text:
                                              dom
afsagt den 29. januar 2015 af østre landsrets 3. afdeling
(landsdommerne henrik bitsch, mikael sjöberg og pernille corfitsen (kst.)).
3. afd. nr. b-3362-13:
advokat
a
(advokat bjarne becher jensen)
mod
advokatnævnet
(advokat martin simonsen)
denne sag, der er anlagt ved retten i lyngby (bs 150-1423/2013) den 15. august 2013, er
ved kendelse af 24. oktober 2013 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af rets-
plejelovens § 226, stk. 1.
sagen drejer sig om, hvorvidt advokat a, y advokatpartnerselskab, har tilsidesat god advo-
katskik jf. retsplejelovens § 126, stk. 1, ved at have påtaget sig at repræsentere xs familie-
fond i en retssag mod fondens tidligere bestyrelsesmedlemmer, h, c og p.
påstande
sagsøgeren, advokat a, har nedlagt følgende påstande:
principalt: advokatnævnets kendelse af 17. juli 2013 i sag nr. 2012-1666 ophæves.
subsidiært: advokatnævnets kendelse af 17. juli 2013 i sag nr. 2012-1666 ændres således, at
sagsøgeren frifindes for sanktion.
                                                - 2 -
mere subsidiært: advokatnævnets kendelse af 17. juli 2013 i sag nr. 2012-1666 ændres såle-
des, at sagsøger tildeles en irettesættelse eller subsidiært idømmes en mindre bøde end 10.000
kr.
sagsøgte, advokatnævnet, har påstået advokatnævnets kendelse af 17. juli 2013 i sag nr.
2012-1666 stadfæstet.
sagsfremstilling
med henblik på bistand til en vedtægtsændring rettede daværende bestyrelsesformand for xs
familiefond, h, i oktober 2010 henvendelse til advokat i, der på daværende tidspunkt var
partner i y advokatpartnerselskab. advokat i bad i den anledning sin kollega i y
advokatpartnerselskab, advokat b, om hjælp til vedtægtsændringen.
sideløbende hermed havde nogle efterkommere af x rettet henvendelse til civilstyrelsen og
rejst indsigelser mod bestyrelsens dispositioner på fondens vegne. disse henvendelser med-
førte, at civilstyrelsen ved brev af 18. oktober 2010 anmodede h, c og j om en nærmere
redegørelse for flere af fondens forhold og dispositioner.
af civilstyrelsens brev fremgår bl.a.:
       ”civilstyrelsen har modtaget to e – mails af henholdsvis 23. og 24. september
       2010, hvori f på vegne af sin mor d, sin moster e samt sin datter g rejser en
       række problemstillinger vedrørende bestyrelsen af ovennævnte fond. derud-
       over har civilstyrelsen modtaget e – mail af 30. september 2010 fra d hvori
       der ligeledes rejses en række spørgsmål.
       .....
       f anfører, at bestyrelsesmedlem c forfordeler sine søskende groft, og at fon-
       den siden cs ældste datter fyldte 16 år, har uddelt legatportioner til cs, ps og
       es børn.
       det anføres endvidere i e - mail af 24. september 2010 samt i e – mail af 30.
       september 2010, at fonden ejer adskillige luksusvillaer i udlandet, samt at
       villaerne bl.a. er anvendt af dem og bestyrelsesmedlem c.
       .....
       civilstyrelsen skal henlede opmærksomheden på § 43 i erhvervsfondsloven,
       hvoraf fremgår, at en fonds bestyrelse ikke kan tillægge stiftere, bestyrelses-
       medlemmer, revisorer, direktører, eller personer, der indtager en ledende
                                              - 3 -
       stilling i fonden, andre ydelser end et vederlag, som ikke må overstige, hvad
       der anses for sædvanligt efter hvervets art og arbejdets omfang.
       civilstyrelsen skal ligeledes henlede bestyrelsens opmærksomhed på, at det
       følger af § 20 i erhvervsfondsloven, at et bestyrelsesmedlem eller en direktør
       ikke må deltage i behandlingen af spørgsmål om aftaler mellem fonden og
       den pågældende selv eller om aftaler mellem fonden og tredjemand, hvis den
       pågældende deri har en væsentlig interesse, der kan være stridende mod fon-
       dens.
       .....
h bad tillige advokat i om bistand til at besvare denne henvendelse, hvorefter h, advo-
kat i, advokat b og advokatfuldmægtig ... holdt et møde den 1. november 2010.
ved brev af 4. november 2010 rettede civilstyrelsen på ny henvendelse til h, c og j
med henvisning til, at styrelsen havde modtaget en e – mail af samme dato fra d, der
rejste indsigelse mod et tidligere salg af aktier tilhørende fonden til c.
den 6. november 2010 fremsendte h til bl.a. advokat i en redegørelse vedrørende xs
familiefond. af redegørelsen fremgår bl.a.:
       ” for mere end 25 år siden stiftede x en familiefond, idet han indskød 30.000
       kr. formålet har ændret sig gennem xs levetid, idet det indledningsvis var
       hans ønske, at å a/s – dengang ... a/s – efter xs død skulle ejes af familie-
       fonden. i den efterfølgende periode gav x fonden som gave en del af aktierne
       i ... a/s. nogle år før sin død ændrede x sit testamente og indsatte c og p
       som arvinger til den resterende aktiebeholdning . . .
       .....
       nogle år efter xs død – omkring 2000 – var der enighed mellem bestyrelsen i
       å a/s og xs familefond om, at det ville være fornuftigt at søge fondens ak-
       tier afhændet til de to hovedaktionærer.
       advokat ... anmodede på fondens vegne civilstyrelsen om tilladelse til over-
       dragelsen, men det kom her frem, at den vedtægt, der var gældende for fon-
       den ikke indeholdt kravet om erhvervelse af aktier i ... a/s og aktierne blev
       herefter solgt til c og p til den vurdering, som revisionsfirmaet z havde ud-
       arbejdet. ”
       ...
af mail af 7. november 2010 fra advokat b til h og ... under emnet: ”xs familiefond ”
fremgår blandt andet:
                                             - 4 -
      ”kære h og ...,
      som aftalt med min kollega i har mit kontor påtaget sig at repræsentere xs
      familiefond vedrørende de spørgsmål, som er rejst af civilstyrelsen, samt
      relaterede spørgsmål.
      i fortsættelse af telefonsamtale tidligere på dagen med ... følger hermed en
      kombineret opsummering af det materiale, som vi aftalte så vidt muligt skal
      findes frem i morgen, suppleret i ganske væsentligt omfang med mere detal-
      jerede ønsker til materialet samt i et vist omfang ønsker til materiale om helt
      andre forhold, end dem vi drøftede under telefonsamtalen:
      …”
i mailen oplister advokat b 17 punkter samt underpunkter omhandlende det øn-
skede materiale, hvilket blandt andet omfatter kopi af vedtægter, nuværende og
tidligere gældende forretningsorden, referater fra alle fondsbestyrelsesmøder, revi-
sionsprotokollater fra 1999 og frem, oversigt over nuværende, tidligere, direkte og
indirekte af fonden ejede selskaber, oversigt over samtlige uddelinger siden 1. ja-
nuar 2006, og en oversigt over samtlige uddelinger til stifters efterkommere.
det ønskede materiale omfatter endvidere information over alle direkte, indirekte,
nuværende og tidligere af fonden ejede ejendomme samt oplysninger om hvorfor
ejendommene blev købt, hvem der købte ejendommene, hvem der benyttede ejen-
dommene, salgspriser, hvem der besluttede salg, lejepriser, fastsættelse af lejeni-
veau, biler og andre værdifulde genstande, som evt. mod betaling stod til rådighed
for brugere af ejendommene, retningslinjer for hvem, der kunne benytte ejendom-
mene, og hvem der faktisk benyttede ejendommene og betaling af vederlag herfor,
samt hvorledes oplysninger om principperne for anvendelse og vilkår herfor er
kommunikeret til de potentielle brugere.
materialet omfatter samtidig oplysninger vedrørende overdragelse af aktier i 2000,
herunder aftalens bilag, skriftlig rådgivning fra de involverede rådgivere, andet
skriftligt materiale som kunne belyse omstændighederne og bevæggrundene for
overdragelsen, herunder fastsættelse af prisen samt skriftligt materiale, der belyser
overvejelserne, som personsammenfaldet i køber og sælgers ledelsesorganer gav
anledning til.
                                            - 5 -
endelig ønskes materiale om administration af fondens formue, salget af ... ejen-
domme aps og kommunikation med stifters efterkommere.
advokat b fremsendte den 15. november 2010 på vegne xs familiefond en rede-
gørelse til civilstyrelsen. af redegørelsen fremgår blandt andet:
      ”…
      redegørelsen i dette brev er baseret på samtaler med bl.a. fondsbestyrelsens
      medlemmer samt stikprøvevis gennemgang af materiale, som fondsbestyrel-
      sen har stillet til rådighed.
      …
      5.       konklusion vedrørende fondens uddelinger
      som nævnt under pkt. 2, har fondens bestyrelse foretaget uddelinger i strid
      med lov om erhvervsdrivende fonde § 43. disse uddelinger er som nævnt
      blevet tilbageført.
      det er sammenfattende min vurdering, at fondsbestyrelsen ikke er forpligtet
      til at opfylde de ønsker til uddelinger, som er kommet til udtryk i de henven-
      delser til civilstyrelsen, som styrelsens breve af 18. oktober og 4. november
      2010 refererer til.
      …”
ved mail af 15. november 2010 til h, c og j samt cc ..., .., ... og i sendte advokat
b til modtagernes orientering kopi af brevet til civilstyrelsen. det fremgår
endvidere af mailen:
      ”…
      jeg skal dog i den forbindelse understrege, at det er jer som fondens besty-
      relse, som har ansvaret for at fortolke fondens formålsbestemmelse. hvis i
      som bestyrelse finder, at månedlige legater til stifters efterkommere er et
      støtteværdigt formål, kan i efter min vurdering fortsætte med disse uddelin-
      ger. jeg vil dog anbefale, at fondsbestyrelsen i givet fald før det klart for de
      begunstigede, at spørgsmålet om de månedlige udbetalinger tages op hvert år
      af fondsbestyrelsen, og at fondsbestyrelsen kan vælge at stoppe uddelingen af
      månedlige legater.
      …”
                                               - 6 -
i løbet af december 2010 blev advokat b og hans kolleger opmærksomme på, at et eventuelt
erstatningskrav fra fonden mod visse bestyrelsesmedlemmer muligt ville blive forældet ved
udgangen af december. dette førte til, at han anmodede disse om at underskrive en suspensi-
onserklæring, jf. redegørelsen i nævnskendelsen nedenfor.
den 13. januar 2012 udtog advokat a stævning mod bl.a. et antal tidligere bestyrelsesmed-
lemmer jf. ligeledes nedenfor. påstandene under sagen omfatter bl.a. betaling af 250 millioner
kr.
ved brev af 1. maj 2012 indgav advokat m på vegne c, p og h en adfærdsklage over advokat
a til advokatnævnet. det anføres i klagen blandt andet, at klagerne finder, at det er i strid
med god advokatskik, at advokat a repræsenterer xs familiefond i en sag, som fonden har
anlagt mod klagerne, der tidligere har været medlemmer af fondens bestyrelse. til støtte her-
for anføres navnlig, at y advokatpartnerselskab dels tidligere har bistået klagerne og dels har
modtaget fortrolige oplysninger fra disse vedrørende forhold, der skal behandles under retssa-
gen.
advokatnævnet pålagde ved kendelse af 17. juli 2013 advokat a en bøde på 10.000 kr. for at
have tilsidesat god advokatskik. af kendelsen fremgår:
      ”sagsfremstilling:
      p var bestyrelsesmedlem i xs familiefond fra 13. december 1997 til 19. januar
      2009. c var medlem af bestyrelsen fra 7. juli 1993 til 20. juni 2011, og h var
      medlem af bestyrelsen fra 27. april 1988 til 20. juni 2011.
      i oktober 2010 bestod bestyrelsen af c, h og cs datter, j, der var indtrådt i stedet
      for p.
      h, der var bestyrelsesformand, rettede den 12. oktober 2010 henvendelse til advo-
      kat i fra y advokatpartnerselskab med henblik på bistand til en ændring af fon-
      dens vedtægt. advokat i har under sagen redegjort for, at han i en årrække havde
      haft kontakt til både h og c såvel fagligt som privat.
      umiddelbart efter hs henvendelse vedrørende vedtægtsændring bad civilstyrelsen
      ved brev af 18. oktober 2010 til h om bemærkninger til en række af bestyrelsens
      dispositioner, idet der blev rejst spørgsmål om, hvorvidt dispositionerne var i strid
      med fondslovgivningen. der blev sendt en kopi af brevet til c og j.
      h sendte ved e-mail af 20. oktober 2010 civilstyrelsens brev til advokat i og an-
      førte i den forbindelse bl.a. følgende:
                                           - 7 -
        ”[…]
        jeg vil tro, at det rigtigste vil være, at du nærlæser fundats og klager, og
        så tager vi to et kort møde, og indkalder derefter c til en afsluttende drøf-
        telse og godkendelse af svaret til civilstyrelsen.
        […]”
det blev herefter aftalt, at der skulle afholdes møde den 1. november 2010 med
deltagelse af h, advokat i og advokat b, der var kollega til advokat i, samt møde
den 12. november 2010 hvor også c og j skulle deltage.
i brev af 4. november 2010 bad civilstyrelsen om bemærkninger til yderligere di-
spositioner fra fondsbestyrelsens side. dette brev blev også sendt til h med kopi
til c og j.
efter mødet den 1. november 2010 skrev advokat b bl.a. følgende i en e-mail af 7.
november 2010 til h:
        ”[…]
        som aftalt med min kollega i har mit kontor påtaget sig at repræsentere
        xs familiefond vedrørende de spørgsmål, som er rejst af civilstyrelsen,
        samt relaterede spørgsmål.
        […].”
i e-mailen bad advokat b desuden om en lang række oplysninger samt kopi af
materiale i sagen.
i e-mail af 14. november 2010 til h, c og j fremsendte advokat b et udkast til be-
svarelse af brevene fra civilstyrelsen. af e-mailen fremgik bl.a. følgende:
        ”[…]
        for god ordens skyld bekræftes, at vores opdrag er at repræsentere fon-
        den og således alene er at vurdere de rejste emner ud fra fondens interes-
        ser. vi har således ikke lagt vægt på fondsbestyrelsesmedlemmernes indi-
        viduelle interesser.
        […].”
i brev af 15. november 2010 fremsendte advokat b en delvis besvarelse af civil-
styrelsens breve af 18. oktober og 4. november 2010. det fremgik, at besvarelsen
vedrørte fondens uddelinger i perioden 2006-2009, og at der ville blive sendt en
redegørelse om de øvrige forhold senest den 3. december 2010.
af besvarelsen fremgik, at fondsbestyrelsen havde foretaget uddelinger i strid
med lov om erhvervsdrivende fonde § 43, idet der var udbetalt legater til c, p og
                                           - 8 -
j, mens de var medlemmer af fondsbestyrelsen, ligesom der var sket uddeling til j,
før hun indtrådte i bestyrelsen, men mens hun var under 18 år og boede hos sin far
c. det fremgik, at legaterne udbetalt i strid med erhvervsfondslovens § 43 var
blevet tilbagebetalt til fonden.
ved e-mail af 24. november 2010 til c, h og j meddelte advokatfuldmægtig ... på
vegne af advokat b, at man ønskede uddybende samtaler med dem, og der blev i
den forbindelse opregnet en række spørgsmål, som man ønskede besvaret.
i december 2010 blev der rejst spørgsmål om mulig forældelse pr. 1. januar 2011
af fondens eventuelle erstatningskrav imod bestyrelsesmedlemmerne i anledning
af en del af de omtvistede dispositioner. advokat b foreslog i den forbindelse an-
giveligt, at h, c og j underskrev en suspensionsaftale.
i den forbindelse skrev h bl.a. følgende i en e-mail af 25. december 2010 til ad-
vokat b:
         ”[…]
         et forhold står jeg uforstående overfor. jeg kan halt forstå, at de involve-
         rede selskaber og institutioner underskriver, men hvis jeg var rådgiver –
         hvilket du i sagens natur ikke kan være – så ville jeg anbefale c, p og j at
         afstå fra at underskrive personligt. vil du uddybe, hvorfor du finder den
         personlige udsættelse nødvendigt og særligt hvad en undladelse af denne
         del vil medføre. jeg vil stærkt anbefale j og p at søge advokatbistand til
         dette forhold.
         […].”
e-mailen blev sendt cc. til bl.a. c, j og p.
i e-mail af 27. december 2010 til h redegjorde advokat b nærmere for baggrun-
den for forslaget om suspensionserklæringen. af e-mailen, der blev sendt cc. til
bl.a. c, j og p, fremgår desuden bl.a. følgende:
         ”[…]
         som tidligere tilkendegivet finder jeg det hensigtsmæssigt, at de enkelte
         fondsbestyrelsesmedlemmer søger selvstændig juridisk rådgivning i rela-
         tion til den enkeltes retsstilling, og jeg står naturligvis til rådighed for en
         nærmere drøftelse af de her behandlede emner både med de involverede
         parter og med de advokater, som fondsbestyrelsens medlemmer og p
         måtte ønske at konsultere.
         […].”
i e-mail af 28. december 2010 til advokat i skrev h bl.a. følgende:
         ”[…]
                                         - 9 -
        i fortsættelse af vores telefonsamtaler i går vil jeg for god ordens skyld
        præcisere, at det x familiefond har anmodet advokatfirmaet y om, er at
        besvare ovennævnte skrivelse [civilstyrelsens skrivelse af 4. november
        2010] i overensstemmelse med teksten, som er ’civilstyrelsen skal anmode
        om bestyrelsens bemærkninger til det anførte om fondens salg af aktier til
        c…’.
        […]
        jeg er videre blevet manuduceret om, at der ikke repræsentationsmæssig
        for en advokat kan finde en opdeling sted mellem fonden som institution
        og dens bestyrelse. enten repræsenterer man hele institutionen, eller også
        finder man som advokat, at man ikke kan identificere sig med bestyrelsen,
        og så må man lægge sagen fra sig. derfor er det helt afgørende for besty-
        relsen, at såvel advokatfirmaet y som konkret b erklære at kunne og ville
        repræsentere fondens bestyrelse, og forsvarer dennes handlinger i den
        svar, der skal afgives overfor civilstyrelsen.
        […].”
e-mailen blev sendt cc. til c og j.
advokat i besvarede e-mailen den 29. december 2010 kl. 10.52, idet svaret også
blev sendt til c, j og advokat b. af e-mailen fremgik bl.a. følgende:
        ”[…]
        tak for en god drøftelse i aftes.
        da fondsbestyrelsen anmodede y om at besvare henvendelserne af hhv.
        18. oktober og 4. november 2010 fra civilstyrelsen, blev det præcise-
        ret/aftalt, at y repræsenterede fonden. dette fremgår bl.a. af mail af 14.
        november 2010 fra b til fondsbestyrelsen, som var vedhæftet udkast til
        svar til civilstyrelsen. i mailen er anført, at ’..vores opdrag er at repræ-
        sentere fonden og således alene er at vurdere de rejste emner ud fra fon-
        dens interesse. vi har således ikke lagt vægt på fondsbestyrelsesmedlem-
        mernes individuelle interesser.’
        fondsbestyrelsen som organ er naturligvis en integreret og uadskillelig
        del af den juridiske person fonden, og ys repræsentation af (institutionen)
        fonden betyder derfor, at vi tillige vurderer, hvorledes fondsbestyrelsen
        ifølge lovgivningen mv. skal agere. dette er kommet til udtryk ved f.eks. at
        anbefale indgåelsen af suspensionsaftalen og udarbejdelen af den første
        redegørelse til civilstyrelsen.
        som drøftet flere gange kan de individuelle bestyrelsesmedlemmer have
        interesser som ikke er sammenfaldende med fondens interesser (hvilket
        kan afspejles i den måde, som fondsbestyrelsen som organ bør agere).
        dette er baggrunden for, at vi har opfordret fondsbestyrelsens medlemmer
        til at søge selvstændig rådgivning hos egen advokat, hvilket foreløbigt har
        medført, at c har engageret q, og du har talt med advokat ....
                                         - 10 -
         vi har i forløbet flere gange modtaget instruktion om, at bliver vi bekendt
         med forhold, som ikke er håndteret korrekt, så ønsker fondsbestyrelsen at
         modtage orientering herom, og det har bl.a. været fremme i pressen, at en
         uvildig advokatundersøgelse er blevet igangsat. de forskellige skridt i sa-
         gen er i øvrigt blevet drøftet med fondsbestyrelsens medlemmer på mødet
         og telefonkonferencer m.v.
         […].”
angiveligt blev der umiddelbart herefter afholdt et møde med deltagelse af advo-
kat b, advokat i, advokat … (q), advokat ... (q) og advokat ... (… i/s). advokat
... og advokat ... repræsenterede efter det oplyste (i hvert fald) c, og advokat ...
blev involveret i sagen, fordi han havde rådgivet fondsbestyrelsen omkring nogle
af de omtvistede dispositioner, nemlig en række aktieoverdragelser i 2000.
h videresendte den 29. december 2010 kl. 12:08 advokat is e-mail af samme dato
til advokat …, og h skrev i den forbindelse følgende:
         ”kære ...
         denne mail til orientering. det er første gang jeg er orienteret om, at ad-
         vokatfirmaet y har modtaget et opdrag direkte fra civilstyrelsen.
         hvis det forholder sig sådan, så må det være klart, at advokatfirmaet y
         ikke kan forestå opgaven med at svare på bestyrelsens vegne.
         bestyrelsen har, som anført alene anmodet y om at svare på fondsbesty-
         relsens vegne.
         vil du give fondbestyrelsen din opfattelse af dette forhold.
         […].”
e-mailen blev sendt cc. til c og advokat i.
advokat i skrev herefter samme dag kl. 15.37 følgende i en e-mail til h og advo-
kat …:
         ”[…]
         vi (y) har aldrig fået opdrag eller instrukser fra civilstyrelsen. jeg ved
         ikke hvorfra du kan udlede det af mit svar til dig. vores opdragsgiver er –
         udelukkende – fonden v/fondsbestyrelsen.
         […].”
den 29. december 2010 kl. 15:58 skrev advokat b desuden følgende i en e-mail til
fondens revisor ...:
         ”[…]
                                         - 11 -
         som omtalt er mit kontor blevet anmodet om at bistå xs familiefond (...)
         og dens bestyrelse med en redegørelse til civilstyrelsen vedrørende bl.a.
         aktieoverdragelserne i 2000.
         […].”
h skrev herefter i e-mail af 30. december 2010 kl. 00.29 bl.a. følgende som svar
til advokat i:
         ”[…]
         det fremgår klart af din mail. du fastholder anbefalingen af at under-
         skrive en suspensionserklæring, hvilket alene er et forhold en modpart an-
         befaler.
         det har jeg fået bekræftet af advokat ... og efterfølgende af advokat … jeg
         eftersender … mail til din personlige og fortrolige orientering.
         […].”
h skrev samme dag kl. 8.37 en e-mail til advokat b, hvori han videresendte den
tidligere fremsendte e-mail af 28. december 2010 til advokat i. af e-mailen frem-
gik bl.a. følgende:
         ”[…]
         nedenfor er min opsummering af det mandat, som jeg har givet jer i min
         egenskab af formand for fonden. jeg gik ud fra, at ... havde delagtiggjort
         dig i mailen inden mødet i går med advokat…. det ligger vel allerede ad-
         vokatorisk at du også må vejlede bestyrelsen om forhold i øvrigt, som du
         finder relevant, og det har vi mundtligt bekræftet. denne del af mandatet
         indebærer ikke, at du kan delagtiggøre civilstyrelsen i forhold udenfor
         civilstyrelsens spørgsmål uden forinden af drøfte det med bestyrelsen. det
         er derfor også magtpåliggende, at der indgås en klar aftale om evt. su-
         spension, og at alle involverede advokater går ind for den valgte model.
         som foreslået aftaler vi dette forhold yderligere på vort telefonmøde kl.
         0900.
         […].”
der blev samme dag afholdt et telefonmøde, hvor det bl.a. blev aftalt at indgive
stævning mod z, der havde været involveret i aktieoverdragelsen i 2000. fonden
var i forbindelse med denne retssag repræsenteret af advokat i, og h, p og c, der
var medsagsøgere, var repræsenteret af advokat .... sagen blev efter det oplyste
efterfølgende hævet.
advokat b fremsendte den 30. december 2010 kl. 17.49 en ”opsummering” af be-
slutningerne truffet i løbet af dagen (den 30. december). af opsummeringen frem-
gik følgende om opdraget i sagen:
                                         - 12 -
         ”[…]
         jeg har forstået fondsbestyrelsen således, at y fortsætter arbejdet med un-
         dersøgelsen af de forhold, som civilstyrelsen har anmodet om en redegø-
         relse for, samt af andre forhold som fondsbestyrelsen måtte anmode om. i
         det omfang vi bliver opmærksom på forhold, som det er relevant for
         fondsbestyrelsen at være opmærksom på, vil vi orientere fondsbestyrelsen
         herom.
         vi repræsenterer fortsat alene fondens interesser. da fondsbestyrelsen er
         en integreret det af fonden, vil vi også rådgive fondsbestyrelsen om tiltag,
         som fondsbestyrelsen bør iværksætte på fondens vegne, og om den måde
         hvorpå fondsbestyrelsens medlemmer bør agere i deres egenskab af
         fondsbestyrelsesmedlemmer. dog må de individuelle medlemmer af fonds-
         bestyrelsen i relation til forhold, hvor medlemmets private interesse kan
         være stridende mod fondens interesser, søge selvstændig advokatbistand,
         som det allerede er sket.”
advokat b sendte ved brev af 31. januar 2011 en redegørelse til civilstyrelsen om
de forhold, hvorom der var rejst spørgsmål ved brevene af 18. oktober og 4. no-
vember 2011, herunder særligt aktiesalget i 2000. civilstyrelsen foretog angiveligt
på baggrund af redegørelsen en høring af z, og advokat b fremkom ved brev af
26. april 2011 på fondsbestyrelsens vegne med bemærkninger til zs redegørelse
om aktieoverdragelsen.
j var den 12. april 2011 udtrådt af bestyrelsen, og advokat i var indtrådt som ny
bestyrelsesformand i stedet for h, der herefter var menigt bestyrelsesmedlem.
desuden indtrådte l i bestyrelsen den 27. april 2011.
i breve af 30. maj 2011 til c og h meddelte civilstyrelsen, at man på baggrund af
redegørelserne af 15. november 2010 og 31. januar 2011 agtede at afsætte dem
som medlemmer af bestyrelsen. civilstyrelsen lagde i den forbindelse bl.a. vægt
på uddelingerne, der var sket i strid med erhvervsfondslovens § 43, og på at der i
en række tilfælde i forbindelse med beslutninger om transaktioner mellem fonden
og selskaber ejet eller kontrolleret af bestyrelsesmedlemmer havde forekommet
inhabilitet, ligesom det ikke var godtgjort, at transaktionerne var gennemført til
markedsvilkår.
den 20. juni 2011 udtrådte c og h af fondens bestyrelse, og den 5. juli 2011 ind-
trådte ... og ... i bestyrelsen.
fondsbestyrelsen, der nu bestod af advokat i, l, ... og ..., var den 15. august 2011
til møde med civilstyrelsen. på mødet deltog også advokat b og advokatfuld-
mægtig ...
den 17. august 2011 udtrådte advokat i og l af fondsbestyrelsen.
h henviste i e-mail af 4. september 2011 til advokat i til, at han var kommet i be-
siddelse af civilstyrelsens akter i sagen, og han understregede på den baggrund
                                           - 13 -
bl.a., at mødet den 15. august 2011 var kommet i stand på opfordring fra fondsbe-
styrelsen. af e-mailen fremgår desuden bl.a. følgende:
          ”[…]
          i afsnit 5 oplyser i, at årsagen til mødet er, at man i … bestyrelsen arbej-
          der på at belyse nogle af de spørgsmål om muligt erstatningsansvar, som
          civilstyrelsen har rejst i agterskrivelsen vedrørende h og c. særligt
          nævnte i, at man var ved at undersøge transaktionerne vedrørende salg af
          aktier i 2000 samt fondens samhandel med å-koncernen i forbindelse med
          …-ejendomme. i oplyste endvidere, at bestyrelsen havde set på udlejnin-
          gen af de fritidsejendomme, som lå i et af fondens datterselskaber’.
          jeg agter at oplyse civilstyrelsen om, at sådanne undersøgelser er sket
          uden at c, p eller jeg er blevet hørt. jeg agter endvidere at oplyse civil-
          styrelsen om, at i har undladt i forbindelse med hans oplysninger om re-
          lationerne til c, at oplyse civilstyrelsen om, at han gennem invitation fra
          c har opholdt sig gentagne gange i et af de omhandlede fritidshuse, vel
          vidende at det var ... fondsejede huse, og at c var vært.
          som nævnt kommer det helt bag på mig, at den advokat, som jeg person-
          ligt har antaget til at bistå den daværende bestyrelse i ... i sagen overfor
          civilstyrelsen nu er tilstede i et møde – sammen med sin advokatfuldmæg-
          tig – og i et ærinde, som består i at anklage den daværende bestyrelse
          yderligere. jeg citerer fra notatet fra civilstyrelsen, hvor b uopfordret et
          citeret for følgende: ’b oplyste endvidere, at man var blevet opmærksom
          på, at der var ydet p et ulovligt aktionærlån fra et af fondens datterselska-
          ber, …’ dels er udsagnet stærkt misvisende. b vælger med det oplyste, at
          give indtryk af, at forholdet er ham bekendt af nyere dato, og undlader
          helt at gøre civilstyrelsen opmærksom på – hvilket er af afgørende betyd-
          ning – at han har kendt til forholdet i mere end et halvt år, og han har væ-
          ret rådgiver vedrørende afvikling af lånet. dels er oplysningen en særde-
          les grov advokatmæssig tilsidesættelse af de advokatmæssige etiske regler.
          uagtet bs abnorme indledende opfattelse af, at han til trods for, at jeg
          som hvervgiver fastlægger, hvem der er klient, så mente, at han som advo-
          kat kunne repræsentere en juridisk enhed. jeg gjorde ved flere lejligheder
          opmærksom på, at b alene repræsenterede den fondsbestyrelse, som var
          under anklage.
          […].”
advokat i videresendte e-mailen til advokat b, der i e-mail af 20. september 2011
henviste til, at han og advokat i løbende havde understreget, at y repræsenterede
fonden og dens bestyrelse og ikke bestyrelsesmedlemmernes individuelle interes-
ser.
i e-mail af 20. september 2011 skrev h bl.a. følgende til advokat b:
          ”[…]
                                         - 14 -
        jeg har ved adskillige lejligheder understreget, at henvendelsen til y kom
        fra c og mig idet, det var os, som civilstyrelsen havde tilskrevet. du un-
        derstreger selv i det af mig med gult markerede felt, det som jeg har hæv-
        det, og også blev rådgivet om, at der kan ikke ske en ubetinget adskillelse
        mellem fonden som juridisk person, og de fysiske personer, som udgør
        fondens bestyrelse.
        når jeg skrev til ..., så var det ikke fordi jeg har intention om at gå yderli-
        gere ind i denne problematik, men jeg blev stærkt indigneret over at fon-
        dens advokat oplyser civilstyrelsen om et nyt forhold, som ikke har været
        til behandling hos civilstyrelsen tidligere. jeg vil være taknemmelig for,
        om du ville orientere mig om, hvorfor du fandt anledning til at bringe
        dette emne på banen under et møde, som blev hold af helt andre årsager.
        […].”
advokat b skrev i e-mail af 20. september 2011 bl.a. følgende:
        ”[…]
        jeg går ud fra, at du tænker på min oplysning under mødet med fonds-
        myndigheden vedrørende det ulovlige aktionærlån. min oplysning var af-
        stedkommet af, at fondsmyndigheden havde tilkendegivet, at man forven-
        tede orientering, hvis der forelå andre forhold. for god ordens skyld kan
        jeg til din orientering oplyse, at jeg under mødet også orienterede om, at
        lånet var etableret efter rådgivning fra en advokat, og at lånet var tilba-
        gebetalt.
        […].”
den 13. januar 2012 udtog xs familiefond repræsenteret af a stævning mod bl.a.
c, p og h med påstand om erstatning for fondens tab i forbindelse med de dispo-
sitioner fra fondsbestyrelsens side, som sagen i civilstyrelsen også havde om-
handlet.
parternes påstande og anbringender:
klager:
advokat m har på vegne af c, p og h påstået, at advokat a har tilsidesat god ad-
vokatskik ved at påtage sig at repræsentere xs familiefond i forbindelse retssagen
mod c, p og h.
advokat m har til støtte herfor gjort gældende, at c, p og h i forbindelse med den
sag, der verserede på baggrund af civilstyrelsens henvendelser af 18. oktober og
4. november 2010, afgav fortrolige oplysninger til advokater fra y advokatpart-
nerselskab som de ikke ville have givet, hvis de havde vidst, at en advokat fra
samme firma senere skulle repræsentere fonden i en sag mod dem.
advokat m har desuden gjort gældende, at en advokat i sagens natur ikke kan
modtage oplysninger fra en juridisk person uden, at der nødvendigvis er fysiske
                                        - 15 -
personer, der handler på den juridiske persons vegne og forsyner advokaten med
de oplysninger, som advokaten skal anvende ved sin repræsentation. det kan der-
for ikke være i overensstemmelse med god advokatskik, at advokaten – under
henvisning til at han ikke repræsenterer de enkelte bestyrelsesmedlemmer – efter-
følgende benytter de oplysninger, som bestyrelsesmedlemmerne har givet ham
som led opfyldelsen af deres pligter som bestyrelsesmedlem, mod de personerne
selv. personer, der agerer på vegne af en juridisk person og i den egenskab giver
oplysninger til en advokat, skal kunne gøre det uden risiko for, at advokaten bru-
ger oplysningerne mod personerne selv – ellers vil en advokat, der repræsenterer
en juridisk person, ikke kunne komme i besiddelse af de oplysninger, der er nød-
vendige til varetagelse af den juridiske persons interesser.
advokat m har desuden anført, at også advokat is venskab med h og c samt ad-
vokat is medlemskab af bestyrelsen i xs familiefond kan have medført, at y ad-
vokatpartnerselskab, og dermed advokat ..., har modtaget fortrolige oplysninger,
der nu kan få betydning i forbindelse med retssagen, og at venskabet i sig selv er
til hinder for, at y advokatpartnerselskab kan repræsentere fonden i en sag mod
bestyrelsen.
advokat m har desuden gjort gældende, at advokater fra y advokatpartnersel-
skab tidligere har repræsenteret både fonden, fondsbestyrelsen og de enkelte be-
styrelsesmedlemmer i forbindelse med sagen rejst af civilstyrelsen, idet advokat i
og efterfølgende advokat b blev antaget til at besvare henvendelser fra civilsty-
relsen, som var sendt direkte til de enkelte medlemmer af fondsbestyrelsen. de
enkelte bestyrelsesmedlemmer har således været af den opfattelse, at advokat b
repræsenterede dem i sagen rejst af civilstyrelsen, og bestyrelsesmedlemmerne
handlede i overensstemmelse med denne opfattelse.
indklagede:
advokat n har på vegne af advokat a påstået frifindelse og har til støtte herfor
gjort gældende, at de involverede advokater fra y advokatpartnerselskab hele ti-
den har repræsenteret fonden og dens bestyrelse, men ikke de enkelte bestyrel-
sesmedlemmer, hvilket der løbende er gjort opmærksom på, uden at bestyrelses-
medlemmerne af den grund afbrød samarbejdet. bestyrelsesmedlemmerne er i den
forbindelse også blev rådgivet om at antage individuel advokathjælp, hvilket de i
et vidt omfang også har gjort.
advokat n har desuden anført, at c, p og h, da de afgav oplysninger til advokat
as kolleger fra y advokatpartnerselskab, var klar over, at man repræsenterede
fonden og ikke de individuelle bestyrelsesmedlemmer, ligesom bestyrelsesmed-
lemmerne var klar over, at der på baggrund af sagen kunne blive tale om at rejse
krav mod bestyrelsesmedlemmer.
advokat a har endvidere anført, at c, p og h som bestyrelsesmedlemmer havde
pligt til at afgive oplysninger i sagen over for fondsmyndighederne.
endelig har advokat n anført, at y advokatpartnerselskab burde betragtes som
rette indklagede, idet det alene skyldes en processuel disposition, at sagsanlægget
er sket i advokat as navn.
                                         - 16 -
advokatnævnets behandling:
sagen har været behandlet på et møde i advokatnævnet med deltagelse af 10
medlemmer.
nævnets afgørelse og begrundelse:
spørgsmålet i sagen er, om advokat a har handlet i strid med god advokatskik ved
at påtage sig at repræsentere xs familiefond i sagen mod de tidligere bestyrel-
sesmedlemmer. sagen er derfor behandlet som en klage over advokat a og ikke
som en klage over y advokatpartnerselskab som sådan.
det følger af retsplejelovens § 126, stk. 1, at en advokat skal udvise en adfærd,
der stemmer med god advokatskik.
8 medlemmer udtaler:
h rettede den 12. oktober 2010 henvendelse til advokat i med anmodning om bi-
stand til at få gennemført en ændring af fondens vedtægt, og efterfølgende rettede
han den 20. oktober 2010 henvendelse til advokat i med henblik på bistand til be-
svarelse af brev af 18. oktober 2010 fra civilstyrelsen. sagen blev herefter over-
draget til advokat b.
disse medlemmer lægger til grund, at h rettede henvendelse til advokat i på fon-
dens vegne i egenskab af formand for fondsbestyrelsen, således at advokat b blev
antaget af fondsbestyrelsen til at yde fonden bistand.
ved e-mail af 14. november 2010 til h, c og j gjorde advokat b – samtidig med
at han fremsendte udkast til besvarelsen af civilstyrelsens henvendelser til fonden
– første gang opmærksom på, at man fra y advokatpartnerselskabs side opfattede
opdraget sådan, at man repræsenterede fonden og ikke de enkelte bestyrelses-
medlemmer.
disse medlemmer finder, at den nævnte bemærkning i e-mailen af 14. november
2010 sammenholdt med indholdet af besvarelsen til civilstyrelsen må ses som
udtryk for, at advokat b i hvert fald fra dette tidspunkt var klar over, at der i den
konkrete situation bestod et modsætningsforhold mellem på den ene side fonden
og fondsbestyrelsens interesser og på den anden side de enkelte bestyrelsesmed-
lemmers interesser, hvorfor advokat b, da han fortsatte sagen med fondsbestyrel-
sen som opdragsgiver, tilkendegav, at han var og anså sig for at være i en situa-
tion, hvor hans opdragsgiver var inhabil i relation til at instruere ham om sagen.
disse medlemmer finder derfor, at advokat b ved at fortsætte sagen med fondsbe-
styrelsen som opdragsgiver afskar sig selv og sine kolleger hos y advokatpart-
nerskab, herunder advokat a, fra senere at repræsentere fonden imod de enkelte
bestyrelsesmedlemmer personligt.
disse medlemmer finder herefter, at advokat a ved at påtage sig at repræsentere
fonden i sagen mod de enkelte bestyrelsesmedlemmer, har tilsidesat god advokat-
skik, jf. retsplejelovens § 126, stk. 1, hvorfor han i medfør af retsplejelovens §
147 c, stk. 1, bør pålægges en bøde på 10.000 kr.
2 medlemmer udtaler:
                                         - 17 -
allerede ved modtagelsen af civilstyrelsens skrivelse af 18. november 2010 måtte
klagerne i deres egenskab af professionelle bestyrelsesmedlemmer, hvoraf én
havde advokatbestalling, være klar over, at en besvarelse af henvendelsen nød-
vendigvis måtte medføre undersøgelser af fondsbestyrelsens beslutninger, og at
der i den forbindelse måtte foretages vurderinger af lovligheden af de trufne di-
spositioner både set i forhold til vedtægtsbestemmelserne og til fondslovgivningen
i almindelighed.
det må have stået klagerne klart, at muligheden for, at der i den forbindelse kunne
blive tale om erstatningsansvar, var nærliggende.
det må ligeledes have stået klagerne klart, at y advokatpartnerselskab enten
måtte vælge at varetage klagernes personlige interesser eller fondens interesser.
civilstyrelsens skrivelse af 4. november 2010 accentuerede denne problemstilling.
den 6. november 2010 tilkendegav y advokatpartnerselskab ved advokat i i in-
tern e-mail, at han havde talt med h, og at denne var indforstået med at y advo-
katpartnerselskab alene repræsenterer fonden. i e-mail af 7. november 2010 an-
førtes udtrykkeligt, at opdraget vedrørte repræsentationen af xs familiefond.
af internt notat vedrørende et møde den 12. november 2010 blev der på ny refere-
ret til den omstændighed, at y advokatpartnerselskab ikke kunne råd-
give/varetage det enkelte bestyrelsesmedlems interesser.
i e-mail af 14. november 2010 blev det på ny bekræftet, at opdraget alene var at
repræsentere fonden.
i den efterfølgende tid blev der koblet en række advokater på sagskomplekset, di-
rekte engageret af det enkelte bestyrelsesmedlem.
i e-mail af 30. december 2010 kl. 17.39 konkluderede y advokatpartnerselskab
ved advokat b følgende:
         ”jeg har forstået fondsbestyrelsen således, at y fortsætter arbejdet med
         undersøgelsen af de forhold, som civilstyrelsen har anmodet om en rede-
         gørelse for, samt af andre forhold som fondsbestyrelsen måtte anmode om.
         i det omfang vi bliver opmærksom på forhold, som det er relevant for
         fondsbestyrelsen at være opmærksom på, vil vi orientere fondsbestyrelsen
         herom.
         vi repræsenterer fortsat alene fondens interesser. da fondsbestyrelsen er
         en integreret del af fonden, vil vi også rådgive fondsbestyrelsen om de til-
         tag, som fondsbestyrelsen bør iværksætte på fondens vegne, og om den
         måde hvorpå fondsbestyrelsens medlemmer bør agere i deres egenskab af
         fondsbestyrelsesmedlemmer. dog må de individuelle medlemmer af fonds-
         bestyrelsen i relation til forhold, hvor medlemmets private interesser kan
         være stridende mod fondens interesser, søge selvstændig advokatbistand,
         som det allerede er sket.”
                                              - 18 -
      da det således fra første færd har været klart for klagerne, at y advokatpartner-
      selskab alene varetog fondens interesser, ligesom klagerne antog egen advokat,
      stemmer disse medlemmer af nævnet for en frifindelse af indklagede.
      som følge af udfaldet af stemmeafgivningen pålægger advokatnævnet herefter i
      medfør af retsplejelovens § 147 c, stk. 1, advokat a en bøde på 10.000 kr.
      advokat a kan indbringe afgørelse for retten inden 4 uger efter modtagelsen af
      kendelsen, jf. retsplejeloves § 147 d.
      herefter bestemmes:
      advokat a pålægges en bøde på 10.000 kr.”
forklaringer
advokat a har forklaret blandt andet, at han har arbejdet i y advokatpartnerselskab i 18 år.
han var forinden ansat 3 år hos kommunernes landsforening. han kom ind i sagen, da hans
kollega, b, bad ham om det. b var involveret i overvejelserne om anlæggelse af sagen, og der
var en forventning om, at sagen kunne trække ud i flere år. forinden sagen blev anlagt, havde
han et enkelt møde med fondsbestyrelsen, hvor de accepterede, at det var ham, der skulle føre
sagen.
han var bekendt med det forudgående sagsforløb, og han var i besiddelse af alt sagsmaterialet
- hvilket omfattede et utal af mapper - herunder de interne notater. der var ingen restriktioner,
og han havde sat sig ind i materialet.
advokat b har forklaret blandt andet, at han er partner hos y advokatpartnerselskab, hvor
han har arbejdet siden 1997. forinden var han fuldmægtig i erhvervs- og selskabsstyrelsen.
han beskæftiger sig primært med selskabsret, fondsret og børsret.
i oktober 2010 blev han kontaktet af sin kollega, advokat i, der havde behov for bistand til en
sag om vedtægtsændringer for fonden. i nævnte ikke, hvilken fond, der var tale om. efterføl-
gende blev han spurgt om, hvorvidt han kunne deltage i et møde med fondsbestyrelsesfor-
manden, h, da civilstyrelsens havde bedt bestyrelsesformanden om en redegørelse om for-
skellige forhold i fonden. foruden ham deltog h, advokat i og advokatfuldmægtig … i mødet.
på mødet redegjorde h blandet andet for fondens historie og etablering samt om fondens
ejendomme og uddelinger af legater, hvilket var nogle af de områder, som civilstyrelsen øn-
                                                - 19 -
skede belyst. h redegjorde endvidere for uddeling af legater til bestyrelsesmedlemmerne j og
c, herunder at uddelingerne var sket efter råd fra revisor, da revisor var af den opfattelse, at
der var pligt til også at uddele legater til bestyrelsesmedlemmer. på dette møde orienterede
han h om, at uddelingerne til bestyrelsesmedlemmerne - efter hans vurdering - var i strid med
erhvervsfondsloven. der blev ikke på dette møde indgået aftale om, at han skulle repræsen-
tere fonden.
efter mødet gik de i gang med at indhente materiale til brug for besvarelsen af civilstyrelsens
henvendelse. da det andet brev af 4. november 2010 fra civilstyrelsen blev modtaget, betød
det yderligere og grundigere undersøgelser. det var oplagt, at såfremt der viste sig at være
problemer i relation til salget af aktierne i 2000, ville y ikke kunne repræsentere både fonden
og de enkelte bestyrelsesmedlemmerne, hvilket han drøftede indgående med h. han vejledte
ikke bestyrelsesmedlemmerne direkte om de mulige konsekvenser af undersøgelserne, men
set i lyset af, at han flere gange klart havde givet udtryk for, at han repræsenterede fonden, var
det ret evident, at det materiale, som de indhentede til brug for besvarelsen af civilstyrelsens
henvendelse, kunne få konsekvenser for bestyrelsesmedlemmerne.
advokatfuldmægtig … og han selv udarbejdede en liste over det materiale, som de fandt nød-
vendigt til brug for sagen, og de gennemgik å a/s´ arkiv i horsens. de havde i den forbin-
delse et møde med ... den 9. november 2010, hvor ... allerede havde fundet rigtig mange do-
kumenter og meget materiale frem til brug for sagen. han diskuterede endvidere de ulovlige
uddelinger med ... og c, hvor de drøftede hvilke ulovlige uddelinger, der var tale om, og han
tilkendegav, at det var hans klare opfattelse, at der skulle ske tilbagebetaling af beløbene. c
oplyste i den anledning, at der var ydet et lån til hans bror, p, og de drøftede, hvorvidt der var
tale om et ulovligt aktionærlån. i forbindelse med drøftelserne tilkendegav han utvetydigt, at
han repræsenterede fonden og ikke de enkelte bestyrelsesmedlemmer. han afviste at bistå
med at finde en løsning på tilbagebetaling af lånet, og han anbefalede således c at kontakte en
advokat. i november 2010 havde han endvidere møder med de enkelte bestyrelsesmedlemmer
om sagen, hvor … udfærdigede interne referater af møderne.
han har udarbejdet referatet fra mødet den 12. november 2010. på det tidspunkt var det indly-
sende, at en række af de forhold, som civilstyrelsen havde spurgt ind til, kunne betyde, at
bestyrelsesmedlemmerne kunne have modsat rettede interesser i forhold til fonden, hvorfor
                                               - 20 -
han klart gjorde bestyrelsen opmærksom på, at de hver især måtte søge advokatbistand. h
erklærede sig enig i denne adskillelse.
herefter udarbejdede han en redegørelse til civilstyrelsen, der blandt andet omhandlede fon-
dens uddelingspraksis, herunder lovligheden heraf, samt tilbagebetaling. der herskede ikke
megen tvivl om, at der var tale om ulovlige uddelinger. i mail af 14. november 2010 gentog
han, at han alene repræsenterede fonden, hvilket ikke gav anledning til bemærkninger.
i forbindelse med et telefonmøde den 30. november 2010 med fondens bestyrelse redegjorde
han blandt andet for sine overvejelser om aktieoverdragelsen, herunder inhabilitet og eventu-
elt erstatningsansvar. c oplyste hertil, at idet advokat ... havde forestået sagsbehandlingen af
aktieoverdragelsen, var de ude over problematikken med habilitet, og det blev aftalt, at han
skulle kontakte ... for en nærmere drøftelse herom. de aftalte endvidere, at han skulle drøfte
sagen med civilstyrelsen. allerede under dette møde oplyste han om muligheden for, at der
kunne anlægges en sag om erstatningsansvar for bestyrelsesmedlemmerne.
under et efterfølgende møde med civilstyrelsen den 2. december 2010 blandt andet om ka-
rakteren af den ønskede dokumentation for aktieoverdragelsen i 2000, tilkendegav civilsty-
relsen, at der ville blive set med kritiske øjne på spørgsmålet om habilitet. under mødet an-
søgte han mundtligt om aktindsigt, og det er hans opfattelse, at han ikke fik aktindsigt i hs
private forhold, da han netop var fondens advokat. i forlængelse af mødet i civilstyrelsen og
et efterfølgende møde i fondsbestyrelsen, opsummerede han i mail af 3. december 2010 til
fondsbestyrelsen sagens forløb og hans fremtidige opgaver i relation hertil. den 6. eller 7.
december 2010 blev han kontaktet af c, der oplyste, at han nu havde behov for advokatbi-
stand og bad ham om at anvise en advokat, hvilket han gjorde.
der var en del aktivitet i sagen over jul og nytår 2010, hvor de blandt andet drøftede indgåelse
af en suspensionsaftale. h stillede i den anledning spørgsmålstegn ved opdraget og ys habili-
tet i sagen. han overvejede ikke at udtræde af sagen på dette tidspunkt, da det efter hans op-
fattelse ville efterlade fonden i et ”retstomt rum”, og fonden i givet fald i princippet skulle
starte forfra med undersøgelserne. c udtrykte i øvrigt ikke bekymring herom. bestyrelses-
medlemmerne havde ikke nødvendigvis sammenfaldende interesser i den anledning, f.eks. var
j ikke involveret i aktieoverdragelsen i 2000.
                                              - 21 -
revisonsfirmaet z blev involveret i sagen, da civilstyrelsen bad z om en udtalelse vedrø-
rende aktieoverdragelsen. bestyrelsesmedlemmernes holdning var generelt, at z var garant
for, at aktierne var overdraget til en korrekt pris.
efter civilstyrelsens brev af 30. maj 2011 havde han ikke megen kontakt til c og h, men han
er bekendt med, at i havde kontakt til dem. han udførte alt juridisk arbejde for den nye besty-
relse, og han var også med i beslutningen om at udtage stævning mod tidligere medlemmer af
bestyrelsen.
vidnet i har forklaret blandt andet, at han har været advokat siden 1989. han stoppede som
partner i y advokatpartnerselskab den 1. maj 2014 og er nu selvstændig advokat. han kendte
c via h. y udførte ikke noget arbejde for familiefonden forinden dette forløb. i oktober 2010
henvendte h sig til ham angående en ændring af fondens vedtægter, og h kontaktede ham
igen umiddelbart efter, at h havde modtaget brevet af 18. oktober 2010 fra civilstyrelsen.
han bad b om bistand til sagen, hvorefter de tre holdt et møde - formentlig den 1. november
2010. de drøftede, hvad der skulle ske, og b gjorde meget ud af, at alt skulle frem, så de
kunne besvare henvendelsen fra civilstyrelsen bedst muligt. b gjorde det endvidere meget
klart, at han repræsenterede fonden, og at bestyrelsesmedlemmerne i givet fald selv skulle
kontakte en advokat. han havde selv en drøftelse med h om, at y alene kunne repræsentere
fonden. referatet fra mødet den 12. november 2010 stemmer overens med det, han erindrer
passerede under mødet.
han var ikke direkte involveret i selve sagsbehandlingen angående besvarelsen af henvendel-
sen fra civilstyrelsen. han læste ikke redegørelsen og skulle ikke godkende denne. han er
bekendt med, at b og ... var i horsens. han talte lidt med h i november 2010 - men ikke om
noget i relation til sagen. drøftelserne angående varetagelse af interesser og suspensionsafta-
len var han ikke direkte involveret i, men han drøftede kort problematikken angående suspen-
sion med h.
de drøftede civilstyrelsens brev af 30. maj 2011 indgående, og som følge heraf udtrådte c og
h af bestyrelsen, og der skulle findes to nye bestyrelsesmedlemmer. b anbefalede ..., og l
kendte ..., som var forhenværende dommer.
                                              - 22 -
h blev meget vred over et brev fra b, hvori der blev taget forbehold for at gøre et erstatnings-
ansvar gældende. han var vidende om brevet, men ordlyden var ikke stemt af med ham. han
udtrådte af bestyrelsen i midten af august 2011 på samme tid som l navnlig som følge af, at
de under et møde med civilstyrelsen blandt andet blev bedt om at redegøre for deres interne
relationer. både han og l havde relationer til h, hvorefter de valgte at udtræde af bestyrelsen.
vidnet … har forklaret blandt andet, at han var ansat hos y advokatpartnerselskab som ad-
vokatfuldmægtig under advokat b fra august 2010 til oktober 2011. han arbejder nu i finans-
tilsynet.
han deltog i mødet den 1. november 2010 med advokat i, b og h. de drøftede blandt andet
civilstyrelsens henvendelse om uddeling af legater, herunder uddelingen til bestyrelsesmed-
lemmer og revisors rolle heri. det blev aftalt, at y skulle bistå med besvarelse af henvendel-
sen til civilstyrelsen. han erindrer ikke, om de drøftede, hvem y i givet fald skulle repræ-
sentere, eller om y alene skulle repræsentere fonden.
de drøftede hvilket materiale, de havde behov for til besvarelse af henvendelsen fra civilsty-
relsen. de tog til horsens for at gennemgå alt materiale angående fonden på å a/s´ arkiv.
under forløbet talte de primært med .... de hilste på c og p, men han drøftede ikke sagen med
dem. han var ikke involveret i drøftelser om, hvem de repræsenterede. han var klar over, at i
havde drøftelser med h om sagen. der var tydeligvis en eller anden diskussion om deres re-
præsentation, men det var nok mere et spørgsmål om personlighed. han oplevede, at h ud-
trykte frustration, hvis de stillede spørgsmål om noget, som h fandt evident.
vidnet ... har forklaret blandt andet, at han har været partner hos q siden 2008. han blev in-
volveret i sagen den 7. december 2010, hvor c kontaktede ham. det drejede sig om problemer
med en aktieoverdragelse i 2000. b havde foretaget forudgående undersøgelser, hvor det blev
klart, at der kunne være modsætningsforhold mellem bestyrelsen og fonden, hvorfor b kon-
taktede ham med henblik på at repræsentere blandt andet c. i forbindelse med indgivelse af
stævningen mod z var hans klienter c og dennes selskaber. c havde en interesse i at dele den
rådgivning, som han modtog, med den øvrige bestyrelse. c skiftede advokat i september
                                               - 23 -
2011, og han har ikke siden haft noget at gøre med sagen. han har dog repræsenteret p i en
sag mod en tidligere rådgiver.
vidnet ... har forklaret blandt andet, at han er tidligere dommer og retspræsident. han blev
ringet op af l, der oplyste, at de havde brug for to bestyrelsesmedlemmer til xs familiefond.
han kender l, der havde været dommerfuldmægtig ved hans embede i en kort periode, inden
hun blev ansat ved århus kommune. han havde intet forudgående kendskab til fonden eller
bestyrelsesmedlemmerne. fonden var nødlidende, og han blev gjort bekendt med de alvorlige
agterskrivelser fra civilstyrelsen. det var en stor opgave at rydde op i fonden. der var blandt
andet problemer angående en aktieoverdragelse i 2000 samt fondens ejendomme, og de var
nødsaget til at inddrage fondsmyndighederne i arbejdet. fonden brugte på daværende tids-
punkt b som juridisk rådgiver. han deltog i mødet den 5. juli 2011, hvor b redegjorde for
sagen. under mødet blev det drøftet, hvorvidt de fortsat kunne benytte y som advokat. under
denne drøftelse forlod b og i mødet. han og l blev enige om, at det var rettest fortsat at be-
nytte y som rådgiver.
den 5. august 2011 var de til møde i civilstyrelsen, hvor de drøftede, om dette var en opgave,
som bestyrelsen kunne løfte, og der blev spurgt meget ind til de personlige relationer i besty-
relsen. det blev gjort helt klart, at såfremt bestyrelsen skulle klare arbejdet alene, skulle be-
styrelsen bestå af medlemmer uden personlige relationer til de tidligere medlemmer af besty-
relsen. l og i tog konsekvensen heraf og udtrådte af bestyrelsen. ... indtrådte herefter i besty-
relsen.
selve sagsanlægget mod flere af de tidligere bestyrelsesmedlemmer blev drøftet i løbet af ef-
teråret 2011, og de startede med at udarbejde et skønstema med henblik på at fastlægge vær-
dien af de overdragne aktier.
b og han havde møde med civilstyrelsen den 22. december 2011, hvor civilstyrelsen gav
udtryk for, at de stadigvæk så med stor alvor på sagen, og granskning blev bragt på banen.
civilstyrelsen kunne imidlertid godt se, at bestyrelsen var dybt nede i sagens materie og ar-
bejdede hårdt på at rydde op. spørgsmålet om politianmeldelse blev tillige drøftet. de fik op-
fattelsen af, at det mente civilstyrelsen var en god idé, og at det skulle være bestyrelsen, der
skulle indgive anmeldelsen.
                                               - 24 -
i løbet af julen og nytåret 2011 bad de y om at udarbejde en stævning, og han havde en drøf-
telse med advokat a vedrørende udformningen heraf. stævningen blev indgivet den 13. ja-
nuar 2012, og der blev samtidig rettet henvendelse til politiet blandt andet angående overtræ-
delse af fondsloven. så vidt han husker, fik de en meddelelse om, at politiet ikke ville fore-
tage sig yderligere, efter der var sendt et par bødeforlæg til blandt andet c og måske nok også
til h for ulovlig uddeling af legater. han mener, at bøderne blev vedtaget. som han erindrer
det, fik fonden ikke en bøde.
vidnet h har forklaret, at han kom ind i fondens bestyrelse i 1990. han havde forinden vare-
taget fondens juridiske anliggender. brevet fra civilstyrelsen af 18. oktober 2010 var adresse-
ret til ham. han drøftede brevet med sin gode ven, advokat i, og han var til møde med i og
advokat ... om uddeling af legater. han orienterede ... om, hvorledes uddelingen af legater
skete, hvilket ... erklærede sig tilfreds med, men ... nævnte i den anledning, at vedtægterne
ikke var ført á jour. han bad derfor i om at bistå ham med en opdatering af vedtægterne. han
havde forinden talt med c og j herom, og han havde fået deres accept.
anmodningen til y gik ud på, at y skulle bistå med en besvarelse af civilstyrelsen henven-
delse. han var da ikke opmærksom på reglerne om, at man ikke måtte uddele legater til besty-
relsesmedlemmer. da det andet brev fra civilstyrelsen blev modtaget, var der enighed i besty-
relsen om, at der skulle ske en samlet besvarelse af brevene. han erindrede ikke helt, hvorle-
des aktieoverdragelsen i 2000 var sket, men advokat ... havde brugt ca. to år herpå, blandt
andet fordi der var usikkerhed om, hvilke vedtægter, der var gældende for fonden, idet den
tidligere administrator, ..., havde ændret disse flere gange.
han erindrer ikke konkret, hvad de drøftede på mødet den 1. november 2010. efter anmod-
ning fra i sendte han ved mail af 6. november 2010 et notat om familiefonden, som han
utvivlsomt har udarbejdet. på det tidspunkt var han helt overbevist om, at i repræsenterede
fonden i overensstemmelse med anmodningen.
den 12. november 2010 deltog han i et møde i århus med i, advokat b, c og j. som han er-
indrer det, var repræsentationen ikke noget, de drøftede. han kan huske, at han har modtaget
mailen af 14. november 2010 fra b, hvilket var en af den slags mails, som han ”fór i blækhu-
                                              - 25 -
set af”, og han drøftede det med i. det kom ”ud af det blå”, at b pludselig mente, at der skulle
underskrives en suspensionserklæring. han ved ikke hvorfor, men det havde måske noget
med aktieoverdragelsen at gøre. han skrev til b, at det ikke var noget, man anbefalede klien-
ter. han erindrer ikke, at han har modtaget kopi af mails fra advokat ... til c. i forbindelse
med suspensionsaftalerne søgte han ikke egentlig juridisk bistand, men han drøftede dette
med sin tidligere studiekammerat, advokat ..., der dels anbefalede ham ikke at skrive under og
dels oplyste ham om, at det normalt var modparten, der foreslog en suspensionsaftale.
han og ... brugte en del tid på at finde materiale frem til bs undersøgelser. i perioden fra ...
fratrådte som administrator, og indtil z indtrådte som administrator, har ... nok været ad hoc
administrator.
han prioriterede ikke repræsentationsproblematikken fra starten, da han var sikker på, at det
havde i helt styr på. han er ikke bekendt med mailen af 6. november 2010 fra i til b og ... i
december 2010 opstod den meget mærkelige opfattelse fra b om, at denne alene repræsente-
rede fonden, hvilket han indgående drøftede med i. han er således meget uforstående overfor
mailen af 6. november 2010, idet i klart havde tilkendegivet overfor ham, at man ikke på den
måde kunne adskille fonden og dens bestyrelsesmedlemmer. det fik han bekræftet af ..., hvil-
ket beroligede ham. han erindrer ikke telefonmødet af 30. november 2010.
bs mail af 27. december 2010 gav ham ikke anledning til at søge advokatbistand. det stod
ham klart, at der kunne være en interessekonflikt mellem fonden og bestyrelsen, hvorfor han
den 28. december 2010 skrev til i, at hvis i ikke tillige repræsenterede ham, måtte i udtræde af
sagen, hvortil i i mail af 29. december 2010 svarede, at han repræsenterede ham. han erindrer
ikke telefonmødet den 30. december 2010. det er hans opfattelse, at jim ønskebjerg i op-
summerende mail af 30. december 2010 tilkendegav, at han tillige repræsenterede bestyrelsen.
det var endvidere hans opfattelse, at der ikke var grundlag for at gøre et erstatningskrav gæl-
dende.
han deltog flere gange i møder med b og .., hvor han udleverede materiale og gav oplysnin-
ger i det omfang, han kendte til forholdene, herunder hvorledes transaktionerne i 2000 efter
hans opfattelse havde fundet sted. han var da af den sikre overbevisning, at det var i hans in-
teresse, at i og b fandt ud af, hvad der reelt var sket. han forklarede dem om hele forløbet
                                               - 26 -
vedrørende sommerhuset, hytten i skotland, husene i frankrig med videre. hvis han havde
været bekendt med problemerne om repræsentationen, var der i givet fald mange oplysninger,
han ikke umiddelbart ville have videregivet uden først at have indhentet en vurdering heraf.
blandt disse oplysninger var der mange, som fonden ikke selv kunne have fundet frem til.
han blev på intet tidspunkt orienteret om, at oplysningerne kunne anvendes til at anlægge en
sag mod ham. det kom som et chok, da der blev udtaget stævning. efter sit indhold hviler
stævningen i høj grad på de oplysninger, som han og c gav b. det er hans opfattelse, at c
havde samme overbevisning om repræsentationen som ham, da c havde kontaktede ham
herom.
han har været til afhøring hos syd- og sønderjyllands politi om de ulovlige uddelinger af
legater, og politiet var i besiddelse af en fuldstændig liste over de legater, fonden havde ud-
delt. han har efterfølgende fået og betalt et bødeforlæg på 20.000 kr. c og j har tillige fået
bødeforlæg. han er ikke bekendt med, om fonden fik et bødeforlæg, men p fik ikke et bøde-
forlæg.
det har efter hans mening ingen betydning, at i efterfølgende kom ind i fondens bestyrelse,
idet c foreslog i som bestyrelsesformand navnlig på grund af deres personlige relationer.
advokat a har procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 9. december 2014,
hvori er anført:
       ”anbringender:
       sagsøger bestrider, at der er handlet i strid med god advokatskik og bestrider, at
       den af flertallet angivne begrundelse kan føre til en tilsidesættelse af god advokat-
       skik.
       sagsøger er i det væsentlige enig i mindretallets begrundelse.
       sagsøger gør gældende, at det fra sagens opstart og ys accept af opdraget har
       stået klagerne klart, at der forelå modstridende interesser mellem fonden og de
       fondsbestyrelsesmedlemmer, der havde handlet på vegne fonden, og hvis handlin-
       ger gav anledning til civilstyrelsens forespørgsler, og at den daværende fondsbe-
       styrelse under disse omstændigheder accepterede, at y alene repræsenterede fon-
       den og ikke klagerne personligt. der henvises til indholdet af henvendelserne fra
       civilstyrelsen og møder samt telefonsamtale henholdsvis korrespondance mellem
       y og medlemmer af den daværende fondsbestyrelse, den 1. november, 6. novem-
                                         - 27 -
ber, 7. november, 12. november, 14. november 2010 og løbende i den efterføl-
gende behandling.
der er enighed om, at y blev antaget af den daværende fondsbestyrelse (der er det
organ, der kunne handle på fondens vegne) til "at yde fonden bistand".
der er således lagt til grund af flertallet (og lagt til grund af mindretallet), at der
ikke består noget klientforhold mellem y og klagerne, hvoraf to var bestyrelses-
medlemmer og en var tidligere bestyrelsesmedlem.
det gøres gældende, at god advokatskiks regler om interessekonflikter er værns-
regler for klienter – og ikke for personer, der ikke har eller har haft et klientfor-
hold i den konkrete situation. reglerne om god advokatskik giver ikke et værn for
personer, der – uden at være eller have været klienter i den konkrete situation – er
at betragte som modparter.
det bestrides, at e-mail af 14. november 2010 er "første gang", hvor y gør op-
mærksom på, at repræsentationen alene er med fonden som klient, cfr. flertallets
begrundelse side 15 øverst.
når flertallet anfører (side 15), at "disse medlemmer finder, at den nævnte be-
mærkning i e-mail af 14. november 2010 sammenholdt med indholdet af besvarel-
sen til civilstyrelsen må ses som udtryk for, at advokat b i hvert fald fra dette
tidspunkt var klar over, at der i den konkrete situation bestod et modsætningsfor-
hold mellem på den ene side fonden og fondsbestyrelsens interesser og på den an-
den side de enkelte bestyrelsesmedlemmers interesse…" er det for så vidt angår "i
hvert fald fra" korrekt, men det har været åbenbart for klagerne fra sagens opstart
og således fra før 14. november 2010.
når det videre i kendelsen er anført: "hvorfor advokat b, da han fortsatte sagen
med fondsbestyrelsen som opdragsgiver, tilkendegav, at han var og anså sig for at
være i en situation, hvor hans opdraggiver var inhabil i relation til at instruere
ham om sagen." er indholdet af denne del af begrundelsen ikke af en sådan klar-
hed, at den kan begrunde det af flertallet statuerede resultat om tilsidesættelse af
god advokat skik.
hvis indholdet, som det følgende afsnit i flertallet kendelse kunne antyde: "disse
medlemmer finder herefter, at advokat b ved at fortsætte sagen med fondsbesty-
relsen som opdraggiver …." er, at fondsbestyrelsesmedlemmers egeninteresse gør,
at y ved den fortsatte behandling af sagen identificeres med bestyrelsesmedlem-
merne, bestrides dette. fonden har, som selvstændig juridisk enhed, en selvstæn-
dig interesse, der er adskilt fra bestyrelsesmedlemmernes private interesser. de
enkelte bestyrelsesmedlemmer som personer må adskilles fra det handlende or-
gan, bestyrelsen, som imidlertid er det eneste organ, der kan instruere på vegne
fonden. når y blev antaget af fonden til at yde fonden bistand, var y herved af-
skåret fra at varetage bestyrelsesmedlemmernes private interesser i relation de
modsætningsforhold, som måtte bestå mellem fonden og bestyrelsesmedlemmerne
personligt.
                                          - 28 -
efter sagsøgers opfattelse, ville det være i strid med god advokatskik, hvis y ikke
klart distancerede sig fra de bestyrelsesmedlemmer, der i realiteten var genstand
for civilstyrelsens undersøgende spørgsmål, og fonden ville være blevet efterladt
retsløs, hvis der ikke kunne ske en adskillelse af repræsentationen af fonden som
sådan, og de fysiske personer der var eller tidligere havde været bestyrelsesmed-
lemmer.
da det er blevet gjort klart for klagerne (herunder de to bestyrelsesmedlemmer), at
y kun repræsenterer fonden som sådan, kunne fondsbestyrelsesmedlemmerne
have besluttet at fratage y opdraget, men dette skete ikke. i stedet engagerede de
som personer selvstændig advokatbistand.
det gøres gældende, at klagerne, som del af det handlende organ, bestyrelsen, ved
ikke at træffe beslutning om at fratage y opdraget har accepteret den adskillelse af
interesser, som y tilkendegav som forudsætning for opdraget, jf. her også min-
dretallets begrundelse.
det har ikke af y været overvejet at påtage sig et opdrag på vegne bestyrelses-
medlemmerne personligt endsige den klager, som ikke var bestyrelsesmedlem, da
y blev antaget – overvejelser, der er væsensforskellige fra overvejelser om at re-
præsentere fonden, og det skal fremhæves, at der ikke er sket betaling for advo-
katydelser fra y af de enkelte bestyrelsesmedlemmer, der løbende har haft anden
advokatrepræsentation.
det fremgår ikke af flertallets begrundelse, hvorfor en såkaldt "inhabilitet" hos
bestyrelsesmedlemmer af en fond har den virkning i relation til advokat b, at han"
afskar sig selv og sine kolleger hos y advokatpartnerselskab, herunder a, fra se-
nere at repræsentere fonden imod de enkelte bestyrelsesmedlemmer personligt."
(min fremhævelse).
måtte den del af flertallets begrundelse, der er sålydende: " da han fortsatte sagen
med fondsbestyrelsen som opdragsgiver, tilkendegav, at han var og anså sig for at
være i en situation, hvor hans opdraggiver var inhabil i relation til at instruere
ham om sagen." (min fremhævelse) skulle forstås som udtryk for, at advokat b
med den angivne erkendelse af modsætningsforholdet mellem på den ene side
fonden og på den anden side de to klagende bestyrelsesmedlemmer og j, ikke
kunne handle overhovedet på grund af inhabilitet hos bestyrelsens medlemmer,
gøres det for det første gældende, at inhabilitet ikke er gjort gældende af fonden
(eller af klagerne) og for det andet, at fondens bestyrelse med den sammensæt-
ning fondens bestyrelse fik efter fratræden af to af klagerne og j, har ratihaberet
opdraget til y. ratihaberingen betyder, at synspunktet om inhabilitet ikke kan gø-
res gældende af fonden, hvilket i øvrigt slet ikke er sket, og det er sagsøgers op-
fattelse, at inhabilitet heller ikke kan gøres gældende af sagsøgte eller af klagerne.
endvidere kan inhabilitet hos de daværende fondsbestyrelsesmedlemmer ikke føre
til, at klagerne – på trods af, at det fra første færd var aftalt, at y varetog fondens
og ikke fondsbestyrelsesmedlemmernes personlige interesser, og at y i forløbet
overfor de daværende fondsbestyrelsesmedlemmer udtrykkeligt fastholdte dette –
fra et eller andet tidspunkt i forløbet må anses for at være blevet ys klienter.
                                               - 29 -
      det er fast antaget, at advokatrepræsentation ikke "opstår af sig selv", men kræver
      en "direkte anmodning fra klienten, fra en anden advokat eller anmodning fra en
      offentlig myndighed eller andet kompetent organ".
      det er for anvendelsen og vurderingen af reglerne om god advokatskik afgørende,
      hvem der er klienten og dermed interessesubjektet for advokatens virksomhed.
      i den foreliggende situation blev det fra første færd tilkendegivet fra y, hvem der
      efter den indgåede aftale var ys klient og dermed det interessesubjekt, som ys
      aktiviteter i sagen skulle tilgodese, ligesom det lå lige så klart, at rådighedssub-
      jektet i forhold til fonden – bestyrelsen – risikerede et sagsanlæg.
      det er ikke sandsynliggjort – endsige dokumenteret – at y modtog fortrolige op-
      lysninger om de klagende daværende fondsbestyrelsesmedlemmers private for-
      hold, der kunne være ugunstige for det enkelte bestyrelsesmedlem i en mulig for
      dem personlig konflikt med fonden/civilstyrelsen, og selv hvis dette var tilfældet,
      ville det ikke være tilstrækkeligt til at gøre y inhabil i relation til spørgsmålet om
      udtagelse af stævning mod bestyrelsesmedlemmerne, idet fonden og ikke besty-
      relsesmedlemmerne personligt var klient, og det var åbenlyst, at oplysninger med-
      delt af bestyrelsesmedlemmerne ville kunne anvendes til fordel for fonden i en
      eventuel sag mellem fonden og bestyrelsesmedlemmerne. de oplysninger y
      modtog må de klagende daværende bestyrelsesmedlemmer anses for at have været
      forpligtet til at meddele fonden under alle omstændigheder, da oplysningerne ved-
      rørte oplysninger om forhold relateret til de klagendes bestyrelseshverv i fonden.
      i øvrigt var ikke alle de daværende bestyrelsesmedlemmer genstand for undersø-
      gelser. j tiltrådte også antagelsen af y til at foretage undersøgelsen.
      der blev antaget anden advokat af klagerne. således rådgav advokaterne ... og ... i
      forbindelse med indgåelse af en suspensionsaftale, ligesom det samme var tilfæl-
      det i forbindelse med udarbejdelse af redegørelsen til civilstyrelsen.
      hertil kommer, at fonden på hvilket som helst tidspunkt kunne have frataget y
      opdraget, hvilket ikke er sket.
      navnlig fremhæves det, at fonden eksplicit har godkendt sagsanlægget mod de
      pågældende – på dette tidspunkt forhenværende – bestyrelsesmedlemmer, ligesom
      fondens efterfølgende habile fondsbestyrelse ikke har gjort indsigelser vedrørende
      den del af ys arbejde, som blev udført, mens klagerne sad i fondens bestyrelse.
      det tilføjes, at y også over for civilstyrelsen understregede, at y alene repræsen-
      terede fonden og ikke de enkelte bestyrelsesmedlemmer personligt. dette kan illu-
      streres ved, at y efter drøftelser med civilstyrelsen fik aktindsigt i diverse materi-
      ale relateret til h.”
advokat martin simonsen har på vegne advokatnævnet procederet i overensstemmelse med
påstandsdokument af 9. december 2014, hvori er anført:
                                         - 30 -
”til støtte for stadfæstelsespåstanden gør advokatnævnet overordnet gældende, at
sagsøger som følge af en interessekonflikt har tilsidesat god advokatskik, jf. rets-
plejelovens § 126, stk. 1, ved at påtage sig at repræsentere xs familiefond i en sag
mod fondens tidligere bestyrelsesmedlemmer, h, c og p.
fondens bestyrelsesformand, h, rettede 12. oktober 2010 henvendelse til advokat
i i y advokatpartnerselskab med anmodning om bistand til at få gennemført en
ændring af fondens vedtægt (jf. ekstrakt side 74-75). efterfølgende rettede han 20.
oktober 2010 henvendelse til advokaten med henblik på bistand til besvarelse af
civilstyrelsens brev af 18. oktober 2010 (jf. ekstrakt side 99). i brevet bad civil-
styrelsen om bemærkninger til en række af bestyrelsens dispositioner, idet der
blev rejst spørgsmål om, hvorvidt dispositionerne var i strid med fondslovgivnin-
gen (jf. ekstrakt side 75), og brevet blev fulgt op af civilstyrelsens brev af 4. no-
vember 2010 med tilsvarende spørgsmål om en række yderligere dispositioner fra
bestyrelsens side (jf. ekstrakt side 104). sagen blev overdraget til advokat is kol-
lega i y advokatpartnerselskab, advokat b.
der er enighed om, at hs henvendelse om advokatbistand blev rettet i hans egen-
skab af formand for fondsbestyrelsen og på vegne af fonden. det ligger således
fast, at advokat b blev antaget af fondsbestyrelsen til at yde fonden bistand.
ved mail af 14. november 2010 til h, c og j fremsendte advokat b udkast til be-
svarelse til civilstyrelsen og gjorde opmærksom på, at man fra y advokatpartner-
selskabs side opfattede opdraget sådan, at det var fonden, og ikke de enkelte be-
styrelsesmedlemmer, man repræsenterede (jf. ekstrakt side 120).
det ligger fast, at advokat b i hvert fald fra dette tidspunkt var klar over, at der i
den konkrete situation bestod et modsætningsforhold mellem på den ene side fon-
den og fondsbestyrelsens interesser, og på den anden side de enkelte bestyrelses-
medlemmers interesser.
ved at fortsætte sagen med fondsbestyrelsen som opdragsgiver, tilkendegav ad-
vokat b reelt, at han anså sig for at være i en situation, hvor hans opdragsgiver var
inhabil i relation til at instruere ham om sagen.
i den retssag, som sagsøger 13. januar 2012 på fondens vegne anlagde mod bl.a.
de tidligere bestyrelsesmedlemmer h, c og p, har fonden nedlagt påstand om er-
statning for fondens tab som følge af dispositioner fra fondsbestyrelsens side. det
ligger fast, at de dispositioner, der er omhandlet i retssagen, også var omhandlet i
civilstyrelsens sag.
der er således tale om forbundne sager.
i civilstyrelsens sag konkluderede den af advokat b udarbejdede besvarelse af
civilstyrelsens spørgsmål til dispositionerne, at fonden havde foretaget uddelin-
ger, der var i strid med fondslovgivningen. besvarelsens oplysningsgrundlag har
indbefattet oplysninger fra h, c og p, som advokat b modtog i møder og ved
skriftlig kommunikation. dette er ubestridt.
                                         - 31 -
advokatnævnet gør gældende, at advokat b derfor ville være afskåret fra at føre
fondens retssag mod de tidligere bestyrelsesmedlemmer, som følge af interesse-
konflikt.
endvidere gør advokatnævnet gældende, at der er identifikation indenfor advo-
katvirksomheden, således at advokat bs kollegaer i y advokatpartnerselskab –
herunder sagsøger – skal identificeres med ham ved interessekonfliktbedømmel-
sen.
advokatnævnet gør således gældende, at advokat b ved at fortsætte sagen med
fondsbestyrelsen som opdragsgiver, afskar sig selv og sine kollegaer i y advo-
katpartnerskab fra senere at repræsentere fonden mod de enkelte bestyrelsesmed-
lemmer personligt.
sagsøger var således som kollega til advokat b afskåret fra at påtage sig at an-
lægge sag på vegne af fonden mod h, c og p.
advokatnævnet gør gældende, at sagsøger ved at påtage sig at anlægge retssagen
handlede i strid med god advokatskik.
advokatnævnets kendelse hviler på generalklausulen i retsplejelovens § 126,
hvorefter sagsøger lovmæssigt var forpligtet til at udvise en adfærd, der stemmer
med god advokatskik. indholdet af generalklausulen fastlægges nærmere i advo-
katnævnets praksis og domstolspraksis.
i retsgrundlaget indgår også de vejledende advokatetiske regler, som er fastsat af
advokatrådet, og som ikke er bindende for advokatnævnet eller domstolene. det
gøres gældende, at de advokatetiske regler pålægger advokaterne en selvstændig
forpligtelse til over for klienterne at overholde reglerne om god advokatskik. ud-
gangspunktet for interessekonfliktreguleringen er pkt. 3.2.1 (i de dagældende
regler), der indeholder et ubetinget forbud mod interessekonflikter. reglen forby-
der en advokat at bistå en klient ”i situationer, hvor en interessekonflikt er opstået,
eller hvor der foreligger nærliggende risiko for, at en sådan konflikt opstår”.
blandt de tilfældegrupper, hvor der ifølge reglerne altid vil foreligge interessekon-
flikt, er situationen når, ”en advokat bistår klienter i flere sager, der har forbin-
delse med hinanden, hvis der er risiko for, at fortrolige oplysninger, som advoka-
ten har modtaget i en af sagerne kan benyttes i en anden af sagerne”, hvilket gæl-
der ”selvom advokaten ikke bistår klienterne på samme tid”, jf. pkt. 3.2.1, nr. 3).
der kan endvidere henvises til reglen i pkt. 3.2.1, nr. 11).
reglen i pkt. 3.2.3 foreskriver identifikation indenfor advokatvirksomheden.
det gøres gældende, at hensynene bag reglerne om interessekonflikter tilsiger, at
advokatnævnets kendelse stadfæstes. våbendragerhensynet skal hindre, at en ad-
vokat tjener to herrer. sagsøger påtog sig at repræsentere fonden i retssagen mod
bestyrelsesmedlemmerne vedrørende de samme dispositioner, der var omhandlet i
sagen om civilstyrelsens henvendelse varetaget af advokat b. fortrolighedshen-
synet skal modvirke risikoen for, at en advokat uberettiget benytter sig af eller vi-
deregiver fortrolige oplysninger om eksisterende eller tidligere klientforhold til
skade for klienten. det må antages, at der har været konkret anledning til at frygte,
                                               - 32 -
       at der eksisterede en reel og nærliggende risiko for, at fortrolige oplysninger
       kunne blive videregivet til brug i retssagen mod bestyrelsesmedlemmerne. samti-
       dig må det ikke for omverdenen fremstå som om, at der er risiko for en sådan an-
       vendelse eller videregivelse (appearancehensynet). det er derfor ikke afgørende,
       om der konkret skete anvendelse eller videregivelse af fortrolige oplysninger. af-
       gørende er, hvorvidt sagsøgers adfærd over for omverdenen fremtræder som væ-
       rende i strid med god advokatskik. det gjorde den.
       sagsøgers ene hovedanbringende om, at bestyrelsesmedlemmerne ikke var advo-
       katfirmaets klienter, og at der derfor ikke kan foreligge en overtrædelse af god ad-
       vokatskik, er ikke holdbart. bestyrelsesmedlemmerne var af gode grunde de fysi-
       ske personer, der optrådte på vegne af bestyrelsen og skulle samarbejde med ad-
       vokaten, for at han kunne besvare civilstyrelsens henvendelser på fondens vegne.
       selvom der således ikke har bestået et decideret klientforhold, har der været et be-
       skyttelseshensyn til bestyrelsesmedlemmerne. dette er et tungtvejende hensyn ved
       interessekonfliktbedømmelsen i denne sag.
       sagsøgers andet hovedanbringende, der hviler på en betragtning om samtykke fra
       de omhandlede bestyrelsesmedlemmer, holder heller ikke. sagsøger gør gæl-
       dende, at bestyrelsesmedlemmerne ved ikke, som bestyrelse, at træffe beslutning
       om at fratage y advokatpartnerselskab opdraget, har accepteret den adskillelse af
       interesse, som var tilkendegivet som en forudsætning for opdraget, jf. her også
       mindretallets begrundelse i advokatnævnets kendelse. men det er ikke advokat
       bs repræsentation af fonden i sagen om besvarelsen af civilstyrelsens fore-
       spørgsler og anvendelse af oplysninger fra bestyrelsesmedlemmerne, der har ud-
       løst sanktion, men sagsøgers repræsentation af fonden i den forbundne sag mod de
       enkelte bestyrelsesmedlemmer personligt, jf. ovf. den accept, der fra bestyrelses-
       medlemmernes side – måske – kan siges at have ligget i, at advokat bs opdrag
       ikke blev frataget ham, kan ikke udstrækkes længere end til en accept af, at oplys-
       ningerne blev anvendt til besvarelse af civilstyrelsens forespørgsler.
       sagsøger har ikke nedlagt en subsidiær påstand om formildelse (jf. retsplejelovens
       § 147 d, stk. 1, 2. pkt.). advokatnævnet gør om sanktionen gældende, at valget af
       sanktion og udmåling af bøde (jf. retsplejelovens § 147 c, stk. 1) er passende.
       udmålingen er sket i overensstemmelse med retningslinjerne og praksis, herunder
       domstolspraksis, for bødeudmåling.”
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten bemærker, at y advokatpartnerselskab ved mail af 7. november 2010 anmodede
om, og efter det oplyste også modtog, særdeles omfattende oplysninger om fondens forhold
og bestyrelsens dispositioner. endvidere havde advokat b møder med de involverede besty-
relsesmedlemmer, hvorunder han med disse drøftede ulovlige aktionærlån, uddelinger, der
muligt var i strid med fondsloven m.v. baggrunden herfor var bl.a., at civilstyrelsen havde
rejst spørgsmål om, hvorvidt visse af bestyrelsen foretagne dispositioner var i strid med
fondslovgivningen.
                                              - 33 -
i sin mail af 15. november 2010 til bestyrelsesmedlemmerne h, c og j udtalte advokat b sig
såvel om muligheden for at udbetale legater til stifterens efterkommere som om muligheden
for at ophøre hermed. to af disse tre bestyrelsesmedlemmer var selv efterkommere af stifte-
ren.
advokat a har forklaret, at han i forbindelse med udarbejdelse af stævning mod bestyrelses-
medlemmerne var bekendt med det forudgående sagsforløb, og at han var i besiddelse af alt
sagsmaterialet herunder de interne notater. der var ingen restriktioner, og han havde sat sig
ind i materialet.
på denne baggrund finder landsretten, at det burde have stået klart for advokat a, at der her-
ved ville være en betydelig risiko for, at han i forbindelse med udarbejdelse af stævningen
ville få adgang til materiale, der af fondens bestyrelse eller dennes enkelte medlemmer var
stillet til rådighed for andre advokater i y advokatpartnerselskab, og som disse advokater i
kraft af deres tavshedspligt ville være afskåret fra at videreformidle. det tiltrædes derfor, at
advokat a har handlet i strid med god advokatskik som anført af advokatnævnet.
den omstændighed, at y advokatpartnerselskab ved flere lejligheder også i november 2010
gjorde opmærksom på, at man repræsenterede fonden og ikke de enkelte bestyrelsesmedlem-
mer, kan under de ovenfor anførte omstændigheder ikke føre til et andet resultat. advokat-
nævnets kendelse stadfæstes herefter.
under hensyn til sagens udfald, karakter og omfang skal advokat a i sagsomkostninger for
landsretten betale 50.000 kr. til advokatnævnet. beløbet omfatter udgifter til advokatbistand.
                                    thi kendes for ret:
advokatnævnets kendelse af 17. juli 2013 stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal advokat a inden 14 dage betale 50.000 kr. til advo-
katnævnet.
                                           - 34 -
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
v009800v - lb
                                           udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                    afsagt den 3. februar 2004
v 98/01       jydsk vindueskompagni a/s
              (advokat jens steensgaard)
               mod
              homulius trælast a/s
              (advokat bastian randkløve)
                                             d o m:
denne sag drejer sig om, hvorvidt jydsk vindueskompagni a/s (i det følgende vindueskom-
pagniet) har ophavsret til en brochure samt tegninger af vinduer og døre heri, og hvorvidt
homulius trælast a/s (i det følgende homulius) har krænket denne ret og handlet i strid med
markedsføringsloven.
sagsfremstilling
et datterselskab til vindueskompagniet, gunsti’a/s (i det følgende gunsti’), har en brochure
til døre og vinduer, der består af tre a4-sider, der foldes ud. på den øverste 2/3 del af brochu-
                                              - 2 -
ren er der tegninger af forskellige vinduer. en type vindue er gengivet fra 1 til 4 fag. en række
kan blandt andet se således ud:
på den nederste 1/3 del er gunsti’s døre afbildet. brochurens baggrundsfarve er lys gul. teg-
ningerne af vinduer og døre er i en mørkere gul farve med hvide glas. øverst på brochuren er
der en grøn stribe, hvori der på midten af hver side er skrevet ”gunsti’ a/s” med sort. på hver
sin side af ”gunsti’ a/s” er der en sort streg. overskrifterne er skrevet i en mindre stribe i
samme grønne farve, der fader ud fra højre mod venstre.
homulius har også en brochure med tegninger af de døre og vinduer, som de sælger. den be-
står af to a4-sider, der foldes ud. på den ene side er der tegninger af vinduer, og på den anden
side er der tegninger af døre. en type vinduer er gengivet fra 1 til 3 fag. en række ser blandet
andet således ud:
brochurens baggrundsfarve er lyseblå, og tegningerne er afbildet i hvid. glasset i vinduerne
og dørene er lyseblåt. ude til venstre på begge sider er der en lodret stribe i en mørkere blå
farve, der fader ud, og hvori der med rødt står ”vinduer” på den ene side og ”døre” på den
anden. overskrifterne er i samme blå farve og fader ud fra højre mod venstre. øverst på mid-
ten står ”homulius vinduer & døre” med rødt, og på hver side heraf er der en sort streg.
forklaringer
eneanpartshaver i vindueskompagniet, arne andersen, har forklaret, at selskabet startede i
slutningen af 1987 som scanprofit, som senere blev omdannet til jysk vindueskompagni a/s.
                                              - 3 -
gunsti a/s er et datterselskab til vindueskompagniet, der sælger vinduer og døre til trælast-
handler og byggemarkeder. halvdelen af gunsti’s salg af vinduer er standardvinduer, og halv-
delen er lavet efter individuelle mål.
       helle bernth tegnede i 1989 dørene og vinduerne, der er anvendt til gunsti’s brochure.
formålet med at få lavet tegningerne var at få lavet et godt og let materiale, så kunden hurtigt
kunne identificere et vindue eller en dør. målene på vinduer og døre kan være forskellige.
hvis proportionerne er rigtige, kan et vindue se rigtig flot ud. hvis proportionerne er forkerte,
kan det samme vindue se helt forkert ud. typenumrene til vinduerne og dørene er tilfældige
fantasinumre, som han har fundet på, og de er ikke geniale.
       omkostningerne til tegnearbejdet udgjorde ca. 70.000 kr. der er sket en stor udvikling
inden for udarbejdelse af brochurer, og det er nok billigere at få en brochure lavet i dag end
dengang. gunsti’s årlige reklamebudget ligger på 200-500.000 kr.
       vindueskompagniet har tidligere været udsat for plagiering, men har altid reageret over
for tegninger, der ligger for tæt på deres egne, da de søger at adskille sig væsentligt fra deres
konkurrenter. de har ikke før 2001 været bekendt med homulius’ brochure.
medejer af homulius, johs hansen, har forklaret, at homulius har været inden for trælast-
branchen i 125 år. siden 1999 er homulius’ døre og vinduer blevet produceret i estland, som
den eneste af de aktører, der er på det danske marked. samme år fik homulis lavet den bro-
chure, som er fremlagt i sagen. vinduerne bliver lavet på maskiner fra rationel, der har et
joint venture i estland. homulius’ omsætning er ca. 48 mio. kr. om året, hvoraf de 4 mio. kr.
vedrører salg af vinduer og døre – resten vedrører salg af vinterhaver.
       det var stefan brag fra brag tryksager i/s, der i 1999 lavede omslaget til homulius’
brochure. tegningerne og prislisten inde i brochuren er fra rationel. det er hans far, gunther,
der har fotograferet vinduer og døre og en medarbejder, der har forestået rentegningen af teg-
ningerne.
       typenumrene er fastsat af deres salgschef for, at de i estland kunne identificere de vin-
duer, homulius bestilte. typenumrene bruges udelukkende til produktion og ikke til markeds-
føring. der er kunder, der har brugt numrene til bestilling, men de fleste kunder anvender
mest standardbetegnelserne dannebrogsvindue, bondehusvindue mv., når de bestiller, og
homulius kan godt levere varer ud fra den beskrivelse alene. homulius’ nummersystem og
omslaget til brochurerne blev ændret, da de første gang fik henvendelse fra vindueskompag-
niet i 2001.
                                              - 4 -
tidligere marketingschef i gunsti’, allan madsen, har forklaret, at han har været tilknyttet
gunsti’ siden 1989 og frem til 31, december 2002. markedsføringsprincippet var, at brochu-
rematerialet skulle indeholde et så stort udvalg som muligt til inspiration. tegningerne blev
opdelt i mønstergrupper for nemhedens og overblikkets skyld. alle kendte til firmaets princip
om, at man skulle reagere prompte på plagiater.
stefan brag har forklaret, at han producerer tryksager og en ugeavis og at han havde lavet
brochuren. tegningerne på omslaget blev lavet af en medarbejder, erling rosenberg, på ado-
be illustrator på baggrund af digitale tegninger, som hans far havde taget af produkterne. nog-
le af vinduerne er så simple, at man vil kunne trække dem ud fra et tegneprogram og påsætte
forskellige rammer.
       de havde ikke gunsti’s brochure, da de lavede brochureomslaget for homulius i 1999,
og tegningerne er ikke lavet ud fra digitalt materiale.
syn & skøn
direktør for brandhouse, stig helgens binggeli, har afgivet skønserklæring af den 15. no-
vember 2002, hvoraf blandt andet fremgår, at tegningerne og opstillingen af døre og vinduer i
brochuren og kombinationen af tegninger og typenumre er resultatet af en selvstændigt ska-
bende indsats. en del af tegningerne i homulius’ brochure er identiske med tegningerne i
gunsti’s brochure. kombinationen af typenumre og tegninger i homulius’ brochure er for-
vekslelige med gunsti’s.
       syns- og skønsmanden har under domsforhandlingen supplerende forklaret, at han er
uddannet jurist og har været i reklamebranchen i 15 år.
       i programmet adobe paint box kunne man også for 5 år siden indscanne et fotografi af
et vindue eller en dør og tegne efter fotografiet og manipulere med tegningerne, indtil det
havde de proportioner, som man ønskede. man kunne også indscanne en trykt brochure med
tegninger og ændre disse. han kan ikke sige, hvordan tegningerne i homulius’ brochure er
fremstillet.
       han kan ikke udelukke, at tegningerne i gunsti’s brochure er kopieret over i homulius’
brochure, da der er detaljer, der går igen, men ligheden kan også skyldes, at det er det samme
grundmateriale med samme opstilling, som har været udgangspunkt for tegningerne. det kan
være vanskeligt at se forskel på tegningerne, som efter hans opfattelse som fagmand er for-
skellige.
                                               - 5 -
       brochurernes indhold, opsætning, layout og logo er næsten identiske, men der er ikke
tale om en slavisk efterligning. layoutet og dispositionen af tegningerne er anderledes. efter-
som der er logik i brochurens opbygning, kunne homulius have lavet sin brochure uden at
have haft kendskab til vindueskompagniets.
påstande
vindueskompagniet har nedlagt påstand, om at homulius:
1. tilpligtes at anerkende at have handlet retsstridigt ved at benytte de tegninger af vinduer
    og døre, som er i gunsti’s brochure.
2. tilpligtes at udlevere samtlige annoncer, brochurer, løsblade og lignende, som indeholder
    tegner af døre og vinduer, som vindueskompagniet har ophavsret til, til destruktion til
    vindueskompagniet.
3. idømmes en straf, der fastsættes af retten, i henhold til ophavsretslovens § 76, stk. 1, jf. §
    2, subsidiært markedsføringslovens § 22, stk. 3, jf. § 5.
4. tilpligtes at betale et vederlag, der fastsættes af retten, til vindueskompagniet for krænkel-
    se af vindueskompagniets ophavsrettigheder, subsidiært markedsføringsretlige rettigheder
    til tegninger af døre og vinduer.
homulius har nedlagt påstand om frifindelse.
anbringender
vindueskompagniets advokat har gjort gældende, at sagen vedrører reklamekompositioner og
ikke bygningskunst, hvilket er grunden til, at syns- og skønsmanden har en reklamemæssig
baggrund.
       vindueskompagniets brochure og tegninger er på baggrund af syns- og skønsmandens
erklæring beskyttet af ophavsretsloven.
       syns- og skønsmandens udtalelser om, at det har sandsynligheden mod sig, at homulius
kunne have fremstillet brochuren uden at have vindueskompagniets, bør lægges til grund.
selv om det har været muligt at ”finde fem fejl” i homulius’ brochure, er der tale om så ube-
tydelige forskelle, at man ikke kan se dem med det blotte øje. der er således tale om en be-
vist kopiering af vindueskompagniets brochure. homulius har derfor krænket vindueskom-
                                               - 6 -
pagniets ophavsrettigheder, hvilket bør medføre såvel bødestraf som betaling af vederlag og
erstatning.
       brochuren er tillige omfattet af markedsføringslovens § 5, og syns- og skønsmanden har
udtalt, at brochurerne ”ligner hinanden til forveksling”. retten kan lægge til grund, at homu-
lius har haft kendskab til vindueskompagniets brochure og tegninger.
       efter at homulius’ advokat havde gjort indsigelser mod, at markedsføringslovens § 1
først blev gjort gældende under domsforhandlingen, har vindueskompagniet frafaldet at gøre
gældende, at homulius har overtrådt denne bestemmelse.
homulius’ advokat har gjort gældende, at kravet til værkshøjde ikke er opfyldt. kravene til
værkshøjde vedrørende reklamekompositioner er ganske vist små, men værket skal stadig
have en vis nyhedsværdi og være resultat af en selvstændig skabende indsats. syns- og
skønsmanden har ikke kunnet udelukke, at homulius’ brochure er en dobbeltfrembringelse,
hvilket er et indicium for, at kravet til værkshøjde ikke er opfyldt.
       selv om tegningerne i brochuren er meget ens, er der forskelle mellem de to brochurer,
der gør, at homulius’ ikke er en slavisk efterligning af gunsti’s. ligheden skyldes i høj grad,
at produkterne, der reklameres for, er meget ens.
       de kendetegn, der er omfattet af markedsføringslovens § 5, skal være egnede til at ad-
skille eget produkt fra andres. brochuren kan ikke være et sådant kendetegn for vindueskom-
pagniets produkter og er derfor ikke omfattet af bestemmelsen.
sø- og handelsrettens afgørelse
helle bernths tegninger fra 1989 af vinduer og døre, som er brugt i gunsti’s brochure, er teg-
nede kopier af meget simple motiver. det er ikke svært at tegne tilsvarende kopier, når samme
genstande benyttes som forlæg. opbygningen af brochuren og opstillingen af vinduer efter
type og antal fag i gunsti’s brochure er ifølge syns- og skønsmanden logisk, således at der er
en vis sandsynlighed for, at der kan fremkomme dobbeltfrembringelse. helle bernths tegnin-
ger af vinduer og døre og gunsti’s brochure findes hverken samlet eller hver for sig at have
tilstrækkelig værkshøjde til at nyde ophavsretlig beskyttelse efter ophavsretslovens § 1.
       tegningerne af almindeligt forekommende vinduer og døre og gunsti’s brochure som
helhed findes endvidere ikke at være egnet til at adskille vindueskompagniets vinduer og dø-
re fra andres tilsvarende produkter. vindueskompagniets brochure med tegninger af vinduer
og døre findes således ikke omfattet af markedsføringslovens § 5.
                                            - 7 -
     homulius frifindes.
                              thi kendes for ret
homulius trælast a/s frifindes
hver part bærer sine egne omkostninger, dog således at vindueskompagniet betaler omkost-
ningerne til syns- og skønsmanden.
       thorkild juul jensen                elmer.              johannes jacobsen
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark