text:
dom
afsagt den 20. juni 2013 i sag nr. bs 1-1486/2011:
hvidovre kommune
hvidovrevej 278
2650 hvidovre mod
guldborgsund kommune
parkvej 37
4800 nykøbing f
sagens baggrund og parternes påstande
under denne dag, der er anlagt den 15. september 2011, har sagsøgeren, hvidovre
kommune, overfor sagsøgte, guldborgsund kommune, endeligt nedlagt følgende påstande:
påstand 1:
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøger har ret til refusion af refusionsberettigede
udgifter i medfør af den sociale retssikkerhedslovs § 9 c, stk. 1 i forbindelse med støtte til a,
cpr.nr. xxxxxx-, så længe sagsøger afholder refusionsberettigede udgifter i forbindelse med
a.
påstand 2:
sagsøgte tilpligtes for perioden til og med 29. november 2012 at betale 5.220.085,75 kr. med
tillæg af procesrente fra sagens anlæg til betaling sker af 2.851.166,58 kr. og yderligere af
2.368.919,17 kr. fra 3. december 2012 til betaling sker.
guldborgsund kommune har påstået frifindelse.
parterne er enige om den beløbsmæssige opgørelse i påstand 2, der er opgjort som udgifter
for perioden 1. januar 2008 til den 29. november 2012.
a flyttede pr. 1. marts 2004 fra sakskøbing kommune (efter kommunalreformen
guldborgsund kommune) til hvidovre kommune. i 1983 var a involveret i en trafikulykke,
hvorved han pådrog sig en rygmarvsskade (tetraplegi), som blandt andet førte til, at han blev
kørestolsbruger. da a flyttede den 1. marts 2004, flyttede han sammen med sin kæreste, b,
der ligeledes var handicappet som følge af en trafikulykke.
                                               - 2 -
sagen angår spørgsmålet, om sakskøbing kommune eller en anden offentlig
myndighed medvirkede til as flytning til hvidovre kommune med den virkning, at
guldborgsund kommune er refusionspligtig overfor hvidovre kommune for udgifter
omhandlet af retssikkerhedslovens § 9 c, stk. 1.
oplysningerne i sagen
ved brev af 7. november 2002 rettede b henvendelse til sin opholdskommune,
frederiksberg, med ansøgning om støtte til boligindretning.
det hedder i hendes brev blandt andet:
   "...
   min kæreste a, som er tetraplegiker efter en trafikulykke, og jeg har bestemt os for
   gerne at ville flytte sammen og har gennem meget lang tid været på jagt efter et egnet
   hus beliggende i københavns området for at være tæt på familie/venner, da vi er
   afhængige af deres hjælp.
   ...
   da vi for ca. l år siden så måtte begyndte at planlægge vores fremtidige liv sammen,
   var vi så priviligerede at få kontakt med den afdeling som står for
   hjælpemidler/boligindretning etc. i "vores" forening ptu, som både a og jeg er
   medlem af. vi fik det råd at involvere de respektive kommuner i a' tilfælde sakskøbing
   kommune/storstrøms amt da der jo ikke har været nogen tvivl om, at det var her a
   skulle hente hjælp - i mit tilfælde kontaktede vi hvidovre kommune, da alle på dette
   tidspunkt troede at de måske ville blive involveret pga. mig, og under alle
   omstændigheder for at fortælle at vi planlagde at slå os ned i deres kommune.
   så langt så godt. vi har været ude og se på rigtig mange huse. mange blev sorteret fra
   bare ved at se på indgangspartiet, en del blev solgt inden vi overhovedet havde nået at
   tænke tanken om det var noget. vi stod selv for "1. gangs fravælgelsen", da vi jo
   ganske udmærket kender til vores egne begrænsninger (a har siddet i kørestol i snart
   20 år og jeg begynder også at kende min krop nu 7 år efter ulykken). vi var også så
   heldige at arkitekt erik bahn (som har en del erfaring i byggeri til kørestolsbrugere)
   var så venlig at tage med os ud at se på et af de første huse, som kunne have været
   relevant (hvis det da ikke lige var at det blev solgt). han lærte os en del om, hvad vi i
   1. omgang skulle kigge efter. så alt i alt var vi meget godt rustede til opgaven,
                                            - 3 -
problemet var dog igen at der var ikke rigtig så meget af vælge imellem. da der
endelig efter ca. ½ år dukkede et hus op, som i vores øjne var det mest relevante vi til
dato havde set, kontaktede vi ergoterapeuten lone stier i sakskøbing kommune som
valgte at lade ergoterapeut anette christiansen fra hvidovre kommune se på huset på
hendes vegne samt anna-lene hartvigsen fra ptu. på trods af at vi havde fundet et 1-
plans parcelhus beliggende på en plan grund med en nogenlunde mulighed for at
etablere parkering i forbindelse med indgangspartiet, så var vi jo stadig oppe imod at
dørene var for smalle, køkkenet skulle laves mere eller mindre om (så det blev tilpasset
a og stadig kunne tilgodese mine behov), toilettet/bad krævede ombygning - alt det som
nu en gang altid skal til, da huse ikke bliver bygget til kørestolsbrugere. i de uger som
nåede at gå inden hvidovre kommune nåede at lave deres indstilling etc. til
sakskøbing kommune og vi kunne få at vide om de ville og det kunne lade sig gøre at
ændre huset blev det solgt til anden side!
selvom alle havde gjort hvad de kunne omkring at begrænse deres sagsbehandling
mest muligt, blev alle involverede parter dog klar over, at vi havde et problem og at vi
på trods af alle gode intentioner i lovgivningen ikke var stillet som alle andre pga.
vores handicap. det der dog pinte os allermest var at de få huse som kunne komme på
tale (og som godt nok nåede at blive solgt) kunne laves om så de fungerede for os her
og nu, men fremtidssikringen mht. hvis/når a skal have en el-kørestol og måske har
behov for en loftlift fra seng til badeværelse, det var svært at få opfyldt. alle var enige
om, at det mest optimale ville være at finde en byggegrund og selv opføre huset, da vi
herved selv kunne bestemme placering af vægge, beliggenhed af rum etc. der var kun
et problem, der er ingen byggegrunde i københavnsområdet - man skal faktisk nu ned
mod solrød strand og længere væk før dette kunne være aktuelt, hvilket ikke
harmonerer med vores behov for at have hjælp tæt på.
så da vi i juli/august fandt det hus som det drejer sig om, var vi meget glade. det
drejer sig om et "lille" hus på 79 m2 beliggende på x-vej i hvidovre, hvor vi skal
bygge til. det bedste ved huset er at grunden er helt plan samt at huset ligger så langt
trukket tilbage at vi får mulighed for at lave en helt perfekt parkeringsplads til a (han
har en kassebil med en underliggende lift i siden) og at det er det tætteste vi kommer
på at kunne bygge selv. vi havde anna-lene hartvigsen fra ptu med ude at se på
huset sammen med en lokal entreprenør for i første omgang at sikre os at de
muligheder som vi forestillede os nu også var tilstede og da vi ligesom fik vished for at
                                              - 4 -
det på en eller anden måde nok skal kunne lykkes at lave et dejligt hjem til a og jeg
hvor vi kan være så selvhjulpne som mulig nu og i fremtiden, gik vi videre med det.
dvs. vi havde et møde med ergoterapeut lone stier fra sakskøbing kommune, lederen
af hjælpemiddelcentralen anne holm, samt en sagsbehandler begge fra storstrøms
amt den 04.09.2002 så vidt jeg er orienteret var anette christiansen fra hvidovre
kommune inviteret, men kunne desværre ikke deltage. på det 5 timer lange møde
gennemgik vi de nuværende tegninger etc. over huset samt et foreløbigt udkast over
ombygningen som a og jeg havde fået en arkitekt til at lave. efter lang tids diskussion
og grundet at a og jeg på trods af en meget venlig ejendomsmægler (der med tiden
havde fået en god indsigt i vores situation og ikke mindst problemer og derfor holdt
andre potentielle købere væk så godt han kunne) havde vi fået at vide at vi skulle
bestemme os nu og skrive under. så på trods af at det selvfølgelig ikke er en optimal
løsning (vi kan jo ikke lige flytte ind og bruge det, men igen hvor kan vi det?) spurgte
vi ligeud om man ville samarbejde med os, hvis vi gik videre med denne løsning og fik
svaret ja med den betingelse at vi fik foretaget en jordbundsundersøgelse så man var
sikker på at der kunne bygges på grunden. den undersøgelse fik vi lavet af carl bro
gruppen den 20.09.2002 og udfaldet var positivt (storstrøms amt samt lone stier har
modtaget kopi af rapporten).
vi har nu skrevet under og overtager huset den 01. december 2002. jeg har solgt min
andelslejlighed pr. 15.12.02, da vi af gode grunde ikke har råd til at have 2 huse
samtidig samt en lejlighed (a kan ikke fraflytte sit hus før han kan flytte ind i det nye)
og har valgt at flytte ind i huset indtil at ombygningen starter. som vi også talte om i
telefonen, vil det være fuldkommen omsonst at begynde at tilpasse huset til mig dvs.
fjerne dørtrin, indrette køkken, bad etc. da det forhåbentlig kun kommer til at dreje om
?? måneder inden vi rigtig kan flytte ind. jeg har valgt at flytte ind som det er selvom
jeg ikke kan fungere der alene, men min storesøster har sagt ja til at flytte med og
hjælpe mig i det daglige.
den 24.10.02 skulle vi have været til møde med lone stier/sakskøbing kommune,
anna-lene hartvigsen/ptu, en af kommunen valgt arkitekt, repræsentanter fra
hjælpemiddelcentralen i storstrøms amt skulle deltage. dette blev desværre aflyst og
skal i stedet afholdes på tirsdag den 12.11.02, hvor jeg mener at både ud samt
hvidovre kommune er blevet indbudt.
...
                                                 - 5 -
    for at ridse mine problemer op er det følgende:
        jeg ved ikke om det er hvidovre kommune eller frederiksberg kommune som jeg
        skal ansøge om hjælp hos.
        jeg ved ikke på nuværende tidspunkt, hvad det er jeg skal søge om hjælp til, da vi
    ikke pt. ved hvordan huset kommer til at se ud.
    det er ikke fuldstændig klart, hvilket ændringer der "kun" er til a og hvilket som
    tilgodeser mig, da visse ting gavner os begge, men på nogle områder har vi direkte
    modsatrettede behov.
    ..."
ergoterapeut i sakskøbing kommune, lone stier, havde i en årrække haft forbindelse med a
i forbindelse med ydelse af tilskud til hjælpemidler. lone stier har for perioden april 2002 til
16. januar 2003 gjort følgende journalnotater vedrørende as boligsag:
    "april 2002.
    henvendelse fra a, som fortæller, at han har set på hus i hvidovre kommune sammen
    med sin kæreste, som han gerne vil flytte sammen med. ptu og erg.t. annette
    christiansen har været med ude og se på huset og sidstnævnte har lavet skitse og
    beskrivelse af ændringer i hus.
    25.04.2002.
    modtager skitse og prisoverslag på ændringer i huset de har set på. jeg taler med
    anne holm, hmc ang. sagen. der er frit boligvalg, så a kan i realiteten vælge det hus
    han ønsker. vi kan ikke lige her og nu sige, hvilke ændringer vi (kom. og amt) vil gå
    ind i og hvilke vi evt. ikke vil.
    ultimo april
    huset på y-vej 18 sælges til anden side.
    02.09.2002
    a retter henvendelse hertil, og fortæller, at de nu har set på et andet hus i hvidovre
    kommune. han har allerede haft ptu med til at se på det og har fået et arkitektfirma
    til at lave nogle skitser til ændringer - for egen regning. huset er kun 79 m2.
    04.09.2002.
    møde på hmc. tilstede er a og hans kæreste b, sagsbehandler jenni brinch, leder
    anne holm og undertegnede. a medbringer tegninger og forslag til tilbygning til det
    hus, de nu har kig på. det er beliggende på x-vej i hvidovre. huset er på 79 m2. vi
    drøfter:
                                            - 6 -
fordele: stor og plan grund
           muligt at placere carport hensigtsmæssigt i forhold til hus.
ulemper: huset er så lille, at en tilbygning vil skulle rumme stort badeværelse og
soveværelse og yderligere to værelser, som parret ønsker. derved vil økonomien skilles
ad - eller er der andre muligheder? vil det være muligt at udregne behovet for de
handicapkompenserende m2 til a og evt. udbetale et beløb, der dækker disse behov og
samtidig sikre sig, at det byggeri, der opføres, opfylder de krav, som amt og kommune
har opstillet. anne holm vil undersøge denne mulighed i amtet.
der skal nu ske følgende:
1. jeg skal sende henvendelse skema til hmc.
2. jeg skal lave aktivitetsanalyse med a i hjemmet.
3. fremsende sagsfremstilling ang. boligændring til socialudvalget. de holder møde
   d. 17. september.
4. aftale nyt møde, hvor evt. også arkitekt deltager, hvis det er muligt.
09.09.2002
sagsfremstilling/orientering afleveres til lars bostholm, som så vil orientere om sagen
på socialudvalgsmødet.
13.09.2002
hjemmebesøg hos a,hvor aktivitetsanalyse foretages.
17.09.2002
orientering om boligsagen på socialudvalgsmødet. jeg får efterfølgende besked om at
jeg kan fortsætte med sagen.
07.10.2002
jeg tager telefonisk kontakt til arkitekt erik bahn, roskilde tlf 46404943, som jeg har
fået anbefalet af erg. t. annette c. jeg orienterer ham om sagen og om næste mødedato
- desværre kan han ikke deltage. jeg udtaler at jeg vil vende tilbage til ham.
09.10.2002
jeg mødes med jenni og margrethe på hmc for at gennemgå, det jeg har fået lavet af
funktionsanalysen. der mangler stadig en masse konkrete mål mv. jeg får tilbudt, at
låne en arbejdspladscomputer, da det er umuligt at få den fornødne, sammenhængende
tid i dagligdagen. da der konstant står nogle borgere/brugere, som skal ansøge om
hjælpemidler mv. dette tilbud overvejes.
                                           - 7 -
10.10.2002
talt med erg.t. annette christiansen, hvidovre kommune tlf. 36393842 ang. sagen.
faxet skitser med ændringsforslag til huset til hende. hun kontakter mig senere, fordi
hun mener, at frederiksberg kommune bør inddrages allerede nu, for at tage højde for
de behov for ændringer, som a' kæreste b har. (hun er nu bosiddende i frederiksberg
kommune) hun oplyser, at erg.t. som har peter bangsvej - hvor b bor - hedder tove
frank og har tlf. 38213232.
11.10.2002
jeg kontakter tove frank og forelægger hende sagen. jeg fortæller, at der er planlagt
møde d. 24.10.2002 på hmc i nykøbing f. hun vil undersøge om hun kan komme.
(det kan annette christiansen fra hvidovre kom. desværre ikke - oplyste hun i går).
24.10.2002
det aftalte møde på hmc aflyses, da arkitekt og terapeuter fra hvidovre ikke kan
deltage.
i stedet aftales det, at jeg mødes med a og b og anna-lene fra ptu - hos a. vi
gennemgår huset rum for rum med a og de aktiviteter, han skal foretage i de enkelte
rum. b fortæller også, hvad der fungerer i forhold til hende og hendes
funtionsnedsættelse. ud af dette hjemmebesøg laver anna-lene en
funktionsbeskrivelse, som vedlægges dagsordenen til mødet d. 12.11.2002 på hmc.
jeg udfærdiger skema til aktivitetsanalyse, som også udsendes med dagsorden.
25.10.2002
hjemmebesøg hos a, hvor de sidste oplysninger til skemaet indhentes.
uge 43
a kontakter arkitekt erik bahn, da jeg ikke har kunnet træffe ham i denne uge. a, b,
anna-lene og jeg har sat nogle datoer af, og det er på baggrund af disse, at et møde
kan aftales.
uge 44
a kontakter mig. de har sammen afsat tirsdag d. 12.11.2002 kl. 10 på hmc til
boligmøde.
4-5.11. 2002
aktivitetsskema med målkrav færdiggøres. terapeuter i hvidovre og på frederiksberg
orienteres om mødet d. 12.11. dagsorden vil blive tilsendt.
6.11.2002 møde med hmc med sagsbehandler margrethe blytt. amt og kommune skal
her være enige om de opstillede krav og målkrav til boligen som forberedelse til mødet
d. 12.11.2002.
                                              - 8 -
   12.11.2002 møde på hmc. se refr.
   15.11.2002 telefonisk kontakt til a, hvor jeg oplyser, at han skal rette henvendelse til
   bent christensen i pensionsafdelingen med hensyn til at få afklaret om han kan få
   dækket udgiften til dobbelt husleje/terminer i perioden fra 01.12.2002 og indtil
   byggeriet står indflytningsklart.
   18.11.2002 refr. og dagsorden til næste møde udsendes via mail til mødedeltagerne.
   09.12.2002 møde på ptu. se refr. fra anne lene hartvigsen, ptu.
   16.01.2003 møde på ptu. se referat.
   ..."
ved slutseddel underskrevet den 9. september 2002 indgik a og b aftale om køb af
ejendommen beliggende x-vej i hvidovre. skødet på ejendommen blev underskrevet den 10.
oktober 2002. overtagelsesdagen var 1. december 2002.
som anført i sakskøbing kommunes journal vedrørende a blev der den 9. december 2002
afholdt et møde i landsforeningen af polio-, trafik- og ulykkesskade (ptu) vedrørende a
og bs boligsag. det hedder i referatet fra mødet, underskrevet af anna-lene hartvigsen,
ptu:
   "...
   tilstede: b, a, lone stier, sagsbehandlende ergoterapeut
   sakskøbing kommune, marianne rasmussen, sagsbehandlende ergoterapeut hvidovre
   kommune, erik bahn, arkitekt, anna-lene hartvigsen, hjælpemiddelterapeut ptu.
   afbud: margrethe blytt, hmc, storstrøms amt.
   0:
   godkendelse af dagsorden fra den 12.11. 2002: der blev tilføjet, at storstrøms amt
   godt vil bevilge på et overslag fra erik bahn. bahn gjorde rede for, at det var den mest
   fornuftige fremgangsmåde.
   1: gennemgang af tegning a01 ved erik bahn:
   begrundelse for at lave tilbygning i en særskilt del er, at det nye og det gamle hus kan
   bevæge og sætte sig hver for sig.
   vådrumszonen er holdt samlet.
                                                 - 9 -
   terrænet på sydsiden er hævet - der er ca. 50 cm terrænforskel. udestuen fjernes og
   udgangen fra det gamle hus bibeholdes.
   der uddeles et alternativ forslag som er ca. 10 m2 større - bl.a. er soveværelset større.
   der diskuteres om vi skal fastholde en vendediameter på 210 cm. vi bliver enige om at,
      vi kan gå ned i en lavere vendediameter end 210 cm - dog skal vi i hvert enkelt
   tilfælde kunne dokumentere at den evt. mindre vendediameter er i orden.
   køkkenet:
      a og b er ikke interesseret i et elektrisk indstilleligt køkkenbord, da de er bange for
       ikke at bruge det, og det er svært at arbejde samtidigt i køkkenet.
     vi konkluderer, at der er brug for 2 vaske i 2 forskellige højder.
   det udspecificerede tilbud/overslag ( 25.11.2002) på ændringer udført af
   frederiksberg kommune diskuteres.
      lone stier vil kontakte preben andersen m.h.p at få afklaret, om det beløb, som ikke
       bruges på nuværende tidspunkt, kan indgå i byggesagen med fornøden
       dokumentation på, at det er anvendt handicapkompenserende. lone stier vil også
       for klarhed over om, der er afsat beløb til ekstra vvs og el-arbejde ved forhøjelse af
       vaskemaskinen og ved ekstra malerarbejde. lone stier vil evt. vedlægge erik bahn
       tegning til orientering.
      inden 20.12.02 skal alle parter give erik bahn kommentarer på tegning a01 m.h.p.
       mere konkrete krav til rumstørrelse og målkrav i de enkelte rum.
     erik bahn udsender en revideret tegning og handlingsplan i uge 2 2003.
   2:
   gennemgang af funktionsbeskrivelser udskydes.
   3:
   næste møde den 16.01.2003 kl. 10.00 på ptu, fjeldhammervej 8, 2610 rødovre lokale
   a1.
   ..."
den 16. januar 2003 blev der på ny afholdt et møde hos ptu. det hedder i mødereferatet af
22. januar 2003:
                                          - 10 -
"...
til stede: b, a, annette christiansen, hvidovre kommune, erik bahn arkitekt, anna-
lene hartvigsen, ptu, margrethe blytt, hmc/storstrøms amt, lone stier, sakskøbing
kommune.
0:
godkendelse af referat fra mødet d. 09.12.2002. godt referat - ellers ingen
bemærkninger.
1:
erik bahn gennemgår boligen rum for rum i henhold til tegning b01. eb bemærker, at
antal m2 er bibeholdt i forhold til tegning a01. i stedet for fald i brusekabine er tegnet
en afløbsrende som løsningsmulighed. døren fra soveværelse fungerer også som
flugtvej. i køkkenet vil den smalle dør være god for luftcirkulationens skyld og der vil
være et bedre lysindfald i køkkenet (fra ovenlys i alrum). endvidere vil denne vej være
den hurtigste for a, når han skal skynde sig på badeværelset. b har behov for den
smalle dør, når hun f.eks. skal ud med rullebordet i bryggerset, hvor div. køkkenting og
madvarer opbevares. affaldsspand placeres tæt på bryggers. det bør undersøges om
dette kræver dispensation. det vil være mest hensigtsmæssigt, at plads til rengøring af
kørestol etableres i carport, hvorfra a kommer ind. eb fortæller, at "hakket" i gavlen
ved carport er tegnet , fordi der kan komme meget sus og samle sig mange blade i en
åben carport.
fælles kommentarer til tegning:
vi drøfter indgangsdør (fra carport) skal den være indadgående, som a' nuværende
eller udadgående, som slutter bedre til. eb foreslår, at døren forbedres til el, da dette
ikke er meget dyrere. vil a bakke ind i carporten eller køre lige ind? dette har han
ikke overvejet.
i soveværelset foreslår a og b, at døren til badeværelset sløjfes for at få mere
skabsplads. enighed om, at dette ikke er nogen god løsning, og derfor foreslås det evt.
at rykke væg med carport, så der opnås nogle flere m2. evt. montere åbne reoler på
denne væg. soveværelset bør være forberedt til rumdækkende loftlift.
                                           - 11 -
på badeværelset bør toilet/bad spejlvendes. skitse fra ls til eb. rummet har næsten
samme udformning som a nuværende - er dog en del bredere, hvilket betyder at den
afsatte plads er tilstrækkelig.
kan det skitserede depot rumme vaskemaskine, tørretumbler, evt. opbevaring af
elkørestol? er der plads til at a kan forflytte sig fra manuel kørestol til el-kørestol i
brygges? som en evt. løsningsmulighed foreslås det, at den skrå linie fra
vindfang/depot føres videre i alrum, for derved at gøre bryggers større.
i køkkenet drøftes muligheden for at placere flere skabe og selve udformningen af
køkkenet drøftes bl.a. det skab, der peger skråt ud i rummet. eb vil tegne videre på
køkkenet.
døren fra vindfang til badeværelse skal ikke sløjfes fordi det er en lige vej for a, når
det skal gå stærkt og fordi han uden den vil skulle gennem soveværelse, hvis b f.eks. er
sengeliggende. at sløjfe denne dør har mb og ls tidligere foreslået.
2:
eb efterlyser, inden der kommer tal på bordet, om amtet ligger inde med nogle
tal/rammer eller vejledende m2 priser, som der skal tages hensyn til. mb oplyser, at
hun ikke har kendskab til at noget sådant skulle eksistere dog mener hun, at der ligger
nogle priser vedr. materialevalg i byggeriet. mb undersøger dette. praksis er, udtaler
mb, at man lægger sig op ad lignende sager, da der intet lovmæssigt findes på
området.
eb udtaler, at der skal nogle tal på bordet - derefter kan fordelingen laves.
fordeling af udgifter til b og a kan ikke præciseres nu, men overordnet resumeres, at
de 2 værelser, en endnu ikke præciseret del af vindfang/alrum, del af carport, som a
ikke benytter, ekstraudgift til nyt tag på hele huset og nedtagning af udestue bliver
parrets egen udgift.
ved sidste møde udtalte marianne rasmussen fra hvidovre kommune, at hvis
situationen skulle sættes på spidsen, så kunne hvidovre kommune forlange, at i det
tilfælde sakskøbing kommune/storstrøms amt, under ombygningen af huset til a,
"ødelægger" indretning i huset, der fungerer til b, så må det være sakskøbing
                                             - 12 -
  kommune/storstrøms amt der skal betale for at få det etableret til b igen. mb vil
  gerne have dette på skrift.
  b og a vil fremskaffe papirer vedr. deres økonomi efter forespørgsel fra mb.
  eb oplyser, at han på baggrund af dispositionsforslaget, vil fremkomme med en
  økonomisk oversigt og efter denne "springes" til punkt 10 i handlingsplanen.
  3:
  a spørger, hvorfor der ingenting sker i ugerne 25-32 - dette er fordi håndværkerne
  holder ferie.
  der skal inden de endelige tegninger foretages opstilling af prøvebadeværelse på
  hmc, og det skal sikres, at der er den fornødne plads i soveværelse.
  4:
  tegning/dispositionsforslag udsendes i uge 4/5. projektforslag og økonomisk oversigt
  fremsendes i uge 6 inden fredag. eb skal haven forhåndsgodkendelse.
  ..."
ved brev af 30. januar 2003 til storstrøms amt hjælpemiddelcentral meddelte områdeleder
marianne rasmussen, hvidovre kommune, at hvidovre kommune ikke ville yde støtte til
ændringerne af as og bs bolig i hvidovre. det hedder i brevet:
  "...
  b er 15. december 2002 flyttet til hvidovre kommune fra frederiksberg kommune.
  inden flytningen ansøgte b frederiksberg kommune om støtte til boligændringer i den
  nye bolig.
  i henhold til § 9 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område er
  opholdskommunen på ansøgningstidspunktet, forpligtiget til at yde hjælp.
  frederiksberg kommune bevilgede derfor de nødvendige boligændringer i den nye
  bolig i hvidovre efter lov om social service § 102, stk. 1, således at b kan fungere i
  huset.
  hvidovre kommune vurderer, at sakskøbing kommune/storstrøms amt ved om- og
  tilbygningen af huset til a, skal udføre det på en sådan måde, at b stadig kan fungere i
  huset.
                                               - 13 -
   hvidovre kommune vurderer, at vi ingen forpligtigelse har i form af bevilling af
   boligændringer til b og a, før de er endeligt etablerede i huset på x-vej.
   hvidovre kommune har deltaget i planlægningsmøder i forbindelse med byggeriet for
   at stå til rådighed med lokalkendskab. hvis de kommende møder til udarte sig på en
   måde, så et fagligt "indspark" fra vores side bevirker et medansvar for finansieringen,
   vælger hvidovre kommune at trække sig fra de kommende møder.
   ..."
ved brev af 5. februar 2003 fra arkitekt på projektet, erik bahn, til parterne i sagen om om-
og tilbygning til as og bs ejendom på x-vej i hvidovre foreslås følgende om fordeling af
udgifterne til projektet:
   "...
   kære alle!
   i.h.t. aftale fremsendes efterflg. grove økonomiske overslag, der er udarbejdet på
   grundlag af skitseforslag - tegn.nr. c01, og nr. 02 af 16.01.2003, samt besigtigelser,
   senest med ingeniør terkel petersen den 31.01.2003.
   forslaget er i store træk godkendt af ls, at og ch.
   overslagspriserne er udregnet efter reguleringsindex for boligbyggeri - index 172 -
   (forventet oktober 2003)
   beskrivelse af bygningsarbejder i.h.t. ovennævnte tegninger:
    pkt. 01      ombygningsarbejder i eksist. bygning, ca. 78 m2,
                 herunder diverse nedrivningsarbejder, ny tagkonstruktion
                 og tagdækning over eksist. loft, ændring af dør og
                 vindueshuller, nyt køkken excl. hårde hvidevarer m.v.
    pkt. 02      tilbygning ca. 106 m2, indeholdende vindfang/depot,
                 bryggers, alrum, toilet/bad, soveværelse, samt 2 værelser.
                 i overslaget er medregnet inventar (skabe, bordpl. mv.),
                 men excl. hårde hvidevarer m.v.
    pkt. 03      carport på ca. 48 m2 med plads til 2 biler og incl.
                 overdækning til indgang. prisen er excl. belægninger.
                                            - 14 -
pkt. 04      terrænarbejder, omfattende terrænreguleringer for
             niveaufri adgang, flisebelægninger i indkørsel, carport
             samt omkring bygning, rist ved indgang, samt
             reetableringer og græssåning.
pkt. 05      § 97/98 . forberedelser, indeholdende forberedelse for
             automatik føråbning (2 stk), vinduesåbning (1 stk) samt
             loftkran, (soveværelse/bad).
pkt. 6a      omkostninger før projektering - herunder udarbejdelse af
             handlingsplan, skitseforslag, revisioner, økonomisk
             overslag mv.
pkt. 6b      projekteringsomkostninger - under dette henhører ydelser
             til gennemførelse af ovennævnte arbejder - landinspektør,
             ingeniør, arkitekt og tilsyn.
pkt. 6c      evt. medvirken ved valg og montering af hjælpemidler,
             dørautomatik, loftkran mv. (§ 97/98 afregnes særskilt, hvis
             arkitekt-
             medvirken ønskes).
groft økonomisk overslag for bygningsarbejder:
ad pkt. 01ombygningsarbejder i eksist. bygning, ca. kr.
                                                    410.000,-
ad pkt. 02 tilbygning ca. 106 m2,                   ca. kr.
                                                    1.040.000,-
ad pkt. 03 carport på ca. 48 m2,                    ca. kr.
                                                    105.000,-
ad pkt. 04terrænarbejder, incl. belægninger,        ca. kr.
                                                    135.000,-
ad pkt. 05 § 97/98 - forberedelser                  ca. kr.
samlede håndværkerudgifter:                         10.000,-
ad pkt. 01, 02, 03, 04, 05 excl. moms               ca. kr.
                                                    1.700.000,-
                                                    ca. kr.
ad pkt. 6aomkostninger før projektering
                                                    50.000,-
            - forbrugt til dato
                                                    ca. kr.
ad pkt. 6bprojekteringsomkostninger - 15-20%
                                                    340.000,-
                                                    ca. kr.
pkt. 07   uforudseelige udgifter ca. 10 %           204.000,-
                                              - 15 -
   pkt. 08 all - risk forsikring, byggevand, byggestrøm
               mv. anslået       ca. kr.    10.000,pkt. 09 samlet sum
   excl. moms ca. kr. 2.304.000,pkt. 10 samlet sum incl. 25%
   moms           ca. kr. 2.880.000,-
   for overskuelighedens skyld kan ovennævnte opdeles i følgende ydelser incl. alle
   udgifter og moms men excl. pkt. 6a
   a          ombygningsarbejder                      ca. kr.
                                                      429.000,-
   b          nyt tag over eksisterende               ca. kr.
                                                      247.500,-
   c          tilbygning                              ca. kr.
                                                      1.716.000,-
   d           carport                                ca. kr.
                                                      173.000,-
   e          terrænarbejder                          ca. kr.
                                                      222.750,-
   f          div. forberedelser                      ca. kr.
                                                      29.000,-
   total (pkt. 01-10 excl. pkt. 6a)                   ca. kr.
                                                      2.817.000,-
   ovennævnte er vores oplæg til fordelinger imellem kommuner, amt og bygherre, som
   vi skal tage stilling til på mødet hos ptu den 07.02.2003.
   ..."
den 7. februar 2003 blev der holdt endnu et møde vedrørende byggesagen hos ptu. det
hedder i referatet fra mødet:
   "...
   til stede: b, a, erik bahn arkitekt, anna-lene hartvigsen, ptu, margrethe blytt,
   hmc/storstrøms amt, lone stier, sakskøbing kommune.
   afbud fra: annette christiansen, hvidovre kommune.
  1:
   godkendelse af referat fra mødet d. 16.01.2003.
   margrethe blytt bemærker til punkt 2 fra sidste møde at, materialepriser altid skal
   vurderes individuelt. hun er fra amtets bygge- og energikontor blevet oplyst om, at
   m2 prisen ved nybyggeri max. må være 10-12.000 kr. excl. moms.
                                          - 16 -
2:
erik bahn orienterer om, at byggeriets samlede udgifter består af håndværkerudgifter
(hvori er indeholdt materialeudgifter), og af diverse omkostninger
(projekteringsomkostninger, forsikringer, uforudsete udgifter mm.).
erik bahn giver en orientering vedrørende sammensætningen af tallene og hvordan
disse er fremkommet i det fremsendte økonomiske overslag.
slutsummen er fremkommet ved at:
1. man har valgt et hus, der ikke er let at ombygge og som ikke er i bedstekvalitet, men
   accepteret af kommune og amt.
2. parrets funktionsanalyser, har "sat" målene.
3. parrets egne ønsker
derefter går vi til en kort gennemgang af de enkelte punkter.
pkt. 01 ombygning i eksisterende - udelukkende håndværkerudgifter.
pkt. 02 tilbygningen. m2 pris: 9.500 kr.
pkt. 03 carport. den er dyr, bliver vi enige om.
pkt. 04 terrænarbejde, udligning af niveauforskelle, fliser m.m.
pkt. 05 forberedelse til div. automatik og loftlift.
punkterne 1-5 er de samlede håndværkerudgifter.
pkt. 06a omkostninger
pkt. 06b projektomkostninger 15-20 %. tilsyn efter anvendt tid med max. beløb.
ved en værdiforøgelse tages der pant i huset. mb oplyser, at da det ikke udelukkende
er kommune/amt der tilfører huset øget værdi, kan der gøres en tilføjelse til
pantebrevet, som sikrer, at parret får udbetalt deres del af værdiforøgelsen, ved evt.
salg af huset. dette er en mulig løsning, der må verificeres hos en jurist.
opdeling af de samlede udgifter.
hvem skal dele?:
- bygherre
- amt/kommune
- hvidovre kommune max. 100.000 kr.
- frederiksberg kommune, rest 30.000 kr. af det bevilgede beløb til b.
parret har selv 800.000 kr. excl. moms til at investere i deres del af projektet.
                                             - 17 -
   vi gennemgår nu punkterne a-f på side 3 i ebs økonomiske overslag af 05.02.03. for
   at finde frem til en grov økonomisk opdeling til projektets involverede parter. eb
   remser op, hvilke underpunkter de enkelte punkter indeholder. tallene er incl. moms.
   vi bliver sammen enige om følgende fordeling:
   a: 300.000 kr. fordeles med 50% til kom./amt og 50% til parret. 300.000 kr. er
   fremkommet efter at 130.000 (hvidovre og frederiksberg) er trukket fra kr. 429.000.
   b: parrets egen del
   c: kom./amt 1.200.000 kr., parret selv 516.000 kr.
   d: kom/amt 50.000 kr., resten til parret selv.
   e: kom/amt 60%, parret selv 40% dvs. henholdsvis 133.000 kr. og 90.000 kr.
   f: 100% kom/amt.
   samlet kom/amt 1.562.000 kr. og parret 1.126.500 kr.
   med hensyn til hvidovre kommunes andel: køkken- og bryggersindretning og
   adgangsforhold, vil nærmere specifikation blive udarbejdet i forbindelse med
   projektforslag.
   sagen bringes på socialudvalgsmøde i sakskøbing kommune d. 18.02. 003
   umiddelbart herefter vil kommunen anmode amtet om medfinansiering. sender amtet
   sagen retur til kommunen og sagen(byggeriet) kan opstartes/påbegyndes.
   der skal svar tilbage til erik bahn i løbet af uge 10 fra kommunen og parret selv.
   myndighedsprojekt opstartes i uge 11 og der tages kontakt il eb i uge 15.
   ..."
på et møde i socialudvalget i sakskøbing kommune den 18. februar 2003 blev as ansøgning
om støtte til tilbygning og ombygning af ejendommen beliggende x-vej i hvidovre
behandlet. det hedder i protokollen fra mødet blandt andet:
   "...
   sagsfremstilllng:
                                           - 18 -
ansøger er en 38 årig mand, som efter en ulykke i 1983 er lam i begge ben og delvist i
hænderne/armene. ansøger bor i eget hus i sakskøbing. huset er indrettet så ansøger -
trods sit handicap - kan fungere i sin dagligdag. han modtager daglig hjælp til
personlig hygiejne og praktisk hjælp.
ansøger har gennem de sidste 2-3 år haft en kæreste, som også er handicappet som
følge af en trafikulykke. hun er bosiddende på frederiksberg i en lille 1. sals lejlighed.
de vil nu gerne flytte sammen og har gennem længere tid søgt efter et egnet hus i
hvidovre- og rødovre- området, hvor en stor del af hendes familie er bosiddende og
hvor ptu (landsforeningen af polio-, trafik- og ulykkesskadede) er beliggende.
parret træner på ptu. de huse, parret tidligere har set på i området, er blevet solgt
før amt/kommune har kunnet give tilsagn om medfinansiering.
02.09.02 kontakter ansøger kommunens ergoterapeut og fortæller, at parret nu har et
hus på hånden og at de skal give ejendomsmægleren svar inden for få dage. møde
arrangeres på hjælpemiddelcentralen d. 04.09.02, hvor lederen og en sagsbehandler
fra hmc deltager sammen med parret og kommunens ergoterapeut. konklusionen på
mødet bliver, da der er frit boligvalg - også for handicappede - kan det ikke nægtes
parret at købe huset. kommune / amt kan ikke på forhånd sige, hvor mange m2 der kan
ydes støtte til - kun at de handicapkompenserende m2 til a vil blive dækket.
der er blevet orienteret om sagen på socialudvalgsmødet d. 17.09.2002.
i denne sag er flere parter involveret. sakskøbing kommune/storstrøms amt behandler
a' sag. frederiksberg kommune har behandlet kæresten bs ansøgning om
boligændringer (bevilget 40.000 kr.) i det erhvervede hus, som hun allerede er flyttet
ind i og hvidovre kommune bør gå ind i den del af bs handicapkompenserende
indretning, der ligger ud over det af frederiksberg bevilgede beløb. sakskøbing
kommune og storstrøms amt mener, at i denne sag påhviler det de involverede,
offentlige parter at opnå et tæt samarbejde for at tilgodese parrets meget
modsatrettede behov på bedst mulig måde og det er lovens intention, at dette par som
nu har "valgt hinanden" også skal have mulighed for at bo og trives sammen.
huset, parret har erhvervet, er på 80 m2. der er ved indgangsdør trappe og i huset er
der en niveauforskel mellem badeværelse og stue. det er ikke muligt, at indrette huset,
                                                 - 19 -
så a kan komme til at fungere i det nu og i fremtiden , da han sandsynligvis i løbet af
en årrække vil blive elkørestolsbruger. derfor er der fra start arbejdet med, at det er
en tilbygning, der skal til. grunden giver nogle gode muligheder for en sådan, da huset
ligger langt tilbagetrukket på en stor jævn grund. forud for de af arkitekten udførte
skitser ligger der gennembearbejdede funktionsanalyser af parret, dvs. alle deres
aktiviteter i hele boligen er gennemgået og der er opstillet målkrav i forhold til
hjælpemidler nu og i fremtiden, hjælpere nu og i fremtiden og parrets funktioner nu og
fremover. tilbygningen rummer soveværelse, badeværelse til a, bryggers- og vindfang
- denne del finansieres af kommune og amt. den resterende del af tilbygningen dvs.
alrum og to værelser finansieres af parret selv. efter endt om- og tilbygning vil der ved
en betydelig værdiforøgelse af ejendommen blive oprettet et "offentligt" pantebrev, som
forfalder ved salg af ejendommen.
...
økonomi:
økonomisk oversigt:
sakskøbing kommune/storstrøms amts udgifter til tilbygning og ændring af
eksisterende bolig beløber sig til kr. 1.200.000 excl. moms. grundtaksten på kr.
106.500 og omkostninger før projektering (punkt 7 i "forslag til handlingsplan") kr.
50.000 (forbrugt indtil 05.02.03) er en ren kommunal udgift, resten af beløbet indstilles
til amtslig medfinansiering.
på denne konto for "hjælp til boligindretning til personer under 67 år" er der i 2003
afsat kr. 106.000.
indstilling:
kommunens ergoterapeut indstiller, at den ansøgte tilbygning/ombygning bevilges.
-------------------------------------------------------------------------------------------
beslutning fra socialudvalget 2003 den 18-02-2003
fraværende: ingen
udvalget bevilgede det ansøgte.
.."
                                               - 20 -
ved brev af 21. februar 2003 til sakskøbing kommune gav storstrøms amt tilsagn om
medfinansiering af omkostningerne til om- og tilbygning af ejendommen beliggende x-vej i
hvidovre. det hedder i brevet:
    "...
    socialudvalget, sakskøbing kommune bevilgede på mødet d. 18-2-2003 ændring af en
    nyerhvervet bolig samt tilbygning til denne i henhold til lov om social service § 102,
    stk. 1 på i alt ca. 1.200.000
    kommunen har herefter i brev af 21-2-2003 anmodet amtet om medfinansiering i
    henhold til lov om social service § 131a, stk. 1.
    kommunens udgift heraf udgør kr. 50.000 til omkostninger før projektering samt
    grundtaksten på kr. 106.500.
    resten af beløbet på ca. kr. 1.043.500 indstilles til amtslig medfinansiering i henhold
    til lov om social service § 131a, stk. 1.
    der er truffet flg.
                                            afgørelse
    amtet giver forhåndstilsagn om medfinansiering af ovenstående i henhold til lov om
    social service § 131a, stk. 1.
    amtet anmoder kommunen om at tilse, at gældende lovgivning og praksis overholdes,
    herunder at kommunen tager pant i den nyerhvervede ejendom i henhold til lov om
    social service § 102, stk. 3.
    ..."
ved brev af 27. november 2003 meddelte sakskøbing kommune a, at han tildeltes bistand
fra hjælpere i 35 timer pr. uge i gennemsnit henhold til servicelovens § 77.
ved brev af 17. februar 2004 til hvidovre kommune afslog sakskøbing kommune at yde
mellemkommunal refusion vedrørende a. det hedder i brevet:
    "...
    hvidovre kommune har anmodet om refusionstilsagn for ovenstående borger.
    sakskøbing kommune kan ikke give et sådan idet a på eget initiativ har købt hus i
    hvidovre - dermed har sakskøbing kommune ikke medvirket.
                                              - 21 -
   sakskøbing kommune er forpligtet til som opholdskommune (der er ikke flyttet
   adresse) at yde hjælp til boligændring (se sm r-3-01), dette har intet med medvirken
   at gøre
   ..."
den 1. marts 2004 flyttede a fra sakskøbing til huset på x-vej i hvidovre.
ved brev af 2. marts 2004 til sakskøbing kommune påklagede hvidovre kommune
sakskøbings kommunes afslag på refusion vedrørende a. som begrundelse anførte
hvidovre kommune:
   "...
   sakskøbing kommune har medvirket til flytning, idet de har foretaget en større
   ombygning af borgerens hus i hvidovre kommune.
   hvidovre kommune har ikke medvirket til ombygningen af hus.
   byggeriet er blandt andet finansieret af sakskøbing kommune og storstrøms amt, der
   er endvidere taget pant i huset.
   ..."
sakskøbing kommune sendte den 3. marts 2004 klagen til storstrøms statsamt. i
fremsendelsesbrev anføres blandt andet:
   "...
   a har på eget initiativ købt hus i hvidovre kommune med indflytning pr. 1. marts
   2004. da a er kørestolsbruger grundet rygmarvsskade (tetraplegi) kræver boligen
   store ændringer før han kan flytte ind.
   da a fortsat har bopæl i sakskøbing kommune frem til indflyt-
   ning er sakskøbing kommune forpligtiget til at foretage disse boligændringer (se sm
   r-3-001) i den nye bolig i hvidovre kommune.
   denne forpligtigelse er ikke at sidestille med medvirken til flytning.
   ..."
den 27. januar 2005 traf storstrøms statsamt, det sociale nævn, følgende afgørelse:
   "...
                                            - 22 -
nævnet finder, at sakskøbing kommune er pligtig at refundere hvidovre kommunes
andel af udgifter efter serviceloven til a.
nævnet ændrer derfor sakskøbing kommunes afgørelse.
begrundelsen for afgørelsen er, at sakskøbing kommune har medvirket til, at a har
fået ophold i boliger, boformer mv., der træder i stedet for og kan sidestilles med
boformer mv. under nr. 1-4, jf. retssikkerhedslovens § 9c, stk. 2, nr. 5.
nævnet har ved afgørelsen lagt vægt på, at sakskøbing kommune har medvirket til as
flytning til hvidovre kommune, idet sakskøbing kommune sammen med storstrøms
amt har bistået med og bevilget ombygning af pågældendes hus i hvidovre.
nævnet har endvidere lagt vægt på, at sakskøbing kommune i december 2003 har
bevilget a støtte efter servicelovens § 77 med 35 timer ugentligt, og at denne støtte er
videreført af hvidovre kommune efter as flytning til hvidovre - fra 1. april 2004 dog
med et øget antal timer.
nævnet har endelig ved afgørelsen lagt vægt på, at der med den nugældende
formulering af retssikkerhedslovens § 9c, stk. 2, nr. 5, ikke er tiltænkt nogen ændring af
retstilstanden i forhold til den tidligere gældende bestemmelse i retssikkerhedslovens §
9a, stk. 1, nr. 6.
efter den tidligere gældende bestemmelse i retssikkerhedslovens § 9a, stk. 1, nr. 6,
havde opholdskommunen således ret til at få sin andel af udgifterne til hjælp efter lov
om social service mv. refunderet af en tidligere opholdskommune, når den tidligere
kommune eller anden offentlig myndighed havde medvirket til, at en person fik ophold i
boliger, boformer mv., der trådte i stedet for og kunne sidestilles med boformer mv.
under nr. 1-5, herunder hjælp efter § 77 i lov om social service (nævnets
fremhævning) og ophold i bofællesskaber oprettet efter den tidligere bistandslovs §§
68 og 68b.
nævnet skal i den forbindelse også henvise til lovbemærkningerne til den nugældende
bestemmelse i retssikkerhedslovens § 9c, stk. 2, nr. 5 - lovforslag nr. l-18-2003 - hvor
det fremgår, at formuleringen af opsamlingsbestemmelsen i nr. 5 er ny, men at det ikke
har været hensigten at ændre retstilstanden.
                                             - 23 -
    muligheden for eventuelt at klage over nævnets afgørelse fremgår af vedlagte
    klagevejledning.
    ..."
sakskøbing kommune påklagede det sociale nævns afgørelse til ankestyrelsen, som den 5.
juli 2005 afslog at behandle klagen, idet klagefristen var overskredet, og idet ankestyrelsen
ikke fandt grundlag for at bortse fra klagefristen.
ved brev af 16. oktober 2008 til hvidovre kommune traf guldborgsund kommune, som
sakskøbing kommune var blevet en del af ved kommunalreformen, afgørelse om ikke
længere at ville refundere udgifterne vedrørende a. det hedder i afgørelsen blandt andet:
    "...
   afgørelse:
    guldborgsund kommunes betaling til ovennævnte borger efter retssikkerhedslovens § 9c
    stopper omgående.
   begrundelse:
    den sociale ankestyrelse ændrede ved sin principafgørelse sm r 2 06 retstilstanden,
    så daværende sakskøbing kommune - nu guldborgsund kommune - fra januar 2006
    ikke længere var refusionspligtig i ovennævnte sag.
    kopi af principafgørelsen vedlægges.
   sagsfremstilling:
    ...
    ved ankestyrelsens principafgørelse sm r 2 06 blev det præciseret, at en kommunes
    medvirken til lovbestemte handicaprelaterede boligændringer ikke er medvirken til
    flytning.
    derfor har refusionspligten for daværende sakskøbing kommune ikke bestået siden
    januar 2006.
    der tages forbehold for tilbagebetalingskrav på hvidovre kommunes uberettigede
    opkrævede refusioner fra januar 2006.
    ..."
ved brev af 29. januar 2009 til guldborgsund kommune protesterede hvidovre kommune
over denne afgørelse. det hedder i brevet blandt andet:
                                            - 24 -
  "....
  det er hvidovre kommunes opfattelse, at guldborgsund kommune ikke har
  kompetence til ensidigt at ændre nævnets afgørelse. det bemærkes i den forbindelse, at
  spørgsmålet om medvirken efter retssikkerhedsloven - som nævnt i ankestyrelsens
  principafgørelse - beror på en konkret vurdering af sagens faktum.
  nævnets afgørelse står efter hvidovre kommunes opfattelse derfor ved magt indtil
  nævnet - i lyset af ankestyrelsens principafgørelse - har foretaget en fornyet vurdering
  af sagen.
  i nærværende sag adskiller faktum sig væsentlig fra faktum i den sag, som
  principafgørelsen fra ankestyrelsen vedrører.
  vedrørende sidstnævnte sag anføres således følgende i ankestyrelsens afgørelse: "a
  kommunes bevilling af boligændringer i form af fjernelse af dørtrin, anlæggelse af en
  lille rampe ved hoveddøren og opsætning af toiletstøtter havde ikke haft et sådant
  omfang, at kravet om medvirken til borgernes ophold i egen bolig i b kommune var
  opfyldt". der lægges således i afgørelsen vægt på omfanget boligændringerne: der er
  her tale om mindre ændringer.
  i sagen vedr. a har den daværende sakskøbing kommune bevilget en stor ombygning
  og tilbygning, og kommunen har taget pant i huset. der er således her tale om meget
  store og omfattende boligændringer.
  efter hvidovre kommunes opfattelse er det på ovennævnte baggrund yderst tvivlsomt,
  hvorvidt en fornyet vurdering af sagen ved nævnet vil føre til, at nævnet ændrer sin
  afgørelse af 27.01.05.
  nævnets afgørelse står som nævnt efter hvidovre kommunes opfattelse stadig ved
  magt, hvorfor guldborgsund kommune fortsat er forpligtet til at yde refusion i sagen.
  hvidovre kommune imødeser derfor fortsatte refusionsindbetalinger.
  ..."
med brev af 10. marts 2009 til statsforvaltningen sjælland fremsendte guldborgsund
kommune hvidovre kommunes brev af 29. januar 2009 som en klage over guldborgsund
                                                - 25 -
kommunes afgørelse af 16. oktober 2008. guldborgsund kommune bemærkede, at man ikke
fandt anledning til at tage stilling til sagen på ny, idet klagefristen i henhold til
retssikkerhedslovens § 67 ikke var overholdt.
ved afgørelse af 20. marts 2009 afviste statsforvaltningen sjælland, det sociale nævn,
klagen på grund af overskridelse af klagefristen, som nævnet ikke fandt anledning til at
fravige.
ved brev af 1. april 2009 til guldborgsund kommune fastholdt hvidovre kommune, at man
ikke anerkendte guldborgsund kommunes afgørelse af 16. oktober 2008, og at man imødeså
fortsatte refusionsindbetalinger.
ved brev af 14. maj 2009 til hvidovre kommune fastholdt guldborgsund kommune, at man
ikke længere ville yde refusion vedrørende a.
ved brev af 15. januar 2010 rettede advokat lars carstens på vegne af hvidovre kommune
på ny henvendelse til guldborgsund kommune med anmodning om, at guldborgsund
kommune fortsat ydede refusion vedrørende a, hvilket guldborgsund kommune på ny
afviste ved brev af 26. april 2010.
ved brev af 10. januar 2011 til statsforvaltningen sjælland anmodede hvidovre kommune
om genoptagelse af det sociale nævns afgørelse om afvisningen af hvidovre kommunes
klage over guldborgsunds afgørelse af 16. oktober 2008. det sociale nævn afslog at
genoptage sagen ved afgørelse af 18. januar 2011. den 17. februar 2011 afviste
ankestyrelsen at behandle hvidovre kommunes klage over det sociale nævns afslag på at
genoptage sagen.
forklaringer
a har forklaret blandt andet, at han blev handicappet efter en trafikulykke i 1983. i starten af
1990’erne flyttede han i eget hus beliggende i den daværende sakskøbing kommune. huset
undergik i den forbindelse en mindre ombygning for at tilgodese hans særlige behov. via
foreningsarbejde mødte han senere b, og de blev kærester. også b er handicappet som følge
af en trafikulykke. b boede i lejlighed på frederiksberg, og de begyndte relativt hurtigt at tale
om at flytte sammen, dog ikke i lejligheden. navnlig af hensyn til bs netværk og familie blev
de enige om at forsøge at finde en fælles bolig på københavns vestegn. de begyndte at lede
efter egnede huse på internettet og var også på flere besigtigelser. det var ikke let at finde et
egnet hus, og hele processen tog lang tid. de har vel besigtiget 5 – 10 huse med
ejendomsmægler. på et tidspunkt - formentlig i april 2002 - fattede de interesse for et hus på
                                               - 26 -
y-vej i hvidovre, idet huset ikke krævede så meget ombygning. huset blev dog hurtigt solgt
til anden side. i august eller september 2002 fandt de endnu et egnet og interessant hus –
denne gang på x-vej i hvidovre. de havde da ledt efter hus i mindst et ½ år. huset på x-vej
var særlig interessant på grund af grundens størrelse og husets beliggenhed på grunden. der
var således mulighed for at etablere de nødvendige parkeringsforhold til hans pladskrævende
bil, ligesom der var mulighed for at foretage nødvendige og ønskelige ombygninger. de
kontaktede lone stier fra sakskøbing kommune og orienterede hende om huset på x-vej.
han havde tidligere haft kontakt med lone stier i forbindelse med bevilling af hjælpemidler
mv. til ham. lone stier var hans kommunale kontaktperson og sagsbehandler vedrørende
hjælpemidler. han husker ikke, om han på et tidligere tidspunkt havde gjort lone stier
opmærksomhed på sine og bs planer om fælles huskøb.
han og b fik udfærdiget en grovskitse med forslag til ombygninger mv. – det kan passe, at
det er de skitser, der er fremlagt under sagen. bortset fra nogle mindre ændringer svarer
skitserne i store træk til den endelige ombygning. han mener, at skitserne blev udarbejdet af
en bekendt til den mægler, der havde huset på x-vej. de kan dog være udarbejdet af arkitekt
erik bahn.
han husker ikke mødet på storstrøms amts hjælpemiddelcentral den 4. september 2002
konkret, idet der blev holdt mange møder om sagen. han husker dog, at der, forinden
slutsedlen blev underskrevet, blev holdt et møde på storstrøms amts hjælpemiddelcentral,
idet han og b ikke ville skrive under på slutsedlen vedrørende huset på x-vej, før de vidste,
at de ville få tilsagn om støtte til de påtænkte og nødvendige ombygninger. de fik sådan et
tilsagn på mødet, og således inden de underskrev slutsedlen. tilsagnet om kommunal og
amtslig økonomisk støtte til ombygningen af huset var afgørende for hans og bs beslutning
om at købe huset på x-vej. han har i den forbindelse sikkert spurgt lone stier, om det var
sakskøbing kommune eller hvidovre kommune, der skulle betale for ombygningen, men
husker det ikke konkret. de omtalte skitser blev fremlagt og drøftet på det møde, hvor de fik
tilsagn om offentlig økonomisk støtte til ombygningen. han husker ikke, om det var amtet,
kommunen eller hans og bs advokat, der stillede krav vedrørende jordbundsundersøgelser.
de finansierede selv købet af huset på x-vej, dels ved provenuet ved salget af hans hus i
sakskøbing og dels ved bs salg af sin andelslejlighed. det kan passe, at ombygningen af
huset på x-vej først blev igangsat i august 2003, blandt andet på grund af et meget langstrakt
sagsbehandlingsforløb, ligesom ombygningsarbejderne skulle i udbud.
                                              - 27 -
b har forklaret blandt andet, at hun blev handicappet efter en trafikulykke i juni 1995. på det
tidspunkt arbejdede hun som regnskabsassistent og læste hd. der gik hen ved 1 – 1½ år efter
ulykken inden hendes tilstand blev nogenlunde stabil. i 2000 mødte hun a gennem
foreningsarbejde, og de blev hurtigt kærester. hun boede da i en lejlighed på peter bangsvej
på frederiksberg. hun og a var meget forelskede og besluttede, at de ville flytte sammen.
hendes lejlighed var slet ikke egnet som bolig for a. formentlig i efteråret 2001 begyndte de
derfor at lede efter et fælles hus. vidnet har familie og netværk i københavn og ville ikke
kunne falde til i sakskøbing. ved en tilfældighed faldt de for et område i hvidovre, som på
mange måde havde den ideelle beliggenhed. de blev af landsforeningen af polio-, trafik- og
ulykkesskadede rådet til at informere hvidovre kommune om deres planer om at etablere
sig i kommunen. de ledte efter et typisk parcelhus med gode adgangsforhold og mulighed for
ombygning til deres særlige behov. på daværende tidspunkt var det vanskeligt at agere som
køber på det private ejendomsmarked. vidnet vil tro, at hun og a i alt har besigtiget 10 – 20
huse med ejendomsmægler. på et tidspunkt fattede de interesse for et hus på y-vej i
hvidovre. de havde håndværkere fra deres personlige netværk til at medvirke ved en
besigtigelse af huset. huset ville kræve en ombygning af blandt andet badeværelse og
ændring af adgangsforhold, før det kunne opfylde deres behov. de overvejede at købe huset,
men det blev solgt til anden side, inden de nåede at træffe en egentlig beslutning. mens de
overvejede at købe huset på y-vej, informerede de lone stier fra sakskøbing kommune om
deres overvejelser. det skete nok telefonisk og ud fra en betragtning om, at sakskøbing
kommune var a’ opholdskommune, fra hvem de gerne ville opnå tilsagn om økonomisk
støtte til den krævede ombygning. en ingeniør fra sakskøbing kommune deltog ved deres
besigtigelse af huset på y-vej. hun husker ikke, hvornår de første gang informerede lone
stier om deres planer om huskøb.
senere fandt de et hus på x-vej i hvidovre. de blev presset af ejendomsmægleren, der ville
have en hurtig afklaring. hun og a bad derfor om et hurtigt møde med sakskøbing
kommune. vidnet husker, at mødet blev afholdt på storstrøms amts hjælpemiddelcentral
den 4. september 2002. margrethe blytt fra storstrøms amt deltog i mødet, da de forventede
udgifter til ombygning ville overstige den kommunale grundtakst. hun og a ville have
mødet for at opnå tilsagn om økonomisk støtte til ombygning af huset på x-vej. de ville ikke
købe huset på x-vej, medmindre de havde fået et sådan tilsagn. på mødet havde hun og a
medbragt nogle råskitser med forslag til ombygning. det er de skitser, som er fremlagt i
denne sag. skitserne blev ikke udarbejdet af arkitekt erik bahn, men af en bekendt til den
                                              - 28 -
mægler, der havde huset på x-vej til salg. på mødet den 4. september 2002, der var
langvarigt, drøftede de projektet med køb og ombygning af huset, blandt andet ud fra
skitserne. lone stier fra sakskøbing kommune og margrethe blytt fra storstrøms amt gav
udtryk for, at ”det så fornuftigt ud”, og sagde ja til, at kommunen ville samarbejde omkring
huset, og at der kunne arbejdes videre. hun og a opfattede mødet sådan, at kommunen og
amtet gav en principgodkendelse af projektet. amtet stillede alene som betingelse, at der
forelå tilfredsstillende jordbundsundersøgelser. på mødet var det fremme, at hun og a blev
presset af mægleren, og kommunen og amtet vidste således, at der skulle ske en hurtig
afklaring. på baggrund af mødet den 4. september 2002 skrev hun og a kort tid efter under
på slutsedlen og købte således huset på x-vej. hun husker ikke præcis, hvilken dato de skrev
under. havde kommunen og amtet ikke godkendt projektet den 4. september 2002, havde de
ikke skrevet under på slutsedlen. de finansierede huskøbet med midler fra hendes erstatning
efter trafikulykken.
lone stier har blandt andet forklaret, at hun er uddannet ergoterapeut og har været ansat i
sakskøbing kommune som sagsbehandlende ergoterapeut. hendes ansvarsområde var
navnlig hjælpemiddelområdet. hun er nu ansat i guldborgsund kommune. hun kom første
gang i kontakt med a i december 1995, hvor han søgte om bevilling af et hjælpemiddel. det
er hende, der har udarbejdet den fremlagte journal vedrørende as boligsag. som det fremgår
af journalen rettede a i april 2002 henvendelse til hende vedrørende et konkret hus i
hvidovre. han ville søge om hjælp til indretning af boligen. hun blev således bekendt med,
at a og b var kærester og påtænkte at flytte sammen. da hun generelt havde travlt, og henset
til afstanden til hvidovre, tog hun kontakt til ergoterapeut annette christiansen fra hvidovre
kommune, der af kollegiale grunde indvilligede i på sakskøbing kommunes vegne at
deltage ved en besigtigelse af huset. annette christiansen vendte tilbage med en kort oversigt
over de ændringer, der var påkrævet ved huset, samt et overslag over udgifterne hertil. hun
lagde ikke noget særligt i udtrykket ”der er frit boligvalg” i sit journalnotat af 25. april 2002.
hun er enig i, at der ikke kan stilles krav om, at enhver bolig skal gøres handicapegnet.
hun husker udmærket mødet den 4. september 2002. det er formentlig vidnets idé, at mødet
blev afholdt på hjælpemiddelcentralen, idet amtet ville få økonomisk medansvar for
eventuelle boligindretninger og ombygninger. mødet blev afholdt, idet a bad om råd og
vejledning, og fordi kommunen var forpligtet til at hjælpe. på mødet den 4. september
drøftede de på et meget overordnet plan huset på x-vej. det var helt oplagt, at der var behov
                                                - 29 -
for ændringer ved huset for at tilgodese a’ behov. a og b var meget konkrete og meget
opsatte på at få at vide, om det offentlige ville medvirke og samarbejde fremadrettet. under
mødet oplyste kommunen og amtet, at man ville ”gå ind i sagen”, hvilket nærmere betød, at
amtet og kommunen ville bevillige nødvendige boligindretninger i huset på x-vej. det var
som sagt meget overordnede drøftelser, og der blev ikke taget beslutninger om konkrete
løsninger eller givet tilsagn om omfanget af den økonomiske støtte. grundlaget for sådanne
konkrete tilsagn var slet ikke til stede, idet der forinden en mere konkret vurdering af a’
behov for boligindretning mv. skulle laves et grundigt forarbejde, herunder aktivitetsanalyser
mv. på mødet den 4. september 2002 drøftede de ikke, hvordan de samlede udgifter til en
eventuel ombygning skulle fordeles mellem det offentlige og a og b. det er rigtigt, at de på
mødet drøftede nogle skitser, som a og b havde medbragt, men hun opfattede alene
skitserne som løse forslag. på mødet stillede amtets repræsentant krav om, at der skulle
foreligger tilfredsstillende jordbundsundersøgelser. under mødet var hun opmærksom på, at
a og b var udsat for pres fra ejendomsmæglerens side. på mødet den 4. september 2002 blev
det ikke drøftet, om a og b havde fundet eller burde finde andre og mere egnede huse.
resultatet af mødet må nok være blevet opfattet således, at a og b kunne gå videre med
processen med at købe huset på x-vej.
i tiden efter mødet foretog hun en aktivitetsanalyse med a. resultat forelå primo november
2002, som det også fremgår af hendes journalnotat. herefter blev det vurderet, hvilke
konkrete boligindretninger, der var nødvendige. først på et møde den 7. februar 2003, hvor
blandt andre arkitekt erik bahn medvirkede, kunne der foretages et nogenlunde sikkert skøn
over udgifterne til de påtænkte til- og ombygninger. på samme møde opnåede de enighed om
fordeling af udgifterne mellem det offentlige og a og b. herefter bevilligede sakskøbing
kommune ved beslutning i socialudvalget af 18. februar 2003 støtte til den påtænkte til- og
ombygning af huset på x-vej. efter hendes vurdering gik den bevilligede til- og ombygning
ikke ud over, hvad der efter loven kunne kræves. samlet set var det offentliges udgift ved
projektet nødvendige for at tilgodese as behov og kompensere for hans
funktionsnedsættelse. efter hendes opfattelse kan det offentliges udgifter til til- og
ombygningen på huset på x-vej navnlig relateres til soveværelse, badeværelse, bryggers samt
vindfang/carport. hun er enig i, at huset ikke var let at ombygge, men fastholder, at det
offentliges udgifter til de nævnte ombygninger var nødvendige for at kompensere for a’
funktionsnedsættelse. hun var ikke involveret i guldborgsund kommune beslutning om at
standse med at refundere hvidovre kommune udgifterne i sagen.
                                              - 30 -
marianne rasmussen har forklaret blandt andet, at hun er uddannet ergoterapeut og ansat
som faglig konsulent i hvidovre kommune. i 2002 – 2004 var hun leder af
hjælpemiddelområdet i kommunen. hun blev af ergoterapeut annette christiansen i april
2002 kort orienteret om as boligsag, og de besluttede, at hvidovre kommune af kollegiale
hensyn ved annette christiansen kunne medvirke ved besigtigelsen af et hus i hvidovre
kommune. det var nærmest en slags service over for sakskøbing kommune. hun hørte om
sagen igen, da der var ved at blive købt hus. den 9. december 2002 var der et møde om sagen
i rødovre. hvidovre kommune var inviteret til at deltage, og hun deltog for stille
kommunens lokalkendskab til rådighed, ligesom hun eventuelt kunne bidrage med yderligere
fagkundskab. hendes rolle på mødet var meget tilbagetrukket. på mødet tilkendegav hun
klart, at hvidovre kommune ikke havde eller ville havde økonomisk ansvar for
boligindretningen, ligesom kommunen ikke ville gøres ansvarlig for udgifter til bs behov.
hun husker ikke, om hun under mødet deltog i diskussioner af mere konkrete forslag eller
planer. det var hendes opfattelse, at de planlagte til- og ombygninger var meget omfattende
og for vidtgående. hvidovre kommune ville ikke have bevilliget støtte i samme omfang.
vidnet skrev til storstrøms amt den 30. januar 2003 for at dokumentere og tydeliggøre, at
hvidovre kommune ikke ville påtage sig et økonomisk medansvar for de påtænkte til- og
ombygninger.
annette christiansen har blandt andet forklaret, at hun er ansat som sagsbehandlende
ergoterapeut i hvidovre kommune, hvor hun har været ansat i 26 år. i 2002 blev hun
kontaktet af lone stier fra sakskøbing kommune, der bad om hjælp mht. besigtigelse af et
hus på y-vej i hvidovre. vidnet indvilligede og deltog ved besigtigelsen sammen med blandt
andre a og b og en ejendomsmægler. det var hendes vurdering, at huset umiddelbart var
egnet som bolig for a, dog skulle der foretages mindre ændringer, navnlig af bad og køkken
samt døre. efterfølgende sendte hun tegninger med ændringsforslag samt formentlig et tilbud
fra lokale håndværkere vedrørende de foreslåede ombygninger til lone stier. hun fik
efterfølgende oplyst, at huset var blevet solgt til anden side. hun har ikke besigtiget huset på
x-vej eller drøftet køb af huset med hverken a eller b. det kan passe, at hun den 10. oktober
2002 talte med lone stier om huset på x-vej, og at hun i den forbindelse modtog skitser med
ændringsforslag. hun husker ikke, hvorfor hun ikke deltog i mødet den 24. oktober 2002.
                                                - 31 -
måske var det fordi, hvidovre kommune i realiteten ikke havde del i sagen og hertil kom, at
mødestedet lå meget langt væk. det er rigtigt, at hun deltog i et møde om sagen den 16.
januar 2003 i rødovre. hun vil ikke afvise, at hun har deltaget i endnu et møde. på mødet
den 16. januar 2003 blev planerne vedrørende huset på x-vej gennemgået. forud herfor
havde lone stier udarbejdet en aktivitetsanalyse for a. det blev ikke drøftet, om projektet
var mere videregående end påkrævet efter loven. efter hendes opfattelse var projektet dog
klart mere vidtgående, end hvad der var nødvendigt for at til godese a’ behov. blandt andet
blev der bygget to køkkener i huset. hun husker ikke, om hun gjorde sine overvejelser
gældende på mødet. hun deltog i mødet for at bidrage med sin fagkundskab samt
lokalkendskab, men var vel nærmest observatør på mødet. hvidovre kommune havde ikke
ansvar for sagen, og under mødet tilkendegav hun klart, at hvidovre kommune ikke fandt, at
hvidovre kommune helt eller delvist skulle betale for projektet.
hun har modtaget referater af møder i sagen, men har ikke forholdt sig til talmæssige
opgørelser, idet hvidovre kommune ikke havde økonomisk ansvar i sagen. hun husker ikke,
hvorfor hun ikke deltog på mødet den 7. februar 2003 – måske var det fordi, at hvidovre
kommune trak sig ud af den videre sagsbehandling.
parternes synspunkter
hvidovre kommune har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit
påstandsdokument, hvori det hedder:
1.
med henvisning til den sociale retssikkerhedslovs § 9 c gøres det gældende, at sagsøgte (i
skikkelse af den tidligere sakskøbing kommune) og det daværende storstrøms amt har
medvirket til as flytning til hvidovre kommune, og at sagsøger derfor har krav på refusion
fra sagsøgte for de udgifter, der er refusionsberettigede i henhold til bestemmelsen.
der er nærmere bestemt tale om de udgifter, der er forbundet med pasningen af a i dennes
ejendom i hvidovre, der som følge af det massive pasningsbehov må sidestilles med en
boform, som nævnt i lovens § 9 c, stk. 2, nr. log 2, jf. nærmere nr. 5.
den pågældende medvirken fra sagsøgtes og amtets side fandt sted i forbindelse med
planlægningen og ombygningen af parrets ejendom i hvidovre, herunder fordi det ikke kan
lægges til grund, at det offentliges støtte til ombygningen af parrets ejendom må anses som
pligtig støtte.
                                               - 32 -
det har ikke betydning, hvorledes storstrøms amts andel i sagen - økonomisk eller på anden
måde - nærmere kan fastlægges, idet refusionsretten opstår, også selvom det er en anden
myndighed end fraflytningskommunen, som medvirker i lovens forstand til flytningen.
på baggrund af det fremlagte materiale må det lægges til grund, at navnlig sagsøgte og
storstrøms amt har bidraget til as flytning til hvidovre kommune i form af deltagelse i
planlægning, projektering, opfølgning og finansiering af ombygningen og tilbygningen af as
nyerhvervede ejendom i hvidovre kommune, og at disse aktiviteter som sådanne udgør en
"medvirken" til flytning i sproglig forstand.
kriteriet i loven er, at den tidligere opholdskommune (eller anden offentlig myndighed)
medvirker til, at en person "får ophold" i en ny kommune. hvis dette kriterium er opfyldt, er
der efter lovens ordlyd refusionspligt. a ville utvivlsomt ikke have "fået ophold" i sin bolig
uden det offentliges medvirken. boligen ville være uanvendelig for ham uden denne
medvirken.
betingelsen i retssikkerhedslovens § 9 c (dengang 9 a) om medvirken er således umiddelbart
opfyldt.
spørgsmålet må derfor blive, om sagsøgte kan godtgøre sådanne omstændigheder, at denne
medvirken ikke er relevant i refusionsmæssig forstand, jf.
retssikkerhedslovens § 9 c (eller dengang den tilsvarende § 9 a).
sagsøgte har bevisbyrden for, at der foreligger sådanne omstændigheder. sagsøger gør
gældende, at denne bevisbyrde ikke er løftet.
i denne forbindelse gøres det gældende, at sagsøgte ikke har dokumenteret, at as flytning
fandt sted uafhængigt af sagsøgtes eller andre offentlige myndigheders handlinger under
sagsforløbet. det gøres i tilslutning hertil gældende, at det netop må lægges til grund, at as
flytning skete under indflydelse af sagsøgtes og øvrige offentlige myndigheders medvirken.
2.
det fremgår af bilag b og c, at a kontaktede sagsøgte den 2. september 2002 med oplysning
om, at han og hans kæreste havde et hus på hånden, og at de skulle " ... give
ejendomsmægleren svar inden for få dage" (bilag b).
på et møde den 4. september 2002 fandt en drøftelse sted blandt andet med deltagelse af a,
dennes kæreste og sagsøgte. under mødet kom det ifølge bilag c blandt andet frem, at huset
var så lille, at der skulle udføres en tilbygning med et stort badeværelse, et soveværelse og
yderligere to værelser, som parret ønskede.
på mødet medbragte a tegninger og forslag til en tilbygning til huset.
                                               - 33 -
der er intet anført i disse bilag, der peger i retning af, at sagsøgte har tilkendegivet modstand
mod - eller blot betænkeligheder ved - at deltage i et så omfattende projekt, som der her ville
blive tale om. tværtimod anføres det i bilag b ad 2. september 2002 blot, at det ikke kan
nægtes parret at købe huset og i bilag c ad 4. september 2002, at der arbejdes videre med
projektet.
det anførte støttes af brev af 7. november 2002 fra as kæreste, b, til frederiksberg
kommune (bilag 28), hvori det på side 2 om mødet den 4. september 2002 er anført, at
sagsøgte godkendte, at parret erhvervede ejendommen med henblik på om- og tilbygning
med offentlig støtte.
sagsøgte og storstrøms amt indgik i en ombygning samt en større tilbygning mv., der
afstedkom en udgift for sagsøgte og amtet på (ifølge bilag 2) 150.000 kr. + 1.200.000 kr. +
50.000 kr. + 133.000 kr. + 29.000 kr. = 1.562.000 kr., hvortil kommer moms. det samlede
beløb incl. moms andrager således i alt kr. 1.952.000.
sagsøgte og amtet har allerede herved medvirket til, at a har fået ophold i hvidovre
kommune.
3.
sagsøgte har som det retlige grundlag for sin beslutning om at yde bistand til om- og
tilbygningen henvist til dagældende § 102 i serviceloven. det fremgik af denne bestemmelse,
at
       "kommunen yder hjælp til indretning af bolig til personer med varigt nedsat
       fysisk eller psykisk funktionsevne, når indretning er nødvendig for at gøre
       boligen bedre egnet som opholdssted for den pågældende."
efter det oplyste havde a en bolig i daværende sakskøbing kommune, som opfyldte hans
behov. grunden til, at a ønskede at flytte, var af privat karakter - årsagen var ikke mangler
ved den bestående bolig.
det fremgik ikke af daværende § 102, at a havde krav på at få støtte til ombygning i
forbindelse med en flytning fra en i øvrigt fungerende bolig. ikke desto mindre må sagsøgtes
tilkendegivelser i starten af september 2002 overfor a ses som en godkendelse af, at støtte
ville blive ydet til både om- og tilbygning af huset i hvidovre.
på tidspunktet, hvor disse tilkendegivelser blev fremsat, må det have været sagsøgtes
opfattelse, at det pågældende hus uden en om- og tilbygning ville være uegnet som bolig for
a. tilsvarende må sagsøgte have opfattet situationen således, at a anså en om- og tilbygning
som nødvendig, hvis han skulle erhverve ejendommen.
                                               - 34 -
sagsøgte måtte derfor vide, at det var en forudsætning for as erhvervelse af ejendommen, at
sagsøgte ville medvirke til en ombygning af denne, og det må lægges til grund, at sagsøgtes
handlemåde forud for erhvervelsen af ejendommen har været en afgørende faktor for
erhvervelsen.
sagsøgtes handlemåde har således været en medvirkende faktor til, at a sammen med sin
kæreste erhvervede ejendommen og tog ophold i denne. på den foreliggende baggrund må
sagsøgte godtgøre, at a ville have erhvervet ejendommen, selvom han ikke havde modtaget
nogen tilkendegivelse om støtte fra det offentlige.
dette er ikke godtgjort, og sagsøgte og amtet har også af disse grunde medvirket til, at a fik
ophold i hvidovre kommune.
4.
i vejledning nr. 52 af 5. marts 1998 om støtte til hjælpemidler, biler, boligindretning mv. er
angivet en række retningslinjer for administrationen af den daværende regel i servicelovens §
102. følgende fremgår således af punkt 124, 2. afsnit:
       "hjælp til boligindretning omfatter nødvendig hjælp til ændring og indretning af
       allerede bestående beboelser. der vil endvidere kunne ydes hjælp til opførelse af
       en mindre tilbygning til værelse eller lignende, når det skønnes hensigtsmæssigt.
       "
af punkt 126 fremgår blandt andet:
       "ved afgørelse af sager om foretagelse af mere omfattende og bekostelige
       ændringer, fx hjælp til ... mindre om- eller tilbygning med henblik på indretning
       af et værelse eller lignende, påhviler det kommunen nærmere at undersøge, om
       en mere hensigtsmæssig eller økonomisk afhjælpning af boligforholdene,
       eventuelt ved flytning, kan tilvejebringes ... ".
disse bemærkninger lægger således op til, at bygningsændringer kan indgå som en mulighed
for støtte til den pågældende, men i et noget mindre omfang end det, der faktisk blev
resultatet i den foreliggende sag.
det foreligger ikke oplyst, at man har gjort sig overvejelser i retning af, om hjælpen burde
ydes i et mindre omfang end ved deltagelse i en omfattende om- og tilbygning af det hus på
79 m-, der blev præsenteret for sagsøgte på mødet den 4. september 2002 - altså før as
underskrivelse af købsaftale vedrørende ejendommen.
udgangspunktet for ydelse af hjælp til boligindretning er, at den pågældende selv må afholde
de udgifter, som den pågældende - uden sit handicap - ville skulle afholde i forbindelse med
dækningen af sit boligbehov, og at støtte først kommer på tale i det omfang, hvor
handicappet nødvendiggør særlige tiltag. i den foreliggende sag har a valgt at flytte sammen
                                              - 35 -
med sin kæreste. de udgifter, der er forbundet hermed, må som udgangspunkt dækkes af
parret selv. de ombygninger, som efter de nævnte regler kan komme på tale at udføre med
offentlig støtte, kan ikke strækkes udover det nødvendige. den ombygning, der ifølge bilag 1
og 2 er (med- )finansieret af sagsøgte og amtet går ud over det nødvendige.
i hvert fald må sagsøgte have bevisbyrden for, at de pågældende byggearbejder havde
nødvendighedens karakter. denne bevisbyrde er ikke løftet.
det gøres således gældende, at der ikke bestod en pligt til at medvirke til en ombygning af
den foreliggende beskaffenhed, og at det ikke kan anses som nødvendigt at føje 4 nye rum
samt et alrum og et bryggers til den oprindelige bygning. sagsøgte og amtet valgte imidlertid
at medvirke, og denne medvirken gik ud over, hvad der måtte anses som nødvendigt, jf.
herved dagældende § 102, stk. 1, i serviceloven.
også af disse grunde har sagsøgte og amtet medvirket til, at a fik ophold i hvidovre
kommune.
5.
det må som anført lægges til grund, at a ikke ville have anskaffet boligen eller taget ophold i
denne, såfremt han ikke havde fået et tilsagn om støtte fra sagsøgte eller anden offentlig
myndighed.
at sagsøger har deltaget i møder om boligindretning ændrer ikke ved, at der er sket flytning
ved medvirken "fra en offentlig myndighed". sagsøger har i øvrigt ikke udvist en adfærd, der
indebærer, at en refusionsret er frafaldet eller forhindret. sagsøger har netop ikke ønsket at
agere i sagen på en sådan måde, at man blev forpligtet til at overtage betalingen af de
refusionsberettigende udgifter.
6.
det gøres endvidere gældende, at sagsøgtes afgørelse af 16. oktober 2008 er ugyldig, idet
sagsøgte ikke har den fornødne hjemmel til at træffe afgørelse som sket, når der forinden i
samme sag er truffet afgørelse om refusionspligten af det sociale nævn som overordnet
myndighed.
det gøres yderligere gældende, at den pågældende afgørelse er ugyldig, idet der ikke har
fundet en forudgående høring af sagsøger sted.
det gøres endelig i denne forbindelse gældende, at afgørelsen er ugyldig, idet der ikke
foreligger noget retsgrundlag, der må medføre, at det sociale nævns oprindelige afgørelse
ikke bør stå ved magt. det gøres navnlig i denne forbindelse gældende, at ankestyrelsens
                                            - 36 -
principafgørelse, bilag 11, ikke omhandler et tilfælde, der kan sidestilles med det
foreliggende.
principafgørelsen havde været offentliggjort i mere end 21/2 år, før sagsøgte påberåbte sig
den. sagsøgte må derfor have accepteret, at den ikke kunne påberåbes i den foreliggende sag.
det gøres således gældende, at det sociale nævns afgørelse af 27. januar 2005 fortsat er
gældende mellem parterne.
7.
der er ikke uenighed mellem parterne om det beløbsmæssige i sagen.
guldborgsund kommune har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit
påstandsdokument, hvori det hedder:
vedrørende as beslutning om at flytte til hvidovre:
as beslutning om at flytte til hvidovre skete efter længere tids planlægning med sin kæreste,
b. de havde et fælles ønske om at flytte sammen i hvidovre kommune, fordi det lå tæt på
bs familie og på ptus (landsforeningen af polio-, trafik- og ulykkesskadede)
træningsfaciliteter.
a havde sammen med b udvalgt sig et hus, som de ønskede at købe og flytte ind i, inden a
kontaktede sagsøgte med anmodning om støtte efter lov om social service.
as beslutning om at tage ophold i hvidovre kommune var således truffet af a og hans
kæreste, fordi de havde valgt hinanden som livsledsagere, og fordi ophold i hvidovre
kommune var en forudsætning for, at parterne kunne realisere deres beslutning om at leve
sammen. sagsøgte (daværende sakskøbing kommune, nu guldborgsund kommune)
medvirkede ikke til denne beslutning.
a og b erhvervede ejendommen med egne midler. sakskøbing kommune medvirkede ikke
til erhvervelsen.
sagsøger har bevisbyrden, hvis det gøres gældende, at sagsøgte medvirkede til erhvervelsen.
denne bevisbyrde er ikke løftet.
vedrørende sagsøgtes status som opholds- og handlekommune, retssikkerhedslovens § 9:
sagsøgte (daværende sakskøbing kommune, nu guldborgsund kommune) havde status som
både opholds- og handlekommune efter retssikkerhedslovens § 9.
                                              - 37 -
baggrunden for retssikkerhedslovens præcise angivelse af opholds- og handlekommune er, at
borgerne altid skal kunne være sikre på, at der er en kommune, som har pligt til at give hjælp
efter den sociale lovgivning, således at borgeren ikke risikerer at blive kastebold fra
myndighed til myndighed.
da a indtil 1. marts 2004 havde bopæl i daværende sakskøbing kommune og boede i sit
daværende hjem i sakskøbing, havde sakskøbing kommune i 2002/2003 status som
opholds- og handlekommune for a i henhold til retssikkerhedsloven.
efter 1. marts 2004 blev hvidovre kommune handlekommune i forhold til a.
vedrørende as ret til hjælp efter servicelovens § 102:
som handlekommune havde sakskøbing kommune pligt til at behandle ansøgninger og
spørgsmål om hjælp fra a i forhold til alle de muligheder, der findes for at give hjælp efter
den sociale lovgivning.
sakskøbing kommune havde således pligt til at behandle as spørgsmål om hjælp i
forbindelse med hans ønske om at flytte sammen med sin kæreste i det hus, de havde valgt i
hvidovre kommune. sakskøbing kommune havde desuden pligt til at give råd og
vejledning, herunder om as rettigheder i henhold til lov om social service.
lone stiers (sakskøbing kommune) deltagelse i mødet den 4. september 2002 skete efter as
anmodning og som følge af sakskøbing kommunes pligt til at yde råd og vejledning til sine
borgere. a og hans kæreste b ønskede myndighedernes deltagelse på et tidligt tidspunkt for
ikke senere at blive kastebold mellem forskellige kommuner.
mødet den 4. september 2002 blev afholdt på storstrøms amts hjælpemiddelcentral
(forkortet i sagens bilag til hmc). i mødet deltog to repræsentanter for storstrøms amt.
mødet blev afholdt hos storstrøms amt, fordi amtet i givet fald skulle give tilsagn om
amtslig medfinansiering, hvis der skulle gennemføres boligindretning.
repræsentanterne fra sakskøbing kommune, lone stier, gav ikke noget tilsagn til a på
mødet den 4. september 2002 ud over at oplyse, at kommunen som myndighed havde pligt
til at behandle en ansøgning om boligindretning, og at de selvfølgelig ville gøre det, hvis a
købte huset.
sagsøger har bevisbyrden for sit anbringende om, at sagsøgte under mødet den 4. september
2002, direkte eller indirekte, udtrykkeligt eller stiltiende, godkendte at der ville blive ydet
støtte til både om og tilbygning af ejendommen, hvis a og b erhvervede den.
sagsøger har ikke godtgjort, at sagsøgte ved lone stiers handlinger under mødet den 4.
september 2002 har godkendt, at der ville blive ydet støtte.
                                                - 38 -
kompetence til at træffe beslutning om støtte i henhold til lov om social service § 102 tilkom
sakskøbing kommunes socialudvalg, der først traf beslutning den 18. februar 2003.
ved sin beslutning om at yde støtte til a den 18. februar 2003 lagde sakskøbing kommune
vægt på saglige kriterier, idet der blev lagt særlig vægt på at tilgodese as ønske om at kunne
flytte sammen med sin kæreste gennem flere år og derved give det handicappede par
mulighed for at bo og trives sammen, som de ønskede.
disse kriterier havde ligeledes været afgørende for storstrøms amt, der forud for
socialudvalgets bevilling havde tilkendegivet, at amtet ville yde medfinansiering af kr.
1.043.500 ud af en samlet udgift på kr. 1.200.000.
hvis sagsøger vil gøre gældende, at den ydede støtte ikke har hjemmel i servicelovens § 102,
påhviler påberåbelses- og bevisbyrden herfor sagsøger.
sagsøger har ikke godtgjort, at sagsøgte har varetaget usaglige hensyn eller bevilget støtte ud
over det, som a havde ret til i medfør af lov om social service § 102.
hvidovre kommune har desuden bevisbyrden for sit anbringende om, at de udførte
byggearbejder ikke var nødvendige. denne bevisbyrde er ikke løftet. der bør lægges
afgørende vægt på, at både hvidovre kommune og storstrøms amt deltog i hele forløbet, og
at hvidovres kommunes bemærkninger under bygge sagen i al væsentlighed vedrørte
økonomi uden at dette gav anledning til indsigelser fra hvidovre kommune. endelig bør der
lægges vægt på, at udgifterne i det væsentligste er afholdt af storstrøms amt.
vedrørende spørgsmålet om medvirken i retssikkerhedslovens § 9c:
forarbejderne til retssikkerhedslovens § 9c indeholder ingen fortolkningsbidrag til den
foreliggende problemstilling. om medvirken er det alene anført i forarbejderne, at der blandt
andet foreligger medvirken, hvis en leder eller forstander har truffet beslutning om, at en
person kan få ophold i en boform, fx et forsorgshjem efter servicelovens § 94 (nu
servicelovens § 110).
der er således ikke i forarbejderne taget stilling til, om der er tale om medvirken i
refusionsmæssig forstand, når en handlekommune yder pligtmæssig råd og vejledning til en
borger, der har besluttet sig for at flytte fra kommunen, eller når en handlekommune
bevilger støtte til en bolig, som borgeren selv har erhvervet i en anden kommune.
ankestyrelsen har afsagt flere principielle afgørelser, der giver angiver styrelsens fortolkning
af medvirkensbegrebet ved boligændringer:
r-2-06: ankestyrelsen fastslog, at en kommunes bevilling af boligændringer til en borgers
          nyerhvervede bolig i en anden kommune ikke medførte refusionspligt for
                                                - 39 -
           fraflytningskommunen for udgifter vedrørende borgeren. der blev lagt vægt på, at
           borgeren på eget initiativ havde købt bolig i den anden kommune og havde
           underskrevet slutseddel, før fraflytningskommunen bevilgede boligændringer til
           den nye bolig. (afgørelsen blev kasseret efter følgende principafgørelse):
156-12: ankestyrelsen fastslog, at en kommunes refusionspligt som følge af medvirken til en
           borgers flytning i ny bolig må forudsætte, at kommunen eller en anden offentlig
           myndighed i et vist omfang aktivt har påvirket borgerens beslutning om at erhverve
           eller har medvirket til at anskaffe en ny bolig i en anden kommune. når flytning
           sker på eget initiativ og efter ønske fra borgeren, kan støtte til boligindretning og
           anden hjælp for, at flytning kan realiseres, ikke efter ankestyrelsens opfattelse
           begrunde, at fraflytningskommunen bliver refusionspligtig.
ankestyrelsens afgørelser indeholder relevante fortolkningsbidrag til retssikkerhedslovens
medvirkens begreb.
ikke medvirken i refusionsmæssig forstand:
det gøres gældende, at sagsøgte ikke i refusionsmæssig forstand har medvirket til, at a tog
ophold i hvidovre kommune. der må lægges afgørende vægt på,
at a sammen med kæresten b på eget initiativ havde truffet beslutningen om at flytte til
     hvidovre kommune, inden a i april 2002 rettede henvendelse til sagsøgte,
at a valgte at underskrive slutseddel på ejendommen x-vej i hvidovre før sagsøgte
bevilgede støtte til a i medfør af lov om social service, og at sagsøgte ikke medvirkede ved
selve erhvervelsen af boligen.
sagsøgte har alene ydet hjælp til indretning og ombygning af en bolig, som a selv havde
erhvervet sammen med sin kæreste. denne hjælp havde sagsøgte pligt til at yde i medfør af
retssikkerhedsloven og lov om social service.
der bør endvidere lægges vægt på, at daværende sakskøbing kommunes udgifter var
begrænsede.
den største del af udgiften til boligindretning er betalt af storstrøms amt.
vurderingen af sakskøbing kommunes medvirken skal vurderes ud fra kommunens
handlinger. der er ikke grundlag for at identificere daværende sakskøbing kommune og
daværende storstrøms amt.
hverken ordlyden af retssikkerhedslovens § 9c eller lovens forarbejder giver grundlag til at
fastslå, at der er tale om medvirken i refusionsmæssig forstand, når sagsøgte blot har opfyldt
                                               - 40 -
sin forpligtelse til efter retssikkerhedsloven at yde en borger råd og vejledning og har opfyldt
sin forpligtelse efter lov om social service at yde den begrænsede kommunale støtte til
boligændringer, som borgeren havde krav på.
sagsøgte skal derfor frifindes ....
vedrørende sagsøgers ... [anbringender om ugyldighed]:
det gøres gældende, at sagsøgte var berettiget til at træffe afgørelsen af 16. oktober 2008, og
at denne afgørelse ikke er ugyldig. afgørelsen var alene begrundet i ankestyrelsens ændring
af retstilstanden i medfør af principafgørelsen sm r-2-06. når retstilstanden i en lignende
sag ændres af ankestyrelsen, var sagsøgte berettiget til at træffe en ny afgørelse.
der forelå ikke nye faktiske omstændigheder i sagen, men alene en ændret retlig
bedømmelse af faktum, der var sagsøger fuldt ud bekendt. der var derfor ikke pligt til at
foretage partshøring af sagsøger, inden afgørelsen af 16. oktober 2008 blev truffet.
rettens begrundelse og afgørelse
det fremgår af den sociale retssikkerhedslovs § 9 c, stk. 2, nr. 5, at opholdskommunen har ret
til refusion, når den tidligere kommune eller anden offentlig myndighed har medvirket til, at
en person får ophold i boliger, boformer m.v., der træder i stedet for og kan sidestilles med
boformer m.v. under nr. 1-4.
der er mellem parterne enighed om, at as bolig på x-vej i hvidovre kommune er omfattet
af de boliger og boligformer, der omhandles i retssikkerhedslovens § 9 c, stk. 2, nr. 5, således
at tvisten alene angår spørgsmålet, om sakskøbing kommune (nu guldborgsund kommune)
medvirkede til as flytning, således som dette må forstås i medfør af lovbestemmelsen.
det lægges til grund, at a og b i hvert fald siden foråret 2002 søgte efter hus i hvidovre
kommune, som var egnede for dem som fælles bolig, og at a i april 2002 rettede
henvendelse til ergoterapeut lone stier, sakskøbing kommune, herom. lone stier
foranledigede herefter, at ergoterapeut i hvidovre kommune, annette christiansen, på vegne
af sakskøbing kommune sammen med a og b besigtigede et hus på y-vej i hvidovre med
henblik på at vurdere, om huset kunne tilpasses as og bs særlige behov. lone stier modtog
efterfølgende skitser med forslag til eventuelle bygningsændringer fra annette christiansen,
og hun talte med lederen af hjælpemiddelcentralen i storstrøms amt, anne holm, herom,
idet amtet i givet fald skulle deltage i finansieringen af disse arbejder. da huset blev solgt til
anden side, rettede a den 2. september 2002 på ny henvendelse til lone stier, idet a og b i
                                               - 41 -
stedet ønskede at erhverve huset beliggende x-vej i hvidovre, som de mente - med
omfattende bygningsændringer - kunne tilpasses deres behov. de ønskede kommunens
tilsagn om støtte til boligindretning, og de blev presset af ejendomsmægleren til hurtigt at
tage stilling til, hvorvidt de ville købe huset. der blev herefter den 4. september 2002 afholdt
et længerevarende møde hos hjælpemiddelcentralen i storstrøms amt med deltagelse af a,
b, lone stier og to medarbejdere fra hjælpemiddelcentralen.
efter vidneforklaringerne sammenholdt med bs brev af 7. november 2002 til frederiksberg
kommune og lone stiers journalnotat lægges det til grund, at sakskøbing kommune og
storstrøms amt på mødet den 4. september 2002 tilkendegav, at man var indstillet på at
dække de nødvendige udgifter til boligindretning af huset på x-vej i hvidovre som følge af
as handicap, men at der på mødet ikke blev taget stilling til de konkrete ændringer, da der
forestod et omfattende analysearbejde. der blev alene taget forbehold for, at der forelå
tilfredsstillende jordbundsundersøgelser.
retten finder efter en samlet vurdering, at sakskøbing kommune forud for as og bs køb af
huset beliggende x-vej i hvidovre har ydet en sådan konkret bistand og forholdt sig til as
anmodning om støtte på en sådan måde, at kommunen må anses for at have medvirket til as
beslutning om at erhverve huset på x-vej i hvidovre kommune og dermed til as flytning til
hvidovre kommune. herefter, og da der er enighed om den beløbsmæssige opgørelse af
hvidovre kommunes påstand 2, tages hvidovre kommunes påstande til følge i sin helhed.
på baggrund af sagens resultat skal guldborgsund kommune betale sagens omkostninger
med 257.612,50 kr. til hvidovre kommune, hvoraf 4.000 kr. udgør udgiften til retsafgift,
3.612,50 kr. udgør udgiften til ekstrakt og materialesamling og 250.000 kr. udgør et
passende beløb til advokatbistand.
retten har ved fastsættelsen af udgiften til advokatbistand henset til landsretternes vejledende
satser for proceduresalær sammenholdt med de nedlagte påstande og sagens kompleksitet og
omfang, herunder at der har været afholdt delhovedforhandling.
thi kendes for ret:
sagsøgte, guldborgsund kommune, tilpligtes at anerkende, at sagsøgeren, hvidovre
kommune, har ret til refusion af refusionsberettigede udgifter i medfør af den sociale
retssikkerhedslovs § 9 c, stk. 1, i forbindelse med støtte til a, cpr.nr. 020964-, så længe
sagsøger afholder refusionsberettigede udgifter i forbindelse med a.
                                             - 42 -
sagsøgte tilpligtes for perioden til og med den 29. november 2012 at betale
5.220.085,75 kr. med tillæg af procesrente fra den 15. september 2011 af 2.851.166,58 kr. og
yderligere af 2.368.919,17 kr. fra den 3. december 2012 til betaling sker.
i sagsomkostninger skal guldborgsund kommune betale 257.612,50 kr. til hvidovre
kommune.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningsbeløbet forrentes i medfør af rentelovens § 8 a.