text:
- cri
                                     udskrift
                                          af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 21. maj 2008 blev af retten i sagen
u‐6‐07
dansk svineproduktion
(advokat søren tyge sørensen)
mod
breeders of denmark a/s
(advokat joan vollertsen)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
denne sag vedrører dansk svineproduktions indførelse af genafgifter på svin, og
om breeders of denmark a/s er forpligtet at betale disse genafgifter fra den 1.
oktober 2006 ved at underskrive erklæringen af 19. september 2006.
dansk svineproduktion har nedlagt påstand om, at breeders of denmark a/s skal
betale 147.468,75 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 18. maj 2007.
                                          - 2 -
breeders of denmark a/s (breeders) har nedlagt påstand om frifindelse, samt
selvstændig påstand om, at dansk svineproduktion tilpligtes at anerkende, at
dansk svineproduktion kun er berettiget til at opkræve betaling af genafgifter ved
omsætning af avlsdyr i henhold til leveringsaftaler efter 1. oktober 2006.
dansk svineproduktion har over for den selvstændige påstand påstået frifindelse.
sagens faktum
dansk svineproduktion, der under sagens forløb var en afdeling af danske
slagterier, har etableret og driver avlssystemet danavl. dansk svineproduktion har
indgået aftale med 40 avlere, 120‐130 landmænd om opformering og fra 2001 en
række omsættere (svinegrossister). dansk svineproduktion finansierer sin
virksomhed ved produktionsafgifter, der er offentlige midler, og genafgifter, der er
at anse som en slags licensafgifter. danavl‐avlssvin kan principielt kun sælges med
samtykke fra dansk svineproduktion.
      breeders er af dansk svineproduktion godkendt som omsætter af danavl‐
avlssvin og driver virksomhed med køb og salg af avlssvin. selskabets direktør er
jan lembke. breeders er en af 3 aktive omsættere i danmark. den anden er porc‐ex
a/s og den tredje er sea, der organisatorisk er kontrolleret af dansk
svineproduktion.
      i juli 2002 indgik parterne en aftale om omsætning af avlssvin. efter aftalen er
der begrænsninger på, hvem renracede avlssvin må videresælges til, ligesom der
ved videresalg sammen med det solgte dyr skal afleveres en godkendt følgeseddel.
alle salg skal registreres og indsendes til landsudvalget for svin inden for nærmere
bestemte frister, og omsættere skal opkræve og indbetale de til enhver tid af
landsudvalget for svin fastsatte avlsafgifter. i aftalen var der henvist til en række
regelsæt, der var en integreret del af denne. der skete på daværende tidspunkt
ingen opkrævning af genafgift, og der fandtes derfor heller ikke regelsæt herom.
      i 2005 indførte dansk svineproduktion en kernestyringsafgift, der var en årlig
afgift pr. ”kerneso”. afgiften skulle af omsætterne opkræves hos kunderne og
opgøres på grundlag af aftaler indgået efter den 1. april 2005. breeders protesterede
mod betaling af afgiften, da selskabet altid fremsendte salgstilbud, der var bindende
                                           - 3 -
i 6 måneder. breeders ville derfor ikke betale en afgift, som deres kunde ikke var
forpligtet til at betale. der blev herefter indgået en aftale mellem parterne, hvorefter
de 7 besætningsejere, for hvilke der forelå dokumentation for, at de havde modtaget
købstilbud før den 1. april 2005, blev behandlet som eksisterende
kernestyringsbesætninger, dvs. at de ikke ville blive belastet med avlsafgifter. det
var en betingelse, at breeders til landsudvalget for svin samtidig oplyste navnene
på de 7 besæt‐ningsejere.
      i 2005 indgav breeders og porc‐ex a/s en klage til konkurrencestyrelsen over
dansk svineproduktion, idet de fandt, at de vilkår, som dansk svineproduktion
håndhævede for eksport af avlssvin og ornesæd, var urimelige, og at dansk
svineproduktion forskelsbehandlede de to klagere på 4 nærmere angivne punkter,
herunder kerneafgiften. endvidere var klagerne utilfredse med at skulle indsende
købererklæringer, hvorved dansk svineproduktion fik indblik i klagernes
kundekreds. da en undersøgelse ville være tidskrævende, indledte
konkurrencestyrelsen drøftelser med dansk svineproduktion om en tilsagnsløsning
i henhold til konkurrencelovens § 16a. dansk svineproduktion afgav herefter
tilsagn, hvorefter dansk svineproduktion bl.a. forpligtede sig til at behandle alle
omsættere, herunder sea og klagerne, lige mht. vilkår for afsætning af danavl‐
avlssvin. konkurrencestyrelsen meddelte herefter i brev af 20. december 2006
klagerne, at tilsagnet var gjort bindende, jf. konkurrencelovens § 16a, indtil den 31.
december 2010, og at sagen i konsekvens heraf var lukket.
      i juni 2006 varslede dansk svineproduktion i en orienteringsskrivelse om
indførelse af genafgifter, der skulle opkræves ved siden af avlsafgifter. tanken bag
genafgiften var, at brugerne skulle betale en afgift for brug af genmaterialet til
dansk svineproduktion. genafgifter skulle pålægges som en omsætningsafgift på
alle gentyper. omsættere af danavl‐gener skulle ved nye aftaler pålægges pligt til
at opkræve og indbetale genafgifter ved handel med eller handel mellem danavl‐
besætninger. afgifternes størrelse fremgik af en tabel, der var vedlagt brevet. af
brevet fremgik, at den endelige fastsættelse af genafgifterne ville ske på dansk
svineproduktions bestyrelsesmøde den 11. september 2006.
      den 25. august 2006 holdt dansk svineproduktion et møde med omsætterne.
jan lembke deltog ikke i mødet.
                                              - 4 -
       i brev af 1. september 2006 fra breeders advokat som svar på et ikke‐fremlagt
brev af 21. august 2006 hedder det: ” der gøres fortsat indsigelse mod
avlsafgifternes størrelse, som er konkurrencebegrænsende. denne indsigelse gælder
tillige størrelsen af de nye gen‐afgifter, som i øvrigt vil blive opkrævet af aftaler
indgået efter 1. oktober 2006.”
       i en e‐mail af 13. september orienterede dansk svineproduktion omsætterne
om, at bestyrelsen havde vedtaget opkrævning af genafgift.
       dansk svineproduktion skrev den 19. september 2006 til omsætterne,
herunder breeders. af brevet fremgår bl.a.:
       ”aftale om omsætning ‐ overgangsordning
       konkurrencestyrelsen har endnu ikke færdigbehandlet klagerne fra breeders of
       denmark a/s og porc‐ex a/s, …
       …
       for så vidt angår de genafgifter, der indføres pr. 1/10 2006, vil omsætterne kun kræve
       fritagelse for opkrævning på salg, der sker frem til 31/12 2006, forudsat skriftligt
       salgstilbud er afgivet før 14/9 2006 og forudsat, at omsætteren senest 1/10 2006 sender
       dansk svineproduktion en liste over de købere, der har modtaget et sådant skriftligt
       tilbud.
       for så vidt angår de nye aftaler, henviser vi i øvrigt til diskussionerne på mødet på
       axelborg 25/8 2006.
       det skal endelig bemærkes, at det fortsat ikke vil være muligt at opstalde renracet
       duroc på ks‐stationer i udlandet.
        med venlig hilsen
       e. steen petersen
       sektorchef
       underskriv her og returner:”
       jan lembke har underskrevet og tilføjet: ”forbehold: afgørelse af
konkurrencestyrelsen vedr. duroc orner til ks.”
       breeders indsendte ikke oplysninger om indgåede kontrakter inden den 1.
oktober 2006.
       den 8. februar 2007 sendte dansk svineproduktion et brev og en faktura for
genafgifter for oktober kvartal 2006 til breeders. af brevet fremgår, at breeders
skulle have været af den opfattelse, at de var fritaget for betaling af genafgift i 4.
kvartal 2006, hvilket afvises under henvisning til brevet af 19. september 2006 om
                                           - 5 -
mulighed for fritagelse og den manglende reaktion på brevet fra breeders side. den
vedlagte faktura var på 147.468,75 kr., svarende til påstanden i denne sag.
       i brev af 19. februar 2007 fra breeders’ advokat til dansk svineproduktions
advokat fremgår, at breeders overfor dansk svineproduktion har oplyst, at breeders
i perioden 1. oktober til 31. december 2006 kun har solgt avlsdyr i henhold til faste
leveringsaftaler indgået forud for den 1. september 2006, at breeders ikke var klar
over, at den af dansk svineproduktion fastsatte frist 1. oktober 2006 var en ultimativ
frist, og at breeders ikke forventede at skulle fremsende sit kundekartotek til dansk
svineproduktion. breeders’ advokat anmodede om en bekræftelse på, at beløbet
ikke skulle betales, idet sagen i modsat fald ville blive indbragt for
konkurrencestyrelsen, idet størrelsen af genafgifterne ansås for
konkurrenceforvridende.
       parternes advokater korresponderede herefter om kravet, uden at enighed
kunne opnås.
       parterne underskrev henholdsvis den 16. og 19. februar 2007 en ny aftale om
omsætning, hvorefter omsætteren skal opkræve og indbetale de til enhver tid af
dansk svineproduktion fastsatte avlsafgifter, genafgifter, garantibidrag og takster.
       under sagen har breeders fremlagt en liste over sine udenlandske kunder. bag
de enkelte kunders navne er tilføjet: ” indgået” med tilføjelse af et årstal eller måned
og årstal eller blot måned og år.
forklaringer
e. steen petersen har forklaret, at han har kontakten til avlerne og er ansvarlig for
genetik og kontrakterne hos dansk svineproduktion.
       han skrev orienteringsskrivelsen fra juni 2006, som oplæg til bestyrelsesmødet
i juni. det var tanken, at kun nye aftaler skulle pålægges genafgift. herefter blev der
holdt et møde på axelborg den 25. august 2006 med omsætterne, hvor genafgifterne
blev drøftet. mødet havde alene konsulterende karakter, det var først på
bestyrelsesmødet, at der skulle træffes afgørelse. han havde ringet til jan lembke
før mødet, men jan lembke var forhindret i at deltage. han husker ikke, om der
blev lavet en dagsorden og deltagerliste, men det plejer de at gøre. på mødet gav
omsætterne udtryk for, at det var en god idé med en genafgift. en omsætter kom
med idéen om afgiftsfritagelse for oktober kvartal 2006, hvis der blev meldt ind om
                                            - 6 -
allerede indgåede kontrakter. der var enighed om, at der ubetinget skulle betales
afgift på alt efter den 1. januar 2007. der blev udsendt et referat af mødet. brevet af
19. september 2006 refererede til bestyrelsesmødet og kunne først udsendes efter
dette, men der blev den 13. september 2006 sendt en e‐mail til alle omsættere om, at
genafgiften var vedtaget.
       da det ville være svært at holde styr på alle aftalerne, bad dansk
svineproduktion om en opgørelse pr. kvartal. alle undtagen breeders har betalt
afgiften.
       porc‐ex a/s bad om fritagelse for ⅓ af omsætningen i oktober kvartal 2006,
hvilket blev meddelt. hvis blot reglerne i skrivelsen af 19. september 2006 var blevet
fulgt, var der ikke noget problem. breeders kunne på samme måde have indsendt
sin liste i stedet for at forholde sig passiv indtil februar måned 2007.
       jan lembke har forklaret, at breeders udsender tilbud, der kan konverteres til
ordrer inden for 6 måneder. prisen for svinene bliver fastsat om fredagen for den
følgende uge og afhænger af noteringen. ca. 85 % af hans salg sker i henhold til
faste leveringsaftaler. en aftale løber typisk 12 måneder, hvorefter den bliver
genforhandlet. derefter drøftes antal og leveringsterminer. prisstigninger varsles i
april og oktober. der var derfor ikke taget højde for genafgifter. kunderne var
stærkt utilfredse med den nye afgift.
       genafgiften blev indført ”over stok og sten”, og det var svært at overvælte den
på breeders kunder, når han intet kendte til den. han hørte først om den lige før sin
sommerferie. han kontaktede steen petersen, der oplyste, at den ikke var vedtaget
endnu. der blev indkaldt til mødet på axelborg den 25. august 2006 med en uges
varsel. dagsordenen var drøftelse af genafgiften. han var forhindret i at deltage.
han modtog e‐mailen af 13. september 2006 om indførelse af genafgift, og
efterfølgende fik han brevet af 19. september 2006.
       han gik ud fra, at alle aftaler indgået før den 14. september 2006 var fritaget
for genafgiften. han kunne ikke ændre priserne i disse kontrakter. han får en fast
fortjeneste uanset stykprisen pr. dyr.
parternes argumenter
                                          - 7 -
dansk svineproduktion har anført, at breeders ved underskrift på brevet af 19.
september 2006 har accepteret at betale genafgiften. det forbehold, breeders har
taget, vedrørte andre forhold. det er uden betydning, hvorledes tidligere ordninger
er blevet indført og praktiseret. overgangsordningen var et tilbud, men breeders
gav først længe efter fristens udløb tilbud om kontrol.
      breeders har henvist til, at genafgiften er i strid med konkurrencelovens §§ 6
og 11, men der er intet materiale fremlagt, der muliggør en stillingtagen hertil.
      dansk svineproduktion er forpligtet, jf. tilsagnet til konkurrencestyrelsen, til
at behandle alle ens, og da alle andre omsættere har betalt, kan der ikke dispenseres
i forhold til breeders.
breeders har anført, at den første kontrakt ikke giver grundlag for opkrævningen af
genafgift, hvorfor der må ses på forløbet.
      i forbindelse med indførelsen af kerneafgift aftaltes der fritagelse for aftaler
med eksisterende kunder. efter brevet af 19. september 2006 var det kun ved
skriftlige salgstilbud afgivet før den 14. september 2006, der kunne meddeles
fritagelse. da breeders allerede havde indgået kontrakter af flere års varighed,
skulle breeders ikke anmode om fritagelse, da der ikke var en forpligtelse til at
betale. det var den samme situation som ved indførelsen af kerneafgift. breeders
havde derfor den opfattelse, at der ville ske fritagelse på samme måde. breeders har
ikke haft bindende salgstilbud ude før 14. september 2006, hvorefter der blev
indgået aftale mellem den 1. og 31. oktober 2006. det krævede beløb relaterer sig
således til ”gamle” aftaler. dansk svineproduktion er tilbudt at komme på
kontrolbesøg. da der ikke foreligger en aftale om betaling af genafgift, er dansk
svineproduktion ikke berettiget til at kræve beløbet. dansk svineproduktion
forsøger at udvide antallet af kontrakter set i forhold til brevet af 19. september
2006.
      dansk svineproduktion har endvidere misbrugt sin dominerende stilling til
uden varsel at indføre genafgiften. dansk svineproduktion har en monopolstilling,
da der kun må omsættes danavl‐svin, når der foreligger en aftale herom.
indførelsen af genafgiften har medført en nettobyrde på breeders.
rettens begrundelse og resultat
                                               - 8 -
”aftale om omsætning” indgået i juli 2002 var gældende mellem parterne for
tidspunktet for beslutningen om genafgiftens indførsel. denne aftale omtaler kun
avlsafgifter, jf. aftalens pkt. 3.1 c), jf. pkt. 10.1 b). spørgsmålet om grundlaget for
indførelsen af genafgifter kan således ikke fortolkes efter parternes
samhandelsaftale, men må bero på en fortolkning af brevet af 19. september 2006 fra
dansk svineproduktion til breeders, der har accepteret indholdet bortset fra et
forbehold, der ikke vedrører denne sag.
       af brevets afsnit om genafgifter fremgår som følger: ”for så vidt angår de
genafgifter, der indføres pr. 1/10 2006, vil omsætterne kun[ne] kræve fritagelse for
opkrævning på salg, der sker frem til 31/12 2006, forudsat skriftligt salgstilbud er
afgivet før 14/9 2006, og forudsat at omsætteren senest den 1/10 2006 sender dansk
svineproduktion en liste over de købere, der har modtaget et sådan skriftligt
tilbud.”
       ved en fortolkning heraf finder retten, at afsnittet skal læses i den kontekst,
som det er skrevet.
       dansk svineproduktion havde orienteret omsætterne om den mulige indførsel
af genafgifter ved fremsendelse i juni 2006 af den af steen jensen til brug for
bestyrelsesmødet udarbejdede redegørelse om genafgifter på omsætning af avlsdyr
og sæd, hvorefter der ved nye aftaler efter den 1. oktober 2006 pålægges omsættere
pligt til at opkræve og indbetale genafgifterne til dansk svineproduktion. den 25.
august 2006 blev afholdt konsulterende møde hos dansk svineproduktion om
indførslen af genafgifter. alle omsættere var indbudt, men breeders var forhindret i
at møde. den 11. september 2006 afholdtes bestyrelsesmøde i dansk
svineproduktion, hvor det blev besluttet at indføre genafgifter pr. 1. oktober 2006.
omsætterne blev orienteret herom i e‐mail den 13. september 2006.
       efter baggrunden og formålet med indførelsen af genafgiften findes brevet af
19. september 2006 at måtte forstås, således at ordet ”salg” må forstås som
udveksling af ydelser, således der indføres genafgift pr. 1. oktober 2006 på alle grise,
der leveres og betales efter den 1. oktober 2006, også hvor aftalerne var indgået før
den 1. oktober 2006. muligheden for afgiftsfritagelse blev givet i de situationer, hvor
omsætterne havde afgivet et skriftligt salgstilbud før den 14. september 2006, der
fortsat på tidspunktet for afgiftens indførelse var bindende for omsætteren, men
som ikke var accepteret af den pågældende kunde.
                                         - 9 -
      breeders kunne ikke med rette forvente, heller ikke når henses til forløbet
omkring indførelse af avlsafgifter, at der kunne indgås en særaftale for dem, da
dansk svineproduktion i den sag, som breeders havde indbragt for
konkurrencestyrelsen, havde forpligtet sig til at behandle alle omsættere lige.
      herefter, og da der ikke er godtgjort forhold, der er i strid med
konkurrencelovens § 11, tages dansk svineproduktions påstand til følge.
      dansk svineproduktion frifindes for den af breeders nedlagte selvstændige
påstand.
      da brevet af 19. september 2006 kunne have været mere præcist, findes dansk
svineproduktion selv at have givet anledning til tvisten, hvorfor hver part bør bære
egne omkostninger.
                                  thi kendes for ret:
breeders of denmark a/s betaler inden 14 dage 147.468,75 kr. med procesrente fra
18. maj 2007 til dansk svineproduktion.
dansk svineproduktion frifindes for den af breeders of denmark a/s selvstændigt
nedlagte påstand.
hver part bærer egne omkostninger.
                                  mette christensen
jens zimmer christensen                                                 otto raben
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
              - 10 -
p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- bej
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 19. oktober 2011
v-95-10
                                    synoptik a/s
                                    (advokat kolja staunstrup)
                                    mod
                                    thiele a/s
                                    (advokat per håkon schmidt)
indledning
sagens hovedspørgsmål er, om synoptik har opnået varemærkeret til betegnelserne ”alders-
rabat” og ”din alder i rabat”, og om thiele med en markedsføringskampagne i oktober-no-
vember 2010 har krænket disse rettigheder og evt. synoptiks rettigheder i henhold til mar-
kedsføringsloven.
påstande
synoptik har nedlagt følgende påstande:
   1. thiele skal anerkende at have overtrådt varemærkelovens § 4, markedsføringslovens §
                                                 -2-
       1 og/eller markedsføringslovens § 18 ved at have markedsført sig som vist i bilag 1 - 3.
    2. det forbydes thiele at markedsføre sig ved brug af bilag 1 - 3.
    3. det forbydes thiele at benytte betegnelserne "aldersrabat" og "din alder i rabat", for
       virksomhed omfattet af thieles formålsparagraf, subsidiært for optikervirksomhed.
    4. thiele skal betale synoptik 250.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 18. okto-
       ber 2010.
thiele har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært – for så vidt angår synoptiks påstand 4
– frifindelse mod betaling af et mindre beløb efter rettens skøn.
oplysningerne i sagen
parterne
synoptik og thiele er optikerkæder, der sælger briller, kontaktlinser og relaterede produkter
i et stærkt konkurrencepræget marked.
ifølge thieles formålsparagraf er selskabets formål ”at drive handel, engros og en detail, med
optiske og lignende artikler, herunder briller, kontaktlinser, kikkerter og optiske instrumen-
ter samt at have økonomiske interesser direkte eller indirekte i lignende virksomheder og er-
hvervsvirksomheder i øvrigt”.
synoptiks markedsføring
synoptik har siden 2004 - med mellemrum, jf. nedenfor – kørt årlige reklamekampagner med
anvendelse af betegnelsen ”aldersrabat” og/eller ”få din alder i rabat”, hvor kunderne ved
køb af briller har kunnet få en rabat på brillestel svarende til kundens alder på købstids-
punktet. der er fremlagt foto-eksempler af synoptiks forskellige annoncer (internet, in-store,
outdoor- og printmarkedsføring) fra 2004 til 2009 (undtaget 2006, hvor der ikke var kam-
pagne):
       -3-
2004:
2005:
                                                    -4-
2007 (ordet ”aldersrabat” blev ikke benyttet, heller ikke i reklamefilm):
2008 (ordet ”aldersrabat” nævnes ikke, men anvendes en enkelt gang i reklamefilm):
                                                      -5-
2009:
synoptik udsendte i forbindelse med ”aldersrabat”-kampagnen 2009 følgende pressemed-
delelse i august 2009:
      ”når rynker er en fordel
      synoptik giver rabat efter alder og sætter fokus på flerstyrkeglas
      i synoptik bliver der i disse dage gjort omvendt ungdomsoprør. frem til den 7. november gives
      der aldersrabat til alle brillebrugere, så jo højere en alder, desto flere penge at spare.
      synoptik gør livet væsentlig billigere for de ældste brillebrugere dette efterår og introducerer
      atter den succesfulde aldersrabat på stel. rabatten går i al sin enkelhed ud på, at man som 78-
      årig opnår 78 % i rabat, hvorimod der kun er 10 % at hente for en ti-årig. ”men børn er altid
      velkomne i butikkerne, og selv om de får den mindste rabat i denne omgang, så byder vi på bå-
      de balloner og slik”, fortæller marketingchef mette dyhr.
      <
      så hvorfor ikke udnytte skiftet fra den lyse tid til den mørke, hvor det er ekstra vigtigt at foku-
      sere på synet, og prøve de nye progressive glas kombineret med aldersrabat på stellet.
      <”
                                              -6-
synoptik annoncerede igen fra ultimo september til 14. november 2010 med bl.a. ”aldersra-
bat” og ”få din alder i rabat”. annoncerne i butikkerne og butiksvinduerne havde en grøn
baggrundsfarve med teksten ”aldersrabat” med hvide versaler og nedenunder ”få din alder
i rabat” med sorte versaler og en eksemplificering af rabatten med ”89 år = 89 %”. butiksfa-
caderne så således ud:
synoptik annoncerede i samme periode på sin hjemmeside med følgende reklame:
                                                   -7-
synoptik benyttede i perioden også bl.a. udsagnene ”aldersrabatten er tilbage med synopti-
ske fordele” og ”synoptik kvalitet til super skarpe priser. vi skal lige vænne os til det”
en fremlagt oversigt over synoptiks markedsføringsomkostninger for ”aldersrabat”/”få din
alder i rabat”- kampagnerne for 2004-2009 udviser for 2004 udgifter på 4.834.630 kr., i 2005
4.045.639 kr., i 2006 30.025 kr., i 2007 1.734.084 kr., i 2008 3.536.304 kr. og i 2009 udgifter for
3.357.577 kr., svarende til i alt 17.538.258 kr. for hele perioden.
synoptiks markedsføringsudsagn
der er som hjælpebilag fremlagt følgende oversigt over synoptiks markedsføringsudsagn i
det skriftlige markedsføringsmateriale fra kampagnerne 2004-2010 (ekskl. 2006):
2004         aldersrabat på brillestel
             få din egen alder i rabat
             din alder bestemmer hvor meget rabat du får
             kom ind og få din egen alder i rabat på brillestel
2005         aldersrabat er tilbage
             få din alder i rabat
             aldersrabat på brillestel
             synoptik aldersrabat er tilbage
2007         jo mere du har set, jo større rabat får du!
             få din alder i rabat på alle brillestel i butikken
             jo mere du har set, jo flere penge sparer du på brillestel i synoptik
2008         få din alder i rabat
             det betyder, at vi omregner din alder til procenter
             jo ældre du er, jo større rabat får du
2009         aldersrabat er tilbage
             jo ældre du er, jo mere rabat får du
             aldersrabat er tilbage hos synoptik
             lige nu får du din alder i rabat, når du køber stel hos synoptik
             jo ældre du er, jo større rabat får du
2010         aldersrabatten er tilbage med synoptiske fordele
             få din alder i rabat
             jo ældre du er, jo mere rabat får du på massevis af kvalitetsstel
                                                     -8-
der er under hovedforhandlingen forevist reklamefilm fra synoptiks kampagner, og der er
som hjælpebilag fremlagt følgende transskribering af filmene fra 2004-2010 (ekskl. 2006):
2004       tekst: "aldersrabat på brillestel i synoptik"
           "spar 72 % hvis du er 72 år"
           "spar 33 %, hvis du er 33 år"
           "hvor mange procent får du?"
           "synoptik - mere end bare briller"
2005       speak: "synoptik aldersrabat er tilbage"
           tekst: "synoptik aldersrabat er tilbage"
           speak: "spar f.eks. 39 % på stel hvis du er 39 år, og 72 % hvis du er 72 år"
           tekst: "spar f.eks. 39 % hvis du er 39 år"
           tekst: "spar f.eks. 72°/o hvis du er 72 år"
           speak: "kun i synoptik"
           tekst: "synoptik - mere end bare briller"
2007       tekst: "synoptisk tilbud"
           speak: "så du med dengang? godt for dig. for jo mere du har set, jo flere penge spa-
           rer du på brillestel i synoptik"
           tekst: "synoptik - lidt skarpere"
           tekst i rødt felt: "få din alder i rabat på alle brillestel i butikken"
2008       tekst: "synoptisk tilbud"
           speak: "nu er synoptik tilbage med aldersrabat... på hundredvis af stel... det betyder...
           at vi omregner din alder til procenter... jo ældre du er... jo større rabat får du"
           tekst: "4 %"
           tekst; "21 %"
           tekst: "48 %"
           tekst: "67 %”
           tekst: "89 %"
           tekst: "synoptik - lidt skarpere"
2009       tekst: aldersrabat er tilbage.
           speak: "lige nu får du din alder i rabat, når du køber stel hos synoptik... så jo ældre du
           er, jo større rabat får du... det er rigtig uretfærdigt, men sådan er det altså, når de voksne
           siger det"
           tekst: "4 %"
           tekst: "5 %"
           tekst: "3 %"
           tekst: "42 %"
           tekst i bunden med småt: "sæsonnyheder undtaget. gælder ved køb af
           tilhørende glas. enkelt-styrkeglas fra 500 kr., progressive glas fra 1.800
           kr."
           tekst: "synoptik - vi gør en synlig forskel"
                                                      -9-
2010          speak:
              "er det noget med, at man kan få sin alder i rabat"
              "det er det, vi kalder for aldersrabat"
              "aldersrabat!"
              "tør man spørge, hvor gammel deres mor er?"
              "hun er..."
              "... da ikke en dag over 42, det kan jeg da umuligt tro"
              "42"
              "min mor er 89"
              "åh hå hå"
              "det vækker vel nok minder. dengang da havde folk hår på brystet. der var ingen caffé
              latte, næh, vi måtte tage til takke med erstatningskaffe lavet af roer og brændt korn, og
              vores sko var lavet af fiskeskind"
              "jeg tror, vi giver damen den rabat, hun har fortjent - 89 år?"
              ”89, ja"
              "89 %".
              tekst: "få din alder i rabat – inkl. synoptikse fordele - 89 år = 89
              %"
              tekst i bunden med småt: "tilbuddet gælder udvalgte stel indtil 4.11.2010
              v/køb af tilhørende glas fra 500 kr. pr. par"
              speak: ''få din alder i rabat - vi skal lige vænne os til det - synoptik"
              tekst: "synoptik - vi skal lige vænne os til det"
thieles markedsføring
i oktober 2009 annoncerede thiele i ældre sagens blad ”ældre sagen tilbud” under over-
skriften ”vi gir din alder i rabat på alle brillestel også på nyheder” og med underoverskrif-
terne ”er du f.eks. 50 år giver vi 50 % på alle brillestel” og ”er du f.eks. 82 år giver vi 82 % på
alle brillestel”. bladet udsendes sammen med ældre sagens medlemsblad, der har et oplag
på godt 400.000, og tilbuddet gjaldt ifølge annoncen kun for ældre sagens medlemmer.
thiele annoncerede igen året efter i ”ældre sagen tilbud” med ”½ pris på alle brillestel også
på nyheder”. denne annonce indeholdt ikke tilbud relateret til kundens alder.
i oktober måned 2010 lancerede thiele den kampagne under overskriften ”din alder i rabat”,
som er baggrunden for synoptiks sagsanlæg.
der blev blandt andet annonceret for kampagnen i berlingske (bilag 1) og i thieles butikker
(bilag 2). såvel annoncen i berlingske som annoncerne i butiksvinduerne og inde i butik-
kerne indeholdt tekst med hvide og røde versaler på sort baggrund og med en eksemplifice-
                                                 - 10 -
ring af rabatten, f.eks. ”91 år = 91 %”. butiksfacaderne så i oktober 2010 således ud (den store
planche var identisk med annoncen i berlingske tidende og havde på bagsiden samme bil-
lede, der kunne ses inde fra butikken):
thiele reklamerede endvidere i oktober 2010 for kampagnen på sin hjemmeside med bl.a.
nedenstående annonce, bilag 3:
kampagneannoncen fremgik endvidere af kundebreve, som thiele udsendte i oktober 2010.
                                                - 11 -
thiele har ført andre kampagner løbende, f.eks. for solbriller, mærkevarer, lavprisbriller, for-
års- og efterårsnyheder samt jubilæumstilbud m.m. og har fremlagt markedsføringsmateriale
vedrørende disse.
øvrigt fremlagt materiale
der er fremlagt udskrifter fra hjemmesider fra andre virksomheder, der tilbyder ”aldersra-
bat” og benytter sig af dette ord, f.eks. topdanmark *”du kan få aldersrabat på mange af vo-
res forsikringer”+, danske forsikring *”får du den aldersrabat, du fortjener?”] og [”får du al-
lerede aldersrabat”+, alka *”vi giver både aldersrabat og rabat på bilforsikring”+, aros for-
sikring *”du får automatisk aldersrabat på din bilforsikring < din indboforsikring < din vil-
laforsikring <”+, fynbus *”pensionister kan opnå aldersrabat ved køb af periodekort”+, fol-
keuniversitetet *”aldersrabat”] og [”ungdomsrabat”+ og ugebladet søndag *”aldersrabat”+.
der er endvidere fremlagt uddrag af reformforslag fra velfærdskommissionen, marts 2006
*”aldersrabatten i ejendomsværdiskatten”+, en artikel fra www.dr.dk *”anklaget advokat fik
aldersrabat”+ og en reklame for ford marts 2011 *”aldersrabat – jo ældre din bil er – jo mere
rabat får du”+.
en udskrift fra optikerkæden louis nielsens hjemmeside december 2010 angiver, at man kan
få 25 % rabat på brillekøb i denne kæde, hvis man er over 60 år.
der er fremlagt udskrifter fra www.google.dk med søgninger fremkommet ved søgekriteri-
erne ”aldersrabat”, ”få din alder i rabat”, ”din alder i rabat”, ”alder rabat” og ”alder” fra ok-
tober 2010. der er tillige fremlagt en billedsøgning fra google fra oktober 2010 vedrørende
søgekriteriet ”aldersrabat” samt en søgning på ”aldersrabat” på youtube fra juni 2011. sy-
noptik og synoptiks kampagner er i en lang række tilfælde kommet frem som søgeresultat.
en statistik fra danmarks optikerforening illustrerer, at antallet af brille- og kontaktlinse-
brugere stiger kraftigt med folks alder.
fremlagte udskrifter fra ordbøger og encyklopædier viser, at ordet ”aldersrabat” ikke er op-
taget i ordbøgerne, hvilket tilsvarende gælder eksempelvis ordet ”ungdomsrabat”.
                                               - 12 -
forklaringer
poul kuhberg har forklaret, at han er kundechef for briller hos synoptik, hvor han har været
ansat i 35 år. han blev uddannet som optiker i 1981 og har siden 1987 arbejdet med marke-
ting og lavet kampagner. han har endvidere uddannelser i kommunikation fra handelshøj-
skolen og journalisthøjskolen.
der er 4-5 store optikerkæder, der slås om markedet. det er synoptik, thiele, profil optik,
nyt syn og louis nielsen. synoptiks markedsandel på briller er 20-25 %.
synoptiks overordnede markedsføringsstrategi er tostrenget og går ud på dels at fastholde
eksisterende kunder dels at tiltrække nye. markedet er stærkt konkurrencepræget, og sy-
noptik søger at differentiere sig fra konkurrenterne ved at lave originale kampagner.
”aldersrabat”-kampagnen er en speciel og original kampagne. det er den eneste kampagne,
hvor kunden får en rabat, der er knyttet til kundens alder. er man eksempelvis 52 år, får man
52 % i rabat. det er en personlig, involverende kampagne.
han har været ansvarlig for ”aldersrabat”-kampagnerne siden starten i 2004. hans rolle er at
briefe kampagnebureauet, godkende den kreative udførelse og planlægge hele forløbet.
inspirationen til den første kampagne i 2004 kom fra et søsterselskab i tyskland, der havde
kørt ”aldersrabat”-kampagne i 2003. de brugte den samme metodik, men udformningen var
anderledes. der var ikke andre optikere med det koncept i danmark. han kender ikke andre
firmaer, der tilbyder rabat efter kundens aktuelle alder, men der findes mange, hvor rabatten
ydes på grund af alderen.
normalt gentages en kampagne ikke så mange gange, men denne kampagne har vist god ef-
fekt. de måler konstant på effekten af kampagnerne på grundlag af antal solgte briller i
kampagneperioden og trafiktælleren i butiksdørene. begge dele øges, når en kampagne kø-
                                               - 13 -
rer, og ”aldersrabat”-kampagnen er en af de kampagner hos synoptik, der har den største
dokumenterede effekt. de kører typisk 2 - 3 måneder, men nogle har kørt op til 6 måneder.
alle synoptik-butikker starter en kampagne på samme tid. samtidig startes kampagnen op i
aviser, tv mv. der er tale om en stor, koordineret indsats.
synoptik-butikkerne ser ens ud. de har en manual, som han har udarbejdet, og som har væ-
ret gældende i alle årene. opbygningen af kampagnen har været næsten den samme gennem
årene med gadeplakater, rudeplads og plakater inde i butikkerne. ”aldersrabat”-annoncerne
har ligget på forsiden af synoptiks hjemmeside, de år kampagnen har kørt. flere og flere sø-
ger information på hjemmesiden. antallet af besøgende er gennemsnitligt 49.000 pr. måned.
tallet stiger under ”aldersrabat”-kampagnerne.
den kreative udformning varierer og afhænger af reklamebureauet. når udformningen æn-
dres, tiltrækkes nyt publikum.
synoptik har også udsendt kundebreve ligesom thiele. brevene udsendes til ca. 150.000
mennesker under alle kampagner. de forskellige annoncer i 2010 er blevet brugt for at skabe
synergi i forskellige medier. oversigten over omkostninger i sagens bilag 6 vedrører alene
markedsføringsomkostninger. hertil kommer omkostninger på ½ mio. kr. til plakater mv. til
de ca. 100 butikker. hertil kommer udgifter til tv-spots. en tv-spotproduktion koster om-
kring 1 mio. kr. endelig kommer udgifterne, herunder portoomkostninger, til de udsendte
kundebreve. ca. 70 % af alle tv-spot har kørt på tv2, og ca. 30 % på tv3-kanalerne.
deres målgruppe for briller er danskere over 40 år. de ønskede med tv-spots at ramme 70 %
af målgruppen. dette resultat opnås ved at købe et antal trp (target rating points) og ots
(opportunity to see). synoptik meddeler mediebureauet den ønskede målgruppes størrelse
samt antal gange, denne målgruppe skal se spottet. mediebureauet foretager herefter en om-
regning til trp, som herefter købes i det ønskede antal.
                                                - 14 -
de første år brugte de større beløb på printannoncer end de seneste år. dette skyldes, at de-
res målinger viser, at tv giver den største effekt. de har derfor fravalgt dagbladsannoncer i
de senere kampagner. posten ”online” under 2009 i omkostningsoversigten dækker sponso-
rerede links på google samt bannerannonceringer på internettet. 2010-kampagnen, der ikke
figurerer på oversigten, løb op i 2,5 mio. kr. vedrørende medieforbrug. herudover var der
produktionsomkostninger og kundebreve.
han kan genkende mange af de fremlagte billeder fra googlesøgningen på ”aldersrabat” som
synoptik-billeder. han har selv været med til at lave en del af dem. han vil anslå, at 80 % på
første side er synoptik-billeder, men 60 % på næste side er det.
2010-kampagnen startede den 26. september 2010. en uge eller to efter kom thiele på banen.
hos synoptik syntes de, at thiele gik lige tæt nok på synoptiks koncept.
de reagerede ikke på thieles annonce i ældresagens blad i 2009, fordi de ikke var opmærk-
somme på den. havde de set den dengang, havde de anlagt sag allerede i 2009.
synoptiks kampagner kunne godt have set ud som thieles kampagne i 2010.
synoptik målte en nedgang i trafikken i oktober 2010 på 10 % i forhold til samme tid året før.
de har planlagt en ny ”aldersrabat”-kampagne, som starter den 22. august 2011.
de genfinder 60 % af deres kunder i deres kundekartotek, men i hvilket omfang kunder har
”shoppet” andre steder, ved de ikke.
ole bentzen har forklaret, at han har været direktør i thiele siden 1988. han er ikke optisk
uddannet, men handelsuddannet. thiele, der blev stiftet i 1819, har i dag 89 butikker.
brillebrugere kan deles op i to grupper, de nærsynede og de langsynede. de, der er født nær-
synet, bliver tidligt kunder, mens de langsynede kommer til omkring 40-års alderen.
                                                - 15 -
thiele har samarbejdet med ældresagen siden 1988. ældresagen er for folk fra hovedsagelig
60 år og opefter. thieles kampagne i 2009 i ældresagens blad blev iværksat på baggrund af
gentagne forespørgsler om ”aldersrabat” fra kunderne, og også ældresagen pressede på.
hos thiele har kunden altid ret, og thiele begyndte så også med aldersrabat.
ældresagens blad er landsdækkende og udkommer i 433.000 eksempler til medlemmerne. i
bladet har der også været annoncer fra synoptik. alle kan indrykke annoncer i ældresagens
blad, men thiele har en særlig adgang til ældresagens blad ”tilbud”.
han har set ”aldersrabat” i andre europæiske lande, f.eks. i schweiz og frankrig, men ikke i
tyskland. at lancere ”aldersrabat” var en taktisk foranstaltning - en reklameforanstaltning
på linje med andre reklameforanstaltninger.
i thiele går idéerne videre til thieles egen in-house ad’er, der herefter står for den grafiske
udformning. de bruger ikke reklamebureau.
alle butikker så ens ud under kampagnen, der blev planlagt i august, og som startede den 1.
oktober 2010. alt var koordineret; det er fordelen ved en kæde. kampagnen kørte om efter-
året, fordi det er et opportunt tidspunkt. det begynder at blive mørkere, og der opstår hos
folk et behov for nye briller.
kampagnen tiltrækker både thieles egne kunder og andre på markedet. brillekøb er ikke
impulskøb, men overvejes nøje, og man har gennemsnitligt et par briller i 3-4 år, før man ud-
skifter dem.
de har et godt tilbud 8-10 gange om året, så kunderne har mulighed for at spare penge.
alle ”fisker” efter kunder, der shopper lidt rundt, og det drejer sig om at få kunder ind i bu-
tikken, så kunden bliver loyal. thieles motto er ”én gang kunde, altid kunde”. thiele lægger
                                                - 16 -
vægt på butikkernes beliggenhed, som skal være dér, hvor andre store butikker ligger. thiele
har altid prioriteret beliggenhed, et godt tilbud og en ordentlig synsprøve.
thiele havde annonceudgifter på 314.464 kr. kampagnen kørte som en annoncekampagne og
med plakater i vinduerne, og han ved ikke, om plakaterne i vinduerne er med i beløbet. ud-
gifterne til plakaterne udgør måske 100.000 kr. de bruger primært deres beliggenhed i mar-
kedsføringen, og herudover indrykker de annoncer i de store aviser, f.eks. jyllandsposten og
berlingske, og endelig bruger de deres hjemmeside. der sendes også kundebreve til folk, når
det er tid til en ny synsprøve, og heri gør de også selv opmærksom på eventuelle tilbud.
mette dyhr har forklaret, at hun er uddannet cand.merc. og administrerende direktør i dan-
ske lotteri spil under danske spil. hun var marketingsdirektør i synoptik fra maj 2008 til
udgangen af 2010.
hun blev ansat i synoptik til at udarbejde strategier, som skulle differentiere synoptik på op-
tikermarkedet, som er ekstremt konkurrencepræget. strategierne skulle adskille sig fra de
andre spillere på markedet. midlerne var kampagner, der skulle skabe omsætning på kort
sigt og på den lidt længere bane styrke brand og position.
”aldersrabat”-kampagnen var en vigtig del af strategien, en hjørnesten. den tiltrak kunder,
idet den indeholdt muligheder for et attraktivt tilbud. ”aldersrabat”-kampagnen kom som
en af de få kampagner hos synoptik igen og igen og kørte hvert år. det var en af deres sikre
aktiviteter - en af hjørnestenene og en meget effektfuld kampagne. det var et omdrejnings-
punkt, som udsprang fra moderselskabet pearle i tyskland, og den bredte sig til andre euro-
pæiske markeder. kampagnen var med til at differentiere synoptik i markedet. den var in-
dividualiseret og en anderledes måde at tænke rabat på. kunderne syntes, den var sjov, fordi
den involverede dem.
ved sin tiltræden tænkte hun, at synoptik skulle tilføres noget nytænkning. synoptik blev
koblet sammen med ”aldersrabat”, og det var hendes udgangspunkt, at dét måtte de gøre
noget ved, så de også kunne sikre sig de unge mennesker som kunder. men hun måtte hur-
                                               - 17 -
tigt revidere sit synspunkt, da erfaringerne viste, at kampagnen var meget effektiv og efter-
spurgt af såvel butikkerne og kunderne.
det er ikke sædvanligt at køre fælles kampagner i europa. samme kampagne har vidt for-
skellig effekt. men ”aldersrabat-ideen” har som den eneste fælles kampagne virket overalt,
og den har kørt i flere år i alle landene.
hun så ikke thieles annonce i ældresagens blad i 2009, men blev først opmærksom på thie-
les kampagne i efteråret 2010. synoptik bruger især tv, onlinemedier og de bredere dæk-
kende printmedier, f.eks. aviser og magasiner. hun erindrer ikke, om synoptik har annonce-
ret i ældresagens blad i 2009.
procedure
synoptik har anført, at synoptik har en uregistreret varemærkeret til betegnelserne ”alders-
rabat” og ”få din alder i rabat”. synoptik har anvendt begge udtryk som bindeled mellem
synoptik og synoptiks kundekreds.
ordet ”aldersrabat” er sammensat af de to almindelige ord, ”alder” og ”rabat”. som sam-
mensat er ordet nyt, opfindsomt og særpræget, og det er ikke beskrivende for varerne. be-
tegnelsen har derfor fornødent særpræg til at kunne beskyttes som varemærke. udtrykket
”få din alder i rabat” må nok kræve mere indarbejdelse end ”aldersrabat” for at opnå vare-
mærkeretlig beskyttelse.
synoptik har kontinuerligt siden 2004 brugt ”aldersrabat” og - med undtagelse af 2004 og
2009 - ”få din alder i rabat” som varemærker. idéen er inspireret af et tysk søsterselskab fra
en kampagne i 2003. ”aldersrabat” har været brugt som blikfang og hovedoverskrift på re-
klamer og i reklamefilm siden 2004, bortset fra 2006 og 2008, hvor det kun blev benyttet et
enkelt sted i en tv-reklame. i 2010 blev ”aldersrabat” benyttet som overskrift, og underover-
skriften var ”få din alder i rabat”. markedsføringsomkostningerne til kampagnerne har i pe-
                                                - 18 -
rioden 2004-2009 været ca. 18 mio. kr., hvortil kommer et betydeligt millionbeløb i produkti-
onsomkostninger, udsendelse af direct mail mv.
de 100 synoptik-butikker, der indretningsmæssigt er ens efter fælles manual, og som ligger
på de bedste adresser, har ført ens kampagner både indvendigt og udvendigt. og kampag-
nerne har udgjort forsiden af synoptiks hjemmeside, hvor der gennemsnitligt er 50.000 besø-
gende om måneden – og lidt flere under kampagnerne.
omfanget af markedsføringen har været ganske betydelig. det må herudover tillægges be-
tydning, at synoptik netop har brugt betegnelserne med det formål at differentiere sig fra de
andre optikerkæder på markedet, hvilket er hjertet af varemærkets primære funktion.
mærkerne er således brugt som blikfang, og de er hertil bundet op på en særegen rabat-
struktur, hvor kunden som person kommer i fokus. denne geniale struktur er ikke set andre
steder og er derfor særpræget. kampagnen er derfor ikke bare en almindelig kampagne. det
er lykkedes at skabe et univers, der er let genkendeligt for kunderne med let genkendelige
overskrifter og slogans, hvilket er hjørnestenen i markedsføringsstrategien.
kampagnen er værdifuld for synoptik, og det er dén, de har kørt oftest, fordi den har vist sig
levedygtig. synoptik mærker ifølge poul kuhbergs forklaring en fremgang i kundebesøg og
omsætning under kampagnerne. udsagnene forbindes nærmest udelukkende med synoptik,
hvilket søgeresultaterne på google illustrerer.
det bestrides ikke, at almindelige rabatordninger eller beskrivelser af priser ikke har til-
strækkeligt særpræg til opnå registrering som varemærke. gode eksempler herpå er retten i
første instans’ dom af 3. juli 2003 (t-122/01), ”best buy”, og u 2002.854 s, ”nice price”. til-
svarende er registrering af ”clear price” blevet afslået hos ohim.
til gengæld har mærkerne ”star price” og ”smart price” opnået registrering hos ohim, selv
om der i begge tilfælde er tale om to i sig selv kun lidt særprægede ord. også ”baby price” er
                                               - 19 -
blevet registreret, måske på grund af den indbyggede dobbeltbetydning. også ”universal
discount” og ”camera-discount” har opnået registrering hos ohim.
fra dansk praksis kan nævnes spar danmark a/s’ registrerede mærke ”gul pris”, som er
”en konceptbetegnelse for varer som sælges i spar til faste lave priser hver dag”, samt mær-
ket ”telerabat”, som tdc har registreret, selv om mærket er delvist beskrivende.
kravet om særpræg er rimeligt og begrundet i behovet for at friholde almindelige ord i den
givne branche. ordene i de foreliggende tilfælde er nok almindelige, men ikke inden for
branchen, og der er ikke noget friholdelsesbehov. der findes talrige ordmærker, som består
af sådanne almindelige ord, f.eks. elefantøl og pingvinlakrids. det eneste krav, der må stilles,
er, at ordene skal være egnede til at være bindeled til virksomheden og differentiere virk-
somheden fra konkurrenterne. mærket må ikke være udelukkende beskrivende, hvilket hel-
ler ikke er tilfældet med synoptiks udsagn, som ikke beskriver, men blot antyder en sam-
menhæng mellem alder og rabat.
under alle omstændigheder har synoptik i hvert fald i 2010 opnået varemærkeret til beteg-
nelserne ved indarbejdelse. varemærkerne er indarbejdet i sjældent høj grad. der henvises til
sø- og handelsrettens dom af 7. juni 2001 i sagen v 28-00 (”natur-leg”) og u 2011.634 s
(”billedbutikken”). med hensyn til sidstnævnte sag bemærkes, at synoptiks markedsførings-
omkostninger er mange gange større, og at synoptiks markedsandel på briller er på 20-25 %.
med hensyn til indarbejdelse ved slogans henvises til sø- og handelsrettens dom af 17. no-
vember 2009 (v-113-08) om tripp trapp-stolen, der markedsføres som ”stolen, der vokser
med barnet”. dette udsagn var der opnået varemærkeret til gennem brug, der havde fundet
sted over en længere periode end synoptiks anvendelse af de foreliggende udsagn. til gen-
gæld har synoptiks brug været langt mere intensiv.
da hverken ”aldersrabat” eller ”få din alder i rabat” er beskrivende for varerne, er kravene
til indarbejdelse mindre. der foreligger ikke noget friholdelsesbehov. kravene til opnåelse af
                                                  - 20 -
beskyttelse er ikke større ved slogans end ved andre tegn. det afgørende er mærkets adskil-
lelsesevne.
synoptik har således - hvis ikke før - så i hvert fald i 2010 opnået en uregistreret varemærke-
ret til de to udsagn, og thieles brug af betegnelserne ”aldersrabat” og ”din alder i rabat”
udgør dermed en varemærkekrænkelse, jf. varemærkelovens § 4.
thiele har endvidere handlet i strid med markedsføringslovens § 1 og/eller § 18. synoptik
søger ikke at opnå eneret til et bestemt rabatkoncept, men gør gældende, at den konkrete ud-
formning af thieles kampagne går for tæt på synoptiks kampagne, og at thiele derved snyl-
ter på synoptiks markedsføringsindsats. thiele har ganske vist forsøgt at adskille sig på en-
kelte punkter, f.eks. ved ikke at anvende samme baggrundsfarve, men dette overskygges af
de øvrige elementer i kampagnen. thiele anvender således samme rabatstruktur som sy-
noptik, hvilket ingen andre gjorde på dette tidspunkt, og thiele bruger betegnelserne ”al-
dersrabat” og ”din alder i rabat” på samme produkter som synoptik, nemlig alene brillestel.
der gælder de samme betingelser for at opnå rabatten, nemlig samtidigt køb af brilleglas.
thiele viser ligesom synoptik illustrerende eksempler på rabattens betydning. al tekst i re-
klamerne er skrevet med versaler. og endelig er der tidsmæssigt sammenfald med synoptiks
kampagne i oktober 2010, og begge kampagner slutter samme dag, den 14. november 2010.
thieles kampagne er under disse forhold et groft og illoyalt anslag mod synoptiks kam-
pagne og i strid med markedsføringlovens §§ 1 og 18.
thieles kampagne er tillige i strid med icc’s kodeks for reklame og markedskommunika-
tion, jf. art. 15 og 16. risikoen for forveksling af de to kampagner øges ved det forhold, at
synoptiks kampagner gennem årene med samme koncept har ændret sig. synoptiks kam-
pagne kunne således udmærket have været bygget op som thieles. der henvises til sø- og
handelsrettens dom af 7. juni 2001 i sag v-28-00 (”natur-leg”).
synoptik har som følge af thieles handlinger i strid med varemærkeloven og markedsfø-
ringsloven krav på erstatning for markedsforstyrrelse og afsætningstab samt et rimeligt ve-
derlag. det er ikke muligt for synoptik at dokumentere et præcist afsætningstab, men sy-
                                               - 21 -
noptik havde lavere besøgstal i 2010 i forhold til 2009, og thiele har til gengæld ikke mærket
en omsætningsnedgang. i sø- og handelsrettens dom af 3. august 2009 i v-107-07 (”trans-
formers”) havde sagsøgeren ikke dokumenteret et afsætningstab, men blev alligevel skøns-
mæssigt tilkendt 250.000 kr. også i denne sag må beløbet fastsættes skønsmæssigt, og der er
ikke grundlag for at fastsætte det lavere end sket i den nævnte dom. det må tages i betragt-
ning, at kampagnen har kørt i omkring 90 butikker, og at thiele har brugt mellem 300-
400.000 kr. på kampagnen i den hensigt at tjene et højere beløb. der er i varemærkeloven
hjemmel til at lægge vægt på krænkerens uberettigede fortjeneste.
thiele har anført, at synoptik ikke har opnået en varemærkeret til ordet ”aldersrabat”. or-
det savner særpræg – har ikke adskillelsesevne. det er ikke kun anvendt af synoptik, men er
almindeligt brugt af eksempelvis rejsebureauer, forsikringsselskaber, offentlige kommissio-
ner etc. ordet er almindeligt beskrivende for en rabatform og kan ikke sammenlignes med
mærket ”gul pris”, som vedrører dagligvarer i spar-butikkerne.
der henvises til retten i første instans’ dom af 3. juli 2003 i sag t-122/01, hvorefter mærket
”best buy” ikke kunne registreres, da tegnet af den relevante kundekreds ville blive opfattet
som et simpelt reklameudtryk, der angav, at de pågældende tjenesteydelser udgjorde det
bedst mulige køb. man tænkte ikke på en speciel virksomhed. dommen konkluderede, at
”best buy” i sin helhed er sammensat af dele, der set hver for sig ikke har fornødent særpræg
for markedsføringen af de pågældende ydelser, og at der heller ikke er et samspil mellem de
forskellige dele, der kan tilføre helheden det fornødne særpræg.
sø- og handelsrettens dom af 17. november 2009 i sag v-113-08 om tripp trapp-stolen vedr.
udsagnet ”stolen der vokser med barnet” kan ikke sammenlignes med ”aldersrabat”. ud-
sagnet var særegent og genialt, og der forelå dertil en næsten voldsom indarbejdelse gennem
mere end 25 år.
i dommen u 2002.854 s havde mærket ”nice price” ikke fornødent særpræg. mærket var
som i nærværende sag relateret til varens værdi. det var anvendt deskriptivt og var ikke
indarbejdet.
                                                - 22 -
dommen afsagt den 30. juni 2004 af retten i første instans i sag t-281/02 udtalte om mærket
”mehr für ihr geld”, at det af den relevante kundekreds ville blive opfattet som et reklame-
slogan snarere end som et varemærke, hvorfor det ansås at mangle særpræg. dommen ligger
på linje med ”best buy”-dommen. af dommene kan udledes, at når udsagn er reklameslo-
gans og blot beskrivende for f.eks. en rabatstruktur, er der ikke tale om varemærker, i hvert
fald ikke medmindre der er tale om en ganske betydelig indarbejdelse, hvilket synoptik ikke
har dokumenteret. det gøres gældende, at kunder vil opfatte ”aldersrabat” som en rabatform
og ikke som et varemærke. hos synoptik er det ordet ”synoptik”, der er varemærket, og sy-
noptik kører snart den ene rabatkampagne, snart den anden.
illustrerende fandtes betegnelserne ”statisten” og ”statisten.dk” for formidling af statister, jf.
sø- og handelsrettens dom af 29. april 2011 i sagen v-4-10, ikke at have tilstrækkeligt sær-
præg til at nyde beskyttelse som varemærke. der kan ikke drages paralleller til dommen i u
2011.634 s (”billedbutikken”). mærket ”billedbutikken” har en væsentlig højere grad af sær-
præg end ”aldersrabat”, og det havde været markedsført i mange år. sø- og handelsrettens
dom af 11. september 2009 i v-67-08 (”danske spil”) viser, at der skal meget til at statuere
indarbejdelse. jo mere almindelig en betegnelse er, jo mere skal der til. kravene til indarbej-
delse er i praksis stigende. der henvises til sø- og handelsretten dom af 21. august 2009 i sa-
gen v-92-08 (”familyplan”), hvori der blev efterlyst oplysninger om mærkets kendskabsgrad
i omsætningskredsen. heller ikke i den foreliggende sag findes sådanne oplysninger.
i 2004 og 2005 brugte synoptik ordene ”aldersrabat” og ”få din alder i rabat” i sit skriftlige
markedsføringsmateriale. ”aldersrabat” blev tillige brugt i reklamefilm på tv i 2004 og 2005,
mens dette ikke var tilfældet for ”få din alder i rabat”.
i 2006 kørte kampagnen ikke, og i 2007 blev ordet ”aldersrabat” ikke brugt; det gjorde alene
”få din alder i rabat” i annoncer og på tv. i 2007 skiftede reklamerne samtidig fuldstændig
karakter. det eksisterende koncept med ældre mennesker blev fjernet, og der vistes nu en
mand på månen.
                                                - 23 -
”aldersrabat” havde således på dette tidspunkt ikke været brugt i to år, og man var derfor i
2008 ”på bar bund”. i dette år blev ”få din alder i rabat” brugt sammen med nye slogans i
det skriftlige markedsføringsmateriale, mens ”aldersrabat” blev brugt i tv, dog alene som
talt tekst. konceptet er således blevet ændret hele tiden, og synoptik har ikke været vedhol-
dende i brugen af ordene. der mangler den fornødne kontinuitet og konsekvens i brugen, for
at mærkerne kan anses for indarbejdet.
i 2009 blev ”aldersrabat” og ”få din alder i rabat” brugt igen; man var tilbage på sporet fra
2004 og 2005, men der kan ikke trækkes en ubrudt linje tilbage til disse år. om 2010 kan der
siges det samme som om 2009, men på dette tidspunkt var thiele jo på banen med sin kam-
pagne.
der må lægges afgørende vægt på, at udsagnene er helt almindelige ord. de er ikke indar-
bejdede som varemærker, men er almindeligt fortællende reklameudsagn. ”aldersrabat” kan
sidestilles med helt almindelige betegnelser som f.eks. ”søskenderabat” og ”forældrerabat”.
”aldersrabat” er et almindeligt sammensat ord, og ofte står sådanne ord ikke i ordbøger.
thiele har endvidere ikke krænket synoptiks rettigheder i henhold til markedsføringsloven.
synoptiks kampagne er ikke særegen. ”aldersrabat” bruges markedsføringsmæssigt i mange
andre brancher. det er et almindeligt ord i det danske sprog, og man kan heller ikke få ret-
tigheder efter markedsføringsloven hertil. dette gælder tilsvarende for andre rabatformer,
f.eks. ”søskenderabat”, ”søndagsrabat” osv. der foreligger intet, der kan betegnes som util-
børligt.
synoptik var først til at bruge betegnelsen ”aldersrabat” på brilleområdet, men synoptiks
kampagner har haft forskellige udformninger over årene. parternes kampagner er i vidt om-
fang relateret til parternes butikker. brillekøb er ikke impulskøb, og der er stor kundeloyali-
tet. kunderne ved godt, om de går ind i en synoptik- eller en thiele-butik; de tager ikke fejl.
hertil kommer, at der er stor forskel på vinduesfacaderne. synoptik bruger personer og
grønne farver, mens thiele har et helt andet farvevalg og layout. at der anvendes versaler,
sker alene af hensyn til læsbarheden. man bruger ganske enkelt versaler i sådanne annoncer.
                                                - 24 -
der er intet odiøst i, at kampagnerne fremkom på samme tid. det er jo om efteråret, at så-
danne kampagner lanceres. dette fremgår direkte af den pressemeddelelse, som synoptik
udsendte i august 2009. behovet for briller stiger, når den lyse tid afløses af den mørke. og
da de fleste brillebrugere er ældre mennesker, er det jo dem, kampagnerne retter sig imod.
at det er på stellene, rabatten ydes, er naturligt, da det er vanskeligt med slagtilbud på bril-
leglas, som skal tilpasses individuelt.
thiele har ikke snyltet på synoptiks goodwill. thiele har sin egen goodwill. synoptik er blot
ærgerlig over ikke længere at være de eneste på markedet med denne rabatform. men en
handlende kan ikke erhverve eneret til en rabatform.
synoptiks erstatningskrav er udokumenteret. der foreligger ingen omsætningstal, og der er
ingen oplysninger om tab. markedet er for tiden i recession, og der er ingen kobling fra et
eventuelt tab hos synoptik til thieles kampagne. synoptik må som det mindste påvise et el-
ler andet, som et krav kan hænges op på, men det gør man ikke.
thiele har ingen indvendinger imod synoptiks påstand 1, men synoptiks påstand 2 er uhel-
digt formuleret. der er f.eks. også thieles logo på bilagene. synoptiks påstand 3 er for bred.
sagen drejer sig om briller, men thieles formålsparagraf omfatter meget andet, og det kan
ikke inddrages under påstanden. det samme gælder påstandens subsidiære led.
sø- og handelsrettens afgørelse
betegnelserne ”aldersrabat”, der er en sammensætning af de to helt almindelige ord, ”alder”
og ”rabat”, og ”få din alder i rabat” må begge anses for at være uden varemærkeretlig ad-
skillelsesevne, når de som i det foreliggende tilfælde anvendes for at betegne en rabat, der
ydes efter kundens alder. varemærkeret til betegnelserne kan derfor kun opnås, hvis der er
skabt særpræg i kraft af indarbejdelse, jf. varemærkelovens § 3, stk. 3.
                                                 - 25 -
oplysningerne om synoptiks brug af de to betegnelser forud for thieles kampagne i okto-
ber-november 2010 viser sloganmæssige anvendelser relateret til den omtalte, særlige rabat-
form i afgrænsede, intensive kampagner i efter det oplyste få måneders sammenhængende
forløb i kalenderårene. disse forløb har imidlertid siden starten i 2004 ikke fundet sted kon-
tinuerligt hen over årene, og den markedsføringsmæssige anvendelse af betegnelserne er
sket på en konceptmæssig varieret måde. særlig for så vidt angår ”få din alder i rabat” be-
mærkes, at synoptik også har anvendt andre udsagn med samme meningsindhold.
under de således anførte omstændigheder vedr. omfanget, kontinuiteten og karakteren af
brugen af betegnelserne ”aldersrabat” og ”få din alder i rabat”, samt idet der ikke i øvrigt
foreligger objektiverede oplysninger, der kan føre til en anden antagelse, finder retten det ik-
ke godtgjort, at der i kraft af indarbejdelse er opnået varemærkeret til betegnelserne.
den særlige rabatform, knyttet til kundernes alder, som synoptik ubestridt introducerede
som den første på optikermarkedet i 2004, kan synoptik ikke hævde nogen eneret til brugen
af, og synoptik, der, jf. ovenfor, ikke har eneret til betegnelserne ”aldersrabat” og ”få din
alder i rabat”, har ikke mulighed for at afskære andre fra at benytte disse betegnelser i for-
bindelse med kampagner, der markedsfører den omhandlede rabatform. under hensyn her-
til og idet retten efter en samlet vurdering af thieles markedsføring, der fremtoningsmæssigt
udviser markante forskelle i forhold til synoptiks, ikke finder, at thiele har udvist illoyal ad-
færd, men har efterlevet en efterspørgsel i kundekredsen efter markedsføring af varer under
anvendelse af den nævnte rabatform, findes thiele ikke at have overtrådt markedsføringslo-
ven. det findes ikke at kunne føre til en anden vurdering, at thieles kampagne løb af stabe-
len næsten samtidig med synoptiks.
som følge af det anførte frifindes thiele.
efter sagens udfald skal synoptik betale 40.000 kr. i sagsomkostninger til thiele.
                                       thi kendes for ret:
                                              - 26 -
thiele a/s frifindes.
synoptik a/s betaler inden 14 dage 40.000 kr. i sagsomkostninger til thiele a/s. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
villy rasmussen                     claus forum petersen              kai. w. bested
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                      p.j.v. sø- og handelsretten, den 19. oktober 2011


text:
                                              dom
afsagt den 16. april 2013 af østre landsrets 12. afdeling
(landsdommerne bloch andersen, gitte rubæk pedersen og dan bjerring (kst.)).
12. afd. nr. b-1590-12:
k/s af 1. august 2010
(advokat dennis hofmann (prøve))
mod
mercedes-benz cph a/s
(advokat ieben christensen)
københavns byrets deldom af 13. april 2012 (bs 32c-3810/2011) er anket af k/s af 1.
august 2010 med principal påstand om, at byrettens dom ophæves og sagen hjemvises til
fornyet behandling af den for lejemålet snorresgade 17-19, 2300 københavn s, varslede
lejeforhøjelse til markedslejen, dog således at ikrafttrædelsestidspunktet for lejeforhøjelsen
rykkes fra den 1. august 2011 til den 1. marts 2012. k/s af 1. august 2010 har subsidiært
påstået byrettens dom ophævet og sagen hjemvist til fornyet behandling af den for lejemålet
varslede lejeforhøjelse til markedslejen med ikrafttræden den 1. august 2012.
indstævnte, mercedes-benz cph a/s, har overfor den principale påstand påstået stadfæstelse
og overfor den subsidiære påstand påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
supplerende sagsfremstilling
i varslingsskrivelsen af 29. april 2011 fra advokat dennis hofmann på vegne af k/s af 1.
august 2010 er det anført, at den varslede lejeforhøjelse ”træder i kraft den 1. august 2011.”
                                               - 2 -
ved brev af 27. april 2012 til mercedes-benz cph a/s afgav advokat dennis hofmann på
vegne af k/s af 1. august 2010 en ny varsling af lejeforhøjelse. af varslingen fremgår blandt
andet:
       ”nærværende varsling udgør en ex tuto varsling i forhold til varslingen afgivet
       den 29. april 2011 – den oprindelige varsling fastholdes således, og nærværende
       varsling skal alene have retsvirkning i det tilfælde, at den oprindelige varsling
       ikke findes at have gyldighed.
       lejeforhøjelsen træder i kraft den 1. august 2012, idet forhøjelsen varsles i
       overensstemmelse med erhvervslejelovens § 13, stk. 8, dvs. med 3 måneders
       varsel.
       …
       som følge af de af jer fremsatte indsigelser mod den oprindelige varsling af 29.
       april 2011 har jeg tilladt mig at lægge til grund, at disse indsigelser tillige gælder
       nærværende varsling, hvorfor denne vil blive inddraget i den forestående
       ankestævning, der agtes indgivet til østre landsret.”
ved brev af 7. juni 2012 svarede advokat ieben christensen på vegne af mercedes-benz cph
a/s, at lejeforhøjelsen fortsat ikke kunne accepteres.
procedure
k/s af 1. august 2010 har for landsretten frafaldet anbringendet om, at uopsigeligheden af
lejekontrakten påhviler mercedes-benz cph a/s.
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er hjemmel i kontraktgrundlaget til at forhøje lejen
for lejemålet til markedslejen ved siden af den aftalte nettoprisindeksregulering, har k/s af 1.
august 2010 for landsretten gentaget sine anbringender for byretten og procederet i
overensstemmelse hermed.
vedrørende spørgsmålet om ikrafttrædelsestidspunktet for lejeforhøjelsen har k/s af 1. august
2010 principalt gjort gældende, at bestemmelsen i lejekontraktens punkt 3 må anses som en
aftalt lejeværdistigning, hvilket medfører en fredningsperiode på 4 år fra den 1. marts 2008, jf.
dagældende erhvervslejelovs § 3, stk. 1. lejeforhøjelsens ikrafttrædelsestidspunkt skal derfor
rettelig rykkes til den 1. marts 2012, men dette fratager ikke varslingen af 29. april 2011 sin
                                               - 3 -
gyldighed, da en fejlagtig angivelse af ikrafttrædelsesdato ikke medfører ugyldighed.
udskydelsen medfører i øvrigt ikke nogen forringelse af mercedes-benz cph a/s’
retsstilling.
k/s af 1. august 2010 har vedrørende den subsidiære påstand gjort gældende, at ex tuto
varslingen af 27. april 2012 kan inddrages under ankesagen. det er almindelig praksis, at
sådanne ex tuto varslinger inddrages under en verserende sag, og der kan således ikke stilles
krav om, at der anlægges en selvstændig sag.
mercedes-benz cph a/s har vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er hjemmel i
kontraktgrundlaget til at forhøje lejen for lejemålet til markedslejen ved siden af den aftalte
nettoprisindeksregulering, gentaget sine anbringender for byretten og procederet i
overensstemmelse hermed. mercedes-benz cph a/s har endvidere anført, at lejekontraktens
punkt 3 ikke er en bestemmelse om forhøjelse af lejen til det lejedes værdi.
vedrørende spørgsmålet om ikrafttrædelsestidspunktet for lejeforhøjelsen, såfremt denne
kommer på tale, har mercedes-benz cph a/s gjort gældende, at varslingen af 29. april 2011 i
konsekvens af det nye anbringende om, at lejeforhøjelsen pr. 1. marts 2008 er en
lejeværdiregulering, er ugyldig, da en udskydelse af ikrafttrædelsestidspunktet ikke vilkårligt
kan ske til en væsentlig senere dato.
for så vidt angår k/s af 1. august 2010’s subsidiære påstand har mercedes-benz cph a/s
principalt gjort gældende, at denne skal afvises, idet k/s af 1. august 2010 ikke har anlagt sag
ved boligretten vedrørende varslingen af 27. april 2012, jf. erhvervslejelovens § 13, stk. 10,
subsidiært må mercedes-benz cph a/s frifindes.
parterne har under proceduren uddybet disse synspunkter.
landsrettens begrundelse og resultat
der er enighed parterne imellem om, at § 9, stk. 4, i den tidligere gældende erhvervslejelov
finder anvendelse i forhold til den af parterne indgåede lejekontrakt, der blandt andet
indeholder en bestemmelse om regulering af den aftalte leje i takt med nettoprisindekset.
                                                - 4 -
en eventuel yderligere regulering af den mellem parterne aftalte leje efter § 3 i den tidligere
erhvervslejelov, der omhandler forhøjelse af lejen til det lejedes værdi, forudsætter herefter, at
det udtrykkeligt fremgår af lejekontrakten, at en sådan regulering af lejen tillige skal kunne
foretages. en sådan udtrykkelig bestemmelse findes ikke i lejekontrakten. landsretten
bemærker i den forbindelse, at lejekontraktens punkt 3 ikke kan anses for en bestemmelse om,
at lejen pr. 1. marts 2008 reguleres til det lejedes værdi. landsretten bemærker endvidere, at
henvisningen i lejekontraktens punkt 10 til lejelovens § 47, uanset om henvisningen måtte
kunne anses for at hvile på en forudsætning om, at regulering af lejen til det lejedes værdi vil
kunne komme på tale, ikke indebærer, at det i overensstemmelse med § 9, stk. 4, i den
tidligere erhvervslejelov er fastsat udtrykkeligt i lejekontrakten, at en værdiregulering af lejen
udover den aftalte indeksregulering vil kunne foretages.
landsretten stadfæster herefter byrettens dom.
k/s af 1. august 2010 skal betale sagsomkostninger for landsretten til mercedes-benz cph
a/s med i alt 60.000 kr. til udgifter til advokatbistand. ved fastsættelsen af beløbet er der ud
over sagens værdi taget hensyn til sagens varighed og omfang, herunder at k/s af 1. august
2010 har fremsat en ny påstand og nye anbringender for landsretten.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal k/s af 1. august 2010 betale 60.000 kr. til mercedes-
benz cph a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 4. november 2014
sag 243/2013
(1. afdeling)
a
(advokat eigil lego andersen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat sune riisgaard)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 15. afdeling den 8. oktober 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jytte scharling, vibeke rønne,
michael rekling og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret fremlagt et betydeligt antal dokumenter, herunder materiale tilvejebragt
fra skattemyndighederne i liechtenstein og guernsey.
fonden b
det fremgår af “appointment of a protector and his authority to act”, at advokat g den 23.
marts 1998 blev udpeget som den første protektor for b.
                                                - 2 -
af et bilag fremsendt af b den 2. april 2014 fremgår bl.a., at fondens indestående den 31.
december 2009 var ca. 3,1 mio. euro, og at indeståendet den 31. december 2013 var ca. 0,9
mio. euro. det fremgår endvidere, at der i perioden fra 2009 til 2013 blev udbetalt følgende
beløb:
 08.05.2009      usd         322.400
 20.12.2010      usd          90.000
 29.07.2010      usd         120.000
 13.01.2010      usd          85.000
 19.09.2011      usd          20.000
 19.05.2011      eur         100.000
 28.03.2012      dkk      15.000.000
der er i bilaget ud for de enkelte beløb anført …, hvilket efter det oplyste står for i.
for højesteret er der for de enkelte udbetalinger fremlagt bl.a. mails, hvori i har anmodet om
tildeling af de anførte beløb. i enkelte tilfælde er der ansøgt om tildeling af et større beløb end
det, der blev imødekommet.
i anmodningen om tildeling af 15 mio. kr., der formentlig er udfærdiget i marts 2012, hedder
det:
       ”dear president of the foundation council.
       please consider the granting of a distribution of danish kronor 15 million for the bene-
       fit of the guernsey domiciled v trust. these funds should be deposited in an escrow
       account to be administered by the firm of advocates, carey olsen, who would be acting
       as escrow agent. i acknowledge that such a distribution would be subject to the condi-
       tion that apart from reasonable associated legal costs the funds were used exclusively
       for the purchase of the l gods property in accordance with the attached purchase
       agreement prepared by maqs law firm and signed by jyske bank on 21 december
       2012. were the transaction not to be completed by 30 june, 2012 however, i would re-
       quest that all of the funds be returned to the b.
       it is my understanding that the b foundation council would be exercising its full dis-
       cretion in keeping with the founder’s wishes after due consideration and deliberation.
       the purpose purchase of l gods has been under review for some time and i know that
       the council is accordingly well informed of the relevant details. this request has been
       counter-signed by other members of the beneficial class to reflect the general support
                                                 - 3 -
       that has been established for this particular project. many thanks for considering this re-
       quest. ”
v trust
der er for højesteret fremlagt mails mellem bl.a. i og danske og udenlandske rådgivere for
perioden fra november 2011 til marts 2012 vedrørende etableringen af v trust. af disse mails
fremgår, at der i nogle tilfælde er sendt kopi til a.
af ”deklaration of trust – v trust” udarbejdet af carey olsen, guernsey, den 21. marts 2012
fremgår bl.a., at der som begunstiget er indsat i, h og is børn og gudbørn. under overskriften
”excluded persons” er anført a med følgende tilføjelse:
       ”provided that a shall only be an excluded person for so long as there is a bene-
       ficiary who is alive or en ventre sa mère and so capable of taking (and who is not a
       charity) and for the avoidance of doubt a shall not be an excluded person if all the be-
       neficiaries (other than charity) have died or are incapable of existing."
det fremgår endvidere, at advokat g er indsat som ”original protector”.
l co aps
af ejerbog for l co aps fremgår, at der den 14. januar 2012 blev udstedt a-anparter for
80.000 kr., og at der den 7. maj 2012 skete kapitalforhøjelse ved tegning af 720.000 kr. b-
anparter. a-anparterne har en stemmeværdi på 10 gange b-anparterne. af ejerbogen fremgår
endvidere, at i ejer samtlige a-anparter, og at carey trustees limited as trustee of v trust,
guernsey, ejer samtlige b-anparter.
af udskrift af ekstraordinært møde afholdt den 7. maj 2012 i l co aps fremgår, at carey
trustees limited as trustee of v trust tegnede sig for 720 b-anparter til en pris på 20.479,50
kr. for hver anpart af 1.000 kr., eller i alt 14.745.240 kr.
af årsrapport for l co aps for 14. januar - 31. december 2012 fremgår bl.a., at der under
anlægsaktiver er anført grunde og bygninger for ca. 33 mio. kr., at der er gæld til realkredit-
institutter på ca. 19,6 mio. kr., at der er en anpartskapital på 800.000 kr., og at der er ca. 14
mio. kr. i overkurs ved emission.
                                              - 4 -
om realkreditlånene i ejendommen l er det i en mail af 20. marts 2013 fra a til rachel
whatley fra carey group anført bl.a., at der er afgivet garanti af is mor, h og is tante, w.
der er endvidere fremlagt en lejekontrakt med l co aps som udlejer og a som lejer. det
fremgår heraf, at lejemålet på 80 m2 er en ”del af en lejlighed beliggende … ”. det er anført,
at lejeforholdet begyndte den 1. februar 2012.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af a og forklaring af advokat g, i
og advokat jørgen frandsen. det bemærkes herved, at højesteret ved kendelse af 10. juni
2014 (ufr 2014.2740) pålagde advokat g at afgive forklaring til brug for sagen om forhold,
der er kommet til hans kundskab ved udøvelsen af hans virksomhed som protektor i og advo-
kat for henholdsvis b og v trust.
a har forklaret bl.a., at han er ”ankermand” for driften af ejendommen l, og at han har ”grønt
kort”. et selskab må kun drive en landbrugsejendom, hvis der bor en person med ”grønt kort”
i hovedbygningen på ejendommen. han opfylder denne betingelse for l co aps.
han gik personligt konkurs i 2011. han havde en gæld på 290 mio. kr. han havde gæld til
jyske bank, roskilde bank, fionia bank og yderligere en bank. finansiel stabilitet overtog
roskilde bank, fionia bank og den yderligere bank. i forbindelse med konkursen blev der
således forhandlet med advokat pernille bigaard, som repræsenterede finansiel stabilitet. der
blev også forhandlet med advokat karsten kielland, som repræsenterede jyske bank, der
havde pant i godset l. advokat pernille bigaard kontaktede b for at høre, om b ville bidrage
i forbindelse med en akkordering af gælden. det ville b ikke.
poul henning nøhr, der var erhvervsdirektør i jyske bank, foreslog, at a kontaktede advokat
jørgen frandsen. den nye ejerstruktur for l blev udtænkt med hjælp fra is kontakter i tanza-
nia og england. forløbet fra de indledende forhandlinger under betalingsstandsningen til den
endelige gennemførelse af den nye ejerstruktur varede omkring to et halvt til tre år. jyske
bank krævede først en pris for l på 45 mio. kr. det første møde herom var med advokat kar-
                                              - 5 -
sten kielland. de efterfølgende møder var med jyske bank. tiden gik, og der blev foretaget
vurderinger af ejendommens værdi. handelen blev lukket på omkring 32 - 32,5 mio. kr.
han har ikke været i kontakt med b siden november 2009. dog deltog han i et telefonmøde på
advokat jørgen frandsens kontor i forbindelse med etableringen af den nye ejerstruktur for l.
ved nærmere eftertanke deltog han i to telefonmøder i forbindelse med etableringen af den
nye ejerstruktur. ved møderne deltog advokat jørgen frandsen og pr. telefon i. ved i hvert
fald et af møderne deltog advokat g samt pr. telefon en repræsentant for b og folk fra carey
olsen på guernsey. repræsentanten for b var vistnok m. i forbindelse med etablering af den
nye ejerstruktur skulle der laves omfattende budgetter, hvilket han bistod med. han var den
eneste, som kendte driften på l, og derfor kunne budgetterne kun laves af ham. efterfølgende
lavede han et femårigt budget sammen med is kompagnon, der bor i danmark.
han har ikke skullet godkende bs udlodninger til i. han vidste, at b havde udbetalt de 15
mio. kr. efter anmodning fra i, og at i havde modtaget andre beløb. han er dog overrasket
over de nu fremlagte oplysninger om, hvor store beløb i har modtaget. han har talt i telefon
med i om beløbene, og i har i den forbindelse ikke afvist, at han har modtaget dem. siden
2006 har han ikke selv modtaget beløb fra b.
i indgav en ”request for distribution” til b vedrørende 15 mio. kr. til brug for erhvervelse af
l. han kan ikke udelukke, at i har sendt denne ”request for distribution” til ham, og at han
har returneret den med underskrift til i. han kan dog ikke huske, om dette er sket. han har
ikke været involveret i andre udbetalinger fra b til i.
de fremlagte delvis anonymiserede mails fra i til b er muligvis sendt til m som repræsentant
for b. når der i mailen af 8. maj 2011 står ”i am happy my father was able to brief you on the
situation with l”, tænkes der formentlig på et af telefonmøderne på advokat jørgen frandsens
kontor.
hans dagligdag på l har ændret sig, bl.a. fordi han er blevet skilt fra sin hustru. han bor i
stueetagen. resten af huset anvendes af i og dennes gæster, når i er i danmark. tidligere rå-
dede han over hele huset. stueetagen rummer også godskontoret, hvorfra driften administre-
                                               - 6 -
res. regnskaber for l co aps udarbejdes af statsautoriserede revisorer buus jensen. a un-
derskriver ikke regnskaberne.
lejekontrakten mellem l co aps og ham selv, hvor underskrifterne er dateret 1. februar
2012, kan ikke være underskrevet på denne dato, fordi i på denne dato ikke var i danmark.
den 1. februar 2012 blev parterne enige om lejekontraktens indhold. lejekontrakten er for-
mentlig underskrevet efter september 2013.
l er is barndomshjem. i har altid haft et værelse på l. han kender ikke is fremtidsplaner.
på baggrund af advokat pernille bigaards drøftelser med b i forbindelse med konkursen me-
ner a ikke, at b vil udlodde yderligere beløb til ham. han har forstået, at b på grund af hans
økonomiske situation ikke ønsker at udlodde beløb til ham. han har dog ikke selv kontaktet b
og forhørt sig om mulighederne for udlodning af yderligere beløb. tidligere har han kun fået
beløb fra b i forbindelse med, at han har været i liechtenstein og dér har underskrevet en an-
søgning. han har i dag ikke råd til at rejse til liechtenstein for at anmode om beløb fra b.
han har ikke været i kontakt med advokat g i det sidste halve år. dog har advokat g i foråret
2014 sendt en mail til ham med anmodning om at modtage regnskab og budget for l co
aps. han sendte herefter regnskabet til advokat g.
han har ikke beslutningskompetence i v trust. han ved ikke, hvem der har beslutningskom-
petence i v trust. han ved heller ikke, hvorfor advokat g blev protektor i v trust. han ved
endvidere ikke, hvorfor beløbet fra b til brug for erhvervelsen af l skulle udloddes via v
trust. han har ikke kendskab til internationale skatte- og selskabsforhold. i bor i tanzania, og
han ønsker ikke at eje l i eget navn, idet han i så fald skal beskattes i danmark.
advokat g har forklaret bl.a., at han fortsat er protektor i b. efter hans bedste overbevisning
er det korrekt, at a ikke har modtaget udlodninger fra b siden 2006. ham bekendt er der ikke
andre end i, som har modtaget udlodninger fra b, siden han sidst afgav forklaring i højesteret
den 13. august 2009.
                                                 - 7 -
han deltager ikke i beslutningsprocessen i forbindelse med udlodninger fra b. denne beslut-
ningsproces henhører under fondsbestyrelsen. han har ingen indflydelse på beslutninger om
udlodninger. hans opgave består i at godkende, at fondsbestyrelsens beslutninger er i over-
ensstemmelse med vedtægterne. hans kontrol i relation til b foregår på den måde, at han bli-
ver kontaktet med en anmodning om godkendelse af en udlodning. nogle gange sker anmod-
ningen om godkendelse pr. telefon. men der bliver altid fulgt op på skrift. hans skriftlige
godkendelse sker typisk på et årligt møde. hans kontrol i relation til b består navnlig i at
sikre, at udlodninger sker i overensstemmelse med vedtægterne. han skal blandt andet kon-
trollere, om udlodningerne sker til personer, som er begunstigede i henhold til vedtægterne.
han får endvidere hvert år forelagt bs regnskab. han ved ikke, om en begunstiget skal give
fysisk møde i liechtenstein for at kunne modtage en udlodning.
han er i kontakt med b omkring tre til fire gange om året. m er for nylig ophørt med at være
repræsentant for b. hans kontakt til b foregår nu primært gennem x og én eller to andre. han
mener at kunne erindre, at han har talt i telefon med y, hvor denne repræsenterede b.
han har deltaget i et telefonmøde, som primært vedrørte overførslen af 15 mio. kr. fra b til v
trust. muligvis har der været flere telefonmøder herom. i telefonmødet eller telefonmøderne
deltog blandt andre i, m og muligvis flere fra b samt en eller flere repræsentanter for v trust,
herunder vistnok z. han har ikke drøftet bs forhold med a og i, bortset fra at han har deltaget
i drøftelser i relation til købet af l. i den forbindelse har han dog primært talt med advokat
jørgen frandsen og advokat poul gunnar jensen. han har ikke med a haft drøftelser, som
direkte har vedrørt købet af l. han har talt med a i forbindelse med dennes konkurs. han
orienterede b om as konkurs. han fandt dette naturligt, idet a er begunstiget i b.
han kan ikke erindre at have set ”request for distribution” til b vedrørende 15 mio. kr. til
brug for erhvervelse af l. han har ikke talt med a eller i om denne ”request for distribu-
tion”, idet han dog ikke husker, præcis hvad der foregik på telefonmødet eller telefonmøderne
i forbindelse med overførslen af de 15 mio. kr. fra b.
formålet med etablering af den nye ejerstruktur for l var ikke, at a kunne blive boende på l.
det væsentlige for b var, at familien a kunne bevare sin tilknytning til l. han ved, at det var
                                                 - 8 -
vigtigt for b, at de 15 mio. kr. gik til dette formål. de 15 mio. kr. har forladt b. der er således
ikke tale om, at b har foretaget en investering ved udbetalingen af de 15 mio. kr.
b anmodede ham om at blive protektor i v trust. b ønskede, at han skulle have den samme
rolle i v trust som i b. han er stadig protektor i v trust. der er ham bekendt ikke sket ud-
betalinger fra v trust bortset fra de ca. 15 mio. kr., som blev indskudt i l co aps. han har
ikke været i kontakt med v trust siden etableringen af den nye ejerstruktur for l. han har
ikke modtaget betaling fra v trust for at bistå v trust. hans deltagelse i et eller flere tele-
fonmøder i relation til overførslen af de 15 mio. kr. fra b skete på anmodning fra b. han
modtog formentlig betaling for dette arbejde fra b.
i har forklaret bl.a., at han er 35 år og uddannet dansk jurist. han flyttede til tanzania i 2006.
i sin studietid var han seks måneder i tanzania ved handelsdomstolen i dar es salaam. efter-
følgende var han med til at etablere en tekstilfabrik i tanzania. han er nu desuden medejer af
en smykkefabrik, hvor han beskæftiger sig med salg og marketing. hans plan er at vende til-
bage til danmark på et tidspunkt. tanzania er ikke et sted, hvor han har lyst til at blive bo-
ende. desuden har han godset l i danmark.
han hørte første gang om b i slutningen af 1990’erne, hvor c fortalte ham om b. dengang
ansøgte han ikke om udlodninger. de beløb, som er udbetalt til ham før de 15 mio. kr., mod-
tog han, fordi han er begunstiget i b. han har ikke været personligt til stede i liechtenstein i
forbindelse med disse udbetalinger. han har dog været i liechtenstein i anden sammenhæng.
i liechtenstein har han mødt repræsentanter for b, herunder m. han har desuden talt i telefon
med y, der også er repræsentant for b.
hans kontakt til b foregår pr. mail og telefax. ansøgninger om udlodninger har han typisk
sendt pr. telefax. der kan gå nogle uger, inden han modtager svar på sine ansøgninger. han
begyndte at ansøge om udlodninger i 2009. han har betalt skat i tanzania af udlodningerne
fra b, bortset fra de 15 mio. kr., som tilgik v trust.
han har ikke holdt sin far, a, orienteret om, hvilke beløb han har modtaget fra b. a bestem-
mer ikke over bs udlodninger. beslutninger om udlodninger træffes af fondsbestyrelsen. be-
slutningerne skal herefter godkendes af bs protektor, advokat g. på et tidspunkt indgav han
                                              - 9 -
ansøgning til b om at modtage 60.000 usd, men han fik kun 20.000 usd. han har også ind-
givet ansøgninger til b, hvor han slet ikke har fået nogen udlodning.
han blev involveret i overvejelserne om en ny ejerstruktur for l i 2010 i forbindelse med as
betalingsstandsning. det var ham, og ikke a, som herefter førte forhandlingerne. ved etable-
ringen af den nye ejerstruktur for l har han fået hjælp fra de nuværende trustforvaltere på
guernsey samt fra advokat jørgen frandsen og advokat poul gunnar jensen. han har brugt
mange forskellige rådgivere. ved etableringen af den nye ejerstruktur for l har a bidraget
med sit kendskab til godset. a har været i kontakt med b vedrørende budgettet for l i forbin-
delse med etableringen af den nye ejerstruktur. b havde i den forbindelse spørgsmål til a.
disse spørgsmål blev stillet af b og besvaret af a under telefonmøder. da han i en mail af 8.
maj 2011 skrev ”i am happy my father was able to brief you on the situation with l”, tænkte
han formentlig på et af disse telefonmøder.
det var meget vanskeligt at få udlodningen på 15 mio. kr. fra b. repræsentanterne for b ville
kun betale dette beløb, hvis de kunne se, at det gav mening. b betingede sig, at advokat g
skulle være protektor i v trust. b ville have, at advokat g skulle være protektor i v trust,
fordi b ønskede at sikre, at pengene gik til det rette formål.
det var y, som udfærdigede ”request for distribution” til b vedrørende 15 mio. kr. til brug
for erhvervelse af l. denne ”request for distribution” blev udfærdiget sent i processen på et
tidspunkt, hvor det skulle gå hurtigt på grund af forhandlinger med jyske bank. han var et
sted, hvor han ikke havde mulighed for at udfærdige denne ”request for distribution”. han og
y var enige om ordlyden. a og h har ikke underskrevet denne ”request for distribution”.
han har ikke set dem skrive under og har ikke set nogen udgave af dokumentet med deres
underskrift.
valget af ejerstruktur for l, herunder anpartsklasserne i l co aps, skyldtes blandt andet den
danske landbrugslovning. ejerstrukturen er endvidere valgt, for at godset ls indtægter ikke
skal være skattepligtige for ham. det var hans idé at stifte en trust på guernsey. b ville ikke
være med til at indskyde midler direkte i l co aps, idet b ikke ville være medejer af l. det
var en principsag for b. formålet med at udlodde de 15 mio. kr. via en trust på guernsey var
ikke at skabe et billede af, at pengene ikke kom fra b. baggrunden for, at de 15 mio. kr. blev
                                              - 10 -
udloddet via v trust var, at der ikke var penge nok til at købe l, hvis der skulle betales skat
af udlodningen. det var ikke hemmeligt, hvor pengene kom fra. hvis de 15 mio. kr. var blevet
udloddet til ham, skulle han have betalt 30 % af beløbet i indkomstskat i tanzania. derfor
skete udlodningen direkte til v trust.
han har ikke modtaget beløb fra v trust, når man ser bort fra de 15. mio. kr. det var ham,
som besluttede, at a ikke skulle være begunstiget i v trust. a og b blev ikke inddraget i
overvejelser herom. ved nærmere eftertanke forklarede han, at b muligvis har været inddra-
get i sådanne overvejelser. hans beslutning om, at a ikke skulle være begunstiget i v trust,
skyldtes as konkurs.
han er enebarn. det var derfor oplagt, at han skulle overtage l, som har været i familiens eje i
otte generationer. godset l er hans barndomshjem. mens han læste i københavn, havde han
et værelse på godset l. nu har han en lejlighed på godset. lejekontrakten mellem l co aps
og a er ikke underskrevet den 1. februar 2012, men på et senere tidspunkt, hvor han var i
danmark. han er kun i danmark to gange om året. lejekontraktens indhold blev fastlagt den
1. februar 2012. landbruget på l drives af en forpagter, og skovbruget drives af a.
advokat jørgen frandsen har forklaret bl.a., at han har været advokat i omkring 30 år. han er
partner i advokatfirmaet maqs. han var den danske advokat i forbindelse med etableringen
af l co aps. han kom med på sagen i juni 2010 som følge af interessekonflikt hos en anden
advokat. han mødte a første gang den 30. juni 2010. den 7. maj 2012 blev der skrevet under
på et tillæg til købsaftalen i forbindelse med erhvervelsen af l. forløbet i sagen varede såle-
des omkring 22 måneder.
a var i økonomisk uføre, og ejendommen l var overbehæftet. marginalpantehaveren var jy-
ske bank. han deltog i drøftelser med jyske bank om en pris for l. han prøvede at få for-
handlet prisen ned. han arbejder meget for banker og kender jyske bank og denne banks kre-
ditafdeling. as gæld var så stor, at en rekonstruktion var umulig. ls fremtid blev drøftet. i den
forbindelse hørte han første gang om b. han mødtes med bs protektor, advokat g. de drøf-
tede muligheder for støtte fra b. advokat gs holdning var ikke imødekommende. advokat g
spurgte ind til detaljer i forbindelse med et muligt køb af l, herunder budget og finansiering.
der var nogle forudsætninger, som skulle være opfyldt for at komme i betragtning i forhold til
                                                - 11 -
en udlodning fra b. advokat g var skeptisk over for, om det overhovedet var en god idé at
erhverve l. advokat g henviste til for høje hektarpriser og vanskeligheder i landbruget.
hans kontaktpunkt var a. han ved ikke, om kontakten videre til b og advokat g blev vareta-
get af a eller i. det er hans opfattelse, at a ikke havde afgørende indflydelse på, hvad b be-
sluttede. b var meget selvstændig. han kan genkende navnet m. der blev afholdt møder hos
jørgen frandsen. i disse møder deltog advokat g, a, i, advokat poul gunnar jensen og han
selv.
i skabte kontakten til trustforvalterne på guernsey. ideen til, at en trust på guernsey skulle
indgå i ejerstrukturen for l, kom fra ernst & young i tanzania, som servicerede i. ideen om
at indskyde en trust på guernsey fødtes, fordi b ikke ville være medejer af l co aps. han
ved ikke, hvorfor b ikke ville være medejer af l co aps. han var ikke involveret i skatte-
mæssige overvejelser i forbindelse med etablering af ejerstrukturen for l. hvis de 15 mio. kr.
var blevet udloddet til i, ville i ifølge ernst & young være blevet beskattet heraf i tanzania.
højesterets begrundelse og resultat
hovedspørgsmålet i sagen er, om a skal beskattes af afkastet af formuen i b, der er en fond i
liechtenstein. skatteministeriets krav er baseret på en betragtning om, at a i skattemæssig
henseende må anses som ejer af formuen i fonden.
fire dommere – poul søgaard, jytte scharling, vibeke rønne og michael rekling – udtaler:
efter det oplyste om liechtensteinsk ret lægger vi til grund, at de særlige beføjelser til at råde
over en fonds midler, som stifteren af fonden efter liechtensteinsk ret kan forbeholde sig, ikke
kan overføres til andre, heller ikke ved arv, og den bedømmelse af forholdet mellem b og
dennes stiftere, som fremgår af østre landsrets dom af 14. januar 2005, kan allerede af denne
grund ikke overføres på forholdet mellem b og a, som ikke var stifter af fonden. spørgsmålet
om beskatning af fondens indtægter hos a må efter vores opfattelse bero på en selvstændig
vurdering af, hvorvidt fonden i forhold til ham må anses for et selvstændigt skattesubjekt efter
dansk skatteret. ved denne vurdering lægger vi til grund, at b efter det oplyste må anses for
fondsretligt gyldigt etableret efter liechtensteinsk ret, og at formuen ikke oprindeligt hidrører
fra a.
                                               - 12 -
vurderingen af fondens selvstændighed i forhold til as økonomi må tage udgangspunkt i de
seneste vedtægter for b dateret 21. april 1998. ifølge disse var det bestemt, at bl.a. stifteren c
selv kunne begunstiges. dette havde betydning for bedømmelsen af cs skattemæssige stilling,
idet fondens formue dermed ikke var uigenkaldeligt udskilt fra hans formue. denne omstæn-
dighed er efter vores opfattelse imidlertid ikke afgørende for, om fondens formue skal anses
for ejet af a. vi finder, at der heller ikke er andet i disse vedtægter, der må føre til, at a i rea-
liteten har en sådan rådighed over fondens formue, at denne må anses for ejet af ham. vi fin-
der endvidere, at det ikke er godtgjort, at formuen er overgået ved arv fra c til a. efter bevis-
førelsen om de faktiske dispositioner på fondens vegne, herunder i forbindelse med udlodnin-
gen på 15 mio. kr. til v trust, finder vi, at det heller ikke herved er godtgjort, at a reelt har
rådet således over formuen, at det må sidestilles med hans råden over egen formue.
herefter finder vi, at skatteministeriet ikke har godtgjort, at formuen må anses for overgået til
a, og han skal således ikke anses for at være rette indkomstmodtager til afkastet af fondens
formue, jf. statsskattelovens § 4.
efter det anførte stemmer vi for at tage as påstande til følge. det bemærkes herved, at skat-
teministeriet ikke har haft bemærkninger til påstandenes formulering som fuldbyrdelsespå-
stande.
dommer kurt rasmussen udtaler:
a blev få måneder før cs død i april 1998 indsat som universalarving, og få dage før cs død
blev der foretaget væsentlige ændringer af vedtægterne for b til fordel for a og hans nærme-
ste familie.
efter bevisførelsen lægger jeg til grund, at der i perioden fra 1998 til 2013 til fordel for a og
hans nærmeste familie blev disponeret over b, således at der herefter er mindre end 1/3-del
tilbage af formuen. når dette sammenholdes med de oplysninger, der er fremkommet om de
faktiske dispositioner, finder jeg det godtgjort, at a reelt har rådet således over formuen, at
det må sidestilles med en ejers råden over egen formue.
                                              - 13 -
med disse bemærkninger stemmer jeg for at stadfæste landsrettens dom.
afgørelsen træffes efter stemmeflertallet.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal skatteministeriet betale i alt 310.000 kr. til
a. beløbet dækker 10.000 kr. i retsafgift for landsret og højesteret samt 300.000 kr. til ud-
gifter til advokat for landsret og højesteret.
                                     thi kendes for ret:
as kapitalindkomst for 2001 nedsættes med 739.243 kr.
as kapitalindkomst for 2002 nedsættes med 768.813 kr., mod at hans personlige indkomst
forhøjes med 124.014 kr.
as kapitalindkomst for 2003 nedsættes med 799.565 kr., mod at hans personlige indkomst
forhøjes med 301.899 kr.
as kapitalindkomst for 2005 nedsættes med 1.192.813 kr., mod at hans personlige indkomst
forhøjes med 203.864 kr.
as kapitalindkomst for 2006 nedsættes med 1.305.163 kr., mod at hans personlige indkomst
forhøjes med 52.214 kr.
as kapitalindkomst for 2007 nedsættes med 768.813 kr.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal skatteministeriet inden 14 dage efter denne
højesteretsdoms afsigelse til a betale i alt 310.000 kr. beløbet forrentes efter rentelovens § 8
a.