text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 30. juni 2015
sag 85/2015
(2. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat peter hjørne, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i helsingør den 23. juni 2014 og af østre lands-
rets 23. afdeling den 6. november 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm, vibeke
rønne, michael rekling og lars apostoli.
påstande
dommen er anket af t med påstand om, at udvisningen gøres betinget.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
anbringender
t har til støtte for påstanden om betinget udvisning navnlig anført, at ubetinget udvisning vil
være i strid med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 – og dermed også
i strid med udlændingelovens § 26, stk. 2.
det fremgår af menneskerettighedsdomstolens praksis, at der skal foretages en proportionali-
tetsafvejning i det enkelte tilfælde. i den foreliggende situation, hvor der ikke skete betinget
udvisning ved dommen af 30. august 2012, må resultatet af en sådan proportionalitetsafvej-
ning være, at udvisning vil være en foranstaltning, som ikke står i rimeligt forhold til den be-
                                                 - 2 -
gåede kriminalitet. der er således alene tale om berigelseskriminalitet, og en udvisning vil få
særligt indgribende konsekvenser for ham, fordi det vil medføre, at han afskæres fra at besøge
sin kæreste og deres tre børn i sverige. dette skyldes, at udvisningen fra danmark vil blive
indberettet til schengen-informationssystemet (sis), jf. udlændingelovens § 58 g, og at han
herefter som uønsket ikke mere vil kunne indrejse frit til andre schengen-lande, herunder
sverige.
anklagemyndigheden har til støtte for påstanden om stadfæstelse navnlig anført, at udvisnin-
gen er i overensstemmelse med udlændingelovens § 22, nr. 6, jf. § 26, stk. 2, eftersom t blev
straffet med fængsel i et år og tre måneder for bl.a. databedrageri af særlig grov beskaffenhed,
jf. straffelovens § 279 a, jf. § 286, stk. 2. ifølge loven skal der ske ubetinget udvisning, med-
mindre dette vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser i henhold til den eu-
ropæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
det fremgår af menneskerettighedsdomstolens praksis, at der i det enkelte tilfælde skal fore-
tages en samlet afvejning af de modsatrettede hensyn, der taler for henholdsvis udvisning og
undladelse af udvisning. i denne afvejning indgår den dømtes tilknytning til henholdsvis op-
holdslandet og statsborgerskabslandet. yderligere lægges der vægt på karakteren af den kri-
minalitet, der er tale om. t har ikke noget familieliv i danmark, og han har aldrig haft stabil
tilknytning til arbejdsmarkedet. han læser og skriver serbisk. på den baggrund og på bag-
grund af kriminalitetens grove, vedvarende og organiserede karakter samt det forhold, at der
er tale om gentagelsestilfælde i forhold til den betingede dom af 30. august 2012, vil en ud-
visning af ham ikke være i strid med menneskerettighedskonventionens artikel 8.
det kan ikke føre til et andet resultat, at der ifølge de særlige regler om indberetning til
schengen-informationssystemet sker indberetning om udvisning af ham, og at dette eventuelt
kan få konsekvenser for hans muligheder for at besøge sin familie i sverige.
supplerende sagsfremstilling
ved retten i roskildes dom af 30. august 2012 blev t straffet med fængsel i 8 måneder be-
tinget med vilkår om samfundstjeneste for 6 bedrageriforhold, hvorved han hos forskellige
teleselskaber havde bestilt i alt 309 mobiltelefoner uden at have til hensigt at betale. han
havde videresolgt mobiltelefonerne og blev dømt til at betale i alt 560.764 kr. i erstatning.
                                                - 3 -
om ts bopæls- og familieforhold har hans mor bl.a. oplyst følgende under en politiafhøring
den 7. maj 2015:
       ”både afhørte og hendes familie, herunder t, har jævnligt kontakt med deres herboende
       familie i danmark, hvor de holder meget sammen.
       t er ikke gift, men samlevende med a med hvem de har 3 fælles børn, hvor det ene
       barn er mongol.
       alle børnene er født i danmark.
       på et tidspunkt boede de i nivåhøj i nivå, men flyttede i august måned 2013 til sverige,
       byen bjue ved helsingborg, dels på grund af at de blev opsagt fra lejligheden grundet
       manglende huslejebetaling og dels på grund af den behandling de fik fra de danske
       myndigheders side, med hensyn til deres mongolbarn.
       …
       afhørte blev her gjort bekendt med, at hun i landsretten havde oplyst, at t ikke længere
       havde et forhold til samleveren, hvilket afhørte oplyste, at det havde hun aldrig sagt.
       t, samleveren og deres fælles børn havde altid holdt sammen og de havde kun været fra
       hinanden for en kort periode, grundet noget skænderi.
       t havde kort været i serbien i forbindelse med hans udvisning, men var kort tid efter
       rejst til sverige, hvor han bor sammen med sin samlever og deres fælles børn.
       …
       omkring familieforhold i serbien havde afhørte ingen familie mere der.
       afhørtes moder (bedstemoderen) var afgået ved døden for ca. ½ år siden, hvor afhørte
       var til begravelse i serbien.
       t havde boet hos bedstemoderen inden afrejsen til danmark.”
det fremgår af en politirapport fra oktober 2013, at t blev sat ud af sin lejlighed i nivåhøj i
september 2013, og at kommunen havde indstillet udbetaling af kontanthjælp til ham, fordi
han rejste for meget frem og tilbage mellem danmark og serbien og derfor ikke kunne over-
holde betingelserne for at få kontanthjælp, herunder deltagelse i aktiveringsforløb.
politiet har udarbejdet en oversigt over ts rejser til og fra serbien, som er baseret på pas-
stempler, for så vidt disse er læselige. i perioden 2009-2013 er der på dette grundlag registre-
ret 2 indrejser til beograd og 27 udrejser, 13 udrejser fra københavns lufthavn og 16 ind-
rejser samt 6 indrejser til sverige og 5 udrejser fra sverige.
i et resumé om resultatet af en undersøgelse, som i 2011 blev udarbejdet i medfør af retsple-
jelovens § 808, er der om t bl.a. anført følgende:
                                              - 4 -
      ”i 2003 flyttede t sammen med en serbisk kvinde, som han fik to børn med. børnene er
      i dag 7 og 2 år, men parret bor ikke længere sammen. ts samlever stoppede samlivet i
      2009, fordi han med sin ludomani havde ødelagt familiens økonomi. t kommer jævnligt
      på besøg hos sine børn og håber, at han og kæresten finder sammen igen.
      …
      han anslår, at hans spillegæld er på ca. kr. 400.000, som han skylder venner og familie.
      …
      t har udelukkende serbiske venner. de foretager sig ikke noget sammen, men mødes og
      hygger sig sammen hos hinanden.”
t blev løsladt den 13. december 2014 og udsendt til serbien. han har under hovedforhandlin-
gen oplyst, at han nu bor sammen med sin kæreste og deres tre børn i byen bjue i sverige.
den 12. maj 2015 har rigspolitiet til brug for sagen afgivet en udtalelse om eventuelle konse-
kvenser af en udvisning for ts muligheder for at besøge sin familie i sverige. af udtalelsen
fremgår bl.a. følgende:
      ”rigspolitiet skal indledningsvis bemærke, at rigspolitiet ikke kender den konkrete sag,
      og at udtalelsen nedenfor således er baseret på generelle forhold.
      rigspolitiet kan på denne baggrund oplyse, at den pågældende er tredjelandsstatsborger.
      det følger herefter af udlændingelovens § 58 g, at rigspolitiet indberetter en udlænding,
      der ikke er statsborger i et schengenland eller et land, der er tilsluttet den europæiske
      union, som uønsket i sis ii, hvis udlændingen bl.a. er udvist af landet i medfør af ud-
      lændingelovens §§ 22-24 og meddelt indrejseforbud for mindst 6 år.
      …
      for så vidt angår den konkrete sag fremgår det ved opslag i kriminalregisteret, at den
      pågældende er udsendt til serbien den 13. december 2014, og at han er indberettet med
      indrejseforbud frem til den 31. december 2026. det indberettede indrejseforbud gælder i
      alle schengenlande, idet den pågældende er tredjelandsstatsborger, jf. udlændingelovens
      § 58 g.
      den pågældende vil således som udgangspunkt ikke kunne indrejse i f.eks. sverige.
      schengenregelsættet indeholder imidlertid muligheder for, at en medlemsstat (af huma-
      nitære grunde) vil kunne meddele en tredjelandsstatsborger en opholdstilladelse med
      den konsekvens, at det land, der har indberettet udlændingen som uønsket i schengenin-
      formationssystemet, skal fjerne indberetningen. tredjelandsstatsborgeren vil herefter
      alene have indrejseforbud i det land, hvor han/hun er dømt. dette sker i henhold til den
      særlige konsultationsprocedure, der er beskrevet i udlændingelovens § 58 h, og som va-
                                                - 5 -
       retages af udlændingestyrelsen i samarbejde med det land, som ønsker at udstede en
       opholdstilladelse.
       en medlemsstat vil endvidere have mulighed for (af humanitære grunde) at udstede et
       visum (for en begrænset periode), der alene giver mulighed for at indrejse i den med-
       lemsstat, der udsteder det.
       rigspolitiet har ingen viden om, hvordan de svenske udlændingemyndigheder admini-
       strerer de nævnte muligheder.”
højesterets begrundelse og resultat
t er serbisk statsborger og har haft lovligt ophold i danmark i ca. 14 år. han er idømt en
fængselsstraf på 1 år og 3 måneder for bl.a. databedrageri af særlig grov beskaffenhed, jf.
straffelovens § 279 a, jf. § 286, stk. 2. herefter er betingelserne efter udlændingelovens § 22,
nr. 6, for at udvise ham opfyldt. det betyder efter lovens § 26, stk. 2, at han skal udvises ube-
tinget, medmindre det vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
umiddelbart efter afsoningen af fængselsstraffen den 13. december 2014 blev han udvist til
serbien, men han er senere indrejst til sverige, hvor han nu bor sammen med sin kæreste og
deres tre børn. hans familieliv er således i dag tilknyttet sverige, hvor hans kæreste og børn
har haft bopæl siden 2013.
da t har haft lovligt ophold i danmark i ca. 14 år, vil en udvisning indebære et indgreb i hans
privatliv, jf. artikel 8, stk. 1, i den europæiske menneskerettighedskonvention. et sådant ind-
greb er kun berettiget, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, er opfyldt.
udvisningen har som nævnt hjemmel i loven og har til formål at forebygge forbrydelse og at
sikre den offentlige orden, hvilket er legitime formål ifølge artikel 8, stk. 2. det er derfor af-
gørende, om udvisning må anses for nødvendig af hensyn til disse formål. dette beror på en
proportionalitetsvurdering under inddragelse af en række kriterier, som er fastlagt i menne-
skerettighedsdomstolens praksis.
i vurderingen indgår det samfundsmæssige behov for udvisning særligt under hensyn til ka-
rakteren af den kriminalitet, som den pågældende nu og tidligere har begået. der skal endvi-
dere tages hensyn til varigheden af den pågældendes ophold her i landet og i hjemlandet samt
                                                - 6 -
styrken af de familiemæssige, sociale og kulturelle bånd til henholdsvis danmark og statsbor-
gerskabslandet samt eventuelt andre lande, hvortil den pågældende har særlig tilknytning.
de kriminelle forhold er begået over en periode af omkring et års varighed som led i organise-
ret kriminalitet med flere medvirkende. t påbegyndte de kriminelle forhold blot en uge efter
en dom, hvorved han var blevet idømt betinget fængsel på 8 måneder for tilsvarende krimina-
litet. den nu anvendte kriminalitetsform har ud over tab for en række teleselskaber også inde-
båret såkaldt ”identitetstyveri” til gene for en række sagesløse personer. på den baggrund fin-
der højesteret, at kriminaliteten, der ligger til grund for spørgsmålet om udvisning, må be-
dømmes som alvorlig og af gentagen karakter.
t er født og opvokset i serbien, hvor han har gået i skole. han læser og skriver serbisk og har
hyppigt været i serbien bl.a. med henblik på salg af mobiltelefoner og anden elektronik, som
hidrører fra hans kriminelle aktiviteter i danmark. hans omgangskreds i danmark består af
serbere, og hans kæreste stammer også fra serbien. han har ikke længere kontakt med familie
i serbien. højesteret finder herefter, at t fortsat har en ikke ubetydelig social og kulturel til-
knytning til serbien, og at han i øvrigt har sin overvejende familiemæssige tilknytning til sve-
rige.
t kom til danmark som næsten 17-årig, og han kan læse lidt dansk, men skriver ikke dansk.
hans far bor i tyskland, og hans mor og halvbrødre bor i danmark. han har på et tidspunkt
haft rengøringsarbejde, men har aldrig haft stabil tilknytning til arbejdsmarkedet i danmark.
han har modtaget kontanthjælp i en periode, indtil denne blev indstillet på grund af hans ude-
blivelse fra aktiveringstilbud mv. på den baggrund finder højesteret, at t ikke kan anses for
fuldt integreret i danmark, men at hans tilknytning her til landet dog er så betydelig, at udvis-
ning med indrejseforbud i 12 år vil indebære en væsentlig belastning for ham.
efter en helhedsvurdering af karakteren og grovheden af de kriminelle forhold samt ts per-
sonlige tilknytning til henholdsvis danmark, serbien og sverige finder højesteret, at udvis-
ningen af t med indrejseforbud i 12 år må anses for en proportional foranstaltning med hen-
blik på at forebygge kriminalitet og sikre den offentlige orden. da udvisningen dermed ikke
er i strid med danmarks internationale forpligtelser, tiltræder højesteret, at der skal ske ube-
tinget udvisning af ham, jf. udlændingelovens § 22, nr. 6, jf. § 26, stk. 2.
                                                - 7 -
det kan ikke føre til et andet resultat, at t som følge af udvisningen kan forvente at blive ind-
berettet som uønsket i schengen-informationssystemet, og at dette eventuelt kan give ham
vanskeligheder med at opnå eller få forlænget en opholdstilladelse i sverige, hvor hans fami-
lie bor. afgørelsen af spørgsmålet om opholdstilladelse træffes af de svenske myndigheder
bl.a. under respekt af bestemmelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret.