text:
                                           udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                          ____________
den 5. juli 2018 kl. 10:00 blev retten sat af          dommer .
der foretoges:
b-1-17
advokat finn lynge jepsen som kurator i
          sagsøger
             under konkurs
mod
sagsøgte
(advokat lars henriksen)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                           kendelse:
                                                 -2-
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
                  sagsøger                  .
kurator, advokat finn lynge jepsen, har nedlagt påstand om, at                sagsøgte
pålægges konkurskarantæne i tre år, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en korte-
re periode end tre år.
          sagsøgte           har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagen
                sagsøgeren                    er stiftet den 18. november 2014 af hellerup bistro
aps med en selskabskapital på 50.000 kr.                  sagsøgte          har fra stiftelsen og
frem til den 14. marts 2016 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var at
drive restaurationsvirksomhed og dermed beslægtet virksomhed. selskabet havde
regnskabsår fra den 1. januar til den 31. december, og første periode løb fra den 18.
november 2014 til den 31. december 2015. der er ikke indsendt årsrapporter for selskabet.
erhvervsstyrelsen traf den 27. april 2016 beslutning om tvangsopløsning af selskabet på
grund af manglende lovlig ledelse, og den 17. maj 2016 blev advokat finn lynge jepsen ud-
nævnt som likvidator. på baggrund af likvidators anmodning blev selskabet den 28. juli 2016
taget under konkursbehandling.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
1.438.219,18 kr., hvoraf 177.231,12 kr. vedrører krav anmeldt af skat.
skifteretten har den 9. december 2016 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod             sagsøgte           til følge.
                                                        -3-
kurator har herefter i processkriftet, der er modtaget den 2. januar 2017, oplyst bl.a.:
     ”…
     2.3    grundlag for konkurskarantæne
     2.3.1 ad selskabsledelsen i den relevante periode, jf. konkurslovens § 157, stk. 1:
            konkurskarantæne kan pålægges den, der har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed
            senere end et år før datoen for erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning, jf. kon-
            kurslovens § 157, stk. 1.
            sagsøgte har fra den 18/11 2014og indtil den 14/3 2016 været registreret som direktør i sel-
            skabet, og har således deltaget i ledelsen i perioden 1 år forud for erhvervsstyrelsens be-
            slutning om at tvangsopløse selskabet den27/4 2016(...).
            kurator har i forbindelse med konkursbehandlingen undersøgt selskabets/virksomhedens
            forhold, herunder gennemgået oplysninger modtaget fra selskabets/sagsøgtes bankforbindel-
            se, erhvervsstyrelsen samt skat.
     2.3.2. ad skatte- og afgiftsmæssige forhold:
            som bilag 7 fremlægges udskrift af selskabets skattekonto, hvoraf fremgår, at der ikke siden
            2. kvartal 2015 er sket indberetning af moms, a-skat og am-bidrag, hvorfor der er sket fo-
            reløbige fastsættelser.
            som bilag 8 fremlægges selskabets bankkontoudskrift, der viser talrige ind- og udbetalinger
            helt frem til og med februar 2016. der ses ligeledes at være sket lønudbetalinger frem til
            samme tidspunkt.
            som bilagene 9, 10, 11 og 12 fremlægges anmeldelser fra konkursboet fra diverse leveran-
            dører, hvoraf det kan ses, at der er sket meget store leverancer af fødevarer og vin. da der
            for en stor dels vedkommende er tale om letfordærvelige fødevarer, må det lægges til grund,
            at disse leverancer har været anvendt i en restaurationsdrift.
            når dette sammenholdes med udskriften af bankkontoen må det anses for givet, at der er
            sket restaurationsdrift i selskabet, uden at der er sket korrekt indberetning af moms, a-skat
            og am-bidrag.
            der foreligger herved en overtrædelse af momslovens §§ 56 og 57, kildeskattelovens § 46 og
            arbejdsmarkedsbidragslovens § 7.
     2.3.3 ad mangler ved bogføring og regnskab:
            det har ikke været muligt at komme i besiddelse af selskabets bogføring og regnskabsmate-
            riale. selskabets ledelse er ansvarlig for at sikre opbevaringen af dette materiale, hvilket må
            formodes ikke at være sket.
                                                         -4-
    2.3.4 ad køb på kredit:
            som oven for nævnt er der indkøbt varer op til februar 2016. (...). det fremgår af bankkon-
            toudskriften (...), at saldoen har været negativ stort set siden medio januar 2016.
            det fremgår af anmeldelse fra v. aps 1 at der siden 31/12 2015 er sket leverance af varer
            for kr. 532.932,-.
            af anmeldelse fra grøntgrossisten (...) fremgår, at der i perioden medio december til medio
            januar 2016 er købt varer for 128.728,-.
            det er kurators opfattelse, at man ved bestillingen af disse varer burde være klar over, at
            der aldrig ville ske betaling, hvorved kreditorerne ville lide ganske væsentlige tab.
            dette er efter kurators opfattelse groft uforsvarligt.
    2.3.5 tidligere deltagelse i konkursramte virksomheder/oplysning om allerede pålagt konkurska-
            rantæne/verserende karantænesager:
            sagsøgte har tidligere deltaget i ledelsen af et andet selskab, som efterfølgende er opløst efter
            konkurs/tvangsopløst, jf. udskrift fra cvr-registret (...).
            det kan supplerende oplyses, at kreditor, v. aps 1          har anmeldt sagsøgte til politiet, der
            har indledt efterforskning (...).
    …”
advokat lars henriksen har i svarskriftet oplyst bl.a.:
    ”…
                    sagsøgte                   er i dag 28 år gammel.
    om hendes uddannelses- og erhvervsforløb kan jeg oplyse følgende:
    januar 2006 - juni 2007 -                                  hg islands brygge
    august 2007 – august 2009 -                                kontorelev på cph west
    februar 2010 - maj 2010 -                                  værnepligt (aalborg)
    16. august 2010 - 1. september 2014 -                       virksomhed aps 2
    1. december 2014 - 1. august 2015 -                        housing denmark aps – administrativ
                                                               koordinator
    1. november 2015 - nu -                                    nordic housing aps
    efter hendes kontorelevuddannelse på cph west fik sagsøgte som 21-årig sit første egentlige job
    hos virksomhed aps 2 .
        virksomhed aps 2          blev ledet og formentlig reelt ejet af      person 1          med bistand
    fra hans bror            person 2               og moren          person 3           samt faren.
    sagsøgte startede med almindelige kontoropgaver i koncernen som betaling af regninger, henven-
    delser fra kunder m.v. i 2012 blev arbejdsopgaverne udvidet til at omfatte daglige besøg i virksom-
                                                     -5-
hedens forretninger, oplæring af nye medarbejdere m.v. i 2013 og 2014 blev arbejdsopgaverne igen
udvidet til at omfatte bl.a. ansvaret for lønninger.
        person 1           kom formentlig op til 2013 i vanskeligheder vedrørende ejerforhold og ledel-
sesforhold i koncernen. formentlig som følge af straffesager, konkurs eller lignende.
dette indebar, at han bad sagsøgte om at stå som direktør i en række selskaber reelt ejet og ledet af
ham. sagsøgte accepterede dette af hensyn til sit ansættelsesforhold og sin uerfarenhed vedrørende
juridiske forhold.
vore undersøgelser viser således, at sagsøgte har været indsat som direktør i følgende selskaber:
      -       theburgercorner,     cvr nr. 1     , 10. 7. 2013 – 29. 9. 2014 (tvangsopløst)
      -       virksomhed aps 3 ,   cvr nr. 2        , 12. 2. 2013 – 1. 9. 2014
      -       sommersko café & bar aps,          cvr nr. 3         , 12. 2. 2013 – 1. 9. 2014
      -        virksomhed aps 4 ,         cvr nr. 4       , 12. 2 2013 – 1. 9. 2014
      -       virksomhed aps 6 ,    cvr nr. 5         12. 2. 2013 – 1. 9. 2014
      -       axeltorv 3 aps,       cvr nr. 6         12. 2. 2013 – 1. 9. 2014
      -       the burger corner aps,        cvr nr. 7          1. 4. 2014 – 01. 09. 2014
      -          virksomhed aps 7        ,     cvr nr. 8         1. 4. 2014 – 14. 3. 2016 (under konkurs)
der er i alle tilfælde tale om selskaber reelt ejet og ledet af        person 1          .
indsættelsen af sagsøgte som direktør er gennemført af                   person 1          via advokat person 4
       , odense.
vedrørende ovennævnte selskaber er der med tilbagevirkende kraft udarbejdet en ny ansættelsesaf-
tale med sagsøgte (...). jeg er ikke i besiddelse af aftalen i underskrevet stand.
som det fremgår af aftalen aflønnes sagsøgte med kr. 204.000 om året for ud over den almindelige
stilling som kontorassistent at fungere som direktør i ovennævnte selskaber, hvoraf navne som
sommersko café & bar samt virksomhed aps 6 , for de fleste indikerer, at der ikke er tale om virk-
somheder helt uden aktivitet.
af kontrakten fremgår endvidere, at det ud over ejerskabet også reelt er               person 1       , der
har ledelsen af disse selskaber.
jeg henviser i den forbindelse til kontraktens pkt. 2.3. og 2.4.
2.3.     medarbejderen har pligt til at følge de almindelige og specielle retningslinjer samt in-
         strukser, der måtte blive udfærdiget af selskabets moderselskab hhv. selskabets ultimative
         ejer        person 1
2.4.     alle væsentlige anliggender, herunder større økonomiske dispositioner vedrørende selska-
         bets og direktionsselskabernes drift, investeringer m.v., kræver en forudgående godkendelse
         af direktionen i virksomhed aps 5 . ved akutte situationer, hvor det ikke er muligt at drøfte
         situationen med direktionen for virksomhed aps 5 , er medarbejderen berettiget til at dispo-
         nere på selskabets/direktionsselskabernes vegne, indenfor en ramme på op til kr. 30.000,00.
