text:
- mc
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
den 10. juli 2008 blev af retten i sagen
f‐40‐06
hk/danmark
som mandatar for
a
(advokat mette skou østergård)
mod
1) b i/s
(advokat sven gert hougaard)
2) c
(advokat sven gert hougaard)
3) d
(advokat sven gert hougaard)
afsagt sålydende
                                            d o m:
                                                    2
indledning og påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt a er blevet opsagt i strid med lov om forbud mod
forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, for så vidt angår forbud mod at diskriminere på
grund af alder, eller om opsigelsen er i strid med funktionærlovens § 2b. endvidere er der
spørgsmål om godtgørelse i henhold til ansættelsesbevisloven.
hk som mandatar for a har nedlagt påstand om, at b i/s, c og d til a skal betale principalt
in solidum, subsidiært hver for sig, 307.000,00 kr. med procesrente af 109.000,00 kr. fra den
17. marts 2006 og af 198.000,00 kr. fra den 21. maj 2006.
b i/s, c og d har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
sagens faktum
a, der er født den 6. december 1947, blev ansat som kontorassistent på deltid hos b (i det
følgende: b) den 15. maj 1984, hvor der blev indgået en skriftlig ansættelsesaftale. bs direktør
er as bror, c, som nu ejer virksomheden sammen med as og cs mor, d. b blev startet af as
og cs far, som gik konkurs med virksomheden i 1984, og aktiverne blev i den forbindelse
overtaget af et nyoprettet aktieselskab, b a/s, hvori aktionærerne var c, d og e, som er gift
med a. dette aktieselskab gik konkurs i 1992, hvorefter aktiverne pr. 1. januar 1993 blev
overdraget til det nuværende interessentskab.
       i løbet af 1990’erne blev bs produktion ændret fra x til y. endvidere startede c et
projekt op med ansættelse af unge med kriminel baggrund, kaldet f, og senere kom et
projekt, g, med unge volontører fra eu‐landene til, ligesom c oprettede et rejseselskab
specialiseret i rejser til h, kaldet i. derudover drev cs hustru en j‐forretning.
       i år 2000 fik a udleveret et nyt ansættelsesbevis, som hvoraf blandt andet fremgår:
       ”…
       den personlige timeløn udgør pr. dags dato: kr. 9000,00 pr. måned – deltid.
       …
       tiltrædelsesdato: dag: 1. måned: 1. år: 1993
       …”
a og hendes faglige organisation, hk/danmark, mener, at ansættelsesbeviset er fejlagtigt i
forhold til ansættelsesdatoen, ligesom der påpeges manglende angivelse af titel/stilling,
                                                      3
rettigheder med hensyn til ferie, regler om opsigelsesvarsler og den normale daglige eller
ugentlige arbejdstid.
       i juni 2004‐2005 var bs økonomi anstrengt. c fandt i juni 2005 en investor, k, som købte
bs bygning, ligesom c solgte sin ejerlejlighed i københavn for at skaffe likviditet til firmaets
fortsatte drift. yderligere indtrådte l som investor. k og l indtrådte herefter i direktionen
sammen med c.
       a blev opsagt den 11. august 2005. af opsigelsen fremgår følgende:
       ”grundet negative budgetafvigelser er virksomheden nødt til at reducere det
       administrative personale.
       det betyder at a afskediges pr. 30‐8‐2005.
       a oppebærer løn i seks mdr. + at der udbetales et vederlag på 3 mdr. løn efter seks mdr.
       lønnen er aftalt til 16.500 kr. pr. måned beregnet med 30 timer pr. uge. ”
a blev suspenderet i forbindelse med opsigelsen og var ikke på arbejde i opsigelsesperioden,
der udløb med udgangen af februar måned 2006.
       samtidig med opsigelsen fik a en lønforhøjelse til 16.500 kr. i juni måned 2005 var hun
gået fra 25 timer om ugen til 30 timer om ugen.
       as faglige organisation, hk/danmark, protesterede i februar 2006 mod opsigelsen,
som de fandt usaglig og rejste krav om godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b og
ansættelsesbevisloven. i april 2006 rejstes krav om en godtgørelse efter
forskelsbehandlingslovens på 18 måneders løn samt en godtgørelse på 10.000 kr. for
mangelfuldt ansættelsesbevis, hvilke beløb samlet udgør påstanden i sagen.
       de første 12 år af sin ansættelse var a den eneste administrative medarbejder på bs
kontor, og hun varetog alle administrative opgaver. parterne er uenige om, i hvilket omfang
a anvendte fremmedsprog i forbindelse med sit arbejde, herunder hendes kendskab til
fremmedsprog, ligesom parterne er uenige om niveauet for as it‐kundskaber.
       på opsigelsestidspunktet var der udover a ansat fire andre på bs kontor, der alle var i
slutningen af 20’erne eller begyndelsen af 30’erne. m blev ansat den 1. oktober 2004 til at tage
sig af de unge volontører i projektet g. al korrespondance vedrørende projektet foregår på
engelsk, tysk eller fransk. n, der tidligere havde været i jobtilbud i virksomheden, blev ansat
den 1. februar 2004 i i. han havde primært it‐opgaver. han overtog as opgaver, da hun blev
afskediget. o, der arbejdede i virksomheden i omkring seks år, inden hun blev afskediget
den 1. september 2006, havde primært kontoropgaver for både b og f, ligesom hun stod for
js bogholderi. p (kaldet p), der var rumæner, blev ansat i i i 2003.
                                                      4
       også as ægtefælle, e, og søn, q, har været ansat i virksomheden, men de blev opsagt i
henholdsvis november 2005 og december 2005.
       i forbindelse med sagen har bs revisor, statsautoriseret revisor r, der blev
virksomhedens revisor i foråret 2005, udarbejdet følgende ”bruttoliste”, som bestrides af a:
       ”…
    1.   kreditorbilag, terminsopkrævninger og rykkere m.v. blev gemt i diverse skuffer og
         skabe. langt ind i 2005 dukkede der bilag på, der vedrørte 2004. disse bilag skulle
         rettelig have været bogført (som skyldige omkostninger) i 2004. konsekvens:
         økonomistyring vanskeliggøres. moms‐ og skatteregnskaber var ikke korrekte.
    2. der var ikke foretaget lageropgørelser (lageroptælling) pr. den 31. december 2004.
    3. der blev ydet omfattende revisorhjælp til ”etablering af bogholderi” pr. 1. januar 2005.
         dette bestod bl.a. i bogføring af åbningsbalance pr. 1. januar 2005 baseret på gammel
         revisors efterposteringer til årsregnskaberne for 2004.
    4. for 2004 og tidligere regnskabsår var der ikke etableret særskilte bogholderier for g/f.
         bogføring af disse virksomheder skete som en ensidig mellemregningskonto i
         bogholderiet for b i/s. konsekvens: daglig økonomistyring og udarbejdelse af
         årsregnskab vanskeliggjordes og blev fordyret derved.
    5. omfattende revisorhjælp i foråret 2005 til assistance med bogføring af diverse
         låneomlægninger (indfrielse af danske bank og middelfart sparekasse samt optagelse
         af nye lån i sydbank).
    6. der var vel en generel uvilje mod at tage en ekstra tørn i den periode, hvor økonomien
         var rigtig kritisk, og hvor det var nødvendigt med et opdateret overblik over den
         økonomiske situation ?
    7. manglende vilje til at påtage sig opgaven med at yde bogholderiassistance til j‐
         forretningen.”
       parterne er enige om, at følgende hovedtal (i tusinde kroner) vedrørende
virksomhedens forskellige dele i årene 2004‐2006 kan lægges til grund
                                2004                        2005                        2006
                    løn    omsætn.     resultat løn    omsætn.     resultat løn    omsætn.    resultat
j                    404        2747       ‐642  636        3566        249   834        3958     971
f                   2548        4036        513 2457        3552       ‐179 3069         4573       19
g                      0           0          0  761        1047         37   663        1046       ‐1
b                   1065        6247        203 1852        6006         29   719        5391     851
i                    220        2721      ‐1189   39        5216       ‐537    61        5843     476
i alt               4237       15751      ‐1289 5745       19387       ‐227 5346       20811     2316
forklaringer
a har forklaret, at hun er uddannet kontorassistent hos s i vejle, hvor hun arbejdede i 10 år.
derefter fik hun arbejde hos t, og den 15. maj 1984 begyndte hun hos b.
                                                  5
       da hun blev ansat, var der ikke andre familiemedlemmer ansat, og der var kun x‐
fabrikation. da x‐produktionen ”gik ned ad bakke”, kom der andre aktiviteter til, herunder
fremstilling af y i træ. b begyndte at tage medarbejdere med løntilskud ind, hvilket greb om
sig, således at der senere kom større projekter, herunder f, hvor der blev ansat medarbejdere
med kriminel baggrund. g er et eu‐projekt, hvor unge kan komme til danmark i fire uger.
projektet må ikke give et økonomisk afkast. endvidere er der udvidet med i, der er et
rejseselskab, idet c havde købt ejendomme i h, som blev lejet ud. projekterne var adskilt
økonomisk fra hinanden og b.
       hendes arbejdsopgaver bestod i at tage telefonen, tage imod ordrer, fakturere og at
lave eksportpapirer til blandt andet usa. der var kun hende og til dels c på kontoret
dengang. hun havde i begyndelsen 20 timer om ugen fordelt på tre dage, senere fik hun 25
timer om ugen, ligeledes fordelt på tre dage.
       o blev ansat i forbindelse med arbejdsprøvning i 1999 eller 2000. o sad med
korrespondance, herunder i forhold til projekterne, men hun kunne også udføre almindeligt
kontorarbejde, ligesom o havde opgaver i relation til lønningerne. o blev ansat for at aflaste
hende. først blev o aflønnet af b, men hun blev senere lønmæssigt ført over til f, idet der
også skulle registreres lønudgifter på projektet. o udførte arbejdsopgaver for både f og b. n,
der ikke har nogen uddannelse, var blevet sendt i arbejde af kommunen og arbejdede hos b i
et par perioder over nogle måneder, hvorefter han kom tilbage i februar 2004. p havde
opgaver i relation til rejseselskabet, men hun lavede også nogle papirer vedrørende de unge i
projekterne. n hjalp p med blandt andet bookingopgaver. n havde som udgangspunkt ikke
arbejdsopgaver for b, men han kunne hjælpe til, hvis o ikke var på arbejde. n og p blev
aflønnet af b. m, der var droppet ud af en uddannelse, men havde en uddannelse fra
forsvaret, var ansat i en periode i 2003 og blev igen ansat i 2004. der var ikke nogen særlig
stor arbejdsbelastning, da m blev ansat. både p og n sagde til c, at de godt kunne klare
opgaverne uden m. c svarede, at de måtte se, hvordan det gik, og at det var m, der skulle ud
først, hvis der viste sig at være for få arbejdsopgaver. hendes mand, e, der arbejdede på bs
lager, blev sygemeldt i forbindelse med opstart af de nye projekter og opsagt efter 120 dages
sygdom, vist i november 2005. u overtog jobbet på lageret.
       på grund af økonomiske problemer købte cs bekendt, k, virksomhedens ejendom,
således at der kunne indfries et pantebrev. 14 dage senere blev l ansat for at få styr på
                                                  6
økonomien. l spurgte hende, hvordan hendes indstilling var til at fortsætte i virksomheden.
hun svarede, at hun altid havde bakket 120 % op om virksomheden og gjorde det fortsat.
hun havde arbejdet i b i 22 år uden en eneste sygedag og arbejdede oftest i flere end det
aftalte antal timer, også i weekends, ligesom hun i 1984 havde lånt virksomheden 100.000 kr.,
da den var i økonomiske vanskeligheder. hun og de øvrige medarbejdere havde fået at vide
af l, at der ikke skulle ske afskedigelser. selvom hun havde fri om fredagen, mødte hun op
til personalemøder hver fredag. l ønskede, at hun skulle gå op i tid. hendes fagforening
sagde, at hun som deltidsforsikret kunne gå op til 30 timer, hvilket hun derefter gjorde.
       hendes samarbejde med l var udmærket, men hun var lidt bange for ham. hun
drøftede ikke muligheder for opgradering indenfor it med ham. inden hun gik på
sommerferie i 2005, lavede hun i juli måned virksomhedens årsregnskab. hun havde bedt
om, at fredagsmøderne blev flyttet til om torsdagen, hvilket l havde sagt var i orden.
       da hun havde arbejdet i halvanden uge efter sin ferie, havde l aftalt et møde med
hende den 11. august 2005. aftenen før mødet blev hun opsøgt hjemme af c, der gav hende
et forvarsel om, at hun dagen efter ville blive opsagt. hun og c drøftede det ikke nærmere
end, at det var, fordi virksomheden ikke gik godt. c fortalte, at han havde haft et møde med
l og k, og at de var blevet enige om, at virksomheden skulle fortsætte uden hende.
       den 11. august 2005 kom l ind til hende med et stykke papir, som han skrev
opsigelsen på, mens hun så på det. hun havde fået 11.500 kr. om måneden uden pension,
hvilket i forbindelse med opsigelsen blev forhøjet til 16.500 kr. l havde tidligere sagt til
hende, at hvis der var nogen, der skulle have lønstigning, var det hende, idet hun udførte et
stort stykke arbejde. l rejste sig, gav hende hånden og sagde tak for hendes store indsats.
hendes kolleger på kontoret havde fået omkring 18.000 kr. og fik lønforhøjelse på 3000 kr.
om måneden, mens de ansatte i produktionen fik en lønforhøjelse på 15 kr. i timen. der var
normalt ikke lønforhandlinger i virksomheden.
       efter hendes opfattelse kan det ikke økonomisk lade sig gøre, at b kunne dække
lønomkostningerne til alle bs medarbejdere. det var c, der bestemte, i hvilket selskab de
enkelte lønudgifter skulle føres. ingen af de ansatte beskæftigede sig kun med f. alle ansatte
havde en arbejdsmæssig tilknytning til b.
       hun var blevet lært op i it af blandt andet o, revisoren og banken. hun har aldrig fået
tilbudt kurser inden for it, som hun ellers ville have sagt ja til. hun havde tilstrækkelige it
                                                    7
kundskaber til at udføre sine arbejdsopgaver. hun havde aldrig hjælp til
bogføringsopgaverne. når hun havde behov for hjælp til it, var det o eller n, der hjalp. de
havde også enkelte gange ekstern it‐assistance. hendes computer blev også anvendt af de
unge mennesker i projekterne, og derfor kom der af og til uhensigtsmæssige ting på hendes
computer. hvis hun havde skullet udføre arbejdsopgaver med etiketter og logoer, skulle hun
have haft et kursus. hun kender en smule til c5 programmet og er sikker på, at hun kunne
lære det, hvis hun blev sat ind i det. hun stillede ikke mange spørgsmål til n, og hun har
aldrig spurgt ham i relation til sine egne bogføringsopgaver, udskrifter eller lignende.
        det var o, der udarbejdede ansættelsesbeviser. hun, a, underskrev alene
ansættelsesbeviserne, hvis c ikke var til stede. hun har aldrig modtaget klager over
ansættelsesbeviserne.
        de første mange år, hun arbejdede i b, handlede de meget med det amerikanske
marked og efterfølgende også det tyske marked. hun kunne kommunikere mundtlig og
skriftligt med kunderne på engelsk og tysk og skrive individuelle breve. hun mener, at
hendes sprogkundskaber var tilstrækkelige. på et tidspunkt blev der udbudt et tyskkursus,
som foregik på arbejdspladsen efter arbejdstid. hun var den eneste af de kontoransatte, der
deltog i kurset. hun har fået ros for sit tyske sprog af samarbejdspartnerne. det var ikke
hendes indtryk, at det var nødvendigt at have store sprogkundskaber for at varetage ms
stilling. i forbindelse med ms barselsorlov blev der opslået en stilling, hvor der kun blev
stillet krav om kendskab til engelsk. hun kunne sagtens tale med de unge østeuropæere på
engelsk. blandt andet talte hun med dem om lommepenge. hun kunne godt have varetaget
ms undervisning og de øvrige af ms opgaver.
        hun har aldrig fået kritik for ikke at være fleksibel nok, tværtimod. hun er kørt hjem
fra sit sommerhus for at arbejde i weekends, ligesom hun har arbejdet aftener, nætter og på
dage, hvor hun ikke havde fast arbejdsdag.
        o lavede regnskabet for svigerindens j‐forretning. hun havde en aftale med c om, at
hun skulle fritages for det arbejde. hun ville selvfølgelig have lavet regnskabet, hvis
alternativet havde været, at hun blev opsagt, men det var aldrig på tale.
        r blev revisor for selskabet i april 2005, da virksomheden skulle finde et nyt
pengeinstitut. hendes første kontakt med r var i maj måned. i forhold til bebrejdelserne
under pkt. 1 i rs e‐mail af 27. november 2006 forklarede hun, at hun ikke havde flyttet
                                                  8
bilagene, og at terminsopkrævningerne skal følge regnskabsåret. hun havde plastikcharteks
liggende i sin skuffe med forskellige bilag, som ikke skulle bogføres med det samme. c fandt
af og til forskellige glemte ting på sit skrivebord. hun har ingen grund haft til at gemme eller
fjerne bilag. det var k, der skulle lave opgørelserne nævnt i pkt. 2. det var ikke noget, hun
ikke selv havde gjort, da der havde været en revisorassistent ude for at lave den nye
bogføring nævnt i pkt. 3. pkt. 4 havde hun ikke kunnet gøre noget med, fordi der ikke var
oprettet konti hertil i banken, hvilket c skulle sørge herfor. i forhold til pkt. 5 vidste hun
ikke, hvordan posterne skulle bogføres, og revisoren var også i tvivl om det i relation til
beskatning. revisoren har været ude hos hende i 1½ dag for at opstarte nye regnskaber. hun
er ganske uforstående over for pkt. 6, idet revisoren tværtimod roste hende. i forhold til pkt.
7 havde hun kun drøftet det med l, men spørgsmålet kan måske have været vendt på et
fredagsmøde, hvor revisoren deltog. det var dog ikke noget, der blev problematiseret. told
& skat har været på besøg hos hende i virksomheden, og der har aldrig været noget at
påtale. den tidligere revisor har heller ikke påtalt noget overfor hende. ligeledes har c rost
hende. c holdt blandt andet en tale til hendes 20 års jubilæum, hvori han takkede for hendes
store opbakning og indsats og sagde, at hun var meget kompetent.
       hun ville gerne have påtaget andre arbejdsopgaver, hvis der havde været tid til det.
hun kunne tage opgaver fra både m og o. hun kunne ikke overtage ps funktioner, da hun
ikke talte rumænsk. ms tyskkundskaber var dårlige i forhold til hendes. hun kender ikke
meget til ms engelskkundskaber. det var ikke nødvendigt at kunne fransk for at varetage ms
job.
       hun har søgt 75‐80 stillinger siden sin opsigelse uden held. hun har ikke engang været
til samtale. hun har lagt sit cv i en database og kan se, at der har været omkring 35
arbejdsgivere inde for at se det, men hun er aldrig blevet kontaktet. hun er nu gået på
efterløn.
       c har forklaret, at han er medejer af b. virksomheden har udviklet sig fra at være en
møbelproducerende virksomhed til også at påtage sig et socialt engagement. i løbet af
1990’erne begyndte de med produktion af y. hans aktiviteter udvidedes med eu‐projektet
g, j og flere andre, som alle drives i personligt regi.
                                                   9
        i 2004 meddelte pengeinstitutterne, at de ikke længere ønskede at være
bankforbindelse, men de gav på grund af det sociale engagement en samlet dekort på 3 mio.
kr. han fik en frist til at finde et andet pengeinstitut. han kontaktede et nyt revisionsfirma,
der foreslog, at der kom nye investorer ind samt en professionel ledelse, samt at han skiftede
pengeinstitut. han henvendte sig til sin gode ven, k, der er svineproducent. k foreslog, at en
af hans venner, l, der er landmand, også blev investor. for at sikre virksomhedens eksistens
blev der stillet krav om salg af en ejerlejlighed og pantsætning af aktiver i h og af samtlige
boliger til sikkerhed for et lån. fabriksbygningen og maskinerne blev solgt til k. han fik en
frist til udgangen af 2005 til at gøre det rentabelt. der afholdtes bestyrelsesmøder hver
mandag og fredag. det var ikke meningen, at der skulle ske afskedigelser, men de kunne se,
at der stadig ikke var sket nok. hans søster a var den første, der blev afskediget. dette måtte
han acceptere. da blod er tykkere end vand, havde han været en fortaler for at beholde så
meget af familien som medarbejdere, men han lyttede til sine partnere med henblik på deres
vurdering af de ansattes kvalifikationer. o var gået på barselsorlov og kunne derfor ikke
afskediges, men til gengæld blev der ikke ansat vikar for hende under orloven. da o kom
tilbage, var der ikke plads til hende, og de lavede et forlig med hk i forbindelse med
afskedigelsen. n havde en studentereksamen og havde i mange år været på kontanthjælp.
han var dygtig til it, som der var stort behov for i virksomheden, herunder til udarbejdelse
af logoer, installering af software m.v. desuden havde han overtaget bogholderiet i j under
os orlov og kunne både engelsk og tysk. i afvejningen mellem n og a var n den bedste,
særligt på grund af sine tekniske kompetencer. n lavede ikke selv bookingsystemet, men
han fandt på dele af et statistikmodul til bogholderiet. i øvrigt købte de it‐systemerne ude i
byen. n fik overdraget funktioner fra andre, herunder bogholderiet. endvidere har n
arbejdsopgaver vedrørende logoer, som de får tilsendt af kunderne elektronisk, og som skal
påføres y, ligesom n udfører opgaver i relation til virksomhedens hjemmeside. m havde
været i virksomheden tidligere, men kom tilbage i forbindelse med, at de startede g op. hun
havde tidligere været ansat i v og på w. m underviste på engelsk og var betydeligt bedre til
engelsk end a. undervisningen fandt sted fast to gange om ugen á fire timer i dansk,
engelsk, historie og kultur, ligesom hun tog de unge med på ekskursioner rundt i danmark. i
perioden 2005‐2007 var 68 unge mennesker gennem forløbet. m korresponderede endvidere
med andre myndigheder, herunder ved individuelle tekster, på engelsk. a kunne ganske vist
                                                 10
godt håndtere engelske fakturaer m.v., men det ville være fuldstændigt umuligt for hende at
undervise på engelsk. endvidere var m omkostningsneutral, idet eu‐projektet betalte
hendes løn. z blev ansat som barselsvikar for m, og de to arbejdede således ikke i
virksomheden samtidigt. m er nu tilbage i virksomheden. p var alene tilknyttet i, og det var
et krav at hun kunne tale h og dansk. der blev skåret fra seks til tre medarbejdere i
administrationen, og virksomheden valgte at beholde de medarbejdere, som var bedst til de
funktioner, virksomheden havde brug for. det er korrekt, at han har sagt, at m skulle forlade
virksomheden, hvis eu‐projektet blev lukket, men det var ikke tilfældet.
       a har stået ham usandsynligt nært i de 23 år, hun var i virksomheden. både a og
hendes mand, e, arbejdede i weekender, og de tre stod 100 % sammen om virksomhedens
overlevelse. problemerne kom først i forbindelse med rationalisering af virksomheden.
afskedigelsen af a var nødvendig for, at han og deres mor ikke skulle gå fra hus og hjem.
       a ønskede ikke nødvendigvis at gå op i tid, men hun blev pålagt det af l. det var ikke
as mangel på vilje, men mangel på evner, som gjorde at hun ikke kunne fortsætte i
virksomheden. det lå ikke lige for med sprogkurser, idet a ikke umiddelbart kunne
opgradere sit engelske til at kunne forestå undervisning på engelsk, ligesom det ikke ville
være ligetil at skulle oplære a i bagvedliggende it‐kundskaber. det var endvidere ikke
ledelsens vurdering efter de løbende samtaler, at a ville være den første til at ønske at
komme på kurser. a blev dog tilbudt konkrete kurser, herunder it‐kurser, men han kan ikke
huske præcist hvornår. han havde accepteret i første omgang, at a ikke ønskede at sidde
med js bogholderi, selvom det havde været nærliggende. i ledelsen var de enige om, at det
var nødvendigt at afskedige a.
       han kørte op til a aftenen, inden hun blev afskediget, idet han skulle rejse til h den
næste dag. l sørgede for de administrative opgaver omkring afskedigelsen. da han kom op
til a, sagde hun til ham, at hun godt vidste, hvad han var kommet for. de græd begge to, og
det var svært for ham. han forklarede a om virksomhedens problemer, herunder at han
havde været nødt til at sælge ud af nogle af sine egne ejendele. han har efterfølgende fået at
vide, at a har sagt, at retssagen ikke ville være rejst, hvis blot han var kommet til hende efter
afskedigelsen, hvilket han beklager ikke at have gjort. deres mor har det også dårligt med
sagen, og der er en kunstig stemning ved familiesammenkomsterne.
                                                  11
       alle medarbejderne fik en lønforhøjelse i forbindelse med afskedigelsesrunden, hvor
de gik fra 19 til 12 medarbejdere, som en symbolsk handling fra virksomhedens side. de
administrative medarbejdere fik således 3.000 kr. yderligere om måneden, mens de ansatte i
produktionen fik 15 kr. mere i timen. lønforhøjelserne betød ikke noget økonomisk set i
forhold til besparelserne på lønudgifterne.
       af 2006‐regnskabet fremgår det, at de lavede en god beslutning om turn‐around.
forud for deres turn‐around var han ofte i fogedretten, men nu går det økonomisk godt med
den samlede koncern. de ændrede på regnskabspraksis i 2005 og 2006 for at gøre det mere
klart, hvor indtægter og udgifter henhørte. for så vidt angår f og g skal udgifterne svare til
indtægterne, idet projekterne ikke må give overskud. når der tages flere unge ind på
projekterne, ansættes der også flere medarbejdere, hvorfor det er naturligt med større
lønomkostninger. hver ung har en ansat tilknyttet. koncernen har fordelt sine medarbejdere,
så summen forbliver uændret. det er ikke muligt at opdele bs og fs ansatte. de har derfor
ændret principper således, at alle er ansat hos b, som derefter viderefakturerer til koncernens
øvrige selskaber. metoden er godkendt af rigsrevisionen og deres egen revisor. j er begyndt
at drive et postkontor. å blev ansat som sælger i virksomheden. virksomheden blev nødt til
at opgradere på salgssiden, idet as søn, q, startede konkurrerende virksomhed. i februar
2007 var der alene ansat fire medarbejdere i administrationen.
q har forklaret, at han er søn af a.
       han blev ansat hos b i foråret 2001 og var der indtil slutningen af 2005.
ansættelsesforholdet sluttede som følge af de foregående otte måneders ændringer i
virksomheden, hvor nye folk var kommet til. han syntes ikke, at det længere var rart at
arbejde i virksomheden, og han bad derfor c om en opsigelse.
       han arbejdede med salg af bs produkter. han blev først aflønnet fra b og senere fra f.
han havde dog ikke noget at gøre med de unge i f. også værkføreren i produktionen blev
aflønnet af f, ligesom han mener, at hans far blev aflønnet af f.
       de havde fået at vide, at der ikke ville ske afskedigelser i forbindelse med den nye
struktur. der blev ikke afskediget andre end hans mor og efterfølgende også hans far.
                                                12
      n, der tidligere beskæftigede sig med i, overtog hans mors opgaver. o stod for
modtagelse af ordrer, indkøb m.v., mens m primært beskæftigede sig med
volontørordningen, og p var udelukkende tilknyttet i.
      på et internt møde, hvor også c og k deltog, sagde l, at de ville have ansat en anden i
stedet for hans mor, men at de havde fundet ud af, at det ikke ville være nogen god idé
henset til begrundelsen i hans mors opsigelse.
      han har ikke hørt nogen kritisere hans mor, heller ikke at hun burde opkvalificere sig
inden for sprog eller it.
o har forklaret, at hun er 30 år og uddannet informatikassistent. hun blev ansat i b i
forbindelse med arbejdsprøvning i 2000. hun blev efterfølgende fastansat og senere
afskediget i september 2006.
      hendes arbejdsopgaver bestod i fakturering, ordremodtagelse, telefonbetjening, og
senere fik hun ansvaret for js bogholderi. hun havde endvidere faktureringsopgaver og ad
hoc opgaver vedrørende f. på et tidspunkt fik hun en reprimande, fordi der ikke var
udarbejdet ansættelsesbeviser til alle ansatte, hvorfor hun satte sig ned og udfærdigede
ansættelsesbeviserne. a kunne sagtens have varetaget de opgaver, som hun overtog fra a.
      m varetog de administrative opgaver omkring volontørerne i g. m skulle blandt andet
lave skemaer i forbindelse med eu‐projektet ud over sin ugentlige undervisning. n var ansat
under i. han hjalp af og til hende. både hun og n kunne lave logoer til y, dog kunne hun
ikke arbejde i alle programmerne. p var ligeledes ansat under i og varetog opgaverne
forbundet med rejseselskabet.
      da der lige før sommerferien 2005, kom en ny ledelse til, blev de kaldt sammen af c,
der fortalte, at to bønder var kommet med i ledelsen, og at de ville være bedre til at køre
virksomhedens økonomi.
      hun fik ikke besked om as afskedigelse. hun var på det tidspunkt sygemeldt før sin
barsel. hun kom tilbage til virksomheden omkring 1. december 2006. på det tidspunkt havde
n overtaget as arbejdsopgaver. opgaverne omkring j lå og ventede på, at hun kom tilbage
fra barsel.
      hun har aldrig hørt, at nogen skulle have været utilfreds med a.
                                                 13
      hun har været på et to gange fire ugers kursus i excel og databaser. a blev ikke tilbudt
at deltage i kurser, idet a ikke kunne undværes i virksomheden til udførelse af bogførings‐
og lønopgaver m.v.
æ har forklaret, at han var revisor for b i perioden 1995‐2005.
      han samarbejdede med blandt andet a. han har ikke oplevet, at bs bilag ikke kom
frem i rette tid, men nok at de øvrige koncernselskabers bilag kunne være forsinkede. han
havde ikke indtryk af, at dette skyldtes a. bs bogholderi var ganske fint afstemt. han havde
et godt samarbejde med a og mødte ingen uvilje fra hendes side. a gav ham altid det
materiale, som han havde brug for.
      der var drøftelser omkring g ved flere lejligheder. han deltog blandt andet sammen
med sin chef i et møde sammen med c og a omkring adskillelse af g fra den øvrige del af
koncernen. blandt andet skulle der oprettes særskilte bankkonti for g. han ved ikke, hvorfor
det trods revisorernes rykkere ikke skete.
n har forklaret, at han havde været i jobtilbud midt i 90’erne og vendte tilbage den 1. februar
2004, hvor han blev ansat i i, der var ved at starte op. han stod blandt andet for
hjemmesiden, bookingsystemer m.v. han har hele tiden haft med it at gøre.
      han kendte ikke meget til virksomhedens økonomi forud for opsigelsen af a. han
overtog bogholderiet og lønningsregnskabet fra a sideløbende med sine egne opgaver. nu
er han ansvarlig for både bogholderi og it for hele koncernen. han har i 2006 startet det nye
bogføringsprogram, c5 økonomistyringssystem, op. der var en it‐konsulent ude at hjælpe
med tilpasningen, da c5 tilpasses den enkelte virksomhed. i forbindelse med det nye
bogholderiprogram var en revisor ude for at gennemgå opgaverne. han har ingen anden
uddannelse end studentereksamen. han har let ved it og har haft let ved at forstå
programmer, herunder bogholderiprogrammet.
      det er hans opfattelse, at han var bedre til it end a. a tændte kun computeren, når hun
skulle bogføre og lave bankoverførsler. han havde installeret word på as computer. a har
ofte spurgt ham om hjælp til forskellige ting vedr. it, herunder bogholderi‐ og
bankprogrammet, som var de eneste programmer, hun anvendte. as problemer var ofte af it‐
                                                 14
teknisk karakter, herunder programmer, der ”sad fast”, brugerfunktioner m.v. han har ikke
indtryk af, at andre end a anvendte hendes computer.
      p, der er fuldtidsansat, har overtaget alle opgaver i i. han har beholdt opgaverne med
logoer på y, hvilket han har brugt ca. 10 timer på om ugen. resten af tiden anvendtes på
bogholderi m.v. hans arbejde med logoerne består ‐ efter modtagelsen fra kunder af de
elektronisk fremsendte logoer ‐ i forarbejdning og grafisk billedbehandling ved hjælp af
særlige programmer, som der laves kliché ud fra.
      ø, der blev ansat den 1. oktober 2007, har nu overtaget opgaverne med logoer. han
skal bruge de 10 timer på at fordybe sig yderligere i regnskaberne. z var barselsvikar for m,
og de to var der derfor ikke samtidigt.
l har forklaret, at han er uddannet landmand. han er investor i b. han har tidligere deltaget
i redningsaktioner både for landbrugs‐ og erhvervsvirksomheder. en bekendt, k, fik ham
med på b‐opgaven i 2005.
      han fik indgået afdragsordninger med en række kreditorer. virksomhedens
bankforbindelser stillede som betingelse for dekort, at der blev fundet en anden
bankforbindelse. hvis der ikke var kommet erfarne investorer ind, kunne virksomheden
ikke have fortsat.
de tre i ledelsen drøftede udgifterne i virksomheden, alle steder var det nødvendigt med
væsentlige ændringer og at finde besparelser. der blev afskediget i administrationen, på
fabrikken og i h, efter at han havde opstillet krav til den fremtidige organisation. ud fra
disse krav indledtes en afskedigelsesrunde. blandt de administrative medarbejdere var der
behov for at have en medarbejder, der kunne rumænsk, en medarbejder, der var god til
sprog på grund af samhandel med europa samt undervisningsopgaver på engelsk, og
endelig en medarbejder, der var god til it og tysk, som n kunne klare. n kunne endvidere
bogholderi. på baggrund heraf var de nødsaget til at tage afsked med a. hvis de ikke havde
gennemført afskedigelser, havde virksomheden ikke overlevet.
      det er svært at udtale sig om as fleksibilitet i en presset situation. det udløser irritation
for en type som ham, hvis man står fast på at holde fri i situationer, hvor der har været fuldt
brug for alle, og det er nødvendigt med en stor indsats fra alle.
                                                 15
r har forklaret, at han har været revisor for b fra foråret 2005 til marts 2008. han kom ind i
virksomheden efter en henvendelse fra c, der havde behov for hjælp, herunder til at finde en
ny bank.
       der var fire virksomheder i koncernen. han ændrede regnskabsopdelingen for at få
overblik over, hvor man tabte og tjente penge og for at skabe klarhed over de enkelte
virksomheder. han var meget i virksomheden på grund af den dårlige økonomi. han hørte
derfor også meget.
     hans mail af 15. marts 2007 til l er skrevet, fordi l bad ham om at skrive
bemærkningerne som en slags mødereferat af deres drøftelser. pkt. 1: han fandt bilag i
forbindelse med 2005 regnskabet, som skulle have været bogført tidligere, men det var ikke
nødvendigvis as skyld. pkt. 2: det er nødvendigt for at lave et retvisende regnskab, at man
laver lageroptælling. pkt. 3 og 4: særskilte bogholderier er nødvendig for at lave nye
regnskaber for f og g. pkt. 5: der er tale om ikke‐rutine transaktioner, som skulle udføres i
forbindelse med bankskifte. pkt. 6: udsagnet er en gengivelse af noget, han har fået refereret,
og som formentlig kommer fra c eller l. det samme gør sig gældende for pkt. 7.
     konklusionen er, at der var rod i bogholderiet og dårlig økonomi. han kan ikke sige, at
det er as skyld. det beror på den aftale, som var mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
parternes argumenter
hk/danmark har anført, at afskedigelsen af a er usaglig, dels fordi den må antages at
skyldes hendes alder, dels fordi den ikke kan anses for at være begrundet i hverken hendes
eller virksomhedens forhold.
       a var markant den ældste medarbejder, og hun havde været ansat på virksomheden i
mere end 20 år. hun har aldrig modtaget påtaler af nogen art. hun var den eneste
administrative medarbejder, der blev opsagt på dette tidspunkt, og hun er den eneste
medarbejder, der blev opsagt med en begrundelse om negativt budget. de medarbejdere,
der blev i virksomheden, var mellem 20 og 30 år og havde under 2 års anciennitet. o blev
først opsagt i 2006, og q, der fratrådte årsskiftet 2005/06, blev erstattet af en ny medarbejder
den 1. februar 2007.
       b, c og d har bevisbyrden for, at opsigelsen skyldtes økonomiske årsager. at dette
skulle være tilfældet stemmer ikke med, at der samtidig med opsigelsen gives lønforhøjelse.
                                                 16
regnskaberne efterlader desuden det indtryk, at det er op til b, c og d at beslutte, hvilke
dele af virksomheden der skal belastes med lønudgifter. selvom der ikke var en øget
aktivitet i f, belastes denne del af virksomheden med flere lønudgifter, så der ikke
fremkommer overskud. c havde svært ved at forklare, hvilke medarbejdere der var knyttet
til f. ligeledes er det uklart, hvorledes der er forholdt med lønudgifterne i i og g. r
forklarede intet om ændrede regnskabsprincipper, kun om opsplitning på de enkelte
aktiviteter. det er således ikke dokumenteret en besparelse på 1,7 mio. kr. as løn på 163.000
kr. udgjorde maksimalt en besparelse på 3 %, hvilket ikke kan begrunde en opsigelse. da der
er så meget tvivl om begrundelse, kan den eneste årsag kun være hendes alder.
        når en arbejdsgiver vælger at opsige en medarbejder med den højeste alder, samtidig
med, at det er den medarbejder med størst anciennitet, og som ingen påtaler har modtaget,
taler alt for, at opsigelsen skyldes hendes alder. under disse omstændigheder har
arbejdsgiveren bevisbyrden for, at alder ikke har haft betydning for opsigelsen.
        a har aldrig fået påtaler om manglende kendskab til sprog eller it eller om
regnskabsfejl og manglende fleksibilitet. det er ikke godtgjort ved ns forklaring, at a ikke
havde det fornødne it‐kendskab. hun er heller ikke blevet tilbudt opkvalificering. a har
korresponderet på engelsk og tysk, og hvis der var noget at bebrejde hende, kunne hun være
tilbudt et kursus. det er meget uvist, hvad der ligger i, at hun ikke skulle have udvist
fleksibilitet. hun mødte faktisk på fredage. rs referat kan ikke tillægges vægt, og den
tidligere revisor havde åbenbart ingen klager over a.
        såfremt det var nødvendigt at foretage opsigelse, kunne b, c og d have valgt en
anden. de medarbejdere, der fortsatte, var uden uddannelse. n skulle oplæres i bogholderi,
og der er ingen dokumentation for ns sprogkundskaber. a kunne i stedet være oplært i det
nye bogholderisystem og arbejdsopgaverne med logo. da m blev ansat, mente man, at hun
var overflødig. a kunne have udført ms arbejde, og såfremt b, c og d fandt det nødvendigt,
kunne a have fået et engelskkursus. dernæst har b, c og d ikke forespurgt a, om hun ville
gå op i tid.
         ved udmåling af godtgørelse på grund af aldersdiskrimination kan der tages
udgangspunkt i den praksis, der er vedrørende afskedigelse på grund af graviditet. der må
dernæst tages i betragtning, at det er vanskeligere for en ældre medarbejder at få nyt arbejde.
                                                  17
ved udmåling af en godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b skal as langvarige anciennitet
indgå med betydelig vægt.
      a skal desuden tilkendes en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven, da hendes
ansættelsesbevis lider af en række mangler. selvom dette ikke er årsag til tvisten, ville der
være betydelig risiko for en tvist, hvorfor godtgørelsen må være 5.000 – 10.000 kr.
b, c og d har anført, at hk/danmark ikke har godtgjort, at der foreligger faktiske
omstændigheder, der giver formodning for, at opsigelsen skyldes as alder. hk gjorde heller
ikke dette synspunkt gældende, da de første gang rejste krav om godtgørelse. efter cs og ls
forklaring må det lægges til grund, at opsigelsen alene skyldtes virksomhedens dårlige
økonomi.
      i 2004 udviste regnskabet en betydelig gæld, og virksomheden måtte kæmpe for sit liv.
investorerne krævede en omstrukturering, som indebar en reduktion af lønudgifterne
gennem afskedigelser. a var den første af mange. c var tvunget hertil. de ansatte arbejdede
på kryds og tværs i organisationen. oversigten over ansatte viser, at der fra 2005 til 2006
skete en nedgang fra 19 til 12 ansatte, hvilket svarer til en reduktion af omkostningerne på
1,7 mio. kr. lønningernes fordeling mellem virksomhederne er godkendt såvel af revisor
som det offentlige, og regnskaberne er ikke uoverskuelige. regnskabstallene viser, at en
afskedigelse begrundet i de økonomiske forhold var saglig, og det forhold, at der blev givet
en mindre lønforhøjelse til medarbejderne, kan ikke kritiseres.
      afskedigelsesnævnets praksis om en 25 års anciennitet er ikke gældende i en sag ved
domstolene. virksomheden har foretaget et sagligt valg ved at opsige a. der var ingen
besparelse ved at afskedige o, da hun var på barsel. p kunne ikke erstattes, da hun var den
eneste, der talte h. m var ansat til at styre et eu‐projekt, der var lønneutralt. hun havde
gode sprogkundskaber i engelsk, tysk, fransk og russisk og underviste i engelsk, på engelsk i
dansk kultur og historie. c var bekendt med sin søsters sprogkundskaber. n var dygtig til it
og deltog i implementeringen af c5 systemet. a kunne heller ikke overtage hans arbejde. det
var således ikke muligt at give a anden beskæftigelse.
      såfremt der skal tilkendes a en godtgørelse, kan den maksimalt udgøre 4 måneders
løn.
                                                 18
        vedrørende ansættelsesbevisloven anføres det, at a blev ansat den 5. december 1984
og fik da en ansættelsesaftale. der er kun krav om ansættelsesbevis, såfremt medarbejderen
anmoder herom, hvilket a ikke har gjort. a kendte sine arbejdsvilkår, hvorfor der ikke har
været risiko for tvist.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
efter såvel regnskaberne for 2004 for b i/s og de tilknyttede aktiviteter som efter de afgivne
forklaringer må det anses for godtgjort, at der var særdeles alvorlige økonomiske problemer
i virksomheden, således at en rekonstruktion var nødvendig. det var derfor påkrævet for
ledelsen at vurdere såvel behovet for kapitaltilførsel som reduktion af omkostningerne.
virksomheden reducerede fra august 2005 til marts 2006 den samlede medarbejderstab fra 19
til 12, herunder blev antallet af medarbejdere i administrationen reduceret fra 6 til 3. a, der
var den ældste af medarbejderne, var den første, der blev opsagt. efter bevisførelsen finder
retten, at l har foretaget en individuel vurdering af de ansatte i administrationen
sammenholdt med den enkeltes kvalifikationer i forhold til de opgaver, der skulle løses.
        under disse omstændigheder findes b, c og d at have påvist sådanne faktiske forhold,
at bevisbyrden for, at alder indgik som et moment ved afskedigelsen, påhviler hk. da denne
bevisbyrde ikke er løftet, frifindes b, c og d for påstand om betaling af godtgørelse efter
lovbekendtgørelse nr. 31 af 12. januar 2005 om forbud mod forskelsbehandling på
arbejdsmarkedet m.v.
        b, c og d havde mulighed for at foretage et valg ved afskedigelsen af a. o gik på
barselsorlov i august 2005, hvorfor virksomheden valgte ikke at afskedige hende. p havde
den særlige kvalifikation, at hun som den eneste talte h, hvilket var afgørende for, at hun
kunne bestride sit arbejde. herefter stod valget mellem m og n. efter de oplysninger, der er
forelagt om ms sproglige baggrund og det arbejde, hun skulle udføre i forbindelse med de
udenlandske kursister, finder retten ikke at kunne kritisere ledelsens valg. n havde bortset
fra en gymnasial uddannelse ingen uddannelse. han havde en selvlært viden om it, men
ingen indsigt i bogholderi og andre kontorfunktioner. n skulle således gennemgå en
oplæring i bogholderi og øvrigt kontorarbejde for at bestride det job, som han fik. a havde
en kontoruddannelse og havde i forbindelsen med sine bogholderimæssige og øvrige
                                                 19
administrative opgaver arbejdet med it, men fik ikke inden afskedigelsen tilbudt en
opgradering af sine kundskaber inden for it.
       under disse omstændigheder finder retten, at opsigelsen, når henset til as anciennitet,
må anses for usaglig, jf. funktionærlovens § 2 b.
       godtgørelsen fastsættes til 4 måneders løn svarende til 66.000 kr.
       a blev ansat den 15. maj 1984, hvor der blev udfærdiget et ansættelsesbevis. b valgte at
udfærdige et nyt ansættelsesbevis den 14. september 2000, og det er ubestridt, at dette ikke
opfylder kravene i ansættelsesbevisloven. da det nye ansættelsesbevis er udfærdiget efter
lovens ikrafttræden, er a omfattet af loven. manglerne i ansættelsesbeviset har ikke givet
anledning til tvist, hvorfor godtgørelsen fastsættes til 5.000 kr.
       efter sagens udfald skal b, c og d til hk/danmark betale i salær 20.000 kr. inkl. moms
og 2.020 kr. til dækning af retsafgift samt 30.482,32 kr. til dækning af afholdte omkostninger.
                                        thi kendes for ret
b i/s v/ c og d betaler inden 14 dage til hk/danmark som mandatar for a 71.000 kr. med
procesrente fra den 17. marts 2006 samt i salær 20.000 kr. inkl. moms samt 32.502,32 kr. til
dækning af omkostninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
peter funch                             mette christensen                   thorkild juul jensen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
   - pba
                                           udskrift
                                                 af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                               dom
afsagt den 30. januar 2015
v-29-13
                                    peter condrup andersen
                                    (advokat david andreas munch)
                                    mod
                                    4) nordea bank danmark a/s
                                    (advokat lemmy fialin)
indledning
sagen, der er anlagt den 1. maj 2013, vedrører spørgsmålet om rettigheder til varemærkerne
bella og bella sara og er anlagt mod concept card aps (nu under konkurs), gitte odder,
poul skaarup villadsen, nordea bank danmark a/s og the bella sara company llc.
spørgsmålet om, hvorvidt nordea bank danmark a/s’ har erhvervet rettighederne til vare-
mærkerne bella og bella sara i kraft af deres virksomhedspant er udskilt til særskilt behand-
ling i medfør af retsplejelovens 253, stk. 2, nr. 1.
                                                 -2-
påstande
peter condrup andersen har nedlagt påstand om, at nordea bank danmark a/s tilpligtes at
anerkende, at rettighederne ikke er omfattet af virksomhedspantet.
nordea bank danmark a/s (herefter nordea) har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
stiftelsen af concept card aps
selskabet concept card aps ( herefter concept card ) blev stiftet den 11. juli 2005. formålet
med selskabet var fabrikation og handel. selskabet solgte bl.a. samlekort. på stiftelsesdagen
bestod direktionen af peter condrup andersen og gitte odder (tidl. gitte odder bræn-
gaard). den 8. august 2005 indtrådte poul skaarup villadsen, der er gift med gitte odders
søster, i direktionen. den 21. december 2006 udtrådte peter condrup andersen af direktio-
nen. den 2. november 2011 udtrådte gitte odder af direktionen, og samme dag indtrådte lil-
ly condrup, der er mor til peter condrup andersen. den 25. juli 2013 blev selskabet taget
under konkursbehandling. konkursbehandlingen blev afsluttet den 10. februar 2014 i med-
før af konkurslovens § 143.
varemærkerettighederne
den 29. august 2005 fik peter condrup andersen og gitte odder registreret figurmærket bel-
la (reg.nr. vr 2005 03282) samt ordmærket bella (reg.nr. vr 2005 03283). begge varemærker
blev registreret i nice klasse 28 (spil og legetøj). i august 2006 blev poul skaarup villadsen
tillige registreret(vr 2006 02791 og vr 2006 02958) som medindehaver af forannævnte va-
remærkerettigheder, og rettighederne til både figurmærket og ordmærket blev udvidet til til-
lige at omfatte nice klasse 09 (computerspil) og 42 (design og udvikling af computersoftware
samt spil og legetøj). den 10. august 2006 fik peter condrup andersen, gitte odder og poul
skaarup villadsen registreret bella sara som figurmærke (vr 2006 02767) og som ordmærke
(vr 2006 02772) og for yderligere nice klasser den 24. august 2006 (vr 2006 027678 og vr
                                                   -3-
2006 02935). figurmærket og ordmærket blev begge registreret i nice klasserne 03, 14, 16, 18,
21, 24, 25, 28, 35, 41 og 42.
       den 10. juli 2006 fik peter condrup andersen, gitte odder og poul skaarup villadsen
tillige registreret bella sara som eu-varemærke (både som figur og ordmærke) i samme nice
klasser. der er mellem parterne enighed om, at eu-varemærkerettigheder ikke er omfattet af
nordeas virksomhedspant.
distributionsaftale med hidden city games, inc.
den 31. maj 2006 indgik concept card en distributionsaftale med hidden city games, inc.
(herefter hidden city games), hvorefter hidden city games mod betaling af en royalty fik
eneret til at sælge bella og bella sara samlekort og tilhørende merchandiseprodukter i hele
verden med undtagelse af skandinavien. royaltysatsen var 10 % af den årlige nettoomsæt-
ning op til 20 mio. usd, og herefter var royaltysatsen stigende op til 18 % af den årlige net-
toomsætning, der oversteg 500 mio. usd.
       concept card opsagde aftalen med hidden city games den 29. juni 2011 under hen-
visning til section 16.4 i the third amended and restated international distribution agree-
ment. efter det oplyste på grund af manglende udbetaling af minimumsroyalty.
aftale om bl.a. overdragelse af varemærkerettighederne til concept card
med virkning fra den 1. maj 2007 indgik peter condrup andersen på den ene side og con-
cept card, gitte odder og peter skaarup villadsen på den anden side en aftale underskrevet
den 4. og 5. juli 2007 om bl.a. varemærkerettighederne til bella og bella sara (herefter afta-
len). aftalen var gældende i maksimalt 7 år forudsat, at aftalen mellem concept card og
hidden city games var gyldig. ifølge aftalen overdrog peter condrup andersen, gitte od-
der og poul skaarup villadsen deres andele af samtlige varemærker, der indeholdt angivel-
serne bella, bella sara og concept card, til concept card. peter condrup andersen påtog sig
at afholde en del af omkostningerne ved overdragelsen af varemærkerettighederne til con-
cept card og registrering af varemærkerne uden for danmark. under forudsætning af, at der
bestod en gyldig aftale mellem concept card og hidden city game, var concept card for-
pligtet til i 7 år 4 gange årligt at udbetale en royalty på 8 % af det af hidden city games ind-
betalte royalbeløb. concept card skulle betale royalty til peter condrup andersen senest 15
                                                   -4-
dage efter, at de havde modtaget beløbet fra hidden city games, jf. aftalen pkt. 11. følgen-
de fremgik af aftalens pkt. 12:
      ”12) såfremt aftalen mellem hidden city games, inc. ophører inden udløbet af nærvæ-
           rende aftale, men udnyttelsen af varemærkerne bella og bella sara for kort-
           koncepter med dyremotiver fortsættes af tredjemand på samme, væsentligt identi-
           ske eller bedre vilkår, er andersen i nærværende aftales løbetid berettiget til at mod-
           tage 8 % af den royaltyindtægt conceptcard måtte erhverve ved udnyttelsen af
           varemærkerne bella og bella sara uden for norden, og betaling skal ske på
           samme vilkår og til de samme terminer, som gælder for aftalen med hidden city
           games, inc.”
peter condrup andersen skulle underrettes om og samtykke i enhver overdragelse af vare-
mærkerettighederne, der måtte ske til tredjemand i aftalens løbetid, jf. aftalens pkt. 14. peter
condrup andersen var berettiget til at udpege en revisor til at kontrollere, om hans krav i
henhold til aftalen blev opfyldt. i tilfælde af modparternes væsentlige misligholdelse af afta-
len var peter condrup andersen ifølge dennes pkt. 15 berettiget til at kræve sin andel af va-
remærkerettighederne tilbage.
      der er i sagen fremlagt en korrespondance mellem peter condrup andersen og con-
cept cards advokater vedrørende perioden 6.-11. juni 2008, 4. - 11. marts 2009 og igen fra 17.
juni 2010 til 10. januar 2011. i korrespondancen fra foråret 2009 gjorde peter condrup an-
dersens advokat gældende, at concept card ikke afregnede korrekt royalty til ham, og at
han betragtede den manglende betaling som en misligholdelse og gjorde opmærksom på, at
han var berettiget til at kræve sin andel af varemærkerettighederne til bella og bella sara til-
bage. der blev tillige rykket for opgørelser over beregningen af royalty. herefter blev der ik-
ke gjort misligholdelse gældende før i brevet af 21. september 2010. der foreligger ikke af-
regningsbilag for januar kvartal 2008, januar kvartal 2009 og april kvartal 2011.
      peter condrup andersen opsagde aftalen den 17. februar 2013.
distributionsaftale mellem concept card og the bella sara company llc
med virkning fra den 1. juli 2011 indgik concept card en ny distributionsaftale med selska-
bet the bella sara company llc (herefter the bella sara company), ifølge hvilken the bella
sara company mod betaling af en royalty fik eneretten til at distribuere concepts cards
produkter i hele verden med undtagelse af skandinavien. royalty satsen var 4,5 % af det
kvartalvise nettosalg på op til 5 mio. usd, 5 % af salget mellem 5 mio. til 10 mio. usd og 8 %
                                                 -5-
af salget, der lå over 10 mio. usd. the bella sara company ejes af gitte odders holdingsel-
skab, gob holding, og gitte odders mand, henrik, hver med halvdelen.
       det fremgår af concept cards årsrapport for 2011, at medejer ”af det nye selskab i usa
er concept cards tidligere direktør.” – (som under sagen oplyst at være gitte odder) -, at det
er ledelsens opfattelse, at aftalen med the bella sara company var indgået på urimelige vil-
kår, og at der er krævet en genforhandling af aftalen. i årsrapporten var immaterielle an-
lægsaktiver ansat til 873.197 kr. egenkapitalen var negativ med 635.501 kr. i note 5 i årsrap-
porten er oplyst, at der er et virksomhedspant på nominelt 2 mio. kr. omfattende bl.a. vare-
mærkerettigheder og licenser.
 virksomhedspant
på en anmodning fra nordea vedrørende concept card har tinglysningsretten oplyst, at der
den 28. juli 2006 i personbogen oprindeligt blev tinglyst et skadesløsbrev på 2 mio. kr. til
dronninglund sparekasse. dronninglund sparekasse har oplyst, at virksomhedspantet på 2
mio. kr. blev fremsendt til nordea den 28. april 2010 i forbindelse med overdragelsen af en-
gagementet.
       den 13. juli 2010 gav concept card ved skadesløsbrev nordea bank virksomhedspant
på 2 mio. kr. det fremgår af aftalen om virksomhedspant, at varemærkerettigheder var om-
fattet af pantet. af nordeas standardbetingelser fremgår, at ethvert afkast var omfattet af
pantet. skadesløsbrevet blev lyst den 18. august 2010.
       den 11. juni 2013 meddelte nordea til concept card, at de ville realisere deres pant i
henhold til aftalen om virksomhedspant af 13. juli 2010. varemærkerettighederne er af nor-
dea solgt til et af gitte odder ejet holdingselskab, der har ejerandele i the bella sara compa-
ny.
royaltyafregninger
der er i sagen fremlagt en e-mail af anni van esch, hvoraf fremgår, at hun i perioden
2012/2013 indbetalte i alt 70.735 eur til the bella sara company.
forklaringer
                                                  -6-
peter condrup andersen har forklaret, at gitte odder og han arbejdede samme sted, da de
fik idéen til at tegne samlekort til piger. kort tid efter sagde de deres stillinger op. de kom
sammen på det tidspunkt.
       i forbindelse med stiftelsen af concept card havde de brug for kapital, og i dronning-
lund sparekasse havde de mulighed for at optage statsgaranterede lån mod sikkerhedsstil-
lelse. de lånte 500.000 kr. og gav dronninglund sparekasse virksomhedspant, også i vare-
mærkerettighederne. han ved ikke, om virksomhedspantet blev forhøjet efterfølgende. gitte
odder og han kautionerede også personligt for lånet.
       efter en tur til usa gik gitte odder og han fra hinanden, og poul skaarup villadsen og
gitte odder fortsatte driften af selskabet. han udtrådte af direktionen i concept card, fordi
arbejdspresset blev for stort.
       de indgik aftalen, fordi han ikke ville afgive sine varemærkerettigheder uden at få en
økonomisk kompensation, idet han havde været med til at starte projektet. aftalen blev til ef-
ter forhandlinger mellem parternes advokater. han benyttede sig af muligheden for at få en
revisor til at gennemgå concept cards regnskaber og bogholderi på et tidspunkt i 2007/08.
revisoren konstaterede, at der ikke var uoverensstemmelser. efterfølgende i begyndelsen af
2013 konstaterede han, at concept card ikke havde afregnet korrekt royalty, idet købesum-
men fra de produkter, som concept card havde købt hjem fra hidden city games i usa
med henblik på salg i skandinavien, var modregnet, inden der blev beregnet royalty. dette
kunne læses ud af regnskaberne.
       det var en forudsætning for, at han fik udbetalt royalty i henhold til pkt. 11 i aftalen,
at concept card havde modtaget royaltybetaling fra hidden city games. hvis aftalen med
hidden city games blev opsagt, og den blev erstattet af en ny aftale, skulle han også have
royalty af den nye aftale. der var mange, som på dette tidspunkt var interesserede i bella sa-
ra-produkter. i 2006 havde de fået bl.a. et tilbud fra mattel, som de takkede nej til. han ved
ikke nærmere, hvordan han kan bruge et varemærke, hvortil han udelukkende er indehaver
af 1/3 af rettighederne. de viste og drøftede aftalen med dronninglund sparekasse. han har
aldrig modtaget en meddelelse fra dronninglund sparekasse om, at han var frigjort for sin
kautionsforpligtelse.
                                                -7-
       han blev først bekendt med, at concept card havde indgået en aftale om virksom-
hedspant med nordea, da concept card blev taget under konkursbehandling. han blev ikke
kontaktet i forbindelse med salget af varemærkerettighederne.
       først i 2013 blev han bekendt med, at royaltysatsen i den distributionsaftale, som con-
cept card havde indgået med the bella sara company, afveg fra royaltysatsen i den aftale,
der havde været indgået med hidden city games. han mener, at der henset til markedet for
samlekort kunne være indgået en mere fordelagtig aftale end den, der blev indgået med the
bella sara company. det var også først i 2013, at han blev bekendt med, at gitte odder ejede
the bella sara company.
       han udtog stævning i foråret 2013, fordi de mange skrivelser mellem parterne ikke
havde båret frugt, og på dette tidspunkt var royaltyudbetalingerne blevet halveret, uden at
han var blevet underrettet. der havde gennem flere år været problemer med royaltyafreg-
ningerne. han eller hans advokat rykkede mange gange for udbetaling af royalty også i pe-
rioden 2011 til 2013. han havde i 2011 og 2012 intet kendskab til økonomien i hidden city
games. i forbindelse med afregningerne fik han afregningsbilag. der var ikke bilag over sal-
get hos de amerikanske virksomheder. han er i tvivl, om han havde fået afregninger fra the
bella sara company. han indhentede concept cards regnskaber hvert år hos selskabsstyrel-
sen. han reagerede ikke på, at det af concept cards årsrapport fra 2011 fremgik, at der var
stiftet et nyt selskab i usa med navnet the bella sara company llc, idet han antog, at sel-
skabet var stiftet af concept card, og at de var berettigede hertil.
       først i 2012 hørte han om, at der var problemer mellem gitte odder og poul skaarup
villadsen. han blev i 2013 klar over, at der var samarbejdsvanskeligheder med the bella sa-
ra company. han talte ikke om concept card med sin mor, lilly condrup, dog spurgte hun
lige inden konkursen, om han ville skyde et beløb ind i selskabet.
       anita van esch er en samarbejdspartner til the bella sara company. han har talt med
hende en del gange, hvor hun oplyste at have indbetalt royalty til the bella sara company.
der er ligeledes andre forhandlere, der har oplyst at have betalt royalty til the bella sara
company, men de ønsker ikke deres navn oplyst af frygt for at miste deres rettigheder til at
sælge bella sara-produkter.
                                                -8-
finn hansen har forklaret, at han er erhvervsrådgiver hos nordea i svendborg. han blev an-
svarlig for engagementet med concept card i 2010, hvor han blev deres erhvervsrådgiver.
hans tidligere chef havde etableret kundeforholdet til concept card med et delengagement i
2007 med en kassekredit på 500.000 kr. concept cards hovedbankforbindelse var da dron-
ninglund sparekasse, hvor driftskontoen var. da nordea overtog engagementet, havde han
løbende møder med concept card. de talte om at flytte hele concept cards engagement
over til nordea. det var et meget beskedent engagement, nordea overtog fra dronninglund
sparekasse. det bestod af en kassekredit, der enten havde en lille plus eller minus saldo samt
nogle sikkerheder. de overtog ikke en personlig kaution fra dronninglund sparekasse, da de
havde denne i forvejen i forbindelse med delengagementet. nordea overtog et virksomheds-
pantebrev på 2 mio. kr. i forbindelse med, at engagementet i dronninglund sparekasse blev
lukket ned. han drøftede stiftelsen af virksomhedspantet med gitte odder og poul skaarup
villadsen. virksomhedspantet skulle omfatte alle concepts cards aktiver. de drøftede ikke
specifikt, at varemærkerettighederne var omfattet. han fik ikke oplysninger om, at der var
andre, der havde sikkerhed i selskabets aktiver. da nordea overtog skadesløsbrevet fra
dronninglund sparekasse, udfærdigede de et nyt skadesløsbrev, hvilket ikke udløser stem-
pelafgift. han ved ikke, om eller eventuelt hvor det i det nye dokument eventuelt fremgår, at
det var en fortsættelse af det skadesløsbrev, der var udstedt til dronninglund sparekasse.
han kunne ikke huske, om sammenhængen fremgår af pantebrevet. han fik ikke forevist el-
ler fik oplysninger om aftalen. han fik oplyst, at de tre oprindelige stiftere af selskabet hav-
de en personlig royaltyaftale vedrørende salget fra usa, hvorefter de hver skulle have 8 %.
det gav banken anledning til at foretage yderligere undersøgelser, herunder om gitte odder
og poul skaarup villadsen var tegningsberettigede. der var ikke tinglyst andre panterettig-
heder i selskabets aktiver. han så først aftalen, da nordea blev sagsøgt.
       på grundlag af concept cards årsrapport for 2010 fik nordea i 2011 kendskab til, at der
var problemer i relation til royaltyafregningen fra hidden city games. han talte med gitte
odder og poul skaarup villadsen om, at likviditeten i concept card var meget stram. dette
skyldtes fortsat samarbejdet med hidden city games. concept card ville opprioritere salget
på det danske marked. concept card håbede, at der blev gennemført en rekonstruktion i
usa, så varemærket kunne videreføres der. på et tidspunkt blev nordea underrettet om, at
der var indgået en aftale med the bella sara company. likviditeten i concept card blev dog
                                                 -9-
ikke bedre. nordea overvejede over en periode, hvordan de skulle reagere i forhold til enga-
gementet, der ikke var sundt. de drøftede det med concept card, som var afhængig af li-
censbetalingen. det var en svær situation for både banken og concept card, idet der var ud-
sigt til et større tab. nordea overvejede løbende at opsige engagementet. i første del af 2013
besluttede nordea endeligt at opsige engagementet, da der internt i concept card opstod
uenighed om salget af varemærkerettighederne. nordea opsagde engagementet den 29. april
2013.
       peter condrup andersen havde ikke varslet nordea, inden han udtog stævning mod
banken. nordea fik ikke kopi af opsigelsen fra peter condrup andersen. efter de havde
modtaget stævningen, tiltrådte nordea virksomhedspantet og antog en advokat for at sikre
deres interesser. det var ikke nemt at sælge varemærkerettighederne. der var ikke en bud-
runde. der var flere interesserede, som dog var useriøse, og som aldrig blev konkrete. de
solgte til højest bydende. varemærkerne blev ikke i forbindelse med tvangssalget vurderet af
en sagkyndig. nordea solgte samtlige varemærkerettigheder, herunder eu-varemærkeret-
tighederne. det var hans opfattelse, at eu-varemærkerettighederne var omfattet af virksom-
hedspantet. han erindrede ikke datoen for, hvornår varemærkerettighederne blev overdra-
get til the bella sara company. varemærkerne blev overdraget sammen med det resterende
varelager. nordea var panthaver, og de foretog derfor ingen undersøgelser af, hvorvidt de
lovligt kunne sælge de pantsatte aktiver. nordea indgik en aftale med kurator i konkursboet
om, at aktiverne skulle realiseres til den bedst mulige pris.
poul skaarup villadsen har forklaret, at han i concept card har været beskæftiget med salg
og økonomi i concept card.
       virksomhedspantet blev stiftet i dronninglund sparekasse, fordi concept card havde
brug for et lån for at kunne fortsætte driften. de skiftede til nordea, fordi dronninglund
sparekasse ikke ville yde concept card yderligere lån. nordea krævede at få de samme pan-
terettigheder, som dronninglund sparekasse havde. han formoder, at de i forbindelse med
forhandlingerne med nordea udleverede aftalen af 5. juli 2007, da de havde en meget åben
dialog med nordea. aftalen var relevant for nordea, fordi den indeholdt concept cards
forpligtelser.
                                                  - 10 -
       de indgik aftalen, fordi der var samarbejdsvanskeligheder mellem peter condrup
andersen på denne ene side og gitte odder og ham selv på den anden. han og gitte odder
blev enige om at fortsætte samarbejdet. peter condrup andersen skulle have en form for
kompensation for overdragelsen af varemærkerettighederne, fordi han havde været med til
at starte virksomheden. i forbindelse med udfærdigelsen af aftalen overvejede de ikke i rela-
tion til aftalens pkt. 12, hvad konsekvensen ville være, hvis der udelukkende kunne indgås
en aftale på dårligere vilkår. på et tidspunkt benyttede peter condrup andersen sig af mu-
ligheden i aftalen for at få en revisor til at gennemgå concept cards regnskaber og bogfø-
ring. resultatet af undersøgelsen var, at concept card havde betalt en lille smule for meget
til peter condrup andersen. det var concept cards revisor, der beregnede størrelsen af roy-
altyafregningen.
       der blev udarbejdet 2-3 versioner af aftalen mellem concept card og hidden city
games. hidden city games forlangte, at varemærkerettighederne blev overført til concept
card, da peter condrup andersen udtrådte af concept card. han kan ikke huske om, der i
henhold til kontrakten med hidden city games var mulighed for at fratrække udgifter til
kort, inden der blev beregnet royalty.
       concept card udbetalte alene royalty til peter condrup andersen, når de modtog roy-
altyafregninger fra hidden city games. concept card opbevarede alle royaltyafregninger i
en mappe. hvis der i perioder ikke er afregnet royalty over for peter condrup andersen,
skyldes det, at concept card ikke havde fået royaltyafregning fra selskaberne i usa. driften
i concept card begyndte at gå dårligt i 2009, hvor de fik meget lavere royaltyindtægter fra
hidden city games, da hidden city games’ udviklingsomkostninger var blevet større. de
begrundede ikke de lavere royaltyafregninger over for poul condrup andersen. concept
card måtte til tider rykke for hidden city game royaltyafregninger. han mener, at de be-
svarede peter condrup andersens rykkerskrivelser. de betalte altid peter condrup ander-
sen i overensstemmelse med aftalen, når de fik royaltyafregninger fra hidden city games.
deres revisor foretog beregningen af royalty med undtagelse af de sidste 2-3 stykker, som de
selv lavede, da concept card ikke havde penge til at betale revisor. de nævnte over for nor-
dea, at peter condrup andersen rykkede for betaling af royalty. han husker ikke om de fo-
relagde selve korrespondancen for nordea.
                                                - 11 -
       det var peter atkinson fra hidden city games eller gitte odder, der udfærdigede op-
sigelsen af kontrakten med hidden city games. han ved ikke, hvilken version af distributi-
onsaftalen der henvises til i opsigelsesskrivelsen. der findes en nyere version, som blev ud-
færdiget to år efter den aftale, der er fremlagt i sagen.
       to dage efter, at concept card havde indgået en aftale med the bella sara company,
fik han bl.a. på grundlag af en pressemeddelelse kendskab til, at gitte odder var medejer af
the bella sara company. aftalen med the bella sara company var væsentligt dårligere end
den aftale, de havde haft med hidden city games, men han havde været af den opfattelse,
at de ikke havde mulighed for at indgå en bedre aftale. han havde fået at vide, at det var tid-
ligere medarbejdere i hidden city games, der gerne ville fortsætte arbejdet med bella sara-
produkter, og som kendte kunderne. han havde vurderet, at den bedste løsning var at indgå
en aftale med dem. de forhandlede ikke med andre. han erindrede ikke, hvorfor der evt. er
forskel i beregningen af royalty i kontrakten indgået med hidden city games og the bella
sara company. han orienterede ikke peter condrup andersen om, at royaltysatsen var æn-
dret i kontrakten med the bella sara company. han informerede lilly condrup, da hun
blev en del af concept card. han antog, at lilly condrup orienterede peter condrup ander-
sen om situationen i concept card. aftalen med the bella sara company blev aldrig genfor-
handlet. tina lyng, som de efter forslag fra lilly condrup, havde ansat, forsøgte, men uden
held. tina lyng skulle sammen med lilly condrup varetage kontakten til the bella sara
company. hver gang, der var aftalt et møde, aflyste gitte odder det. concept card modtog
udelukkende en kvartalsoversigt fra the bella sara company. efter 30. september 2012 mod-
tog concept card ingen oplysninger om the bella sara companys salg eller andre i øvrigt
relevante oplysninger. han ved ikke, om concept card modtog en a conto betaling på 1.000
usd. det var en ren provokation. han hørte ad omveje, at der var salg i usa. han hørte li-
geledes af omveje, at det var gitte odders plan at ”køre concept card konkurs” og købe ret-
tighederne. han husker ikke om, concept card modtog betalinger efter 1. kvartal 2012.
       gitte odder var blevet kæreste med henrik, der absolut skulle ansættes i concept
card. samarbejdet begyndte at gå dårligt i 2011. gitte odder og henrik flyttede til lange-
land, og det endte med, at gitte odder udtrådte af concept card. gitte fjernede en del papi-
rer fra kontoret i svendborg lige op til et bestyrelsesmøde, som må have været afholdt lige
inden den 3. november 2011.
                                                - 12 -
       han kendte lilly condrup, fordi hun var med til at starte concept card. ingen af deres
tiltag med at redde concept card lykkedes, så de så ingen anden udvej end at lade selskabet
gå konkurs. peter condrup andersen havde mange gode idéer og var på sidelinjen med inde
over de overvejelser, som de havde i denne periode. de drøftede med nordea, hvad de kun-
ne gøre i deres situation. nordea mente heller ikke, at de havde andre muligheder end at la-
de selskabet gå konkurs. nordea ønskede ikke at yde yderligere lån. de drøftede ikke salg af
selskabets varemærkerettigheder, men de talte om, at det var selskabets eneste aktiv. ved
konkursen blev han orienteret om, at 4 medarbejdere fra hidden city games ville overtage
varemærkerne.
       han var ikke informeret på forhånd om, at peter condrup andersen ville opsige afta-
len. da han modtog opsigelsen, sad han i svendborg og havde opgivet at drive virksomhe-
den videre.
janne villadsen har forklaret, at hun er gift med poul skaarup villadsen og søster til gitte
odder. hun var ansat i concept card fra 2007 til 2012. hun havde ansvaret for selskabets
bogføring og lønudbetalinger. i 2007 var der en god omsætning, men efterhånden faldt den.
hun var ansvarlig for royaltyafregningerne til peter condrup andersen, men foretog ikke
selve beregningerne. disse blev lavet af concept cards revisor.
       hun ved ikke, hvorfor der ikke er royaltyafregninger for 1. kvartal 2008, 1. kvartal 2009
og 2. kvartal 2011. så vidt hun husker, var der ikke perioder, hvor concept card ikke mod-
tog royaltyafregninger.
gitte odder har forklaret, at idéen til konceptet med bella sara kortene opstod et par år, in-
den, de stiftede concept card. hun udviklede ideen sammen med peter condrup andersen,
der var en nær ven. hun stod for det grafiske design, mens peter condrup andersen beskæf-
tigede sig med trykkeri-delen. i første omgang havde peter condrup andersen registreret
varemærkerne i sit eget navn, men på hendes foranledning blev de registreret i begges nav-
ne.
       da concept card blev stiftet, indskød hun 125.000 kr., hvoraf hun uden vederlag gav
halvdelen til lilly condrup til videreoverdragelse til peter condrup andersen. poul skaarup
villadsen blev en del af selskabet efter, at hun havde drøftet det med sin søster, jane villad-
                                               - 13 -
sen. da poul skaarup villadsen indtrådte i selskabet, blev varemærkerne omregistreret, så de
ligeledes var registreret i hans navn. de optog et ”iværksætterlån” på 500.000 kr. i dronning-
lund sparekasse. senere da de fik forhøjet kreditten, krævede dronninglund sparekasse at få
virksomhedspant. i maj/juni 2006 blev de kontaktet af hidden city games, som var interes-
serede i deres koncept. de havde derfor brug for midler for at kunne registrere varemærker-
ne i hele verden.
       peter condrup andersen, poul skaarup villadsen og hun besøgte hidden city games
2 gange i usa. det var et ønske fra hidden city games city ved det sidste besøg i oktober
2006, at peter condrup andersen ikke længere skulle være en del af concept card på grund
af hans optræden i usa, og at varemærkerettighederne skulle flyttes over i concept card.
       på peter condrup andersens foranledning indgik de aftalen. i relation til aftalens pkt.
12 drøftede de ikke, hvilken konsekvens det ville have, hvis der blev indgået en aftale med
dårligere vilkår, end der var i aftalen med hidden city games. forretningen var en succes
på dette tidspunkt. de solgte 5 mio. kort i skandinavien det første år, men en stor del kom
retur.
       efter at varemærkerettighederne var overdraget til concept card, blev aftalen mellem
concept card og hidden city games ændret.
       hvis der er perioder, hvor concept card ikke har afregnet royalty til peter condrup
andersen, skyldes det, at de ikke havde modtaget royaltyafregning fra hidden city games.
concept card betalte, når de modtog rykkerskrivelser og herefter hørte de ikke yderligere.
hun mener, at concept cards advokat i begyndelsen af 2011 orienterede peter condrup an-
dersen om, at gik dårligt i concept cards. efter hendes opfattelse har concept card ikke
misligholdt aftalen.
       hensigten med bestemmelsen om concept cards misligholdelse af aftalen var, at peter
condrup andersen skulle kunne kræve sin andel af varemærkerettighederne tilbage. det
blev ikke nærmere specificeret, hvad der lå heri. så vidt hun husker, drøftede de ikke be-
stemmelsen med dronninglund sparekasse i relation til virksomhedspantet eller i øvrigt fo-
relagde aftalen for sparekassen. hun mener, at dronninglund sparekasse vidste, at de hver
især skulle have 8 % i royalty. dette oplyste de også til nordea, men hun mener ikke, at
nordea fik udleveret selve aftalen. virksomhedspantet omfattede varemærkerne og varela-
                                               - 14 -
get. det var bankens opfattelse, at det eneste, der repræsenterede en værdi, var varemærker-
ne.
       fra begyndelsen af 2011 var samarbejdet i concept card dårligt. de var uenige om
stort set alt, og økonomien havde været stram siden 2009. the bella sara company tilbød i
sommeren 2011 at købe anparterne i concept card. hun fortalte lilly condrup om det, og
lilly condrup talte med peter condrup andersen, men lilly condrup var ikke interesseret i
at sælge sine anparter i sensommeren 2011. hun blev bortvist fra concept card, fordi hun
blev anset for at være illoyal og skadende for samarbejdet til trods for, at hun sammen med
en advokat havde udarbejdet en ny virksomhedsstruktur med en administrerende direktør,
der kunne skabe mere ro. hun havde villet fremlægge forslaget på en generalforsamling,
men lilly condrup kom ikke hun kontaktede lilly condrup bagefter, så lilly condrup
kunne ansætte en til at forhandle kontrakten med the bella sara company.
       hun fjernede ingen dokumenter fra kontoret i svendborg. hun videregav en mappe
med oplysninger om varemærkerettighederne til kurator.
       det var et hårdt slag for concept card, da hidden city games gik konkurs. hun kon-
taktede en bank i usa med henblik på køb. henrik og hun ansatte en tidligere medarbejder
fra hidden city games til at forhandle med concept card. de forhandlede sig frem til et re-
sultat, som både hun og poul skaarup villadsen var enige om. aftalen med the bella sara
company var ikke bedre end aftalen med hidden city games bortset fra at, concept card
ikke ifølge aftalen med the bella sara company skulle betale for kunst eller for deltagelse i
licensshows. det kunne eventuelt hjælpe concept card videre, at de ikke længere skulle af-
holde disse udgifter. der var ikke forskel på beregningsmåderne af royalty i de to aftaler. de
orienterede ikke peter condrup andersen om, at concept card indgik en aftale med the
bella sara company. hun orienterede ikke poul skaarup villadsen straks om, at hun var di-
rektør og økonomisk deltager i the bella sara company, idet de havde et anstrengt forhold.
på et efterfølgende møde i nordea sagde poul skaarup villadsen, at han respekterede hen-
des valg om at investere i the bella sara company. de forhandlede ikke med andre end the
bella sara company.
       opstarten med the bella sara company var vanskelig. de havde indtægter fra licens-
kontrakter, men i første kvartal havde the bella sara company dog ingen indtægt, hvorfor
der ikke var nogen royaltyafregning. hun ansatte 5 tidligere hidden city games medarbej-
                                               - 15 -
dere til at bistå med salg. herefter lavede de løbende afregninger, indtil de ikke længere
havde midler til at betale. hun kan ikke huske, om de modregnede køb af kort, inden de be-
regnede royalty. det var ikke hende, der foretog beregningerne. indtægterne i the bella sara
company kunne ikke dække deres meget høje produktions- og markedsføringsomkostnin-
ger.
       de blev rykket af concept card for betalinger, hvortil de oplyste concept card om, at
de befandt sig i en vanskelig situation. dette havde concept card ingen forståelse for.
       efter 2007 registrerede concept card nye varemærker i østeuropa, sydafrika, rusland,
nogle sydamerikanske lande og finland. disse varemærkerettigheder var omfattet af dem,
der blev købt ud af konkursboet. nordea videresolgte varemærkerettighederne til det af
hende helejede holdingselskab, gob holding aps, som også ejer varemærkerettighederne i
dag.
lilli condrup har forklaret, at hun indtrådte i concept cards direktion i 2011 efter opfor-
dring fra jane og poul skaarup villadsen, der var blevet uvenner med gitte odder. selskabet
var på dette tidspunkt i økonomiske vanskeligheder, men der var fortsat royaltyindtægter.
hun havde ikke tidligere været en del af direktionen eller deltaget i selve driften i virksom-
heden. det var oprindeligt hende og gitte odder, der startede konceptet op, og hun havde
anparter i selskabet. hun har investeret 65.000 kr. i selskabet.
       efter en rekonstruktion i sommeren 2011 og en ændret royaltybetaling mente hun, at
concept card kunne overleve. hvis varelageret blev solgt løbende, kunne driften ”løbe
rundt”.
       hun deltog i to generalforsamlinger sammen med sin advokat. på den første var hun
meget vred, fordi gitte odder ikke kom. i den næste generalforsamling deltog poul skaarup
villadsen, selskabets revisor og hun selv.
       hun deltog ikke i aftaleindgåelsen vedrørende virksomhedspantet. det gjorde poul
skaarup villadsen. inden selskabet blev taget under konkurs, oplyste hun til finn hansen, at
concept card havde en aftale med peter condrup andersen.
                                                 - 16 -
parternes synspunkter
peter condrup andersen har anført, at det følger af tinglysningslovens § 47 c, stk. 2, 2. pkt.,
der er klar i sin ordlyd, at skadesløsbreve ikke kan overdrages. bemærkningen om, at et ska-
desløsbrev ikke kan overdrages ”særskilt” er først indsat i 2013. nordeas virksomhedspant
blev stiftet i 2010. virksomhedspantet kunne derfor ikke overdrages fra dronninglund spa-
rekasse til nordea uden, at der blev etableret et nyt pantsætningsforhold. der er i øvrigt in-
tet i sagen, der dokumenterer, at der skulle være sket en overdragelse fra dronninglund spa-
rekasse til nordea.
       principperne i købelovens § 28, stk. 2 er ikke, som det er gjort gældende af nordea, re-
levante for afgørelsen af nærværende spørgsmål. aftalen er ikke omfattet af den sædvanlige
forståelse af en købsaftale efter købelovens § 1, stk. 1. der blev ikke erlagt et bestemt veder-
lag, idet pengeydelsen var afhængig af den royaltyafregning, som concept card modtog fra
hidden city games. en sådan modydelse er ikke omfattet af købeloven. aftalen indeholder
yderligere betingelser, som er usædvanlige for en købsaftale, herunder at peter condrup
andersen skulle afholde dokumenterede udgifter til varemærkeregistreringer og mislighol-
delsesbestemmelsen, hvor der stilles krav om en væsentlig misligholdelse, hvilket ikke er
overensstemmelse med købelovens bestemmelser.
       hvis retten lægger til grund, at aftalen af 5. juli 2007 er en købsaftale, finder købeloven
alene anvendelse, hvis andet ikke aftalt eller følger af sædvane. i aftalen fraviger fx mislig-
holdelsesbestemmelsen købelovens regler.
       nordea tiltrådte virksomhedspantet forud for konkursdekret. der skal derfor tages stil-
ling til, hvorvidt varemærkerettighederne var overgået til nordeas eje, således at de ikke var
omfattet af konkursen, jf. bemærkningerne til tinglysningslovens 47 c, stk. 1. nordeas tiltræ-
delse af pantet kan sidestilles med foretagelse af et udlæg, hvor overgangen til eje først sker
på det tidspunkt, hvor aktiverne bliver realiseret. varemærkerettighederne var således om-
fattet af aktivmassen i konkursboet, da de ikke var realiseret, inden der blev afsagt konkurs-
dekretet. spørgsmålet er herefter om, overdragelsen skete i overensstemmelse med konkurs-
lovens regler, jf. § 91. det følger af konkurslovens 91, stk. 3, at adgangen til fyldestgørelse af
krav, der ikke berøres af konkursen, jf. stk. 1 og 2, finder tilsvarende anvendelse på adgan-
gen til fyldestgørelse af krav, der er sikret ved virksomhedspant i fordringer, jf. tinglysnings-
                                                  - 17 -
lovens 47 c, stk. 3, n. 1. det fremgår klart af ordlyden og henvisningen til tinglysningslovens
§ 47, stk. 3, nr. 1, at der ikke er tale om varemærkerettigheder omfattet af tinglysningslovens
§ 47 c, stk. 3, nr. 7. varemærker kan ikke generelt anses for omfattet af konkurslovens § 91,
stk. 1 om håndpant eller en tilsvarende sikkerhedsret, idet der er en lex specialis i tinglys-
ningslovens § 47 c, stk. 3, nr. 7. dette er i overensstemmelse med, at et skadesløsbrev ikke
kan håndpantsættes. varemærkerettigheder pantsættes separat efter reglerne om underpant
i løsøre. konklusionen er herefter, at der ikke kan ske fyldestgørelse udenom konkursboet,
idet konkurslovens § 85 skal iagttages.
       peter condrup andersen gjorde misligholdelsesbeføjelser gældende inden indgåelsen
af aftalen om virksomhedspant den 13. juni 2010. dette er dokumenteret ved de i sagen frem-
lagte rykkerskrivelser og den øvrige korrespondance. herefter er spørgsmålet, om nordea
har ekstingveret peter condrup andersens ret til de overdragne andele. i denne situation er
vindikation udgangspunktet. det er nordea, der skal godtgøre, at der er grundlag for eks-
tinktion. ekstinktion er betinget af, at nordea var i god tro om peter condrup andersens
krav. finn hansen har forklaret, at han havde hørt om royaltybetalingerne til bl.a. peter
condrup andersen. på dette grundlag gør peter condrup andersen gældende, at nordea
havde et vist kendskab til aftalen af 5. juli 2007, og det må karakteriseres som uagtsomt, at
nordea intet gjorde for at blive yderligere bekendt med indholdet af aftalen. nordea har ikke
løftet bevisbyrden for, at de var i god tro.
       det er ikke en tilstrækkelig betingelse for, at der sket ekstinktion, at nordea eventuelt
måtte have været i god tro. der skal foreligge ”noget mere”. nordea må ikke have udvist
uforsigtighed eller passivitet. de handlinger, der er begået i det konkrete sagsforløb, indgår i
vurderingen, jf. u.1998.170.ø. nordea solgte varemærkerettighederne uden om boet. dette
taler imod, at der er sket ekstinktion. gitte odder og peter villadsen undlod endvidere at
orientere nordea om, at peter condrup andersen havde gjort kravet gældende vedrørende
royaltybetalingerne, og at der havde været en korrespondance herom helt frem til aftalen om
virksomhedspantet blev indgået. det er underordnet for vurderingen, hvorvidt peter
condrup andersen har handlet uforsigtigt.
       peter condrup andersen blev sent i forløbet orienteret om den nye aftale med the bel-
la sara company og aftalen med nordea om virksomhedspant. peter condrup andersen var
afhængig af de oplysninger, som han modtog fra concept card, for at kunne opgøre sit krav,
                                                 - 18 -
jf. u.1989.1016/2.h. peter condrup andersen fik ingen oplysninger, fordi samarbejdet var
gået i hårdknude. han havde ikke de nødvendige informationer, som han skulle bruge for at
kunne opgøre sit krav. der er derfor ikke grundlag for at fastslå, at der foreligger passivitet.
       det anerkendes ikke, at værdien af varemærkerettighederne udelukkende udgør
250.000 kr.
nordea har anført, at der mellem parterne er enighed om, at varemærkerettighederne er om-
fattet af virksomhedspantet. det afgørende er, hvornår nordeas virksomhedspant blev stif-
tet. virksomhedspantet i dronninglund sparekasse blev stiftet 28. juli 2006. det omfattede al-
le concept cards aktiver, herunder varemærkerettighederne. det følger af tinglysningslo-
vens § 47 c, stk. 2, at et skadesløsbrev ikke kan overdrages ”særskilt”. det følger således af
forarbejderne, at der kan ske en overdragelse. forbuddet gælder en overdragelse af skades-
løsbrevet alene. der er ikke et forbud mod at overdrage et skadesløsbrev sammen med en
underliggende fordring. der er mulighed for at foretage en ombytning. i den situation, hvor
et skadesløsbrev overdrages sammen med en underliggende fordring, sker der en ombyt-
ning, således at det aflyste skadesløsbrev afløses af et nyt. ved en ombytning indtrådte nor-
deas skadesløsbrev på det aflyste skadesløsbrevs plads tilhørende dronninglund sparekas-
ses plads. nordeas virksomhedspant, som omfatter varemærkerettighederne, skal derfor an-
ses for lyst i 2006. kravet om, at der skal foreligge reel og formel samtidighed, er opfyldt.
       da virksomhedspantet oprindeligt blev tinglyst, stod varemærkerettighederne regi-
streret med poul skaarup villadsen, peter condrup andersen og gitte odder som ejere. va-
remærkerettighederne blev først overdraget til concept card i 2007. varemærkerettigheder-
ne blev grebet af virksomhedspantet, da de blev overdraget i 2007. det er derfor nordeas op-
fattelse, at virksomhedspantet er stiftet før peter condrup andersens eventuelle ret i hen-
hold til aftalen. nordea har derfor været berettiget til at råde over varemærkerettighederne,
herunder at sælge dem. nordea havde en gyldig panteret, og var derfor berettiget til at op-
pebære pantets værdier i overensstemmelse med aftalen om virksomhedspant.
       konkurslovens § 91, stk. 3 omfatter udelukkende underpant. virksomhedspant karak-
teriseres ikke som underpant. nordea var derfor berettiget til at lade sig fyldestgøre ved salg
af varemærkerettighederne i medfør af konkurslovens § 91, stk. 1. det ændrer ikke herved,
                                                 - 19 -
at nordea realiserede varemærkerettighederne, efter at konkursen var indtrådt. nordea solg-
te samtlige varemærkerettigheder til en samlet sum på 250.000 kr.
       nordea gør gældende, at peter condrup andersen ikke har taget et gyldigt ejendoms-
forbehold. peter condrup andersen har muligvis taget et ejendomsforbehold, men det er ik-
ke gyldigt stiftet, idet dette forudsætter, at der var indgået en klar og udtrykkelig aftale her-
om. denne betingelse er ikke opfyldt i nærværende sag, idet det ikke er klart, hvad peter
condrup andersen kan tage tilbage. det er ikke i aftalen nærmere defineret, hvordan peter
condrup andersen skulle kunne tage 1/3 af varemærkerettighederne tilbage.
       der er tale om et køb omfattet af købeloven, idet det klart fremgår af aftalen, hvad
concept card skulle betale for peter condrup andersens varemærkerettigheder – nemlig 8
% i royalty i forbindelse med salg af bella sara-produkter. aftalen var afgrænset til at skulle
være gældende i 7 år, og virkningen af, at aftalen med hidden city games ophørte, var fast-
sat i aftalen. værdien af varemærkerettighederne var således fastsat. varemærkerettighe-
derne er et rent formuegode, jf. varemærkeloven og tinglysningsloven, hvilket i øvrigt taler
for, at forholdet er omfattet af købeloven.
       da der ikke er taget et gyldigt ejendomsforbehold, har peter condrup andersen mistet
enhver ret til den sin andel af varemærkerettighederne, da disse overdrages til concept
card. dette følger af princippet i købelovens § 28, stk. 2.
       hvis retten lægger til grund, at peter condrup andersen har taget et gyldigt ejendoms-
forbehold, anføres det, at peter condrup andersen ikke har haft adgang til over for concept
card til at opsige aftalen, og at han dermed ikke gøre krav på, at nordea skal tilbagelevere
varemærkerettighederne. i tilfælde af misligholdelse er det ikke muligt både at kræve natu-
ralopfyldelse og ophæve den misligholdte aftale, jf. købelovens § 21, stk. 1 og 28, stk. 1. peter
condrup andersen har siden 4. marts 2009 krævet naturalopfyldelse. peter condrup ander-
sen opsagde først aftalen i 2013 med henvisning til misligholdelsesbestemmelsen og uden
nærmere begrundelse. concept card havde på dette tidspunkt en berettiget forventning om,
at der ville blive krævet naturalopfyldelse i forbindelse med en misligholdelse og ikke en op-
sigelse af aftalen. de tidligere afgivne erklæringer om kravet på naturalopfyldelse er bin-
dende for peter condrup andersen, og at han der med ikke på et senere tidspunkt kan opsi-
ge aftalen. peter condrup andersen har endvidere ikke efterlevet de reklamationsforpligtel-
ser, der er gældende i erhvervsforhold. han reklamerede ikke straks, og peter condrup an-
                                               - 20 -
dersen fremsatte ingen indsigelser fra 2011, indtil han fremsendte opsigelsen i 2013. peter
condrup andersen kan ikke 4½ år efter, at han fremsatte sin første misligholdelsespåstand,
opsige aftalen. det er forklaret, at økonomien i concept card var dårlig allerede i 2009, og at
der ikke skete royaltybetalinger til peter condrup andersen, fordi concept card ikke mod-
tog royaltyafregninger hverken fra hidden city games eller the bella sara company i flere
perioder. peter condrup andersen har på dette grundlag fortabt sin ret til at gøre et krav
gældende på grund af passivitet.
      hvis det antages, at peter condrup andersen har et gyldigt stiftet ejendomsforbehold,
anføres det, at nordea har ekstingveret peter condrup andersens ret. det afhænger af en
konkret vurdering, hvorvidt varemærkerettighederne er ekstingveret. en varemærkeretti-
ghed er et formuegode, der normalt kan ekstingveres. nordeas rettighed er gyldigt stiftet.
nordea handlede i god tro med hensyn til, at de, med hvem de indgik aftale om virksom-
hedspant, var bemyndiget til at træffe denne beslutning. finn hansen har forklaret, at han
ikke havde kendskab til aftalen, der var indgået med peter condrup andersen udover, at
der var en form for royaltybetaling fra concept card, og at nordea ikke fik udleveret afta-
len, men den var i øvrigt irrelevant i forhold til nordea. gitte odder og poul skaarup villad-
sen erklærede med deres underskrift, at de var enige i, at aftalen om virksomhedspant om-
fattede alle concept cards aktiver, og at der ikke var andre, der havde pant i de aktiver, der
var omfattet af virksomhedspantet. nordea kunne ingen steder se, at peter condrup ander-
sen eventuelt havde en ret til varemærkerne. der skete rådighedsberøvelse ved tinglysnin-
gen af virksomhedspantet. betingelsen om ”noget mere” er endvidere opfyldt, idet peter
condrup andersen vidste, at dronninglund sparekasse allerede havde pant i varemærkeret-
tighederne. peter condrup andersen har tillige forklaret, at han trak concept cards årsrap-
porter, herunder for 2011, hvoraf det fremgår, at nordea havde virksomhedspant på 2 mio.
kr. peter condrup andersen informerede ikke nordea om sin ret. peter condrup andersen
har handlet uforsigtigt ved at have overdraget sine rettigheder på usædvanlige vilkår. han
har forholdt sig passiv, og det fremgår ikke af aftalen, at der ikke måtte ske pantsætning.
                                                - 21 -
sø- og handelsrettens afgørelse
nordea indgik i 2010 en aftale om virksomhedspant med concept card. virksomhedspantet
omfattede bl.a. concept cards varemærkerettigheder og blev lyst den 18. august 2010. selv-
om det er sædvanligt, at der sker indtræden ved overtagelse af et bankengagement, at der
sker indtræden i sikkerhed, kan det ikke på det foreliggende grundlag fastslås, at der fore-
ligger samtidighed i forhold til aflysningen af dronninglund sparekasses virksomhedspant i
samme aktiver. der må derfor anses at foreligge et nyt pantsætningsforhold.
       varemærker er et formuegode. peter condrup andersen overdrog sin andel af vare-
mærkerne, som han oprindeligt havde ejet sammen med gitte odder og poul skaarup vil-
ladsen til concept card mod til gengæld at få en nærmere bestemt procentsats af det royalty
beløb, som concept card modtog fra hidden city game eller et andet selskab, som måtte
træde i hidden city games sted, i en periode på 7 år. aftalen er på dette punkt klar, og det
forhold, at købesummen skal betales løbende og er afhængig af et kommende salg, medfører
ikke, at der ikke er tale om et løsørekøb. på dette grundlag er det rettens opfattelse, at der
mellem peter condrup andersen på den ene side og concept card, gitte odder og peter
skaarup villadsen på den anden side den 7. juli 2007 blev indgået en købsaftale, hvorefter
peter condrup andersen solgte sin andel af varemærkerettighederne mod en nærmere defi-
neret modydelse. denne modydelse kan ikke karakteriseres som en betaling, hvortil der er
givet henstand. der er således ikke er tale om et kreditkøb, hvori der kunne tages ejendoms-
forbehold.
       poul condrup andersen havde herefter ifølge aftalen er et almindeligt obligationsret-
ligt krav på at tage varemærkerne tilbage, som ikke var tingsretligt beskyttet.
       poul condrup andersen var endvidere ved overdragelsen af varemærkerettighederne
bekendt med det lyste virksomhedspant og dermed også, at varemærkerettighederne ved
overdragelsen til concept card ville blive omfattet af virksomhedspantet.
       idet nordea havde en gyldig panteret, som bl.a. omfattede concept cards varemærke-
rettigheder, var nordea således berettiget til at søge sig fyldestgjort forud for poul condrup
andersens rettigheder i henhold til aftalen.
       på dette grundlag tager retten den af nordea nedlagte påstand om frifindelse til følge.
                                              - 22 -
henset til sagens udfald skal peter condrup andersen betale sagsomkostninger til nordea,
som efter spørgsmålets karakter og omfang fastsættes som nedenfor bestemt.
                                     thi kendes for ret:
nordea bank danmark a/s frifindes.
peter condrup andersen skal inden 14 dage betale 60.000 kr. inklusiv moms i sagsomkost-
ninger til nordea bank danmark a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
  per sjøqvist                  mette christensen                flemming bent lindeløv
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                         sø- og handelsretten, den 30. januar 2015

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark