text:
alj
                                     udskrift
                                          af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                     kendelse
afsagt den 27. november 2015.
b-50-15
s under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x
(advokat claus hastrup knudsen, beskikket)
indledning og påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til konkursbehandlingen af s, som
har drevet enkeltmandsvirksomheden selskab1 v/x.
den … 2014 tog sø- og handelsretten s under konkursbehandling på baggrund af en kon-
kursbegæring indleveret af business danmark på vegne af en lønmodtager. advokat bo
                                               -2-
vadt christensen blev samtidig udpeget som kurator i konkursboet. fristdagen i konkursbo-
et er den 27. januar 2014.
retten har den 30. januar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
kurator har nedlagt påstand om, at x bliver pålagt konkurskarantæne i tre år.
x har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en kor-
tere periode end principalt påstået af kurator.
oplysninger i sagen
x’s virksomhed
x har siden den 8. april 2013 drevet enkeltmandsvirksomheden selskab1 v/x (herefter sel-
skab1). x var fuldt ansvarlig deltager i virksomheden fra opstarten og frem til konkursdekre-
tets afsigelse. selskab1 drev virksomhed inden for branchen ”call centres”.
i perioden fra den 26. maj 2013 til den 11. november 2013 blev selskab1 drevet fra adressen
….., tåstrup. fra samme adresse blev der også drevet en anden enkeltmandsvirksomhed,
firma1 (herefter firma1), som havde p1 som fuldt ansvarlig deltager. firma1 drev virksom-
hed inden for branchen ”engroshandel med træ, trælast og byggematerialer”.
den 11. november 2013 flyttede selskab1 og firma1 til adressen ….., albertslund. kort tid
herefter ophørte samarbejdet mellem virksomhederne.
den 4. december 2013 anmeldte x som forurettede en frihedsberøvelse, der havde fundet
sted samme dag ud for … i albertslund. om ”sagens genstand” fremgår af politirapporten:
                                                 -3-
         ”i forbindelse med sag om frihedsberøvelse, hvor forurettede blev kørt rundt i bil
         med en af gerningsmændene, blev forurettede truet, hvis han ringede til politiet ef-
         terfølgende, og oplyst, at han var heldig, at han ikke fik en pistol i hånden, og tvun-
         get til at begå bankrøveri …”
af lægeerklæring af 4. februar 2014 udstedt af læge mustapha labrouzi fremgår:
         ”i forbindelse med overfald/frihedsberøvelse 4/12-2013 er x sygemeldt på fuldtid fra
         samme dato, og med usikker varighed. er henvist til psykolog og modtager samtale-
         terapi her.”
virksomhedens bogføring
x har under sagen fremlagt følgende bilagsmateriale:
        en række salgsfakturaer udstedt af selskab1 (og enkelte udstedt af firma1) til kun-
         der i perioden fra den 1. juli 2013 til den 11. november 2013. det fremgår af den
         fortløbende nummerering af de fremlagte fakturaer, at der mangler nogle fakturaer
         fra perioden. salgsfakturaer for øvrige perioder er ikke fremlagt.
        lønsedler for en række ansatte i selskab1 dækkende perioden fra den 1. september
         2013 til den 31. oktober 2013.
kurator har under sagen fremlagt følgende bilagsmateriale:
        en række unummererede udgiftsbilag/kvitteringer, som bl.a. angår indkøb af mad
         og drikkevarer, en dvd med anders matthesen, herretøj og børnetøj, sportstøj og
         en tandlægeregning. kvitteringerne angår køb for i alt ca. 12.000 kr.
        kontoudskrifter for perioden fra den 3. maj 2013 til den 4. februar 2014 for x’s ene-
         ste bankkonto i danske bank. lønudbetalingerne ifølge de fremlagte lønsedler gen-
         findes ikke i kontoudskrifterne. af kontoudskrifterne fremgår desuden lønudbeta-
         linger til ansatte, som der ikke er fremlagt tilsvarende lønsedler for. af kontoud-
         skrifterne ses endvidere, at der i perioden fra den 1. juli 2013 til den 31. december
                                                 -4-
           2013 blev foretaget automatudbetalinger af kontantbeløb på i alt 164.500 kr. fra
           kontoen.
angivelse af a-skat og am-bidrag
selskab1 var registeret for am-bidrag, a-skat, atp og moms.
af oversigt fra skat over selskab1s angivelser af a-skat og am-bidrag for 2013 og 2014
fremgår, at virksomheden for 2013 har angivet a-skat med i alt 103.775 kr. og am-bidrag
med i alt 23.431 kr. for 2014 har virksomheden angivet a-skat med i alt 170.543 kr. og am-
bidrag med i alt 42.089 kr.
skat har anmeldt et simpelt krav i henhold til konkurslovens § 97 i xs konkursbo på i alt
87.710,67 kr., herunder et krav på 21.320 kr. vedrørende am-bidrag og et krav på 64.983 kr.
vedrørende a-skat. skat har i anmeldelsen taget forbehold for ”manglende angivelser frem
til dekretet, manglende selvangivelser for året før konkursåret og tidligere og for eventuelle
reguleringer af skatter og afgifter”.
indberetning af moms
selskab1 angav for andet halvår 2013 et negativt momstilsvar på -29.329 kr. dette momstil-
svar var baseret på en opgjort salgsmoms på i alt 104.832,00 kr., hvilket svarer til momsfra-
dragsberettigede udgifter for i alt 670.805 kr., og en købsmoms på i alt 134.161,00 kr.
skat har ikke anmeldt et momskrav i konkursboet.
kurator har under sagen fremlagt et støttebilag med kurators opgørelse af selskab1s moms-
tilsvar for andet halvår 2013, hvor kurator på baggrund af kontoudskrifterne fra x’s bank-
konto har foretaget en sammentælling af virksomhedens momspligtige indtægter og moms-
fradragsberettigede udgifter for andet halvår 2013. kurator har opgjort indtægterne i perio-
den til i alt 582.964,86 kr., udgifterne i perioden til i alt 411.918,19 kr., salgsmomsen til i alt
                                                -5-
116.592,97 kr. og købsmomsen til i alt 82.383,64 kr. ifølge kurator burde selskab1 derfor have
angivet og betalt moms for andet halvår 2013 med 34.209,33 kr. x bestrider kurators opgørel-
se af momstilsvaret.