                                                            -6-
     som det fremgår, er den selvstændige dispositionsret begrænset til 30.000 kr. i akutte tilfælde,
     hvor         person 1          ikke er til at få fat i.
     det bemærkes, at sagsøgte ikke i disse selskaber har truffet nogen selvstændige beslutninger over-
     hovedet.
     medio 2014 blev arbejdsmiljøet og arbejdsopgaverne sagsøgte for brogede, hvorfor hun opsagde sin
     stilling og søgte nyt job. efter en periode som arbejdssøgende startede hun nyt job 1. december
     2014.
     i forbindelse med, at hun stoppede i virksomhed aps 2 , bad hun om at blive afregistreret i for-
     hold til alle de selskabsretlige registreringer, der forud herfor var blevet gennemført.
     sagsøgte er flere gange efterfølgende fysisk mødt op på virksomhedens adresse og har anmodet om
     sletning af registreringer og frigørelse uden det store held. flere tidligere medarbejdere i virksom-
     heden vil kunne bevidne dette.
     i forbindelse med anmodningen om frigørelse efter 1. september 2014 oplyser               person 1
           , at han vil frigøre hende for registreringer, men at det krævede en mellemstation før han og
     advokaten kunne løse det.
     sagsøgte skulle i den anledning underskrive en række dokumenter, hvilket hun gjorde. det er sag-
     søgtes opfattelse, at registreringen af hende som direktør i bl.a.                 sagsøgeren
                    er sket.
     sagsøgte har på intet tidspunkt haft noget med dette selskab, herunder ledelsen heraf at gøre.
     sagsøgte har ikke truffet beslutninger på selskabets vegne, ligesom hun ikke har disponeret over
     midler tilhørende selskabet.
     sagsøgte har efterfølgende gentagne gange telefonisk kontaktet sin tidligere arbejdsgiver og fore-
     spurgt om afregistreringen var på plads. hun har flere gange fået det svar, at             person 1
            og advokaten arbejdede på sagen og at det var på plads i løbet af kort tid.
     den 11. april 2016 blev sagsøgte stoppet i en trafikkontrol, hvor politiet konstaterede, at hun var
     efterlyst. hun blev anbragt i vestre fængsel og fremstillet i fogedretten dagen efter vedrørende et
     af de selskaber hun fortsat stod registreret i.
     sagsøgte blev nu for alvor opmærksom på, at              person 1         ikke arbejdede på at afregistre-
     re hende, men at han formentlig blot drev virksomhederne videre i hendes navn.
     …”
kurator har i replikken supplerende oplyst bl.a.:
     ”…
     det kan oplyses, at kurator er vidende om, at der rejses karantænesag mod               person 1
     i et koncernforbundet selskabs konkursbo, hvorfor der ikke i forbindelse med nærværende konkurs-
     bo indstilles konkurskarantæne mod ham.
                                                          -7-
    konkursboet bestrider ikke, at han har haft ejerlignende indflydelse, men gør gældende, at sagsøgte
    tillige har haft reelle ledelsesbeføjelser, jf. nedenfor.
    det fremgår af den fremlagte ansættelseskontrakt (...), at sagsøgte har været fuldt bekendt med, at
    hun blev indsat som direktør, idet dette er en del af stillingsindholdet, jf. kontrakten.
    det fremgår videre af den med øvrige bilag fremlagte korrespondance, at sagsøgte har været fuldt
    vidende om, at hun stadig var registreret som direktør i flere selskaber, uden at hun tog egentlige
    skridt til selv at afmelde sig.
    som den eneste registrerede ledelse i et selskab er man ansvarlig i forhold til selskabslovens regler
    m.v. uanset om man reelt ”styres” af en anden.
    herudover bemærkes, at der ikke er sket nogen dokumentation af, at sagsøgte ikke har udøvet reelle
    ledelsesbeføjelser udover hendes egen forklaring, der ikke er afgivet under strafansvar.
    kurator har ikke kunnet opnå kontakt med sagsøgte, ligesom hun heller ikke er mødt i skifteretten
    ved selskabets tvangsopløsningsbehandling.
    såfremt sagsøgte virkelig er ganske uden ansvar for forholdene i selskabet, må det formodes, at hun
    ville være interesseret i at være skifteretten og kurator behjælpelig og således give møde ved ind-
    kaldelse og svare på henvendelser.
    som bilag 15 fremlægges fuldmagtsoplysninger fra jyske bank, hvoraf fremgår, at sagsøgte var
    registreret som bruger af selskabets konto.
    ud over at være registreret som direktør har hun således også haft adgang til at råde over selska-
    bets konto. det må derfor fastholdes, at hun ikke kun har været en underordnet ansat, men også
    har haft reelle beføjelser over selskabets midler.
    …”
advokat lars henriksen har i duplikken desuden oplyst bl.a.:
    ”…
    som anført i svarskriftet gøres det gældende, at registreringen af sagsøgte som direktør i
                  sagsøgeren                  er sket på svigaagtigt grundlag af         person 1         .
    enten er det sket uden sagsøgtes medvirken overhovedet eller også er registrering sket på grundlag
    af en underskrift indhentet i forbindelse med, at           person 1         , efter sagsøgtes fratræden i
    den af          person 1          drevne koncern, sendte en medarbejder ud til sagsøgte med papirer
    sagsøgte angiveligt skulle underskrive for at komme ud af de hverv               person 1         tidligere
    havde indsat hende i.
    jeg bemærker i den forbindelse, at sagsøger som dokumentation for sagsøgtes rolle alene fremlæg-
    ger registreringsudskrift fra erhvervsstyrelsen.
    (...)
                                                    -8-
sagsøgers synspunkt i sagen kan enten være baseret på, at sagsøgte aktivt har gennemført og stået
for de dispositioner, der efter sagsøgers opfattelse udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, eller
baseret på, at sagsøgte har været registreret som direktør uden at udøve sine ledelsesbeføjelser,
hvorved andre har foretaget groft uforsvarlig forretningsførelse.
(...). gældbogen indeholder 22 poster. sagsøger opfordres ( 1 ) til at tilkendegive om sagsøger
vedrørende hver af disse poster finder, at sagsøgte har entreret, stået bag entrering, anmeldt, angi-
vet, oplyst eller på anden måde personligt har stået bag dispositioner, der har udløst disse poster.
såfremt sagsøger er af den opfattelse opfordres ( 2 ) sagsøger til enten at føre dokumentbevis her-
for eller indkalde vidner, der kan underbygge sagsøgers påstand. sagsøgte ønsker at indkalde et
vidne fra v. aps 1 for at få klarlagt, hvorledes og af hvem, der er foretaget bestillinger af varer.
(...). det synes at fremgå af skattekontoen, at der i perioden er foretaget en del indberetninger af
moms, arbejdsmarkedsbidrag og a-skat. sagsøger opfordres ( 3 ) til at oplyse, hvem den indehold-
te a-skat vedrører. sagsøger opfordres ( 4 ) til at oplyse, hvem der har foretaget indberetninger på
vegne f selskabet.
sagsøger har som bilag 8 fremlagt kontoudskrifter vedrørende selskabet fra jyske bank. sagsøger
har som bilag 15 fremlagt en udskrift af fuldmagtsblad fra jyske bank, hvoraf fremgår, at flere per-
soner har været noteret med fuldmagt til kontoen. fuldmagtsgiver er efter bilag 15 side 1
virks. aps 3 og er oprettet i december 2014. sagsøgte står med maskinskrift anført som fuldmagt-
shaver. sagsøger opfordres ( 5 ) til at fremlægge det fulde fuldmagtsbilag, der består af tre sider.
sagsøger opfordres ( 6 ) til at oplyse, om det på side 2 anførte brugernummer 011 er et bruger-
nummer, der er oprettet til brug for                     sagsøgeren                    , eller om det er et
brugernummer sagsøgte har haft i forbindelse med sit ansættelsesforhold i koncernen som sådan
indtil 1. 9. 2014.
sagsøger opfordres ( 7 ) til at oplyse om nogen disposition opført på bilag 8 i den for konkurska-
rantæne relevante periode, er udført af bruger nr. 11. sagsøger opfordres ( 8 ) til at oplyse, hvilke
brugernumre der på bilag 8 i den for konkurskarantæne relevante periode, er anvendt på gennem-
førelse af dispositioner med henblik på at indkalde disse til afgivelse af forklaring. sagsøger oplyser,
at det ikke er hendes underskrift, der er på dokumentet nederst side 1. sagsøger opfordres ( 9 ) til
at oplyse om selskabets bank i den for konkurskarantæne relevante periode har kommunikeret med
sagsøgte pr. telefon, mail eller på anden måde med sagsøgte vedrørende selskabets pengeforhold.
sagsøgte oplyser, at dispositioner over bankkonti krævede brugernummer og et personligt nøgle-
kort svarende til det der sædvanligvis bruges i forbindelse med nem-id. sagsøger opfordres ( 10 )
til at oplyse, om det er korrekt, at selskabets bankadgang fungerede på denne måde på bilag 8 i den
for konkurskarantæne relevante periode. sagsøgte oplyser, at hun ikke har haft adgang til nøgle-
kort efter at hun stoppede i koncernen 1. 9. 2014.
sagsøger har som bilag 9 – 12 fremlagt anmeldelser fra kreditor v. aps 1 , virksomhed 1 , catering en-
gros og grøntgrosissten. sagsøger opfordres ( 11 ) til at oplyse, om nogen af disse kreditorer på
bilag 8 i den for konkurskarantæne relevante periode har indgået aftaler med sagsøgte, har haft te-
lefonisk eller skriftlig korrespondance med sagsøgte og i givet fald fremlægge dokumentation her-
for. det bemærkes, at det af bilag 14 fremgår, at v. aps 1 har entreret med              person 3
meed         person 1           som bagmand, uden at v. aps 1 har haft nogen forbindelse med sagsøg-
te.
sagsøger opfordres ( 12 ) til at oplyse, hvilke bestræbelser der er gjort for at sætte sig i besiddelse
af selskabets regnskabsbilag og bogføring.
                                                       -9-
     vedrørende sagsøgers oplysning om politianmeldelse, (...) bemærkes, at sagsøgte, efter hun er ble-
     vet bekendt med denne politianmeldelse (som ikke umiddelbart er en anmeldelse af sagsøgte, men af
     selskabet og de bagved handlende bagmænd               person 3           og        person 1         ),
     selv har rettet henvendelse til politiet og nu løbende bidrager med oplysninger til politiet vedrø-
     rende sagen.
     …”
kurator har herefter i processkrift af 8. september 2017 oplyst bl.a.:
     ”…
     sagsøgte har i sin duplik fremsat 12 provokationer, der kan besvares således:
     1.     tilkendegivelse vedr. bestilling af leverancer for de anmeldte krav m.v.:
            som bilag 16 fremlægges kurators forespørgsel til boets kreditorer.
            som bilagene 17-24 fremlægges de modtagne besvarelser fra hhv. virksomhed 1 , verifone,
            virksomhed 2 , virksomhed 3 , virksomhed 4 , koda, virksomhed 5 og multiline.
            supplerende kan det oplyses, at           virksomhed 6            telefonisk har oplyst, at den
            ansatte, der havde kontakten til det konkursramte selskab er stoppet, og at man ikke har
            yderligere oplysninger.
            kurator gør ikke gældende, at sagsøgte personlig har foretaget bestillinger af vareleveran-
            cer og ydelser. kurator har selvsagt ikke større viden herom, end det der fremgår af kredito-
            rernes anmeldelser m.v., idet sagsøgte netop har undladt at besvare kurators henvendelser,
            således at hun overfor kurator kunne redegøre nærmere herfor.
            kurator gør derimod gældende, at sagsøgte som registreret direktør og dermed ansvarlig
            ledelse har haft det fulde og overordnede ansvar for de bestillinger, der er foretaget på vegne
            selskabet, og at hun hos selskabets leverandører kunne og burde have gjort sig bekendt med,
            hvad der blev rekvireret af varer og tjenesteydelser og dermed også selskabets til enhver tid
            værende gæld.
            ved at forsømme sine pligter desangående er hun ansvarlig for, at selskabet har pådraget
            sine kreditorer et betydeligt tab.
     2.    bevisførelse herfor:
            kurator agter ikke at indkalde vidner fra kreditorerne eller fremlægge yderligere bilag ud-
            over nærværende det med nærværende processkrift fremlagte.
     3.    ad indeholdt a-skat:
            de ønskede oplysninger lader sig ikke uddrage af skat’s hjemmeside.
     4.    ad indberetninger af a-skat, am-bidrag, moms:
                                                       - 10 -
            provokationen kan ikke besvares. indberetninger kan foretages af alle, der har adgang til
            selskabets login hos skat.
    5.     ad fuldmagt til bankkonto:
    som bilag 25 fremlægges fuldstændig udskrift af fuldmagt til konto i jyske bank.
    6.     ad brugernummer til bankkonto:
    som bilag 26 fremlægges e-mail fra jyske bank med besvarelse af kurators forespørgsel. det frem-
    går heraf, at sagsøgte alene har haft adgang til konto for                 sagsøgeren
    på hvilken konto sagsøgte har kunnet lægge betalinger ind (som skulle godkendes af person 1 ) og se
    kontoudtog.
    7.     ad dispositioner på bankkonto:
    det fremgår af bilag 26, at banken ikke kan se, om sagsøgte har foretaget dispositioner på bankkon-
    toen.
    8.     ad brugernumre på bilag:
    se bilag 26. det er kun sagsøgte og person 1 , der har haft adgang til selskabets bankkonto ifølge jy-
    ske bank.
    9.     ad kommunikation med bank:
    det fremgår af bilag 26, at jyske bank ikke har haft nogen kommunikation med sagsøgte.
    10.    ad selskabets bankadgang:
    se bilag 26. det er kun sagsøgte og person 1 , der har haft adgang til selskabets bankkonto ifølge jy-
    ske bank, jf. besvarelse under provokation nr. 6
    11.    ad aftaleindgåelse vedr. v. aps 1 , virksomhed 1 , catering engros og grøntgrossisten:
    der henvises til besvarelsen under provokation nr. 1.
    12.    ad selskabets bogføringsbilag m.v.
    kurator har forgæves rettet henvendelse til sagsøgte, der som selskabets eneste og seneste registre-
    rede ledelse er ansvarlig for en sikkeropbevaring af bogføring m.v.
    …”
advokat lars henriksen har endeligt i processkrift a oplyst bl.a.:
    ”…
    de af sagsøger fremlagte bilag 16 til 26 viser entydigt, at sagsøgte intet har haft med selskabet,
    virksomheden eller de dispositioner, der medfører selskabets konkurs at gøre i konkurskarantæne-
    perioden.
                                                        - 11 -
      vedrørende sagsøgtes bankadgang bestrides en væsentlig del af de af sagsøger under pkt 5 – 10
      givne oplysninger.
      det fremgår af bilag 25, et uunderskrevet fuldmagtsblad, at virksomhed aps 2 har givet fuldmagt til
      en række personer vedrørende referencenummer 167048                   sagsøgeren             .
      til den konto viser dokumentet, at          person 1      har a-fuldmagt,        person 5     har b-
      fuldmagt, mens sagsøgte sammen med            person 6     har c-fuldmagt. det betyder, at sagsøgte
      ifølge det uunderskrevne dokument skulle have haft adgang til at kigge konti og lægge betalinger
      ind. det bemærkes imidlertid, at der er tale om almindelige netbankløsninger, hvortil kræves ne-
      mid-login.
      det bemærkes hertil, at sagsøgte ikke har haft nemid-adgang til disse konti, og hun har således på
      intet tidspunkt hverken set på konti endsige lagt betalinger ind, idet bemærkes, at det uunder-
      skrevne fuldmagtsdokument er dateret 3 måneder efter hendes ophør i virksomheden.
      det forekommer i den forbindelse noget besynderligt, at det ikke-underskrevne dokument med ma-
      skinskrift angiver at skulle hidrøre fra 4. 12. 2014, 3 måneder efter sagsøgte stoppede med at arbej-
      de i virksomhed aps 2 .
      …”
forklaringer
           sagsøgte                har forklaret bl.a., at hun efter at have været værnepligtig blev
ansat i    virksomhed aps 2         den 16. august 2010.         virksomhed aps 2        var et hovedselskab
med flere selskaber under sig. hun havde diverse kontor- og administrationsopgaver, og på
det tidspunkt var der kun hende, person 1 og én yderligere i virksomheden. hendes
ansættelse begyndte helt normalt, men det blev senere turbulent, idet person 1 drev
forretningen med ”hård hånd”. hun stoppede med at arbejde for person 1 den 1. september
2014. efterhånden som hun fik mere kendskab til administrationen og driften, fik hun mere
ansvar. ved sygdom eller exceptionel travlhed var hun med til at ansætte og udvikle
managere i underselskaberne. hun kunne lægge regninger ind på selskabets konti, når
regningerne var godkendt af person 1 . når hun betalte med netbank, skulle person 1
godkende med sin kode. derudover havde hun ”kiggeadgang”, hvilket hun brugte, når hun
afstemte konti. gennem hele sit ansættelsesforhold havde hun den samme fuldmagt, som
dog løbende blev udvidet til at omfatte flere selskaber, som person 1 købte undervejs. hun
har aldrig foretaget indberetninger til skat, men hun vidste at der var pligt til det, og at
                                                 - 12 -
bogholderen gjorde det. hun førte ikke kontrol med det. hun har aldrig været inde over be-
stillinger mv. i virksomheden.
i begyndelsen eller midten af hendes ansættelsesforhold blev hun indsat som direktør i nogle
selskaber. det skete efter, at person 1 havde fortalt hende, at han ikke kunne være direktør,
fordi han var blevet dømt for bl.a. vold og skattesvindel. derfor bad han hende hjælpe med
at være registreret som direktør. hun opfattede det som om, at det alene skulle være i en
kortere periode. det er den eneste gang, at hun var klar over, at hun blev registreret som di-
rektør. den ansættelseskontrakt, der er fremlagt under sagen, har hun først set under denne
sag, og den var ikke gældende, da hun fratrådte. hun havde fra ansættelsesforholdets be-
gyndelse en helt anden ansættelsesaftale. hun regnede selv med, at hun kun skulle være re-
gistreret som direktør i ét eller to selskabet. hun drøftede det ikke med advokat person 4 –
det var en ordre fra person 1 . hun havde fuld tillid til person 1 , der var hendes arbejdsgiver,
og hun spurgte ham, hvad hun skulle gøre som direktør. hun skulle ikke varetage en direk-
tørs opgaver. hun fik ingen information om hvilke selskaber, der var tale om. hun var 21-22
år, og der var ingen alarmklokker, der ringede, og måske var det på grund af hendes unge
alder, at hun regnede med, at det ikke var vigtigt. hun sikrede sig bare, at det ikke havde
omkostninger for hende, og at det ikke kunne skade hende.
da hun holdt op i virksomheden den 1. september 2014, var det efter en proces, der tog næ-
sten et år. hun sagde op allerede i februar/marts 2014, men opsigelsen blev ikke accepteret.
det var en mundtlig opsigelse. fra den 1. september 2014 var hun ikke længere fysisk til ste-
de i virksomheden – hun var sygemeldt, men modtog fortsat mange opringninger fra nye
medarbejdere i virksomheden. da hun pr. 1. december 2014 fik nyt job hos housing den-
mark, bad hun om, at der ikke længere blev ringet til hende. hun vidste, at hun var registre-
ret som direktør, og da hun stoppede i virksomheden, sagde hun til person 1 , at hun gik ud
fra, at det var med alt, hvad det indebar. der var ikke sat navn på de selskaber, som hun var
direktør i. hun regnede med, at hun ikke skulle foretage sig noget. hun udbad sig en forsik-
ring om, at der var ”rent bord”, og hun fik person 1's ord på, at hun ikke skulle bekymre sig.
hun regnede derfor med, at person 1 havde styr på det. person 1 var ikke tydelig i sine svar til
hende, og derfor ringede hun, sendte sms’er og mødte fysisk op i virksomheden for at få en
                                                - 13 -
forsikring i en sms, en mail eller andet om, at hun ikke længere havde ansvar. efter den 1.
september 2014 mødte hun derfor op 4-6 gange på kontoret med 1-2 måneders mellemrum,
uden at hun dog fik en endelig forsikring. hun havde ikke andre ærinder på kontoret. hun
fik ikke en forklaring, men person 1 sagde, at det var fikset. hun sikrede sig ikke hos er-
hvervsstyrelsen, at hun var afregistreret som direktør, men talte primært med advokat person 4
      , som hun havde tillid til. hun har nu kontrolleret i erhvervsstyrelsen, at hun ikke er
registreret som direktør. hun har ikke modtaget noget i sin e-boks eller på anden måde om,
at hun blev registret som direktør eller om, at hun i september 2014 fratrådte som direktør i
flere selskaber.
hun har ikke accepteret at tiltræde som direktør i                 sagsøgeren                aps
pr. den 18. november 2014, og hun har ikke haft et møde med person 1 om det. hun blev først
opmærksom på, at nogen mente, at hun havde forpligtelser i dette selskab, da en person fra
v. aps 1  kom til hende engang mellem januar og april 2016 og sagde, at hun skyldte dem 1,2
mio. kr. hun regnede med, at hun ikke var registreret som direktør, og at det var et ”long
shot” fra v. aps 1's side, og hun tilbød at hjælpe med ringe til person 1 . herefter tog hun kon-
takt til advokat person 4 . den 11. april 2016 blev hun standset af politiet, der oplyste hende
om, at hun var efterlyst i en sag vedrørende ubetalt am-bidrag. hun havde ikke modtaget
noget om sagen, men hun overnattede i vestre fængsel. hun ved ikke, hvorfor hun den 3.
december 2014 fortsat havde fuldmagt til jyske bank vedrørende flere selskaber, og hun har
ikke skrevet under på noget vedrørende fuldmagten. hun har aldrig kigget på eller lagt beta-
linger ind på                     sagsøgerens                   konto, og hun var ikke bekendt
med fuldmagten. hun blev klar over politianmeldelsen mod bl.a.                 sagsøgeren
                  efter henvendelse fra advokat person 4 , og hun har flere gange afgivet for-
klaring som vidne over for politiet.
hun har ikke skrevet under på overdragelsesaftalen af 28. oktober 2014 mellem hellerup bi-
stro aps under stiftelse og bistro og bar holding aps. hun kender person 1's håndskrift og
mener, at det er ham, der har skrevet under med hendes navn. hun har ikke deltaget i drøf-
telser med        person 7      . hun kan tydeligt se, at det er person 1 , der har skrevet under
med hendes navn på lejekontrakten af 28. maj 2015 mellem dades a/s og hellerup bistro
                                                  - 14 -
aps. hun har ikke anmeldt dette til politiet, men hun har afgivet forklaring til politiet om
det. sagen har ført til, at person 1 har været varetægtsfængslet. det er heller ikke hendes un-
derskrift på tillægget af 26. maj 2015 til lejekontrakten. hun var ikke klar over, at hun var re-
gistreret som direktør i hellerup bistro aps, gammel kongevej 142 aps eller virksomhed aps 7
 virksomhed
    aps 7
i foråret 2016 før hun overnattede i vestre fængsel, blev hun opsøgt af en person, der var an-
sat hos person 1 , og hun fik at vide, at hun skulle underskrive en række dokumenter, der
skulle sætte punktum. person 1 havde på forhånd oplyst om det, og hun skrev under, uden at
se nærmere på dokumenterne. hun har også tidligere under sin ansættelsesperiode skrevet
under på forskellige ting uden at kontrollere, hvad det var. hun kan ikke afvise, at hun har
skrevet under stiftelsesdokumentet for                      sagsøgeren                   , og at det
således er hendes underskrift, der fremgår heraf.
          vidnet           har forklaret bl.a., at hun var ansat i virksohed aps 4 fra 2012 til 2016.
hun sad på hovedkontoret på axeltorv, hvor hun begyndte som marketingassistent og sene-
re blev marketingmanager. hun kender                         sagsøgte                , der var
p1's personlige assistent, da hun blev ansat. en gang efter at sagsøgte var stoppet i virksom-
heden, hørte hun, at sagsøgte var registreret som direktør, men hun har ikke set papirer vedrø-
rende dette. sagsøgte kom i virksomheden et par gange efter, at hun var stoppet for at mødes
med person 1 . sagsøgte fortalte i forbindelse med møderne, at møderne handlede om, at sagsøgte
gerne ville ud af selskabspapirerne. hun er aldrig selv blevet bedt om at lade sig registrere
som direktør. hun har selv to gange været med person 1 til møder hos datea og ved, at han
var interesseret i nogle lokaler. sagsøgte havde ikke noget med det at gøre. hun var ikke selv
med inde over kontrakten, og hun har ikke tidligere set aftalen. hun kender ikke sagsøgtes
underskrift.
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumen-
ter.
                                                       - 15 -
kurator har i sit påstandsdokument anført bl.a. følgende:
     ”…
     det gøres i henhold til påstanden om, at sagsøgte pålægges konkurskarantæne, gældende:
     ad sagsøgtes rolle som direktør:
     sagsøgte har været registreret som direktør i det konkursramte selskab fra 18/11-14 til 14/3-16, ,
     hvorved hun opfylder kravet i kl § 157 til at ha e deltaget i ledelsen senere end 1 år forud for den
     27. april 2016, hor erhvervsstyrelsen traf beslutning om tvangsopløsning.
     det gøres videre gældende, at det ikke er dokumenteret, at sagsøgte alene har haft en perifer rolle
     og ikke fungeret som reel leder af selskabet.
     det bestrides som gjort gældende i sagsøgtes processkrift a, at registreringen af hende som direk-
     tør er sket på svigagtigt grundlag og uden hendes medvirken.
     det gøres gældende, at sagsøgte frivilligt og med hendes viden er blevet registreret som direktør.
     dette fremgår direkte af sagsøgtes egen sagsfremstilling i svarskriftet s. 2 nederst, hvor det anfø-
     res, at hun accepterede at blive direktør i nærværende selskab samt 7 andre, idet p1 ikke kunne
     blive registreret direktør.
     yderligere fremgår det af hendes egen ansættelseskontrakt (bilag a, § 1.1), at hun ”….siden den
     12. februar 2013 har beklædt direktionsposten i selskabet samt de selskaber selskabet administre-
     rer….”.
     sagsøgte må således have været fuldt bevidst om, at hun var direktør i selskabet.
     sagsøgte må antages at have eller burde have sat sig ind i de pligter og det ansvar, der følger af at
     påtage sig rollen som direktør i et kapitalselskab.
     det gøres gældende, at ukendskab til sine direktørpligter efter selskabsloven ikke disculperer fra
     ansvar.
     videre gøres det gældende, at sagsøgte som direktør har pligt til at sætte sig ind i selskabets for-
     hold, herunder i særlig grad dets økonomi, ligesom hun har pligt til at sætte sig ind i de dispositio-
     ner, der træffes, og om nødvendigt omgøre skadelige dispositioner og derved tage ansvar for selska-
     bets drift.
     det gøres således gældende, at hun som direktør har en pligt til aktivt at drage omsorg for selska-
     bets kreditorer og sikre disse mod unødige tab.
     yderligere gøres det gældende, at sagsøgte har haft adgang til selskabets bankkonto og har kunnet
     dels se bevægelser på kontoen, dels disponere på den, jf. bilag 15.
     dette indikerer også, at sagsøgte har haft en rolle som reel leder af selskabet udover blot at være di-
     rektør af navn.
                                                  - 16 -
sagsøger har således haft mulighed for at sætte sig ind i selskabets økonomiske forhold, herunder at
konstatere selskabets betalingsevne og likviditet.
det anføres i svarskriftet (side 2, nederst), at hun blev anmodet om at indtræde som direktør, da
kom i ”vanskeligheder vedrørende ejerforhold og ledelsesforhold i koncernen, formentlig som følge
af straffesager, konkurs eller lignende.”
dette burde have skærpet hendes agtpågivenhed overfor forholdene.
det gøres gældende, at sagsøgte har forsømt sine pligter som selskabets ledelse ved at undlade at
hindre, at der er sket massiv gældsopbyggelse kort før konkursen på et tidspunkt, hvor det stod
klart, at selskabet ikke kunne svare for sine forpligtelser, jf. nedenfor.
sagsøgte anfører, at hun forgæves har prøvet at foranledige p1 og hans advokat til at framelde
hende som direktør.
det gøres gældende, at hun blot kunne og burde selv have frameldt sig ved at tage kontakt til er-
hvervsstyrelsen. en frameldelse som direktør kræver ikke andet end et brev eller e-mail til er-
hvervsstyrelsen herom.
ad drift udover håbløshedstidspunktet og køb på kredit
det fremgår af bilag 9 (anmeldelse fra v. aps 1 med fakturadatoer), at der i perioden 6/11-15 til
31/1-16 er sket fakturering af kødvarer for kr. 532.932,- og af bilag 12 (anmeldelse fra grøntgros-
sisten indeholdende lyngby rets dom med angivelse af fakturadatoer) at der er sket på kredit af
varer for 128.728 i perioden 15/12-15 til 31/1-16.
det fremgår videre af selskabets bankkonto (bilag 8), at der i samme perioder ikke har været væ-
sentlige positive indeståender herpå, der har kunnet dække den opbyggede gæld.
dette skal sammenholdes med, at det af bilag 10 (anmeldelse fra virksomhed 1 ) fremgår, at der i au-
gust 2015 var indledt inkassosag for kr. 9.000,- af denne kreditor, og at det af bilag 11 (anmeldelse
fra catering engros) fremgår, at der pr. november 2015 bestod en gæld til denne kreditor på
113.000,-.
ved konkursen kunne ikke konstateres aktiver i konkursboet, hvorfor det må formodes, at der helle-
rat ikke i december 2015 har været væsentlige aktiver udover, hvad driften måtte indbringe.
det gøres på denne baggrund gældende, at sagsøgte burde have indset, at selskabet ikke ville være
i stand til at honorere de vareindkøb, der blev foretaget i december 2015 til februar 2016.
det gøres videre gældende, at sagsøgte som ansvarlig ledelse burde have standset varebestillinger,
således at kreditorernes tab ikke var blevet stærkt forøget i den sidste periode.
det gøres gældende, at driften af selskabet er fortsat langt ud over håbløshedstidspunktet, og at
der er foretaget indkøb på kredit på et tidspunkt, hvor det burde stå åbenbart, at selskabet ikke
kunne honorere sine forpligtelser.
det gøres gældende, at disse forhold udgør groft uansvarlig forretningsførelse fra sagsøgtes side.
ad moms- og skattemæssige forhold
                                                  - 17 -
det fremgår af bilag 7 (udskrift af selskabets skattekonto), at der ikke siden 2. kvartal 2015 er sket
indberetning af moms, a-skat og am-bidrag, hvorfor der er sket foreløbige fastsættelser.
de fremlagte bilag 9, 10, 11 og 12( anmeldelser fra konkursboet fra diverse leverandører) viser, at
der er sket meget store leverancer af fødevarer og vin. da der for en stor dels vedkommende er tale
om letfordærvelige fødevarer, må det lægges til grund, at disse leverancer har været anvendt i en
restaurationsdrift, der efter mængden at dømme ikke har været ubetydelig.
det fremgår videre af bankkontoen (bilag 8), at der er talrige posteringer siden 2. kvartal 2015,
hvilket indikerer en betydelig erhvervsmæssig drift i selskabet. på trods heraf er der ikke sket ind-
beretning af moms.
videre kan det af bankkontoudskriften ses, at der siden 2. kvartal 2015 er sket betydelige lønudbe-
talinger, der ifølge skattekontoen ikke er foretaget eller afregnet a-skat og am-bidrag af.
der foreligger herved en overtrædelse af momslovens §§ 56 og 57, kildeskattelovens § 46 og ar-
bejdsmarkedsbidragslovens § 7.
det gøres gældende, at sagsøgte som ansvarlig ledelse er forpligtet til at sikre, at selskabet over-
holder moms- og skattelovgivningen, og at en manglende overholdelse heraf konstituerer groft
uforsvarlig forretningsførelse.
ad bogføring
sagsøgte har ikke reageret på kurators henvendelser og har således ikke sikret, at kurator har kun-
net få bogholderimateriale m.v. i sin besiddelse og gennemgå dette.
sagsøgte er som ansvarlig ledelse forpligtet til at sikre en sikker opbevaring af bogføringsmateriale,
hvilket ikke er sket.
det gøres gældende:
at      sagsøgte er ansvarlig for selskabets manglende opfyldelse af bogføringslovens krav om for-
        svarlig bogføring og samt overholdelse af god bogføringsskik, jf. bogføringslovens §§ 6-9
at      sagsøgte i strid med bogføringslovens § 10 har undladt at sikre selskabets forsvarlige opbe-
        varing af bogføringsbilag og regnskabsmateriale
at      sikker og forsvarlig opbevaring af dette materiale er af afgørende betydning for, at der kan
        udarbejdes et retvisende regnskab, samt for kurators efterfølgende mulighed for at kontrol-
        lere og følge transaktionsspor, herunder undersøgelser af aktiver og eventuelle omstødelige
        dispositioner
at      sagsøgte i strid med bogføringslovens § 12 ikke har påset, at regnskabsmaterialet er opbeva-
        ret på en sådan måde, at det uden vanskeligheder kan gøres tilgængeligt her i landet for of-
        fentlige myndigheder m.fl., som i henhold til anden lovgivning har ret til at kræve indsigt i
        regnskabsmaterialet, herunder kurator
                                                     - 18 -
    at      sagsøgte i henhold til bogføringslovens § 13, som den senest fungerende ledelse i selskabet,
            bærer ansvaret for, at bogføringsmaterialet opbevares i henhold til bogføringslovens be-
            stemmelser
    at      ovennævnte overtrædelser af bogføringslovens bestemmelser kan være strafbare, jf. straffe-
            lovens § 302, stk. 1, nr. 1 og 2
    ad sagsøgtes personlige forhold:
    det fremgår af sagsøgtes svarskrift side 3, at hun har været direktør i 2 yderligere konkursramte
    selskaber (theburgercorner og virksomhed aps 7 ).
    dette bør tillægges skærpende betydning ved bedømmelsen af, om sagsøgte er egnet til at deltage i
    ledelsen af en virksomhed uden personligt gældsansvar.
    ad samlet vurdering
    det gøres gældende, at sagsøgte ud fra en samlet vurdering af de ovenfor beskrevne forhold har
    udvist groft, uforsvarlig forretningsførelse og vist, at hun er uegnet til at deltag i ledelsen af en
    virksomhed uden personligt gældsansvar, hvorfor hun bør pålægges konkurskarantæne.
    ad sagsomkostninger
    der bør tillægges kurator sagsomkostninger udover det sædvanlige i karantænesager, idet sagen
    har været tidkrævende udover det normale.
    det bemærkes således, at sagsøgtes mange provokationer i duplikken har medført et betydeligt eks-
    traarbejde ved at indhente yderligere oplysninger fra samtlige kreditorer om foretagne bestillinger,,
    gennemgang af disse og telefonsamtaler med kreditorer, undersøgelser hos skat og yderligere
    korrespondance m.v. med banken.
    dette er sket alene på sagsøgtes foranledning, hvorfor hun også bør belastes for udgiften hertil.
    til opfyldelse af provokationer er medgået 5 timer og 45 minutter.
    …”
advokat lars henriksen har i sit påstandsdokument anført følgende:
    ”…
    det gøres overordnet gældende, at sagsøgte ikke har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, jfr.
    konkurslovens § 157 stk. 1, allerede fordi sagsøgte ikke har haft noget med selskabets drift at gøre.
    det gøres gældende, at sagsøgte ikke er uegnet til at deltage i ledelsen i en erhvervsvirksomhed jfr.
    konkurslovens § 157 stk. 1.
    det gøres overordnet gældende, at sagsøgte har været almindelig kontorfunktionær i en koncern
    reelt ejet og drevet af       person 1       . hendes ansvarsområder og løn understøtter dette.
                                                         - 19 -
       det gøres gældende, at sagsøgte formelt af           person 1          og dennes advokat er blevet ind-
       sat i en række selskaber som direktør som følge af, at          person 1          ikke formelt kunne be-
       stride disse opgaver.
       efter ansættelsesforholdets ophør er sagsøgte blevet indsat som direktør i det sagsøgende selskab,
       uden at sagsøgte har kunnet gennemskue, at det var det, der foregik.
       det gøres gældende, at der ikke har foreligget et stråmandsforhold, idet sagsøgte svigagtigt er ble-
       vet indsat som direktør i selskabet og ikke frivilligt har ladet sig registrere som direktør.
       det gøres gældende, at sagsøgte i en række andre selskaber har været indsat som direktør, mens
       hun havde et ansættelsesforhold som almindelig administrationsmedarbejder i koncernen. sagsøgte
       har her gennem betydelig personlig aktivitet forsøgt at få dette stoppet, efter at hendes ansættelses-
       forhold stoppede 1. 9. 2014.
       sagsøgte fik præsenteret en række dokumenter, der skulle danne grundlag for hendes frigørelse for
       de direktørposter hun tidligere var blevet indsat i, hvorefter hun som følge af manglende indsigt
       underskrev disse dokumenter.
       hun har ikke efterfølgende haft noget som helst med selskabet eller med dets ledelse at gøre, lige-
       som hun intet honorar har modtaget fra selskabet.
       hun har ikke disponeret i forhold til leverandører, bank eller offentlige myndigheder, og har ikke
       haft med bogholderi og bilag at gøre.
       det gøres gældende, at det ikke er rimeligt at pålægge konkurskarantæne under hensyn til sagsøg-
       tes handlemåde og omstændighederne i øvrigt, idet sagsøgte ikke har haft med selskabets drift eller
       selskabet i øvrigt at gøre, jfr. konkurslovens § 157 stk. 2.
       såfremt sø- og handelsretten finder, at der er grundlag for konkurskarantæne, gøres det gælden-
       de, at denne skal pålægges for et kortere åremål end 3 år.
       det gøres på den baggrund gældende at kriterierne for at pålægge hende konkurskarantæne ikke er
       tilstede.
       …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
                    sagsøgeren                         blev den 28. juli 2016 taget under konkursbehand-
ling. fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber fra den 27. april 2015, hvilket er datoen et år
før erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning af selskabet.                                sagsøgte
    var fra den 18. november 2014 og frem til den 14. marts 2016 registreret som selskabets
direktør.
                                                 - 20 -
på baggrund af de foreliggende oplysninger lægger retten som ubestridt til grund, at kurator
ikke har modtaget et fuldstændigt bogføringsmateriale, og at selskabet derfor ikke har over-
holdt bogføringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bogføring
med registrering af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udarbejdel-
se af årsregnskab mv.
retten lægger dernæst til grund, at selskabet efter 2. kvartal 2015 har udøvet momspligtig
virksomhed, men har undladt at foretage indberetning og afregning af moms, skat og ar-
bejdsmarkedsbidrag, hvorved der er opstået en betydelig gæld til skat som tvangskreditor.
retten lægger endvidere til grund, at der i selskabet er foretaget store indkøb på kredit i pe-
rioden kort før konkursen, uden at selskabet havde mulighed for at betale kreditorerne. når
dette sammenholdes med den betydelige gæld til skat, lægger retten til grund, at selska-
bets ledelse fortsatte selskabets drift efter det tidspunkt, hvor det burde havde stået ledelsen
klart at videreførelse af driften ville medføre betydelige tab for kreditorerne.
på denne baggrund finder retten, at ledelsen af selskabet har udvist groft uforsvarlig forret-
ningsførelse.
          sagsøgte            har forklaret, at hun ikke har accepteret at lade sig registrere som
direktør i selskabet pr. 18. november 2014, men at hun tidligere efter aftale med       person 1
          , som hun havde tillid til, har accepteret at lade sig registrere som direktør i ét eller
to selskaber. efter det oplyste blev hun på et tidspunkt klar over, at hun var registreret som
direktør i en række selskaber.
på baggrund af              sagsøgtes              forklaring om, at hun både under og efter sit
ansættelsesforhold i         virksomhed aps 2          efter aftale med           person 1
underskrev flere dokumenter uden at sætte sig ind i dokumenternes indhold, og at hun ikke
kan afvise, at hun har skrevet under på stiftelsesdokumentet for              sagsøgeren
                , lægger retten til grund, at hun har accepteret at blive registreret som direktør
                                                 - 21 -
i selskabet pr. 18. november 2014, og at hun ikke før marts 2016 tog effektive skridt til at
sikre, at registreringen som direktør blev afmeldt.
           sagsøgte            er på denne baggrund som registreret direktør ansvarlig for den
groft uforsvarlige forretningsførelse i selskabet, og da hun trods registreringen som direktør i
selskabet aldrig har udøvet ledelsesbeføjelser i selskabet, finder retten, at hun har tilsidesat
de pligter, der påhviler ledelsen i medfør af lovgivningen, og at hun derfor fremover er ueg-
net til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten, at det er rimeligt at pålægge              sagsøgte             konkurskarantæne, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 1 og 2.
da der er forløbet mere end et år fra konkursdekretets afsigelse, og da dette ikke alene skyl-
des             sagsøgtes            forhold, fastsættes karantæneperioden til to år, jf. konkurs-
lovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
efter resultatet skal             sagsøgte            erstatte statskassens udgifter som nedenfor
bestemt, jf. konkurslovens § 165, stk. 1 og stk. 2.
                                         derfor bestemmes:
           sagsøgte            pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat finn lynge jepsen, et vederlag på 30.000 kr. med tillæg af
moms i alt 37.500 kr., og der tillægges              sagsøgtes            beskikkede advokat, ad-
vokat lars henriksen, et salær på 30.000 kr. med tillæg af moms i alt 37.500 kr.
                                                - 22 -
         sagsøgte             skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens fø-
relse med i alt 75.000 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                             dommer
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 12. juli 2013 i sag nr. bs 10j-4197/2011:
a
mod
skandinavisk data center a/s
borupvang 1a
2750 ballerup
sagens baggrund og parternes påstande
sagen, der er anlagt den 26. oktober 2011, vedrører, om sagsøgeren berettiget af sagsøgte er
blev bortvist fra arbejdspladsen, og hvis ikke de økonomiske krav som følge heraf fra sagsø-
geren.
sagsøgeren har nedlagt følgende påstand:
sagsøgte (skandinavisk data center a/s) tilpligtes til sagsøgeren (a) at betale 675.332 kr.
med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
sagsøgte har nedlagt følgende påstande:
1. for så vidt angår sagsøgers påstand, opgjort i stævningen som posterne 1, 2 og 3:
     frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et af retten fastsat mindre beløb.
2. for så vidt angår sagsøgers påstand, opgjort i stævningen som post 4:
     afvisning, subsidiært frifindelse.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk. 2.
dog gengives de afgivne forklaringer.
sagsøgerens påstand er opdelt i 4 poster:
1. løn i opsigelsesperioden                                             275.556 kr.
2. feriepenge i opsigelsesperioden                                       32.368 kr.
3. godtgørelse - funktionærloven § 2b                                   275.556 kr.
4. godtgørelse - arbejdstidsloven § 8                                    91.852 kr.
forklaringer
der er afgivet forklaring af a, c og b.
a har forklaret, at han kommer fra tyrket og har været i danmark i 11 år. han har en uddan-
nelse i it.
han startede på sit arbejde hos stc i 2008. efter prøveperioden på 3 måneder blev han fast-
ansat. han syntes, at der var for mange fejl i firmaet, og efter at have været fastansat i 3 må-
neders tænkte han, at det nok ikke var det bedste jobsted. han fortsatte dog nogen tid endnu
for at se, om han kunne klare det alligevel. han blev ansat i backoffice-afdelingen. i hans
afdeling var alle nye. der var eksterne konsulenter og kun 2 fastansatte. der var for mange
                                                - 2 -
eksterne konsulenter i afdelingen efter hans opfattelse. han gav dog ikke op. det gik fint de 2
første år. han knoklede løs og var ansvarlig for produktionen. stc er et it-center for spare-
kasserne i norge, sverige og færøerne. netbankerne var åbne hele døgnet, og derfor kunne
han risikere, at der opstod problemer på unormale arbejdstidspunkter, men så måtte han møde
op og få det ordnet.
han fik en mobiltelefon udleveret. der var ikke nogen, som sagde, hvad han måtte bruge den
til. det var en nokia-smartphone. han havde på sit tidligere arbejde en arbejdsmobiltelefon,
som han måtte bruge til alt. da han fik en mobiltelefon hos stc og ikke fik noget at vide om
lovligt og ikke lovligt brug af telefonen hos stc, troede han, at det var det samme som i pbs.
han fik telefonen i starten af 2009, da han blev fastansat. han ved, at det næsten var alle kol-
legaerne, som havde mobiltelefoner. multimediebeskatningen kom på et tidspunkt, og der
blev ikke fra ledelsens side meldt noget nærmere ud om, hvad det betød for dem i relation til
brugen af udstyret. han forstod beskatningen sådan, at når han betalte 3.000 kr. i multimedie-
skat, så måtte han bruge telefonen privat for et sådant beløb. han syntes, at det var underligt,
hvis han skulle betale multimedieskat, og han ikke måtte bruge telefonen privat. der var ikke
guides derom i personalehåndbogen.
mobilregningen blev aldrig gennemgået pr. månedsbasis eller andet. han tror, at firmaet ville
af med ham, og at de skulle finde en årsag til at få ham afskediget. han tror dette, fordi han
havde nogle problemer med sin nye afdelingschef. alle lederne i øvrigt var glade for ham,
fordi han knoklede løs og gjorde sit arbejde godt. efter et par måneder med den nye afde-
lingschef, samlede afdelingschefen dem alle og sagde, at der var afskediget 9 fastsansatte.
kort efter blev der ansat ca. 12 eksterne konsulenter. han skulle oplære en af de nye eksterne
konsulenter. han meddelte afdelingschefen, at det ikke kunne lade sig gøre for ham at klare
dette også udover hans eget arbejde. episoden fandt sted ca. 3-4 uger før hans bortvisning.
han blev på et tidspunkt indkaldt til en samtale, fordi han havde brugt mobiltelefonen til pri-
vate billetkøb. han sagde, at det troede han, at han måtte. ledelsen sagde, at han kunne sige
op selv, idet han ellers ville blive bortvist. han ville ikke sige op selv, og så blev han bortvist
med det samme.
i dag arbejder han som systemudvikler hos tdc.
han har aldrig overvejet at slukke telefonen, fordi det havde han fået at vide af ledelsen at han
ikke måtte. han deltog ofte i en vagtordning. de var kun 2 i hans afdeling til at dele vagtord-
ningen.
c har forklaret, at hun har været … i sdc siden …. det er ikke en stor …-afdeling. medar-
bejderne er primært it-medarbejdere. hun har ikke været med til selve ansættelsen af sagsøge-
ren, men har skrevet ansættelseskontrakten.
der er ingen, som er forpligtet til at have telefonen åben hele tiden. man har kun pligt til at
have telefonen åben, når man har vagt.
telefonen var ikke en fri telefon. sagsøgeren fik telefonen til, når han skulle have vagt. det
var skattemyndighedernes holdning, at en medarbejder blev beskattet med medieafgift for
3.000 kr. når telefonen kommer udenfor virksomheden er den til brug for arbejdet og kun
arbejdet.
                                                - 3 -
de har ikke skrevet noget om i personalevejledningen, at man ikke måtte benytte telefonen
privat. der er forskel på, om telefonen er brugt i en nødsituation eller generelt. generelt har
virksomheden ikke så mange regler m.v., og meget af det, som er i deres personalehåndbog er
kun vejledning og rådgivning.
de informerede efter bortvisningen i deres personaleblad personalet om sagens eksistens, for
at sikre at medarbejderne vidste, at man ikke måtte benytte telefonen privat.
de satte en grænse for, hvad mobiltelefonen måtte bruges til, men den måtte ikke bruges pri-
vat. man får at vide, når man får telefonen, at det er til arbejdsmæssigt brug. drøftelsen på su
var en helt almindelig drøftelse, og skyldtes, at det var en teknisk mulighed at bruge telefonen
til private formål.
der har været 2 bortvisningssager for år tilbage for snyd med arbejdstidsopgørelserne. hun
har været ansat i 35 år i virksomheden, og der har ikke været andre bortvisningssager.
afdelingschefen i sagsøgerens afdeling undrede sig over det høje telefonbeløb, og derfor tog
afdelingschefen en stikprøveundersøgelse vedrørende sagsageren. vidnet fik specifikationen.
hun gik til direktøren i sdc. direktøren mente, at det kunne være en bortvisningsgrund. de
blev enige om at ringe til fagforeningen. hun kontaktede sin kontaktperson i det fagretlige
system. den pågældende sagde, at virksomheden kunne tilbyde sagsøgeren selv at sige op, så
han kunne få en månedsløn mere. det var af hensyn til sagsøgeren, at de "gav ham mulighe-
den” for selv at sige op. det ville sagsøgeren imidlertid ikke. det var en direktionsbeslutning,
at der skulle ske bortvisning.
der var møde i su om, hvorvidt man skulle lave detaljerede regler for, hvad man måtte og
ikke måtte, da de anså privat brug af mobiltelefonen for at være det samme som at tage af
kassen.
b har forklaret, at han har været ansat i sdc siden 1997. han arbejder med opgavekoordine-
ring. hieraktisk er han på niveau med den stilling, som sagsøgeren havde. han var … i den
periode, som nærværende sag omhandler.
hans afdeling står for at rette fejl i edbsystemerne. alle – bortset fra lederne – har samme
arbejdsvilkår. de har 37 timers arbejdsuge. der er også vagtordning og merarbejde. da det er
drift af edbsystemer, kan man være udsat for atypiske arbejdstider. ad-hocvagter kan fore-
komme i hvert fald 11 gange pr. år, men det kan nemt være flere. han har selv ad-hoc-vagter
4-5 gange om året. badge-vagter er vagter i forbindelse med det daglige arbejde.
det lyder forkert på ham, at sagsøgeren skulle have haft 24-timers ståen-til rådighed. han har
dog ikke konkret positiv viden om sagsøgerens arbejdstider. han kan ikke genkende, at man
måtte bruge arbejdstelefonen privat med beløb op til 3.000 kr. han har selv fået at vide af sin
chef, at man ikke måtte bruge telefonen privat. han ved dog ikke positivt, om sagsøgeren har
fået det at vide fra sin chef.
han deltog i et su-møde den 14. november 2011. de drøftede bortvisningen. dette skyldtes, at
sdc er en værdibaseret virksomhed, og det var en sag, som var lidt speciel, da det var udtryk
for en tilsidesættelse af virksomhedens princip om, at man havde frihed under ansvar. man
var enige om, at der var sket misbrug af telefonen, og at det kunne sammenlignes med at tage
af kassen.
                                                 - 4 -
han var ikke involveret i selve bortvisningssagen, da sådanne varetages af …
man har typisk 30 minutters frokost pr. dag. i den periode tager arbejdsgiveren normalt ikke
kontakt med den ansatte, men da det er betalt frokost, har arbejdstageren i princxippet pligt til
at stå til rådighed også i frokostpausen.
sdc gør meget ud af værdier, og derfor gør man meget ud af at drøfte, hvad det er for vær-
dier, man ønsker, at virksomheden skal repræsentere og have.
den daglige badge-afvikling kører normalt efter kl. 19.30, når pengeinstitutterne lukker. det
kan godt forekomme, at han bliver ringet op på mobiltelefonen under en badgeafvikling,
selvom han ikke havde badge-vagt. hvis man ikke har vagt, må man henvise til sin arbejds-
koordinator for at få oplyst, hvem der havde vagten.
arbejdstelefonerne måtte bruges under vagter. man måtte ikke bruge den privat. de drøftede
indsættelse af en limit – men det var stadigvæk vedrørende arbejdsrelaterede opringning.
parternes synspunkter
sagsøgeren har procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf fremgår
følgende anbringender:
    " hovedanbringender:
    til støtte for den del af påstanden, der vedrører bortvisning og dermed kravet om løn og
    feriepenge i opsigelsesperioden gøres gældende,
    at sagsøgte har bevisbyrden for, at en bortvisning er begrundet i medarbejderens grove
    misligheoldelse af ansættelsesforholdet,
    at sagsøgeren har forstået reglerne om brugen af mobiltelefon således, at han var beret-
    tiget til at bruge telefonen med op til et beløb af 3.000 kr. om året, fordi han blev be-
    skattet af dette beløb,
    at sagsøgte ikke har udleveret nogen vejledning/instruks eller lignende vedrørende bru-
    gen af den udleverede mobiltelefon, og at begrænsninger i brugen af mobilftelefonen
    ikke fremgår af hverken sagsøgerens ansættelseskontrakt eller af personalehåndbogen,
    men
    at sagsøgte - tværtimod - har bekræftet, at man overlod det til medarbejderne selv at
    konkludere, hvordan de ville benytte mobiltelefonen, herunder til at modtage og fore-
    tage arbejdsmæssige opkald, selv om medarbejderne fik udleveret moderne mobiltele-
    foner, som havde en række funktioner, herunder visse betalingsfunktioner,
    at sagsøgte, hvis man var af den opfattelse, at mobiltelefonen ikke måtte benyttes til an-
    det end arbejdsmæssige samtaler, burde og kune have tegnet et sådant abonnement og
    dermed lukket for alle andre tjenester,
                                            - 5 -
at det må komme sagsøgte til skade, at man - som en meget stor virksomhed med detal-
jerede overenskomster og en personalehåndbog, der ikke regulerer brugen af mobiltele-
fon - ikke har meddelt sagsøgeren begrænsninger i brugen af den udleverede mobiltele-
fon,
at sagsøgte ikke har ønsket at fremlægge telefonregninger for de personer, der har
samme telefonordning som sagsøgeren havde, hvorfor det må lægges til grund, at sag-
søgerens kollegaer formentlig også har anvendt de udleverede mobiltelefoner til for-
hold, som er arbejdet uvedkommende,
at det også må lægges til grund, at dette ikke har fået ansættelsesretlige konsekvenser i
form af hverken skriftlig advarsel eller opsigelse - endsige bortvisning, men at denne
sanktion kun er iværksat over for sagsøgeren,
at det af det som bilag g fremlagte samarbejdsudvalgsreferat fremgår, at sagsøgte nu
har sat en "limit på mobiltelefonerne" og der overvejes en spærring således, at mobilte-
lefoner "ikke kan benyttes til brug ved indsamling til nødhjælpmm.", hvilket således in-
dikerer, at mobiltelefonerne også anvendes til ikke arbejdsrelaterede forhold.
at bilag g kan tillægges den værdi, at sagsøgtes ledelse - på et samarbejdsudvalg efter
bortvisningen af sagsøgeren og med støtte fra fællestillidsrepræsentanten og den lokale
tillidsrepræsentant, hvis bistand sagsøgeren ikke havde ønsket - har fået de pågældende
til at legitimere både bortvisningen og det manglende regelsæt om brugen af mobiltele-
foner, idet det allerede er erkendt af sagsøgte,
at sagsøgeren ikke har fået nogen form for hverken mundtlig eller skriftlig instruktion
om brugen af mobiltelefoner,
at sagsøgte derfor må bære risikoen for, at sagsøgeren troede sig berettiget til at benytte
mobiltelefonen også til køb af sms-billet,
at sagsøgte ikke kunne skride til hverken bortvisning eller opsigelse, før der var givet en
advarsel herom,
at brug af mobiltelefonen ikke er den reelle årsag til bortvisningen, som derimod er be-
grundet i sagsøgtes ønske om at komme billigst muligt af med sagsøgeren pga. hans
kritik af og konflitet med lederen,
at sagsøgerens anvendelse af mobiltelefonen ikke indebærer en grov misligholdelse af
ansættelsesforholdet, idet han - som så mange andre - har benyttet mobiltelefonen til
alle de funktioner, der var indeholdt deri, jf. herved også
at sagsøgtes … c har oplyst, at en medarbejders brug af mobiltelefonen fra udlandet
blot udløste et tilbagebetalingskrav,
at sagsøgte … c flere gange har oplyst, at man havde mistet tilliden til sagsøgeren, hvo-
ket alene kan føre til en afskedigelse, og under forudsætning af, at retten måtte anse en
advarsel som ufornøden.
sammenfattende gøres det derfor gældende,
                                             - 6 -
at sagsøgte ikke har løftet bevisbyrden for, at bortvisningen var berettiget som følge af
sagsøgerens grove misligholdelse af ansættelsesforholdet, og at sagsøgeren derfor skal
have løn i opsigelsesperioden.
til støtte for den del af påstanden, som vedrører godtgørelse for usaglig opsigelse, gøres
det gældende,
at ej heller en opsigelse - uden forudgående advarsel - er berettiget henset til sagsøge-
rens ansættelsesforhold, jf. herved særligt at han ifølge medarbejdersamtalen (bilag 5),
blev anset for en meget værdifuld medarbejder, indtil han sent i efteråret 2010 fik en ny
chef, som han havde en række mindre kontroverser med, da han påpegede det kritisable
i at afskedige fastansatte medarbejdere med lang anciennhitet for i stedet at antage kon-
sulenter,
at sagsøgeren aldrig har fået nogen form for advarsler for sit arbejde - eller for brugen af
mobiltelefon, hvorom der ikke er udleveret nogen retningslinjer.
at en afskedigelse ikke kan være sagligt begrundet i forhold, som en medarbejder ikke
har kendt til - endsige er blevet advaret imod, og
at sagsøgeren derfor har ret til den maksimale godtgørelse efter funktionærlovens § 2b.
endeligt og vedrørende den del af påstanden, der vedrører godtgørelse for overtrædelse
af arbejdstidsloven gøres det gældende,
at det er åbenbart og ubestrideligt, jf. (bilga 4), at sagsøgeren har udført arbejde ud over
48 timer pr. uge i en periode på mere end 4 måneder, hvilken indebærer en overtrædelse
af loven, og
at sagsøgte som følge af denne lovstridiige udnyttelse af sagsøgerens arbejdskraft må
betale en godtgørelse, som ifølge praksis bør udgøre et beløb svarende til én måneds
løn.
i forhold til sagsøgtes bemærkninger om, at arbejdstidsdirektivet er implementeret i
overenskomsten, og at spørgsmålet om overtrædelse heraf derfor skal afvises fra dom-
stolene, skal det bemærkes,
at det af retsplejelovens § 351 fremgår, at formalitetsindsigelse, herunder således også
om afvisning/henvisning til voldgift, skal være fremsat i svarskriftet,
at allerede fordi sagsøgte ikke er fremkommet med afvisningspåstanden i svarskriftet,
kan sagen ikke afvises,
at sagsøgeren bestrider yderligere, at bilag h skulle udgøre dokumentation for, at ar-
bejdstidsdirektivet er implementeret i overenskomsten,
at sagsøgte da heller ikke har fremlagt en aftale indgået mellem finansforbundet og fi-
nanssektorens arbejdsgiverforening,
                                             - 7 -
at bilag h blot er arbejdstidsregler således, som sådanne findes i alle overenskomster,
og
at domstolene skal tage stilling til sagsøgerens krav, allerede fordi prosa ikke er part i
overenskomsten mellem finansforbundet og finanssektorens arbejdsgiverforening,
hvorfor prosa ikke har mulighed for hverken at få fortolket indholdet af bilag h eller
at få prøvet medlemmets rettigheder i "det fagretlige system", idet en sådan adgang
alene tilkommer overenskomstparterne.
ad opgørelse af påstanden:
den nedlagte påstand er sammensat af løn i opsigelsesperioden (3 måneder), feriepenge,
godtgørelse for usaglig afskedigelse efter funktionærlovens § 2b svarende til løn m.v. i
3 måneder - men uden feriegodtgørelse, og godtgørelse svarende til én måneds løn for
overtrædelse af arbejdstidsloven.
dette med udgangspunkt i sagsøgerens lønsedler for de sidste 9 måneder før bortvisnin-
gen jf. vedlagte (bilag 1), hvorefter sagsøgerens samlede indtjening for de første 6 må-
neder af 2011 kan opgøres til 517.903 kr., hvortil kommer pension.
den nedlagte påstand består således af følgende poster:
1) løn i opsigelsesperioden
2) feriepenge i opsigelsesperioden
3) godtgørelse efter funktionærlovens § 2b, og
4) godtgørelse efter arbejdstidslovens § 8
de enkelte poster, som indgår i påstanden, kan herefter opgøres som følgende:
1) løn mv. i en opsigelsesperiode på 3 måneder svarende til 86.317 kr. beregnet som
gennemsnitlig løn mv. over de sidste 6 måneder, dvs. med udgangspunkt i 517.903 kr.
jf. (bilga 1, sidste side), svarende til 86.317 kr. pr. måned samt en arbejdsgiverpension
med 5.535 kr. pr. måned, dvs. i alt 91.852 kr. pr. måned inkl. pension. beregnet over en
3 måneders opsigelsesperiode svarer dette til 275.556 kr.
2) hertil kommer feriegodtgørelse med 12½ % beregnet af 86.317 kr., dvs. månedsløn-
nen ekskl. pension og således 258.951 kr. i 3 måneder svarende til 32.368 kr.
3) godtgørelse efter funktionærlovens § 2b beregnet som løn mv. samt arbejdsgiverpen-
sion med ekskl. feriegodtgørelse svarende til 91.852 kr. og beregnet for 3 måneder til
275.556 kr.
4) godtgørelse efter arbejdstidslovens § 8 beregnet som én månedsløn inkl. pension
med ekskl. feriegodtgørelse, dvs. 91.852 kr.
den samlede påstand kan således opgøres som en sammentælling af de ovennævnte po-
ster, dvs. i alt 675.332 kr.
sagsøgte har bestridt opgørelsen af sagsøgerens løn. hertil skal bemærkes, at sagsøge-
ren i en opsigelsesperiode naturligvis skal stilles på samme måde som hvis sagsøgte
havde iagttaget funktionærlovens opsigelsesvarsel og givet sagsøgeren det varsel, han
har krav på. såvel løn i en opsigelsesperiode som løn under ferie og løn under sygdom
                                                 - 8 -
   tillige med fratrædelsesgodtgørelse skal opgøres som en gennemsnitsløn, hvori der ind-
   går såvel pension som faste tillæg mv. "
sagsøgte har procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf fremgår føl-
gende anbringender:
   " det gøres til støtte for sagsøgtes principale påstand om frifindelse i forhold til sagsø-
   gers poster 1-3 gældende,
   at sagsøger har gjort sig skyldig i grov bortvisningsberettigende misligholdelse ved at
   benytte sig af arbejdsmobiltelefonen til betaling af private udgifter, og
   at bortvisningen af sagsøger derfor er berettiget.
   til støtte for sagsøgtes subsidiære påstand om betaling af et af retten fastsat mindre be-
   løb gøres det gældende,
   at en afskedigelse ville have været rimelig, hvilket betyder, at der skal frifindes for kra-
   vet om godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b,
   at kravene skal beregnes i overensstemmelse med det af sagsøger ovenfor om påstands-
   beløbet generelt anførte, samt
   at en eventuel godtgørelse skal fastsættes til et mindre beløb end påstået, dels i konse-
   kvens af sagsøgtes bemærkninger vedrørende påstandsbeløbet generelt, dels i konse-
   kvens af principperne i funktionærlovens § 2b, stk. 2, 2. punktum om fastsættelse af
   godtgørelsens størrelse.
   det gøres til støtte for afvisningspåstanden vedr. sagsøgers påstand 4 gældende, at de
   almindelige domstole ikke har kompetence til at behandle sager om fortolkning af eller
   brud på kollektive overenskomster, jf. arl § 21, nr. 1, jf. § 22, stk. 2, samt arl § 11,
   jf. § 9, idet spørgsmålet herom hører under enten faglig voldgiftsret eller arbejdsretten.
   retsplejelovens § 351 er i den forbindelse uden betydning, idet domstolene ex officeio
   skal afvise sådanne sager.
   sagsøger har i sit påstandsdokument anført, at sagsøgte ikke har fremlagt dokumenta-
   tion for, at arbejdstidsdirektivet er implementeret i den mellem fa og finansforbundet
   indgåede overenskomst. som dokumentation for, at dette er tilfældet, fremlægges som
   bilag j uddrag af parternes overenskomst, side 206 med oversigt over "implementerede
   eu-direktiver". "
rettens begrundelse og afgørelse
ad. bortvisningsberettigelse
retten lægger til grund som ubestridt, at sagsøgeren benyttede den udleverede arbejdsmobil-
telefon til køb af mobilbilletter til privat brug. det fremgår af sagens bilag d, at købene i alt
udgjorde 1.282,40 kr.
                                                - 9 -
sagsøgte udleverede under sagsøgerens ansættelsesforhold mobiltelefonen til sagsøgeren, og
på baggrund af det i sagen foreliggende lægger retten til grund, at der ikke med telefonen
fulgte skriftlige retningslinier for brugen af telefonen, og at det ligefrem var i overensstem-
melse med det sagsøgte selskabs "ånd", at der ikke var skriftlige retningslinier for den slags.
der er ikke af sagsøgte ført det fornødne bevis for, at det konkret for sagsøgeren blev nævnt
ved udleveringen af telefonen, at den ikke måtte benyttes til privat brug.
på ovenstående baggrund finder retten, at der ikke er grundlag for en antagelse om, at sagsø-
geren groft har misligholdt sit ansættelsesforhold, hvorfor bortvisningen af sagsøgeren var
uberettiget.
ad. berettigelse til afskedigelse
det fremgår af sagsøgerens forklaring, at man var tilfreds med hans arbejdsindsats. dette er
ikke bestridt af sagsøgte. retten finder på baggrund af det i sagen foreliggende, at der ikke
med telefonen fulgte skriftlige retningslinier for brugen af telefonen, og at det ligefrem var i
overensstemmelse med det sagsøgte selskabs "ånd", at der ikke var skriftlige retningslinier for
den slags. der er ikke af sagsøgte ført det fornødne bevis for, at det konkret for sagsøgeren
blev nævnt ved udleveringen af telefonen, at den ikke måtte benyttes til privat brug. herefter,
og da det efter bevisførelsen må lægges til grund, at der ikke blev givet sagsøgeren en advar-
sel, ville en opsigelse af sagsøgeren ikke have været rimelig.
ad. den beløbsmæssige opgørelse af sagsøgerens krav
sagsøgerens post 1: løn i opsigelsesperioden
det fremgår af sagens bilag 2, at sagsøgeren blev ansat hos sagsøgte ved ansættelseskontrakt
af 26. august 2008. sagsøgeren har derfor som følge af den uberettigede bortvisning krav på
løn i 3 måneder.
af sagens bilag 1 fremgår, at der i første halvår af 2011 var lønindtægt (am-grundlag) på
517.903,74 kr., og at arbejdsgiverens pensionsbidrag udgjorde 33.036,42 kr. am-grundlaget
med tillæg af arbejdsgiverens pensionsbidrag udgjorde derfor i den nævnte periode pr. måned
91.823 kr.
sagsøgerens krav på løn i opsigelsesperioden på 3 måneder udgør derfor 275.470 kr.
sagsøgerens post 2: feriepenge i opsigelsesperioden
sagsøgeren har ret til feriepenge i den 3 måneders periode. retten finder, at beløbet udgør
32.368 kr. retten har herved lagt vægt på, at feriepengene beregnes med 12½ procent af
86.317 kr., hvilket er månedslønnen excl. arbejdsgiverens pensionsbidrag.
sagsøgerens post 3: godtgørelse efter funktionærlovens § 2b
det følger af funktionærlovens § 2b, at hvis opsigelse af en funktionær, som har været uaf-
brudt beskæftiget i den pågældende virksomhed i mindst 1 år før opsigelsen, ikke kan anses
for rimeligt begrundet i funktionærens eller virksomhedens forhold, skal arbejdsgiveren ud-
rede en godtgørelse. godtgørelsens størrelse fastsættes under hensyn til funktionærens an-
                                              - 10 -
sættelsestid og sagens omstændigheder i øvrigt, men kan ikke overstige halvdelen af funktio-
nærens løn for en periode svarende til halvdelen af opsigelsesvarslet.
sagsøgerens godtgørelse efter funktionærlovens § 2b udgør derfor 1½ måneds løn. da må-
nedslønnen incl. arbejdsgiverpensionsbidrag gennemsnitligt - jf. ovenfor - er beregnet til
91.823 kr., har sagsøgeren krav på en godtgørelse efter funktionærlovens § 2b på 137.734 kr.
sagsøgerens påstand vedrørende posterne 1-3 tages således til følge med i alt 445.572 kr.
sagsøgerens post 4: arbejdstidslovens § 8
borgerlige retssager behandles i 1. instans ved byret, medmindre andet er bestemt i denne
eller anden lov, jf. retsplejelovens § 224. retten påser af egen drift, at den har saglig kompe-
tence til at behandle sagen, henholdsvis alle de rejste krav, jf. retsplejelovens § 232.
da sagsøgerens post 4 er et spørgsmål om fortolkning eller brud på en kollektiv overens-
komst, har retten ikke saglig kompetence til at behandle sagen vedrørede dette punkt, jf. lov
om arbejdsretten og faglige voldgifter § 11.
retten afviser derfor sagen vedrørende den del af sagsøgerens påstand som udgøres af post 4.
samlet tages sagsøgerens påstand (posterne 1-3) således til følge, men med et samlet beløb på
445.572 kr.
sagsomkostninger
sagsøgte betaler sagsomkostninger til sagsøgeren som nedenfor bestemt med 81.520 kr. af
sagsomkostningerne udgør de 16.520 kr. den retsafgift, som sagsøgeren har indbetalt, og de
65.000 kr. udgør sagsøgerens rimelige udgifter til advokatbistand. retten har ved fastsættel-
sen af de rimelige udgifter til advokatbistand lagt vægt på blandt andet sagens omfang, ka-
rakter og udfald.
thi kendes for ret:
sagsøgte, skandinavisk data center a/s, betaler inden 14 dage til sagsøger, a, 583.308 kr.
med procesrenter fra sagens anlæg den 26. oktober 2011.
sagen afvises for så vidt angår sagsøgerens post 4 om godtgørelse efter arbejdstidsloven.
sagsøgte, skandinavisk data center a/s, betaler inden 14 dage til sagsøger, a, sagsomkost-
ninger med 81.520 kr.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt tirsdag den 12. november 2013
sag 142/2013
jens skytte
(advokat bjarne henriksen)
mod
tinglysningsretten
i tidligere instanser er truffet afgørelse af tinglysningsretten den 13. november 2012 og afsagt
kendelse af vestre landsrets 7. afdeling den 12. februar 2013.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, thomas rørdam, jens peter
christensen, henrik waaben og kurt rasmussen.
påstande
kærende, jens skytte, har påstået tinglysningsbegæringen fremmet.
indkærede, tinglysningsretten, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
jens skytte erhvervede ejendommen danstrupvej 8, 8860 ulstrup, matr.nr. 10 s m.fl., hvor-
slev by, hvorslev, på tvangsauktion den 7. december 2011. på ejendommen var tinglyst et
ejerpantebrev på 5 mio. kr., og på tvangsauktionen opnåedes ikke dækning til den prioritets-
plads, der var besat med ejerpantebrevet. det fremgår af tingbogen, at ejerpantebrevet er over-
ført fra gammelt system og konverteret til et digitalt pantebrev.
jens skytte begærede ikke ejerpantebrevet slettet i forbindelse med udstedelse af auktions-
skøde, men anmeldte i stedet debitorskifte, således at han begærede sig registreret som debitor
                                                 - 2 -
og kreditor på ejerpantebrevet. anmodningen om debitor-/kreditorskiftet var alene underskre-
vet af jens skytte.
tinglysningsretten afviste den 13. november 2012 anmeldelsen med den begrundelse, at den
ikke var underskrevet af en berettiget.
jens skytte kærede afgørelsen til vestre landsret, som den 12. februar 2013 stadfæstede
tinglysningsrettens afgørelse.
sagen er med procesbevillingsnævnets tilladelse indbragt for højesteret af jens skytte.
anbringender
jens skytte har anført, at tinglysningsretten ikke har hjemmel til at afvise begæringen. når
han som auktionskøber med hjemmel i retsplejelovens § 581, stk. 1, kan få ejerpantebrevet
slettet, kan han også som det mindre i det mere få ejerpantebrevet tiltransporteret. det kræver
kun hans egen underskrift.
tinglysningsretten har under henvisning til højesterets afgørelse i ufr 2012.2935 anført, at
der ikke kan ske tinglysning, da jens skytte ikke har fået ejerpantebrevet tiltransporteret.
højesterets afgørelse af 12. juni 2012 (ufr 2012.2935)
i sagen havde et ejerpantebrev ikke opnået dækning på tvangsauktion. den nye ejer fik ejer-
pantebrevet tiltransporteret af den tidligere ejer og begærede tinglysning af transport og debi-
torskifte. i højesterets præmisser hedder det:
       ”et ejerpantebrev, hvor en ejendoms ejer giver sig selv pant i ejendommen for et be-
       stemt beløb, er ikke i sig selv bærer af en fordring, men giver ejendommens ejer mulig-
       hed for at stille panteretten ifølge ejerpantebrevet til sikkerhed for gæld til en kreditor.
       ved salg af en fast ejendom kan ejerpantebrevet overdrages til den nye ejer af ejen-
       dommen, og den nye ejer kan få denne overdragelse tinglyst, såfremt den nye ejer ind-
       træder som både debitor og kreditor ifølge pantebrevet.
       opnår et ejerpantebrev ikke dækning på tvangsauktion, er panteretten for krav mod
       ejendommens hidtidige ejer ophørt. det er kun den nye ejer, der efter retsplejelovens §
       581, stk. 1, kan forlange pantebrevet slettet på baggrund af auktionen. den nye ejer kan
       imidlertid også undlade at forlange ejerpantebrevet slettet af tingbogen og i stedet få
                                               - 3 -
       ejerpantebrevet tiltransporteret. højesteret finder, at der ikke er noget til hinder for, at
       den nye ejer af ejendommen lader transporten tinglyse og anvender ejerpantebrevet som
       grundlag for pantsætning.”
højesterets begrundelse og resultat
opnår et ejerpantebrev i fast ejendom ikke dækning på tvangsauktion, kan den nye ejer over-
tage og genanvende ejerpantebrevet og dermed også den tinglysningsafgift, der er betalt for
tinglysningen af ejerpantebrevet, jf. herved højesterets afgørelse i ufr 2012.2935. i den sag
var ejerpantebrevet tiltransporteret køber af den tidligere ejer.
ved en tvangsauktion mister den hidtidige ejer rettighederne over ejendommen. de pantha-
vere, der ikke opnår dækning på tvangsauktion, mister panteretten i ejendommen. når der er
tale om et ejerpantebrev, hvor ejendommens ejer giver sig selv pant i ejendommen for et be-
stemt beløb, er der som anført i landsrettens dissens efter en tvangsauktion ikke andre end den
nye ejer af ejendommen, der er berettiget. auktionskøberen kan derfor få tinglyst debitor-
skifte på ejerpantebrevet uden den tidligere ejers underskrift.
højesteret tager herefter jens skyttes påstand til følge.
                                        thi bestemmes:
tinglysningsrettens afgørelse ophæves, og sagen hjemvises til fortsat behandling ved
tinglysningsretten.
i kæremålsomkostninger skal tinglysningsretten betale 5.000 kr. til jens skytte. beløbet skal
betales inden 14 dage efter denne højesteretskendelses afsigelse og forrentes efter rentelovens
§ 8 a.
kæreafgiften for landsret og højesteret tilbagebetales til jens skytte.