandt andet følger af forarbejderne til ægteskabsloven af 1969. kriteri-
erne er udtryk for en generel samfundsmæssig regulering båret af saglige hensyn, og som
gælder lige for alle her i landet, uden i øvrigt at tillægge enkeltpersoners religiøse overbevis-
ning nogen som helst betydning. enhver lovgivning af denne karakter i et nationalt retssystem
udgør ikke et indgreb i den ret til religionsfrihed og -udøvelse, som fremgår af den euro-
pæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 1.
retten til religionsudøvelse er ikke absolut. af ordlyden af artikel 9, stk. 2, kan det udledes, at
der kan ske begrænsninger i religionsudøvelsen, så længe sådanne begrænsninger er foreskre-
vet ved lov, er nødvendige i et demokratisk samfund og kan begrundes med henvisning til ét
eller flere af de hensyn, som oplistes i artikel 9, stk. 2.
kirkeministeriets afgørelse havde hjemmel i lov.
afgørelsen var blandt andet begrundet i hensynet til at sikre, at den offentlige kompetence,
der som følge af en godkendelse som trossamfund kan uddelegeres til trossamfundet, for-
valtes på en forsvarlig måde. afgørelsen var endvidere begrundet i hensynet til at sikre, at der
i trossamfundet intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige
orden, jf. kirkeministerens svar på spørgsmål 12 fremsat i forbindelse med folketingets be-
handling af ægteskabsloven. begge disse hensyn forfølger det samme formål, nemlig at be-
skytte den offentlige orden, der fremgår af den europæiske menneskerettighedskonvention
artikel 9, stk. 2.
afgørelsen var endvidere nødvendig i et demokratisk samfund. formålet med afgørelsen var
at afskære nordens céu sagrados medlemmer fra at udøve den offentlige kompetence, herun-
der vielsesretten, som en godkendelse som trossamfund ville medføre, idet de religiøse aktivi-
teter, som medlemmerne havde til hensigt at udføre, var i strid med lov om euforiserende stof-
                                              - 40 -
fer. eftersom konsekvensen af afgørelsen var, at der ikke blev uddelegeret nogen offentlig
kompetence til nordens céu sagrado, var afgørelsen egnet til at opnå det formål. det indgreb,
som afgørelsen var udtryk for, var nødvendigt, da formålet ikke ville kunne varetages ved
anvendelse af mindre indgribende midler. den eneste måde formålet kunne varetages på, var
ved at afslå godkendelse af nordens céu sagrado som trossamfund. der foreligger endvidere
et rimeligt forhold mellem det mål, som indgrebet søgte at opnå, og de midler, som blev an-
vendt i bestræbelserne herpå. formålet med afgørelsen må således anses for både at være legi-
timt og vigtigt af hensyn til den offentlige orden. samlet set opfylder afgørelsen derfor betin-
gelserne i den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 9, stk. 2, om at være nød-
vendigt i et demokratisk samfund.
kirkeministeriets afgørelse opfylder endelig de tre betingelser, som indgreb i retten til at ud-
øve sin religion skal opfylde efter artikel 18, stk. 3, i fn’s konvention om civile og politiske
rettigheder: kirkeministeriets afgørelse har hjemmel (er foreskrevet ved lov), den varetager
hensynet til den offentlige orden, og afgørelsen er nødvendig og dermed proportional.
godtgørelse efter erstatningsansvarsloven
til støtte for påstanden om, at sundheds- og ældreministeriet og kirkeministeriet hver skal
betale 15.000 kr., har nordens céu sagrado gjort gældende, at sundheds- og ældre-
ministeriets afslag på at meddele dispensation til forbud mod import af ayahuasca og kir-
keministeriets afslag på at godkende nordens céu sagrado som menighed, er en retsstridig
krænkelse, der giver norden céu sagrado et krav på godtgørelse efter princippet i erstat-
ningsansvarslovens § 26. bestemmelsen skal fortolkes i overensstemmelse med den euro-
pæiske menneskerettighedskonvention artikel 13 om retten til et effektivt retsmiddel, sam-
menholdt med artikel 41, der indeholder hjemmel til at tilkende en passende erstatning til per-
soner, der har været udsat for en krænkelse af konventionen. retten til et effektivt retsmiddel
forudsætter, at der sker en passende oprejsning ved de nationale domstole, og dette omfatter
retten til en godtgørelse for ikke økonomisk skade til sagsøgerne. kravet er opgjort skøns-
mæssigt ud fra en samlet vurdering af de konkrete omstændigheder.
sundheds- og ældreministeriet og kirkeministeriet har til støtte for deres påstand om fri-
findelse gjort gældende, at der ikke er sket en krænkelse af nordens céu sagrados religi-
onsfrihed, og at der derfor ikke er grundlag for at betale godtgørelse. hvis landsretten måtte
                                               - 41 -
nå frem til, at der foreligger et indgreb i nordens céu sagrados rettigheder i henhold til den
europæiske menneskerettighedskonvention, og at dette indgreb ikke er i overensstemmelse
med konventionens artikel 9, stk. 2, kan den krænkelse, som afgørelserne i så fald er udtryk
for, ikke kvalificeres som retsstridig efter erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1. der skal være
tale om en culpøs krænkelse af en vis grovhed, før en krænkelse er retsstridig. afgørelserne af
8. januar 2015 henholdsvis 27. januar 2015 har hjemmel i det retsgrundlag, afgørelserne er
truffet i henhold til, og afgørelserne overholder gældende forvaltningsret. de sagsøgte har
derfor ikke handlet culpøst ved at træffe en afgørelse i henhold til loven. endvidere har en
eventuel krænkelse som følge af afgørelserne ikke den nødvendige grovhed, som kræves i
henhold til erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1.
landsrettens begrundelse og resultat
afgørelsen af 8. januar 2015 fra sundheds- og ældreministeriet, tidligere ministeriet for fo-
rebyggelse og sundhed
ved afgørelsen afslog ministeriet at meddele sagsøgeren dispensation fra § 3, stk. 1, i be-
kendtgørelse om euforiserende stoffer med henblik på at kunne indføre ayahuasca-vin, der
ubestridt indeholder dmt, til danmark.
dmt er optaget på bilag 1, liste b, nr. 70, til bekendtgørelsen om euforiserende stoffer. dmt
må derfor kun anvendes i medicinsk eller videnskabeligt øjemed, jf. bekendtgørelsens § 3,
stk. 1. bekendtgørelsen er udstedt blandt andet med hjemmel i lov om euforiserende stoffer §
2, stk. 1, hvorefter sundheds- og ældreministeren er bemyndiget til at bestemme, at stoffer,
herunder stofgrupper, som efter internationale vedtagelser eller efter sundhedsstyrelsens skøn
frembyder fare i anledning af de euforiserende egenskaber, som stofferne har eller antages at
have, her i landet kun må anvendes i medicinsk eller videnskabeligt øjemed.
dmt er endvidere optaget på liste i til fn’s konvention om psykotrope stoffer. det følger af
konventionens artikel 2, at optagelse af stoffer på psykotrop-konventionens liste sker på bag-
grund af en indstilling fra en verdenssundhedsorganisation. i den 17. rapport fra who expert
committee on drug dependence, 1970, s. 15, er dmt klassificeret i “group (a)”. eufori-
serende stoffer omfattet af denne gruppe er af who “…recommended for control because
                                               - 42 -
their liability to abuse constitute an especially serious risk to public health and because they
have very limited, if any, therapeutic usefulness.”
af sundhedsstyrelsens udaterede indstilling om ”grupper af stoffer på bekendtgørelsen om
euforiserende stoffer” fremgår på tilsvarende vis, at indtagelse af stoffer under tryptamin-
gruppen, hvorunder dmt hører, indebærer en risiko for forgiftning med kramper og bevidst-
løshed og for psykotiske symptomer med hallucinationer.
på denne baggrund findes det ubetænkeligt at lægge til grund, at begrænsningen af anven-
delsen af dmt til medicinske eller videnskabelige formål er begrundet i, at indtagelse heraf
kan udgøre en alvorlig risiko for sundheden og for den offentlige orden. de af sagsøgeren
fremlagte videnskabelige undersøgelser kan i den forbindelse ikke føre til et andet resultat.
der henvises herved også til det af retslægerådet i udtalelsen af 25. juni 2015 anførte.
sundheds- og ældreministeriets afgørelse indebærer, at sagsøgeren ikke lovligt kan anvende
ayahuasca-vin ved udøvelsen af santo daimes ritualer. landsretten finder, at dette isoleret set
udgør et væsentligt indgreb i sagsøgerens frihed til at udøve sin religion gennem ”gudstje-
neste”.
da begrænsningen i anvendelsen af dmt som anført ovenfor er foreskrevet ved lov og er
begrundet i, at indtagelse af dmt kan udgøre en alvorlig risiko for sundheden og for den of-
fentlige orden, finder landsretten imidlertid, at indgrebet i sagsøgerens frihed til at udøve sin
religion er et nødvendigt og proportionalt indgreb i et demokratisk samfund, og at indgrebet
derfor ikke strider mod danmarks internationale forpligtelser til at anerkende retten til religi-
onsfrihed, hverken i den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 9 eller i fn’s
konvention om borgerlige og civile rettigheder artikel 18.
ministeriets afgørelse angår hvilke stoffer, der på grund af deres virkninger kun må anvendes
i medicinsk eller videnskabelig øjemed, og vedrører dermed et anliggende, der ikke berøres af
danmarks eu-retlige forpligtelser. eu-statsborgeres adgang til danmark i henhold til regler-
ne om den frie bevægelighed reguleres ikke af afgørelsen. afgørelsen har karakter af en gene-
rel regulering af adgangen til at anvende euforiserende stoffer, som gælder for enhver her i
landet, og som ikke i praksis rammer statsborgere fra andre eu-stater hårdere eller oftere end
                                                 - 43 -
danske statsborgere. som følge heraf udgør afgørelsen ikke en restriktion for den frie bevæge-
lighed. herefter finder landsretten ikke, at den europæiske unions charter om grundlæg-
gende rettigheder finder anvendelse i forhold til sundheds- og ældreministeriets afgørelse,
jf. charterets artikel 51.
det er i øvrigt under sagen ubestridt, at indførelse af ayahuasca-vin til danmark til religiøst
brug kræver, at sundheds- og ældreministeriet i medfør af § 28 i bekendtgørelse om eufo-
riserende stoffer meddeler dispensation hertil, hvorfor landsretten ikke har fundet anledning
til at tage særskilt stilling til, om et forbud mod ayahuasca-vin er omfattet af danmarks inter-
nationale forpligtelser efter fn’s konvention om psykotrope stoffer.
landsretten frifinder herefter sundheds- og ældreministeriet for de af sagsøgeren nedlagte
påstande.
afgørelsen af 27. januar 2015 fra kirkeministeriet, tidligere ministeriet for børn, ligestilling,
integration og sociale forhold
ministeriets godkendelse af trossamfund og menigheder sker med henblik på, at præster eller
lignende autoriteter kan få bemyndigelse til at foretage vielser efter ægteskabsloven med bor-
gerlig gyldighed. en afgørelse om godkendelse indebærer uddelegering af retten til at forrette
vielser og en prøvelse af, om uddelegeringen ud fra objektive kriterier sker på en forvaltnings-
retlig forsvarlig måde. af kirkeministerens svar på spørgsmål 12 i forbindelse med folketin-
gets behandling af ægteskabsloven (folketingstidende 1968-69, tillæg b, sp. 1927-30) frem-
går en række krav, som et trossamfund eller en menighed skal opfylde for at blive godkendt.
det fremgår blandt andet: ”det vil naturligvis tillige blive påset, at der i trossamfundet intet
læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.”
ministeriet skulle herefter, i overensstemmelse med ministerens svar på spørgsmål 12 under
folketingsbehandlingen, blandt andet vurdere, om sagsøgerens ritualer strider mod sæ-
deligheden eller den offentlige orden.
det er ubestridt, at det uden tilladelse er ulovligt at indføre ayahuasca-vin i danmark, og
sundheds- og ældreministeriet havde i afgørelse af 8. januar 2015 meddelt afslag på di-
                                              - 44 -
spensation. landsretten finder, uanset det af sagsøgeren anførte, ikke, at ministeriet (nu kir-
keministeriet) havde hjemmel til at ændre denne afgørelse.
ved brev af 14. januar 2015 anmodede ministeriet sagsøgeren om at oplyse, om sagsøgeren
fortsat agtede at anvende ayahuasca-vin i forbindelse med religiøse ritualer, eller om sagsøge-
ren som følge af sundheds- og ældreministeriets afgørelse af 8. januar 2015 ville undlade at
indføre og anvende ayahuasca-vin. sagsøgeren svarede ikke klart på dette, men anførte i brev
af 20. januar 2015, at det fortsat var afgørende for deres religionsudøvelse, at det anerkendes,
at sagsøgeren har ret til at anvende ayahuasca-vin som en del af deres religiøse ritualer. i brev
af 6. februar 2015 anførte ministeriet, at det ville genoptage sagen, hvis sagsøgeren indsendte
en utvetydig erklæring om ikke at ville importere og anvende ayahuasca-vin. sagsøgeren ind-
sendte ikke en sådan erklæring. på denne baggrund finder landsretten det berettiget, at mini-
steriet lagde til grund, at sagsøgeren fremover vil importere og anvende ayahuasca-vin og
dermed overtræde lovgivningen om euforiserende stoffer, hvilket vil være i strid med sæde-
ligheden eller den offentlige orden.
landsretten finder ikke, at ministeriets afslag på at godkende sagsøgeren som menighed i sig
selv udgør et indgreb i sagsøgerens frihed til at udøve sin religion. afgørelsen indebærer ikke
en vurdering af eller en indskrænkning i sagsøgerens religionsudøvelse, herunder friheden til
at udøve sin religion gennem ”gudstjeneste”. der foreligger derfor ikke et indgreb i sagsøge-
rens religionsfrihed eller en overtrædelse af danmarks internationale forpligtelser.
landsretten frifinder herefter kirkeministeriet for de af sagsøgeren nedlagte påstande.
sagsomkostninger
ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over sa-
gernes værdi taget hensyn til sagernes omfang og varighed samt sagernes principielle be-
tydning. landsretten har endvidere lagt vægt på, at de sagsøgte har været repræsenteret ved
samme advokat.
                                    thi kendes for ret:
                                           - 45 -
sundheds- og ældreministeriet frifindes.
kirkeministeriet frifindes.
statskassen betaler sagsomkostninger for landsretten til sundheds- og ældreministeriet med i
alt 30.000 * kr.
nordens céu sagrado skal betale sagsomkostninger for landsretten til kirkeministeriet med i
alt 30.000 kr.
de idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14 dage
efter denne doms afsigelse.
*berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1, den 16. marts 2017.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark