text:
                                            udskrift
                                                 af
                                 østre landsrets dombog
                                           ____________
                                               dom
afsagt den 15. juni 2012 af østre landsrets 6. afdeling
(landsdommerne ulla langholz, ole græsbøll olesen og mikael friis rasmussen (kst.)).
6. afd. nr. b-727-11:
as fond
(advokat christian harlang)
mod
civilstyrelsen
(kammeradvokaten v/advokat m. gregers larsen)
denne sag er anlagt ved københavns byret den 15. december 2010 og ved kendelse af 2.
marts 2011 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagens hovedspørgsmål er, om der foreligger sådanne svigtende forudsætninger med hensyn
til muligheden for at realisere fondens formål, at sagsøgeren, as fond, har ret til at blive op-
løst, således at fondens midler tilbageføres til stifterens dødsbo. der er herunder spørgsmål
om, hvordan vedtægtens formålsbestemmelser skal forstås.
as fond har nedlagt påstand om, at sagsøgte, civilstyrelsen, skal anerkende, at as fond har
ret til at blive opløst, og at fondens midler skal tilbageføres til as dødsbo, subsidiært at civil-
styrelsen er uberettiget til at pålægge fonden at ændre sit primære formål i vedtægternes pkt.
3, stk. 1-3, som sket ved afgørelse af 20. august 2010, og at uddeling til et eller flere af de
subsidiære formål i vedtægternes pkt. 3, stk. 4 og 5, er uberettiget, før der er meddelt uddeling
indenfor det primære formål, og mere subsidiært at uddeling til et eller flere af de subsidiære
                                               - 2 -
formål i vedtægternes pkt. 3, stk. 4 og 5, er uberettiget, før der er meddelt uddeling indenfor
det primære formål.
civilstyrelsen har principalt påstået as fonds subsidiære påstand afvist og i øvrigt frifindelse,
subsidiært frifindelse.
as fond har påstået frifindelse over for civilstyrelsens afvisningspåstand.
sagsfremstilling
a født …, der selv var sindslidende, bestemte ved testamente oprettet for notaren den 5. de-
cember 1990, at 10 % af den ved hans død efterladte formue skulle tilfalde ”… fond for per-
soner med specielle sindslidelser”. efter testamentet skulle resten af hans formue fordeles i
henhold til den til enhver tid gældende arvelovgivning. formålet i den nævnte fond, som a
havde stiftet tidligere, er at yde økonomisk støtte til personer, der lider af de specielle sindsli-
delser, for hvilke der ikke eksisterer medicin.
der blev iværksat samværgemål for a, og den 15. januar 1998 blev advokat c beskikket som
samværge til varetagelse af as økonomiske forhold.
af notat af 21. juni 1999 udfærdiget af kontorchef i københavns amts social- og sundheds-
forvaltnings voksenafdeling, b, fremgår:
      ”tilbud om nyt botilbud til sindslidende
      mandag den 14. juni 1999 afholdt [b] møde med advokat c (), der har henvendt
      sig til københavns amt på vegne af en klient [a], der har udtrykt ønske om at fi-
      nansiere opførelsen af et botilbud til sindslidende.
      klienten, der er meget velhavende, er selv kronisk skizofren og er p.t. indlagt på
      psykiatrisk afdeling a på kas x. i den seneste visitationsrunde er klienten blevet
      visiteret til et af amtets botilbud.
      klienten har opstillet to krav i forbindelse med sit tilbud:
      • botilbudet skal etableres i x kommune, hvor klienten er bosiddende.
      • klienten skal selv have anvist en plads på botilbudet.
      efter at have fået uddybet klientens tilbud, orienterede [b] om amtets planer og
      ønsker til fremtidige botilbud til sindslidende.
                                                - 3 -
      på den baggrund skitseredes følgende grundlag for videre drøftelser om en even-
      tuel realisering af tilbudet:
      • botilbudet oprettes som et botilbud efter § 92 i lov om social service med 24
        pladser til gruppen af ikke-udadreagerende, normalt begavede kronisk skizo-
        frene.
      • botilbudet opføres efter amtets gældende bygningsstandard for nyopførte psyki-
        atriske botilbud
      • botilbudet normeres personalemæssigt efter samme retningslinjer og drives i øv-
        rigt som amtets øvrige botilbud.
      • botilbudet opføres af en fond, der oprettes til formålet af klienten.
      • botilbudet oprettes som en selvejende institution.
      • den selvejende institution indgår driftsoverenskomst med københavns amt,
        hvorefter amtet afholder samtlige udgifter forbundet med driften af botilbudet.
      • botilbudet opføres i x kommune, hvor klienten er bosiddende.
      • klienten garanteres at få anvist en plads på botilbudet, men vil i øvrigt ikke få
        særstilling på botilbudet
      • i tilfælde af, at botibudet opføres, indarbejdes driftsudgiften tidligst i amtets
        budget for 2002.
      det aftaltes endvidere, at [b] og [c] søger tilslutning hos henholdsvis social- og
      sundhedsforvaltningens direktion og klienten til, at der indledes realitetsdrøftelser
      mellem amtet og klienten/[c] om opførelse af et botilbud som skitseret.”
ved gavebrev af 1. august 2000 overdrog a 25 mio. kr. til as fond, der blev stiftet samme
dag. i gavebrevet, der var underskrevet af a som gavegiver og af c for både gavegiver og
gavemodtager, hedder det bl.a.:
      ”beløbet gaveoverdrages den 1. august 2000, idet det er gavegivers ønske, at det
      overdragne beløb anvendes til almene, velgørende og almennyttige formål, såle-
      des som det fremgår af vedhæftede vedtægter for ”as fond”.
det er oplyst, at det overdragne beløb udgjorde ca. 25 % af as samlede formue på dette tids-
punkt.
vedtægterne for as fond, der samme dag var vedtaget og underskrevet af c og as to sønner,
s1 og s2, er sålydende:
”vedtægter
1.    navn
1.1. fondens navn as fond.
2.    hjemsted
                                             - 4 -
2.1. fondens hjemsted er københavns kommune.
3.   formål
3.1. fondens formål er som almennyttig og almen velgørende fond at støtte og sikre, at
     der primært i x kommune, subsidiært i andre kommuner i danmark opføres ejen-
     domme i form af bofællesskaber eller lignende institutioner, der varetager interes-
     serne for psykisk handicappede, der af de relevante myndigheder diagnostiseres,
     således at de ikke henfører under den kommunale akutte pleje, men henhører un-
     der den amtskommunale langtidspleje. støtten ydes enten direkte ved erhver-
     velse/opførelse af førnævnte bebyggelser og/eller ved ydelse af tilskud til samme.
3.2. fonden yder ikke støtte til opførelse af bebyggelse til varetagelse af behandling og
     /eller pasning af psykisk handicappede, såfremt disse må anses som ”stofmisbru-
     gere” i bred forstand, hvad enten den psykiske lidelse er forårsaget af stofmisbru-
     get eller stofmisbruget finder sted uafhængigt af den psykiske lidelse.
3.3. det er som udgangspunkt ikke fondens formål at forestå selve driften af bofælles-
     skaberne, idet selve driften overlades til de relevante myndigheder p.t. amtskom-
     munerne.
3.4. fondens subsidiære formål er at yde tilskud til (kommunale) foranstaltninger for
     sindslidende primært i x kommune. det kan fx være bofællesskaber, der henhø-
     rer under kommunens ansvar i henhold til lovgivningen, dagcentre, væresteder
     eller lignende.
3.5. fondens midler kan endvidere anvendes til dygtiggørelse af personale, der arbej-
     der indenfor de under pkt. 3.1-3.4 nævnte bofællesskaber, dagcentre m.v. samt på
     sygehuse fx i form af kurser, skoleophold m.v.
4.   fondens midler
4.1. fondens midler, der ved oprettelsen af denne vedtægt andrager kr. 25.000.000,00
     og foreligger i form af kontanter og/eller værdipapirer hidrører fra gave indbetalt
     af fondens stifter, a.
4.2. af fondens årlige nettoindtægter kan efter bestyrelsens bestemmelse henlægges
     indtil 25 % til de bundne aktiver.
5.   stifteren
5.1. den til enhver tid siddende fondsbestyrelse skal sikre, at det ved førstnævnte
     driftsaftale/r med de relevante myndigheder og/eller ved tinglysning på selve bo-
     fællesskabets egendom sikres, at fondens stifter så længe han lever og så længe
     han ønsker at bo og opholde sig i bofællesskabet har adgang hertil på lige økono-
     miske vilkår med bofællesskabets øvrige beboere. fondens stifter skal således
     ikke sikres en friplads, men alene en plads.
6.   anbringelse af midler
                                              - 5 -
6.1. fondens kapital skal placeres i fast ejendom, således som overfor beskrevet, men
     kan tillige placeres i værdipapirer i overensstemmelse med de af justitsministeriet
     fastsatte regler herom.
6.2.  midlerne anbringes til administration i anerkendt forvaltningsafdeling.
7.   anvendelse af midler
7.1. bestyrelsen skal tilstræbe, at fondens midler såvel grundkapital som afkast anven-
     des i henhold til formålet. såfremt et allerede etableret bofællesskab ønsker
     om/eller tilbygninger gennemført eller eventuelt ønsker, at gennemføre enkeltstå-
     ende projekter med bofællesskabets beboere, kan der søges herom, ligesom
     fondsbestyrelsen vil være berettiget til at udlodde til de nævnte formål, eventuelt
     med en efterfølgende regulering af administrationsaftalen til følge.
8.   fondens ledelse
8.1. fonden ledes af en bestyrelse på tre medlemmer.
8.2. fondens første bestyrelse består i overensstemmelse med fondsstifterens ønsker af
     -advokat c, …, 1151 københavn k.
     -s1,
     -s2
8.3. hvert bestyrelsesmedlem udpeger sin efterfølger, som samtidig fungerer som sup-
     pleant. den udpegede efterfølger skal godkendes af mindst 1 af de øvrige besty-
     relsesmedlemmer. såfremt godkendelse ikke kan indhentes, udpeges den pågæl-
     dendes efterfølger af fondsmyndighederne.
8.4. fonden tegnes af bestyrelsesformanden.
9.   fondens bestyrelse
9.1. bestyrelsen vælger af sin midte en formand. første formand er advokat c.
9.2. bestyrelsens beslutning træffes ved simpel stemmeflerhed.
9.3. bestyrelsen kan fastsætte en forretningsorden.
9.4. det påhviler bestyrelsen at føre en protokol.
9.5. der tillægges bestyrelsens medlemmer et vederlag for deres arbejde.
     vederlaget fastsættes hvert i år i henhold til gældende regler herom.
9.6. til at administrere fonden vælger bestyrelsen en administrator. arbejdet som
     administrator vedlægges særskilt. første administrator er advokat c.
10.  fondens formue
                                                - 6 -
10.1. over fondens formue indtægter og udgifter aflægger bestyrelsen hvert år et regn-
      skab. fondens regnskabsår er kalenderåret. første regnskabsår er dog 1. august-
      31. december 2000.
10.2. fondens regnskaber revideres af en statsautoriseret revisor. fondens første revisor
      er statsaut. revisor jan grothen.
11.   ændringer
11.1. såfremt lovgivningen måtte ændre reglerne om behandling/bomulighed for
      sindslidende samt de administrative regler for, hvem der rent faktisk forestår før-
      nævnte arbejde, er bestyrelsen til enhver tid bemyndiget til at træffe beslutning,
      der efter de ændrede regler i videst muligt omfang opfylder fondens formål.
11.2. måtte udviklingen i samfundet og lovgivningen føre til, at eksisterende bygninger
      i en enhver form henstår ubenyttede, er bestyrelsen berettiget til at søge bygnin-
      gerne realiseret bedst muligt.
11.3. sker dette, er bestyrelsen berettiget til at fortsætte det almen velgørende arbejde
      for de i formålsparagraffen beskrevne sindslidende på anden tilsvarende vis.
11.4. beslutning om ændring af fondens vedtægter kræver enstemmighed i bestyrelsen.
11.5. såfremt bestyrelsen skønner, at fondens formål ikke kan opfyldes, kan bestyrelsen
      bestemme, at fonden opløses. til sådan beslutning kræves enstemmighed, ligesom
      fondsmyndigheden og justitsministeriets tilladelse kræves, jf. fondslovens § 32.”
der er mellem parterne enighed om, at fonden i tiden efter stiftelsen udfoldede de fornødne
bestræbelser for at søge at realisere fondens formål om placering af et bofællesskab i x
kommune, herunder førte forhandlinger med kommunen og førte en retssag mod ... for at
erhverve en byggegrund i x kommune, hvilket imidlertid ikke er lykkedes.
under den nævnte retssag, hvor ... ved østre landsrets dom af 25. februar 2004 blev frifundet
for en påstand om, at ... til as fond skulle tilskøde en bestemt grund i x kommune, forkla-
rede b bl.a.:
      ”at han havde kontakt med advokat c i sin egenskab af kontorchef i voksenafde-
      lingen i københavns amt, der bl.a. tager sig af botilbud til voksne med vidtgå-
      ende handicaps. forudsat en fornuftig driftsaftale havde amtet accepteret opførel-
      sen af bofællesskabet. forud havde man drøftet spørgsmålet i cirka 2 ½ år, og det
      var løbende blevet forelagt på højere niveau i det amtslige system. til sidst var
      man nået til en model, hvor amtet var bygherre i partnerskab med fonden.”
                                                - 7 -
ved brev af 17. august 2005 ansøgte advokat c på as fonds vegne civilstyrelsen om tilla-
delse til opløsning af fonden. i ansøgningen var bl.a. anført:
      ”som advokat for og bestyrelsesmedlem i ovennævnte fond tillader jeg mig at
      rette henvendelse til civilstyrelsen, idet virkelighedens forhold ikke har udviklet
      sig i gunstig retning for gennemførelsen af fondsformålet, hvorfor der herved sø-
      ges om fondens opløsning og tilbageførsel af fondsmidlerne til fondsstifteren.
      igennem ca. 25 år har jeg været advokat for fondsstifteren a, og før det var min
      fader advokat for a fader, hr. f, på hvilken baggrund jeg har et ualmindeligt godt
      kendskab til familien og a.
      uheldigvis blev a i de unge år angrebet af/ramt af skizofreni i meget svær grad,
      hvorfor han i stor del af den tid, jeg har kendt ham, har været fast indlagt på
      vekslende sygehuses psykiatriske afdelinger, mestendels nordvang, kas glo-
      strup og kas x.
      i de sidste mange år har a været tilknyttet kas x, bl.a. og ikke mindst fordi hans
      forældre boede i x kommune, hvilket skabte mulighed for ophold uden for hos-
      pitalet hos dem.
      imidlertid er kas xs psykiatriske afdeling i princippet kun for ”akut”-patienter,
      og således ikke indrettet til længerevarende, permanent ophold for sindslidende.
      a er grundet aktie- og ejendomsbesiddelser og betydelig arv fra familien ganske
      velhavende, og da han for år tilbage blev visiteret til permanent ophold i bofælles-
      skab (det relativ faste tilknytningsforhold til kas x måtte derfor opgives), fostre-
      des ideen om etablere/danne et bofællesskab i x kommune, hvor min klient
      kunne bo.
      et sådant døgnbemandet bofællesskab for sindslidende er meget kostbart i drift,
      men det lykkedes at træffe aftale med københavns amt om, at amtet ville forestå
      den fremtidige drift af et sådant bofællesskab.
      jeg havde via kuben a/s´s ejendomsselskab boplan a/s fået meddelelse om, at
      ... havde et stykke jord ved ... station til salg, hvorfor der her var en enestående
      mulighed for etablering af et bofællesskab for sindslidende.
      med tanke på fremtiden og den praktiske gennemførelse af byggeriet/projektet,
      der bl.a. skulle resultere i livstidsbolig for min klient i de vante omgivelser i x
      kommune og endda særdeles velplaceret ved ... have, blev as fond en realitet.
      as sønner, den yngste hjerneforsker ved universitetet i … – s2 – og den ældste,
      tandlæge og kæbekirurg, praktiserende i … – s1 – blev på as specifikke
      anmodning udpeget som bestyrelsesmedlemmer, og også de syntes naturligvis, at
      ideen om et trygt og godt – døgnbemandet – hjem for deres fader var en rigtig god
      ide.
                                                 - 8 -
       …
       i de ca. 5 år fonden har eksisteret, har der, som det fremgår, været arbejdet intenst
       på at muliggøre fondsformålet – et bofællesskab i x kommune med bl.a. in-
       stitutionsbyggeri til a.
       …
       a er nu fyldt 61 år og med den ovennævnte indstilling til bofællesskabsplanerne,
       som x kommune tilsyneladende lægger for dagen, er det fondsbestyrelsens op-
       fattelse, at fondsformålet kun meget vanskeligt kan opfyldes og i hvert fald kun
       kan opfyldes efter gennemførelsen af yderligere retstvister, hvilket betyder en
       øget aldring af fondsstifteren.
       fondsstifterens hæderværdige intention var udover at sikre sig selv en behagelig
       bolig til sit otium nu og i fremtiden at tilgodese andre ligestillede (sindslidende)
       med bofællesskab i x kommune.
       realiteten er, at dette ikke kan lade sig gøre.
       udover fondsstifterens skuffelse har han dog tilsluttet sig den samlede fondsbesty-
       relses anmodning til civilstyrelsen om, at fonden opløses, og midlerne tilbagefø-
       res til fondsstifter.
       fonden har ikke været aktiv som uddelende fond, idet alle midler er blevet afsat
       til det primære fondsformål, der har været opførelsen af bofællesskabet i x kom-
       mune.
       ….”
civilstyrelsen afslog ansøgningen ved afgørelse meddelt i brev af 17. februar 2006, hvori det
bl.a. hedder:
       ”efter § 32, stk. 1, 2. pkt., i fondsloven, kan fondsmyndigheden efter indstilling
       fra bestyrelsen tillade, at en fond, hvis midler ikke står i rimeligt forhold til for-
       målet, opløses ved uddeling af kapitalen. opløsning kan endvidere efter praksis
       tillades, hvis det er blevet umuligt eller klart uhensigtsmæssigt at efterleve for-
       målet.
       vi tillader ikke det ansøgte.
       …
       de har i ansøgningen oplyst, at …
       vi har ved afgørelsen lagt vægt på ovennævnte oplysninger og har ikke fundet, at
       betingelserne for at opløse fonden er opfyldt.
                                                - 9 -
       vi har herved særligt lagt vægt på, at fondens formål, som vedtægten er formule-
       ret, også kan opfyldes ved oprettelse af bofællesskaber uden for x kommune, li-
       gesom det fortsat er muligt at efterleve fondens subsidiære formål.”
ved brev af 23. marts 2006 til civilstyrelsen anmodede advokat c på fondens vegne om re-
monstration, idet advokaten yderligere anførte bl.a.:
       ”jeg skal venligst anmode civilstyrelsen om at redegøre for, hvilke betingelser
       der efter civilstyrelsens opfattelse skal være opfyldt for, at opløsning/tilbageførsel
       kan ske.
       …
       såvel ud fra naturlig sproglig forståelse som ud fra stifterens og bestyrelsens for-
       udsætninger skal der således først etableres et bofællesskab i x kommune med
       bopælsmulighed for stifter, før noget andet formål kan komme i betragtning.
       denne forståelse af fondsfundatsen er da også underbygget af det faktum, at fon-
       den/fondsbestyrelsen har kæmpet voldsomt for, at et bofællesskab netop i x
       kommune kunne blive en realitet. dette er sket, uden at der i øvrigt er sket udde-
       linger af nogen som helst art. såfremt civilstyrelsens fortolkning/læsemåde havde
       været tilsigtet, ville uddelinger kunne have været foretaget for mange år siden. det
       har imidlertid aldrig været meningen, at der skulle ske andre uddelinger, før bo-
       fællesskabet i x kommune var en realitet.
       da føromtalte bofællesskab i x kommune, som beskrevet i tidligere henvendelse
       til civilstyrelsen, ikke eller kun meget vanskeligt vil kunne etableres, kan fonds-
       formålet/fondsfundatsen ikke opfyldes.
       afslutningsvis bemærkes, at det i henhold til fundatsens pkt. 11.5 er bestyrelsens
       skøn, der er afgørende for, hvorvidt fondens formål kan opfyldes eller ej.
       efter min opfattelse synes betingelserne for oplæsning/tilbageførsel derfor fuldt
       ud at være til stede, og når det samtidig tages i betragtning, at der ingen modstå-
       ende hensyn er, bør tilladelse hertil gives.”
civilstyrelsen fastholdt ved brev af 14. juni 2006 afgørelsen af 17. februar 2006, idet styrelsen
bl.a. anførte:
       ”efter en fornyet gennemgang af sagen fastholder vi afgørelsen af 17. februar
       2006 samt begrundelsen for denne. vi er således fortsat af den opfattelse, at fon-
       dens formål, således som vedtægten er udformet, også kan opfyldes ved oprettelse
       af bofællesskaber uden for x kommune, ligesom det forsat er muligt at efterleve
       fondens subsidiære formål.
                                                    - 10 -
       de har videre anmodet civilstyrelsen om at redegøre for, hvilke betingelser der
       efter styrelsens opfattelse skal være opfyldt for, at opløsning/tilbageførsel kan ske.
       tilladelse til at opløse en fond ved at uddele midlerne til formålet kan opnås, hvis
       fondens midler ikke står i rimeligt forhold til formålet, jf. fondslovens § 32, stk. 1.
       opløsning kan endvidere efter praksis tillades, hvis det er blevet umuligt eller
       klart uhensigtsmæssigt at efterleve formålet. uddelingen af midlerne skal så ske i
       overensstemmelse med det såkaldte ”cy-pres-princip”, hvorefter der skal uddeles
       til formål, der ligger så tæt som muligt på de oprindelige formål.
       for så vidt angår tilbageførsel af midlerne til stifter er det et almindeligt fondsret-
       ligt princip, at en fonds kapital på intet tidspunkt må tilbageføres til stifter eller
       hans nære familie, hverken som legatportioner eller som tilbagebetaling ved fon-
       dens opløsning. vi kan i den forbindelse henvises til lennart lynge andersen:
       fra stiftelse til fond, gads forlag 2002, side 206:
           ”en fonds midler skal være (bindende) udskilt fra stifterens midler. dette skal formelt ske
           ved fondens stiftelse, og midlerne må ikke efterfølgende (kunne) føres tilbage til stifteren.
           man har ofte talt om ”krympereglen”, og mere rammende kan det næppe siges”.
       forholdet reguleres tillige af fondslovens § 31, stk. 1, hvorefter bestyrelsen ikke
       kan tillægge bl.a. stiftere andre ydelser end et vederlag, som ikke må overstige,
       hvad der anses for sædvanligt efter hvervets art og arbejdets omfang.”
ved brev af 8. november 2006 rettede s1 henvendelse til civilstyrelsens direktør og anførte
bl.a.:
       ”jeg tillader mig hermed at rette henvendelse til dem vedrørende vores ansøgning
       om at nedlægge as fond. som stifteren as ældste søn, og bestyrelsesmedlem af
       fonden, vil jeg her forsøge at redegøre for de omstændigheder der er baggrunden
       for fondens dannelse, og for de omstændigheder som nu gør, at fonden ikke kan
       leve op til sit formål.
       …
       efter at have boet flere år på den psykiatriske skadestue, så det ud til, at han mu-
       ligvis aldrig ville få en permanent plejehjemsplads, samtidig med at x amtssyge-
       hus pressede på for at få ham flyttet væk fra den psykiatriske skadestue. for at
       løse a´ akutte bopælsproblem opstod ideen derfor om at oprette en fond, med det
       formål at bygge et psykiatrisk bofællesskab i x, hvor han kunne bo og blive pas-
       set. samtidig kunne dette bofællesskab løse den ligeledes håbløse boligsituation
       for en række andre patienter fra den psykiatriske skadestue i x, som min far fort-
       sat gerne ville bo sammen med. skønt min far ønskede at hjælpe sine medpatien-
       ter, var det imidlertid klart, at fonden kun skulle støtte et bofællesskab, hvor han
       selv boede, som det fremgår af fondsvedtægternes sektion 5.1.
                                               - 11 -
      advokat c havde inden fondens dannelse reelt færdigforhandlet køb af en glim-
      rende byggegrund tæt ved ... have i ..., et sted min far holder meget af. fondska-
      pitalens størrelse blev derefter beregnet efter udgifterne ved opførelse af bofælles-
      skabet, og et mindre beløb til driften, hvilket statsamtet havde indviliget i at va-
      retage. ydermere blev kapital sat til side til fondens ”subsidiære” formål, fonds-
      vedtægternes sektion 3.4, hvilket opstod efter ønske fra min far om, at fonden
      skulle kunne støtte købet af en bus, så der kunne organiseres ekskursioner for bo-
      fællesskabets beboere.
      eftersom min fars ønsker og handlinger undertiden har været uberegnelige, var
      det en bekymring for bestyrelsen, hvorvidt der senere kunne opstå problemer med
      at opfylde fondens formål. dette er reflekteret i vedtægternes punkt 11.5, hvilket
      omhandler muligheden for nedlæggelse af fonden efter bestyrelsens og civilsty-
      relsens godkendelse.
      alt så imidlertid ud til at gå i orden, indtil byggeriet af bofællesskabet blev bloke-
      ret af x kommune. ligeledes viste det sig umuligt at bygge andetsteds i kommu-
      nen, på trods af cs ihærdige forsøg herpå gennem flere år.
      i 2004 blev min far tvunget til at flytte fra den psykiatriske skadestue i x, til et
      psykiatrisk plejehjem i .... efter nogen tøven i begyndelsen, er han nu faldet godt
      til i de nye omgivelser, har ikke ytret noget ønske om at fortsætte planerne med
      bofællesskabet, og synes at have opgivet sin tidligere stærke tilknytning til områ-
      det omkring .... da han er 63 år, og har lidt en omtumlet tilværelse, mener vi at det
      er i hans bedste interesse at blive boende i sit nye hjem, da det vil være traumatisk
      for ham at skulle flytte fra sine vante omgivelser igen.
      grundet de uforudsigelige begivenheder efter fondens dannelse, nemlig 1) at det
      er umuligt at bygge et psykiatrisk plejehjem i x pga. lokalpolitisk modvilje, og 2)
      at min fars bopælsproblem i mellemtiden er blevet løst, mener jeg, at det vil være
      umuligt at efterleve fondens formål, hvilket var at støtte byggeriet af et specifikt
      bofællesskab i x til min far. det har aldrig været meningen, at fonden skulle
      støtte bofællesskaber, hvor min far ikke bor, eller at fonden udelukkende skulle
      støtte de subsidiære formål, som jeg ikke mener står i rimeligt forhold til fondens
      midler. i stedet for at være tvunget til at bruge fondens midler til formål, som al-
      drig har været stifterens eller bestyrelsens mening, ser alle parter hellere fonden
      nedlagt.
      jeg håber at de har forståelse for, at min fars sygdom gør det uhyre vanskeligt at
      træffe dispositioner for ham, og at de tager sagens usædvanlige omstændigheder i
      betragtning i deres afgørelse.”
den 30. december 2006 døde a.
civilstyrelsen besvarede ved brev af 11. januar 2007 s1s henvendelse, idet styrelsens direktør
meddelte, at de trufne afgørelser måtte fastholdes med de deri anførte begrundelser.
                                                 - 12 -
ved i det væsentlige enslydende breve af henholdsvis 14. august 2008, 29. april, 28. maj, 6.
juli og 23. september 2009 rettede advokat christian harlang på vegne af fonden sålydende
henvendelse til regionerne og flere kommuner:
       ”vedr.: drift af bofællesskab for psykisk handicappede
       som advokat for as fond tillader jeg mig herved at rette henvendelse til regionen
       i følgende anliggende:
       fonden er stiftet i 2000 på grundlag af en gave indbetalt af a, der afgik ved døden
       i 2007. der vedlægges kopi af fondens vedtægter.
       som det fremgår er det fondens formål at støtte opførelse m.v. af ejendomme i
       form af bofællesskaber, der vedtager interesserne for psykisk handicappede.
       tanken med at oprette fonden opstod som følge af, at stifteren selv havde et akut
       bopælsproblem efter at have boet flere år på en psykiatrisk skadestue på x amts-
       hospital, og fonden skulle derfor bygge et psykiatrisk bofællesskab i x. trods
       flere års ihærdige forsøg lykkes det imidlertid ikke fonden at opnå byggetilladelse
       til et bofællesskab i x.
                                                 ------
       for at realisere sit nuværende formål undersøger fonden derfor nu mulighederne
       for at kunne etablere eller støtte et sådant bofællesskab i en anden kommune.
       som det fremgår af formålsbestemmelsens punkt 3.1 er det i den forbindelse også
       betinget,
       at     der foretages myndighedsdiagnosticering, således at det konstateres, at de på-
              gældende beboere ikke henhører under den kommunale akutpleje, men der-
              imod under den amtskommunale langtidspleje, og
       at der ikke er tale om ”stofmisbrug” i bred forstand.
       centralt er det endvidere efter punkt 3.3, at de daværende amtskommuner, nu
       vedkommende region, kan påtage sig at forestå selve driften af vedkommende
       bofællesskab.
       i tilfælde af etablering af et bofællesskab vil fonden årligt være indstillet på at yde
       et driftstilskud stort ca. kr. 1 mio., som fonden dog ifølge gældende fondsretlige
       regler ikke kan forpligte sig til for mere end et eller nogle få år ad gangen. mulig-
       vis vil der kunne ydes en engangsstøtte ved erhvervelse/opførelse af en bebyg-
       gelse. i betragtning af, at fonden råder over begrænsede midler vil dette dog med-
       føre en reduktion af det beløb, der vil være til disposition for ydelse af årligt
       driftstilskud. som således må påregnes at kunne blive mindre end de ovennævnte
       ca. kr. 1.000.000,-.
                                                - 13 -
       regionen anmodes venligst om at oplyse, om man kunne være interesseret i at
       indlede et samarbejde med fonden om realisering af de ovennævnte ideer.
       …”
i enkelte af de pågældende breve var afsnittet om fondens konkrete støttemuligheder formule-
ret således:
       ”i tilfælde af etablering af et bofællesskab vil fonden årligt være indstillet på at
       yde et driftstilskud stort ca. kr. 1 mio., som fonden dog ifølge gældende fondsret-
       lige regler ikke kan forpligte sig til for mere end ét eller nogle få år ad gangen.
       efter bestyrelsens nærmere bestemmelse, kan der formentlig blive tale om en en-
       gangsinvestering ved erhvervelse/opførelse af bebyggelse, under de ovenfor an-
       givne forudsætninger, og/eller ydelse af et årligt tilskud på omkring ca. 1 million
       kr. i betragtning af, at fonden råder over begrænsede midler vil dette dog medføre
       en reduktion af det beløb, der vil være til disposition for ydelse af årligt driftstil-
       skud. som således må påregnes at kunne blive mindre end de overnævnte ca.
       1.000.000,-.”
der er under sagen fremlagt et omfattende materiale bestående af svarbreve mv. fra regioner
og kommuner, øvrig korrespondance mellem advokat christian harlang og de pågældende
myndigheder samt referater af møder afholdt mellem repræsentanter for henholdsvis fonden
og for myndighederne. af dette materiale kan fremdrages følgende vedrørende de enkelte
forespurgte myndigheder, som har forholdt sig til henvendelsen i realiteten:
… kommune
den 30. september 2008 sendte kommunen sålydende brev til advokat christian harlang:
       ”der henvises til brev af 14. august 2008 vedrørende bofællesskaber for psykisk
       handicappede.
       kære christian harlang
       da der jf. telefonisk drøftelse den 22. september 2008, ikke umiddelbart er mulig-
       hed for at støtte ombygning/udvikling af et eksisterende døgntilbud for sindsli-
       dende/psykisk handicappede, skal jeg meddele, at der ikke øvrigt er aktuelle pla-
       ner om nyetablering af bofællesskaber for sindslidende.
       såfremt der eventuelt senere skulle ske ændring i rammerne for anvendelse af
       midlerne hører …kommune naturligvis gerne herom.”
... kommune
                                               - 14 -
i referat af et møde afholdt den 22. april 2009 mellem repræsentanter for kommunen og advo-
katfuldmægtig christian f. jensen hedder det bl.a.:
       ”… det kan ikke påses med fuldstændig sikkerhed, hvorvidt det psykiske handi-
       cap er forårsaget af et stofmisbrug. ms og mn [kommunens repræsentanter] for-
       klarede supplerende, at en person, som efterfølgende måtte udvikle et stofmis-
       brug, herunder et alkoholmisbrug, ikke kan blive pålagt at flytte et andet sted hen.
                                                 ---
       mn forklarede, at rk ser velvilligt på om muligt at opnå lnfs støtte til uddan-
       nelsestilbud til plejepersonalet. der er behov for videreuddannelse og yderligere
       specialisering. plejepersonalet er højt specialiseret.”
... kommune
i forlængelse af et møde nogle dage forinden mellem repræsentanter for kommunen og advo-
kat christian harlang skrev kommunen i brev af 12. maj 2009 bl.a. således til advokaten om
etablering af 20 ældreboliger udelukkende til sindslidende:
       ”der vil ikke blive visiteret borgere, der foruden deres sindslidelse har et aktivt
       misbrug, til boligerne på ... allé. om borgerens sindslidelse derimod er erhvervet
       igennem et alkohol – eller stofmisbrug, jf. pkt. 3.2 i vedtægterne for as fond, vil
       det derimod ikke være muligt at tillægge betydning i forbindelse med visitationen.
       hverken grundlæggende menneskerettighedsprincipper om ligebehandling eller
       bestemmelserne i lov om social service om kommunernes forpligtelse til at tilbyde
       borgere med sindslidelse et botilbud giver mulighed for at skelne mellem årsa-
       gerne til borgernes lidelser.
       for at imødekomme bestemmelsen i fondens vedtægter vil det dog være muligt
       skønsmæssigt at beregne, hvor stor andel af kommunens nuværende boliger til
       sindslidende, der bebos af borgere, hvis sindslidelse udelukkende skyldes et tidli-
       gere misbrug.
       en tilsvarende andel af boliger på ... allé vil herefter i økonomiske henseende
       kunne reserveres til denne målgruppe og dermed adskilles fra den del af boligerne
       som fondsbestyrelsen i as fond har mulighed for at overveje at yde anlægs- og
       eller driftstilskud til.
       som nævnt i e-mail af 1. maj 2009 er projektet om ombygning af boligerne på ...
       allé til sindslidende under bearbejdelse i forvaltningen lige nu. projektet er ikke
       endeligt politisk godkendt, men det er politisk godkendt, at der skal arbejdes på
       sagen.
                                               - 15 -
       boligerne vil blive ombygget/etableret efter reglerne om almene boliger, og bebo-
       erne får en lejekontrakt. vedrørende lejemål gælder de almindelige regler om le-
       jemål. hvis en beboer på et tidspunkt får et misbrug, kan beboeren derfor ikke op-
       siges fra lejemålet på grund af dette. det skal dog bemærkes, at de borgere, som
       bor i kommunens botilbud sjældent får et misbrug, efter de flyttet i botilbud eller
       på anden måde modtager bostøtte eller andre omsorgstilbud fra kommunen.
       hvis dette projekt ikke kan gennemføres, skal der findes en anden ejendom eller
       grund, hvor der kan etableres boliger til sindslidende.
       boliger som etableres i dag til borgere, som har behov for botilbud, etableres ge-
       nerelt efter reglerne almenboligloven.”
... kommune
i det endelige referat af et møde afholdt den 11. september 2009 mellem repræsentanter for
kommunen og as fond ved advokatfuldmægtig christian f. jensen hedder det bl.a.:
       ”der kan ikke skrides konkret ind med udvisning overfor beboere i et § 108- botilbud,
       som måtte udvikle et stofmisbrug i bred forstand, efter de har taget ophold. beboerne er
       beskyttet efter lejelovslignende regler.
       tf[kommunens repræsentant] oplyste, at en jurist i kommunen havde redegjort
       for, at en beboer, der slog ud efter personalet, havde en ubehagelig adfærd, eller
       havde et stofmisbrug i bred forstand ikke kunne opsiges fra et botilbud af disse
       grunde.
                                                 ---
       pt oplyste, at det kunne volde vanskeligheder at afklare, hvorvidt et psykisk han-
       dicap lige netop var forårsaget af et stofmisbrug.
       man ville under visitationsprocessen indhente tilgængelige, relevante helbreds-
       oplysninger i form af eksempelvis patientjournaler. ofte vil det på baggrund heraf
       være relativt klart, om den konkrete borger har været indlagt på en psykiatrisk af-
       deling som følge af stofindtagelse, en særlig belastning (stress, frustration, m.v.)
       eller om vedkommende evt. måtte være genetisk disponeret for psykisk handicap.
       …
       tf forklarede endvidere, at udlejning af boligerne skete efter en ikke nærmere
       fastlagt tidsramme. der var ikke nogen forpligtelse for det almene boligselskab til
       at udleje boligerne til kommunen, ligesom kommunen ikke var forpligtet til at
       leje. tf anførte supplerende, at der rent praktisk ikke sås nogen anden anvendelse
       for boligerne end til botilbud.
       cj [fondens repræsentant] anførte, at fonden næppe kunne give støtte til et sådant
       projekt uden samtidig at betinge støtten af, at der som minimum blev indgået uop-
                                               - 16 -
       sigelig lejeaftale mellem boligselskab og kommune for en ganske langvarig peri-
       ode.”
... kommune
efter forudgående korrespondance blev der afholdt et møde den 14. september 2009 mellem
advokat christian harlang og repræsentanter fra ... kommune. der er ikke fremlagt referat fra
mødet. i et brev af 21. september 2009 skrev kommunen bl.a. således til advokat harlang:
       ”ys brugergruppe i relation til brugergruppen, som kan modtage støtte fra
       as fond.
       …
       brugerne på y er sindslidende. brugere, hvis handicap er misbrug, vil blive hen-
       vist til kommunens misbrugsafdeling under sundhedscentret, som igen er organi-
       seret under sundhed og omsorg; altså et andet fagområde i kommunen.
       til y visiteres der ikke stofmisbrugere. …
       om den psykiske funktionsnedsættelse er forårsaget af et tidligere stofmisbrug, vil
       ikke indgå i vurderingen, idet det er det aktuelle funktionsniveau, som er afgø-
       rende.
       kommunen kan ikke ved visitation af brugere til y foretage en usaglig forskels-
       behandling af personer, der tidligere har været stofmisbrugerere. det afgørende er,
       at personerne aktuelt opfylder betingelserne for at blive visiteret til y. aktive
       stofmisbrugere opfylder ikke kravene for at blive visiteret.”
... kommune
i referat af et møde afholdt den 28. september 2009 mellem repræsentanter for kommunen og
advokat christian harlang hedder det bl.a.:
       ”projekt ”flydedokken” anvendes til patienter med sociale problemer, og herunder
       personer under udøvende misbrug.
       for så vidt angår ...gården og ...gården er det som udgangspunkt ikke patienter
       under udøvende misbrug, og kommunen er vedrørende dette interesseret i et pro-
       jekt fra og med ovennævnte tidspunkt.
       det vil dog næppe være muligt at visitere vedrørende ...gården og ...gården for så
       vidt angår om nogle har psykiske lidelser, der er forårsaget af tidligere stofmis-
       brug, eller i øvrigt har et stofmisbrug, der ikke har forbindelse til den psykiske li-
       delse.
                                                - 17 -
       kommunes repræsentanter bemærkede, at man muligvis godt kunne foretage en
       vis visitation, men det ville være et spørgsmål om kommunens jurister ville finde
       det lovligt, og dette ville kommunen snarest muligt vende tilbage til overfor fon-
       den.”
ved brev af 5. oktober 2009 ansøgte kommunen herefter as fond om midler til etablering af
bosted for borgere med psykiske lidelser, idet kommunen bl.a. anførte:
       ”status på det psykiatriske område i dag
       socialpsykiatrien betjener cirka 250 borgere med sindslidelse.
       da ... kommune i dag ikke kan tilbyde egne døgnboliger til sindslidende borgere,
       er der et stort akut behov for at etablere disse. i en kommune af ...s størrelse er
       der brug for minimum 25 lokalt forankrede pladser. antallet afspejler både det
       faktiske behov samt hvad der er driftmæssigt fornuftigt.
       …
       beskrivelse af påtænkte projekt
       målgruppe
       målgruppen vil være borgere med diagnosticerede sindslidelser og uden aktiv
       misbrugsproblematik. målgruppen defineres således, da kommunen ikke nødven-
       digvis kan vide om borgeren har en misbrugshistorik fra tidligere, men kan på vi-
       sitationstidspunktet sikre sig, at der ikke foreligger en aktiv misbrugsproblematik.
       til borgere med aktive misbrugsproblematikker findes der andre kvalificerede til-
       bud i kommunen – blandt andet den regionale institution flydedokken samt mis-
       brugscentret, hvorfor der sondres skarpt imellem de to grupper.
       i henhold til lov om ligebehandling af borgerne i det offentlige system, vil det
       ikke være muligt for kommunen at foretage en selektion der afdækker, om borge-
       ren er sindslidende grundet tidligere misbrug eller ej.
       de visiterede borgere vil ikke være plejekrævende, da denne gruppe rummes i an-
       dre tilbud i kommunen.”
ved en e-mail af 19. oktober 2009 fra kommunen til advokat christian harlangs kontor blev
det uddybende oplyst, at servicelovens § 107 skulle være grundlaget for botilbuddet, idet der
skulle være tale om midlertidige botilbud af op til 2 - 3 års varighed, og at et botilbud efter
servicelovens § 108 ikke var en del af projektet.
...s regionskommune
                                                - 18 -
efter forudgående korrespondance blev der den 2. oktober 2009 afholdt et møde mellem re-
præsentanter for regionskommunen og as fond ved advokatfuldmægtig christian f. jensen. i
mødereferatet hedder det bl.a.:
       ”vb [regionkommunens repræsentant] oplyste, at personer med sindslidelser, der
       opholder sig i brks nuværende botilbud, kan have haft et tidligere misbrug. vb
       oplyste supplerende, at personer, der opholder sig i brks nuværende botilbud,
       har sindslidelser, som kan skyldes et tidligere misbrug.
       …
       vb: kriteriet for at visitere en borger til botilbud efter § 85 i serviceloven er bor-
       gerens behov. der kan ikke indfortolkes et kriterium vedr. fortidigt eller nutidigt
       stofmisbrug.
       man vil kunne få et botilbud i det planlagte projekt, selv om man har et aktivt
       misbrug, hvis man er i behandling for dette misbrug. …”
fondens myndighedshenvendelser førte ikke i noget tilfælde til et fondsstøttet projekt. fonden
har i sit sammenfattende processkrift af 11. april 2012 sammenfattet resultatet af henvendel-
serne på følgende måde:
       ”som det fremgår af redegørelsen i replikken, har realisering af fondens primære
       formål i samarbejde med den for driften nødvendige og forudsatte offentlige
       myndighed ikke vist sig mulig. navnlig de indgående drøftelser, der har været
       med region …, ...s regionskommune, ... kommune, ... kommune og ... kom-
       mune anskueliggør en konflikt mellem to bindende ”normsystemer”. konflikten
       udgøres i det helt væsentlige af, at formålsbestemmelsens kategoriske krav om at
       yde støtte til psykisk handicappede med behov for langtidspleje overfor det gene-
       relle plejebehov for 1) personer, der alene har behov for akutte eller kortvarige op-
       hold, eller 2) personer, der lider af blandede fysiske og psykiske handicap, eller 3)
       personer med et stofmisbrug i bred forstand, er i modstrid med såvel lovregule-
       rede som uregulerede praktiske og administrative hensyn.
       dertil kommer, at mange kommuner (bl.a. … kommune) har henvist til de lige-
       behandlingsmæssigt alvorlige juridiske problemer, såvel som praktiske uigennem-
       førlighed, som vedtægternes pkt. 3, stk. 2, frembyder.
       sagens bilag … dokumenterer, at sagsøger ikke har juridisk og faktisk mulighed
       for at foretage uddelinger i overensstemmelse med sit primære formål, jf. fundat-
       sens pkt. 3, stk. 1-3.”
på opfordring af fonden har civilstyrelsen under denne sag erklæret, at det ikke gøres gæl-
dende, at henvendelser til flere kommuner ville få andre resultater end dem, der fremgår af
                                                - 19 -
bilagene i sagen, såfremt henvendelserne af fonden blev knyttet til samme – efter civilstyrel-
sens opfattelse vedtægtsstridige – betingelser som i de fremlagte henvendelser.
i begyndelsen af 2009 anmodede civilstyrelsen fondsbestyrelsen om at sørge for, at fonden
indledte uddelingsaktivitet i løbet af året.
ved brev af 12. november 2009 indgav advokat christian harlang på fondsbestyrelsens vegne
ansøgning til civilstyrelsen om godkendelse af opløsning af fonden, således at der sker tilba-
geførsel af midlerne til stifterens bo, der herefter reassumeres. i ansøgningen var bl.a. anført:
      ”der har i forbindelse med fondens bestræbelser på at bringe stifterens vilje til
      gennemførelse været udført en betydelig undersøgelsesvirksomhed m.v. med hen-
      blik på at fremfinde egnede projekter m.v.
      det har måttet konstateres, at sådanne projekter ikke ligger indenfor det mulige på
      det foreliggende retlige grundlag. endvidere har praktiske forhold vist sig at stille
      sig hindrende for realiseringen af fondens formål.
      …
      1.2 bestemmelsernes fortolkning.
      …
      ifølge de foreliggende oplysninger ønskede stifteren at tilgodese formål stort set
      svarende til egne behov. formålsbestemmelsen er formuleret på en sådan måde, at
      den ville dække sådanne behov generelt, men altså forstået som støtte til andre
      personer i stort set samme sygdoms- og dermed behandlingsmæssige situation.
      der er til fondens efterlevelse af disse ønsker udformet primære formål, jf. pkt. 3,
      stk. 1 – 3, og subsidiære formål, jf. 3, stk. 4 – 5. de subsidiære formål er som
      ikke-sideordnet de primære netop underordnet dem. de subsidiære formål kan
      derfor alene bringes til opfyldelse, enten sammen med det primære formål jf. pkt.
      3, stk. 1 – 3, eller efter opfyldelse af det primære formål er sket.
      …
      2. fondens tilblivelse.
      …
      a blev i 2004 visiteret til ophold på et psykiatrisk plejehjem i ..., og var derfor
      nødt til at fraflytte amtssygehuset. det lykkedes ham efter en periode at falde godt
      til i de nye rammer, hvorfor det oprindelige formål med oprettelsen af fonden reelt
      set allerede på dette tidspunkt var bortfaldet.
                                               - 20 -
       …
       4. mulighederne hos andre kommuner og amter, nu regioner.
       på foranledning af civilstyrelsens anvisninger om at søge formålet opfyldt ved
       opførsel af bofællesskab i andre kommuner end x, har fonden henvendt sig aktivt
       til 12 kommuner landet over og samtlige landets regioner.
       det har intet tilfælde været muligt at opnå en positiv tilkendegivelse om mulighed
       for samarbejde med fonden til opfyldelse af dens formål.
       de besvarelser, fonden har modtaget, har som det helt gennemgående haft ind-
       vendinger overfor de grundlæggende betingelser i fundatsen af enten juridisk ka-
       rakter eller af praktiske karakter.
       kommunernes besvarelse har endvidere båret præg af, at det generelt er de samme
       juridiske og praktiske forhindringer, der gør sig gældende uanset forskelle i geo-
       grafisk placering og indbyggertal.
       …
       4.3 bristet forudsætning.
       …
       ved oprettelsen af as fond blev foretaget en ensidig disposition i form af et ga-
       veløfte, hvilket skete under forudsætninger, som i det væsentlige er at genfinde i
       fundatsen. …
       …
       derfor resterer ikke nogen mulighed for at efterleve stifterens oprindelige vilje,
       hvorefter han selv mod sædvanligt vederlag skulle nyde ophold på det til almen-
       heden oprettede bofællesskab.”
i et dokument, der blev underskrevet den 2. december 2009 og sendt til civilstyrelsen, afgav
s1 sålydende erklæring:
…”
       ”undertegnede, s1, erklærer herved, at jeg kan bevidne følgende hændelsesforløb,
       benævnt 1) og 2) nedenfor, vedr. min far, a:
       1)
       min fars sygdom, skizofreni, gjorde, at han konstant havde tvangstanker, hørte
       stemmer, som befalede ham det ene eller andet, som han ikke selv var klar over
                                               - 21 -
       var irrationelt, og som førte til en række uforståelige handlinger. min far havde
       dage, hvor han havde det skidt, og hvor alt han sagde bar præg af hans tvangstan-
       ker, men havde andre dage hvor han kunne virke rationel. imidlertid viste det sig
       undertiden, når man gravede lidt dybere, at selv på de ”rationelle” dage kunne der
       ligger tvangstanker til grund for beslutninger, som umiddelbart virkede rimelige.
       det er derfor vanskeligt at snakke om min fars ønsker, idet dette indebærer en vis
       fortolkning af, hvad der blev sagt og hans senere reaktioner.
       2)
       mit mangeårige kendskab til min far indebærer dog, at jeg kan stå inde for føl-
       gende:
       min far følte sig mest tryg nær sit barndomshjem i ... og boede mere eller mindre
       permanent på den psykiatriske skadestue i x amtssygehus, idet det var umuligt at
       finde en plejehjemsplads i x til ham. da x amtssygehus pressede på for at få ham
       anbragt andetsteds, opstod ideen om at oprette en fond til at bygge et psykriatisk
       plejehjem til ham og nogle af de andre patienter han ønskede at omgås, i x. han
       havde altid været meget interesseret i fast ejendom, havde haft et utal af huse, og
       var derfor til at begynde med meget opstemt og optaget af ideen om byggeriet.
       imidlertid blev det planlagte bofællesskab umuliggjort af påfaldende årsager, som
       efter min opfattelse kan tilskrives en bestemt holdning hos x kommune, og lige-
       ledes viste det sig umuligt at bygge andetsteds i x kommune.
       på et tidspunkt blev min far anbragt på en institution i ..., hvor han følte sig godt
       tilpas efter et stykke tid.
       der er ingen tvivl om, at min fars oprindelige ønske med as fond udelukkende
       var at bygge et sted at bo for ham selv og for de personer, han ønskede skulle bo
       sammen med ham. han havde aldrig i sinde, at der skulle bygges institutioner
       hvor han ikke selv kunne bo, eller give støtte til formål, han ikke selv kunne tage
       del i. jeg diskuterede flere gange situationen vedrørende as fond med ham, efter
       at han var begyndt at føle sig godt tilpas i .... ved en lejlighed sagde han med
       henvisning til as fond: ”lad os lukke den”. denne holdning gav han også udtryk
       for i andre vendinger, flere gange.
       pga. sine tvangstanker udtrykte han dog én enkelt gang frygt for at nedlægge fon-
       den: ” fonde er man nødt til at have”, sagde han. når jeg gravede dybere i, hvad
       han mente med dette, viste det sig, at han følte sig tvunget til at have fonde.
       denne ide havde muligvis sin rod i, at han som yngre havde set sin far oprette
       flere fonde. han udtrykte dog også efter dette tidspunkt ønske om, at fonden
       skulle lukkes.
       som konklusion er det min overbevisning, at min far ønskede as fond nedlagt,
       men muligvis frygtede konsekvenserne på grund af sine tvangstanker.”
civilstyrelsen meddelte afslag på fondens ansøgning ved brev af 20. august 2010, hvori det
bl.a. hedder:
                                              - 22 -
     ”…
     4. civilstyrelsen finder det ikke godtgjort, at stifters forudsætninger for den med
     fondsdannelsen forbundne gavedisposition er bristede. styrelsen har i den forbin-
     delse lagt vægt på det af dem anførte, herunder at samtlige de forvaltningsretlige,
     socialretlige og menneskeretlige regler, de har inddraget, var gældende på tids-
     punktet for fondens stiftelse den 1. august 2000. styrelsen bemærker i den forbin-
     delse, at også udstykningslovens § 16, stk. 1, var gældende den 1. august 2000.
     civilstyrelsen må herefter lægge til grund, at fondens egenkapital er uigenkalde-
     ligt udskilt fra stifters formue i forbindelse med fondens stiftelse.
     5. civilstyrelsen tillader ikke, at fonden opløses.
     afgørelsen er truffet efter § 32, stk. 1, i fondsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 698
     af 11. august 1992 med senere ændringer. det fremgår af § 32, stk. 1, at fonds-
     myndigheden efter indstilling fra bestyrelsen kan tillade, at en fond, hvis midler
     ikke står i rimeligt forhold til formålet, opløses ved uddeling af kapitalen.
     efter praksis kan opløsning endvidere tillades, hvis det er blevet umuligt eller
     klart uhensigtsmæssigt at efterleve formålet.
     civilstyrelsen har lagt vægt på de ovennævnte oplysninger og har ikke fundet, at
     betingelserne for at opløse fonden er opfyldt. styrelsen finder således, at fondens
     midler står i rimeligt forhold til formålet, når henses til, at midlerne efter bestem-
     melsen i vedtægtens pkt. 6.1, kan anbringes i fast ejendom, som opføres eller er-
     hverves til opfyldelse af fondens primære formål efter vedtægtens pkt. 3.1-3.3.
     civilstyrelsen finder det endvidere ikke godtgjort, at fondens primære formål efter
     vedtægtens pkt. 3.1- 3.3 ikke kan opfyldes ved etablering af bofællesskaber eller
     lignende institutioner uden for x kommune. civilstyrelsen er i den forbindelse
     opmærksom på, at det fremgår af vedtægtens pkt. 11.1-11.3, at stifter har forudset,
     at ændrede regler om behandling/bomulighed for sindslidende og/eller ændringer i
     de administrative regler om opgavevaretagelsen kan medføre behov for tilpasning
     af fondens primære formål.
     civilstyrelsen finder endelig, at det er muligt at efterleve fondens subsidiære for-
     mål efter vedtægtens pkt. 3.4 og det supplerende formål efter vedtægtens pkt.
     3.5.”
ved brev af 6. september 2010 anmodede advokat christian harlang civilstyrelsen om at
genoptage behandlingen af sagen.
                                              - 23 -
ved brev af 19. oktober 2010 fastholdt civilstyrelsen det tidligere meddelte afslag, idet sty-
relsen bl.a. anførte:
      ”deres brev af 6. september 2010 indeholder ikke nye faktiske oplysninger af væ-
      sentlig betydning for sagen, og på den baggrund finder civilstyrelsen fortsat, at
      betingelserne for at opløse fonden efter bestemmelsen i fondslovens § 32, stk. 1,
      og den dertil knyttede praksis ikke er opfyldt. der henvises herved til afgørelsen
      af 20. august 2010 og den deri anførte begrundelse. civilstyrelsen finder i den
      forbindelse anledning til at bemærke, at det fremgår af begrundelsen, at styrelsen
      ikke finder det godtgjort, fondens primære formål ikke kan opfyldes ved etable-
      ring ved bofællesskaber eller lignende institutioner uden x kommune.
      civilstyrelsen finder det således fortsat ikke godtgjort, at stifters forudsætninger
      for den med fondsdannelsen forbudne gavedisposition er bristede.
      styrelsen finder endvidere ikke, at deres synspunkter om stifters urigtige forud-
      sætninger (retsvildfarelse) ved stiftelsen kan føre til et andet resultat, allerede
      fordi styrelsen som nævnt ikke finder det godtgjort, at fondens primære formål
      ikke kan opfyldes ved etablering af bofællesskaber eller lignede institutioner uden
      for x kommune.
      uanset ovenstående skal civilstyrelsen bemærke, at det er styrelsens opfattelse, at
      det efter en konkret vurdering af sagens samlede omstændigheder i øvrigt ikke
      ville være rimeligt at pålægge fonden risikoen for stifters eventuelle retsvildfa-
      relse. løftegiver må således som udgangspunkt selv bære risikoen for at have
      misforstået juraen, jf. lennart lynge andersen og palle bo madsen: ”aftaler og
      mellemmænd, 5. udgave 2006, side 189, og de har efter civilstyrelsens opfattelse
      ikke dokumenteret forhold, som kan ændre på dette udgangspunkt.
      civilstyrelsen har noteret sig deres bemærkninger til og fortolkning af styrelsens
      afgørelse af 20. august 2010, som ikke giver styrelsen anledning til at foretage
      yderligere, idet civilstyrelsen i øvrigt kan henholde sig til afgørelsens ordlyd.”
det er oplyst, at as fond siden sin stiftelse ikke har foretaget nogen udlodninger, og at fonden
ved udgangen af 2009 havde en kapital på ca. 32,5 mio. kr.
der under sagen endvidere fremlagt materiale vedrørende to sager, hvor fondsmyndighederne
har godkendt nedlæggelse af en fond og udbetaling af dens midler til stifterne.
forklaringer
der er afgivet forklaring af c, b, s1 og s2.
                                               - 24 -
c har forklaret blandt andet, at han og tidligere hans far har været advokater for a og dennes
familie. han har selv arbejdet for a, der var uddannet civilingeniør, siden starten af
1980´erne. han er senere blevet bekendt med og erfarede også, at as sygdom var voldsomst i
de yngre år, herunder i 1980`erne, hvor a ikke var erhvervsaktiv, men levede af sin betyde-
lige formue, som stammede fra familiens involvering i firmaet z. hans opgaver bestod i at
finde ud af, hvad a ønskede. i samarbejdet med a, der fik mange ideer, som det også er be-
skrevet i erklæringen af 2. december 2009 fra s1, indførte han en langsom beslutningsproces,
der indebar, at han over en længere periode drøftede as ideer med denne for at sikre, at disse
var alvorligt mente ønsker. a havde på et tidspunkt ansat en såkaldt butler og i slutningen af
1980´erne viste det sig, at der forsvandt ca. 30 mio. kr. over et par år, hvilket resulterede i en
domfældelse af den pågældende. en del af sygdommen bestod i, at a, der var født …, også
brugte fornavnet …. omkring 1990 stiftede han …fond for personer med specielle sindslidel-
ser, som ikke skulle omfatte hans egen sygdom. vidnet sidder selv fortsat i bestyrelsen for
denne fond.
a købte over årene flere ejendomme, hvor vidnet måtte hjælpe a med at komme ud af disse
handler. a boede ikke i disse ejendomme. han havde derimod ophold hos sine forældre på en
ejendom på ... i ... og var tilknyttet x amtssygehus. a var dog, når sygdommen var værst,
indlagt på det daværende nordvang i glostrup. i slutningen af 1980´erne købte a to række-
huse på ...vej i ..., hvoraf han selv kunne bo i det ene, mens den ældste søn, s1, boede i det an-
det. a boede i perioder i dette rækkehus efter, at indlæggelserne på nordvang klingede af, og
a i midten af 1990´erne havde fået et godt forhold til den akutte psykiatriske afdeling på x
amtssygehus.
a opholdt sig mere på denne afdeling end i rækkehuset på ...vej, da han gerne ville opholde
sig i mindre rum. as ophold på den psykiatriske afdeling strakte sig over 8-10 år, hvor vidnet
selv mange gange besøgte a. det var hans indtryk, at ledelsen på afdelingen så gennem fingre
med, at a opholdt sig mere eller mindre permanent på en akutafdeling. det var ofte på afde-
lingen, at han drøftede a ønsker med ham sammen med personalet på afdelingen, der tog
kontakt til ham i den anledning. a havde ikke så megen kontakt med sine to sønner, som i
1990´erne boede i udlandet. s2 studerede og arbejdede i england, mens den anden søn, s1,
efter studietiden flyttede til portugal. derfor drøftede a primært sine ønsker med ham. a var
gavmild over for sønnerne og forærede dem store gaver. i 1998 kom a under samværgemål,
                                              - 25 -
hvilket havde sammenhæng med, at der skulle skiftes efter hans forældre, som var døde få år
tidligere. dette ændrede ikke noget praktisk i hans samarbejde med a.
de sidste par år af as ophold på den akutte afdeling x amtssygehus stod det mere og mere
klart, at han måtte væk fra afdelingen. i slutningen af 1990´erne opstod tanken derfor, at hvis
de to store rækkehuse på ...vej kunne konverteres til et døgntilbud med pasning af a, ville det
være den ideelle løsning for ham. a følte sig meget knyttet til x og ... have. a var en ”fonds-
mand” og stiftede samtidig med as fond også en familiefond, som skulle støtte eventuelle
børnebørn. tanken om en fond dukkede op i processen ved samtaler med læger og andre in-
volverede, hvorefter as fond blev stiftet som skræddersyet til a.
i løbet af processen inden stiftelsen etablerede han kontakt med b i københavns amt, som
personalet på den akutte afdeling havde henvist til. han havde drøftelser med b, som var me-
get hjælpsom og fremskaffede eksempler på, hvorledes man havde gjort i andre tilfælde, hvil-
ket han forelagde for personalet på akutafdelingen og for a. b fortalte, at amtet havde brug
for botilbud, men at den endelige afgørelse skulle træffes af politikerne, så det gjalt om at få
lavet projektet så færdigt muligt. det dyre ville være at drive et bofællesskab, hvilket der ikke
var midler til i fonden, hvorfor man var afhængig af amtets drift. i den forbindelse nævnte b
nok tallet 24 for antallet af beboere, og det var det tal, som arkitekter og entreprenører gik ud
fra, bl.a. i forbindelse med forhandlingerne om ...-grunden. det var en overraskelse for alle,
herunder den direkte forhandlingspartner i ..., at denne handel ikke blev gennemført, da ledel-
sen i ... ikke ville acceptere handlen.
formålet med fonden var, at a kunne få en plads i det pågældende bofællesskab, hvor han
forhåbentlig kunne bo en del år, hvorefter andre kunne få glæde af fonden. udkastet til ved-
tægterne har han formentlig vist for alle involvere parter, herunder b og borgmester e, x. han
tror ikke, at man ville have haft noget imod at købe et allerede eksisterende bofællesskab, hvis
det var tidssvarende og i øvrigt opfyldte fondens betingelser, og bestemmelsen om erhver-
velse blev formuleret for at stille bestyrelsen så frit som muligt.
a, der var storryger, var ikke særlig glad for stofmisbrug, og han var ikke interesseret i at lave
et bofællesskab omfattende stofmisbrugere. vedtægtens pkt. 3.2 blev drøftet med personalet
på den akutte afdeling, der ikke så problemer i at holde stofmisbrugere væk fra et bofælles-
                                                - 26 -
skab. det var et klart ønske fra as side, at stofmisbrugere, som a dog ikke nærmere define-
rede, ikke skulle have adgang til det påtænkte bofællesskab, idet der var en forventning om, at
disse kunne behandles bedre andre steder. vedtægtens pkt. 3. 3 havde baggrund i, at der ikke
var midler til drift af bofællesskabet. han fik af civildirektoratet at vide, at han ikke behøvede
tilladelse til at købe en fast ejendom til bofællesskabet. det var et fast ønske fra as side, at
han skulle stilles som andre beboere og derfor skulle betale for sit ophold på lige fod med
dem, således som det fremgår af vedtægtens pkt. 5. han drøftede spørgsmålet om en plads til
a med b, hvilket denne ikke anså for problematisk.
de subsidiære formål i vedtægtens pkt. 3.4 og 3.5 var ikke med i det udkast, som blev vist til
borgmester e i forbindelse med drøftelserne om fondens oprettelse, herunder drøftelserne om
grundkøbet. det subsidiære formål i pkt. 3.4 kom med efter ønske fra borgmesteren for at
”please” denne og er i virkeligheden ikke en del af formålet. der var en klar interesse i at stå
på god fod med borgmesteren, da kommunen skulle refundere en del af opholdsudgifterne.
pkt. 3.5 var et ønske fra a efter samtaler med personalet på akutafdelingen, idet han gerne,
når bofællesskabet var en realitet, ville sige tak til personalet for den pleje, han hidtil havde
fået. det var ikke tanken, at man kunne undlade at oprette et bofællesskab og i stedet anvende
midlerne til de subsidiære formål.
fondens formue blev fastsat i overensstemmelse med, hvad det ville koste at etablere det på-
tænkte bofællesskab, således at der ikke var mange midler i overskud. formuen på 25 mio. kr.
udgjorde 20-25 % af as daværende samlede formue. han kan ikke forestille sig, at a ville
have oprettet fonden, hvis han havde vidst, at bofællesskabet, der stort set på papiret var klart,
ikke ville blive oprettet. han ville i givet fald også selv som samværge have modsat oprettel-
sen af fonden.
da fonden var oprettet, opfattede han og entreprenøren det således, at nogle stak en pind i
hjulet for fonden i forbindelse med overtagelsen af ...-grunden, men entreprenøren havde et
grundstykke i forbindelse med … i ..., som også kunne være egnet til opførelsen af et bofæl-
lesskab. 8-10 dage efter indgivelsen af andragendet om byggetilladelse på dette grundstykke
fik de imidlertid at vide, at dette af planmæssige årsager ikke kunne lade sig gøre. det var
hans klare opfattelse, at kommunen ikke ønskede at medvirke på grund af, at de skulle med-
                                               - 27 -
virke til finansieringen af opholdsudgifterne. fondens bestyrelse søgte herefter, men ikke
særligt intensivt, efter en anden ejendom i x kommune.
da dommen vedrørende ...-grunden faldt, accepterede akutafdelingen ikke længere, at a
kunne blive der, og han kom i 2002/2003 til et bofællesskab i ..., som ikke var tidssvarende og
med små rum. a trivedes imidlertid og opholdt sig der, indtil han blev indlagt kort forud for
sin død. han havde inden as død haft nogle drøftelser om, hvad der skulle ske med fonden,
herunder med s1 om ophævelse af fonden, da det ikke var muligt at finde noget heller ikke i
anden kommune, som a kunne få glæde af. han betingede sig, at der blev talt med a herom,
og han fik fra s1 besked på, at a var enig i, at fonden kunne søges opløst.
han beskæftiger sig med advokat som fondsret og er bekendt med, at fondens formue ikke må
tilbageføres til stifteren, men han måtte, da han sendte ansøgningen om opløsning af fonden,
som advokat varetage fondens og stifterens interesser, og så måtte andre tage stilling til, om
fonden kunne opløses. der var ingen tvivl om, at der var blevet oprettet en fond, og at mid-
lerne var adskilt fra stifterens formue. det kunne ikke gyldigt være skrevet i vedtægterne, at
hvis der ikke kunne stilles en bolig til rådighed for stifteren, skulle a have midlerne tilbage.
det var først, da advokat harlang kom ind i sagen, at der blev taget kontakt til andre kommu-
ner end x. sønnerne deltog i fondens beslutning om at anlægge sag mod civilstyrelsen. han
udtrådte af fondens bestyrelse for ca. 1 år siden, hvor han blev erstattet af advokat harlang.
han så as selvangivelser og godkendte dem, men underskrev dem ikke. afkastet af fondens
formue blev ikke selvangivet af a. han fik først 14 dage før dødsfaldet i december 2006 be-
sked om, at a var alvorlig syg af en kræftsygdom.
b har forklaret blandt andet, at han i … var kontorchef i københavns amts voksenafdeling,
som havde med sociale tilbud mv. til voksne at gøre. han er i dag direktør for …, og hans
daværende opgaver er ved kommunalreformen overført til kommunerne. han husker mødet
den 14. juni 1999 med advokat c på vegne af a. det var en uholdbar situation, at a, der ikke
kunne være hjemme, havde en uformel aftale med akutafdelingen på x amtssygehus om at
overnatte der. han fik det indtryk, at a var en velhavende mand, at man gerne ville skabe en
permanent beskyttet bolig for a, og at man derfor ville finansiere et botilbud, som a allerede
var visiteret til. a var knyttet til x kommune, og det var et krav, at botilbuddet kunne ligge i
                                              - 28 -
x kommune, hvilket amtet ikke kunne garantere. botilbuddet skulle etableres efter servicelo-
vens § 92, nu § 108, hvor kravene blandt andet er, at den pågældende har en psykiatrisk diag-
nose og ikke kan klare sig selv.
der fandt en række møder sted frem til 2001, hvori også deltog blandt en direktør fra amtet.
kravene om etablering i x kommune og om, at a skulle have plads i botilbuddet, anså han
ikke for noget problem, når fonden ville finansiere opførelsen af institutionen, hvis der kunne
findes en grund i x kommune. projektet var også i begyndelsen af 2000 blevet forhåndsgod-
kendt af amtsborgmester …, efter at der havde været en vis skepsis over, at der var involveret
private midler. kravet fra amtet var, at institutionen skulle opføres på helt samme vilkår, som
amtets øvrige institutioner, og at den skulle drives som en selvejende institution med drifts-
overenskomst med amtet, hvilket der var andre eksempler på. amtet fandt det på daværende
tidspunkt passende at etablere institutioner til 24 beboere. kommunen ville ikke involveres i
driften, men skulle blot godkende opførelsen. der var dog tale om delt finansiering af op-
holdsudgifterne, således at hjemstedskommunen og amtet hver især skulle afholde 50 % af
udgiften for den enkelte beboer.
han blev orienteret om fondens bestræbelser på at finde en byggegrund i x kommune, her-
under ...-grunden, som relativt hurtig viste sig at være en relevant mulighed, og amtet havde
ikke bemærkninger til placeringen, men det blev ikke til noget.
vedtægtens pkt. 3. 2 vil være vanskelig at praktisere, da der i den målgruppe, som amtet øn-
skede at bygge en institution til, var en række personer, hvis sygdom havde sammenhæng
med stofmisbrug. stofmisbrugere på institutioner kan give problemer for de øvrige beboere i
form af øget handel med stoffer i området ved institutionen, og dette kan give anledning til
uro. de psykiatriske patienter er de svageste, og de er normalt meget fredelige. han mener
ikke, at der normalt er problemer på sådanne institutioner med personer, der tidligere har væ-
ret stofmisbrugere. han så udkastet til vedtægter, men vedtægtens pkt. 3.4 og 3.5 havde amtet
ingen mening om og var amtet uvedkommende.
a har forklaret blandt andet, at han er ældste søn af a. han er født i 1969, og hans forældre
blev skilt i 1979, efter at hans far havde fået et nervøst sammenbrud. han blev student i 1988
og flyttede da ind i halvt dobbelthus, som hans far ejede på ...vej i x. på daværende tidspunkt
                                               - 29 -
ejede hans far kun den ene halvdel af huset, som han brugte til dagsophold. vidnet boede selv
i huset til sommeren 1998, hvor han flyttede til udlandet. han var blevet tandlæge i 1993 og
havde derefter haft en forskerstilling. efter hans fraflytning købte hans far også den anden
halvdel af huset. han opholdt sig i danmark igen fra 2003, hvorefter han i 2004 permanent
flyttede til portugal, hvor han ejer en tandlægeklinik og er portugisisk gift.
han havde ikke kontakt med sin far fra skilsmissen, og indtil han selv flyttede hjemmefra i
1988, hvor han begyndte at lære sin far at kende som voksen. hans far var da en meget syg
mand, der boede hos sine forældre i .... når hans far havde akutte psykotiske perioder, blev
han indlagt på den psykiatriske skadeskue på x amtssygehus, der lå tæt på hjemmet i ....
hans farmor og farfar døde i 1997, hvorefter huset i ... blev solgt. derefter opholdt hans far
sig mere eller mindre permanent på akutafdelingen, som lagde pres på særligt c for at finde et
permanent sted til hans far, der havde udviklet et personligt forhold til c, hvilket de to sønner
var meget glade for.
med henblik på etablering af et permanent opholdssted til hans far blev det overvejet, om hu-
sene på ...vej kunne bruges hertil, men det gik man bort fra, også fordi hans far ønskede at
være sammen med andre psykisk syge, i hvis selskab han følte sig bedst tilpas. hans far havde
dog en aversion mod personer, som havde noget som helst med stofmisbrug at gøre. han
havde, siden han selv flyttede ind i huset på ...vej, fortalt om uheldige episoder med stofmis-
brugere, herunder nogen, der havde stjålet ting fra ham på institutioner, og måske også smad-
ret et vindue på ...vej. han tror, at aversionen angik alle, der på noget tidspunkt havde haft
noget med stofmisbrug at gøre. det, som hans far var bange for, var, at der var personer, som
havde brug for et fix, og derfor gik ind på hans værelse og stjal penge.
ideen blev derfor et projekt med et bofællesskab på en byggegrund i nærheden af ... have i x,
hvor hans far holdt meget af at komme. de nærmere detaljer med hensyn til vedtægter og be-
løbets størrelse, fik han først kendskab til, da han så vedtægterne. han syntes, at fondsløsnin-
gen var en god ide og en nødvendighed, da akutafdelingen pressede på for at finde en løsning
for hans fars permanente ophold. vedtægtens pkt. 3.4 og 3.5 kendte han ikke noget til ved
fondsstiftelsen, men hans far fortalte senere, at de kom med, da han ønskede, at der skulle
kunne købes en bus til bostedet. hans far ville ikke oprette en fond alene til disse formål, idet
den eneste begrundelse for fonden var at bygge et bosted til ham selv. faderen døde i pludse-
                                                 - 30 -
ligt i december 2006, efter at han dog var blevet en del tyndere. hans far havde imidlertid
ikke ønsket at blive undersøgt, men det viste sig efter indlæggelsen, at han havde kræft.
vidnet drøftede ansøgningen fra 2006 om opløsning af fonden med sin far, efter at det viste
sig, at han var faldet godt til på bostedet i … faderen ønskede, at fonden skulle nedlægges, da
det ikke lade sig gøre at etablere et bosted i x kommune. det var en overraskelse, at hans far
faldt så godt til på institutionen i .... da ansøgningen førte til et afslag, besluttede fondens be-
styrelse at iværksætte en undersøgelse af, om fondens formål kunne realiseres et andet sted.
s2 har forklaret blandt andet, at han, der er født i 1977 i …land, hvor hans forældre opholdt
sig om vinteren, er den yngste af as 2 sønner. hans forældre blev skilt, da han var 1 eller 2 år
gammel. han husker først sin far, da han som 13 eller 14-årig mødte ham hos sine bedstefor-
ældre, hvor faderen opholdt sig. i 1995 flyttede han til frankrig, hvor han færdiggjorde sin
gymnasieuddannelse, hvorefter han flyttede til …land, hvor han tog en bachelorgrad i ekspe-
rimentel psykologi. han har siden arbejdet som hjerneforsker, herunder i …, og han bor nu
igen i …. han har aldrig haft indtryk af, at hans far var et sundt menneske, men det var op og
ned. man kunne ind i mellem have en fornuftig samtale med ham, hvor han var nogenlunde
klar. han hørte, at hans far ikke kunne være på x amtssygehus, men fik lov til at være der,
mens der blev undersøgt alternative muligheder. i slutningen af 1990´erne så det ud til, at den
bedste løsning var, at hans far fik opført et bofællesskab i x, som så skulle drives af amtet og
kommunen. vidnet syntes selv, at det var en god løsning.
han var ikke med til at skrive vedtægterne, men havde et møde med advokat c omkring tids-
punktet for fondsstiftelsen, hvor han så vedtægterne og arkitekttegninger. han talte ikke med
sin far herom, men hørte fra sin bror og c, at hans far var indforstået. han har aldrig direkte
talt med sin far om dennes holdning til stofmisbrugere, men har i den første periode af fon-
dens levetid fra sin bror og fra c hørt, at hans far ikke ville have noget med stofmisbrugere at
gøre blandt som følge af noget med et indbrud. hans far kunne få sine ideer, som han holdt
fast i. da etableringen af et bofællesskab i x kommune mislykkedes, fik hans far en plads i et
bofællesskab i .... vidnet besøgte sin far, som var faldet godt til der. han talte med sin far om
nedlæggelse af fonden, der ikke længere havde noget formål, og på direkte forespørgsel,
sagde hans far, at fonden skulle nedlægges, men det var ikke noget de talte længe om.
                                              - 31 -
procedure
as fond har til støtte for sin principale påstand gjort gældende, at stifterens forudsætninger
for at foretage den fondsstiftende gavedisposition på daværende tidspunkt var urigtige, fordi
han havde forudsat adgang til lovlig udøvelse af fondens virksomhed, og idet uddeling til
fondens primære formål ville være og er i strid med gældende ret. civilstyrelsen har ved sin
sagsbehandling begået fejl og afgørelserne er mangelfuldt begrundede, hvilket må føre til en
intensiveret prøvelse af sagen.
den offentlige myndighed, som i givet fald skulle forestå driften af det forudsatte bofælles-
skab, ville således ikke lovligt kunne efterleve kravene ifølge vedtægtens pkt. 3, stk. 2, om
ikke at yde støtte til stofmisbrugere i bred forstand, herunder alkoholmisbrugere. stofmisbru-
gere i bred forstand omfatter således både tidligere stofmisbrugere, nuværende stofmisbrugere
og personer, der bliver stofmisbrugere. dette vil være i strid med servicelovens § 108 og den
forvaltningsretlige lighedsgrundsætning, som også indebærer et diskriminationsforbud, jf.
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 14. endvidere vil det være i strid
med almenlejelovens § 85, jf. §§ 81 og 82, hvis en beboer i et bofællesskab opsiges, fordi den
pågældende under opholdet er blevet stofmisbruger.
fonden ville ved at uddele til et offentligt drevet bofællesskab, hvor der opholder sig stofmis-
brugere i bred forstand, krænke sit eget primære formål, hvilket vil være i strid med fondsret-
lige grundsætninger og fondslovens § 29, stk. 1. endvidere vil uddeling til langtidspleje af
psykisk handicappede i overensstemmelse vedtægtens pkt. 3, stk. 1, kunne være i strid med
udstykningslovens § 16, stk. 1.
stifterens forudsætninger for at foretage den fondsstiftende gavedisposition er tillige efterføl-
gende bristede, idet det ikke har været muligt for fonden at opnå positivt tilsagn om at indgå i
et samarbejde om den myndighedsmæssige drift af det bofællesskab, som er forudsat i ved-
tægtens pkt. 3, stk. 3.
stifterens urigtige og bristede forudsætninger var væsentlige for hans vilje til gavedispositio-
nen. disse forudsætninger var kendelige for fonden, og fonden er nærmest til at bære risikoen
for, at disse forudsætninger er svigtede, hvorfor gavedispositionen ikke er bindende. en lovlig
uddeling til fondens subsidiære formål i vedtægtens pkt. 3, stk. 4 og 5, vil i øvrigt alene kunne
                                                - 32 -
ske, hvis lovlig uddeling til et primært formål har fundet sted, og stk. 4 og 5 vil i sig selv være
ulovlige formål, da disse henviser til pkt. 3, stk. 2.
oprettelsen og eksistensen af fonden som følge af den påpegede retsstridighed er ulovlig,
uanset om forudsætningssvigt kan konstateres, og gavedispositionen er som følge af disse
retsstridige forhold ved fondens oprettelse og fortsatte eksistens ugyldig. gaveoverdragelsen
skal derfor tilbageføres, og fonden har således ret til at blive opløst med den virkning, at fon-
dens midler skal tilbageføres til stifterens dødsbo. stifterens ret til at få tilbageført sin gave
under de nævnte omstændigheder må anses for værnet af grundlovens § 73 og den europæi-
ske menneskerettighedskonvention, tillægsprotokol 1, artikel 1.
til støtte for den subsidiære påstand vedrørende pålæg om ændring af det primære for-
mål har fonden gjort gældende, at stifterens forudsætninger er til hinder for, at en æn-
dring af det primære formål, således som civilstyrelsen har pålagt fonden, finder sted.
dette er et indgreb i stifterens ejendomsret til fondens midler og vil være i strid med
den europæiske menneskerettighedskonvention, tillægsprotokol 1, artikel 1. endvidere
vil en lovlig uddeling til fondens subsidiære formål alene kunne ske, hvis lovlig udde-
ling til et primært formål har fundet sted.
fonden har endelig til støtte for den mere subsidiære påstand om anerkendelse af, at ud-
deling til et eller flere subsidiære formål er uberettiget, forinden der er meddelt uddeling
indenfor det primære formål, henvist til det ovenfor anførte om indgreb i stifterens
ejendomsret til fondens midler og om, at uddeling til de subsidiære formål alene vil
kunne ske, hvis lovlig uddeling til et primært formål har fundet sted.
civilstyrelsen har til støtte for sin påstand om frifindelse over for fondens principale påstand
gjort gældende, at et løfte om indskud af kapital i en fond principielt kan være ugyldigt efter
aftalelovens ugyldighedsgrunde, herunder svigtende forudsætninger, men anvendelse af disse
regler må ske under respekt af de fondsretlige grundprincipper. den relativt vide adgang til at
træde tilbage fra et sædvanligt gaveløfte på grund af svigtende forudsætninger kan således
ikke gælde i relation til fondsstiftelser, når det strider mod grundlæggende fondsretlige prin-
cipper om, at en fond ikke må komme stifteren til gode, og at fondskapitalen skal være effek-
tivt adskilt fra stifterens formue, jf. fondslovens § 31 og § 32. det samme gælder, når der efter
                                                 - 33 -
praksis tillades opløsning af en fond, fordi formålsbestemmelserne i vedtægterne ikke eller
kun vanskeligt kan opfyldes eller er blevet uhensigtsmæssige.
bevisbyrden for eksistensen af en forudsætning og for opfyldelsen af betingelserne om væ-
sentlighed, kendelighed og relevans påhviler fonden, der ikke har løftet denne bevisbyrde.
vedtægternes pkt. 3, stk. 2, forhindrer alene optagelse af personer med aktuelt stofmisbrug,
og det bestrides, at stifteren har haft en forudsætning som hævdet af fonden. selv hvis dette
var tilfældet, var stifteren nærmest til at bære risikoen herfor, og gaveløftet er derfor ikke
ugyldigt. det strider ikke mod nogen retsregler eller principper for offentlig forvaltning at
oprette institutioner, der ikke sammenblander aktuelle stofmisbrugere med andre - sårbare –
psykisk handicappede. endvidere er der intet i vedtægterne, der knytter realisering af det pri-
mære formål til, at en del af den fast ejendom kan udlejes i en lang periode, og det er bestridt,
at stifteren har haft en forudsætning herom. en sådan forudsætning ville i øvrigt ikke medføre
ugyldighed.
civilstyrelsen har endvidere bestridt, at fondens primære formål ikke kan realiseres. det
fremgår udtrykkeligt af vedtægterne, at såvel fondens grundkapital som afkastet af dens mid-
ler kan anvendes til etablering af bofællesskaber som omtalt i pkt. 3, hvad enten det sker ved
opførelse af ny bebyggelse eller ved ombygning m.v. af en eksisterende institution. der er
heller intet til hinder for, at et af pkt. 3 omfattet bofællesskab etableres i en bebyggelse, der
også rummer andre institutioner, forudsat, at fondens tilskud eller investering ikke overstiger
den del af udgifterne, der vedrører det bofællesskab, der opfylder fondens formålsbestem-
melse.
der kan yderligere uddeles til det subsidiære og til det supplerende formål i vedtægternes pkt.
3, stk. 4 og 5, før der er uddelt til det primære formål, og det bestrides, at stifter har haft de af
fonden hævdede forudsætninger herom, som i øvrigt ikke ville medføre gaveløftets ugyldig-
hed.
grundlovens § 73 og den europæiske menneskerettighedskonvention, tillægsprotokol 1, arti-
kel 1, er irrelevante for sagen, da gavegiveren ved indskud i en fond har afgivet sine rettighe-
der til fondskapitalen.
                                                - 34 -
civilstyrelsen har endvidere bestridt, at dets afgørelser ikke er tilstrækkeligt begrundede, eller
at der i øvrigt er begået sagsbehandlingsfejl. i tilfælde af ugyldighed af gaveløftet kan stifte-
rens bo ikke få ret til hele fondens formue, men kun til den indskudte kapital, hvorfor fonden
derfor ikke kan opløses, selv om gaveløftet var ugyldigt. således som den principale påstand
er udformet, kan der allerede af denne grund ikke gives fonden medhold deri.
civilstyrelsen har til støtte for sin påstand om afvisning af fondens subsidiære påstand gjort
gældende, at første led i denne påstand hviler på den urigtige gengivelse af civilstyrelsens
afgørelse af 20. august 2010, at det derved er ”pålagt” sagsøger at tilpasse fondens formål. da
påstanden savner fornuftig mening, må den afvises i sin helhed, subsidiært må der ske frifin-
delse, da afgørelsen, som den faktisk er udformet, er fuldt ud hjemlet og lovlig.
til støtte for påstanden om frifindelse over for fondens mest subsidiære påstand har civilrets-
direktoratet gjort gældende, at der i fondens vedtægter, i almindelige fortolkningsprincipper
eller i fondsloven og fondsretlige principper intet er, der understøtter fondens opfattelse af, at
fonden ikke kan uddele til subsidiære eller supplerende formål, såfremt fonden har vanskeligt
ved at opfylde sin udlodningspligt efter fondslovens § 29 til det primære formål. som det
fremgår af civilstyrelsen afgørelser, har fondsbestyrelsen tværtimod pligt til at foretage sådan
uddeling.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten lægger efter bevisførelsen, herunder de afgivne forklaringer, til grund, at as
egentlige formål med gavedispositionen og stiftelsen af fonden var at sikre ham selv et op-
holdssted i x kommune, men at dette alene kunne opnås, hvis der blev stiftet en fond med
den virkning, at andre psykisk handicappede også efter hans død kunne tilgodeses af fonden,
således som dette er nærmere beskrevet i formålet i vedtægtens pkt. 3.
efter vedtægtens pkt. 3, stk. 1, er fondens formål at støtte og sikre, at der primært i x kom-
mune, subsidiært i andre kommuner, opføres ejendomme i form af bofællesskaber eller lig-
nende institutioner for en gruppe nærmere afgrænsede psykisk handicappede. fonden kan
efter pkt. 3, stk. 2, ikke yde støtte til ”opførelse af bebyggelse til varetagelse af behandling
og/eller pasning af psykisk handicappede, såfremt disse må anses som ”stofmisbrugere” i bred
                                              - 35 -
forstand, hvad enten den psykiske lidelse er forårsaget af stofmisbruget eller stofmisbruget
finder sted uafhængigt af den psykiske lidelse.”
landsretten finder, at bestemmelsen i pkt. 3, stk. 2, efter en naturlig sproglig forståelse angår
personer, der har et aktuelt stofmisbrug, således at den ikke omfatter tidligere stofmisbrugere
eller indeholder et krav om, at personer, der under deres ophold på den pågældende institution
måtte udvikle et stofmisbrug, ikke længere kan opholde sig på denne. det er endvidere ikke
ved bevisførelsen godtgjort, at a ved ydelsen af gaven skulle have haft en anden forudsæt-
ning. landsretten har herved særlig lagt vægt på cs forklaring om, at a ikke over for ham
nærmere definerede stofmisbrugere, men mente, at disse kunne få behandling et andet sted,
samt på s1s forklaring om, at hans fars aversion mod stofmisbrugere skyldtes en frygt for kri-
minalitet i denne forbindelse.
det kan ikke anses for at være i strid med den dagældende § 92 i lov om social service (nu
lovens § 108), den forvaltningsretlige lighedsgrundsætning eller diskriminationsforbuddet i
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 14, hvis en offentlig myndighed
vælger at efterleve sine opgaver efter serviceloven således, at personer med forskellige pleje-
og behandlingsbehov, herunder psykisk handicappede, får ophold på hver sin institution af-
hængig af, om de er stofmisbrugere eller ej.
der er endvidere intet grundlag for at anse en realisering af formålet i vedtægternes pkt. 3,
stk. 1, for at være i strid med udstykningslovens § 16, stk. 1, da der ikke ved ophold i et så-
dant bofællesskab stiftes brugsret over et areal i udstykningslovens forstand. endelig kan al-
menlejelovens § 85, jf. §§ 81 og 82, efter det ovenfor anførte om personer, der måtte udvikle
et stofmisbrug under deres ophold i bofællesskabet, ikke anses for relevant.
landsretten finder det herefter ikke godtgjort, at et bofællesskab eller en institution som om-
handlet i vedtægternes pkt. 3 ikke lovligt vil kunne oprettes.
det bemærkes i denne forbindelse, at selv om det blev lagt til grund, at a ved ydelsen af ga-
ven måtte have haft de ovennævnte forudsætninger vedrørende forståelsen af vedtægtens pkt.
3, stk. 2, findes a, hvis rådgiver og samværge affattede vedtægten, ellers hans dødsbo nær-
mest til at bære risikoen for, at disse forudsætninger viste sig ikke at kunne efterleves i praksis
                                               - 36 -
eller at være ulovlige. landsretten har herved også lagt vægt på, at forudsætningerne først er
blevet påberåbt flere år efter fondens stiftelse og efter as død, at disse ikke blev påberåbt, da
fonden før as død ansøgte om opløsning, og at det er i strid med de almindelige fondsretlige
regler, hvis en fonds midler tilbageføres til stifteren eller dennes dødsbo.
på baggrund af den ovennævnte naturlige forståelse af vedtægtens pkt. 3, stk. 2, finder lands-
retten det ikke godtgjort, at det ikke er muligt at realisere fondens primære formål om etable-
ring af et eller flere bofællesskaber for psykisk handicappede. landsretten har herved navnlig
lagt vægt på, at fondens henvendelser til regioner og kommuner er sket på grundlag af en
urigtig forståelse af særligt vedtægtens pkt. 3, stk. 2, og at flere af de adspurgte myndigheder
på trods heraf har udtrykt konkret og relevant interesse i at etablere et samarbejde med fon-
den.
as dødsbo har, da det er ubestridt, at der i øvrigt gyldigt er ydet en gave og stiftet en fond,
herefter ikke ret til at få den ydede gave tilbage, hvorfor det, der er anført om grundlovens §
73 og den europæiske menneskerettighedskonventionen, tillægsprotokol 1, artikel 1, ikke
kan føre til et andet resultat.
landsretten tager derfor ikke fondens principale påstand til følge.
fondens subsidiære påstand hviler på den forudsætning, at civilstyrelsen ved afgørelsen af
20. august 2010 har pålagt fonden at ændre sit primære formål, hvilket efter indholdet af afgø-
relsen ikke er tilfældet. dette kan imidlertid ikke føre til en afvisning af påstanden, men civil-
styrelsen frifindes allerede derfor for denne påstand.
med hensyn til den mere subsidiære påstand finder landsretten, at det hverken efter vedtæg-
tens ordlyd eller fondsretlige principper i øvrigt kan anses for at være uberettiget, såfremt as
fond foretager uddeling til formål nævnt i vedtægtens pkt. 3, stk. 4 og 5, før der er sket udde-
ling til fondens primære formål i vedtægtens pkt. 3, stk. 1. det bemærkes i denne forbindelse,
at det, som anført ovenfor, ikke er godtgjort, at der ikke kan ske uddeling til det primære for-
mål.
landsretten tager herefter civilstyrelsens påstand om frifindelse til følge.
                                             - 37 -
as fond skal betale sagsomkostninger for landsretten til civilstyrelsen med 500.000 kr. ved
fastsættelsen af beløbet, der omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms, er der ud over
sagens værdi taget hensyn til dens omfang, varighed og betydning.
                                  thi kendes for ret:
civilstyrelsen frifindes.
i sagsomkostninger skal as fond betale 500.000 kr. til civilstyrelsen.
sagsomkostningerne skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse og forrentes efter
rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark