text:
- jae
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 15. oktober 2010.
p-9-09
                                   a
                                   (advokat asaf m. fazal)
                                   mod
                                   outbox aps under konkurs
                                   (kurator, advokat ole larsen v/advokat charlotte møller
                                   larsen)
indledning
denne sag drejer sig om, hvorvidt a under sin ansættelse hos outbox aps havde krav på be-
taling af bonus eller anden godtgørelse i forbindelse med sin fratræden, og i så fald om disse
krav er søgt gennemført uden ugrundet ophold med den virkning, at de har fortrinsstilling
efter konkurslovens § 95 i konkursboet efter outbox aps.
                                                 -2-
påstande
a har nedlagt følgende påstande:
principalt: sagsøgte skal anerkende sagsøgerens krav på 178.744,36 kr. med tillæg af renter af
80.400,96 kr. fra den 30. juni 2006 eller fra et efter skifterettens skøn fastsat senere tidspunkt
og renter af 98.343,40 kr. fra den 30. juni 2007 eller fra et efter skifterettens skøn fastsat senere
tidspunkt frem til 12. januar 2009 som fortrinsstillet efter konkurslovens § 95.
subsidiært: sagsøgte skal anerkende sagsøgerens krav på 178.744,36 kr. med tillæg af renter
af 80.400,96 kr. fra den 30. juni 2006 eller fra et efter skifterettens skøn fastsat senere tids-
punkt og renter af 98.343,40 kr. fra den 30. juni 2007 eller fra et efter skifterettens skøn fastsat
senere tidspunkt frem til 12. januar 2009 som et simpelt krav efter konkurslovens § 97.
kurator har nedlagt følgende påstande:
principalt: frifindelse.
subsidiært: frifindelse mod at sagsøgte anerkender et efter skifterettens skøn mindre beløb
som simpelt krav efter konkurslovens § 97.
mere subsidiært: frifindelse mod at sagsøgte anerkender et efter skifterettens skøn mindre
beløb som fortrinsstillet efter konkurslovens § 95.
oplysningerne i sagen
den 25. januar 2002 blev a ansat hos outbox aps som account manager. i henhold til ansæt-
telseskontrakten blev det aftalt, at a fik et fast månedligt vederlag på 25.000 kr. derudover
fik han mulighed for at opnå en resultatafhængig provision på 10.000 kr./måned, samt efter
tre måneders ansættelse at indgå i en resultatafhængig bonusordning på 4 % af selskabets
                                                   -3-
nettooverskud efter skat. der blev ikke i forbindelse med indgåelsen af ansættelsesforholdet
aftalt en kunde- eller konkurrenceklausul.
kort tid efter ansættelsesforholdets start indledte a og outbox aps drøftelser om en ny an-
sættelseskontrakt. den 1. marts 2003 fremsendte outbox aps et udkast til en ny aftale til a.
ifølge det nye aftaleudkast ændredes as titel fra account manager til project leader. samtidig
ændredes lønnen til 35.000 kr./måned, og der indsattes en kundeklausul. aftaleudkastet in-
deholdt ikke nogen bestemmelser om betaling af provision eller bonus. aftaleudkastet blev
aldrig underskrevet af a.
den 10. juni 2003 fremsendte outbox aps et revideret udkast til ansættelseskontrakt. ifølge
det reviderede udkast var as titel account manager. endvidere var lønnen fastsat til 35.000
kr./måned, som skulle betales med tilbagevirkende kraft fra ansættelsesforholdets start. det
reviderede udkast indeholdt fortsat en kundeklausul. derudover var der nu indsat en be-
stemmelse om bonus. det reviderede aftaleudkast blev hverken underskrevet af a eller af
outbox aps. a fortsatte herefter som ansat hos outbox aps.
i efteråret 2007 ønskede a at fratræde sin stilling. i den forbindelse blev der udarbejdet et
udkast til en fratrædelsesaftale, som a modtog i starten af september 2007.
den 12. september 2007, kl. 21:21, skrev a pr. e-mail til direktør i outbox aps, b, at det var
en ”ok aftale”, men at han gerne ville have bonussen med. han foreslog i den forbindelse, at
det i aftalen anførtes: ”a vil ifølge aftale modtage årsbonus for 2006 pr kr. 50.000 inden opsigelses-
periodens udløb og senest den 31. december 2007”.
den 13. september 2007, kl. 7:37, skrev direktør b pr. e-mail til a, at bonussen ikke kom med,
da den ikke indgik i as kontrakt.
samme dag, kl. 11:05, skrev a pr. e-mail til direktør b og forespurgte, hvilke garantier han så
havde for at få de lovede 50.000 kr.
                                                     -4-
den 4. og 8. oktober 2007 underskrev henholdsvis a og outbox aps en fratrædelsesaftale.
fratrædelsesaftalen indeholdt ingen bestemmelser om bonus. derimod fremgik det af afta-
len, at den var til fuld og endelig afgørelse af parternes mellemværende i forbindelse med
samarbejdets ophør, og at parterne herefter ikke havde yderligere krav mod hinanden. der-
udover fremgik det, at såfremt a rejste krav, udover hvad der fulgte af fratrædelsesaftalen,
ville aftalen bortfalde i sin helhed.
den 7. november 2007, kl. 16:33, rettede a pr. e-mail henvendelse til direktør b, hvori han
gjorde gældende, at han havde krav på bonus for 2005 og 2006 samt for 1. januar til 5. okto-
ber 2007. han anmodede samtidig om at få en hurtig afklaring på, hvornår han ville modtage
bonusbetalingen.
samme dag, kl. 17:32, skrev direktør b pr. e-mail til a, at a ikke havde nogen bonusaftale
med outbox aps. derudover anførte han: ”du og jeg er blevet enige om et beløb på 50k… den
bonusaftale du referere til var i den gl. kontrakt men du valgte at gå over på fast løn!”.
den 14. november 2007, kl. 17:12, rettede a pr. e-mail på ny henvendelse til direktør b, hvori
han fastholdt sit krav på bonus.
den 31. december 2007 fratrådte a endeligt sin stilling hos outbox aps.
den 5. marts 2008 anlagde a sag mod outbox aps med påstand om, at outbox aps var for-
pligtede til at betale bonus for 2005 og 2006. der blev i sagen afgivet svarskrift og replik. den
12. januar 2009 blev outbox aps erklæret konkurs, hvorefter sagen blev henvist til sø- og
handelsretten.
outbox aps’ årsresultat var ifølge selskabets årsrapporter for 2002: 266.940 kr.; for 2003:
354.484 kr.; for 2004: ÷1.267.865 kr.; for 2005: 2.010.199 kr.; for 2006: 2.458.585 kr.; og for 2007:
÷2.288.133.
forklaringer
                                                 -5-
a har forklaret, at han er uddannet cand.merc., og at han nu arbejder som selvstændig inden
for reklamebranchen. i januar 2002 blev han ansat som account manager i outbox aps. på
det tidspunkt blev selskabet drevet af stifterne b og c. han var den første ansatte i selskabet.
b og c stod for det opsøgende kunderelaterede arbejde, mens han stod for det mere projekt-
orienterede arbejde i form af udformning af kampagner og events samt konceptudvikling.
de havde et meget kammeratligt samarbejde.
i forbindelse med ansættelsen blev hans løn drøftet indgående. han havde brug for en løn på
mindst 35.000 kr./måned, men likviditeten i selskabet var meget stram. derfor, og fordi han
troede på virksomhedens potentiale, gik han med til at modtage en grundløn på 25.000 kr.
samt provision på maksimalt 10.000 kr./måned. det foregik på den måde, at han forlods fik
udbetalt 35.000 kr./måned, og hvis resultatet så ikke var som forventet, skulle han betale en
del af lønnen tilbage. han fik derfor 35.000 kr./måned fra første færd. derudover indgik han
en bonusaftale, og der blev lavet en hensigtserklæring om partnerskab. det gav mere mening
for ham med en bonusaftale beregnet på baggrund af det samlede resultat end med en pro-
visionsaftale, idet det ikke var ham, der skaffede nye kunder til virksomheden, men i stedet
supporterede de eksisterende kunder. den første ansættelseskontrakt blev udformet af out-
box aps’ advokat, linea conforti.
senere blev der udarbejdet et nyt udkast til ansættelseskontrakt. i udkastet var hans stil-
lingsbetegnelse ”project leader”. dette var en konsekvens af, at de nu var enige om ansvars-
fordelingen. b og c bragte kunderne ind, mens han stod for det projektorienterede arbejde.
derudover blev hans faste løn hævet fra 25.000 kr./måned til 35.000 kr./måned. dette var dog
blot en cementering af det, der allerede var gældende. i det nye udkast var bonussen ude-
ladt. han gik ud fra, at dette var en fejl, hvilket han gjorde advokat linea conforti, der stod
for udarbejdelsen af udkastet, opmærksom på. han underskrev aldrig udkastet.
udkastet indeholdt også en kundeklausul. det var en standard-kundeklausul, og han be-
kymrede sig ikke nærmere over det. kundeklausulen havde intet med lønfastsættelsen at gø-
re.
                                                -6-
idet han ikke kunne acceptere det første udkast, blev der udarbejdet et nyt udkast til ansæt-
telseskontrakt. udkastet fik han først i juni 2003. han kunne ikke acceptere den bonusaftale,
der var indeholdt i det nye udkast. bonusaftalen var alt for vagt formuleret og afhang af de
enkelte medarbejderes omsætning. han sad hovedsageligt med det projektorienterede arbej-
de, og han var derfor sikker på, at bonusaftalen ville stille ham ringere. han var interesseret i
en kontrakt med en fast løn på 35.000 kr./måned, men han ville ikke acceptere en forringelse
af den tidligere bonusordning. han accepterede aldrig aftalen, og han har aldrig skrevet den
under.
han har tidligere modtaget bonus fra outbox aps. han modtog således en samlet bonus på
ca. 17.000 kr. for årene 2002 og 2003. der var ikke nogen aftale om, hvornår bonusserne præ-
cist skulle udbetales, og bonusserne for 2002 og 2003 blev først udbetalt i 2005, hvor selska-
bets likviditet var bedre. betalingen af bonusserne for 2002 og 2003 skete først, efter at han
jævnligt havde rykket for dem.
han har også rykket for betaling af bonus for 2005 og 2006. han nævnte spørgsmålet om bo-
nus i ny og næ for b og c, men han gjorde ikke yderligere. hvis han havde taget sagen til
advokat, ville dette have været det samme som en opsigelse, idet tilliden dermed ville være
brudt. han var klar over, at selskabets likviditet var anstrengt, og han mente ikke, at den
manglende betaling skyldtes, at man fra selskabets side mente, at han ikke var berettiget her-
til. han fik også at vide af b og c, at den manglende betaling skyldtes manglende likviditet.
i 2007 ønskede han at fratræde sin stilling. han havde på det tidspunkt en dialog med b og c
om at etablere et nyt samarbejde. det var derfor vigtigt for ham ikke at ødelægge den gode
stemning i forbindelse med forhandlingerne om fratrædelsen.
forud for fratrædelsen blev der udarbejdet et udkast til en fratrædelsesaftale. han modtog et
udkast til aftalen i september 2007. derudover havde han nogle drøftelser med b. under dis-
se drøftelser blev spørgsmålet om bonus berørt. b kom i den forbindelse med et udspil på
                                                -7-
50.000 kr. han fik imidlertid ikke noget svar på sin mail af 13. september 2007. forhandlin-
gerne om bonus endte derfor uden resultat.
i den endelige fratrædelsesaftale blev spørgsmålet om bonus ikke nævnt. dette skyldtes, at
spørgsmålet om bonus ikke var en del af aftalen. han ville gerne have, at det havde været en
del af aftalen, men man kunne ikke blive enige herom. hvis han havde bragt forhandlinger-
ne om bonus ind i billedet, ville han ikke have fået den fratrædelsesaftale, han fik. han ind-
gik på fratrædelsesaftalen, idet han gerne ville forlade arbejdspladsen i mindelighed. han
drøftede ikke det nærmere indhold af aftalen med en rådgiver, inden han skrev under. han
mener, det ville være naivt, hvis han bare havde afskrevet to års bonus uden videre. han
tænkte ikke på at indføre et forbehold i aftalen.
den 7. november 2007 rettede han henvendelse pr. mail til b og gjorde krav på betaling af
bonus for 2005, 2006 og 2007. grunden til, at der gik en måned fra underskrivelsen af fratræ-
delsesaftalen frem til henvendelsen den 7. november 2007, var, at b i den periode var syge-
meldt, og han ønskede ikke at forstyrre unødigt. han modtog samme dag et svar fra b pr.
mail, men han forstod ikke indholdet heraf, idet han mente, at han havde krav på bonus i
henhold til den gældende kontrakt. det var ikke korrekt, som anført i bs mail, at der var op-
nået enighed om en betaling af 50.000 kr.
da han efterfølgende ved e-mail af 14. november 2007 fastholdt sit krav på betaling af bonus,
blev han ringet op af b. telefonsamtalen var farverig. b var uforstående over for kravet, og
han ville ikke indgå en aftale om bonus. kommunikationen mellem ham og b sluttede defini-
tivt den 14. november 2007, hvor han overlod sagen til sin advokat. der har efterfølgende
været en henvendelse til advokat linea conforti, men det svar, der kom, kunne ikke bruges
til noget.
b, der er tidligere direktør i outbox aps, forklarede, at han var med til at stifte selskabet. det
startede med, at han udførte events for en kunde, og det udviklede sig først til et kommuni-
kationsbureau og senere til et egentligt reklamebureau. han kendte a, inden han blev ansat,
og de havde et godt forhold.
                                               -8-
inden a blev ansat drøftede de ansættelsesvilkårene gennemgående. outbox aps var på det
tidspunkt en virksomhed i vækst, og han og c ønskede en medarbejder til en lav løn. a var
den første ansatte i virksomheden. lønnen, de kunne tilbyde, var lavere end as hidtidige
løn, og der blev derfor også indgået en aftale om provision og bonus. ansættelsesaftalen blev
udfærdiget af advokat linea conforti.
a fandt på et tidspunkt ud af, at den indgåede ansættelsesaftale ikke var tilfredsstillende,
idet han ikke ville kunne opnå en høj nok løn. a gav derfor udtryk for, at han ville have løn-
forhøjelse. han kan ikke huske, om a allerede fra starten af ansættelsesforholdet fik udbetalt
35.000 kr./måned. a var formentlig berettiget til fuld provision på 10.000 kr./måned frem til
udarbejdelsen af en ny kontrakt, og han mindes ikke, at der blev rejst krav om tilbagebeta-
ling af for meget udbetalt provision. der var på dette tidspunkt også gået så kort tid, at det
ikke ville være muligt at foretage en beregning af provisionen.
outbox aps var interesseret i at beholde a, og han og c besluttede sig derfor for at udforme
en ny ansættelseskontrakt med en fast løn på 35.000 kr. samtidig indføjedes en konkurrence-
klausul, og provisions- og bonusaftalerne blev ophævet. endvidere blev as stillingsbetegnel-
se ændret fra ”account manager” til ”project leader”. på daværende tidspunkt var der ikke
nogen væsentlig forskel på de to titler. ansættelseskontrakten blev udformet af advokat li-
nea conforti. a gav udtryk for, at kontrakten overordnet set var i orden, men at han ikke
ville skrive under på en kunde- og konkurrenceklausul. a nævnte på intet tidspunkt, at han
ikke ville skrive under på grund af den manglende bonusaftale. ansættelseskontrakten blev
aldrig underskrevet.
outbox aps udfærdigede derfor endnu en ansættelseskontrakt. denne kontrakt indeholdt
en bonusaftale. baggrunden for, at der nu var medtaget en bonusaftale, var, at der var sket
en udvikling i antallet af kunder i virksomheden. a ville dog fortsat ikke skrive under på
den nye kontrakt. i stedet ønskede a at fortsætte på de ansættelsesvilkår, der fulgte af ansæt-
telsesaftale nummer to. han forsøgte at presse a til at skrive under, men han fik blot et lais-
                                                -9-
sez-faire svar tilbage. ansættelseskontrakten blev aldrig underskrevet eller accepteret. a
fortsatte med en fast løn på 35.000 kr.
udover de konkrete kontraktforhandlinger drøftede han også ansættelsesforholdene og mu-
ligheden for et partnerskab løbende med a. der blev på et tidspunkt også fremlagt en egent-
lig anpartshaveroverenskomst. man opnåede dog ikke enighed om partnerskab, og til sidst
erkendte man, at man ikke kunne blive enige.
a modtog ikke på noget tidspunkt bonus i forbindelse med sin ansættelse. derimod fik han
udbetalt ”erkendtligheder”, hvilket alle de ansatte medarbejdere fik. erkendtlighederne
kunne bestå af penge eller af andre ydelser. kontante udbetalinger skete alene, når der var
likviditet til det. udbetalingerne skete derfor på forskellige tider på året. der kunne fx være
tale om udbetalinger på 20.000 kr. eller 50.000 kr. de 17.000 kr. a fik udbetalt på et tidspunkt,
var ikke en bonus. der var heller ingen andre medarbejdere, der modtog provision eller bo-
nus.
a kom ofte og spurgte til de økonomiske forhold i virksomheden. derudover holdtes der år-
ligt en personlig udviklingssamtale. a bad ofte om lønforhøjelse, og kontraktproblemerne
var et tilbagevendende emne. derimod gjorde a ikke krav på betaling af bonus efter de før-
ste kontraktforhandlinger.
i sensommeren 2007 begyndte han og a at drøfte et ophør af ansættelsen. inden da havde
han haft en drøftelse med c, om det var muligt at give a en lønstigning, men det kunne ikke
økonomisk lade sig gøre. han indledte derfor drøftelser med a om en fratrædelse. i den for-
bindelse tilbød han mundtligt tre måneders løn samt en godtgørelse på 50.000 kr. a havde
alene en måneds opsigelse ifølge sin ansættelseskontrakt, så forslaget ville stille ham bedre
end ansættelseskontrakten. derudover fik han lov til at beholde mobiltelefon og computer.
godtgørelsen på 50.000 kr. var tænkt som en betaling for as loyalitet og arbejdsomhed for
virksomheden. derudover drøftede de mulighederne for at opstarte en ny forretning, hvor a
skulle være partner. det var vigtigt for ham, at der ikke efterfølgende opstod tvister i forbin-
delse med opsigelsen.
                                               - 10 -
i forbindelse med e-mail-korrespondancen den 12. og 13. september 2007 er han ikke enig i,
at der var tale om en ”bonus”, selvom han selv anvendte betegnelsen i sit svar til a. derimod
kan han anerkende, at han lovede a 50.000 kr. som en erkendtlighed.
den mail han sendte til a den 7. november 2007, sendte han også til sin advokat. advokaten
afviste imidlertid over for ham, at a skulle have krav på 50.000 kr., idet der ikke efter hendes
opfattelse var indgået en bonusaftale. a holdt imidlertid fast ved, at det var den første ansæt-
telseskontrakt, der var gældende.
a ringede ham op på et tidspunkt og sagde, at han ville håndhæve kontrakten. dette syntes
han var for meget, idet a allerede havde fået 3 måneders løn samt var blevet lovet en er-
kendtlighed på 50.000 kr. han drøftede spørgsmålet om erkendtligheden med sin advokat,
der mente, at pengene skulle tilbageholdes, indtil der var opnået enighed om as krav. de
50.000 kr. er aldrig blevet betalt til a.
der blev på et tidspunkt afholdt et møde med advokat linea conforti og advokat azaf fasal,
hvor spørgsmålet blev drøftet.
i perioden fra den 14. november 2007, hvor a sendte sin sidste e-mail, og frem til sagen blev
anlagt den 5. marts 2008, har der ikke været nogen kommunikation mellem ham og a, idet
de var uvenner. han ved ikke, om advokaterne korresponderede i den periode.
i forbindelse med udarbejdelsen af fratrædelsesaftalen var det væsentligt for ham, at a fra-
faldt ethvert krav.
parternes synspunkter
a har til støtte for sine påstande gjort gældende, at den oprindelige ansættelsesaftale var
gældende under hele hans ansættelse hos outbox aps. han har hverken underskrevet eller
accepteret de senere aftaleudkast. bs forklaring om, at han afviste de efterfølgende aftaleud-
                                               - 11 -
kast kan i den forbindelse lægges til grund. han har heller ikke ved sin adfærd accepteret
ændringer i de oprindelige ansættelsesvilkår. det er ikke sandsynligt, at han ville have ind-
gået en aftale, der stillede ham ringere. outbox aps har da også ved at udbetalte bonus for
2002 og 2003 i 2005 givet udtryk for, at han havde krav på bonus. han er derfor berettiget til
en årlig bonus i henhold til bestemmelserne herom i den oprindelige ansættelsesaftale.
han har ikke ved sin underskrift på fratrædelsesaftalen efterfølgende givet afkald på bonus.
fratrædelsesaftalen var en standardaftale konciperet af outbox aps’ advokat, og spørgsmå-
let om bonus var slet ikke en del af denne. outbox aps har ikke loyalt oplyst ham om, at af-
talen kunne fortolkes som et afkald på bonus. bonussen blev da også drøftet både før og efter
fratrædelsesaftalen blev indgået.
kravet på bonus for 2005 forfaldt tidligst den 30. juni 2006, og kravet på bonus for 2006 for-
faldt tidligst den 30. juni 2007. han har fra disse tidspunkter løbende drøftet bonusbetalin-
gerne med outbox aps. han har handlet kulant ved at acceptere den langsommelige sags-
behandling fra outbox aps’ side. det ville ikke være rimeligt at stille krav om, at han allere-
de under ansættelsen skulle have inddraget en advokat og eventuelt rejst kravet ved domsto-
lene. dette ville i givet fald ville have medført, at han var blevet opsagt fra sin stilling. det
var således rimeligt begrundet, at han ventede til efter ansættelsens ophør den 1. januar 2008
med at anlægge retssag. han har ved at anlægge sag allerede den 5. marts 2008 forfulgt kra-
vet uden ugrundet ophold.
outbox aps under konkurs har til støtte for sine påstande gjort gældende, at der i forbin-
delse med indgåelsen af fratrædelsesaftalen er gjort endeligt op med ethvert krav hidrørende
fra ansættelsen. fratrædelsesaftalen er ikke en standardaftale, men et udtryk for de forhand-
linger, der var mellem parterne. såfremt a ønskede at gøre krav på bonus gældende, kunne
han have skrevet under med forbehold, hvilket han imidlertid ikke gjorde. der var ingen an-
dre af de ansatte i outbox aps, der modtog bonus. a har ved de mundtlige aftaler og gen-
nem sin faktiske adfærd accepteret, at han ikke var berettiget til provision eller bonus. det er
ikke dokumenteret, at der skulle være udbetalt bonus for 2002-2003.
                                                - 12 -
as eventuelle krav forfaldt til betaling allerede den 30. juni 2006 og den 30. juni 2007 og såle-
des mere end 6 måneder før fristdagen.
a har ikke forfulgt sit krav uden ugrundet ophold. kravet gøres først gældende en måned ef-
ter fratrædelsesaftalen indgås, og først 4 måneder efter den sidste korrespondance mellem
parterne, anlægges der retssag. det har ikke inden udtagelse af stævning været nødvendigt
at foretage yderligere undersøgelser, og der var således intet til hinder for, at stævning blev
indgivet tidligere. den eneste grund til, at a ikke anlagde retssag tidligere, var, at han havde
fået en god fratrædelsesaftale.
a accepterede at modtage 50.000 kr. som en erkendtlighed, idet han samtidig derved accep-
terede, at han ikke havde krav på bonus.
sø- og handelsrettens skifterets afgørelse
a blev i 2002 ansat i outbox aps, og der blev i den forbindelse indgået en ansættelseskon-
trakt indeholdende en aftale om bonus. a har ikke efterfølgende underskrevet nogle af de af
outbox aps foreslåede udkast til ansættelseskontrakt, og har heller ikke ved sin adfærd i øv-
rigt accepteret ændringer ansættelsesforholdet i relation til bonusaftalen. det kan herefter
lægges til grund, at a under sin ansættelse havde krav på betaling af bonus for 2005 og 2006.
i forbindelse med as fratræden blev der mellem ham og outbox aps indgået en fratrædel-
sesaftale, som a underskrev. af fratrædelsesaftalen fremgik det klart, at aftalen var til fuld
og endelig afgørelse af parternes mellemværende i forbindelse med ansættelsesforholdets
ophør. a havde forinden underskrift af aftalen rejst krav om, at bonusbetalingerne for 2005
og 2006 blev indført i aftalen, men dette blev afvist. a underskrev herefter aftalen uden for-
behold. skifteretten finder på den baggrund, at a i forbindelse med underskrivelsen af fra-
trædelsesaftalen har fraskrevet sig betaling af bonus for 2005 og 2006.
                                                  - 13 -
inden endelig underskrift af fratrædelsesaftalen afgav b på vegne af outbox aps et løfte om
betaling af 50.000 kr. dette løfte blev også bekræftet efterfølgende af b. skifteretten finder på
den baggrund, at a havde krav på betaling af 50.000 kr. i forbindelse med ansættelsesforhol-
dets ophør.
det er ikke af konkursboet gjort gældende, at kravet ikke er omfattet af ”løn og andet veder-
lag” i konkurslovens § 95, stk. 1, nr. 1, hvorfor skifteretten lægger dette til grund.
løftet om betaling af 50.000 kr. blev fremsat af b i starten af september 2007 og bekræftet
igen den 7. november 2007. den 14. november 2007 rykkede a for en afklaring af spørgsmå-
let om bonus, hvilket blev afvist samme dag af b. det er ikke dokumenteret, at a herefter fo-
retog sig yderligere med henblik på at aftale, hvornår betalingen forfaldt, eller rykkede out-
box aps yderligere, førend retssag blev anlagt den 5. marts 2008. skifteretten finder herefter,
at a ikke har søgt kravet gennemført uden ugrundet ophold.
                                        thi kendes for ret:
outbox aps under konkurs skal anerkende as krav på 50.000 kr. med tillæg af renter fra den
5. marts 2008 til den 12. januar 2009 som simpelt krav efter konkurslovens § 97.
i sagsomkostninger skal a inden 14 dage betale 15.000 kr. til outbox aps under konkurs.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                       jakob a. ebbensgaard
                                                (sign.)
                                             ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                  p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
‐ evh
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
den 19. juni 2008 afsagde sø‐ og handelsretten i sagen
f 17‐07
finansforbundet som mandatar for aa, bb, cc, dd og ee
(advokat jacob goldschmidt)
mod
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for nordjyske bank a/s
(advokat merete preisler)
følgende
                                           d o m:
                                                 ‐2‐
indledning
dommen afgør et spørgsmål om ansatte der er i opsagt stilling eller fratrådt, har krav på tilde‐
ling af medarbejderaktier (favøraktier og gratisaktier), jf. funktionærlovens § 17 a eller denne
bestemmelses analogi. lignende spørgsmål behandles i sagerne f 2‐07, f 3‐07, f 5‐07, f 7‐07, f 8‐
07, f 9‐07, f 13‐07 og f 20‐07 der afgøres samtidig.
påstande
sagsøgerne
1. aa:
1.1 nordjyske bank skal på anfordring til aa udlodde 120 aktier i nordjyske bank.
1.2 nordjyske bank skal vedrørende de i medfør af påstand 1.1 tildelte aktier betale fuldt udbyt‐
te for 2002 og fremover.
1.3 nordjyske bank skal anerkende at aktierne overdrages til aa principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
2. bb:
2.1 nordjyske bank skal på anfordring og mod betaling af kr. 630,00 til bb sælge 60 aktier i
nordjyske bank.
2.2 nordjyske bank skal vedrørende de i medfør af påstand 2.1 tildelte aktier betale fuldt udbyt‐
te for 2004 og fremover.
2.3 nordjyske bank skal anerkende at aktierne overdrages til bb principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
3. cc:
3.1 nordjyske bank skal på anfordring og mod betaling af kr. 115,50 til cc sælge 11 aktier i
nordjyske bank.
3.2 nordjyske bank skal vedrørende de i medfør af påstand 3.1. tildelte aktier betale fuldt ud‐
bytte for 2007 og fremover.
3.3 nordjyske bank skal anerkende at aktierne overdrages til cc principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
4. dd:
4.1 nordjyske bank skal på anfordring og mod betaling af 273,00 kr. til dd sælge 26 aktier i
nordjyske bank.
                                                 ‐3‐
4.2 nordjyske bank skal vedrørende de i medfør af påstand 4.1 tildelte aktier betale fuldt udbyt‐
te for 2007 og fremover.
 4.3 nordjyske bank skal anerkende at aktierne overdrages til dd principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
5. ee:
5.1 nordjyske bank skal på anfordring og mod betaling af kr. 315,00 til ee sælge 30 aktier i
nordjyske bank.
5.2 nordjyske bank skal vedrørende de i medfør af påstand 5.1 tildelte aktier betale fuldt udbyt‐
te for 2007 og fremover.
5.3 nordjyske bank skal anerkende at aktierne overdrages til ee principalt uden båndlæggelse,
subsidiært båndlagt i samme periode som medarbejdere i ikke opsagt stilling måtte tåle.
nordjyske bank a/s har principalt nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært om at de ansatte
vederlægges mod at aktierne deponeres i henhold til den gældende ordning.
sagens faktum
nordjyske bank blev stiftet i 1891 under navnet frederikshavns bank. i 1970 fusioneredes fre‐
derikshavns bank, sæby bank, skagens bank og folkebanken for frederikshavn og omegn med
frederikshavns bank som det fortsættende selskab under navnet egnsbank nord.
       egnsbank nord etablerede i perioden 1998‐2000 en forsøgsordning med gratisaktier der er
nærmere beskrevet i en orientering til bankens afdelinger af 5. november 1998. ordningen byg‐
gede på at medarbejdere med beskæftigelsesgrad på 40 og derover, og som var i uopsagt stil‐
ling, kunne deltage. bonusordningen var opdelt på to rater a ca. 3.000 kr. hver rate var betinget
af at banken opnåede et nærmere angivet mål. ved en medarbejderorientering den 27. december
2000 meddelte direktionen at bestyrelsen havde godkendt at første rate vedrørende 2000 blev
udloddet i december 2000. herudover informeredes medarbejderne om at forsøgsordningen ud‐
løb efter år 2000, men at en fortsættelse af medarbejderaktieordningen i en eller anden form ville
blive overvejet i sammenhæng med en eventuel indførelse af nye lønformer i banken. i forbin‐
delse med forhandling om ”ny løn” i foråret 2001 blev medarbejderne stillet i udsigt at de kunne
forvente at medarbejderaktieordningen ville fortsætte såfremt der blev indgået en aftale om ”ny
løn”. der blev imidlertid ikke indgået nogen aftale om ”ny løn”. trods dette besluttede bestyrel‐
                                                         ‐4‐
sen efter direktionens indstilling i november 2001 at medarbejderaktieordningen skulle fortsæt‐
te. beslutningen blev ikke offentliggjort for medarbejderne.
       vendsyssel bank har ikke på noget tidspunkt udloddet eller tilbudt medarbejderaktier.
       forhandlinger sidst i 2001 om en overdragelse af aktiemajoriteten i vendsyssel bank som
spar nord bank havde, resulterede i en aftale om at spar nord bank ville medvirke til en fusion
mellem egnsbank nord og vendsyssel bank. egnsbank nord modtog en option på overtagelse
af den aktiepost som spar nord bank ville erhverve ved fusionen. efter fusionens endelige ved‐
tagelse på generalforsamlinger i de to banker i marts 2002 blev aktierne, som i mellemtiden var
ombyttet til aktier i nordjyske bank, overdraget til denne bank i løbet af de følgende måneder. i
fusionsaftalen var fastsat i pkt. 4.2.:
       ”en’s [egnsbank nord] medarbejderaktieordning suspenderes i 2002.
       når fusionen endelig er gennemført, tildeles hver medarbejder i fusionsbanken i uopsagt
       stilling på tildelingstidspunktet 14 aktier a kurs 570 i fusionsbanken [nordjyske bank] til en
       samlet kursværdi på dkk 7.980 pr. heltidsmedarbejder. deltidsmedarbejdere – dog mindst
       med 40 % beskæftigelsesgrad – får forholdsmæssig tildeling.”
tildelingen skete den 24. juni 2002. kursen på denne dato var 571 svarende til en kursværdi for
tildelingen på 7.994,00 kr. aa har rejst krav i anledning af denne tildeling.
       den 12. juni 2003 orienterede direktionen samarbejdsudvalget om at direktionen agtede at
indstille til bestyrelsen at medarbejderne ville blive tilbudt at købe indtil 12 aktier til kurs 105 på
nærmere angivne betingelser der blev meddelt ved direktionens skrivelse af 25. november 2003,
lagt på bankens intranet den 28. november 2003. betingelserne var følgende:
       ”bankens indtjening er blandt den bedste fjerdedel af sammenlignelige pengeinstitutter. det‐
       te giver mulighed for køb af op til 8 stk. aktier og
       omkostningssiden er blandt den bedste tredjedel. dette giver mulighed for køb af yderligere
       op til 4 stk. aktier.
       tilbuddet om køb af det maksimale antal aktier gives alle heltidsansatte medarbejdere (del‐
       tidsansatte kan tilbydes køb af et forholdsmæssigt antal aktier) med mindst 1 års anciennitet
       og forudsat de er i uopsagt stilling på tegningstidspunktet.
       vi skønner p.t. at det er sandsynligt, at vi vil kunne opfylde målet med hensyn til egenkapi‐
       talens forrentningsprocent (pkt. 1).
       …
                                                        ‐5‐
       med hensyn til omkostningssiden (pkt. 2), hvor vi har reduceret målet i forhold til ”kravet” i
       grønbogen (den bedste fjerdedel), har udviklingen i løbet af året vist, at vi formentlig ikke
       opnår en placering blandt den bedste tredjedel.
       …
       på baggrund af indtjeningsbedømmelsen for året 2003 og med de ovenfor anførte bemærk‐
       ninger har bestyrelsen besluttet, at ”første rate” af medarbejderaktieordningen for 2003 skal
       tilbydes inden årets udgang.
       ved nuværende kursniveau betyder det, at en fuldtidsansat med 8 stk. aktier vil opnå en
       værdi på 1.050‐105=7.560,‐, som er skattefri efter 5 år.
       …”
bb der var ansat først i lokalbanken, senere vendsyssel bank og derefter som fuldtidsansat i
nordjyske bank, har rejst krav i anledning af denne tildeling.
       i årene 2004, 2005 og 2006 havde medarbejderne tilsvarende muligheder for at købe med‐
arbejderaktier. for 2004 blev favørelementet anslået til højst 4.000 kr., for 2005 til 4.420 kr. og for
2005 6.000 kr.
       den 20. april 2006 gennemførte nordjyske bank et aktiesplit således at hver aktie blev op‐
delt i 10 aktier.
       den 4. april 2006 meddelte direktionen medarbejderne at bestyrelsen havde besluttet at
der for 2006 kunne udloddes bonus i form af medarbejderaktier. kriteriet ville være bankens ba‐
sisindtjening således at der ved nærmere angivne indtjeninger blev udloddet medarbejderaktier
hvor bonussen androg 4.000, 6.000 eller 8.000 kr. medarbejderne kunne hvis et eller flere af må‐
lene blev opnået, erhverve aktier til favørpris på 10,50 kr. pr. aktie. de anførte bonusbeløb var
fastsat for heltidsansat medarbejdere. for deltidsansatte skulle foretages en reduktion.
       den 6. december 2006 fik medarbejderne på bankens intranet nærmere information om
medarbejderaktieordningen for 2006:
       ”… selvom regnskabsåret 2006 endnu ikke er afsluttet kan vi allerede nu se, at vi når en ba‐
       sisindtjening på den pæne side af 120,0 mio. kr. i forbindelse med den seneste fondsbørs‐
       meddelelse foretog vi således en opjustering af den forventede basisindtjening til mellem 145
       og 155 mio. kr. derfor er det besluttet at udlodningen af medarbejderaktier for 2006 foreta‐
       ges i indeværende måned.
       derfor indbydes de af bankens medarbejdere
       • der har mindst 1 års anciennitet i dag,
       • der er i uopsagt stilling og
       • som har en gns. beskæftigelsesgrad på 21,6 pct. eller mere
       til at købe et antal medarbejderaktier i henhold til nedenstående oversigt til en pris på kr.
       10,50 pr. aktie.
       medarbejderaktier der købes i år vil være båndlagt til og med udgangen af 2011.
                                                     ‐6‐
       ved det nuværende kursniveau betyder det, at en fuldtidsansat med 45 stk. aktier vil opnå
       en umiddelbar kursgevinst på kr. 8.190 (45 x (192,50 – 10,50)).
       …”
af tabellen om antal medarbejderaktier sat i forhold til den gennemsnitlige beskæftigelsesgrad
fremgår det at fuldtidsmedarbejdere kunne købe 45 aktier, mens medarbejdere med en gennem‐
snitlig beskæftigelsesgrad på 80 % kunne købe 36 aktier. sagsøgerne 3‐5 har rejst krav i anled‐
ning af denne tildeling. cc var ansat først i lokalbanken, senere vendsyssel bank og derefter
som fuldtidsansat i nordjyske bank. dd blev ansat efter fusionen til nordjyske bank og arbej‐
dede på fuld tid. ee var ansat først i skagens bank, siden i egnsbank nord og derefter i nordjy‐
ske bank. som led i en seniorordning var ee gået på nedsat tid og arbejdede svarende til 80 % af
fuld tid.
       sagsøgernes ansættelsesforhold og krav fremgår af følgende oversigt:
 aa
 ansat                                           elev fra 1. aug. 1999, ass. fra 1. aug. 2001
 fratrådt                                        30. november 2001
 gratisaktier 2002
 antal                                           14 stk. svarende til 140 stk. efter aktiesplit
 krav                                            11 af 12 måneder svarende til 120 aktier
 markedskurs / favørelement                      6.852,00 kr.
 bb
 ansat                                           1. juni 1993
 fratrådt                                        1. oktober 2003
 favøraktier 2003
 antal                                           8 stk. svarende til 80 stk. efter aktiesplit
 købskurs                                        105,00
 markedskurs                                     899,72
 krav                                            9 af 12 måneder svarende til 60 aktier
 markedskurs / favørelement                      4.768,32 kr.
 cc
 ansat                                           1987
 fratrådt                                        31. marts 2006
 favøraktier 2006
                                                  ‐7‐
 antal                                        45 stk.
 købskurs                                     10,50
 markedskurs                                  206,87
 beskæftigelsesgrad                           100 %
 krav                                         3 af 12 måneder svarende til 11 aktier
 markedskurs / favørelement                   2.160,07 kr.
 dd
 ansat                                        1. august 2002
 fratrådt                                     31. juli 2006
 favøraktier 2006
 antal                                        45 stk.
 købskurs                                     10,50
 markedskurs                                  206,87
 beskæftigelsesgrad                           100 %
 krav                                         7 af 12 måneder svarende til 26 aktier
 markedskurs / favørelement                   5.105,62 kr.
 ee
 ansat                                        1. juli 1959
 fratrådt                                     31. oktober 2006
 favøraktier 2006
 antal                                        45 stk.
 købskurs                                     10,50
 markedskurs                                  206,87
 beskæftigelsesgrad                           80 % svarende til 36 aktier
 krav                                         10 af 12 måneder svarende til 30 aktier
 markedskurs / favørelement                   5.891,10 kr.
forklaring
bjarne haugaard har forklaret at han har været underdirektør for banken siden sammenlægnin‐
gen af egnsbank nord og vendsyssel bank i 2002. banken har 250 medarbejdere og 24 filialer.
egnsbank nord tildelte medarbejdere gratisaktier i årene 1998 til 2000 i henhold til en ordning
der ophørte i 2000. for 2001 var der en aftale om gratisaktier hvis medarbejderne gik ind for en
virksomhedsaftale, men det gjorde de ikke, så der blev ikke tildelt gratisaktier for 2001. det var
en del af fusionsaftalen at egnsbank nords medarbejderaktieordning blev suspenderet. endvi‐
dere blev det aftalt at der i den sammenlagte bank i 2002 skulle uddeles gratisaktier som en be‐
                                                   ‐8‐
lønning for medarbejdernes indsats i forbindelse med fusionen. medarbejdernes arbejde med
fusionen foregik især fra februar 2002 til maj 2002. tildelingen af aktier fandt derfor sted i juli
2002. tildelingen beroede på bestyrelsesbeslutning som ikke forinden blev kommunikeret til
medarbejderne.
       aa fratrådte med udgangen af november 2001, så han deltog ikke i merarbejdet vedrø‐
rende fusionen. bb fratrådte midt i fusionsperioden. han fik tildelt aktier i konsekvens af jyske
bank‐dommen.
       ordningen vedrørende 2003 blev omtalt på samarbejdsudvalgsmødet den 12. juni 2003. af
referatet fremgår at direktionen ville indstille til bestyrelsen at medarbejderne hvis visse betin‐
gelser blev opfyldt, fik mulighed for at erhverve favøraktier. ordningen vedrørte kun året 2003
og skulle kun være gældende for medarbejdere i uopsagt stilling på tegningstidspunktet som
man dengang antog ville være i midten af 2004. ordningen blev vedtaget med bestyrelsens be‐
slutning der blev meldt ud den 25. november 2003. den i meddelelsen omtalte grønbog var en
femårig strategiplan der var blevet vedtaget i 1998/1999.
       favøraktieordningen som blev meddelt den 26. april 2004, var et led i en medarbejder‐
pakke med bredbånd og hjemme‐pc. den vedrørte kun regnskabsåret 2004. tilsvarende gjaldt
ordningen der blev meldt ud den 29. april 2005, kun dette regnskabsår.
       ordningen for 2006 som blev udmeldt 4. april 2006, havde noget ændrede kriterier. ord‐
ningen beroede som de tidligere på bestyrelsens beslutning.
       der var ikke særlige muligheder for at medarbejderne kunne finansiere aktiekøbene i
henhold til ordningerne. de kunne eventuelt drage fordel af de almindelige muligheder for
medarbejderlån.
       for 2007 var der en ordning med gratisaktier som administreres i overensstemmelse med
jyske bank‐dommen.
parternes argumenter
sagsøgerne
generelle bemærkninger (fælles for alle sagerne)
sagerne vedrører medarbejderaktier og medarbejderobligationer der omfattes af ligningslovens
§ 7 a. ydelser omfattet af ligningslovens § 7 a, stk. 1, skal efter bestemmelsen ikke medregnes
til den skattepligtige indkomst. det er en betingelse at modtageren er ansat i virksomheden. er
                                                  ‐9‐
skattefritagelsesbetingelserne ikke opfyldt, indkomstbeskattes lønmodtageren af ydelsen som
almindelig lønindkomst.
       selskabet kan fratrække tabet der opstår ved at medarbejderen erhverver aktien som løn‐
indkomst, som en lønudgift. det gælder også favørelementet ved favøraktier.
       ydelserne som er behandlet i ligningsloven § 7 a, adskiller sig fra andre bonus‐, tantieme‐,
gratiale‐ eller lignende ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a bl.a. ved at 1. ydelsen skal
gives til/tilbydes alle ansatte i virksomheden, 2. der ikke må foretages nogen individuel vurde‐
ring af den enkelte ansatte, 3. der kun må differentieres i størrelsen af tildelingen i forhold til ob‐
jektive kriterier og 4. ydelsen skal båndlægges i 5 år (favøraktier) eller 7 år (gratisaktier) for at
være skattefri.
       tildeling af gratisaktier og medarbejderobligationer er ydelser omfattet af funktionærlo‐
vens § 17 a. tildelinger af favøraktier er ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a; subsidiært
gøres gældende at et mindre antal tildelinger efter rettens skøn afhængigt af favørkurselementet
er ydelser omfattet af funktionærlovens § 17 a.
       en eventuel bagatelgrænse for værdien af tildelte ydelser efter funktionærlovens § 17 a
skal sættes meget lavt; ethvert lønbeløb der overstiger lejlighedsgaver, er som udgangspunkt
omfattet af bestemmelsen, jf. u.2000.1242 v (lego).
       ydelser omfattet af de ni sager vedrører en optjeningsperiode hvor sagsøgerne har arbej‐
det. tildeling har ikke fundet sted fordi det var et vilkår for tildeling at de ansatte ikke var i
uopsagt stilling. dette vilkår er ugyldigt.
       der er ikke grund til at antage at ʺydelseʺ skal forstås forskelligt i ligningslovens § 7 a og i
funktionærlovens § 17 a, og det kan heller ikke antages at ʺvederlæggesʺ som anvendt i funktio‐
nærlovens § 17 a har et andet indhold end begrebet ʺydelseʺ som anvendes senere i bestemmel‐
sen.
       ved betaling af ydelsen overføres værdi fra arbejdsgiveren til lønmodtageren. bortset fra
lejlighedsgaver overfører en arbejdsgiver kun værdier til lønmodtagere for at stimulere eller be‐
lønne arbejdsindsatsen. uden sikre holdepunkter for andet vil ydelsen være vederlag for udført
arbejde, jf. h.g. carlsen, 6. udgave s. 177.
       det er uden betydning om ydelsen tildeles bagudrettet for en allerede udført præstation,
fremadrettet for at fastholde personale, eller om tildelingen er begrundet i en kombination af
disse hensyn, jf. højesterets præmisser i intel‐dommen (ufr 2005.671 h).
                                                  ‐ 10 ‐
       endvidere henvises til eu‐traktatens artikel 141 hvoraf fremgår at der ved løn skal forstås
ʺden almindelige grund‐ eller minimumsløn og alle andre ydelser, som arbejdstageren som føl‐
ge af arbejdsforholdet modtager fra arbejdsgiveren direkte eller indirekte i penge eller naturali‐
erʺ.
       jyske bank‐dommen (u 2006.901 s) er ikke et præjudikat. i jyske bank var det som anført i
præmisserne frivilligt for de ansatte at foretage den opsparing som var en betingelse for at købe
favøraktier. favørelementet var lille i jyske banks ordning.
       det kan ikke tillægges betydning at det er frivilligt at deltage. enten har medarbejderen et
retskrav, eller også har medarbejderen ikke et retskrav.
       den omstændighed at lønmodtageren skal betale et beløb for at modtage en favøraktie,
peger vel i retning af at der er tale om en investering og ikke en ydelse i et ansættelsesforhold,
men investeringen er beskeden i forhold til favørelementet, og risikoen ved investeringen er
overskuelig for medarbejderen. der er ikke grund til at sondre mellem de forskellige ordninger
ud fra risikoens, respektive gratiselementets størrelse. der er i alle sager tale om et betydeligt
favørelement.
       det gøres principalt gældende at alle tildelingerne er i henhold til ʺaftale eller sædvaneʺ,
allerede fordi alle ikke opsagte funktionærer modtager medarbejderaktier. dette følger af direk‐
te fortolkning eller ud fra en analogislutning ud fra formålet med funktionærlovens § 17 a og de
særlige karakteristika der er for en medarbejderaktieordning omfattet af ligningslovens be‐
stemmelser.
       der kan ikke opstilles krav om at den enkelte medarbejder forud for fratræden havde vi‐
den om at en tildeling kunne blive aktuel, se h.g. carlsen, dansk funktionærret, 6. udgave, s.
172 f. det er en typeforudsætning for lønmodtageren at han modtager den fulde ydelse eller en
forholdsmæssig andel heraf, da den er tildelt på objektivt grundlag og uden vurdering af den
enkelte ansattes personlige indsats. denne typeforudsætning har som konsekvens at medarbej‐
deren også har krav på tildelinger som den pågældende medarbejder ikke havde viden om.
       det gøres gældende at en aftale er indgået allerede ved virksomhedens meddelelse om til‐
deling af medarbejderaktier for et år. meddelelsen skal blot være offentliggjort af virksomhe‐
den. der kan ikke stilles krav om at den konkret er kommet frem eller er kommet til medarbej‐
deres kundskab; retskravet etableres allerede da meddelelsen blev givet på en sådan måde at
virksomheden måtte kunne påregne at medarbejderen blev bekendt hermed. det gøres princi‐
                                                    ‐ 11 ‐
palt gældende at der etableres en aftale såfremt denne meddelelse er afgivet inden medarbejde‐
rens fratræden, subsidiært inden opsigelsen.
       en sædvane er etableret når medarbejderen havde føje til at tro at medarbejderen ville
modtage medarbejderaktier i år hvor der tildeles medarbejderaktier. principalt gøres gældende
at en sådan forventning etableres allerede efter første tildeling af medarbejderaktier fordi der
etableres en standardforudsætning om at være omfattet når alle skal have tilbuddet ifølge virk‐
somhedens generelle ordning. subsidiært gøres gældende at selv et forholdsvist kort åremål og
flere tildelinger uden regelmæssighed i denne forbindelse etablerer en sædvane.
       påregnelighed indebærer ikke at de ansatte fremadrettet har krav på at få et tilbud på
medarbejderaktier, men at det er påregneligt at medarbejderen får tilbudt medarbejderaktier i
de år der tildeles medarbejderaktier til ikke opsagte medarbejdere. ved vurderingen heraf er lig‐
hedsbetragtninger centrale.
       allerede efter én tildeling af medarbejderaktier skabes en forventning om tildeling i år
hvor andre medarbejdere får medarbejderaktier. det er ikke afgørende at den ansatte selv har
fået andel i de tidligere tildelte medarbejderaktier, når vedkommende gennem sin ansættelse
må antages at være vidende om at der tidligere er uddelt medarbejderaktier. der etableres i
hvert fald en forventning, når der i virksomheden har været flere tildelinger, eller når den på‐
gældende medarbejder konkret selv tidligere har fået tildelt medarbejderaktier, hhv. tidligere
har fået tildelt medarbejderaktier flere gange.
       blandede ordninger: i sagerne indgår tildelinger af gratisaktier der følger efter år med fa‐
vøraktier; det forekommer at banken overgår til gratisaktier, eller at den tildeler favøraktier i
visse år og gratisaktier andre år. i relation til funktionærlovens § 17 a skal medarbejderaktieord‐
ningerne imidlertid anses som et hele. arbejdsgiveren skal ikke ved at jonglere mellem favørak‐
tietildelinger og gratisaktietildelinger kunne undtage de gratisaktietildelinger der ellers ville
være omfattet af funktionærlovens § 17 a. måtte sø‐ og handelsretten nå frem til at favøraktie‐
ordninger generelt, eller i en eller flere af de konkrete sager, ikke er omfattet af ydelsen i funkti‐
onærlovens § 17 a, gøres gældende at tildelingerne på trods heraf skal indgå i vurderingen af
om gratisaktietildelingen skal anses for sket i henhold til aftale eller sædvane.
       de aktier som de sagsøgende medarbejdere har krav på, skal ikke båndlægges. konse‐
kvensen af at der gives sagsøgerne medhold i at de har ret til modtagelse af aktier, er som skat‐
teministeriet i forbindelse med dommen i jyske bank‐sagen har udtalt, at aktierne ikke er skatte‐
                                                    ‐ 12 ‐
fri, jf. skatterådets afgørelse af 21. februar 2008 om samme. kravet om båndlæggelse er skatte‐
retligt og uden betydning for medarbejdernes krav i henhold til funktionærlovens § 17 a.
         hvis det antages at der er indgået en aftale mellem parterne der indebærer vilkår om
båndlæggelse, gøres det (subsidiært) gældende at det vil være urimeligt og stride mod redelig
handlemåde at opretholde denne aftale eller vilkåret, jf. aftalelovens § 36. båndlæggelse vil i de
foreliggende tilfælde ikke have noget fornuftigt formål. fratrådte eller opsagte medarbejdere
der får skattepligtige ydelser, stilles ikke bedre end øvrige medarbejdere der får skattefri ydel‐
ser. hverken virksomheden eller de øvrige medarbejdere påvirkes af at de fratrådte modtager
skattepligtige ydelser.
bemærkninger vedrørende denne sag
         til støtte for de nedlagte påstande gøres gældende at nordjyske bank i hvert fald siden
2000 hvert år har tildelt eller udloddet medarbejderaktier. der er derved etableret en medarbej‐
deraktieordning der har antaget en så fast karakter at det er påregneligt og sædvanligt for med‐
arbejderne at de ville modtage favøraktier hvis betingelserne herfor i øvrigt var opfyldt. efter
funktionærlovens § 17 a har funktionæren herefter krav på en forholdsmæssig andel af den
ydelse han ville have fået såfremt han havde været ansat i virksomheden ved regnskabsårets af‐
slutning, eller på det tidspunkt hvor ydelserne i øvrigt blev udbetalt. værdien af medarbejder‐
aktieordningen var på tildelingstidspunktet betydeligt – af samme størrelsesorden som i nørre‐
sundby bank‐sagen. tildelingen var fast og er i øvrigt sket konsekvent over en længere periode.
tildelingen af medarbejderaktier er herefter som anført ovenfor omfattet af det lønbegreb som
funktionærlovens § 17 a anvender. vilkåret om at den ansatte for at få del i udlodningen på ud‐
lodningstidspunktet skal sidde i uopsagt stilling, er i strid med funktionærlovens § 17 a eller
dennes analogi, jf. § 21, og som følge heraf ugyldig, og de skatteretlige regler kan ikke føre til et
andet resultat, jf. ovenfor.
         nordjyske bank har for så vidt angår favøraktierne direkte fremhæver favørelementet
som det centrale ved aktierne. købesummen er uvæsentlig i forhold til favørelementet der var
på mellem knap 95 % til ca. 88 %, og den risiko som den ansatte påtog sig ved investeringen, var
ubetydelig.
         særligt for aa gøres gældende at der rejses krav om gratisaktier der ubestridt er omfattet
af lønbegrebet i funktionærlovens § 17 a. tildelingen den 24. juni 2002 var til erstatning for den
                                                    ‐ 13 ‐
suspenderede ordning fra egnsbank nord, hvor aa havde modtaget gratisaktier både den 15.
december 2000 og den 8. juni 2001 i henhold til en fast ordning. om aa skal have aktier, afhæn‐
ger af hvorledes man fastlægger optjeningsperioden. hvis merarbejdet med fusionen antages at
ligge i foråret 2002, erkendes det at han fratrådte før dette. for at tildele ham aktier taler at
egnsbank nords ordning med favøraktier blot var suspenderet i 2002; han har derfor en beretti‐
get forventning om at komme med i en medarbejderaktieordning hvis en sådan etableres.
       i forhold til bb gøres gældende at samarbejdsudvalget var orienteret om tildelingen den
12. juli 2003 før bb opsagde sin stilling. bb har på den baggrund fået en berettiget forventning
om tildeling af medarbejderaktier hvis de øvrige ansatte fik aktier. bb fratrådte den 1. oktober
2003 og skal derfor have 9/12 af de 8 aktier der blev tildelt vedrørende regnskabsåret 2003. for‐
ventningen etableres ved første tildeling, når den følges op af senere tildelinger eller er led i en
fast ordning, jf. ovenfor.
       cc, dd og ee havde alle udnyttet favøraktieordningerne vedrørende 2002, 2003 og 2004
havde alle en berettiget forventning om tildeling af aktier også vedrørende 2006.
       særskilt til støtte for at sagsøgerne også er berettiget til udbytte af aktierne, henvises til at
de ikke fratrådte medarbejdere har fået udbytte.
sagsøgte
generelle bemærkninger (fælles for alle sagerne)
ved sø‐ og handelsrettens upåankede dom i jyske bank‐sagen (ufr 2006.901 sh) blev fastslået
at favøraktier og dertil hørende gratisaktier ikke var omfattet af funktionærlovens § 17 a. grun‐
den var at det var frivilligt for de ansatte at foretage den opsparing som var en betingelse for at
favøraktier, og det var frivilligt om de ansatte ville foretage investeringen, da opsparingen frit
kunne hæves. endvidere lagde retten vægt på, hvad der særligt har betydning for de forelig‐
gende sager, at købet var forbundet med en ikke uvæsentlig investering for de ansatte.
       de sagsøgte kan ganske henholde sig til den sidste betragtning. køb af aktier er ikke løn.
løn er noget man modtager som vederlag for udført arbejde, og ikke noget der skal betales for.