anmeldelser i konkursboet
ifølge kurators gældbog er der anmeldt 26 fordringer i x’s konkursbo. det samlede krav
mod konkursboet er 983.833,69 kr., hvor privilegerede krav i henhold til konkurslovens § 95
udgør i alt 274.470,42 kr. og simple krav i henhold til konkurslovens § 97 udgør i alt
705.488,27 kr. ud over skats krav på 87.710,67 kr. er der bl.a. anmeldt et krav på 127.929 kr.
for manglende betaling af husleje og et krav fra firma1 på 110.088,37 kr. 168.335 kr. af de
anmeldte krav udgør x’s private gæld fra perioden før opstarten af virksomheden.
der er ikke sket fordringsprøvelse i konkursboet.
forklaringer
der er afgivet partsforklaring af x og vidneforklaring af p1.
x har forklaret bl.a., at han var 22 eller 23 år gammel, da han stiftede selskab1 i april 2013.
han boede på det tidspunkt hjemme hos sin mor og drev virksomheden derfra i den første
tid.
selskab1 fungerede som et bindeled mellem håndværkere, revisorer og bogholdere. han
kunne f.eks. blive kontaktet en håndværker, som spurgte, om han kendte en god bogholder i
håndværkerens område; han tog så kontakt til en relevant bogholder fra sit netværk og fak-
turerede herefter håndværkeren for anbefalingen af bogholderen. situationen kunne også
være omvendt, dvs. at han blev kontaktet af f.eks. en bogholder, som ønskede at få nye kun-
der; han tog så kontakt til håndværkerne i sit kartotek og anbefalede bogholderen til hånd-
værkerne. jo flere vellykkede anbefalinger han gav, des højere pris fakturerede han. han
solgte med andre ord ”anbefalinger”.
                                                -6-
da han så, at der var en fremtid i selskab1, flyttede han i maj 2013 virksomheden til lokaler-
ne på …, hvor firma1 samtidig også flyttede til. firma1 var stiftet af p1, som han kendte fra
tidligere. p1 havde en familiekontakt i albanien og kunne derfra få leveret billige byggema-
teriale, som p1 solgte til danske håndværkere. de var begge i løbende kontakt med hånd-
værkere og fik dermed opbygget et naturligt samarbejde mellem virksomhederne.
det var p2, som hovedsagligt fik til opgave at stå for virksomhedernes bogføring og opbeva-
ring af bogføringsmaterialet. p2 var tilknyttet begge virksomheder, og det var planene, at
han til sin tid skulle være medejer af virksomheden. al bogføringsmaterialet, både selskab1s
og firma1’, blev opbevaret fysisk på ... p2 stod for alt det praktiske i forbindelse med bogfø-
ringen, mens p1 og han stod for skabelsen af omsætning i selskab1 henholdsvis firma1. han
så ikke virksomhedens saldobalancer.
p2 havde adgang til hans personlige konto, da p2 stod for betalingen af regninger og udbeta-
lingen af lønninger. medarbejderne var formelt ansat i selskab1, men udførte arbejde for bå-
de selskab1 og firma1. begge virksomheder har betalt en del af lønnen til medarbejderne,
hvilket er årsagen til, at der ikke er overensstemmelse mellem de fremlagte lønsedler og kon-
toudskrifterne fra hans bankkonto. han hørte ikke nogen protester fra medarbejderne, så
han antog, at alle medarbejderne fik den løn, som de skulle have.
det var også p2, der indberettede moms og skat for selskab1. han har ikke på noget tids-
punkt haft en intention om at snyde med skat og moms, og han kan ikke nikke genkendende
til kurators opgørelse af momstilsvaret i det af kurator fremlagte støttebilag. han mener, at
der er indberettet de korrekte momsbeløb til skat. det viste sig derimod efterfølgende, da
skat anmeldte krav i konkursboet, at der ikke var blevet indeholdt a-skat. han havde sat
sig ind i reglerne for skat og moms og kontrollerede p2s arbejde, så godt kan kunne. han
troede, at p2 havde styr på sagerne, og han regnede med, at skat her ville gøre ham op-
mærksom på, hvis der var noget galt. han har efterfølgende korresponderet med skat om
kravet og har modtaget et girokort.
                                                -7-
det gik rigtig godt for selskab1 i perioden efter flytningen til ... der var gang i salget. stør-
stedelen af automathævninger fra denne periode blev udbetalt til ham selv til dækning af
den gæld, som selskab1 havde oparbejdet til ham i forbindelse med hans løbende indskud i
virksomheden. en del af automathævningerne gik også til den løbende drift. alle automat-
hævningerne til driften skulle gerne være indberettet til skat af p2. automathævningerne
til ham selv medtog han i sin selvangivelse.
det gik desværre mindre godt med firma1. på et tidspunkt ville p1 flytte firma1 til … i al-
bertslund. p1 overtalte ham til at flytte selskab1 med til den nye adresse, hvilket skete i no-
vember 2013. på grund af forskellene i virksomhedernes indtjeningsevne blev han til sidst
uvenner med p1. han besluttede sig derfor for at bringe samarbejdet med firma1 og p1 til
ophør. den 4. december 2013 blev han overfaldet og frihedsberøvet, da han var i færd med at
hente selskab1s inventar ude på ... frihedsberøvelsen varede i flere timer, hvor han blev ud-
sat for vold, trusler og afpresning.
efter frihedsberøvelsen gik han ”ned med flaget” og var sygemeldt på fuld tid. han var til
afhøring hos politiet flere gange. p1 og nogle andre drenge blev varetægtsfængslet i anled-
ning af episoden, hvilket førte til, at han og hans familie blev opsøgt på deres private adres-
ser. han turde ikke gå uden for døren og meddelte politiet, at han ikke ønskede at vidne i
sagen, hvorefter sagen faldt bort. selskab1 ”lukkede og slukkede” reelt efter, at han var ble-
vet frihedsberøvet.
han fik aldrig selskab1s inventar tilbage. bogføringsmaterialet for selskab1 er stadig ude på
... han har ikke turdet hente materialet.
p1 har forklaret bl.a., at han har drevet enkeltmandsvirksomheden firma1. virksomheden
importerede billige byggematerialer fra makedonien og videresolgte byggematerialerne til
entreprenører i danmark. virksomheden er i dag afviklet.
han fik idéen til firma1 i 2013. x drev på daværende tidspunkt virksomheden selskab1, som
beskæftigede sig med telemarketing, og x kunne derfor hjælpe ham med at promovere fir-
                                                 -8-
ma1. der blev indgået en mundtlig aftale mellem ham, x og en tredje person ved navn p2 om
at starte et samarbejde. x’s og hans primære ansvarsområde var salgsarbejdet, mens p2, ud-
over også at være sælger, stod for bogføringen i begge virksomheder. p2 foretog indberet-
ninger af moms og a-skat for firma1. han ved ikke, om p2 tilsvarende indberettede moms
og a-skat for selskab1.
de påbegyndte driften i lokalerne på …, og i starten gik det godt. omkring juli 2013 begynd-
te det at ”gå ned ad bakke”. i juni eller juli måned ansatte de en række telemarketingsælgere,
først på provision og senere på funktionærkontrakter med fast løn; det viste sig dog, at der
ikke var nok omsætning til at drive forretning med fastlønnede medarbejdere. de havde for-
delt forpligtelserne, således at selskab1 skulle betale for inventar og husleje, mens firma1
skulle betale for materialerne fra makedonien. alle medarbejderne, der var ansat af selskab1,
arbejdede også for firma1. p3 arbejdede dog næsten udelukkende for firma1, og firma1 be-
talte derfor p3s lønninger. selskab1 fakturerede ikke firma1 for de andre ansattes arbejde.
de indgåede aftaler om selskab1s betaling af husleje blev ikke overholdt, og den 11. novem-
ber 2013 besluttede han at flytte firma1 til adressen ….., albertslund. selskab1 flyttede med
ud til ... de foretog selv flytningen. alle firma1’ og selskab1s ting kom med. bilagsmateriale,
herunder lønsedler, blev smidt ned i flyttekasser og kørt til læhegnet. her stod papkasserne
i et hjørne og ”rodede”.
kort tid efter, at de var flyttet til …, blev han uvenner med x. i slutningen af november må-
ned ophørte samarbejdet mellem parterne, og de ”delte boet”. p2 og han fortsatte samarbej-
det i firma1. efter ophøret af samarbejdet med x foretog p2 kun bogføring for firma1. fir-
ma1 og selskab1 skulle hver have halvdelen af medarbejderne og halvdelen af inventaret. en
række medarbejdere var dog allerede faldet fra i september-oktober måned og i forbindelse
med opdelingen af virksomhederne stoppede de fleste tilbageværende medarbejdere også,
med undtagelse af bl.a. p3, som firma1 formelt overtog ansættelsen af.
selskab1 flyttede fra adressen på … og tog nogle papkasser med sig, som også må have in-
deholdt selskab1s bogføringsmateriale. han ved dog ikke præcis, hvad kasserne indeholdt.
                                                    -9-
han blev den 20. december 2013 varetægtsfængslet i sagen om frihedsberøvelsen af x. efter
49 dages varetægtsfængsling blev han løsladt, da han ikke havde haft noget med frihedsbe-
røvelsen at gøre. da han kom tilbage til …, foretog han en oprydning, men faldt ikke over
selskab1s bilagsmateriale. det eneste af selskab1s inventar, der stadig står på …, er et fjern-
syn. noget af selskab1s inventar har p2 fået med, og resten er blevet smidt ud. han opfor-
drede flere gange x til at hente inventaret, som bare stod og fyldte. bilagsmaterialet har ikke
været blandt det, der blev smidt ud.
regningen på de 110.000 kr., som firma1 sendte til selskab1 efter ophøret af samarbejdet, er
nu opgivet.
synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 14.
oktober 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
          ”anbringender:
          til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
          at        sagsøgtes økonomistyring har været helt utilstrækkelig og nærmest ikke-
                    eksisterende, hvorved han har taget helt uacceptable risici ved at handle på
                    kredit, hvilket har medført et tab på næsten 1 mio. kr. for sagsøgtes kredito-
                    rer,
          at        sagsøgte har opnået udbetaling af negativ moms fra skat, uden at han har
                    været berettiget hertil, hvorved han har overtrådt momslovens § 81, hvilket i
                    grove tilfælde kan være strafbart efter straffelovens § 289,
          at        sagsøgte har overtrådt kildeskattelovens § 46 og arbejdsmarkedsbidragslo-
                    vens § 7 ved ikke at indeholde a-skat og am-bidrag af udbetalt løn til med-
                    arbejdere,
          at        sagsøgte i strid med god bogføringsskik, jf. bogføringslovens § 6, har und-
                    ladt at foretage registrering af virksomhedens indtægter og udgifter og der-
                    ved overtrådt bogføringslovens §§ 7-9,
          at        kurator som følge af den manglende bogføring er afskåret fra at foretage en
                    præcis kontrol og følge selskabets aktiver, hvorved eventuelle omstødelige
                    forhold ikke kan afdækkes til skade for selskabets kreditorer,
                                          - 10 -
at       sagsøgte som følge af, at han ikke har påset, at erhvervsvirksomhedens øko-
        nomi var skarpt adskilt fra sagsøgtes private økonomi, havde en skærpet
        forpligtelse til at sikre, at virksomhedens bogføring skete i overensstemmel-
        se med bogføringslovens regler herom,
at       sagsøgte i strid med bogføringslovens §§ 10 og 12 ikke har påset, at regn-
        skabsmaterialet er opbevaret på en sådan måde, at det uden vanskeligheder
        kan gøres tilgængeligt her i landet for offentlige myndigheder m.fl., som i
        henhold til anden lovgivning har ret til at kræve indsigt i regnskabsmateria-
        let, herunder kurator, idet dele af virksomhedens bogførings- og regnskabs-
        materiale befinder sig hos firma1,
at       sagsøgte i henhold til bogføringslovens § 13 bærer det fulde ansvar for, at
        bogføringsmaterialet opbevares i henhold til bogføringslovens bestemmel-
        ser,
at       sagsøgte bærer ansvaret for, at virksomhedens bogførings- og regnskabsma-
        teriale, herunder skatte- og afgiftsopgørelser, ikke er tilgængelige for kura-
        tor, uanset begrundelsen herfor, jf. hertil sø- og handelsrettens kendelse af
        8. oktober 2014 i sagen b-19-14 …
        der henvises endvidere til sø- og handelsrettens kendelse af 12. marts 2015 i
        sagen b-25-14 …
        herudover henvises til sø- og handelsrettens kendelse af 24. juni 2015 i sa-
        gen b-29-15 …
at       sagsøgtes undladelse af at sikre forsvarlig bogføring kan være en overtræ-
        delse af straffelovens § 302,
at       sagsøgtes adfærd og manglende økonomistyring har medført væsentlige tab
        for sagsøgtes kreditorer, jf. de … fremlagte anmeldelser i boet,
at       sagsøgte ikke blot har taget helt uacceptable risici ved at handle på kredit,
        men også ved fortsat at stifte betydelige gældsforhold, herunder optagelse af
        yderligere lån, særligt under hensyn til, at han allerede forud for virksom-
        hedens opstart, havde væsentlig forfalden gæld, som ikke blev betalt,
at       sagsøgte under hele forløbet har undladt at samarbejde og har tilbageholdt
        nødvendige oplysninger omkring aktiver tilhørende konkursboet, hvilket
        blot understreger sagsøgtes groft uforsvarlige adfærd,
at       de ovenfor beskrevne forhold udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, der
        gør sagsøgte uegnet til at deltage i ledelsen af en virksomhed, jf. konkurslo-
        vens § 158, og at han derfor bør pålægges konkurskarantæne i 3 år.
sagsøgtes anbringender bestrides i sin helhed, idet det særligt bestrides, at sagsøgte
har afregnet skatter og afgifter, idet der ikke fremgår nogen betalinger til skat af
sagsøgtes bankkontoudtog …
                                                    - 11 -
          i det omfang sagsøgte ikke har besvaret kurators opfordringer, gøres det gældende,
          at sagsøgtes manglende oplysning af sagen skal tillægges processuel skadesvirkning,
          jf. konkurslovens § 162, stk. 6.”
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 15. oktober
2015, hvoraf bl.a. fremgår:
          ”2. anbringender
          til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
          at        betingelser i konkursloven for pålæggelse af konkurskarantæne er ikke op-
                    fyldt,
          at        sagsøgte ikke har foretaget handlinger, der kan betragtes som groft uansvar-
                    lig forretningsførelse,
          at        sagsøgte er iværksætter og drev enkeltmandsvirksomhed i god tro,
          at        sagsøgte, som direktør i sin enkeltmandsvirksomhed, ikke har misbrugt reg-
                    lerne om begrænset selskabshæftelse,
          at        sagsøgte har ført bogholderi og afregnet skatter- og afgifter,
          at        sagsøgtes kontrol og virksomhedsførelse i væsentlig grad blev besværlig-
                    gjort af sagsøgtes driftsfællesskab med firma1, der forestod bogføring og
                    bogholderi,
          at        samarbejdet med firma1 grundlæggende har gjort det praktisk umuligt for
                    sagsøgte at tilvejebringe bogholderimateriale m.m.,
          at        betingelserne i konkursloven for at pålægge konkurskarantæne ikke er op-
                    fyldt,
          at        der ikke er konstateret forhold, der kan betegnes som groft misbrug af sel-
                    skabets midler eller misbrug af adgangen til at disponere over selskabets
                    midler,
          at        sagsøgte ikke har foretaget dispositioner, der har medført væsentlige tab for
                    selskabets kreditorer,
          at        der ikke er noget i sagsøgtes forretningsførelse, som kan betragtes som ufor-
                    svarligt, hvorfor der heller ikke er noget grundlag for at pålægge konkurska-
                    rantæne i medfør af konkurslovens § 157, stk. 1,
          at        en væsentlig del af den af kurator opgjorte gæld vedrører en periode, der
                    ligger forud for driften af selskab1 og den relevante periode for bedømmelse
                    af sagsøgtes forretningsførelse,
                                                  - 12 -
          at       kurator uberettiget har tillagt denne gæld betydning ved vurdering af om-
                   fanget af handel på kredit,
          at       den opgjorte gæld er baseret på de anmeldte krav i boet,
          at       de anmeldte krav i boet er uprøvede,
          at       gælden derfor ikke nødvendigvis er udtryk for berettigede krav og dermed
                   retvisende for omfanget af handel på kredit,
          at       selskab1 i den relevante periode har oparbejdet betydelige tilgodehavender,
          at       kurator ikke har tillagt disse fordringer betydning ved vurderingen af sag-
                   søgtes forretningsførelse, og
          at       sagsøgte havde udsigt til at skabe omsætning, og derfor var driften forsvar-
                   lig.”
x har under hovedforhandlingen supplerende anført, at den skete frihedsberøvelse og af-
presning af x den 4. december 2013 skal tillægges væsentlig betydning ved vurderingen af,
om x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, herunder om det er rimeligt at pålægge
x konkurskarantæne. x var efter frihedsberøvelsen sygemeldt på fuld tid og var fra dette
tidspunkt reelt ude af stand til at drive forretningen videre. det er netop en sådan situation,
hvor konkursen i væsentligt omfang kan henføres til ”ydre omstændigheder”, som konkurs-
rådets betænkning nr. 1525 fremhæver som et væsentligt hensyn, der kan føre til frifindelse
for konkurskarantæne. hvis retten måtte finde, at x har udvist groft uforsvarlig forretnings-
førelse, og at det er rimeligt at pålægge konkurskarantæne, bør omstændighederne omkring
frihedsberøvelsen føre til, at der alene pålægges x karantæne i ét år.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
x blev den … 2014 taget under konkursbehandling med fristdag den 27. januar 2014, og den
relevante periode for bedømmelse af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, er således tiden ef-
ter den 27. januar 2013. x varetog ledelsen i selskab1, siden dens opstart den 8. april 2013 og
frem til konkursdekretets afsigelse.
                                                - 13 -
retten lægger til grund, at der i virksomheden var ansatte, der blev aflønnet, uden at der
samtidig blev indeholdt eller afregnet a-skat eller am-bidrag, og at der, uanset x’s forkla-
ring om undskyldelige omstændigheder herfor, foreligger et særdeles mangelfuldt bogfø-
rings- og regnskabsmateriale for selskab1. under hensyn til oversigt fra skat over angivet
moms i 2013 sammenholdt med virksomhedens kontoudskrift, lægger retten endvidere til
grund, at virksomhedens momsindberetninger ikke var korrekte.
x har således som leder af selskab1 undladt at sikre en forsvarlig bogføring og opbevaring af
bogføringsmaterialet i selskab1, samt undladt at sikre at virksomheden overholdt sine for-
pligtelser over for skat.
når dertil kommer, at der i konkursboet er anmeldt lønkrav for ca. 275.000 kr. og simple
krav for ca. 700.000 kr., hvoraf 200.000 kr. ubestridt hidrører fra virksomhedens drift, finder
retten, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor fremover er ueg-
net til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til x handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten, at
det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
når henses til den tid, der er forløbet siden konkursdekretets afsigelse, og til x’s ganske sær-
lige personlige forhold den 4. december 2013 og i tiden herefter, som må antages at have
medvirket afgørende til hans konkurs, finder retten, at der foreligger sådanne særlige grun-
de, der taler for, at der helt undtagelsesvist alene pålægges konkurskarantæne i ét år, jf. kon-
kurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i ét år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 50.000 kr.
              - 14 -
   lise krüger andersen
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
p001500o - blc
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 17. februar 2003 blev af retten i sagen
p-0015-97
dean nielsen
(advokat inger loft)
    mod
thygensen og andersen int. a/s under konkurs
ved kurator advokat finn mejnertsen
(advokat kasper mortensen)
afsagt sålydende
                       dom:
denne fordringsprøvelsessag angår spørgsmålet
om, hvorvidt anmelderen, dean nielsens krav i
konkursboet thygensen og andersen int. a/s er
privilegeret samt om størrelsen af kravet.
påstande:
                           - 2 -
anmelderen, dean nielsen, har nedlagt følgende
påstande:
principalt, at anmelderens krav godkendes som
privilegeret efter konkurslovens § 95 med
137.344 kr., og anmelderens krav godkendes som
simpelt efter konkurslovens § 97 med kr. 2.735.
subsidiært, at anmelderens krav godkendes som
simpelt efter konkurslovens § 97 med 140.079
kr.
boet, thygesen og andersen int.  a/s under
konkurs, har nedlagt følgende påstande:
principalt, at anmelderens krav godkendes som
simpelt efter konkurslovens § 97 med principalt
33.334 kr., subsidiært et efter skifterettens
skøn fastsat højere beløb, dog ikke over
140.079 kr.
subsidiært, at anmelderens krav godkendes som
fortrinsstillet efter konkurslovens § 95, stk.
1, med principalt 33.334 kr. subsidiært et
efter skifterettens skøn fastsat højere beløb,
dog ikke over 137.344 kr.
sagsfremstilling:
selskabet asx 1752 aps drev detail- og
engroshandel med edb hardware og soft-ware frem
til den 7. januar 1995, hvor
driftsaktiviteterne blev overdraget til 4
nystif-tede selskaber, der fik navnene thygesen
og andersen int. a/s, warehouse data a/s, cpu
data supermarked a/s og cpu hyperstore a/s med
et af asx 1752 aps hel-ejet datterselskab,
datavarehuset a/s, som moderselskab.
                           - 3 -
ejerforholdet i asx 1752 aps er omtvistet, men
ægtefællerne karen thygesen og henry nielsen
havde begge ejerandele heri og var
bestyrelsesmedlemmer i datterselskaberne. deres
søn, mark nielsen, var bestyrelsesmedlem i
warehouse data a/s fra den 4. januar 1995.
den 13. januar 1995 indgav kammeradvokaten på
vegne af skatteministeriet, told- og
skattestyrelsen, ved told- og skatteregion
københavn konkursbegæring  mod asx 1752 aps.
konkursbegæringen blev den 25. januar 1995
tilbagekaldt, idet der samtidig blev etableret
betalingsstandsning. advokat finn mejnertsen og
advokat kurt skovlund blev beskikket som tilsyn
under betalingsstandsningen.
de øvrige selskaber i koncernen var ikke
omfattet af betalingsstandsningen, men tilsynet
foranledigede den 22. februar 1995, at
direktionen i bl.a. warehouse data a/s blev
udskiftet således, at direktør bjørn petersen
indtrådte som ny direktør, hvorefter henry
nielsen udtrådte.
under asx 1752 aps’ betalingsstandsningsperiode
blev der forhandlet med et norsk selskab,
datavarehuset as, om salg af koncernens
driftsaktiviteter. overtagelsesdag-en var
planlagt til den 27. marts 1995, idet aftalen
forinden skulle forelægges kredi-torerne på en
skiftesamling den 24. marts 1995. den 22. marts
1995 tilbagekaldte henry nielsen imidlertid
uden tilsynets vidende betalingsstandsningen,
og samme dag blev der afholdt generalforsamling
i asx 1752 aps, datavarehuset a/s samt dets 4
                           - 4 -
datterselskaber, hvor det blev besluttet at
afhænde samtlige aktier i datavare-huset a/s
til henry nielsen. det  blev endvidere
besluttet, at bjørn petersen, der af tilsynet
var indsat i bestyrelserne af tilsynet, skulle
udtræde af selskabernes ledelse.
driftsaktiviteterne i de fire datterselskaber
blev ved aftale samme dag overdraget til et nyt
selskab, der var ejet af mark og dean nielsen.
den 23. marts 1995 blev der afsagt
konkursdekret over asx 1752 aps og datavare-
huset a/s og dets 4 datterselskaber herunder
thygesen og andersen int. a/s med advokat kurt
skovlund og advokat finn mejnertsen som
midlertidige bestyrere og senere kuratorer.
disse tiltrådte ikke den af henry nielsen
udarbejdede overdragel-sesaftale af
driftsaktiviteterne til det af mark og dean
nielsen ejede selskab. aftalen med
datavarehuset as blev derimod indgået, efter at
kreditorerne havde tiltrådt afta-len på en
skiftesamling den 24. marts 1995.
thygesen og andersen int. a/s’s virksomhed
bestod i indkøb af edb-produkter, som blev
videresolgt til søsterselskaberne og øvrige
forhandlere i danmark. selskabet havde tillige
en mindre produktion af edb-anlæg, der
ligeledes blev videresolgt til
søsterselskaberne med henblik på videresalg
herfra.
dean nielsen var ansat i thygesen og andersen
int. a/s til en løn på 20.000 kr. om måneden.
ifølge opgørelse udarbejdet af henry nielsen
                            - 5 -
udgjorde dean nielsens løn i perioden 9. januar
1995 til den 28. februar 1995 imidlertid
69.740,77 kr. i dette beløb var der indregnet
overarbejdsbetaling.
ved københavns byrets dom af 4. marts 1999 blev
karen thygesen dømt for over-trædelse af
straffelovens § 283, stk. 1, nr. 3 bl.a. for
udbetaling af overarbejdsbetaling til dean
nielsen.
den 23. marts 1995, efter at der var afsagt
konkursdekret over selskabet, blev dean nielsen
opsagt og fritstillet fra sit
ansættelsesforhold.
den 24. marts 1995 om morgenen, blev det
konstateret, at koncernens edb-netværk var
brudt ned, hvorfor der ikke kunne opnås adgang
til de fire driftsselskabers bog-holderi. den
28.marts 1995 indgav advokat kurt skovlund
anmeldelse til køben-havns politi mod dean
nielsen, for overtrædelse af straffelovens §
291 og 279a, idet dean nielsen formodentlig
havde foretaget en række indgreb i edb-
systemet. ved skrivelse af   7. april 1995 blev
dean nielsen bortvist af advokat finn
mejnertsen. af skrivelsen fremgår, at
bortvisningen bl.a. skyldes dean nielsens
indgreb i selskaber-nes edb-systemer. ved
københavns byrets dom af 4. marts 1999 blev
dean nielsen dømt for overtrædelse af
straffelovens § 291, stk. 2, hvilket ved dom af
2. april 2001 blev stadfæstet af østre
landsret.
                                     - 6 -
ved skrivelse af 17. april 1995 fra dean
nielsen til advokat finn mejnertsen afviste
dean nielsen at acceptere bortvisningen.
bortvisningen blev fastholdt af advokat finn
mejnertsen ved skrivelse af 25. april 1995.
ved skrivelse af 16. juni 1995 anmeldte dean
nielsen et krav i boet, der sammenlagt blev
opgjort til 225.499,91 kr. boet afviste kravet.
dean nielsen anlagde den 30. maj 1997
fordringsprøvelsessag mod thygesen og andersen
int. a/s under konkurs, hvorved det anmeldte
krav blev opgjort således:
løn for marts måned 1995
20.000 kr.
løn i opsigelsesperiode på 4 måneder
80.000 kr.
feriepenge 1994
16.094 kr.
feriepenge 1995                               21.250
kr.
samlet § 95 krav
137.344 kr.
udlæg anmeldt som § 97 krav
2.735 kr.
boets opgørelse af kravet fremkommer således:
løn for marts måned 1995
20.000 kr.
løn i perioden 1.-7. april 1995
4.667 kr.
feriepenge 1994                               16.094
kr.
feriepenge 1995
8.083 kr.
i alt                                         48.844
kr.
                                - 7 -
modregning for udbetalt overarbejde
           kr.  -15.510,00
                                     kr.
33.334,00
forklaringer:
dean nielsen har forklaret, at han var ansat i
thygesen og andersen int. a/s, hvor han som it-
chef havde ansvaret for edbsystemet, som
servicechef havde han an-svaret for
reparationer af computere fra alle afdelinger i
koncernen, og som produk-tionschef havde han
ansvaret for thygesen og andersens int. a/s’
egenproduktion af computersystemer. der var
mellem 15 og 20 ansatte i thygesen og andersen
int. a/s, hvoraf der var ca. 10-12 personer
ansat i produktionsafdelingen, som han havde
ansvaret for. hans arbejde bestod i rådgivning
af disse ansatte om samling og repara-tion af
computere, men hans arbejde bestod også i selv
at reparere og samle compu-terne. ansættelse,
afskedigelse og lønforhandling blev forestået
af hans mor, karen thygesen. han havde dog
indflydelse på, hvem der blev afskediget, idet
han f. eks. havde anmodet karen thygesen om, at
en medarbejder, der stjal fra lageret, blev
fyret. han indtrådte i bestyrelsen den 4.
januar 1995, men han havde ingen ledelses-
beføjelser, og han var ikke blevet indkaldt til
eller havde deltaget i bestyrelsesmøder, frem
til konkursdekret blev afsagt den 23. marts
1995. det var hans forældre, karen thygesen og
henry nielsen, der ejede koncernen. han har
ingen erindring om, at han selv havde
ejerandele i koncernen. koncernens forhold blev
ikke drøftet med for-ældrene. han modtog ordre
og udførte dem. i foråret 1995 var
                           - 8 -
arbejdsbelastningen stor. han arbejdede 15-16
timer i døgnet også på lørdage og søndage. han
arbejdede for familien, og der var ikke lavet
aftale om, at han skulle modtage
overarbejdsbeta-ling herfor, hvilket han heller
ikke havde nogen forventning om. det var hans
liv at arbejde for firmaet. om udlæggene
forklarede han, at han deltog i ”cebit-messen”
i hannover i marts 1995. han havde haft de
anførte udgifter under turen, og han havde en
aftale med thygesen & andersen int. a/s om
godtgørelse af disse. der har været underbilag
for de enkelte poster, og disse blev afleveret
som vedhæftede bilag til thy-gesen og andersen
int. a/s. han tog kun kopi af egne bilag og
ikke af underbilagene. om udlæg til ”post”,
”benzin” og ”udskiftning af skiveklodser +
check” forklarede han, at han havde afleveret
pakker på hovedbanegårdens posthus efter normal
lukke-tid, og at hans bil tillige var blevet
repareret. det var lettest at lægge ud for
udgifter-ne, og herefter få dem refunderet af
selskabet.
karen thygesen har forklaret, at baggrunden for
udbetaling af overarbejdsbetaling til dean
nielsen i foråret 1995 var, at
overarbejdsbyrden var så ekstrem, at det var
fair at honorere ham herfor, uanset at
selskabets økonomiske situation var ustabil.
omsætningsstoppet var ophørt, og forretningen
var mere stabil end før virksomheds-
overdragelsen den 8. januar 1995.
arbejdspresset var endvidere øget, da det var i
højsæsonen. de prøvede samtidig at spare
mandskab, og hun kunne derfor ikke længere
                           - 9 -
forsvare, at han ikke fik løn for sit arbejde.
hun beregnede overarbejdsbe-talingen således,
at han fik løn for 3 timer ekstra dagligt samt
for nogle få lørdags-timer. hun syntes ikke, at
de havde råd til at yde 100 %
overarbejdsbetaling på timerne, hvorfor hun
beregnede 50 %. hun havde fået stikpiller fra
dean nielsen omkring betaling af overarbejde,
men da det var hende, der bestemte, havde hun
tidligere afvist ham. overarbejdsbetalingen
blev ikke drøftet med dean nielsen før
udbetalingen. hun havde måske nævnt det over
for ham, men hun havde ikke drøftet med ham,
hvor meget han skulle have udbetalt, eller
hvorledes hun beregnede det. det var i
forbindelse med overdragelsen af
driftsaktiviteterne til det norske selskab, at
overarbejdsbetalingen fandt sted.
konkursdekreterne over koncernens selskaber kom
som et lyn fra en klar himmel, da det var henry
nielsens transaktioner, der foranledi-gede
konkursen, idet han forsøgte at trække hele
virksomheden over i et andet regi, væk fra
nordmændenes købstilbud. det var ellers hendes
opfattelse, at alt foregik stille og stabilt i
marts måned, og at tingene kørte som det
plejede. hun kan ikke huske, hvorfor dean
nielsen blev indsat som bestyrelsesmedlem for
datavarehuset a/s og thygesen & andersen int.
a/s. han deltog ikke i ledelsen. hendes 3 børn,
dean, mark og louise havde altid haft
ejerandele i de aktie- og anpartsselskaber, som
hun ejede. da børnene var mellem 4 og 8 år, fik
de anparter i asx 1752 aps. hun er sikker på,
at de ejede ca. 15-20 % hver. i forbindelse
med, at der var tab på anparter-ne, forsøgte
                           - 10 -
hun på børnenes vegne, at få skat tilbage fra
frederiksberg kommune. angivelsen af
ejerforholdet for asx 1752 aps i byrettens dom
i straffesagen mod hende og dean nielsen er
derfor forkert.
bjørn petersen har forklaret, at han havde
erfaring som administrerende direktør i andre
selskaber, og da advokat skovlund bad ham om at
give en hjælpende hånd i cpu koncernen,
accepterede han det. han indtrådte i
bestyrelsen for datavarehuset aps, men det var
karen thygesen, der var direktør for selskabet.
hans opgave var at holde øje med de
dispositioner, selskabet foretog. han indtrådte
ligeledes i bestyrel-serne i de fire
driftsselskaber. der blev ikke afholdt
bestyrelsesmøder i perioden fra hans indtræden
til konkurstidspunktet. karen thygesen og henry
nielsen mente ikke, at han var deres
ønskeperson. han mødtes daglig med både karen
thygesen og hen-ry nielsen, hvorfor eventuelle
problemer kunne drøftes løbende. han havde
ingen kontakt med sønnerne dean og mark
nielsen. forældrene havde derimod kontakt med
sønnerne.
procedure:
anmelderen, dean nielsen, har til støtte for
sine påstande nærmere gjort gældende, at boet
allerede den 24. marts 1995 var bekendt med, at
der var foretaget hærværk på boets edb-system.
den 28. marts 1995 anmeldtes dean nielsen til
politiet, og boet var altså på dette tidspunkt
                                         - 11 -
af den sikre opfattelse, at hærværket var
udøvet af ham. imid-lertid blev
ansættelsesforholdet først ophævet den 8. april
1995. der var således gået tolv dage fra det
tidspunkt, hvor boet med sikkerhed var bekendt
med det ophævelsesberettigende forhold og til
ophævelsen af ansættelsesforholdet blev
foretaget, og boet har derved udvist
retsfortabende passivitet, hvorved hæveadgangen
er bortfaldet. der er ingen momenter i sagen,
der kunne betinge en udsættelse af ophævelsen,
hvorfor dean nielsen har krav på løn i
opsigelsesperioden. efter praksis skal der
hæves uden ugrundet ophold, jf. u 1987.810 h og
u 1985.101 h.
det gøres endvidere gældende, at der ikke i konkurslovens § 95, stk. 2,
er noget grundlag for at nægte lønprivilegium, uanset at forældrene
ejede selskaberne. dean nielsen havde ikke ejerandel i asx 1752
aps, uanset karen thygesens modstridende forklaring herom. i
straffesagen var ejerskabet genstand for bevisførelse, og i byrettens
dom blev det lagt til grund, at ægtefællerne karen thygesen og henry
nielsen ejede hver halvdelen af anparterne i asx 1752 aps. dean
nielsen havde derfor ingen økonomisk interesse i selskaberne, idet han
ikke hverken direkte eller indirekte ejede andele og i øvrigt ikke var
provisionslønnet. der foreligger derfor ikke sådanne særlige
omstændigheder, at lønprivilegium skal nægtes.
såfremt karen thygesens forklaring om
ejerforholdet i asx 1752 aps lægges til grund,
har dean nielsen kun en teoretisk økonomisk
interesse, idet han ikke vidste, at han havde
ejerandele i selskabet, hvorfor han ikke har
arbejdet for økonomisk vækst i koncernen. det
er således ikke tilstrækkeligt, at personen er
anpartshaver, der skal tillige foreligge
                           - 12 -
særlige omstændigheder, der bevirker, at
lønprivilegium nægtes.
at dean nielsen var medlem af bestyrelsen i
thygesen og andersen int. a/s og datavarehuset
a/s kan ikke begrunde en nægtelse af
lønprivilegium, idet der ikke blev indkaldt til
eller afholdt bestyrelsesmøder i foråret 1995.
efter dean nielsens forklaring, var han
almindelig lønmodtager, og drøftede ikke
ledelsens beslutninger, hvilket er blevet
bekræftet af bjørn petersen.
dean nielsen udførte i foråret 1995 et
betydeligt overarbejde. der var ingen skriftlig
aftale med thygesen og andersen int. a/s om
udbetaling af overarbejdsbetaling, men der var
heller ikke aftaler om, at overarbejdsbetaling
ikke skulle udbetales.
at karen thygesen ved udbetalingen er dømt for
overtrædelse af straffelovens § 283, stk. 1,
nr. 3, er ikke ensbetydende med, at
udbetalingen var materielt uberettiget.
uanset udbetalingen ikke var materielt
berettiget, kan boet ikke foretage modregning,
idet beløbet var fortjent. dean nielsen modtog
således beløbet i god tro, og grund-sætningen
om condictio indebiti medfører derfor, at boet
ikke kan foretage modreg-ning. det er den
almindelige godtros bedømmelse, der skal lægges
til grund. anven-delsesområdet for condictio
indebiti ændres ikke ved, at kravet gøres
gældende ved modregning.
                           - 13 -
såfremt boet kan antages at have ret til
modregning gøres det gældende, at boet har
fortabt denne modregningsadgang ved passivitet.
om det anmeldte krav på godtgørelse for udlæg
gøres det gældende, at ved de frem-lagte bilag
og den af dean nielsen afgivne forklaring må
anses for godtgjort, at han har et simpelt krav
i boet i det anmeldte omfang.
boet har til støtte for sine påstande nærmere
gjort gældende, at dean nielsen med rette blev
bortvist den 7. april 1995, og at boet ikke har
fortabt bortvisningsadgangen ved passivitet.
dean nielsen blev allerede den 23. marts 1995
opsagt og fritstillet. han har derfor ikke haft
en berettiget forventning om, at han skulle
fortsætte som arbejdskraft, hvorfor der ikke
overfor ham er et beskyttelseshensyn, hvor det
kan kræves af boet, at ophævelsen sker
øjeblikkeligt. når en medarbejder i en opsagt
stilling udøver hærværk mod sin arbejdsgivers
ejendom, er der tale om en så grov forseelse,
at opsigelsen den 7. april 1995 skal
fastholdes, jf. afgørelserne i u 1985.101 h, u
1995.744 h og 1970.184 h.
boet har endvidere gjort gældende, at det under
straffesagen er fastslået, at udbeta-lingen af
overarbejdsbetalingen var uberettiget, hvorfor
beløbet skal tilbagebetales, med mindre dean
nielsen var i god tro. karen thygesen har ved
en strafbar handling begunstigede sine sønner
på et tidspunkt, hvor konkursen var nært
forestående, og hun var klar over, at den
økonomiske situation var uholdbar. der forelå
                           - 14 -
ingen aftale mellem selskabet og dean nielsen
om overarbejdsbetaling. det fremgår af
forklaring afgivet af karen thygesen, at dean
nielsen havde anmodet om betaling af overar-
bejde, hvilket karen thygesen flere gange havde
afvist, men dog indvilliget i, såfremt
selskabernes økonomiske situation blev
forbedret. selskabernes økonomiske situation
var ikke forbedret, og dean nielsen var ikke i
god tro ved udbetalingen af overar-
bejdsbetalingen, da det må afvises, at
konkursen ”kom som et lyn fra en klar him-mel”.
grundsætningen om condictio indebiti retter sig
mod den situation, hvor beløbet er modtaget i
god tro, efter det er udbetalt ved en fejl. i
denne sag må der stilles ekstra-ordinære
skærpede krav til den gode tro, hvilket dean
nielsen ikke har løftet bevis-byrden for.
boet har ikke fortabt retten til modregning ved
passivitet, idet der grundlæggende er tale om
et konnekst krav.
dean nielsen var efter karen thygesens
forklaring anpartshaver i thygesen og andersen
int. a/s’s moderselskab asx 1752 aps, hvilket
ikke blev afvist af dean nielsen, idet denne
ikke kunne huske, om han ejede anparter eller
ej. der var ikke særlig bevisførelse om
ejerforholdet i asx 1752 under straffesagen.
det må derfor lægges til grund, at dean nielsen
var medejer. dean nielsen har da også
forklaret, at der var tale om en
familievirksomhed, hvor forældrene forventede,
at der blev ydet en stor indsats. det må derfor
                           - 15 -
lægges til grund, at der var en fælles
økonomisk interesse i selskabets vækst. disse
forhold bevirker, at dean nielsens
lønprivilegium må nægtes, og at kravet er et
simpelt krav i boet, jf. afgørelsen i u
2002.1753 h.
udlæggene er udokumenterede. dean nielsen har
ikke fremlagt underbilag, og det rejste simple
krav om godtgørelse herfor bestrides derfor.
rettens begrundelse og resultat:
det er ved østre landsrets dom af 2. april 2001
fastslået, at dean nielsen umiddel-bart efter
konkursens indtræden udøvede hærværk af
betydeligt omfang mod boets edb-systemer, og
boet var derfor berettiget til at bortvise ham.
dean nielsen var straks efter konkursdekrets
afsigelse, og forinden han udøvede hærværket,
opsagt og fritstillet. det tiltrædes på denne
baggrund, at dean nielsen ikke kunne have nogen
berettiget forventning om at kunne fortsætte
som ansat i virksomheden.
under de omstændigheder har boet ikke ved
passivitet fortabt retten til at bortvise dean
nielsen.
det lægges i overensstemmelse med østre
landsrets dom af 2. april 2001 til grund, at
overarbejdsbetalingen til dean nielsen i
foråret 1995 skete med urette. efter det
fremkomne om dean nielsens stilling og
tilknytning til ledelsen af thygesen og
                           - 16 -
andersen int. a/s kan det ikke antages, at dean
nielsen var i god tro ved mod-tagelsen af
overarbejdsbetalingen.
på denne baggrund har boet med rette i det af
dean nielsen rejste krav foretage mod-regning
med det uretmæssigt oppebårne beløb, ligesom
retten til modregning ikke er fortabt som følge
af condictio indebiti.
efter bevisførelsen, herunder navnlig den af
karen thygesen afgivne forklaring, læg-ges til
grund, at dean nielsen var medejer af
moderselskabet asx 1752 aps. det er endvidere
ubestridt, at dean nielsen var
bestyrelsesmedlem i thygesen og andersen int.
a/s, hvor den daglige ledelse blev varetaget af
hans mor, karen thygesen.
under de omstændigheder er der ikke grundlag
for at tillægge dean nielsens lønkrav
privilegium efter konkurslovens § 95 og da
parterne i øvrigt er enige om den beløbs-
mæssige opgørelse kan dean nielsens lønkrav
godkendes som simpelt krav efter konkurslovens
§ 97 med 33.334 kr.
det findes ved de fremlagte bilag og den af
dean nielsen afgivne forklaring godt-gjort, at
dean nielsen har haft udlæg i den anmeldte
størrelsesorden, hvorfor dette anmeldte krav
tages til følge.
med sagens omkostninger forholdes som nedenfor
bestemt, idet der herved er taget hensyn til,
at det i forbindelse med bobehandlingen er
                                - 17 -
oplyst, at der forventes dæk-ning til simple
krav efter konkurslovens § 97 på ikke over 50%.
            t h i   k e n d e s         f o r    r e t:
dean nielsens anmeldelse godkendes som simpelt krav efter
konkurslovens § 97 i thygesen og andersen int. a/s under
konkurs med 36.069 kr.
dean nielsen skal inden 14 dage efter denne doms
afsigelse betale 12.600 kr. til boet, thygesen og
andersen int. a/s under konkurs ved kurator, advokat finn
mejnertsen.
niels christian baark
                                (sign.)
                             ___ ___ ___
                  udskriftens rigtighed bekræftes
                  p.j.v. sø- og handelsretten, den