text:
                             højesterets dom
                         afsagt onsdag den 20. oktober 2010
sag 48/2009
(1. afdeling)
region sjælland
(tidligere storstrøms amt og vestsjællands amt)
(advokat svend paludan-müller)
mod
dronning ingrids hospital nuuk
ved grønlands selvstyre (tidligere grønlands hjemmestyre)
(advokat michael von kauffmann)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 22. afdeling den 22. december 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, peter blok, jytte scharling, niels
grubbe og hanne schmidt.
påstande
appellanten, region sjælland, der med ankeforbehold har opfyldt landsrettens dom, har ned-
lagt påstand om, at indstævnte, dronning ingrids hospital nuuk ved grønlands selvstyre,
skal betale 2.460.087 kr. med tillæg af procesrente af 1.998.643 kr. fra den 2. oktober 2006 og
af 461.444 kr. fra den 27. december 2006.
dronning ingrids hospital har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
anbringender
region sjælland har ikke for højesteret gjort gældende, at betalingsforpligtelsen for as an-
bringelse på sikringsafdelingen ved amtshospitalet i nykøbing sjælland (tidligere sikrings-
anstalten) og på psykiatrisk hospital risskov påhviler dronning ingrids hospital. det gøres
                                                - 2 -
alene gældende, at den del af hospitalets krav på tilbagebetaling, der vedrører as anbringelse
på sikringsafdelingen i nykøbing sjælland mere end 5 år forud for hospitalets sagsanlæg mod
storstrøms amt den 3. oktober 2006, er forældet efter 1908-loven om forældelse. påstanden
er på den baggrund opgjort til 2.460.087 kr., der er den beregnede betaling vedrørende as
anbringelse på sikringsafdelingen i perioden fra den 15. december 1999 til den 2. oktober
2001.
til støtte for, at denne del af hospitalets krav på tilbagebetaling er forældet, har regionen an-
ført, at der ikke fra det tidligere vestsjællands amt foreligger en skylderkendelse. brevet af 6.
april 2006, hvorved sygehus vestsjælland, psykiatrisk center, meddelte dronning ingrids
hospital, at psykiatrisk center ville følge afgørelsen fra indenrigs- og sundhedsministeriet, er
afgivet under den forudsætning, at betalingsforpligtelsen lå hos storstrøms amt. det var såle-
des en forudsætning, at storstrøms amt hæftede for betalingen.
heller ikke hospitalets indbringelse af spørgsmålet om betaling for indenrigs- og sundheds-
ministeriet kan begrunde, at forældelsen er afbrudt.
det bestrides endvidere, at forældelsesfristens begyndelsestidspunkt blev udskudt på grund af
uvidenhed hos grønlands hjemmestyre (nu grønlands selvstyre) om grundlaget for anbrin-
gelsen af a på sikringsafdelingen. dronning ingrids hospital må have været klar over, at an-
bringelsen skyldtes dommen afsagt af retten i vordingborg, der blev stadfæstet af østre
landsret, hvilket bl.a. ses af de nu fremlagte oplysninger om kontakten til myndigheder i
grønland. tvivl om retlige spørgsmål vedrørende betalingen kan ikke føre til, at begyndel-
sestidspunktet for forældelsen suspenderes efter § 3 i forældelsesloven af 1908.
dronning ingrids hospital har gjort gældende, at hospitalets krav på tilbagebetaling af udgif-
terne til as ophold på sikringsafdelingen i perioden december 1999 til oktober 2001 ikke er
forældet, idet hospitalet har erhvervet vestsjællands amts anerkendelse af at ville tilbagebe-
tale det erlagte beløb for perioden. erkendelsen fremgår af brevet af 6. april 2006 fra vest-
sjællands amt og kreditnotaen af 1. juni 2006. vestsjællands amt har disponeret på egne
vegne, og løftet blev afgivet med viden om, at storstrøms amt ikke ville vedkende sig beta-
lingsforpligtelsen. vestsjællands amt måtte derfor være klar over, at der efterfølgende kunne
                                                - 3 -
opstå problemer med at indkræve beløbet hos storstrøms amt. vestsjællands amt har stilti-
ende givet afkald på at påberåbe sig forældelse af den del af kravet, der måtte være forældet.
forældelsesfristen blev endvidere udskudt efter korrespondancen mellem hospitalet og vest-
sjællands amt i 2004 om, hvem der havde betalingsforpligtelsen, idet dette førte til en aftale
mellem parterne om forelæggelse af spørgsmålet for indenrigs- og sundhedsministeriet. her-
ved har vestsjællands amt givet hospitalet rimelig anledning til ikke at iværksætte yderligere
forældelsesafbrydende processkridt.
dronning ingrids hospital har endelig anført, at forældelsesfristen er suspenderet efter 1908-
lovens § 3, idet hospitalet var i utilregnelig uvidenhed om sit krav. hospitalet fik således ikke
oplysning om det afgørende faktiske forhold – nemlig grundlaget for as ophold på sikrings-
afdelingen – og et sådant kendskab er heller ikke dokumenteret ved de nu fremlagte oplysnin-
ger. forældelsesfristen løber derfor først fra det tidspunkt, hvor hospitalet ved sædvanlig agt-
pågivenhed var i stand til at fordre sit krav betalt. dette tidspunkt er i 2004, jf. jens møller
jensens forklaring.
forældelsesfristen kan i øvrigt tidligst være begyndt at løbe efter den 15. marts 2000, idet
første opkrævning for as ophold på sikringsafdelingen blev sendt ved brev af 15. marts 2000.
supplerende sagsfremstilling
af udskrifter af journaler fra sikringsafdelingen fremgår bl.a., at en socialrådgiver ved amts-
hospitalet i vordingborg i december 1999 orienterede kriminalforsorgen i nuuk samt nuuk
kommune om, at a var overført til sikringsafdelingen. ifølge et brev af 19. juni 2000 har
amtshospitalet i nykøbing sjælland meddelt nuuk kommune, at a blev indlagt som mental-
observand den 16. december 1999, og at han ikke havde fået endelig dom endnu. den 25. ja-
nuar 2001 meddelte en socialrådgiver ved sikringsafdelingen ifølge journaludskrifterne tele-
fonisk kommunen, at a havde fået en anbringelsesdom, og at hans bolig i grønland derfor
kunne opsiges.
af et referat af et møde afholdt den 13. juni 2001 mellem dronning ingrids hospital og psy-
kiatrisk center, sygehus vestsjælland, fremgår det bl.a., at ansatte ved dronning ingrids
                                                - 4 -
hospital blev orienteret om de grønlandske patienters tilstand. det fremgår ikke, at anbringel-
sesgrundlaget for a blev drøftet.
af et brev af 3. maj 2001 fra politiet i nuuk fremgår det, at påtale for de forhold, som a var
sigtet for i grønland, blev opgivet som følge af den danske dom.
politimesteren i grønland har i et brev af 21. april 2009 oplyst, at der ikke i sagen foreligger
oplysninger om, at dronning ingrids hospital blev underrettet om denne påtaleopgivelse eller
om, at anbringelsen af a i sikringsafdelingen skete i medfør af en dansk dom.
højesterets begrundelse og resultat
for højesteret er sagen begrænset til et spørgsmål om forældelse af en del af dronning ing-
rids hospitals tilbagebetalingskrav.
det er uoplyst, hvornår de enkelte betalinger har fundet sted. efter oplysningerne om fakture-
ring kan der tidligst være betalt et beløb efter hospitalets modtagelse af fakturaen af 15. marts
2000 fra vestsjællands amt.
jens møller jensen, som i tiden fra den 1. november 2001 til den 1. februar 2008 var hospi-
talschef ved dronning ingrids hospital, har forklaret, at hospitalet ikke modtog underretning
om, at a var blevet anbragt på sikringsafdelingen i nykøbing sjælland i medfør af en dansk
dom, og at dronning ingrids hospital først i 2004 blev klar over dette. denne forklaring har
støtte i udtalelsen af 21. april 2009 fra politimesteren i grønland. det af region sjælland for
højesteret fremlagte materiale vedrørende kontakter bl.a. mellem sikringsafdelingen og
dronning ingrids hospital og mellem sikringsafdelingen og nuuk kommune sandsynliggør
ikke, at dronning ingrids hospital eller grønlands hjemmestyre (nu grønlands selvstyre) i
øvrigt modtog oplysning om, at a var anbragt på sikringsafdelingen i medfør af en dansk
dom.
højesteret finder, at det herefter må lægges til grund, at dronning ingrids hospital (grønlands
hjemmestyre) først i 2004 blev bekendt med de omstændigheder, som gjorde, at hospitalet
ikke var forpligtet til at betale for as ophold på sikringsafdelingen. der er heller ikke grund-
lag for at fastslå, at dronning ingrids hospital (grønlands hjemmestyre) burde være blevet
                                               - 5 -
bekendt med disse omstændigheder på et tidligere tidspunkt. forældelsesfristen efter 1908-
loven kan herefter først regnes fra et tidspunkt i 2004, jf. lovens § 3.
i øvrigt må forældelsesfristens udløb anses for udskudt ved henvendelsen til indenrigs- og
sundhedsministeriet med henblik på afgørelse af, hvem betalingspligten påhvilede, idet denne
henvendelse skete efter vestsjællands amts brev af 5. januar 2005, hvori amtet henviste til
nødvendigheden af en sådan inddragelse af indenrigs- og sundhedsministeriet. ministeriets
endelige afgørelse forelå den 19. januar 2006, og forældelsen må anses for afbrudt ved vest-
sjællands amts brev af 6. april 2006, hvis indhold efter det forudgående forløb og opfølgnin-
gen med udstedelse af kreditnota i hvert fald må forstås som en skylderkendelse, jf. 1908-lo-
vens § 2, 2. pkt.
der er således ikke indtrådt forældelse for nogen del af det tilbagebetalingskrav, som region
sjælland ved landsrettens dom blev dømt til at betale til dronning ingrids hospital.
højesteret tager herefter hospitalets frifindelsespåstand til følge.
                                     thi kendes for ret:
dronning ingrids hospital nuuk ved grønlands selvstyre frifindes.
i sagsomkostninger for højesteret skal region sjælland inden 14 dage efter denne højeste-
retsdoms afsigelse betale 125.000 kr. til dronning ingrids hospital nuuk ved grønlands selv-
styre. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- mcj
                                     udskrift
                                          af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 20. marts 2007 blev af retten i sagen
v-111-06
1) comitel management a/s
2) comitel consumer electronics a/s
3) selskabet af 21. september 2006 a/s
(advokat lisbet andersen for alle)
   mod
comitec a/s
(advokat kim munk-petersen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er om comitec krænker varemærket, selskabsnavnet og forret-
ningskendetegnet comitel.
comitel har nedlagt følgende påstande:
                                           -2-
     1. comitec a/s tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at anvende beteg-
        nelsen comitec som varemærke, selskabsnavn og/eller forretningskende-
        tegn for it- og televirksomhed.
     2. comitec a/s forbydes at gøre brug af betegnelsen comitec som varemær-
        ke, selskabsnavn og/eller forretningskendetegn for it- og televirksomhed.
     3. comitec a/s tilpligtes at afregistrere selskabsnavnet ”comitec a/s” i er-
        hvervs- og selskabsstyrelsen.
     4. comitec a/s tilpligtes at betale comitel management a/s, comitel consu-
        mer electronics a/s og selskabet af 21. september 2006 a/s 100.000 kr., sub-
        sidiært et mindre beløb, med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 10.
        oktober 2006.
comitec a/s har påstået frifindelse.
sagens omstændigheder
parterne og produktsortimentet
comitel management a/s, comitel consumer electronics a/s og selskabet af 21.
september 2006 a/s er en del af comitel-gruppen der består af danske og udenland-
ske selskaber. de sagsøgende selskaber vil herefter blive omtalt under et som comi-
tel.
comitel management blev stiftet den 26. november 2003 under navnet comitel a/s
og ændrede navn den 25. oktober 2004 til det nuværende. i erhvervs- og selskabs-
styrelsens register er selskabets formål angivet som administration og management
og dermed beslægtet virksomhed.
comitel consumer electronics blev stiftet den 25. oktober 2004 ved spaltning fra
comitel a/s. selskabets registrerede formål er handel og service, fortrinsvis inden
                                             -3-
for telekommunikationsbranchen, it-branchen og dermed beslægtet virksomhed.
branchen er angivet som ”engroshandel med telekommunikationsudstyr”.
selskabet af 21. september 2006 hvis navn indtil den 21. september 2006 var comitel
international, blev stiftet den 1. juli 2002 og fik navnet comitel international den 3.
juni 2003. selskabets registrerede formål er handel og service samt import og eks-
port, fortrinsvis inden for radio- og telekommunikationsbranchen, it-branchen og
dermed beslægtet virksomhed. branchen er angivet som ”engroshandel med tele-
kommunikationsudstyr”.
ifølge hjemmesiden www.comitel.dk arbejder comitel i danmark sammen med de
førende internationale producenter af it- og telekommunikationsudstyr og distribu-
erer it og mobiltelefoner i tæt samarbejde med de største teleselskaber i danmark.
derudover samarbejder comitel med sandberg, sandisk, konftel, og distribuerer
privatradio under eget varemærke, danita. den primære kundegruppe er for-
handlere af disse produkter. ud over mobiltelefoner, dect-telefoner og konference-
telefoner og tilbehør hertil er produktsortimentet angivet som mp3-afspillere, tale-
tidsprodukter, hobbyradioer, alarmer og dataudstyr. i hovedmenuen under dataud-
styr fremkommer overskriften ”dataudstyr og netværk ” med underteksten: ”comi-
tel samarbejder med en række udbydere af dataudstyr og netværksenheder, der kan
forbinde mobiltelefonen med computeren…”. produktsortimentet af dataudstyr er
angivet som pc-kort, sandisk, herunder picture cards, memory cards og memory
sticks, samt sandbergs netværk. det fremgår af siden at comitel navnlig fører pro-
dukter der forbinder mobiltelefonen med computeren, og at comitel er medlem af
brancheforeningen it-branchen.
comitel har under sagen forevist en række produkter som gruppen udbyder i
danmark, eksempelvis en bærbar computer, hukommelseskort til computere, kabler
til at forbinde computere, strømkabler til computere, internetkabel og en mp3-
afspiller.
der er fremlagt fakturaer fra comitel management, comitel consumer electronics
og comitel international vedrørende levering af computerudstyr, herunder proces-
                                            -4-
sorer (cpu), numeriske tastaturer, netværkstilbehør, computerkabler, pda, soft-
ware og switchere.
comitec blev stiftet den 3. juli 2006 ved ændring af selskabsnavnet nordic compu-
ter a/s der fra den 3. maj 2006 havde haft comitec som binavn. selskabet er sam-
men med nordic computer a/s og nordic computer leasing a/s et datterselskab
af nordic computer invest a/s.
selskabets registrerede formål er virksomhed med køb, salg og leasing af edb-
produkter samt ydelser af konsulentvirksomhed og finansiering inden for edb-
sektoren. branchen er angivet som ”engroshandel med computere og it-udstyr”.
ifølge selskabets forretningsplan fra 6. marts 2006 er det comitecs mission at levere,
finansiere og servicere it-løsninger til professionelle slutbrugere på det danske mar-
ked. ifølge hjemmesiden www.comitec.dk udbyder comitec servere, pcʹer, note-
books, disksystemer, printere, skærme, software, supplies, tapesystemer og ups
samt serviceydelser, herunder hardware- og softwareservice, katastrofeberedskab,
helpdesk, installation og klargøring, hosting, overvågning, driftsstøtte, facility ma-
nagement, serviceaftaler og leasing m.v.
registrerede rettigheder til comitel og comitec
parternes selskabsnavne er registrerede hos erhvervs- og selskabsstyrelsen, ligesom
comitel international var registreret selskabsnavn indtil den 21. september 2006.
herudover har comitel management ved ansøgninger af henholdsvis den 18. januar
2000 og den 20. marts 2000 opnået registrering af comitel som ordmærke og fi-
gurmærke i klasserne 9 og 38 i patent- og varemærkestyrelsen. registreringen i
klasse 9 omfatter ”apparater til optagelse, transmission og gengivelse af lyd og bil-
lede”. registreringen i klasse 38 omfatter ”telekommunikationsvirksomhed”. fi-
gurmærket ser således ud:
                                          -5-
comitec har ikke registrerede varemærkerettigheder til comitec.
anvendelsen af comitel og comitec
der er fremlagt fakturaer fra perioden 2003 til 2006 hvoraf det fremgår at sagsøger-
ne anvender figurmærket comitel som kendetegn og firmanavn. mærket anven-
des tillige som kendetegn og firmanavn på hjemmesiden www.comitel.dk. der er
ligeledes fremlagt avisudklip fra dagbladet børsen hvor comitel bl.a. omtales i
forbindelse med it-branchen som en af de store mobiltelefondistributører, samt om-
tale i fagpresse af comitel.
comitec anvender logoet comitec som kendetegn og firmanavn på brevpapir og
på hjemmesiden www.comitec.dk. logoet ser således ud:
der er fremlagt markedsføringsmateriale fra 2006 vedrørende orientering om op-
splitningen af nordic computer i to specialiserede it-virksomheder. heri ses også
comiteclogoet.
endvidere er der fremlagt en e-mail af 9. marts 2006 fra reklamebureauet budding &
jugel til comitecs direktør, carsten tidselbak, vedhæftet ”tankespind” vedrørende
forslag til nye navne og logoer indeholdende comitec, norditec og nordiccom mv.
den 17. juli 2006 rettede comitels advokat henvendelse til comitec med anmodning
om at ophøre med anvendelsen af comitec. dette blev afvist af comitecs advokat
den 31. juli 2006.
forklaringer
den administrerende direktør for comitel-gruppen, peer kølendorf, har forklaret at
han etablerede det der i dag er comitel, for 40 år siden. gruppen har haft flere nav-
ne undervejs. navnet comitel blev valgt i 2000 fordi man ønskede et navn der pe-
                                           -6-
gede på både it- og telekommunikationsbranchen som med tiden var ”smeltet sam-
men”. comitels basale aktivitet er handel med it- og telekommunikationsudstyr.
omkring 80% af omsætningen er handel med mobiltelefoner. flere af selskaberne i
gruppen beskæftiger sig i højere og højere grad med it. udviklingen er gået i retning
af at selve mobiltelefonen nu er en mindre del af produktet der i højere grad er en
computer med andet formål end telefoni. comitel management varetager økonomi-
en mv. for de andre selskaber. comitels kunder er primært forhandlere og større er-
hvervskunder.
comitel distribuerer overvejende andres produkter hvorfor navnet comitel ikke
anvendes som varemærke på selve produkterne. navnet comitel markedsføres
overfor kunderne på brevpapir og brochurer mv.
vidnet opfatter comitec som en konkurrent eller i hvert fald som en mulig konkur-
rent. comitels og comitecs produktprogrammer er ikke identiske, men de overlap-
per hinanden.
charlotte goldbach har forklaret at hun er administrerende direktør for comitel
consumer electronics. hendes arbejdsområder indenfor comitel-gruppen er bl.a.
ledelse og administration, og hun står for salget af it-produkter.
comitel sælger bl.a. pda-computere, bærbare og stationære pc’er og mp3-
afspillere. comitel forestår distributionen af sandbergs produkter i danmark uden
dog at være eneforhandler. sandbergs produkter er kun it-produkter, eksempelvis
kabler til at forbinde computere, strømkabler til computere, internetkabler, hukom-
melseskort til computere, switchere til mindre virksomheder, harddiske til mindre
virksomheder hvor flere brugere kan være opkoblet, og skype-adaptere. comitel
sælger lidt over 600 forskellige kabler.
comitels sortiment og omsætning inden for it er stigende. comitels kunder er pro-
fessionelle, herunder både store virksomheder som eet nordic a/s og små for-
handlerbutikker.
                                          -7-
comitel markedsføres bl.a. gennem relevante magasiner til forhandlere mv. comi-
tels årsomsætninger er på ca. 1 milliard kr. hvoraf omsætningen i danmark udgør
160 mio. kr.
de blev opmærksomme på comitec fordi en kunde havde fået reklame eller brochu-
re fra comitec og troede forsendelsen var fra comitel.
carsten tidselbak har forklaret at han er salgsdirektør i comitec. selskabet hed op-
rindeligt nordic computer a/s og blev stiftet i 1984, men firmaets aktiviteter be-
gyndte i 1979.
i forbindelse med at man splittede selskabets aktiviteter op i henholdsvis en dansk
og en international del, ændrede det oprindelige selskab, nordic computer a/s, i
juli 2006 navn til comitec, og man stiftede et nyt selskab med navnet nordic com-
puter a/s til den frie handel på verdensmarked, også kaldet brokermarkedet. da
man ikke ønskede at skifte navn midt i regnskabsåret blev comitec i maj 2006 regi-
streret som nordic computers binavn. opsplitningen skete i forbindelse med ud-
viklingen af partnerskaber, idet nogle samarbejdspartnere, herunder hewlett-
packard (hp), var skeptiske over for en partner der både var forhandler og agerede
på brokermarkedet. der blev udarbejdet en forretningsplan for comitec der blev fo-
relagt hp sammen med det nye navn og logo. forretningsplanen og logoet blev
godkendt af hp, og parterne fortsatte samarbejdet.
reklamebureauet buddig & jugel kom med en række navne- og logoforslag. efter
adskillige overvejelser stod valget mellem ”norditec” og ”comitec”. da det var
væsentlig for selskabets samarbejdspartnere at det nye selskab havde en anden pro-
fil end det daværende nordic computer, fravalgte de norditec og valgte comitec.
en anden grund til at de valgte comitec, var at de ville fremhæve at de var inden
for computerbranchen.
inden de foretog navnevalget, søgte både reklamebureauet og selskabet via google
og krak mv. uden at støde på comitel. han kan dog ikke afvise at de har kendt til
eksistensen af comitel, men da comitel ikke var inden for samme branche eller
                                           -8-
marked som comitec, tænkte de ikke på comitel i forbindelse med navnevalget.
comitec og comitel er ikke konkurrenter.
de overvejede at få comitec registreret som varemærke, men det blev frarådet af
reklamebureauet der ikke mente at det var værd at bruge penge på.
comitec brugte over ½ mio. kr. i forbindelse med navneændringen. der blev bl.a.
sendt markedsføringsmateriale ud til samarbejdspartnere og kunder med oplysnin-
ger om opsplitningen i to it-virksomheder. eet nordic a/s der er en af comitecs le-
verandører, modtog markedsføringsmaterialet.
comitecs kerneområde er salg og servicering af edb-hardware. comitec henvender
sig udelukkende til professionelle slutbrugere der har egen it-afdeling, eksempelvis
pengeinstitutter, forsikringsvirksomheder og den offentlige sektor. servicedelen
udgør mere end 50% af omsætningen der i år forventes at ligge omkring 60 mio. kr.
comitec sælger ikke til forhandlere bortset fra tilfælde hvor en forhandler skal bru-
ge en stor computer eller server. comitec forhandler ikke de produkter som comitel
har forevist i retten. comitec forhandler bærbare pc’er til de professionelle kunder.
comitec forhandler switchere, men af en helt anden art end comitel. comitecs pro-
dukter er ikke så smarte som comitels produkter. comitels produkter skal sælges til
private forbrugere. comitecs produkter er større end comitels da de er beregnet til
store virksomheder. han tror ikke at comitel og comitec i fremtiden vil blive kon-
kurrenter.
han har ikke hørt noget om at nogen skulle have forvekslet comitec med comitel
eller troet at comitec har noget at gøre med comitel-gruppen.
comitec er ikke medlem af it-branchen eller en anden brancheforening.
parternes argumenter
comitel har gjort gældende at have varemærkeret til comitel i kraft af varemær-
keregistreringen og brugen af comitel for it- og telekommunikationsudstyr, her-
under som house mark, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2. comitel nyder ud-
                                          -9-
videt beskyttelse overfor andre mærker på grundlag af kontinuerlig brug og indar-
bejdelse.
der er både synsmæssig, lydlig og forestillingsmæssig mærke-lighed mellem co-
mitec og ordmærket comitel. mærkerne er identiske bortset fra den sidste kon-
sonant. det forhold at begge mærker bruges som house mark, og at parterne sælger
produkter under andre mærker, bestyrker ligheden. hertil kommer at comitels fi-
gurmærke er registreret med og anvendes med rød signalfarve mens comitec bru-
ger en orange farve, og at begge parter i ordmærkerne anvender en typografi uden
serif.
der er sammenfald af og lighed mellem varer og tjenesteydelser. begge parter ud-
byder computerudstyr og service i forbindelse med it-virksomhed, herunder hard-
og software. selv om der ikke er tale om identiske produkter, er produkterne af
samme art. det har ingen betydning at it-delen udgør en mindre del af comitels
virksomhed. vare- og tjenesteydelsesligheden understreges af den stigende konver-
gens indenfor it- og telekommunikationsudstyr med udvikling af stadig flere pro-
dukter der kombinerer forskellige funktioner. mobiltelefoner er i dag små compute-
re med samtalefunktioner, som fx smart-phones, og computere kan bruges til tele-
kommunikation. comitel og comitec henvender sig til professionelle brugere og er
også derfor konkurrenter. anvendelsen af kendetegnet comitec skal derfor for-
bydes efter varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2.
comitecs adfærd udgør tillige en krænkelse af markedsføringslovens § 1 og § 18,
idet comitec markedsfører sin virksomhed på en måde der er egnet til at fremkalde
forveksling med forretningskendetegnet comitel. comitec lukrerer dermed uret-
mæssigt på comitels markedsposition og goodwill.
selskabsnavnet comitec er i strid med aktieselskabslovens § 153, stk. 2, da det ikke
tydeligt adskiller sig fra sagsøgernes registrerede navne for virksomheder i samme
branche. de elementer der er tilføjet comitel i sagsøgernes selskabsnavne, er be-
skrivende og uden betydning for vurderingen.
                                          - 10 -
comitel har krav på vederlag og erstatning for den skete krænkelse i medfør af va-
remærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 20.
comitec har gjort gældende at comitec ikke krænker comitels varemærkerettighe-
der. comitel er som ordmærke svagt, og der foreligger ingen dokumentation for
indarbejdelse på markedet. det sidste bogstav i de to ord er forskelligt hvilket be-
virker at ordene både synsmæssigt og lydmæssigt er forskellige. der er ingen for-
vekslingsrisiko mellem comitel som figurmærke og comitecs uregistrerede fi-
gurmærke der afviger markant fra hinanden. de røde, respektive orange farver ad-
skiller også mærkerne.
comitels og comitecs produkter og kundesegment adskiller sig så meget fra hinan-
den at der ikke foreligger branchesammenfald. comitels primære forretningsområ-
de er mobiltelefoni, og det computerudstyr som comitel forhandler, er tilbehør her-
til og udstyr til forbrugere, mens comitecs kerneområde er salg og især servicering
af edb-hardware til professionelle slutbrugere. der er derfor tale om to vidt forskel-
lige produktgrupper med yderst begrænsede overlapninger. sammensætningen af
”comi” der associerer til kommunikation, og ”tel” der associerer til telefoni, er
beskrivende eller associerende for en virksomhed inden for telekommunikation, og
væsentligt forskelligt fra comitec hvis navn er sammensat af stavelser fra branche-
relaterede ord: ”com” fra computer, ”it” og ”tec” fra teknologi.
det bestrides at selskabsnavnet comitec ikke adskiller sig tilstrækkeligt fra sagsø-
gernes selskabsnavne, jf. aktieselskabslovens § 153, stk. 2. der foreligger heller ingen
forvekslingsrisiko der medfører at comitec har overtrådt reglerne i markedsførings-
lovens § 1 og § 18 om forretningskendetegn.
comitel har derfor heller ikke krav på erstatning eller vederlag.
rettens begrundelse og resultat
1. comitels registrering og ibrugtagning af varemærket og selskabsnavnet comi-
tel skete før comitecs ibrugtagning af varemærket og selskabsnavnet comitec.
                                           - 11 -
2. ordmærkerne comitel og comitec er begge på 7 bogstaver og 3 stavelser. de
første 6 bogstaver i mærkerne er ens, vokalerne o, i og e er de samme og forekom-
mer i samme rækkefølge. comitec adskiller sig alene fra comitel ved den sidste
konsonant. der er således en høj grad af lighed mellem mærkerne der begge anven-
des som ”house marks”.
3. størstedelen af comitels virksomhed udgøres af handel med mobiltelefoner. her-
udover forhandler comitel computerudstyr der forbinder mobiltelefon med compu-
ter. comitels kundegruppe er primært forhandlere og større erhvervskunder mens
en mindre del af comitels virksomhed omfatter handel med computerudstyr til for-
brugere og mindre virksomheder, herunder egentligt computerudstyr som f.eks.
stationære og bærbare pc’er, harddiske og hukommelseskort mv.
comitec anvendes som mærke for comitecs virksomhed der består i levering, fi-
nansiering og servicering af it-løsninger til større virksomheder med egen it-
afdeling. comitec udbyder servere, computere, printere og andet computerudstyr
beregnet til stordrift. herudover udbyder comitec bærbare pc’ere.
der er således på ikke uvæsentlige områder lighed mellem de varer og tjenesteydel-
ser som parterne udbyder – en lighed der med den teknologiske udvikling inden for
området ikke kan forventes at blive mindre i fremtiden.
4. samlet er der således sådanne ligheder mellem mærkerne og vareartsområderne
at comitecs benyttelse af comitec kan føre til forvekslinger, jf. varemærkelovens §
4, stk. 1, nr. 2. der må derfor gives comitel medhold i selskabernes påstande 1 og 2.
5. det er herefter ikke nødvendigt at tage stilling til om benyttelsen af comitec
som anført af comitel tillige er i strid med markedsføringslovens § 1 og § 18.
6. af de under 1-3 anførte grunde og da den differentiering der følger af at der til
sagsøgernes selskabsnavne er tilføjet de deskriptive elementer ”management”,
”consumer electronics” og ”international”, ikke medfører at sagsøgtes selskabs-
                                          - 12 -
navn adskiller sig tilstrækkelig tydeligt fra sagsøgernes selskabsnavne, jf. aktiesel-
skabslovens § 153, stk. 2, tages sagsøgernes påstand 3 også til følge.
7. der er ikke grundlag for at tillægge comitel erstatning for markedsforstyrrelse el-
ler godtgørelse for ikke-økonomiske skader. efter parternes omsætning og den
tidsmæssige udstrækning af udnyttelsen af varemærket fastsættes vederlaget for
comitecs uberettigede benyttelse af det med comitel forvekslelige mærke co-
mitec skønsmæssigt til 25.000 kr., jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1.
8. i sagsomkostninger skal comitec betale 28.590 kr., hvoraf retsafgiften udgør 3.590
kr.
                                   thi kendes for ret:
1.      comitec a/s skal anerkende at være uberettiget til at anvende betegnelsen
        comitec som varemærke, selskabsnavn og forretningskendetegn for it- og
        televirksomhed.
2.      comitec a/s forbydes at gøre brug af betegnelsen comitec som varemær-
        ke, selskabsnavn og forretningskendetegn for it- og televirksomhed.
3.      comitec a/s skal afregistrere selskabsnavnet ”comitec a/s” i erhvervs- og
        selskabsstyrelsen.
4.      comitec a/s skal betale comitel management a/s, comitel consumer
        electronics a/s og selskabet af 21. september 2006 a/s i alt 25.000 kr. med
        procesrente fra den 10. oktober 2006.
                                         - 13 -
5.    comitec a/s skal betale comitel management a/s, comitel consumer
      electronics a/s og selskabet af 21. september 2006 a/s i alt 28.590 kr. i sags-
      omkostninger, hvoraf retsafgiften udgør 3.590 kr.
johannes jacobsen                 jens feilberg                flemming skouboe
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
p0013008 - kta
                           udskrift
                               af
                sø- & handelsrettens dombog
                          ____________
den 11. marts 2005 blev af skifteretten i sagen
p-13-04
1894 pmb aps
(advokat christopher t. hermann)
   mod
dagbladet dagen a/s under konkurs ved
kurator, advokat troels mørch tuxen,
(advokat thomas heering)
afsagt sålydende
                            d o m:
under denne sag, der er indbragt for skifteretten den 26.
maj 2004, har 1894 pmb aps (herefter benævnt anmelderen)
nedlagt påstand om, at dagbladet dagen a/s under konkurs
ved advokat troels mørch tuxen (herefter benævnt boet) til-
pligtes at udlevere følgende malerier:
   roar w. eriksen,  oliemaleri,  skyggerne, 1998, 200 x 180,
   roar w. eriksen,  oliemaleri,  nettet, 1998, 150 x 135,
   roar w. eriksen,  oliemaleri,  sart, 1998, 70 x 63,
   roar w. eriksen,  oliemaleri,  sa, 1998, 70 x 63, og
   roar w. eriksen,  oliemaleri,  rød morgen, 1998, 70 x 63.
                            - 2 -
boet har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling:
ved faktura af 15. september 2001 købte eurolinck a/s 10
billeder hos galleri christian dam.
af fakturaen fremgår blandt andet følgende:
   ”roar w eriksen, skyggene, …               30.000 (dkr.)
    roar w. eriksen, nettet, …                20.000 (dkr.)
    roar w. eriksen, sart, …                   9.000 (dkr.)
    roar w. eriksen, sa, …                     9.000 (dkr.)
    roar w. eriksen, rød morgen, …             9.000 (dkr.)
    roar w. eriksen, uden titel, …             3.000 (dkr.)
    jesp.christiansen, hangarmaleri i, …      40.000 (dkr.)
                                     sum     120.000 (dkr.)
                                    moms 25 % 30.000 (dkr.)
                             nt. kont 30 dg. 150.000 (dkr.)”
billederne blev ved faktura af 23. maj 2002 sammen med an-
dre anlægsaktiver overdraget til atlas publishing a/s for i
alt 601.298,25 kr. atlas publishing a/s skiftede senere
navn til dagbladet dagen a/s.
den 7. oktober 2002 sendte anmelderens direktør og enean-
partshaver, rolf engsig, der tillige var ansat i dagbladet
dagen a/s, en e-mail med en købsaftale til den daværende
bestyrelsesformand i dagbladet dagen a/s, advokat peter
thrane grubert. af e-mailen fremgår blandt andet følgende:
    ”kære peter
    1894 pmb aps køber følgende kunst af atlas publishing
    a/s
    roar eriksen, oliemaleri, skyggerne, …
    roar eriksen, oliemaleri, nettet, …
    roar eriksen, oliemaleri, sart, …
    roar eriksen, oliemaleri, sa, …
    roar eriksen, oliemaleri, rød morgen, …
    roar eriksen, litografier, 42*32 4 stk
    jesper christiansen, oliemaleri, …
    for en samlet sum på 80.000 kr. + moms, i alt 100.000.
                             - 3 -
    ovenstående forefindes på selskabets adresse og leveres
    inden for 8 dage.
    der kan udarbejdes lejeaftale fra 1894 pmb aps til at-
    las publishing a/s.
    vil du lave papirerne. tak. …”
af en e-mail sendt den 7. oktober 2002 fra advokat peter
thrane gruberts medarbejder, advokat vibeke holbøll, til
rolf engsig fremgår blandt andet følgende:
    ”…
    kære rolf engsig
    vedhæftet sender jeg udkast til stiftelsesdokument for
    1894 pmb aps.
    …
    jeg vedlægger udkast til købsaftale og udkast til leje-
    aftale mellem 1894 pmb aps og dagbladet dagen a/s,
    hvortil jeg gerne hører dine kommentarer, herunder sær-
    ligt en beskrivelse af det købte og udlejede.
    når købsaftalen er underskrevet og effektueret, fore-
    slår jeg, at du på alle de købte kunstværker sætter en
    mærkat mrk. ”tilhører 1894 pmb aps under stiftelse”. …”
senere samme dag sendte rolf engsig til advokat vibeke hol-
bøll en e-mail, hvoraf fremgår blandt andet følgende:
    ”hej vibeke
    jeg skal venligst anmode om, at du indføjer en passus
    om opsigelse i lejeaftalen. …”
af købsaftalen, der er underskrevet den 7. oktober 2002 af
rolf engsig på vegne 1894 pmb aps og af peter thrane gru-
bert og administrerende direktør peter linck på vegne dag-
bladet dagen a/s, fremgår blandt andet følgende:
                          ”a f t a l e
    mellem undertegnede         1894 pmb aps
                                under stiftelse
                                …
                              - 4 -
                                 (…køber)
    og medundertegnede           dagbladet dagen a/s
                                 …
                                 (…sælger)
    om købers køb af visse kunstværker fra sælger.
                                § 1
    stk. 1: køber køber herved og sælger sælger herved føl-
    gende kunstværker:
    - roar eriksen, oliemaleri, skyggerne, …
    - roar eriksen, oliemaleri, nettet, …
    - roar eriksen, oliemaleri, sart, …
    - roar eriksen, oliemaleri, sa, …
    - roar eriksen, oliemaleri, rød morgen, …
    - roar eriksen, litografier, 42*32 4 stk
    - jesper christiansen, oliemaleri, …
    for en samlet købesum, stor kr. 80.000 … med tillæg af
    moms.
                                § 2
    stk. 2: sælger garanterer herved, at de af § 1 omfatte-
    de kunstværker er frie og ubehæftede i enhver henseen-
    de.
                                § 3
    stk. 1: ejendomsretten til kunstværkerne overgår fra
    sælger til køber på tidspunktet for nærværende aftales
    underskrift.
    stk. 2: på overtagelsestidspunktet erlægger køber købe-
    summen for kunstværkerne til sælger ved betaling pr.
    check.
                københavn, den 7. oktober 2002 …”
af lejeaftale af  samme dato, ligeledes underskrevet af rolf
engsig på vegne   1894 pmb aps og af advokat peter thrane
grubert og peter  linck på vegne dagbladet dagen a/s, frem-
går blandt andet  følgende:
                       ”l e j e a f t a l e
    mellem undertegnede            1894 pmb aps
                                   under stiftelse
                                   …
                         - 5 -
                               (… udlejer)
og medundertegnede             dagbladet dagen a/s
                               …
                               (… lejer)
                            § 1
stk. 1: udlejer     udlejer  herved  til   lejer følgende
kunstværker:
- roar eriksen, oliemaleri, skyggerne, …
- roar eriksen, oliemaleri, nettet, …
- roar eriksen, oliemaleri, sart, …
- roar eriksen, oliemaleri, sa, …
- roar eriksen, oliemaleri, rød morgen, …
- roar eriksen, litografier, 42*32 4 stk
- jesper christiansen, oliemaleri, …
for en samlet leje, stor kr. 1.500,00 ekskl. moms, pr.
måned.
stk. 2: lejen betales månedsvis bagud hver den 1. i må-
neden …
                            § 2
stk. 1: lejer er forpligtet til straks at opbevare
kunstværkerne forsvarligt.
stk. 2: lejer forpligter sig at lade kunstværkerne for-
blive på lejers adresse, kanonbådsvej 8, 1437 københavn
k, og ikke at lade dem opbevare andet sted uden udle-
jers skriftlige godkendelse.
                            § 3
stk. 1: risikoen for kunstværkernes hændelige undergang
påhviler udlejer.
stk. 2: udlejer foranlediger, at kunstværkerne holdes
behørigt forsikret.
                            § 4
stk. 1: lejeaftalen træder i kraft når den er under-
skrevet af begge parter.
stk. 2: lejeaftalen kan opsiges af såvel udlejer som
lejer med én måneds forudgående skriftlig varsel til en
måneds udgang.
            københavn, den 7. oktober 2002 …”
                            - 6 -
såvel dagbladet dagen a/s som rolf engsig havde klientkonti
hos advokatfirmaet jon palle buhl, som advokat peter thrane
grubert var og er tilknyttet.
af udskrift af dagbladet dagen a/s’ klientkonto for perio-
den 7. oktober 2002 til 10. oktober 2002 fremgår blandt an-
det følgende posteringer:
    ”dato:   posteringstekst                debet    kredit
    …
    07.10.02 ovf. fra 04448001 henrik hübner      72.500,00
    …
    09.10.02 christian bundegaard …      25.173,85
    09.10.02 thomas thuran aps…          28.000,00
    09.10.02 fabrik i/s thomas lykke…     8.750,00
    09.10.02 nickoli howalt…             18.450,00
    09.10.02 2danes …                     3.000,00
    09.10.02 ovf. fra … rolf engsig               83.373,85
    10.10.02 ovf. fra … rolf engsig               41.626,15
    …”
henrik hübner var bestyrelsesmedlem i dagbladet dagen a/s.
af udskrift af rolf engsigs klientkonto fremgår der for pe-
rioden 17. september 2002 til 10. oktober 2002 følgende po-
steringer:
    ”dato:   posteringstekst                  debet      kre-
    dit_         saldo
    17.09.02 rolf engsig indbet. vedr. etabl…
    127.500,00 -127.500,00
    07.10.02 etablering af selskab            127.500,00
    0,00
    09.10.02 ovf. j.nr. … dagbladet dagen a/s 83.373,85
    83.373,85
    10.10.02 ovf. til … atlas publishing a/s   41.626,15
    125.000,00
      …”.
                            - 7 -
den 25. oktober 2002 sendte rolf engsig advokat peter thra-
ne grubert en e-mail, hvori det blandt andet hedder:
    ”emne: overførsel til ”1894 pmb aps” konto
    hej peter
    vil du bede dit bogholderi om at overføre resten af de
    penge, som jeg har indbetalt til dig til følgende kon-
    to:
    …
    kontoen tilhører selskabet ”1894 pmb aps”
    det drejer sig vist nok om 26.250,-
    som du ved, har jeg / skal jeg betale atlas publishing
    a/s 80.000 plus moms for skillerierne.
    …”
af udskrift af dagbladet dagen a/s’ klientkonto fremgår for
perioden 17. oktober 2002 til 31. oktober 2002 blandt andet
følgende posteringer:
    ”dato:   posteringstekst                         debet
    kredit
    …
    17.10.02 ovf. fra 04448001
    52.500,00
    …
    24.10.02 … tilb.bet. lån henrik hübner
    125.000,00
    29.10.02 lån fra rolf engsig …
    125.000,00
    29.10.02 ovf. f/1894 pmb aps kunstkøb …
    100.000,00
    29.10.02 ovf. f/1894 pmb aps lån …
    25.000,00
    31.10.02 lån fra h.h. management j.nr. …
    125.000,00
    …”
                            - 8 -
i brev af 4. november 2002 fra advokat vibeke holbøll til
rolf engsig hedder det blandt andet:
    ”vedr.: 1894 pmb aps
    under henvisning til deres e-mail af den 30. f.m. kan
    jeg herved bekræfte, at der på tidspunktet for selska-
    bets stiftelse den 7. oktober d.å. indestod kr.
    127.500,- på selskabets klientkonto med advokatfirmaet.
    som bekendt har vi efterfølgende foranlediget kr.
    100.000,- heraf overført til dagbladet dagen a/s’s kli-
    entkonto som en konsekvens af den mellem parterne ind-
    gået aftale om køb af visse kunstgenstande.
    i overensstemmelse med deres aftale med dagbladet dagen
    a/s har vi endvidere foranlediget overført kr. 25.000,-
    til dagbladet dagen a/s’s klientkonto som et lån.
    med henblik på at etablere dokumentation for lånet sen-
    der jeg vedlagt udkast til låneaftale, hvilken jeg ven-
    ligst beder dem datere og underskrive…”
den 5. november 2002 sendte rolf engsig advokat peter thane
grubert en e-mail, hvori det blandt andet hedder:
    ”emne: klientkonti og udlån
    kære peter
    jeg har fået at vide fra vibeke, at jeg – eller rettere
    sagt 1894 pmb aps – har lånt 25.000 til dagbladet da-
    gen.
    det kan jeg absolut ikke erindre, at have aftalt. vi
    [havde] en aftale om, at jeg købte kunst for 100.000
    inklusiv moms. og det var den eneste aftale.
    så jeg vil gerne bede om at få kronerne retur nu hvor
    likviditeten strømmer ind i dagbladet dagen a/s.
    …”
af brev af 10. november 2002 fra rolf engsig til advokat
peter thrane grubert fremgår blandt andet:
    ”… kære advokat (h) peter thrane grubert
    jeg har modtaget deres brev af 4. november 2002.
                             - 9 -
    jeg skal for god ordens skyld gøre opmærksom på, at der
    ikke er indgået nogen aftale mellem dagbladet dagen a/s
    og ”1894 pmb aps” om et lån stort kr. 25.000.
    …”
af udskrift af dagbladet dagen a/s’ klientkonto for perio-
den 12. november 2002 til 14. november 2002 fremgår blandt
andet følgende posteringer:
”dato:   posteringstekst                          debet
kredit
…
12.11.02 tilbageført lån fra 1894 pmb aps         25.000,00
14.11.02 wennick holding a/s indbet.tegn. …
1.500.000,00
…”
af brev af 12. november 2002 fra advokat vibeke holbøll til
rolf engsig fremgår blandt andet:
    ”… vedr.: 1894 pmb aps
    under henvisning til deres skrivelse af den 10. ds. op-
    lyses herved, at jeg har foranlediget at de selskabet
    tilhørende kr. 25.000,-, der var overført til dagbladet
    dagen a/s’s klientkonto her som et lån, jf. herved min
    skrivelse af den 4. ds., er ført tilbage til selskabets
    klientkonto, idet den stedfundne overførsel til dagbla-
    det dagen a/s’s klientkonto i henhold til deres oplys-
    ninger var fejlagtig…”
af en faktura af 1. december 2002 fra anmelderen til dag-
bladet dagen a/s fremgår blandt andet følgende:
    ”…
    antal tekst                                      total
     1,5  leje af kunst               1.500,00    2.250,00
          fra 15. oktober 2002 og november 2002
    …
    beløb inklusiv moms                           2.812,50
    …”
den 6. december 2002 trådte dagbladet dagen a/s i beta-
lingsstandsning, og den 13. december 2002 blev selskabet
                            - 10 -
erklæret konkurs. advokat troels tuxen blev udnævnt til ku-
rator.
ved brev af 17. december 2002 anmodede rolf engsig på vegne
anmelderen kurator om en afhentningsaftale for så vidt an-
gik de fem malerier, som er omhandlet af denne sag, og de
fire litografier. om de sidstnævnte er anført følgende:
    ”… 4 litografier af roar w eriksen 42*32, som jeg dog
    ikke er sikker på hvor opbevares. …”
den 10. januar 2003 sendte advokat peter thrane grubert ef-
ter anmodning kurator en redegørelse for årsagen til sel-
skabets konkurs. af redegørelsen fremgår blandt andet føl-
gende:
    ”vedr.: … dagbladet dagen a/s under konkurs
    under henvisning til deres skrivelser til undertegnede,
    direktør peter linck og direktør henrik hübner af 19.
    december 2002, skal jeg herved på vegne den samlede be-
    styrelse som ønsket skriftligt redegøre for, hvad der
    efter vor opfattelse var årsagen til selskabets kon-
    kurs.
    …
    1.    selskabets faktiske finansieringsgrundlag
    …
    en del af den forudsatte bankfinansiering blev opnået i
    kraft af en factoringordning.
    dette førte til, at der i oktober forud for udgivelsen
    var et uopfyldt finansieringsbehov i størrelsesordenen
    kr. 4 mio. dette behov blev dækket ved et egenkapital-
    indskud på kr. 3,9 mio., hvoraf den sidste del blev
    indbetalt dagen før udgivelsen eller d. 21. oktober
    2002, og lån på kr. 0,2 mio., alt fra selskabets ledel-
    sesgruppe.
    …
    2.    kapitalfremskaffelse
    …
                            - 11 -
    kendetegnende for de potentielle investorers tilkende-
    givne indstilling har været tre forhold:
    for det første en grundlæggende interesse for projek-
    tet.
    for det andet et udtalt   ønske om at se navnlig peter
    linck, via atlas holding aps, men gerne også den øvrige
    ledelsesgruppe gå foran  og vise egen tro på projektet
    ved at føre dette videre for egne penge.
    for det tredje en klar tilkendegivelse af, at en inve-
    stering efter udgivelsen af avisen ville være væsent-
    ligt lettere for investorerne at foretage end en inve-
    stering før produktet og dettes modtagelse var kendt.
    bestræbelserne førte efter et længere forløb begyndende
    i december 2001 til underskrivelsen d. 4. september
    2002 af det tidligere til dem udleverede term sheet
    mellem det ene af de nævnte ventureselskaber, peter
    linck og den øvrige ledelsesgruppe om tilførsel af i
    alt kr. 20 mio. som yderligere egenkapital.
    …
    dette ændrer imidlertid ikke, at selskabet ved udgivel-
    sen var tilført en andel af den samlede ramme eller kr.
    3,9 mio. som egenkapital og kr. 0,2 mio. som lånekapi-
    tal, alt fra peter linck (kr. 1,5 mio. via atlas hol-
    ding aps) og den øvrige ledelsesgruppe, bestående af
    henrik hübner (kr. 125.000 via hh management aps) og
    undertegnede (kr. 2,4 mio. via grubert & grubert aps)
    som bestyrelsesmedlemmer og rolf engsig (kr. 80.000 via
    1894 pmb aps) som administrativ direktør i selskabet.
    …”
i et brev af 17. januar 2003 til kurator oplyste advokat
peter thrane grubert følgende om klientkontooverførslerne:
    ”… vedlagt sender jeg en udskrift af 1894 pmb aps og
    rolf engsigs klientkonti med mit kontor.
    overførslerne til dagbladet dagen a/s (af mit bogholde-
    ri på rolf engsigs konto anført som henholdsvis dagbla-
    det dagen a/s og atlas publishing a/s den 9. og 10. ok-
    tober) skulle rettelig have været foretaget fra 1894
    pmb aps’ konto. denne fejl rettes op den 29. oktober,
    hvor beløbet samtidig opdeles korrekt på 1894 pmb aps’
    konto.
                            - 12 -
    jeg gør opmærksom på, at jeg den 10. oktober fejlagtigt
    havde opfattet det således, at 1894 pmb aps, ud over
    betalingen af de erhvervede kunstværker, tillige var
    indstillet på at yde dagbladet dagen a/s et lån, stort
    kr. 25.000,00. følgelig blev der den 10. oktober over-
    ført et samlet beløb op til kr. 125.000,00. efterføl-
    gende er jeg blevet gjort opmærksom på fejlen omkring
    de sidste kr. 25.000,00, der herefter er tilbageført
    fra dagbladet dagen a/s til 1894 pmb aps den 12. novem-
    ber.
    ud over dette aldrig formaliserede – og alene på bag-
    grund af min misforståelse ydede – lån, stort kr.
    25.000,00, har der ikke været nogen transaktioner mel-
    lem på den ene side dagbladet dagen a/s og på den anden
    side 1894 pmb aps og rolf engsig. …”
den 27. februar 2004 blev der afholdt fordringsprøvelse,
hvor anmelderens krav om udlevering af de omhandlede male-
rier blev afvist.
der er under sagen afgivet forklaring af rolf engsig, peter
thrane grubert og peter linck.
rolf engsig har forklaret, at han blev ansat på dagbladet
dagen a/s den 1. maj 2002. han havde titel af direktør, men
var ikke registreret som sådan. hans funktion var ren admi-
nistrativ, og han var ikke underskriftsberettiget. han tog
sig af bogholderiet, it, personale, indgåelse af kontrakter
m.v. anmelderen blev stiftet en måned før købet af maleri-
erne, men han havde tidligere haft tanken om at handle med
formuegoder som f.eks. kunst og ure. det var efter hans op-
fattelse i anmelderens interesse at eje gedigen, god, mo-
derne kunst, også selvom man ikke kan foretage skattemæssi-
ge afskrivninger på kunst. malerierne var en del af dagbla-
det dagen a/s’ helhed og gav et godt kontormiljø. der var
24 timers bemanding på arbejdspladsen, så det ville være
blevet bemærket, hvis han i forbindelse med købet havde
fjernet malerierne fra stedet. han var bekendt med de afta-
ler, som dagbladet dagen a/s havde om sale and lease back
af it-udstyr og inventar. der var sammenlagt sale og lease
back aftaler for ca. 15 millioner kr. med nordea. nordea
ville imidlertid ikke lade kunstgenstande være omfattede af
aftalerne. det var naturligt for ham at hjælpe med at til-
                            - 13 -
føre likviditet til dagbladet dagen a/s ved at købe maleri-
erne og så indgå i en aftale om sale and lease back. ideen
kom nok fra peter thrane grubert og peter linck, som er
gift med hans steddatter. selve købsaftalen blev indgået
nogle dage før hans mail af 7. oktober 2002 til peter thra-
ne grubert. han havde ikke på noget tidspunkt tilbudt at
låne dagbladet dagen penge. han kendte selskabets økonomi-
ske situation og var ikke interesseret i at udlåne mod sik-
kerhed. derimod var han interesseret i at eje billederne.
han fandt først ud af, hvorledes betalingen for billederne
var foregået ved modtagelse af peter thrane gruberts brev
af 4. november 2002. fejlen må være sket, fordi peter thra-
ne grubert havde blandet en aftale med henrik hübner sammen
med aftalen om købet af billederne. maleriet af jesper
christiansen hang ikke hos dagbladet dagen a/s, men i et
andet selskab, og dette maleri er allerede i hans besiddel-
se. han besigtigede ikke billederne i forbindelse med kø-
bet, for han kendte dem i forvejen. begge malere er aner-
kendte kunstmalere. ved mærkningen af malerierne var lito-
grafierne væk. hver gang dagbladet dagen a/s indkøbte no-
get, blev det viderefaktureret til nordea, og han mener, at
alt løsøre udover billederne var omfattet af aftalen med
nordea. principperne for anmelderens aftale om malerierne
var den samme som for aftalen med nordea. den sene fremsen-
delse af faktura for leje skyldes, at han var meget koncen-
treret om arbejdet på dagbladet dagen a/s i perioden. set i
bakspejlet kan det godt virke som sløseri. han havde på in-
tet tidspunkt drøftet konsekvensen af opsigelsen i lejeaf-
talen med hverken peter linck eller peter thrane grubert.
anmelderen ejer i dag ikke andre kunstgenstande end de om-
handlede malerier, men har i øvrigt en balance på ca.
300.000 kr. blandt andet fra tilgodehavender fra udlåns-
virksomhed/finansiering.
peter thrane grubert har forklaret, at han blev advokat for
projektet dagbladet dagen a/s fra sommeren 2001. han trådte
også ind i bestyrelsen som bestyrelsesformand og deltog i
kapitalfremskaffelsen. finansieringen skete hovedsagelig
ved aftaler om sale and lease back med en ramme på 15 mil-
lioner kr. hos nordea. derudover var der egenkapitalen og
                            - 14 -
tilskud fra det offentlige samt nogle garantier. selskabets
kunstgenstande indgik ikke i aftalerne med nordea om sale
og lease back. drøftelserne om salget af selskabets maleri-
er startede i begyndelsen af oktober 2002. bestyrelsen øn-
skede at have en plan parat, hvis nogle af de øvrige inve-
steringstilbud udeblev. man havde tilvejebragt ny egenkapi-
tal via jyske bank og hans advokatkontor, og ledelsesgrup-
pen ønskede også at vise deres engagement ved at investere
i selskabet. rolf engsig tilbød derfor at finansiere sel-
skabets kunst. han kan ikke huske, hvor i huset forhandlin-
gerne foregik, men han mener, at der også var andre til
stede, da rolf engsig kom med sit tilbud. i forhold til fi-
nansieringsplanen på 20 millioner kr. var det ganske vist
et lille beløb, men det medvirkede til at øge likviditeten.
advokat vibeke holbøll stiftede selskabet efter hans ordre
og udfærdigede også de øvrige dokumenter i forbindelse med
aftalen med rolf engsig. der blev ikke drøftet en aftale om
lån mod sikkerhedsstillelse, men han havde forstået, at der
også skulle ydes et lån på 25.000 kr. det beroede på en
fejltagelse i hans bogholderi, at overførslerne oprindeligt
fandt sted således som det skete. det er hans ansvar. han
blev først opmærksom på fejltagelsen i slutningen af okto-
ber 2002 og foranledigede fejlen rettet. betegnelsen ”til-
bageførsel” beroede på, at beløbet oprindelig var bogført
som lån. rolf engsigs selskab var stiftet ved overførslen
af pengene. han ved ikke, hvorfor prisen for billederne var
fastsat til 80.000 kr. plus moms, men går ud fra, at det
var efter en aftale mellem peter linck og rolf engsig.
overførslerne foretaget i rolf engsigs navn henholdsvis den
9. oktober og 10. oktober 2002 i to skæve beløb til dagbla-
det dagen a/s’ klientkonto udgør samlet 125.000 kr. beløbet
på 83.373,85 kr. modsvarer de fem debiterede beløb på kon-
toen fra samme dato. det var ham, der havde givet instruk-
tion til bogholderiet om beløbet. han var meget stresset i
den periode. det havde været hans opfattelse, at det reste-
rende beløb efter købet af malerierne også skulle overføres
til dagbladet dagen a/s, men som et lån. tilbageførslen af
de 25.000 kr. skyldtes manglende dokumentation for en låne-
aftale og medførte, at hans eget engagement i dagbladet da-
gen a/s blev forøget med 25.000 kr. det var advokat vibeke
                            - 15 -
holbøll, der udfærdigede brevet af 4. november 2002 og de
vedlagte bilag. det er en klar fejl, når det af kontoudto-
get af 24. november 2003 fra hans bogholderi vedrørende po-
steringerne fra 17. september 2002 til 29. september 2002
ser ud som om, der er ydet et lån fra hans advokatfirmas
konto til rolf engsig. disse fejlposteringer såvel som
fejlposteringerne vedrørende dagbladet dagen a/s blev ret-
tet, da han opdagede dem. han husker ikke, om posteringerne
af 29. oktober 2002 skyldes mailen fra den 25. oktober
2002, men han mener, at han fik rettet fejlen i bogholderi-
et, før han fik rolf engsigs brev. henrik hübner var medlem
af bestyrelsen, og det var aftalt, at henrik hübners indbe-
taling skulle ske ved en kontantindbetaling på 75.000 kr.
og efterfølgende restbeløbet, når henrik hübner havde solgt
nogle værdipapirer. i det oprindelige term sheet var det
forudsat, at både rolf engsig og henrik hübner skulle købe
aktier. for så vidt angår redegørelsen afgivet overfor kon-
kursboet den 10. januar 2003, skyldes formuleringen i andet
afsnit på side 4 om lånekapital en sondring mellem egenka-
pital og fremmedkapital. dette var blevet drøftet i forhold
til årsregnskabsloven. malerierne blev behandlet ligesom
nordeas aktiver og stod derfor opført, som om de var akti-
veret.
peter linck har forklaret, at han var administrerende di-
rektør for dagbladet dagen a/s. i sommeren 2002 blev der
indgået en aftale om sale and lease back med nordea omfat-
tende hardware, software og inventar, men ikke kunstgen-
stande, da disse ikke kunne afskrives skattemæssigt. der
blev også lavet aftale om sale and lease back med jyske fi-
nans vedrørende selskabets biler. det var kun aktiver som
porcelæn, små faxmaskiner og lignende, der ikke indgik i
aftaler om sale and lease back. han havde selv store inve-
steringer i dagbladet dagen a/s, og som følge af den fami-
liemæssige relation havde han på et tidligt tidspunkt gjort
det klart over for rolf engsig, at denne ikke skulle invol-
veres økonomisk i selskabet. han opfattede rolf engsigs
tilbud som et ønske om at lave forretning og samtidig hjæl-
pe dagbladet dagen a/s. kunstværkerne kunne ikke finansie-
res på anden måde. aftalen med rolf engsig blev indgået ef-
                            - 16 -
ter drøftelse med bestyrelsen. det var en fornuftig forret-
ning for begge parter. rolf engsig havde selv indhentet den
vurdering, som resulterede i, at salgsprisen blev mindre
end den oprindelige købspris. bestyrelsen accepterede til-
buddet, fordi der ikke var andre tilbud om finansiering af
kunsten. der blev ikke drøftet noget om en mulighed for
tilbagekøb og heller ikke på noget tidspunkt drøftet, at
rolf engsig skulle låne penge til dagbladet dagen a/s. pe-
ter thrane gruberts redegørelse af 10. januar 2003 overfor
kurator er ikke udtryk for en samlet bestyrelsesredegørel-
se. han var selv meget berørt af situationen på daværende
tidspunkt, og andet afsnit på side 4 om rolf engsigs enga-
gement må stå for peter thrane gruberts egen regning. det
var helt klart, at rolf engsig ikke ydede noget lån til
dagbladet dagen a/s, for rolf engsig skulle ikke udsættes
for nogen risiko. det er korrekt, at rolf engsig tidligere
havde investeret 50.000 kr. i dagbladet dagen a/s, men det
skyldtes, at dansk kapitalanlæg havde betinget sig, at hele
ledelsesgruppen investerede i dagbladet dagen a/s.
anmelderen har i sit påstandsdokument og under domsforhand-
lingen gjort følgende anbringender gældende:
at anmelderen til dagbladet dagen a/s har betalt købesummen
100.000 kr. for købet af malerierne,
at advokat peter thrane gruberts bogholderis anvendelse af
fejlagtige bogføringstekster ikke ændrer realiteten i afta-
len om køb af malerierne mellem anmelderen og dagbladet da-
gen a/s,
at finansiseringsformen sale and lease back var almindeligt
anvendt hos skyldnerselskabet, og at hovedparten af skyld-
nerselskabets løsøre var finansieret på denne måde, hvilken
finansieringsform boet ikke har rejst indsigelse imod,
at hverken anmelder eller rolf engsig har haft et ønske om
at låne penge til dagbladet dagen a/s,
                            - 17 -
at det for dagbladet dagen a/s via købe- og lejekontrakten
ikke er muligt at købe malerierne tilbage,
at det aftalte arrangement dermed kan kategoriseres som en
aftale om finansiel sale and lease back, og
at boet er forpligtet til at anerkende et reelt finansielt
sale and lease back arrangement indgået før betalings-
standsningen og konkursens indtræden.
boet har i sit påstandsdokument og under domsforhandlingen
gjort følgende anbringender gældende:
at der reelt var tale om et lån til dagbladet dagen a/s i
forbindelse med en aftale om sikkerhed i malerierne,
at overdragelsen af malerierne til sagsøgte til sikkerhed
for lån ydet til sagsøgte ikke er beskyttet overfor sælgers
kreditorer, idet der ikke er stillet pant i overensstemmel-
se med reglerne om pant i løsøre ved tinglysning af pante-
brev,
at der ikke er tale om en reel overdragelse af ejendomsret-
ten til sagsøger, men alene et forsøg på at opnå sikker-
hedsret,
at der er tale om et såkaldt møbellån, som ikke kan gøres
gældende overfor dagbladet dagen a/s’ kreditorer, fordi den
sikkerhedsret, som sagsøger ønskede at opnå ved dispositio-
nen, burde være foretaget ved stiftelse og tinglysning af
pant,
at overførslerne mellem de forskellige klientkonti hos ad-
vokat peter thrane grubert og dennes redegørelse overfor
kurator dokumenterer, at der reelt var tale om et lån fra
anmelder til boet på 80.000 kr.,
at sagsøgte var insolvent fra august 2002,
                            - 18 -
at salget til anmelderen og samtidig udlejning til dagbla-
det dagen a/s er motiveret af dagbladet dagens a/s insol-
vens og derfor ikke en reel aftale om finansiel ”sale and
lease back” henset til, at malerierne skulle forblive på
dagbladet dagen a/s’ adresse efter indgåelse af købsaftalen
og under hensyn til, at dagbladet dagen a/s var insolvent
allerede forud for indgåelse af aftalerne, hvilket anmelde-
ren var eller burde have været bekendt med, jf. rolf eng-
sigs mail af 21. september 2002 til peter linck,
at den oprindelige bogføring hos advokat peter thrane gru-
bert viser, at der reelt var tale om et lån, og
at advokat peter thrane gruberts brev af 3. februar 2005 er
udtryk for en efterrationalisering, da advokat peter thrane
grubert har rådgivet i forbindelse med udarbejdelse af do-
kumenterne til brug for det påståede ”sale and lease back-
arrangement”.
skifterettens bemærkninger:
efter bevisførelsen, herunder de afgivne forklaringer om
engagementet med henholdsvis nordea og jyske finans, lægger
skifteretten til grund, at dagbladet dagen a/s i vid ud-
strækning benyttede sale and lease back som finansierings-
form.
efter advokat peter thrane gruberts forklaring om fejlene i
forbindelse med den oprindelige bogføring på hans kontor og
om meningen med indholdet af redegørelsen af 10. januar
2003 omkring anmelderens indbetaling, finder skifteretten
videre at kunne lægge til grund, at hverken den oprindelige
bogføring eller formuleringen af redegørelsen er udtryk
for, at anmelderens betaling til dagbladet dagen a/s var et
lån.
det findes ikke godtgjort, at salget af billederne og den
samtidige indgåelse af lejekontrakt var en usædvanlig dis-
                            - 19 -
position for selskabet, ligesom skifteretten heller ikke
finder det godtgjort, at indholdet af de omhandlede aftaler
om henholdsvis køb og leje i sig selv fremstår som usædvan-
lige. det forhold, at dagbladet dagen a/s på tidspunktet
for indgåelse af aftalerne med anmelderen var insolvent,
findes ikke i sig selv at kunne medføre en tilsidesættelse
af aftalerne.
selvom billederne forblev på dagbladet dagen a/s’ adresse,
finder skifteretten det efter bevisførelsen ikke godtgjort,
at der i øvrigt ikke skulle være sket en reel overdragelse
til anmelderen, idet formålet med lejeaftalen netop var, at
billederne skulle forblive på stedet i en periode mod leje-
betaling.
herefter tages anmelderens påstand til følge.
for så vidt angår sagens omkostninger bemærkes det, at nær-
værende sag alene vedrører fem af de billeder, der var om-
fattet af parternes aftale. omkostningsbeløbet er derfor
fastsat forholdsmæssigt efter den oprindeligt ansatte værdi
i fakturaen af 15. september 2001.
                     thi kendes for ret
dagbladet dagen a/s under konkurs tilpligtes at udlevere
følgende malerier til anmelderen, 1894 pmb aps:
   roar w. eriksen, oliemaleri, skyggerne, 1998, 200 x 180,
   roar w. eriksen, oliemaleri, nettet, 1998, 150 x 135,
   roar w. eriksen, oliemaleri, sart, 1998, 70 x 63,
   roar w. eriksen, oliemaleri, sa, 1998, 70 x 63, og
   roar w. eriksen, oliemaleri, rød morgen, 1998, 70 x 63.
i sagsomkostninger betaler dagbladet dagen a/s under kon-
kurs til 1894 pmb aps inden 14 dage 10.000 kr.
              - 20 -
    jeanette melchior
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
- cri
                                    udskrift
                                          af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                 kendelse
afsagt den 17. november 2010
h-15-10
                              novo nordisk a/s
                              (advokat mette rosholm)
                              mod
                              if skadeförsäkring ab (publ), sverige (filial)
                              (advokat michael wiisbye)
                              og
                              if skadeforsikring
                              filial af if skadesförsäkring ab (publ), sverige
                              (advokat michael wiisbye)
indledning
                                                   -2-
ved denne kendelse skal der tages stilling til, hvorvidt sø- og handelsretten er rette værne-
ting for en forsikringsretlig tvist mellem novo nordisk a/s (herefter novo nordisk) og if
skadeförsäkring ab (publ) sverige samt dettes danske filial if skadeforsikring) (samlet if),
om i hvilket omfang if er forpligtet til at dække sagsomkostninger pådraget i forbindelse
med en række produktansvarssager i usa.
 påstande
novo nordisk har nedlagt påstand om, at sagen fremmes ved sø- og handelsretten.
if har nedlagt påstand om, at sagen henvises til retten i glostrup.
sagsfremstilling
i 2004 indgik novo nordisk en forsikringsaftale med xl insurance company limited uk
som leading insurer og den danske filial if skadesforsikring, hvorefter de forsikrede er novo
nordisk og selskabets datterselskaber og andre koncernforbundne selskaber. forsikringens
geografiske dækningsområde er hele verden. på policen er anført den danske filials cvr-
nummer. efter værnetings- og lovvalgsbestemmelserne i masterpolicen skal tvister afgøres
ved dansk domstol, og den danske forsikringsaftalelov skal finde anvendelse ved fortolkning
af masterpolicen. i tillæg til denne masterpolice blev der indgået en række lokale policer,
som er en integreret del af masterpolicen.
       i usa blev der anlagt ca. 113 retssager mod novo nordisk på grundlag af påståede
skader forårsaget af brugen af et af novo nordisk fremstillet hormonpræparat. sagerne er
ikke afsluttet. sagsomkostninger er påløbet siden 2004, og i december 2005 oversteg de selv-
risikobeløbet, hvorefter novo nordisk krævede dækning under policen. novo nordisk’
amerikanske advokatforbindelse og if p&c insurance ltd.’s amerikanske advokatforbindelse
korresponderede om sagsomkostningerne. det er oplyst, at if p&c insurance ltd. er den en-
gelske oversættelse af det svenske selskab if skadesförsäkring ab (publ). novo nordisk kla-
gede i et brev af 8. januar 2007, stilet til morten thorsrud, if skadesförsäkring over, at if ikke
havde accepteret dækning under policen. morten thorsrud var skandinavisk chef for den re-
levante afdeling og havde kontor i norge. den 31. oktober 2008 indgik 3 af novo nordisk
amerikanske datterselskaber på den ene side og xl insurance og if p&c insurance ltd. på
                                                -3-
den anden side en forligsaftale om en bestemt betalingsordning af sagsomkostninger til ad-
vokatbistand i usa. forliget er på if p&c insurance ltd.’s vegne underskrevet af claus
christensen, der arbejder hos if skadesforsikring i danmark.
       if har efter novo nordisk opfattelse ikke overholdt aftalen, hvorfor novo nordisk har
hævet denne og gjort betaling gældende i henhold til forsikringspolicen.
      novo nordisk inc. i usa har i 2009 skrevet pr. mail til if p&c insurance på adressen i
stockholm att. claus christensen.
procedure
novo nordisk har gjort gældende, at retsplejelovens § 225, stk. 2, giver mulighed for, at sa-
gen anlægges ved sø- og handelsretten. sagen kunne også være anlagt ved de ordinære
domstole, men da betingelserne i § 225, stk. 2, er opfyldt, har novo nordisk valgret mellem
sø- og handelsretten og de ordinære domstole.
      kriterierne for, at en sag kan anlægges ved sø- og handelsretten, er, at der a) er tale om
en international sag, b) at fagkundskab til internationale erhvervsforhold har væsentlig be-
tydning. novo nordisk finder, at der er tale om en international sag. det er korrekt, at sagen
er anlagt af novo nordisk, men dette er alene sket, fordi novo nordisk har båret tabet i for-
bindelse med afholdelse af de i sagen betalte advokatudgifter ud over det beløb, som if vil
dække. sagen er af international karakter bl.a. af den grund, at en række novo nordisk sel-
skaber i udlandet har været inddraget i sagen, herunder i korrespondance med if. endvidere
er den forligsaftale, som nu er ophævet af novo nordisk, indgået med tre amerikanske dat-
terselskaber.
      dertil kommer, at if skadesförsäkring ab (publ) er et svensk selskab, som er identisk
med selskabet if p & c insurance ltd., med hvem novo nordisk har indgået en forligsaftale
om afholdelse af advokatudgifter, som novo nordisk har pådraget sig og pådrager sig i
fremtiden i forbindelse med retssager i usa vedr. hormonbehandlinger. novo nordisk har
valgt at sagsøge både den danske filial og if skadeförsäkring ab (publ), sverige. hvis retten
måtte finde, at det er den danske filial, som er rette sagsøgte, så er der fortsat tale om en in-
ternational sag, da en filial handler på vegne af hovedselskabet. da hovedselskabet er
svensk, vil der således fortsat være tale om en international sag, jf. retsplejelovens § 225, stk.
2.
                                                   -4-
        herudover må det indgå i vurderingen af sagens internationale karakter, at ”leading
insurer” under den forsikringsaftale, som novo nordisk indgik, er det engelske selskab xl
insurance. det har ikke betydning, at det ofte er forekommende i forsikringssager, at forsik-
ringsselskabet har et udenlandsk moderselskab. uanset om dette er sædvanligt eller ikke, er
der tale om en international sag, når den vedrører parter i forskellige lande eller, at en begi-
venhed f.eks. et skibsforlis, en forsikringsbegivenhed eller levering af varer er sket i interna-
tionalt farvand eller i et andet land end danmark. det skal også indgå i vurderingen af, om
sagen er international, at det engelske forsikringsselskab xl insurance fortsat betaler sine
forpligtelser efter forliget.
        det fremgår af forarbejderne til retsplejelovens § 225, stk. 2, at en sag bl.a. kan betragtes
som international, hvis den angår tvister mellem virksomheder i forskellige lande, som i
denne sag, eller tvister mellem virksomheder i samme land, hvor sagens genstand er interna-
tional, herunder f.eks. en sag om international vej- eller søtransport.
        i denne sag er der både tale om, at parterne er hjemmehørende i hver sit land, idet de
to if - ”selskaber” er henholdsvis svensk og dansk, ligesom der er tale om, at sagens gen-
stand er international, idet sagen drejer sig om udgifter afholdt i forbindelse med retssager
om erstatningspådragende forhold, som er eller skal bedømmes efter amerikansk ret i usa.
sagens faktiske omstændigheder vedrører altså amerikanske forhold. det gøres derfor gæl-
dende, at der er tale om en international sag.
        det gøres endvidere gældende, at fagkundskab til internationale erhvervsforhold har
væsentlig betydning. der skal således tages stilling til, om forsikringen skal omfatte betaling
af retssagsomkostninger til førelse sager om såkaldte ”punitive damages” efter amerikansk
ret. det gøres i den forbindelse gældende, at stillingtagen til dette spørgsmål kræver et godt
kendskab til de økonomiske og driftmæssige overvejelser, herunder overvejelser om tegning
af forsikringer, som bl.a. danske virksomheder gør sig, når de etablerer sig i eller udvider de-
res forretningsmæssige aktiviteter i usa.
        endvidere skal der tages stilling til, hvilken betydning det har, at der i sagen er invol-
veret en såkaldt ”leading insurer”, nemlig det engelske selskab xl-insurance.
        på denne baggrund er det novo nordisks opfattelse, at denne sag ikke kan bedømmes,
uden at retten har et godt indblik i international forsikringspraksis og de overvejelser, som
internationale virksomheder gør sig ved tegning af internationale forsikringer. det er irrele-
                                                  -5-
vant for afgørelsen om værneting, at sager vedr. den danske filial af if försäkring ab (publ)
tidligere er blevet pådømt af de ordinære domstole. det forhold, at andre virksomheder har
sagsøgt filialen ved de ordinære domstole, kan ikke afskære novo nordisk fra at anlægge
denne sag ved sø- og handelsretten, når betingelserne herfor er opfyldt.
if skadeförsäkring har gjort gældende, at der skal udvises forsigtighed med at acceptere sø-
og handelsretten som værneting i medfør af retsplejelovens § 225, stk. 2, når en af parterne i
sagen har den opfattelse, at betingelserne for at anse sø- og handelsretten som rette værne-
ting i henhold til bestemmelsen klart ikke er opfyldt. det er påkrævet at udvise denne forsig-
tighed, navnlig fordi bestemmelsen udgør en undtagelse til dansk retsplejes hovedregel om,
at sager i første instans anlægges ved byretterne.
     betingelserne for, at en sag kan anlægges ved sø- og handelsretten, er, dels at sagen er af
international karakter, dels at fagkundskab til internationale erhvervsforhold har væsentlig
betydning. denne sag har ikke international karakter. der er tale om, at to danske parter har
indgået en forsikringsaftale. både novo nordisk og if skadesforsikring er virksomheder
med dansk hjemsted. det er normalt i 2010, at forsikringsselskaber har aktiviteter i mange
lande, og at de enten har datterselskaber eller filialer i forskellige lande. det er uden betyd-
ning, at if skadesforsikring er en filial, da sagen kan anlægges mod den danske filial, som
har fuld retsevne og kan optræde som part i retssager. if skadesforsikring er også i en lang
række tilfælde blevet sagsøgt i danmark. det forhold, at if skadesforsikring har ladet det for-
lig, der er indgået i sagen, underskrive af selskabet if p&c insurance ltd., gør ikke nogen
forskel, da dette navn er den engelske oversættelse af if skadesforsikring hjemmehørende på
stamholmen i hvidovre, der er en filial af if skadesförsäkring ab. der er derfor tale om en
sag, der alene vedrører danske virksomheder.
     når man ser på, hvem der har deltaget i korrespondancen mellem parterne, fremgår det
klart, at det er ansatte i den danske del af if skadesforsikring, der har forestået denne korre-
spondance. det gælder således f.eks. claus christensen, der har underskrevet det nævnte
forlig på vegne af if skadesforsikring. novo nordisk har således alene korresponderet med
if skadesförsäkring, da man ville klage over en afgørelse truffet af filialen i danmark, og i
den forbindelse skrev til morten thorsrud, som har ansvaret for hele skandinavien, men har
kontor i norge.
                                                   -6-
     det gør endvidere ikke sagen til en international sag, at regningerne på de omhandlede
advokatydelser er skrevet i usd og vedrører omkostninger afholdt til amerikanske advoka-
ter. det spørgsmål, der skal tages stilling til, er, om disse regninger er rimelige, jf. den danske
forsikringsaftalelovs § 92. for at afgøre dette spørgsmål har det ikke betydning, at de retssa-
ger, som har udløst de nævnte regninger, er ført i udlandet, og at den omhandlede forsik-
ringsbegivenhed ligeledes skete i udlandet. dette er helt normalt, når man tegner globale
forsikringer, at der skal tages stilling til berettigelsen af advokatomkostninger afholdt i ud-
landet.
     det vil som i alle andre civile sager være op til parterne at forsyne retten med de fornød-
ne oplysninger om forsikringsmæssige forhold, således at sagen kan belyses på tilfredsstil-
lende vis.
     de sager, hvor sø- og handelsretten behandler forsikringsretlige spørgsmål, er navnlig
sager om landtransport og sager om søtransport. de eksempler, der findes i forarbejderne til
den seneste ændring af retsplejeloven, understreger således, at det er inden for disse områ-
der, at sø- og handelsretten har sin primære kompetence. det gøres i den forbindelse gæl-
dende, at sø- og handelsretten næppe råder over sagkyndige dommere, der har særlige for-
udsætninger for at vurdere de i denne sag omhandlede amerikanske advokatregninger.
     hvis retten mod ifs forventning finder, at der er tale om en international sag, og at fag-
kundskab til internationale erhvervsforhold har betydning for sagens bedømmelse, er det
yderligere en betingelse for sø- og handelsrettens kompetence, at sådan fagkundskab skal
have væsentlig betydning for sagen. det er ikke tilfældet i denne sag. i denne sag er det afgø-
rende derimod en traditionel juridisk fortolkning af forsikringsaftaleloven, og vurdering af
det almindelige aftaleretlige spørgsmål om aftalers ugyldighed og ophævelse. det vil sige, at
det afgørende for sagen er almindelige juridiske vurderinger, som skal baseres på dansk ret.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter retsplejelovens § 225, stk. 2 kan internationale sager, hvor fagkundskab til internationa-
le erhvervsforhold har væsentlig betydning, anlægges ved sø- og handelsretten, medmindre
parterne har aftalt andet. sådanne sager kan også anlægges ved de ordinære domstole. ”in-
ternationale sager, hvor fagkundskab til internationale erhvervsforhold har væsentlig betyd-
ning” er ikke en klart afgrænset sagskategori. bestemmelsen foreskriver, at fagkundskab til
                                                  -7-
internationale erhvervsforhold skal have ”væsentlig betydning”. anvendelse af udtrykket
”betydning” medfører, at det ikke kan kræves, at en sag alene eller overvejende skal om-
handle forhold, der nødvendiggør fagkundskab til internationale erhvervsforhold, det kan
heller ikke kræves, at fagkundskab til internationale erhvervsforhold må ventes at blive det
afgørende for sagens udfald. såfremt internationale erhvervsforhold er et af flere elementer,
der må ventes at indgå i sagens behandling og afgørelse, vil sagen være omfattet af retspleje-
lovens § 225, stk. 2, og kan anlægges ved sø- og handelsretten.
       retten finder, at denne sag har international karakter. retten lægger i den forbindelse
vægt på, at sagen omhandler en forsikringsbegivenhed, samt hertil knyttede retssager, der
har udspillet sig i usa.
       selvom sagen således vedrører internationale forhold, finder retten dog ikke, at fag-
kundskab til internationale erhvervsforhold vil være af ”væsentlig betydning”. retten læg-
ger i den forbindelse navnlig vægt på, at det afgørende i sagen er en aftalefortolkning samt
en vurdering af om advokatomkostningerne afholdt i forbindelse med retssager må anses for
rimelige, jf. forsikringsaftalelovens § 92. det forhold, at omkostninger er afholdt i forbindelse
med en udenlandsk sag, medfører ikke i sig selv, at fagkundskab til internationale erhvervs-
forhold har væsentlig betydning for sagens afgørelse, hvorfor
                                         b e s t e m m e s:
sagen henvises til fortsat behandling ved retten i glostrup.
                                        mette christensen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                   udskriftens rigtighed bekræftes
                        p.j.v. sø- og handelsretten, den 17. november 2010