dette må gælde uanset favørelementets størrelse, så længe der er tale om mere end mere end en
symbolsk betaling, og så længe risikoen ved erhvervelsen ikke kan lades helt ude af betragtning.
i alle de foreliggende sager har de ansatte for så vidt angår favøraktier, erlagt betalinger der ik‐
ke er ubetydelige. der må herved ikke blot ses på investeringens størrelse i forhold til den aktu‐
                                                   ‐ 14 ‐
elle kurs på aktien på erhvervelsestidspunktet; der må også lægges vægt på investeringens stør‐
relse i forhold til den pågældendes løn, og det må tages i betragtning at investeringen sker med
beskattede midler. endelig bør det også i år med gunstige aktiemarkeder ikke glemmes at aktie‐
ejere kan komme ud for betragtelige tab, i værste fald tab af hele investeringen. salg af aktier til
favørpris er derfor ikke en ydelse der kan sidestilles med gratiale eller tantieme eller lignende
der anvendes til vederlæggelse af den ansatte, jf. funktionærlovens § 17 a. denne bestemmelse
vedrører ydelser i form af tantieme, gratiale eller lignende såsom bonus, men genstanden for en
gensidigt bebyrdende kontrakt kan ikke sidestilles med tantieme eller bonus. heraf følger at der
kan opstilles betingelser for erhvervelsen, herunder at den ansatte på tegningstidspunktet eller
for den sags skyld på et andet tidspunkt, skal være i uopsagt stilling.
       hvis de ansatte tildeles aktier, skal de båndlægges. det følger af bankens tilbud til medar‐
bejderne om at købe medarbejderaktier til favør at aktierne skal båndlægges. det samme følger
af sø‐ og handelsrettens dom i jyske bank‐sagen, jf. præmisserne: ʺda aktierne efter ligningslo‐
vens § 7 a skal være båndlagt i 5 år...ʺ . skatteministeriets udtalelse og skatterådets afgørelse
vedrører ikke det ansættelses‐ og funktionærretlige krav. hvis der ikke sker båndlæggelse, stil‐
les fratrådte medarbejdere bedre end medarbejdere der ikke er fratrådt deres stillinger ‐ hvilken
konsekvens er i strid med funktionærlovens § 17 a.
bemærkninger vedrørende denne sag
sagsøgerne bb, cc, dd og ee:
       sagsøgerne har ikke krav på at købe favøraktier da de ikke opfylder kravet om at være i
uopsagt stilling, og dette krav skal ikke tilsidesættes efter funktionærlovens § 17 a, jf. ovenfor.
endvidere var kravet i funktionærlovens § 17 a om, at der skal være tale om vederlag ifølge af‐
tale eller sædvane ikke opfyldt. sagsøgerne blev ved ansættelsen ikke stillet favøraktier i udsigt,
og der er heller ikke i anden forbindelse skabt forventning herom.
       favøraktierne er ikke omfattet af funktionærlovens § 17 a’s vederlagskrav som er betinget
af en frivillig og ikke uvæsentlig investering, jf. jyske bank‐dommen.
       aa skal ikke have gratisaktier. han fratrådte 30. november 2001, og tildelingen af gratis‐
aktier i juni 2002 var ganske upåregnelig for ham. hertil kommer at tildelingen var begrundet i
merarbejdet med fusionen, et arbejde som blev udført i foråret 2002.
                                                  ‐ 15 ‐
       bb fratrådte den 30. september 2003, og det var inden den bindende udmelding fra besty‐
relsen. i øvrigt drejede udmeldingen sig om favøraktier som ikke er løn, jf. de almindelige be‐
mærkninger; af den grund skal heller ikke de øvrige sagsøgere have medhold.
       værdien af såvel gratisaktier som favøraktier udgjorde en uvæsentlig del af lønnen, og
medarbejderne kunne ikke frit disponere over aktierne. endvidere er ejerskabet forbundet med
en kursrisiko som gør at aktierne ikke kan anses for løn.
       for så vidt angår spørgsmålet om båndlæggelse, fremgår det af bankens tilbud at aktierne
skal båndlægges, jf. ovenfor.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
favøraktierne er betinget af en vis egenbetaling. tildeling af favøraktier kan ikke betragtes som
en (pligtig) ydelse i arbejdsforholdet, men som et køb med et favørelement. der må lægges vægt
på, at modtageren – køberen – skal betale beløb der typisk ikke er uvæsentlige efter købets stør‐
relse, køberens forhold og den kursrisiko som købet indebærer. dette må gælde selv om favør‐
elementet isoleret bedømt efter kursen på tildelingsdagen er af en betydelig størrelse. undtagel‐
se kan forekomme hvis egenbetalingen er ganske uvæsentlig; dette er ikke tilfældet i denne eller
de øvrige sager. tilbud om favøraktier falder derfor uden for området for funktionærlovens § 17
a. det indebærer at en betingelse om at køberen skal være i uopsagt stilling, kan gøres gælden‐
de.
       bb, cc, dd og ee var alle i opsagt stilling på det tidspunkt hvor meddelelsen om tildeling
for henholdsvis 2003 og 2006 blev modtaget, og nordjyske bank frifindes derfor på påstand 2, 3,
4 og 5.
       aa fratrådte den 30. november 2001. tildeling af gratisaktier i henhold til fusionsaftalen
fandt sted den 24. juni 2002. aa har derfor ikke krav på forholdsmæssig tildeling, og nordjyske
bank frifindes også for denne sagsøgers påstand.
       efter sagens udfald og parternes interesser i sagen skal finansforbundet betale 15.000 kr. i
sagsomkostninger til nordjyske bank.
                                         thi kendes for ret:
                                              ‐ 16 ‐
   1. nordjyske bank a/s frifindes for de af finansforbundet nedlagte påstande.
   2. i sagsomkostninger skal finansforbundet betale 15.000 kr. til nordjyske bank a/s. sags‐
      omkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
aase weiler madsen                     jens feilberg                      søren theilgaard
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
retsmøde den 15. november 2013 i
sag 242/2013
foreningen gruppesøgsmål.nu
(advokat morten samuelsson)
mod
domstolsstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat sune fugleholm)
der fremlagdes brev og kæreskrift af 11. oktober 2013 med bilag 1-6 fra advokat morten sa-
muelsson på vegne foreningen gruppesøgsmål.nu, brev af 22. oktober 2013 fra kammer-
advokaten v/advokat sune fugleholm på vegne domstolsstyrelsen og brev af 23. oktober
2013 fra advokat morten samuelsson på vegne foreningen gruppesøgsmål.nu.
det fremgår bl.a. heraf, at foreningen gruppesøgsmål.nu anmoder om tilladelse til kære af
østre landsrets kendelse af 26. september 2013, hvorved landsretten, udover at godkende at
behandle sagen efter reglerne om gruppesøgsmål, fastlagde rammen for gruppesøgsmålet.
foreningen grupppesøgsmål.nu har anmodet om tilladelse til at kære landsrettens kendelse
for så vidt angår fastlæggelse af rammen for gruppesøgsmålet. domstolsstyrelsen har prote-
steret herimod under henvisning til, at landsrettens kendelse vedrørende fastlæggelse af ram-
merne for gruppesøgsmålet ikke er en delafgørelse efter retsplejelovens § 253, hvorfor kære-
målet kræver procesbevillingsnævnets tilladelse.
ankeudvalget (jytte scharling, jon stokholm og vibeke rønne) besluttede ikke at imøde-
komme anmodningen, da kære af østre landsrets kendelse af 26. september 2013 vedrørende
fastlæggelse af rammen for gruppesøgsmålet ikke kan anses for en delafgørelse efter rets-
plejelovens § 253, hvorfor kære kun kan ske med tilladelse fra procesbevillingsnævnet, jf.
retsplejelovens § 392, stk. 2.
sagen sluttet.


text:
                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 24. maj 2017
sag 96/2016
(1. afdeling)
codan forsikring a/s som mandatar for x-firma (tidligere y-firma)
(advokat søren vagner nielsen)
mod
boet efter a
(advokat michael s. wiisbye)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 5. marts 2014 og af vestre lands-
rets 12. afdeling den 4. december 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: vibeke rønne, poul søgaard, henrik waaben, jan
schans christensen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, codan forsikring a/s som mandatar for x-firma, har påstået frifindelse.
indstævnte, boet efter a, har påstået stadfæstelse.
anbringender
codan forsikring har anført navnlig, at differencekravet på erstatning for erhvervsevnetab er
forældet, fordi forældelsesfristen på 5 år skal regnes fra arbejdsskadens indtræden den 12. juni
2006, jf. arbejdsskadesikringslovens § 36, stk. 2 og 3, og forældelseslovens § 2, stk. 4, og ikke
først fra den 14. juli 2010, hvor arbejdsskadestyrelsen traf afgørelse om, at erhvervsevnetabet
efter arbejdsskadesikringsloven var 65 %. dette svarer til, hvad der er angivet i forarbejderne
til forældelsesloven fra 2007, som er gengivet i landsrettens dom, herunder i justitsministerens
besvarelse af spørgsmål 20 fra folketingets retsudvalg. den tillægsfrist på 1 år, der kan ind-
rømmes efter forældelseslovens § 14 eller § 21, stk. 2, udløb senest den 14. juli 2011.
                                               - 2 -
da der blev indgået en suspensionsaftale med virkning fra den 1. november 2012, er det afgø-
rende i forhold til forældelsesfristen, om følgerne efter arbejdsskaden den 12. juni 2006 havde
vist sig på en sådan måde, at a havde rimelig anledning til og mulighed for at rejse et eventu-
elt foreløbigt erstatningskrav inden den 1. november 2007. hans helbredsmæssige forhold må
anses for at have været så afklarede inden den 1. november 2007, at det kunne konstateres, at
han havde pådraget sig en varig nedsættelse af erhvervsevnen. dette støttes navnlig på speci-
allægeerklæringen af 2. januar 2007 fra speciallæge i ortopædkirurgi kaj døssing.
hvis kravet ikke er forældet, må kravet anses for bortfaldet, idet 3f’s udsagn i brevet af 16.
februar 2012 til codan forsikring om, at der ikke ville blive rejst et differencekrav på er-
hvervsevnetabserstatning, udgør et bindende afkald på at rejse et sådan krav. da a var repræ-
senteret af 3f, som forestod al korrespondance med codan forsikring om opgørelsen af hans
erstatningskrav, er han i forhold til codan forsikring bundet af det afkald på differenceerstat-
ning, som 3f afgav på hans vegne. codan forsikring har indrettet sig i tillid til dette afkald,
og der er ikke grundlag for at tilsidesætte afkaldet efter aftalelovens § 36.
codan forsikring har ikke for højesteret gjort gældende, at a har udvist retsfortabende passi-
vitet.
boet efter a har anført navnlig, at kravet ikke er forældet, da der forud for arbejdsskade-
styrelsens afgørelse af 14. juli 2010 ikke bestod et differencekrav på erstatning for erhvervs-
evnetab, jf. arbejdsskadesikringslovens § 77, 2. pkt., og ufr 1995.843 h. den 5-årige foræl-
delsesfrists begyndelsestidspunkt er derfor datoen for den endelige administrative afgørelse af
arbejdsskadesagen den 14. juli 2010, jf. ufr 2001.1119/2 v og ufr 2012.3181 h. der er i
øvrigt ikke grundlag for fastslå, at det før dette tidspunkt var afklaret, at a havde pådraget sig
en varig nedsættelse af erhvervsevnen, jf. arbejdsskadesikringslovens § 36, stk. 3, jf. stk. 2.
dette var under ingen omstændigheder afklaret, før han den 27. april 2010 blev tilkendt før-
tidspension.
det fremgår af forarbejderne til forældelsesloven, som er gengivet i landsrettens dom, at man
tilsigtede at videreføre den hidtil gældende retstilstand i relation til spørgsmålet om, hvornår
forældelsesfristen skal løbe fra. der er ikke holdepunkter for, at man ønskede at fravige rets-
                                              - 3 -
praksis fra før den nugældende forældelseslovs ikrafttræden. tværtimod fremgår det af forar-
bejderne, at der ikke tilsigtedes nogen forringelse af skadelidtes retsstilling i arbejdsskadesa-
ger. det bestrides, at forarbejderne kan udlægges sådan, at de nye bestemmelser i forældelses-
lovens § 14 og § 21, stk. 2, skulle give skadelidte en anden og ringere retsstilling end den, der
følger af tidligere retspraksis.
der er ikke grundlag for at anse erstatningskravet for bortfaldet som følge af 3f’s brev af 16.
februar 2012 til codan forsikring. det skyldes navnlig, at udtalelsen om, at 3f’s afdeling be-
tragtede sagen som afsluttet, hverken sprogligt eller retligt er et udsagn, der kan opfattes som
et uigenkaldeligt afkald på as personlige krav på erstatning. i øvrigt vil det stride mod aftale-
lovens § 36 at fastholde ham på et sådant afkald, bl.a. henset til, at codan forsikring samtidig
blev gjort bekendt med arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 14. juli 2010, hvor erhvervsevne-
tabet blev fastsat til 65 %.
boet har for højesteret frafaldet anbringendet om, at bestemmelsen i arbejdsskadesikringslo-
vens § 36, stk. 4, om en forlænget tillægsfrist på 3 år finder anvendelse i denne sag.
højesterets begrundelse og resultat
a var den 12. juni 2006 under sit arbejde for y-firma (nu x-firma), der er forsikret hos codan
forsikring a/s, udsat for en arbejdsulykke. efter ulykken anerkendte codan forsikring er-
statningspligten.
arbejdsskadestyrelsen anerkendte skaden som en arbejdsskade og traf den 11. maj og 30. juni
2007 afgørelser om as ret til erstatning for tab af erhvervsevne. afgørelserne blev efter klage
ændret af ankestyrelsen, der den 4. marts 2010 traf en midlertidig afgørelse, hvor hans er-
hvervsevnetab blev fastsat til 40 %. herefter traf arbejdsskadestyrelsen først en afgørelse den
12. maj 2010, hvor erhvervsevnetabet blev fastsat til 40 %, og en endelig afgørelse den 14.
juli 2010, hvor erhvervsevnetabet blev forhøjet til 65 %.
sagen angår i første række, om as differencekrav på erstatning for erhvervsevnetab er foræl-
det.
                                                 - 4 -
differencekrav opstår, fordi der gælder forskellige beregnings- og udbetalingsregler for ska-
delidtes krav på erstatning for erhvervsevnetab efter arbejdsskadesikringsloven og erstat-
ningsansvarsloven.
efter arbejdsskadesikringslovens § 77, 2. pkt., skal tilskadekomnes krav mod den erstatnings-
ansvarlige nedsættes, i det omfang der er betalt eller er pligt til at betale ydelser til denne efter
arbejdsskadesikringsloven. det indebærer, at der ved udmåling af erstatning efter erstatnings-
ansvarsloven skal ske fradrag for tilsvarende poster, som skadelidte har fået eller vil få dæk-
ket efter arbejdsskadesikringsloven.
det er på baggrund af den tilsvarende bestemmelse i den tidligere arbejdsskadeforsikringslovs
§ 55 fastslået ved højesterets dom af 16. august 1995 (ufr 1995.843), at den skadelidte ikke
er berettiget til at forfølge sit eventuelle krav efter erstatningsansvarsloven, før spørgsmålet
om hans tilsvarende krav efter arbejdsskadeforsikringsloven er afgjort. på baggrund af høje-
sterets dom fandt vestre landsret i en dom af 8. februar 2001 (ufr 2001.1119/2), at forældel-
sesfristen for et sådant differencekrav efter forældelsesloven af 1908 skulle regnes fra anke-
styrelsens afgørelse om skadelidtes ret til erstatning for erhvervsevnetab efter arbejdsskade-
forsikringsloven.
efter forældelsesloven af 2007 løber forældelsesfristen for krav på erstatning uden for kon-
traktforhold fra tidspunktet for skadens indtræden, jf. § 2, stk. 4, medmindre der er grundlag
for suspension af forældelsesfristen, jf. § 3, stk. 2.
efter arbejdsskadesikringslovens § 36, stk. 2, forældes krav efter loven eller krav mod ar-
bejdsgiveren på erstatning eller godtgørelse i anledning af en arbejdsskade som udgangspunkt
efter forældelseslovens regler. dog gælder der efter § 36, stk. 3, for disse krav en forældelses-
frist på 5 år i modsætning til forældelseslovens almindelige forældelsesfrist på 3 år, og der
gælder en for skadelidte særlig lempelig suspensionsregel. disse bestemmelser blev indsat
under folketingets behandling af forslagene til ny forældelseslov og til konsekvensændringer
i anden lovgivning og var begrundet med arbejdsskadeområdets særlige karakter.
i forbindelse med folketingets behandling af lovforslagene besvarede justitsministeren en
række spørgsmål fra retsudvalget. i svaret på spørgsmål 20 redegjorde justitsministeren for,
                                                - 5 -
hvilke konsekvenser de foreslåede regler har for differencekrav i anledning af arbejdsskader.
det fremgår af svaret bl.a., at skadelidte ifølge højesterets dom fra 1995 ikke kan forfølge
sådanne krav efter erstatningsansvarsloven, før spørgsmålet om dennes tilsvarende krav efter
arbejdsskadesikringsloven er afgjort. herefter beskrives forældelsesfristens begyndelsestids-
punkt efter den foreslåede § 2, stk. 4, og det anføres, at den foreslåede § 14 – hvorefter der
gælder en tillægsfrist på 1 år, bl.a. hvis fordringshaveren har været afskåret fra at afbryde for-
ældelse på grund af en hindring, som ikke beror på fordringshaverens forhold – i givet fald vil
finde anvendelse på differencekrav, således at forældelsesfristen vedrørende krav efter erstat-
ningsansvarsloven tidligst kan udløbe 1 år efter afgørelsen af kravet i henhold til arbejdsska-
desikringsloven. svaret angiver ikke, at denne tillægsfrist på 1 år skulle erstatte den alminde-
lige forældelsesfrist på 5 år regnet fra den endelige afgørelse af arbejdsskadesagen.
højesteret finder, at der ikke er grundlag for at forstå forarbejderne til forældelsesloven såle-
des, at det var hensigten at forringe skadelidtes retsstilling i arbejdsskadesager i forhold til,
hvad der gjaldt efter forældelsesloven af 1908. højesteret tiltræder derfor, at den 5-årige for-
ældelsesfrist for differencekrav i anledning af en arbejdsskade skal regnes fra den endelige
afgørelse i arbejdsskadesagen, jf. herved også højesterets dom af 5. juli 2012 (ufr
2012.3181), og at det i den foreliggende sag er arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 14. juli
2010.
sagen er anlagt den 7. juni 2013, og kravet er således ikke forældet.
højesteret tiltræder endvidere af de grunde, som landsretten har anført, at der ikke foreligger
et bindende afkald fra a på at gøre differencekravet gældende.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal codan forsikring a/s som mandatar for x-firma beta-
le 75.000 kr. til boet efter a.
                                            - 6 -
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.