text:
- cri
                                        udskrift
                                             af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                            dom
afsagt den 10. maj 2010
v-14-09
                                   uni-c
                                   (kammeradvokaten ved advokat jesper saugmandsgaard
                                   øe v/ advokatfuldmægtig emil andresen
                                   mod
                                   assemble a/s
                                   (advokat marie-louise søderberg)
indledning og parterne
denne sag vedrører spørgsmålet om retten til tilkendetegnet ”børneintra” for it-produkter
samt domænenavnet www.børneintra.dk.
uni-c er en statslig administrativ enhed, som udvikler og sælger it-tjenester til forsknings-
og undervisningsverdenen, og assemble a/s er et selskab, der udvikler og sælger it-løsnin-
ger, herunder produkter, der letter borgernes adgang til oplysninger i det offentlige.
                                                     -2-
sagen er anlagt ved københavns byret den 6. oktober 2008 og i medfør af retsplejelovens §
225, stk. 3, jf. stk. 2, nr. 3 henvist til sø- og handelsretten.
påstande
uni-c har nedlagt følgende påstande:
  1. assemble skal ophøre med at benytte kendetegnet ”børneintra” for sine it-produkter.
   2. assemble skal overdrage det registrerede ordmærke ”børneintra” i klasse 9, 38 og 42,
      jf. varemærkeregistrering vr 2008 02781 hos patent- og varemærkestyrelsen til uni-c.
   3. assemble skal betale uni-c 100.000 kr. eller et af retten fastsat mindre beløb med pro-
      cesrente fra sagens anlæg den 6. oktober 2008.
   4. assemble skal overdrage det registrerede domænenavn www.børneintra.dk til uni-c.
   5. frifindelse over for assembles påstand 2.
assemble har nedlagt følgende påstande:
  1. frifindelse overfor uni-c’s påstand 1-4.
  2. uni-c skal anerkende, at assemble er rette indehaver af domænenavnet
      www.børneintra.dk.
oplysningerne i sagen
uni-c’s brug af betegnelsen børneintra
uni-c indgik i 2001 en aftale med skolesoft, som gav uni-c ret til salg, markedsføring og
support mv. af intranetløsningen skoleintra, der blandt andet består af del-produkterne læ-
rerintra, elevintra og forældreintra. skoleintra er blevet markedsført siden 2001.
      i løbet af 2005 begyndte uni-c sammen med en række af sine kunder, kommunerne,
at drøfte muligheden for at udvikle et produkt svarende til skoleintra, men til brug for bør-
neinstitutionsområdet.
      andreas larsen fra uni-c havde blandt andet korrespondance den 4. marts 2005 med
lemvig kommune om et ”institutions intranet”, og han lavede i marts 2005 et internt notat
                                                   -3-
om ”skoleintra i institutioner”. århus kommune skrev den 4. november 2005 til andreas
larsen, at kommunen i forbindelse med sammenlægningen af skole- og institutionsområdet
var meget interesseret i et eventuelt ”børnehaveintra”.
       på et fællesnet-træf den 6. juni 2006, hvor blandt andet uni-c og en række kommu-
ner, herunder gentofte kommunes skoleafdeling, var repræsenteret orienterede andreas
larsen om uni-c’s nye tiltag med ”intranet for dagtilbud”, som brøndby kommune efter-
følgende udtrykte interesse for.
       i en intern e-mail af 12. juni 2006 til ole windeløw brugte andreas larsen navnet bør-
neintra for projektet, og uni-c registrerede den 19. juni 2006 domænenavnene
www.boerneintra.dk og www.borneintra.dk .
       den 23. juni 2006 udsendte uni-c til en række kommuner invitationer vedlagt plan-
cher til børneintra-træf tirsdag den 22. august 2006.
       en forskningsrapport om ”stimulering af børns sproglige udvikling i it-alderen” hen-
viste i august 2006 til, at dagtilbuddene fremover ville få mulighed for at benytte en digital
platform, børneintra, som blev udbudt af uni-c.
        den 22. august 2006 afholdtes børneintra-træffet med deltagere fra blandt andet ny
lemvig kommune, svendborg kommune, frederiksberg kommune, århus kommune,
brøndby kommune, lyngby-taarbæk kommune, høje-taastrup kommune og københavns
kommune. på mødet drøftede deltagerne i grupper, hvad børneintra skulle indeholde.
       i forlængelse af træffet sendte andreas larsen den 13. september 2006 en e-mail til
mads-peter galtt fra gentofte kommune, som ikke havde deltaget i træffet. e-mailen, der
blev sendt til mads-peter galtts private e-mailadresse, mads-peter@galtt.dk, vedrørte ifølge
emnefeltet ”børneintra ting” og var vedhæftet programmet fra børneintra-træffet august
2006 og referatet fra gruppearbejdet under træffet. i referatet er anvendt termen ”et bør-
neintra”.
       den 13. september 2006 sendte andreas larsen endvidere e-mails med et link til en
testversion af børneintra til blandt andre dragsholm kommune.
       af uni-c’s skoleintra-nyhedsbrev for september 2006, der blev udsendt i 1423 eksem-
plarer, fremgik at der i efteråret ville blive taget de første spadestik til ”et ’børneintra’” for
daginstitutionerne.
                                               -4-
      i perioden fra november 2006 til juni 2007 fremsendte andreas larsen materiale om
børneintra, herunder præsentationen og referatet fra børneintra-træffet til en række kom-
muner. i referatet fra børneintra-træffet og powerpointpræsentationen i dette materiale be-
tegnes projektet som ”et børneintra” og ”en børneintra-model”.
      lemvig kommune og ringsted kommune ønskede i e-mails af i henholdsvis januar og
februar 2007 at høre, hvor langt planerne med børneintra var nået, og andreas larsen frem-
sendte i perioden også tidsplan for projektet til en række kommuner. andreas larsen skrev
således til kommunerne, at fremvisning af prototype forventedes klar ultimo maj/primo juni
2007, udvikling af betaversion sommer/efterår 2007, igangsættelse af testinstitutioner sent ef-
terår 2007 og påbegyndelse af egentlig salg i januar 2008. en række kommuner, blandt andet
brøndby kommune og ringsted kommune tilkendegav, at de gerne ville være testkommu-
ner.
      den 21. juni 2007 sendte andreas larsen en nyhedsmail til 76 forskellige kommunale
modtagere fordelt på 70 forskellige kommuner vedhæftet en præsentation af ”børneintra” og
bud på en børneintra-model samt screendumps fra prototypen. han beskrev heri, at uni-c
var gået i gang med at udvikle en pendant til skoleintra, og at idéen bag børneintra var at
genbruge grundlæggende funktioner i skoleintra, men i et helt nyt system tilpasset dagtil-
buddenes behov. e-mailen blev sendt til personer på andreas larsens private mailliste, her-
iblandt mads-peter galtt og michael hansen fra gentofte kommune.
      den 29. oktober 2007 holdt uni-c møde med medarbejdere fra ringsted kommune
blandt andet med gennemgang af opgaver til afprøvning af børneintra.
      andreas larsen holdt den 4. december 2007 et møde med sanne buhl fra gentofte
kommune, som havde tilkendegivet, at kommunen gerne ville høre om, hvad uni-c’s løs-
ning omkring børneintra indeholdt. andreas larsen holdt endvidere et møde med lemvig
kommune om børneintra den 14. januar 2008.
      lemvig kommune meddelte den 7. april 2008, at kommunen ønskede at købe pro-
grammet, der blev idriftsat den 30. september 2008.
      af uni-c’s hjemmeside, opdateret den 12. december 2008, fremgår, at fire kommuner
på daværende tidspunkt var i gang med at implementere børneintra.
                                                  -5-
gentofte kommunes og assembles brug af betegnelsen børneintra og samarbejdet mellem
uni-c og assemble og gentofte kommune
gentofte kommunes idé om at lave et intranet til forældre til børn i kommunens institutioner
opstod på et strategiseminar den 22. juni 2005. kommunen kaldte på dette tidspunkt idéen
for et ”forældre/borgerintra i alle institutionsformer”.
        i perioden juni til september 2006 havde gentofte kommune en række projektmøder
med assemble om en borgerportal til gentofte kommune under navnet genvej.
        af en intern præsentation fra gentofte kommune af 9. oktober 2006 vedrørende bor-
gerrettede projekter og digitalisering blev betegnelsen ”børneintra” nu brugt for idéen til et
intranet for daginstitutionerne, og det fremgår heraf, at der skulle igangsættes en afklaring af
behovet for børneintra.
        da gentofte kommune også ønskede at integrere uni-c’s produkt skoleintra i genvej,
bad kommunen uni-c om at gøre det muligt at logge på produktet med digital signatur.
kommunen bad i den forbindelse assemble deltage i dialogen med uni-c om digital signa-
tur til skoleintra.
        i perioden fra oktober 2006 til juni 2007 var der herefter korrespondance mellem ole
windeløw fra uni-c, morten svendsen fra assemble og gentofte kommune om skoleintra
og forældreintra i genvej, herunder om de tekniske udfordringer i den forbindelse. under-
vejs i forløbet skrev ole windeløw den 16. marts 2007 til michael hansen og mads-peter
galtt fra kommunen, at det ikke var noget problem at bruge et rimeligt beløb på det, der skal
til at servicere skoleintra og børneintra.
        betegnelsen børneintra blev ligeledes brugt i april 2007, dels i intern e-mailkorrespon-
dance fra april 2007 mellem anne bechsgaard og steen suhr knudsen fra gentofte kommu-
ne om børneintras organisering, dels i korrespondance mellem morten svendsen og steen
suhr knudsen, hvor sidstnævnte fremsendte oplæg til projektplan og oprindelig projektbe-
skrivelse vedrørende børneintra til morten svendsen.
        den 12. juni 2007 sendte steen suhr knudsen en e-mail til blandt andre morten svend-
sen vedrørende møde om børneintra og udviklingen af et børneintranet den 13. juni 2007.
        af gentofte kommunes hjemmeside fremgår, at der den 13. september 2007 på et mø-
de i børnerådet blev orienteret om et nyt initiativ, børneintra, der mindede om skoleintra.
                                                  -6-
      projektleder sanne buhl fra gentofte kommune fremsendte den 9. november 2007 en
e-mail til morten svendsen med oplæg til behovsopgørelse for børneintra med krav og
spørgsmål, der skulle drøftes på et møde nogle dage senere.
      morten svendsen havde den 22. november 2007 et møde med ole windeløw vedrø-
rende digital signatur på skoleintra, og leif obel jepsen fra assemble udarbejdede efterføl-
gende et referat af mødet.
      den 22. november 2007 registrerede assemble domænenavnet www.børneintra.dk.
      ole windeløw sendte den 25. november 2007 en e-mail til leif obel jepsen, der blev
sendt ”cc” til morten svendsen, hvor han blandt andet skrev, at uni-c forventede at bruge
den samme løsning i børneintra som i skoleintra.
      den 26. november 2007 sendte ole windeløw morten svendsen et udkast til kontrakt
mellem parterne vedrørende ”digital signatur løsning”, og i udkastet nævntes blandt andet
børneintra.
      den 2. februar 2008 indgav assemble ansøgning om registrering af ordmærket bør-
neintra i klasse 9, 38 og 42, hvilket blev registreret.
uni-c har rejst indsigelse mod registreringen af ordmærket over for patent- og varemærke-
styrelsen og har klaget til klagenævnet for domænenavne over assembles registrering af
www.børneintra.dk.
      uni-c har endvidere i september 2008 sendt driften og den fortsatte udvikling af bør-
neintra i udbud. i udbudsmaterialet er børneintra oversat til ”childintra”.
      der har været fremlagt udskrift af en hjemmeside fra foreningen af danske intermedi-
er, hvoraf det fremgår, at 44,410 % af danske internetbrugere i november 2007 brugte brow-
seren microsoft internet explorer 6, mens 44,658 % brugte microsoft internet explorer 7. ex-
plorer 7, som ifølge wikipedia udkom den 18. oktober 2006, understøtter i modsætning til
version 6 ikke-engelske tegn i adressefeltet.
forklaringer
andreas larsen har forklaret, at han er chef for uni-c’s kundeservice og kommunesalg. han
har været ansat i 10 år og har de sidste 8 år arbejdet med skoleintra og har stået for salget til
kommuner.
                                                 -7-
       skoleintra er intranet og videndeling og består blandt andet af forældre-, elev- og læ-
rerintra. systemet bruges til kommunikation i forbindelse med møder, undervisning, skole/
hjem-samtaler mv. skoleintra er udviklet af skolesoft i 2000/2001, og unic-c indgik en afta-
le med skolesoft om drift og support af systemet fra 2002. fra 2006 har uni-c selv udviklet
systemerne, og det var uni-c’s medarbejdere, der lavede børneintra-prototypen.
       tanken om et børneintra blev afledt af kommunesammenlægningen, hvor børnefor-
valtningerne blev sammenlagt med skoleforvaltningerne, og de første tanker herom startede
i slutningen af 2004 eller starten af 2005. frem til slutningen af 2005 fik de 10 forespørgsler
fra kommuner om et sådant projekt, og de gik i gang med projektet i 2006.
       i starten var der tvivl om navnet, men efter påske omkring maj 2006 lagde de sig fast
på navnet børneintra, da de var tæt på et formaliseret projekt. de valgte børneintra, da det
forekom naturligt i forlængelse af forældreintra mv. han betragter ikke børneintra som en
beskrivende betegnelse. de holder 2-3 møder om året med kommunerne, og på et sådan mø-
de i maj nævnte han børneintra første gang. efterfølgende, i juni, registrerede han domæne-
navnene www.borneintra.dk og www.boerneintra.dk. han fandt det ikke nødvendigt at re-
gistrere www.børneintra.dk, da mange browsere på det tidspunkt ikke understøttede æ, ø og
å.
       han sendte invitationer ud til børneintra-træf til de relevante personer i kommunerne,
som han kendte gennem mange års samarbejde. til arrangementet, der også havde et salgs-
mæssigt øjemed, var der repræsentanter fra 8-9 kommuner. på træffet lavede de gruppear-
bejde, og han havde i forvejen lavet et bud på, hvad en børneintra-model kunne indeholde.
det var et ønske fra kommunerne, at børneintra skulle ligne skoleintra. den første prototype
af børneintra blev lavet i sommeren 2006.
       mads-peter galtt er en af hans kontakter i gentofte kommune. mads-peter var ikke
med på børneintra-træffet, og derfor sendte han ham den 13. september 2006 referatet fra
gruppearbejdet mv. for at gøre reklame. han brugte den e-mailadresse, som mads-peter
galtt selv skrev fra. mads-peter er desuden freelanceunderviser hos uni-c, ligesom tommy
sørensen fra helsingør kommune og christina petersen fra ringsted kommune. de er dyg-
tige undervisere, da de kender systemerne, og samtidig får uni-c tilbagemeldinger fra
kommunerne på denne måde. den 22. november 2006 sendte han første prototype af bør-
neintra til tommy sørensen fra helsingør kommune. ”bi” står for børneintra.
                                                   -8-
       tidsplanen for børneintra-projektet holdt i det store hele, og version 1.0 blev taget i
brug i september 2008. versionen kunne være skudt i gang tidligere, men der opstod en
mindre forsinkelse, fordi de besluttede sig for at skifte platform for at fremtidssikre pro-
grammet. de skulle lave brugertests på deres program og havde møde med ringsted kom-
mune i efteråret 2007. de tilbød at betale for kommunens medarbejderes tid for at få en vur-
dering af deres produkt, uden at det skulle være et salgsseminar.
       vidnet var ikke med til mødet den 22. november mellem ole windeløw og morten
svendsen. ole windeløw er produktchef og står for implementeringen af tekniske samar-
bejdsløsninger.
       vidnet holdt den 4. december 2007 møde med sanne buhl fra gentofte kommune og to
andre fra deres udviklingsafdeling, hvor han gav en salgspræsentation på 1½ time af bør-
neintra, der kunne alt det, systemet kan i dag. det var mads-peter galtt, der formidlede kon-
takten til sanne buhl. den 4. december 2007 troede han, at han var på vej til et salg, men han
har efterfølgende fået følelsen af, at mødets formål blot var en undersøgelse af, hvad der lå i
deres program. han var også løbende på salgspræsentationer i flere andre kommuner fra
2007. på mødet den 4. december 2007 vidste han ikke, at assemble havde registreret domæ-
nenavnet www.børneintra.dk.
       på et undervisermøde i starten af april 2008 talte han med mads-peter galtt, som rea-
gerede underligt på nogle spørgsmål. han undersøgte derfor sagen og opdagede, at as-
semble havde registreret domænenavnet samme dag som mødet den 22. november 2007.
vidnet fortalte dette til ole windeløw og uni-c’s direktør, som sagde, at han skulle prøve at
varemærkeregistrere børneintra. de har ikke tidligere registreret varemærker, da de aldrig
har tænkt i de baner, men de har efterfølgende har fået registreret mange andre mærker.
       salgsmødet med lemvig kommune den 14. januar 2008 varede ca. 2 timer. man skal
have tålmodighed, når man sælger til kommuner, da der er flere grupper af beslutningstage-
re, og en beslutning truffet på under 6 måneder må betragtes som hurtigt i kommunalt regi.
       salget af børneintra er gået godt, men kunne nok være gået bedre. de har solgt bør-
neintra til 9 kommuner, svarende til 600 institutioner på nuværende tidspunkt, og de omsat-
te for ca. 2 mio. kr. sidste år. da han skrev til guldborgsund kommune, svarede kommunen,
at de allerede havde købt børneintra, idet kommunen troede, at det var uni-c’s børneintra,
de havde købt.
                                                -9-
      børneintra kører glimrende på explorers version 6, men det er altid bedst med de nye-
ste versioner. de bad et russisk firma, arkadia, om at ændre platformen og gik herefter i ud-
bud med hensyn til driften og fortsat videreudvikling af børneintra. uni-c lavede udbuds-
materialet og oversatte børneintra til childintra, da ordet børneintra ikke ville sige folk fra
andre lande noget.
ole windeløw har forklaret, at han er salgschef hos uni-c og har ansvaret for udvikling og
salg af it-løsninger, herunder skoleintra og børneintra til grundskoleområdet.
      uni-c fik henvendelser fra nogle kommuner, som ønskede en løsning i stil med sko-
leintra til dagsinstitutionsområdet. han gik i gang med at arbejde med to koncepter, et hvor
der var tale om et ”neddroslet” skoleintra, og et specifikt produkt rettet mod daginstitutio-
ner. den sidste løsning blev valgt, da der var behov for at interagere på tværs af institutioner.
han gik i dialog med andreas larsen, som var i grundskoleafdelingen, og andreas under-
søgte behovet, og hvad der fandtes på markedet. vidnets opgave var at se på, hvad de kunne
inden for de givne rammer.
      de syntes, at navnet børneintra var en god idé, fordi det korresponderede med sko-
leintra, forældreintra, lærerintra mv. konceptet var, at navnet bestod af målgruppen, hvor-
efter man satte ”intra” på navnet. det var et forsøg på at begrebsliggøre det over for mål-
gruppen, som i forvejen kendte forældreintra osv. i foråret 2006 legede de med forskellige
navne, men de endte med børneintra. han ved, at der er noget, der hedder børnehaveintra,
men kender ikke til andre end sagens parter, som bruger betegnelsen børneintra.
      i september 2006 fik de en henvendelse fra gentofte kommune, som ønskede en inter-
aktion mellem genvej og skoleintra. han blev via kommunen introduceret for morten
svendsen, da denne henvendte sig til ham i oktober 2006, hvor de blandt andet snakkede om
at lave noget, der kunne integrere kommunens portal med forældreintra. de drøftede login
og overførsel af data. der var tekniske udfordringer i integrationen af forældreintra, men i
løbet af perioden januar – marts det følgende år begyndte de at få det til at fungere. menin-
gen var, at den løsning, der blev lavet i skoleintra skulle kunne genbruges i børneintra.
      parallelt med dialogen med assemble og gentofte kommune var han i samarbejde
med arkadia i rusland. det blev løbende nævnt, at denne løsning skulle bruges til bør-
neintra, og det sagde han til gentofte kommune og til morten svendsen. samarbejdet med
                                               - 10 -
arkadia var opstået, fordi de ville konvertere skoleintra til .net-platformen, da microsoft el-
lers ikke kunne garantere fuld kompatibilit, og derfor ville de med det samme lave børnein-
tra på denne platform. de bad arkadia i rusland om at lave en konvertering, så de kunne
komme ud med et færdigt produkt.
       mads-peter galtt arbejdede med it indenfor skoleområdet i gentofte kommune og var
en del af dem i kommunen, som arbejdede med skoleintra. når han sendte e-mails til mads-
peter, brugte han adressen mads-peter@galtt.dk, da mads-peter selv havde brugt denne
adresse, der derved var blevet gemt i vidnets adressekartotek.
       den 22. november 2007 holdt han møde med morten svendsen på sit kontor. de ringe-
de op til leif obel fra assemble og satte medhør på. morten svendsen og vidnet gennemgik
udeståender og drøftede digital signatur og en økonomisk model for implementeringen. han
gentog på mødet, at uni-c havde et produkt de kaldte børneintra, og fortalte, at han skulle
til rusland. de bad leif obel lave et referat af, hvad der teknisk skulle ske.
       morten svendsen nævnte ikke på mødet den 22. november 2007, at assemble selv hav-
de et produkt på vej. omkring den 26. november meddelte morten svendsen ham, at as-
semble også havde lavet en idé til intranetløsninger til daginstitutionsområdet, så de ville
være konkurrenter. morten svendsen nævnte, at assemble havde en børneintra-lignende
funktionalitet, men han havde ikke opfattelsen af, at morten svendsen ville lave et produkt
med navnet børneintra. han havde indtryk af, at morten svendsen lavede genvej for gen-
tofte kommune, hvori der ville være en funktion vedrørende børneinstitutionsdel, der havde
en funktionsmæssig lighed med det, uni-c lavede, hvilket han ikke havde noget imod.
       det møde, som andreas larsen efterfølgende havde med sanne buhl fra gentofte
kommune, gav dem indtryk af, at kommunen var interesseret i deres produkt.
       andreas larsen opdagede domænenavnsregistreringen og varemærkeregistreringen.
han er usikker på, hvornår dette var, men i løbet af foråret havde de møde med repræsen-
tanter fra kommunerne, hvor mads-peter galtt også var til stede og svarede undvigende på
nogle ting. vidnet ringede til morten svendsen og meddelte, at der efter uni-c opfattelse
ikke kunne være to produkter med samme navn. morten svendsen mente ikke, at det var et
problem, og kommunen fastholdt, at systemet skulle hedde børneintra, hvorfor vidnet sag-
de, at morten svendsen kunne forvente at høre fra uni-c’s advokat.
                                                - 11 -
       slutproduktet efter konvertering osv. var klar i august 2008, men udviklingen og mar-
kedsføringen af produktet var sket før. uni-c har solgt børneintra til 8 kommuner i 2009, og
har en forventning om at få ca. 10 kommuner ”op at køre” i 2010. de omsatte for lidt over 2
mio. kr. i 2009.
morten svendsen har forklaret, at han er direktør i og ejer af 90 % af aktierne i assemble,
som han etablerede i 2005, og som udvikler software til danske kommuner med digital sig-
natur.
       virksomheden har i dag 12 ansatte, og ved udgangen af 2008 var der en omsætning på
10 mio. kr. og et overskud 0,5 mio. kr. der er brugt 6.700 timer og ca. 5,4 mio. kr. på udvik-
lingen af børneintra, og indtil videre er 2 mio. kr. dækket ind af kundekontrakter.
       assemble har samarbejdet med gentofte kommune, siden virksomheden leverede den
første løsning til sikker e-mail over internettet til kommunen i foråret 2006. løsningen blev
offentlig tilgængelig for borgerne i kommunen i august 2006, og det blev starten på et tæt
samarbejde. herefter udviklede assemble programmet genvej, som er borgernes indgangs-
portal til kommunen, hvor borgerne via digital signatur kan få adgang til oplysninger, der
vedrører dem selv.
       børneintra indgik allerede i den første dialog med kommunen i september 2006, hvor
det på et kommunalbestyrelsesmøde blev drøftet, at borgerne skulle have adgang til infor-
mation vedrørende dem selv. gentofte kommune fandt selv på navnet børneintra, da kom-
munen ikke brød sig om assembles oplæg, nembørn. de havde en tæt dialog med kommu-
nen fra 2007, og i oktober/november fik han at vide, at kommunen havde besluttet, at navnet
skulle være børneintra. han var ikke selv til stede, da beslutningen om navnet blev taget,
men han blev orienteret herom af sanne buhl fra kommunen. på dette tidspunkt havde pro-
jektet heddet børneintra internt i kommunen i 1 ½ år. han har ikke hørt fra kommunen, at
uni-c skulle være i gang med at udvikle noget lignende.
       de lavede genvejs-projektet, og gentofte kommune havde et ønske om også at kunne
vise skoleintra i borgerportalen. kommunen ville gerne have digital signatur, så man kunne
få fuld adgang til alt i skoleintra. assemble havde ikke tidligere samarbejdet med uni-c, og
det var kommunen, som førte dem sammen. de deltog i et møde på rådhuset og blev bedt
om tage håndtere den tekniske dialog med uni-c vedrørende digital signatur. dialogen
                                                - 12 -
startede i 2006, og det var, før uni-c selv havde digital signatur. samarbejdet med uni-c
var trægt og udfordrende.
       han modtog en e-mail den 28. marts 2007 fra michael hansen fra gentofte kommune,
men han bemærkede ikke brugen af børneintra i teksten. den 28. marts er hans fødselsdag,
og e-mailen blev sendt kl. 15.30. han så bare overskriften om et møde og svarede på den via
sin mobiltelefon ca. kl. 19.00. e-mailen var alene sendt ”cc” til ham, hvilket han tog som ud-
tryk for, at hans fulde opmærksomhed ikke var påkrævet.
       der var dialog mellem gentofte kommune og uni-c om adgangen til skoleintra, som
skulle vises i kommunens genvejs-portal, og der blev holdt et møde til drøftelse af tekniske
løsninger den 22. november 2007. mødet blev holdt på ole windeløws kontor, hvor han selv
og ole windeløw holdt et telefonmøde fra kl. 9-10 med assembles udviklingsafdeling i år-
hus. de drøftede digital signatur. det er ikke korrekt, at ole windeløw nævnte, at uni-c var
ved at udvikle et børneintranet. det fremgår heller ikke af leif obel jepsens referat af mødet,
som tværtimod afspejler, at det var den tekniske løsning for skoleintra, der blev drøftet.
       assemble registrerede domænenavnet www.børneintra.dk til brug for gentofte kom-
mune den 22. november 2007, men han ved ikke, hvorfor det netop blev den dag. det var en-
ten torben bjerg eller leif jepsen, der registrerede domænenavnet. gentofte kommune sag-
de i starten af november, at løsningen skulle hedde børneintra, og navnet blev registreret for
at svare til det, man teknisk skulle skrive for at logge ind, og ikke fordi de skulle ud at mar-
kedsføre noget. det var naturligt som del af logonløsningen, der krævede moderne systemer,
såsom explorer 7. visse af funktionerne i børneintra, f.eks. video, kunne ikke vises i explorer
6, og i praksis ville man få en fejlmeddelelse, hvis man brugte explorer 6. alle andre browse-
re end explorer 6 understøttede danske bogstaver på det tidspunkt. de lavede ikke en søg-
ning på ”borneintra” eller andet i forbindelse med registreringen.
       den 26. november 2007 modtog han en e-mail fra ole windeløw indeholdende udkast
til kontrakt, hvori navnet børneintra blev brugt. da han havde læst mailen, kontaktede han
ole windeløw for at drøfte situationen og fortalte, at de var ved at lave børnteintra i gentof-
te kommune. han spurgte, om det var et problem, da det kunne opfattes som et konkurre-
rende produkt, men dette mente ole windeløw ikke.
       vidnet indleverede herefter varemærkeansøgning i februar 2008. den 29. februar fik
han en e-mail fra ole windeløw, som stadig arbejdede med at få kontrakten på plads, og den
                                                  - 13 -
30. februar blev han ringet op af ole windeløw, som havde set varemærkeregistreringen og
var utilfreds hermed. han forklarede ole windeløw, at registreringen var sket efter gentofte
kommunes ønske, og han fortalte, at de tillige havde registreret domænenavnet
www.børneintra.dk. han sagde samtidig, at uni-c også var velkomne til at bruge navnet
børneintra. kontrakten med uni-c blev aldrig indgået.
       sidst i maj modtog han imidlertid en e-mail fra uni-c’s advokat, som gjorde indsigel-
se. han havde ikke forestillet sig, at uni-c ville lave stort problem ud af det, da han mente,
at de begge kunne bruge navnet. efter hans opfattelse er børneintra et generisk navn, der vi-
ser, at der er tale om et intranet til børneinstitutioner. der findes også et børnehaveintra, an-
dre forældreintra og personaleintra.
       gentofte kommune har brugt børneintra i 1½ år, som på grund af uni-c’s trussel om
fogedforbud nu kaldes børnegenvej i den eksterne dialog, men stadig børneintra internt i
kommunen. det er en meget stor succes, og brugerne har taget positivt imod det. deres løs-
ning vandt sidste år eu's digitaliseringspris i malmø, og løsningen er nu nomineret til en
dansk digitaliseringspris. de har fået rigtig meget omtale i den forbindelse.
       de har solgt børneintra til gentofte, hørsholm, guldborgsund og rudersdal kommu-
ner. i rudersdal, guldborgsund og hørsholm hedder systemet børneintra.
       hvis de bliver pålagt at holde op med at bruge børneintra, må de lukke deres løsnin-
ger, og der er et enormt udviklingsarbejde i at lave systemet om. det er ikke umuligt, men
økonomisk omkostningsfuldt, da der er mange komponenter i softwaren, og det vil ryste
virksomhedens fundament.
henrik pedersen har forklaret, at han er udviklings- og it-chef i gentofte kommune, hvor
han har været ansat i 21 år. han er uddannet cand. tec. soc. og har været udviklingsansvarlig
i 13-14 år.
       siden 1999 har gentofte kommune satset på digital signatur for at effektivisere deres
administration og skabe service. i hele perioden har udviklingen og digitaliseringen af bor-
gerservice været et væsentligt punkt, som er blevet intensiveret siden 2005.
       samarbejdet med assemble begyndte for fire år siden, hvor de samarbejdede om im-
plementeringen af en løsning til sikker e-mail til borgere og offentlige myndigheder i løbet af
første halvår 2006. da det gik godt, lavede de et samarbejde om udvikling af kommunens
                                                  - 14 -
genvejs-løsning. de samarbejdede om det i andet halvår af 2006, og genvej kom i drift i be-
gyndelsen af 2007. han kendte til skoleintra, inden de begyndte på genvej, og en af funktio-
nerne i genvej er at skabe forbindelse til skoleintra.
       idéen til børneintra optrådte første gang på et strategiseminar i juni 2005, hvor de lag-
de grundstenen for deres digitaliseringsstrategi for 2006-2010. strategien modnedes og kvali-
ficeredes, og i løbet af 2006 blev det et reelt projekt. det var hele tiden et element i borgerser-
vicestrategien. de ville skabe en løsning, hvor borgerne kunne få opfyldt deres dagligdags-
behov for kommunikation.
       de valgte assemble, da det var deres opfattelse, at der ikke var andre på markedet. på
det tidspunkt anede de ikke, at uni-c var ved at lave noget, og desuden havde de i forvejen
haft samarbejde med assemble. de udskød børneintra, indtil de var gået i luften med gen-
vej.
       han kan ikke huske, hvem der fandt på navnet. navnet opstod i perioden fra begyn-
delsen af 2006 frem til oktober 2006 og blev første gang brugt i oktober 2006 og er siden hen
brugt konsekvent, også i deres kravspecifikation og deres info til forældrene om projektet.
de tænkte ikke nærmere over navnet, som de betragtede som generisk. de talte med as-
semble om kommercialisering, og det var assemble, der havde rettighederne, mens kom-
munen havde en brugsret. som offentlig institution kan kommunen ikke gå ud at sælge
software.
       det var væsentligt for dem at få de offentlige services fra dagligdagen i skolerne og in-
stitutionerne ind i genvejs-løsningen, så borgerne kunne få adgang via e-login, og derfor
gik de i dialog med uni-c. samarbejdet med uni-c gik trægt, og der var ikke meget frem-
drift.
       først i slutningen af november 2007 blev de bekendt med, at uni-c var på vej med en
børneintra-løsning. samtidig var de nået så langt i deres eget projekt i andet kvartal 2007, at
de havde fået et bud på, hvad det ville koste, og de skulle beslutte, om de ville gå videre med
projektet. da de samtidig blev bekendt med, at der var andre løsninger, holdt deres projekt-
leder på børneintra-projektet, sanne buhl, et møde med uni-c. hun lavede et notat om sa-
gen og vurderede, at kommunen skulle køre videre med det nuværende projekt fra as-
semble. de orienterede ikke assemble om mødet med uni-c.
                                                - 15 -
       han talte i telefon med ole windeløw fra uni-c, som truede med et fogedforbud mod
idriftsættelsen. de holdt derfor et møde i slutningen af juni 2008, hvor gentofte kommune
meddelte, at kommunen ikke ville bruge betegnelsen børneintra udadtil, men i stedet kalde
portalen børnegenvej. børneintra bruges imidlertid i url og koder, og det vil have store
strategiske, ressourcemæssige og prestigemæssige konsekvenser, hvis de ikke må bruge
børneintra. børnegenvej er en succes, og efter sommerferien 2008 var systemet ude til næ-
sten alle institutioner, og både forældre og pædagoger bruger det. man logger ind på gentof-
te kommune, trykker på knappen genvej og logger sig på med digital signatur. borgeren ta-
ster ikke www.børneintra.dk. sidste år vandt de den europæiske digitaliseringspris.
       mads-peter galtt er ansat i deres skole- og fritidsforvaltning og har ikke haft noget
med børneintra-projektet at gøre.
parternes synspunkter
uni-c har gjort gældende, at uni-c har opnået varemærkeret til ordmærket børneintra ved
ibrugtagning i sommeren 2006, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2. det er et krav for stiftel-
se af varemærkeret ved ibrugtagning, at varemærket faktisk er anvendt overfor markedet,
men det er ikke et krav, at produktet er sendt på markedet samtidig med markedsføringen af
mærket. det er således tilstrækkeligt, at der reklameres for varen, idet der dermed er tale om
reel markedsføringsmæssig brug af mærket, jf. betænkning nr. 199 fra 1958, side 126. hensig-
ten er at beskytte den investering, der ligger bag markedsføringen. ifølge u 2000.1351 h er
det heller ikke et krav, at produktet skal være fuldstændig færdigudviklet.
       uni-c har dokumenteret, at ibrugtagning skete, da uni-c den 23. juni 2006 første
gang anvendte betegnelsen børneintra over for markedet ved udsendelsen af invitationen til
børneintra-træf. de vedhæftede sider i præsentationen viser, at uni-c var langt i opbygnin-
gen af funktionaliteterne, og at projektet var håndgribeligt. invitationerne blev sendt ud til
mange kommuner, og 8 kommuner mødte op til træffet i august 2006, hvor der blev lavet
gruppearbejde om børneintra. forskningsrapporten fra 2006, som nævner uni-c’s bør-
neintra, skoleintra-nyhedsbrevet sendt til 1423 modtagere samt de mange e-mails til kom-
muner mv. viser også, at der har været en reel markedsføring og kommunikation over for
markedet. der har været en næsten konsekvent brug af børneintra med stort b og i, når inte-
                                               - 16 -
resserede har henvendt sig til andreas larsen, hvilket er udtryk for, at kunderne heller ikke
mener, at der er tale om en generisk betegnelse.
        i perioden september 2006 – december 2007 blev der korresponderet vedrørende bør-
neintra mellem uni-c og en lang række kommuner, og i 2007 blev et selvstændigt bør-
neintra-nyhedsbrev sendt til 76 modtagere. den tidsplan, som nyhedsbrevet indeholdt, blev
overholdt, og i sommeren 2007 havde uni-c en prototype klar. det produkt, der blev mar-
kedsført, er identisk med det produkt, der blev sat i drift, og overførslen til en .net platform
betød ikke, at produktet ændrede identitet. det er således dokumenteret, at børneintra blev
ibrugtaget over for det relevante marked allerede i sommeren/efteråret 2006, og under alle
omstændigheder senest i sommeren/efteråret 2007, hvor markedsføringen fortsatte og kunne
afprøves af potentielle købere, og dermed før assembles registrering af varemærket.
        ordmærket børneintra har særpræg og er ikke en forkortelse for børneintranet, lige-
som der heller ikke er tale om slang for intranet. det forhold, at assemble fik registreret bør-
neintra hos patent- og varemærkestyrelsen skaber en formodning for særpræg, og hvis as-
semble mener, at børneintra ikke har særpræg, er konsekvensen, at registreringen skal op-
hæves. under alle omstændigheder har børneintra opnået særpræg i kraft af indarbejdelse
på markedet siden 2006. børneintra tilhører endvidere en familie af mærker, herunder sko-
leintra og forældreintra mv., hvilket skærper forvekslelighedsbedømmelsen, jf. blandt andet
dommen c 234/06 p (bainbridge). varemærkeretten til skoleintra blev stiftet ved ibrugtag-
ning forud for registrering, og brugere af assembles børneintra vil antage, at der er en for-
bindelse til uni-c’s skoleintra, forældreintra mv., hvorfor assemble har været uberettiget
til at lade varemærket registrere den 2. februar 2008.
        det gøres endvidere gældende, at uni-c har opnået adkomst til brugen af børneintra
som forretningskendetegn, og at assembles registrering af navnet er i strid med god mar-
kedsføringsskik, jf. markedsføringslovens §§ 1 og 18, samt i strid med god domænenavns-
skik, jf. internetdomænelovens § 12. assemble har misbrugt eller forsøgt at misbruge den
goodwill, som uni-c havde knyttet til forretningskendetegnet og har været i ond tro med
hensyn til registrering af såvel varemærket som domænenavnet.
        assemble havde i kraft af samarbejdet med uni-c kendskab til, at uni-c brugte be-
tegnelsen børneintra, hvilket blandt andet fremgår af den e-mail fra 28. marts 2007, som blev
videresendt til morten svendsen, hvori betegnelsen blev brugt. ole windeløw nævnte end-
                                                  - 17 -
videre på mødet den 22. november 2007 over for morten svendsen, at den løsning, de udvik-
lede i forhold til skoleintra, også skulle bruges i forhold til børneintra, hvorfor morten
svendsen senest på dette tidspunkt vidste, at uni-c lavede et produkt med dette navn. det
forekommer endvidere påfaldende, at assemble registrerede domænenavnet www.børnein-
tra.dk samme dag som mødet, men tilsyneladende ikke har forsøgt at registrere andre kom-
binationer af børneintra, f.eks. med ”oe” eller ”o” i stedet for ”ø”, navnlig da kun lidt over
halvdelen af danske internetbrugere på tidspunktet for registreringen havde adgang til en
hjemmeside, der indeholdt ”ø” i adressefeltet. herudover er assemble under alle omstæn-
digheder kommet i ond tro ved uni-c’s fremsendelse af kontraktudkast den 26. november
2007. assemble’ handlinger har været illoyale, og assemble skal overdrage det registrerede
varemærke og domænenavnet til uni-c.
       uni-c har krav på vederlag, erstatning og godtgørelse som følge af krænkelserne efter
varemærkeloven og markedsføringsloven. assemble har skabt forvirring på markedet ved at
snylte på den goodwill, som uni-c har brugt mange ressourcer på at oparbejde, og assem-
ble har handlet forsætligt eller i hvert fald uagtsomt. vederlag og godtgørelse for ikke øko-
nomisk skade kan ikke opgøres præcist, men det er sandsynliggjort, at uni-c er blevet på-
ført skade, blandt andet ved assembles henvendelse til egedal kommune. det fremgår af
forklaringerne, at uni-c havde en omsætning på 2 mio. kr. i 2009, og da statistikken for
sammenlignelige virksomheder viser en overskudsgrad på 7 %, kan uni-c’s avance forsig-
tigvis sættes til 5 %. et tab på 100.000 kr. er dermed ikke urealistisk.
assemble har gjort gældende, at uni-c ikke har dokumenteret en prioritetsældre varemær-
keret til betegnelsen børneintra, der kan gøres gældende over for assemble.
       uni-c har ikke taget betegnelsen børneintra i brug for en vare eller tjenesteydelse før
assemble, idet der ikke er markedsført et reelt produkt før tidligst juni 2008, jf. varemærke-
lovens § 3, stk. 1, nr. 2, og senest 12. december 2008, hvor produktet introduceres på uni-c’s
hjemmeside.
       det anerkendes, at der kan stiftes ret ved eksternt rettede forberedelseshandlinger,
men dette kræver, at produktet kort tid efter er tilgængeligt på markedet, hvilket ikke er til-
fældet i denne sag.
                                                 - 18 -
        de fremlagte bilag kan ikke betragtes som eksternt rettede forberedelseshandlinger,
idet der alene er tale om e-mails mv. sendt til et beskedent antal personer i 8-9 kommuner ud
af over 200 eksisterende kommuner på tidspunktet. e-mailene og nyhedsbrevene indeholder
flyvske tanker om et projekt og en tidsplan, der hele tiden rykkes, og varemærkeret kan ikke
stiftes ved at udsende e-mails med en idé. for at stifte ret ved ibrugtagning, skal der være re-
el markedsmæssig brug, f.eks. i form af faktisk anvendelse på varen, dens indpakning eller
reklamer, så mærket gives til kende over for markedet. kendskabet til mærket skal være me-
re end lokalt, og der kan først tales om ibrugtagning, når omsætningskredsen i hele landet
har fået kendskab til mærket.
       uni-c har ikke opnået goodwill i forhold til børneintra, idet goodwill kræver en om-
sætning, hvilket igen kræver, at der har været et produkt på markedet. i denne sag er penge-
ne gået den forkerte vej, idet andreas larsen ligefrem tilbød ringsted kommune betaling for
at være testkommune. uni-c har således ikke dokumenteret, at børneintra er markedsført
på en måde, der kan fremrykke prioritetstidspunktet.
       assembles ret er stiftet før uni-c’s ret, idet gentofte kommunes idé til et børneintra
allerede opstod på et seminar i 2005, og kommunen anvendte navnet i en e-mail i oktober
2006. i oktober 2007 introduceredes børneintra på kommunens hjemmeside i form af et refe-
rat fra et møde i børnerådet. domænenavnet er registret den 22. november 2007, og vare-
mærket er registreret i februar 2008.
       hvis retten finder, at uni-c’s brug af børneintra har stiftet ret, gøres det gældende, at
børneintra mangler særpræg. der er tale om en generisk betegnelse, som ikke kan beskyttes.
uni-c har i mange af de fremlagte bilag brugt betegnelsen ”et børneintra”, hvilket er be-
skrivende og indikerer, at der er tale om artsbetegnelse. i en powerpointpræsentation er pro-
jektet beskrevet generisk som ”et børneintra” og en ”børneintra-model”, og der tales om ”et
børneintra-træf”. oversættelsen til ”childintra” i udbudsmaterialet indikerer også, at der er
tale om et beskrivende ord, idet der i modsat fald stadig skulle stå børneintra. ifølge wiki-
pedia bruges et intranet ofte på skoler mv., og det er logisk at slutte af navnet, at børneintra
er et intranet for eller til børn. børneintra mangler således varemærkeretligt særpræg, og
uni-c har ikke stiftet ret ved indarbejdelse af mærket.
       det bestrides, at uni-c’s mærker kan nyde beskyttelse som familiemærker, da uni-c
ikke har dokumenteret brug af mærkerne på markedet. alle uni-c’s varemærkeansøgninger
                                               - 19 -
er indleveret efter assembles registrering af børneintra. det er endvidere et krav, at det ele-
ment, der går igen i familiemærker, skal være særpræget, og indarbejdelse kræver, at for-
brugeren tænker på uni-c, når de ser endelsen ”intra”, hvilket ikke er tilfældet. der skal
mere til for at dokumentere indarbejdelse, når mærket er svagt og usærpræget, og uni-c har
hverken dokumenteret eksistens eller prioritet af familiemærker eller dokumenteret indar-
bejdelse af elementet ”intra”.
      assemble har ikke handlet i strid med god markedsføringsskik ved registrering af va-
remærket og domænenavnet. sagen er ikke omfattet af markedsføringslovens §§ 1 og 18, da
uni-c ikke har kendetegnsrettigheder, da der ikke er oparbejdet nogen goodwill, der kunne
snyltes på, og da assemble ikke har været illoyal eller har handlet i ond tro. morten svend-
sen modtog e-mailen af 28. marts 2007, men hæftede sig ikke ved ordene, da det var hans
fødselsdag. efter morten svendsens forklaring oplyste ole windeløw ikke på mødet den 22.
november 2007, at uni-c var på vej med produkt, og referatet fra leif obel nævner ikke
børneintra. det var kontoret i århus, der registrerede navnet, og der er intet odiøst i, at de
ikke også forsøgte at registrere eksempelvis www.borneintra.dk, da de tænkte i brugerven-
lighed, og deres løsning forudsatte version 7 af explorer. morten svendsen kontaktede des-
uden ole windeløw, da han den 26. november 2007 blev opmærksom på problematikken, og
ole windeløw tilkendegav, at han ikke så et problem heri.
      gentofte kommunes første brug af børneintra skete i oktober 2006, og kommunen har
løbende siden den dato brugt betegnelsen børneintra. e-mailene fra uni-c er sendt til mads-
peter galtts private mailadresse, og kommunen blev ikke bekendt med uni-c’s projekt før
november/december 2007, og det bestrides, at assemble har skaffet sig viden om uni-c’s
projekt gennem gentofte kommune. da assemble blev opmærksom på uni-c’s betegnelse,
havde gentofte kommune således allerede brugt betegnelsen i et år, og uni-c og assembles
brug af ordet er sket sideløbende.
      det bestrides endelig, at der er grundlag for erstatning, vederlag eller godtgørelse.
uni-c har ikke godtgjort et tab. der er ikke fremlagt dokumentation for den forventede om-
sætning for 2009, og et dårligt salg for uni-c kan skyldes andre faktorer, f.eks. dårlig kvali-
tet. henvendelsen til egedal kommune giver ikke uni-c et selvstændigt krav på erstatning.
sø- og handelsrettens afgørelse
                                               - 20 -
ordmærket børneintra er suggestivt, men kan ikke betragtes som beskrivende for det på-
gældende it-produkt, hvorfor mærket har særpræg.
       uni-c registrerede i juni 2006 domænenavnene www.boerneintra.dk og www.borne-
intra.dk og inviterede allerede på dette tidspunkt en række kommuner til børneintra-træf 22.
august 2006. andreas larsen fra uni-c havde herefter vedvarende korrespondance om pro-
jektet med en række kommuner i løbet af 2006 og 2007. selv om andreas larsen i visse til-
fælde har skrevet til kontaktpersoner på sin private e-mailiste, må henvendelserne til kon-
taktpersonerne betragtes som eksterne forberedelseshandlinger.
       uni-c har herved brugt børneintra som varemærke og taget ordmærket i brug ved
markedsføring i forhold til potentielle kunder, herunder kommuner og daginstitutioner se-
nest i 2007, og under alle omstændigheder før assembles registrering af ordmærket i februar
2008. assemble har ikke dokumenteret, at børneintra er brugt eller markedsført eksternt af
assemble eller gentofte kommune forud for registreringen.
       der er fuldstændigt sammenfald mellem den betegnelse, som uni-c og assemble øn-
sker at benytte – børneintra - og navnet bruges for sammenfaldende produkter med risiko
for forveksling til følge.
       på baggrund af sagens bilag og efter ole windeløws forklaring lægger retten til grund,
at assemble ved registreringen af domænenavnet www.børneintra.dk var bekendt med, at
uni-c var i gang med et projekt ved navn børneintra, idet det bemærkes, at registreringen
skete samme dag, som morten svendsen og ole windeløw havde holdt møde.
       uni-c får herefter medhold i sine påstande, dog således at der i mangel af dokumenta-
tion for et direkte omsætningstab og markedsforstyrrelse alene skønsmæssigt tilkendes uni-
c 25.000 kr. i vederlag for krænkelserne.
       efter sagens udfald skal assemble i sagsomkostninger til uni-c betale 40.000 kr. til
dækning af advokatudgifter, 2.700 kr. til dækning af retsafgift og 9.100 kr. til dækning af ud-
gifter til ekstrakt.
                                      thi kendes for ret:
assemble a/s skal ophøre med at benytte kendetegnet ”børneintra” for sine it-produkter.
                                               - 21 -
assemble a/s skal overdrage det registrerede ordmærke ”børneintra” i klasse 9, 38 og 42, jf.
varemærkeregistrering vr 2008 02781 hos patent- og varemærkestyrelsen til uni-c.
assemble a/s skal overdrage det registrerede domænenavn www.børneintra.dk til uni-c.
assemble a/s skal betale uni-c 25.000 kr. med procesrente fra 6. oktober 2008.
i sagsomkostninger betaler assemble a/s inden 14 dage til uni-c 40.000 kr. til dækning af
advokatudgifter, 2700 kr. til dækning af retsafgift og 9100 kr. til dækning af udgifter til eks-
trakt.
kim kristian østrup                    mette christensen                 claus thorsgaard
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                               p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 26. marts 2014 i sag nr. bs 26b-1189/2013:
u1
og
u2
mod
l1
og
l2
sagens baggrund og parternes påstande
under denne boligretsssag, der er anlagt den 1. marts 2013 og behandlet under medvirken af
lægdommere, har sagsøgerne, u1 og u2, overfor de sagsøgte, l1 og l2, nedlagt følgende
endelige påstande:
1. de sagsøgte tilpligtes at anerkende, at lejen for lejemålet … københavn k, i henhold til
lejekontrakt af 27. februar 2006 og tidligere er reguleret i henhold til boligreguleringslovens §
5, stk. 2.
2. de sagsøgte tilpligtes at anerkende, at lejen pr. 1. oktober 2008 udgjorde årligt kr.
192.000,00 i overensstemmelse med lejekontrakten af 27. februar - subsidiært med et mindre
af boligretten fastsat beløb - og med senere kontraktsmæssige og ordinære reguleringer i øv-
rigt.
de sagsøgte har påstået frifindelse.
de sagsøgte har nedlagt påstand til selvstændig dom for, at sagsøger tilpligtes at tilbagebetale
for meget indbetalt leje fra 1. oktober 2008 med tillæg af renter fra de enkelte lejebeløbs beta-
ling til tilbagebetaling sker.
sagsøgerne har overfor den selvstændige påstand nedlagt påstand om frifindelse - subsidiært
frifindelse imod betaling af et mindre beløb - opgjort for perioden efter 1. oktober 2010 og
med procesrente fra forfaldsdage heraf - subsidiært fra 1. oktober 2008 og alene med tillæg af
procesrente fra forfaldsdage efter 19. april 2010 og til betaling sker.
dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a.
oplysningerne i sagen
sagsøgerne ejer 6 fredede ejendomme i københavn herunder ejendommen …, der er opført i
1853. i 1998 påbegyndte sagsøgerne en modernisering af den omhandlede lejlighed, der
ifølge det af sagsøgerne oplyste var blevet ledig efter at have været udlejet til samme lejer i 40
år. moderniseringen blev afsluttet i 1999. ved lejekontrakt af 27. februar 2006 blev lejlighe-
den genudlejet til de sagsøgte med virkning fra den 1. maj 2006. ifølge bbr har lejligheden
et bruttoareal på 190 m2, mens bruttoarealet i lejekontrakten er oplyst til 187,5 m2. det frem-
går af lejekontrakten blandt andet, at lejemålet består af 6 værelser, at den årlige leje udgør
192.000 kr., at lejemålet er nyistandsat ved indflytningen, at det lejede skal afleveres ny-
istandsat ved fraflytningen, at den indvendige vedligeholdelse påhviler udlejer, og at der med-
                                               - 2 -
følger komfur, køleskab, emhætte, opvaskemaskine, vaskemaskine og tørretumbler. under
særlige vilkår hedder det blandt andet:
"...
lejemålet er fuldstændig renoveret. huslejen er fastsat efter boligreguleringslovens § 5, stk.
2.
huslejen reguleres fremover efter princippet om omkostningsbestemt husleje på samme måde
som de øvrige lejemål.
..."
i forbindelse med lejeaftalens indgåelse indbetalte de sagsøgte henholdsvis 48.000 kr. og
17.000 kr. i depositum og forudbetalt leje svarende til 3 og 1 måneds leje.
ved skrivelse af 30. juni 2011 varslede sagsøgerne en lejeforhøjelse pr. 1. oktober 20011 som
følge af en stigning i ejendommens skatter og afgifter. stigningen indebar en stigning af den
årlige leje fra 192.000 kr. til 200.495 kr. den fremtidige månedsleje eksl. varme udgjorde
herefter 16.707,92 kr.
ved skrivelse modtaget af huslejenævnet den 22. september 2011 indbragte de sagsøgte ved
l1 spørgsmålet om lejens størrelse for nævnet. ved afgørelse af 29. juni 2012 fandt to af
nævnets medlemmer, at lejen pr. 1. oktober 2008 skulle fastsættes efter boligreguleringslo-
vens § 5, stk. 1, og at den samlede leje skønsmæssigt skulle fastsættes til 98.250 kr.. heraf
udgjorde den omkostningsbestemte leje 76.000 kr. (190 m2 x 400 kr./m2), mens et individuelt
forbedringstillæg udgjorde 22.250 kr. et af nævnets medlemmer fandt, at lejen kunne fast-
sættes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, jf. lejelovens § 47, stk. 2., og at den årlige leje
kunne fastsættes til 161.500 kr. svarende til 850 kr. pr. m2. i nævnets afgørelse hedder det
blandt andet:
"...
nævnet har besigtiget lejemålet onsdag den 16. november 2011. tilstede var udlejer og lejer.
ved besigtigelsen kunne nævnet konstatere, at lejligheden opvarmes med fjernvarme, og at
den er forsynet med forsatsvinduer, dørtelefon og ældre el-installationer. i lejemålet er et mo-
derniseret rammekøkken med træbordplade udstyret med gaskomfur, emhætte, vaskemaskine
og køle/fryseskab. der er endvidere i lejemålet et moderniseret badeværelse med terrazzogulv
og fliser på væggene udstyret med toilet, håndvask og bruseafskærmning.
...
begrundelse og lovgrundlag:
...
to af nævnets medlemmer er på baggrund af det foreliggende materiale i sagen og specielt
indtrykkene på besigtigelsen af den opfattelse, at der ikke er tale om et gennemgribende for-
bedret lejemål i overensstemmelse med boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
de to nævnsmedlemmer er af den opfattelse, at der i moderniseringen af lejligheden foretaget
i 1998 og 1999 indgår en stor del vedligeholdelse i projektet. det oprindelige køkken er ud-
skiftet med et nyt rammekøkken, der i dag fremtræder, som var det umiddelbart det oprinde-
lige. det oprindelige køkken er derfor udskiftet med et tilsvarende. badeværelset er indrettet
med det oprindelige terrazzogulv. der er sket udskiftning af fliser og udført vvs-arbejde samt
indrettet en bruseniche/bruseafskærmning. lejemålets elinstallationer er gamle, og ejendom-
men er indrettet med forsatsvinduer.
                                                - 3 -
på baggrund af udlejers byggeregnskab og indtrykkene under besigtigelsen har de to nævns-
medlemmer vedtaget, at 250.000 kr. af moderniseringsudgifterne i 1998 skønsmæssigt kan
henføres til forbedringer.
det er de to nævnsmedlemmers opfattelse, at lejemålet ikke, jf. ovenstående, er gennemgri-
bende moderniseret i overensstemmelse med boligreguleringslovens § 5, stk. 2, selvom den
laveste beløbsgrænse for lejemålet (170.000 kr.) isoleret set er opfyldt. der er tale om en stor
lejlighed på 190 m2.
...
et nævnsmedlem stemte for, at lejen kan fastsættes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, jf.
lejelovens § 47, stk. 2, hvorefter lejen skal sammenlignes med den leje, der er almindeligt
gældende i kvarteret eller området med hensyn til beliggenhed, art, størrelse, kvalitet, udstyr
og vedligeholdelsesstand. dette nævnsmedlem kan godkende en årlig leje efter denne be-
stemmelse på 161.500, svarende til 850 kr. pr. m2.
..."
nævnets afgørelse blev af sagsøgerne indbragt for ankenævnet. sagsøgerne vedlagde doku-
mentation for de afholdte udgifter til forbedring og opgjorde beløbet til 463.204,10 kr. den 6.
februar 2013 traf ankenævnet følgende afgørelse:
"ankenævnet har besluttet at fastætte lejen efter boligreguleringslovens § 5, stk. 1 og at ned-
sætte den årlige leje fra 192.000 kr. til 106.130,51 kr. (dissens).
den godkendte leje er inklusive beløb til hensættelser til indvendig vedligeholdelse og frem-
kommer således:
omkostningsbestemt leje inkl. hensættelser
til indvendig vedligeholdelse                                         76.000,00 kr
individuelt forbedringstillæg                                         30.130,50 kr.
samlet                                                               106.130,50 kr.”
i ankenævnets begrundelse og bemærkninger hedder det blandt andet:
"ankenævnet har besigtiget lejemålet den 21. januar 2013.
ved besigtigelsen konstaterede ankenævnet, at lejemålet svarede til huslejenævnets beskri-
velse.
på baggrund af indtrykkene fra besigtigelsen og efter en gennemgang og drøftelse af sagen
finder tre af ankenævnets fem medlemmer, herunder formanden, at der ikke er tale om et gen-
nemgribende forbedret lejemål i overensstemmelse med boligreguleringslovens § 5, stk. 2,
hvorfor disse medlemmer har vedtaget, at lejen skal fastsættes efter boligreguleringslovens §
5, stk. 1. disse medlemmer er enige med huslejenævnet i, at der i moderniseringen af lejlig-
heden foretaget i 1998 og 1999 indgår en stor del vedligeholdelse i projektet. det oprindelige
køkken er udskiftet med et nyt rammekøkken, der i dag fremtræder, som var det umiddelbart
det oprindelige. det oprindelige køkken er derfor udskiftet med et tilsvarende. badeværelset
er indrettet med det oprindelige terrazzogulv. der er sket udskiftning af fliser og udført vvs-
                                                - 4 -
arbejde samt indrettet en bruseniche/bruseafskærmning. lejemålets elinstallationer er gamle,
og ejendommen er indrettet med forsatsvinduer.
lejen skal derfor fastsættes som en beregnet leje efter boligreguleringslovens § 5, stk. 1 som
omkostningsbestemt leje med tillæg af forbedringer. efter ankenævnets opfattelse skal der
ved beregningen af genudlejningslejen lægges den omkostningsbestemte leje til grund, der var
gældende i ejendommen på genudlejningstidspunktet den 1. maj 2006, hvis der ikke efterføl-
gende er varslet omkostningsbestemte lejestigninger i ejendommen. der henvises i den for-
bindelse til boligreguleringslovens § 5, stk. 8, hvoraf fremgår, at der ikke ved lejeaftalens ind-
gåelse kan aftales en leje eller lejevilkår, der efter en samlet bedømmelse er mere byrdefuld
for lejeren end de vilkår, der var gældende for andre lejere i ejendommen. af materialet i sa-
gen fremgår, at der ikke er varslet lejereguleringer for skatter, afgifter, budget eller hensættel-
ser til vedligeholdelseskonti lejeperioden. der foreligger ikke oplysninger om gældende om-
kostningsbestemte leje i ejendommen på genudlejningstidspunktet. ankenævnets flertal har
på det foreliggende materiale ikke fundet grundlag for at ændre huslejenævnets fastsættelse af
den omkostningsbestemte leje til skønsmæssigt 400 kr. pr. m2 inklusive hensættelser til ind-
vendig vedligeholdelse pr. 1. maj 2006.
to af ankenævnets fem medlemmer fandt på dette grundlag, at huslejenævnets afgørelse
skulle stadfæstes.
formanden var af den opfattelse, at der kan godkendes et forbedringstillæg med udgangs-
punkt i 2/3 af de dokumenterede udgifte, hvorefter formanden kan godkende et årligt forbed-
ringstillæg beregnet som 8,9 % af 338.545 kr. = 30.130,50 kr.
to af ankenævnets fem medlemmer er af den opfattelse, at lejemålet er gennemgribende mo-
derniseret og kan på det grundlag godkende den aftalte leje efter boligreguleringslovens § 5,
stk. 2, idet disse medlemmer finder, at denne leje svarer til det lejedes værdi efter kriterierne i
lejelovens § 47, stk. 2.
da formandens stemme er udslagsgivende, jf. boligreguleringslovens §§ 44 og 42, stk. 3,
medfører ovnstående, at der kan godkendes den leje som fremgår af afgørelsesafsnittet.
..."
sagsøgerne har fremlagt en redegørelse for moderniseringen af lejligheden. i redegørelsen,
der er udarbejdet af u1, hedder det blandt andet:
"...
da lejligheden på ii sal th. i 1998 blev ledig efter et dødsfald, var den nedslidt efter at samme
familie havde boet der i over 40 år. vi begyndte restaureringen ved at fjerne de mange tilfø-
jelser i form af skabe, hylder og dørblændinger etc., som var kommet til gennem årene, for at
genskabe rummenes oprindelig e udseende. herefter blev træpanelser og gulvbrædder repare-
ret. soveværelset i sidehuset fik nyt bræddegulv, mens alle de øvrige gulve, som heldigvis
kunne bevares, blev afslebet og lakeret. de elektriske installationer blev efterset og udvidet.
til sidst blev hele lejligheden grundt gennemmalet.
...
forbedringsudgifterne
ligger fortrinsvis på totalmodernisering af køkken og badeværelse. hertil kommer isoleringen
af ydervæggende i den lange gang og det lille værelse i enden af sidehuset, bag køkkenet.
                                               - 5 -
beskrivelse af ombygningen af køkkenet
vedlagte planskitser (bilag 27) viser køkkenets indretning før og efter moderniseringen.
i det gamle køkken bestod den faste indretning af et spisekammer (mod badeværelset) – afdelt
så halvdelen af det ene køkkenvindue var i spisekammeret) og et rammekøkkenbord med to
par profilerede skabslåger på vinduesvæggen fra spisekammer til væggen til køkkentrappen.
dertil et gaskomfur og et køle-fryseskab.
alt dette blev revet ned og fjernet tillige med den gamle gulvbelægning (jf. bilag 2). rummet
stod tilbage helt bart og de nødvendige pudsreparationer blev udført (jf. bilag 5). herefter blev
hele afløbssystemet ændret og faldstammen udskiftet således at køkkenvasken (som tidligere
havde haft sin plads til venstre, ved døren til køkkentrappen) kunne placeres til højre (jf. bilag
21, 2a og 2b) og således at der kunne etableres et toilet i badeværelset (det var der nemlig
ikke før). dertil ny vandføring (jf. bilag 21) og fuldstændig fornyelse og udvidelse af elsyste-
met (jf. bilag 3). gulvet blev belagt med sorte og cremefarvede linoleumsfliser i skakmønster
(jf. bilag 9). de to vinduer blev forsynet med forsatsrammer (jf. bilag 19) og der blev bygget
rørkasser (jf. bilag 18). radiatoren blev udskiftet (jf. bilag 21).
det store, ny vinkelkøkkenbord blev – fordi huset er fredet – holdt i gammeldags stil med
bordplade af mørkt kirsebærtræ (jf. bilag 18) med hulkehlbagkant. under det brede bord er i
venstre side køleskab og fryseskab med stålfronter, midt på (mellem vinduerne) to skuf-
feskabsmoduler, herefter til højre opvaskemaskine med stålfront og et skab under køkkenva-
sken (med specialfremstillet låge (jf. bilag 23). køkkenvask af stål med toni batteri med
krydsgreb (jf. bilag 21) over bordet to lamper (skomagerpendler, jf. bilag 15). den smalle del
af køkkenbordet er et snedkerbygget rammebord, hvori de to par fyldingslåger fra det oprin-
delige køkken er blevet indbygget. – disse låger er det eneste der er tilbage af det gamle køk-
ken, alt andet er udskiftet.
i forlængelse af den smalle del af vinkelbordet, hvorover der senere er opsat en række pæne,
hvide væghylder, følger den ny kogeplade (i hjørnet mod den lange gang) med et smeg-gas-
komfur af stål i bred specialstørrelse og med elektrisk ovn. på hvad side af komfuret er der et
snedkerbygget skabsmodul – det tv. er et grydeskab med tre ristehylder (jf. bilag 18) – begge
med plader af poleret sort granit (jf. bilag 12 og 13). bagvæggen er beklædt med hvide fliser
(jf. bilag 11) og over komfuret er der en emhætte af stål (jf. bilag 11 og bilag 17, hvor samt-
lige hårde hvidevarer i køkkenet dokumenteres, samt bilag 17a = omstilling af gaskomfur fra
naturgas til bygas og bilag 15: opsætning og tilslutning af komfur og emhætte, samt ny gas-
ledning til komfur = bilag 20)
hele køkkenet er nymalet med hvide vægge og loft samt hvidmalet træværk – undtagen køk-
kenbordets skabe, der er malet i en lysegrå farve som harmonerer med de hårde hvidevarers
stål (jf. bilag 14).
...
beskrivelse af ombygning af badeværelse og toilet
vedlagte planskitser, bilag 27 viser badeværelsets indretning før og efter moderniseringen.
det oprindelige badeværelse med hvide fliser og terazzogulv (fra ca. 1937) var kun indrettet
med et indmuret badekar og en håndkumme – intet andet. vinduet var uden forsatsramme
foroven.
                                                - 6 -
lejlighedens eneste toilet var tidligere det for enden af den lange gang i sidehuset. dette toilet
er bibeholdt som gæstetoilet og moderniseret med håndkumme (jf. bilag 21) og ny gulvbe-
lægning af linoleum (jf. bilag 9) samt med udluftning og matteret glas i vinduet (jf. bilag 22).
– indtrykket af dette toiletrum var på tidspunktet for huslejenævnets besigtigelse i november
2011 skæmmet af en stor, sort plastiksæk med blomsterpotteaffald placeret på toiletsædet.
det gamle badeværelses indretning – badekar og håndkumme – blev nedrevet sammen med
fliserne på væggene (jf. bilag (1). tilbage var kun terazzogulvet med hul efter badekar og
håndkummens tidligere afløb.
dette er det eneste der var tilbage fra det gamle badeværelse, alt andet er udskiftet!
det ny badeværelse blev herefter indrettet. først med den tidligere nævnte fuldrørsudskiftning
med henblik på nyetablering af toilet (jf. bilag 21, 2a og 2b) og med helt fornyet og udvidet
elektricitet med ny føring til vaskemaskine, tørretumbler og ny belysning på begge sider af
spejlet over håndkummen (jf. bilag 3 og 15), tidligere var der kun en lampe i loftet.
dernæst ny vvs-rør til til- og afløbsføring til de ny installationer (jf. bilag 4 og 21). endvidere
blev der opmuret en skillevæg til den ny bruseniche (jf. bilag 1)
til venstre for denne blev der indrettet en sektion med dels en vaskesøjle med vaskemaskine
og tørretumbler (jf. bilag 17 og 16), dels et højskab ved siden af (til opbevaring og rengø-
ringsting) med overskab – også over vaskesøjlen. skabene er snedkerfremstillet efter mål og
forsynet med låger med fræset spor – således at de minder om fyldingslåger (jf. bilag 7).
selve brusepladsen er skabt ved en kvartcirkelformet forhøjning af terazzogulvet med fald
mod afløb (jf. bilag 5). samtidig blev der lagt terazzo (af samme type som den gamle) der
hvor den manglede – efter fjernelse af det oprindelige badekar mv. den kvartcirkelbuede bru-
seafskærmning af glas blev specialbestilt efter kål (jf. bilag 24). der er et termostatstyret
blandingsbatteri med bruser (jf. bilag 4).
de nye hvider fliser (15 x 15 cm) blev opsat i 13 flisers højde (30 cm højere end de gamle) og
med en sort, smal bort under de to øverste fliser. murerregningen (jf. bilag 1) oplyser at der er
brugt 1056 fliser + bort (svarende til 12 løbende meter). hele badeværelset har således ny
flisebeklædning. også radiatoren er udskiftet (jf. bilag 21).
til højre for brusepladsen ses håndkumme og toilet – et vandsparende ifö cera kloset med lux
sæde (jf. bilag 4 og 21). over håndkummen (ifö cera, jf. bilag 4 og 21) er et indmuret spejl
(jf. bilag 1), herunder en glashylde (vola, jf. bilag 10). samme bilag viser også at alt småin-
ventar i form af toiletpapirsholder, knager og hylder er af meget god kvalitet, fortrinsvis vola.
i badeværelsets vindue er forsatsrammen udvidet til øverste del af vinduet (jf. bilag 19) og
samtlige ruder udskiftet til matteret glas (jf. bilag 22)
...
beskrivelse af isoleringsarbejder i den lange gang og pigekammeret
i sidehuset er der en lang gang som fører fra spisestuen til soveværelse, badeværelse og køk-
ken. denne gang, som var ret kold på grund af den lange ydervæg, er blevet isoleret (jf. bilag
6). der er opsat tre lamper (pakhuspendler) i loftet (jf. bilag 15).
                                               - 7 -
det lille værelse bagved køkkenet, det forhenværende pigekammer, er også isoleret på yder-
væggene (jf. bilag 6) og de to vinduer forsynet med forsatsrammer (jf. bilag 19). rummet er
herefter malet (jf. bilag 14)
herudover er der udført forskellige udvidelser af installationer i lejligheden, således fx en
ekstra stikdåse til kabel-tv (jf. bilag 20).
..."
boligretten har besigtiget det omhandlede lejemål. der er endvidere sket besigtigelse af de af
sagsøgerne påberåbte sammenligningslejemål (§ 5, stk. 2) beliggende ..., …, …, …, … og ….
forklaringer
der er afgivet forklaring af u1, der i forbindelse med forklaringen har vedstået sin redegø-
relse. der er endvidere afgivet forklaring af sagsøgte l1.
u1 har forklaret blandt andet, at sagsøgerne er etnologer og begge har arbejdet som lektorer
ved københavns universitet. de har gennem en periode på 40 år ejet og forbedret fredede
bygninger og ejer fortiden 6 ejendomme i indre by. de har selv sørget for, at ejendommene er
blevet forbedret og repareret. hun kan vedstå sin beskrivelse af moderniseringen i redegørel-
sen. lejligheden var stærkt præget af, at den havde været beboet af den samme familie i 40 år.
der havde i den periode ikke været hævet på vedligeholdelseskontoen. ved moderniseringen
søgte sagsøgerne at bevare lejlighedens egenart og historie. det kom blandt andet til udtryk
ved, at 4 af køkkenlågerne blev restaureret og bevaret. de øvrige låger er nye. ved moderni-
seringen skete der blandt andet en fornyelse af el-systemet herunder i form af nye kontakter
og ledninger i køkkenet, pigeværelset, badeværelset, delvist i gangen og sandsynligvis også i
soveværelset. som beskrevet blev ydervæggen i gangen og pigeværelset bagved køkkenet
isoleret, og der blev opsat forsatsrammer i køkkenet, pigeværelset og i den øverste del af vin-
duet i badeværelset. træpanelerne blev repareret, stukken blev renset og hele lejligheden blev
malet. i brusenichen er de låger, der blev indsat ved moderniseringen, blevet udskiftet på
grund af rust/tæring. i samme forbindelse er hældingen på gulvet i brusenichen ændret. inden
lejligheden blev genudlejet til sagsøgerne blev lofter og vægge malet, og træværket blev
"pletmalet". de udvendige hylder og kroge i køkkenet er sat op af den tidligere lejer. i de
besigtigede lejemål … er man også gået grundigt til værks i forbindelse med moderniserin-
gen. man har blandt andet fjernet tilbyggede skabe, renset og bevaret stuk, ordnet gulve og
udført tidsvarende køkken og bad. sagsøgerne har i alt i løbet af de senere år gennemgribende
forbedret ca 20 lejemål til denne standard. det samme koncept er anvendt i de besigtigede
lejemål i …. hun er ret sikker på, at sagsøgerne rådførte sig med nogen og foretog sammen-
ligninger, før man fastsatte størrelsen af lejen for lejligheden i …. lejens størrelse afspejler, at
lejligheden er større end sammenligningslejemålene. de fleste lejemål i … er udlejet efter
boligreuleringslovens § 5, stk. 1, men nabolejligheden til sagsøgtes lejlighed er udlejet efter §
5, stk. 2.
l1 har forklaret blandt andet, at de sagsøgte fandt lejligheden gennem en annonce. ved be-
sigtigelsen fandt hun, at væggene var fine, mens vinduerne havde nogenlunde samme dårlige
stand som i dag. i den anledning sagde hun konstaterende til u1-, at de var enige om, at vin-
duerne ikke var nymalede. det er først i dag i forbindelse med besigtigelsen af lejligheden, at
hun blevet bekendt med, at der står 60.000 kr. på vedligeholdelseskontoen. hun har ikke hæ-
vet på vedligeholdelseskontoen. hun har løbende malet rum i lejligheden, og hun har lagt
tæppe på gulvet på steder, hvor der var splinter i træet. det er ikke rigtigt, som oplyst af u1
                                                 - 8 -
under besigtigelsen, at hun ikke har villet være med til en renovering af vinduerne i stuen. i
forbindelse med, at hun har åbnet vinduerne i stuen, har hun to gange oplevet, at rammerne
var ved at falde af. vinduerne i stuen er utætte, og på et tidspunkt blev de gennemgået. i 2012
var der et rend af mennesker i lejligheden, der skulle lave noget for udlejer. i november må-
ned kom der blandt andet en mand, der rensede rammerne på stuevinduerne. han oplyste der-
efter, at de skulle stå åbne i 3 uger og tørre. da hun har små børn, afslog hun det. der er ikke
sket noget siden. hun har flere gange konstateret, at hfi-relæet slår fra, og i perioder springer
lyspærerne let. fortiden er det kun hveranden måned. installationen er blevet gennemgået af
en elektrikker, der siger, at der ikke er noget galt. det er dog ikke alle kontakter, der virker.
der er rum i lejligheden, som det ikke er muligt at varme op. stuen kan med lidt held varmes
op, men hun har tilbragt en del tid i den del af lejligheden, der ligger væk fra stuen. den lange
gang, hvor ydervæggen er isoleret, er iskold. da hylderne i de moderniserede køkkenskabene
er for smalle, og da kølekabet stod for lavt, måtte hun ændre i køkkenet og herunder flytte
køleskabet. det var i den forbindelse nødvendigt at fjerne radiatoren i køkkenet, men da pige-
kammeret ved siden af har en god radiator, har der aldrig været koldt i køkkenet. hun har ikke
indbragt andre spørgsmål en lejens størrelse for huslejenævnet.
parternes synspunkter
sagsøgerne har i et påstandsdokument af 25. februar 2014 anført følgende:
som hovedanbringender overfor de nedlagte påstande gøres det gældende:
at             den indgåede lejefastsættelse er aftalt reguleret af boligreguleringslovens § 5 stk
               2 og at sagen skal bedømmes ud fra disse regler.
at             der ikke er indsigelser eller tvist omkring den beløbsmæssige ramme for at be-
               nytte boligreguleringslovens § 5 stk 2.
at             det omtvistede lejemål er gennemgribende moderniseret og forbedret herunder
               ved at:
               -    køkkenet er fuldstændig renoveret med opsætning af nye køkkenelementer
                    – dog med bibeholdelse af 4 låger – samt omdisponeret areal og inddragelse
                    af yderligere areal fra tidligere fadebur, etableret udvidet og nyt køkkenbord
                    med ny vask og afløb omplaceret i modsat ende af vinduesvæg, opsætning
                    og tilslutning af hårde nye hvidevarer bl.a. smeg stålkomfur,
                    opvaskemaskine etc, gulv m v og opsætning af fortsatsrammer
               -    det er et helt nyindrettet badeværelse med nye funktioner (toilet,
                    bruseniche, vaskemaskine, tørretumbler, kosteskab og forrådsskab) og
                    etableret nødvendige installationer hertil og opsat hvide fliser. videre opsat
                    forsatsrammer. det eneste der ikke er opgraderet i rummet er en del af
                    gulvet der er bevaret med den oprindelige terrazzobelægning.
               -    der er foretaget isolering af den lange gang samt et værelse (pigeværelset)
                    herunder opsat forsatsrammer
               -    elinstallationen er delvis renoveret i lejligheden med ekstra eludtag.
               -    opsat forsatsrammer i flere øvrige rum – herunder sove-værelse
at             der med sagens bilag 5 er fremlagt og dokumenteret, at der er sket forbedring i h
               t det under forrige ”at” anførte.
                                                 - 9 -
at             lejlighedens brugsværdi herved er forøget, og at sagsøgerne har løftet bevisbyr-
               den for at lejeforholdet er omfattet af brl § 5 stk 2.
at             der for så vidt angår den aftalte leje er ført bevis i form af sammenligningsleje-
               mål, der med rette kan indgå i bevisbedømmelsen og som dels er besigtiget og
               påberåbt ved sagens bilag 7-13, og denne leje ikke overstiger det lejedes værdi.
at             sagsøgerne herefter skal have medhold i den principale påstand.
følger boligretten imod forventning ikke dette synspunkt gøres det gældende at lejefastsæt-
telsen herefter er omfattet af boligreguleringsloven § 5 stk 1 – og
at             lejen skal fastsættes til et højere beløb end hvad ankenævnet fastsatte.
at             forbedringsforhøjelsen skal fastsættes med udgangspunkt i kr. 463.204,10, jfr.
               opgørelsen fremlagt som en del af bilag 5.
at             forbedringstillægget skal beregnes som 8,9% af kr. 463.204,10, eller i alt årligt
               kr. 41.200,00.
at             omk-delen incl hensættelser skønsmæssigt skal ansættes til et større beløb end
               hvad ankenævnet besluttede.
for så vidt angår evt tilbagebetaling bemærkes
at             evt tilbagebetalingskrav, der ligger 1 år forud for indbringelse for huslejenævn
               er forældet (jfr ll § 49 stk 4) ved lejens fastsættelse i h t brl § 5 stk 2
at             evt forrentning af efterbetalingskrav, der ligger 3 år forud for nedlæggelse at
               påstand i svarskrift er forældet.
de sagsøgte har i et påstandsdokument af 30. januar 2014 anført følgende:
"anbringender:
til støtte for de nedlagte påstande gøres det gældende
at             udlejer har bevisbyrden for at lejen kan fastsættes efter undtagelsesbestemmel-
               sen i boligreguleringslovens §5, stk. 2,
at             betingelsen for anvendelse af bestemmelsen er dels at lejemålet er gennemgri-
               bende forbedret, og at forbedringerne har medført en væsentlig forøgelse af det
               lejedes værdi,
at             denne bevisbyrde ikke er opfyldt med de fremlagte bilag, der som hovedregel er
               vedligeholdelsesarbejder, hvor tidligere eksisterende bygningsdele er blevet ud-
               skiftet med tilsvarende bygningsdele uden at der er sket en brugsværdiforøjelse,
at             der under alle omstændigheder skal ske et væsentligt vedligeholdelsesfradrag
               minimum svarende til det som ankenævnet har foretaget.
                                                - 10 -
såfremt retten skulle være af den opfattelse, at sagsøger skulle have løftet sin bevisbyrde for
anvendelse af reglen gøres det gældende,
at             sagsøger har bevisbyrden for at den aftalte leje svarer til det lejedes værdi,
at             denne bevisbyrde kun kan løftes ved fremlæggelse af relevante
               sammenligningslejemål,
at             de fremlagte sammenligningslejemål ikke dokumenterer, at den aftalte leje sva-
               rer til det lejedes værdi – i den forbindelse skal særligt anføres, at de fremlagte
               sammenligningslejemål ikke er fuldt sammenlignelige, når der henses til ikraft-
               trædelsestidspunkt, moderniseringernes omfang og kvalitet, og lejemålenes stør-
               relse,
at             bevisbyrden således ikke er løftet.
for så vidt angår den selvstændige påstand gøres det gældende
at             udlejer skal tilbagebetale for meget indbetalt leje fra lejeaftalens indgåelse, da
               sagen er opstartet i huslejenævnet d. 22. september 2011, og kravet dermed ikke
               er forældet,
at             der skal tillægges renter efter boligreguleringslovens §17, stk. 3."
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse hermed.
boligrettens begrundelse og afgørelse
ad sagsøgers påstand 1:
to voterende udtaler:
efter bevisførelsen finder vi ikke, at moderniseringen af lejligheden har medført en sådan for-
øgelse af brugsværdien, herunder af køkken og bad, at moderniseringen har medført en væ-
sentlig forøgelse af det lejedes værdi. vi lægger herved vægt på de samme forhold, som hus-
lejenævnet og ankenævnet har lagt vægt på. lejen for lejemålet skal som følge heraf fastsæt-
tes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 1, og vi stemmer derfor for at tage sagsøgtes frifin-
delsespåstand til følge.
en voterende udtaler:
brl § 5 stk. 2 indebærer, at såfremt et lejemål er gennemgribende forbedret, således at forbed-
ringerne væsentligt har forøget det lejedes værdi, jf. principperne i lejelovens § 58, kan lejen
på udlejningstidspunktet fastsættes til det lejedes værdi i stedet for efter reglerne om omkost-
ningsbestemt husleje. henvisningen til lejelovens § 58 blev først indført i 2000, men ifølge
forarbejderne til loven var henvisningen alene en præcisering af, hvorledes forbedringsudgif-
ten skulle beregnes. forbedringerne skal være gennemført over en periode på 2 år, og skal
have medført en udgift af en vis størrelse.
formålet med bestemmelsen var og er at tilskynde udlejere til at investere i forbedringer i den
private boligmasse.
                                                - 11 -
såfremt formålet med bestemmelsen skal give nogen mening, skal udlejer kunne regne med,
at såfremt de objektive betingelser i og omkring bestemmelsen, herunder især at der skal være
udført arbejder i lejemålet, der efter lejelovens § 58 kan beregnes som en forbedringsudgift,
der overstiger det i § 5 stk. 2 anførte minimumskrav, kan § 5 stk. 2 finde anvendelse.
en fravigelse fra dette hovedprincip, herunder især ved en skønsmæssig vurdering af, hvor-
vidt i øvrigt godkendte forbedringsudgifter er væsentlige, bør kun kunne ske i helt særlige
tilfælde, eksempelvis såfremt de udførte arbejder ikke medfører en generel forbedring af le-
jemålet, og der dermed ikke er tale om en gennemgribende forbedring.
i nærværende sag blev der i perioden 1998-1999, hvor beløbsgrænsen var kr. 170.000 anvendt
i alt kr. 463.204,10 på forbedringsarbejder, jf. bilag 5. opgørelsen er anerkendt af både hus-
lejenævn, ankenævn og sagsøger, og både ankenævn og sagsøger har anerkendt, at der ved
anvendelse af principperne i lejelovens § 58 kan beregnes en forbedringsværdi kr. 338.545,
hvilket svarer til det dobbelte af det i § 5 stk. 2 anførte minimumsbeløb. ankenævnet fandt til
trods herfor, at der ikke er tale om en gennemgribende forbedring. ankenævnets begrundelse
for at finde at lejemålet ikke er gennemgribende forbedret er, at der ”indgår en stor del vedli-
geholdelse i projektet”. det anføres herefter særligt, at køkkenet er udført efter oprindeligt
design (det oprindelige køkken var mindst 30 år gammelt, og sandsynligvis ældre) samt at
badeværelset er indrettet med det oprindelige terrazzogulv.
såfremt det udførte arbejde ikke er en forbedring, burde dette fremgå af beregningen efter
lejelovens § 58, og således have ført til et lavere beløb. dette er imidlertid ikke sket, og anke-
nævnets præmis må derfor afvises som selvmodsigende. omfanget af de godkendte arbejder
er fordelt på køkken (herunder med ændret rumdisponering), badeværelse (herunder med ny-
etablering af toilet), isolering, opsætning af enkelte forsatsruder i køkken, bad og lille værelse,
samt fornyelse af el-installationer og udgør efter denne dommers opfattelse en generel forbed-
ring af lejemålet som helhed.
det bemærkes endelig, jf. sagens bilag 5 med underbilag på samtlige godkendte udgifter, at
såfremt arbejdet med det omtalte rammekøkken anses for 100 % vedligeholdelse, vil den be-
regnede forbedringsudgift efter fradrag af 1/3 for sparet vedligeholdelse udgøre ca. kr.
216.000, og derfor under alle omstændigheder overstige det i § 5 stk. 2 anførte minimumsbe-
løb.
denne dommer stemmer derfor for at godkende, at lejemålet kan genudlejes efter brl § 5 stk.
2.
efter de fremlagte og besigtigede sammenligningslejemål finder denne dommer desuden, at
den aftalte leje ved genudlejningen ikke væsentligt overstiger det lejedes værdi.
                                              …0…
efter stemmeflertallet tages de sagsøgtes frifindelsespåstand til følge.
ad sagsøgers påstand 2:
alle voterende udtaler:
                                              - 12 -
således som sagen er forelagt boligretten, findes den omkostningsbestemte leje skønsmæssigt
at kunne fastsættes til 400 kr. pr. m2 inklusive hensættelser til indvendig vedligeholdelse eller
76.000 kr. pr. 1 maj 2006. forbedringsdelen findes skønsmæssigt at kunne fastsættes til 2/3 af
af de dokumenterede udgifter beregnet som 8,9 % af 338.545 eller 30.130,50 kr.
de sagsøgtes frifindelsespåstand tages herefter til følge.
ad de sagsøgtes selvstændige påstand:
alle voterende udtaler:
idet der for så vidt angår rentepåstanden henvises til vestre landsrets dom af 2. juni 2009
(tbb 2009.538) tages sagsøgtes påstand om tilbagebetaling af for meget indbetalt leje til
følge som nedenfor bestemt.
sagsomkostninger:
som følge af sagens udfald skal de sagsøgte tilkendes sagsomkostninger, der fastsættes til
38.500 kr. til dækning af udgiften til advokat. ved fastsættelsen af sagsomkostningerne er der
taget udgangspunkt i sagens værdi, idet der tillige er lagt vægt på sagens forløb og omfang.
thi kendes for ret:
de sagsøgte, l1 og l2, frifindes for de af sagsøgerne, u1 og u2 nedlagte påstande.
inden 14 dage skal sagsøgerne til de sagsøgte tilbagebetale den for meget indbetalte leje fra
den 1. oktober 2008 med tillæg af renter fra de enkelte lejebeløbs betaling til tilbagebetaling
sker.
inden samme frist skal sagsøgerne til de sagsøgte betale sagens omkostninger med
38.500,00 kr.
de idømte sagsomkostninger forrentes efter rentelovens § 8a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             d o m
afsagt den 5. februar 2016 af østre landsrets 14. afdeling
(landsdommerne henrik gam, jeanett bukhave (kst.) og jakob
bjerre (kst.)).
14. afd. nr. s-2317-15:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …)
(advokat anders skaaning mathiesen, besk.)
næstved rets dom af 3. juli 2015 (1573/2015) er anket af
domfældte med påstand om frifindelse, subsidiært hjemvisning
og mere subsidiært om formildelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
forklaring
tiltalte har supplerende forklaret blandt andet, at han var
indkaldt til og deltog i retsmødet i polen forud for dommen i
2009. han repræsenterede sig selv. han er ikke advokat. han
var ikke indkaldt til det retsmøde, der i 2010 førte til, at
den betingede dom blev ændret til en ubetinget fængselsstraf.
han boede i poznan på det tidspunkt. han vidste ikke, at der
udestod et erstatningskrav. han troede, det hele var
fratrukket den kaution på 10.000 zloty, som hans mor havde
stillet for hans løsladelse. hans mor fik ca. 2.000 zloty
tilbage. han gav sit samtykke til afsoning i danmark, fordi
                              - 2 -
dommeren forklarede ham, at alternativet var udlevering til
afsoning i polen. foreholdt, at det af retsbogen fra retten i
næstved den 3. juli 2015 fremgår, at rettens mulighed for
efterprøvelse af den polske afgørelse om ubetinget
fængselsstraf og straffuldbyrdelseslovens § 10 blev drøftet,
forklarede tiltalte, at dommeren da forklarede, at han
risikerede at blive udleveret. tiltaltes forsvarer rådede ham
også til at acceptere den polske afgørelse og tiltræde
fuldbyrdelse i danmark.
personlige forhold
tiltalte har i landsretten om sine personlige forhold blandt
andet forklaret, at han lider af rygsøjlegigt og modtager
kontanthjælp. kommunen tror på, at han kan gennemføre en re-
validering med henblik på at få arbejde. bortset fra
universitetskurser i polen har han ingen uddannelse. han har
erhvervserfaring med grafiske opgaver og konsulentopgaver.
hvis han skal afsone den polske dom, kommer han bagest i køen
i kommunen, og han vil meget gerne i gang med revalidering.
procedure
forsvareren har til støtte for de nedlagte påstande om
frifindelse, subsidiært hjemvisning og formildelse blandt
andet anført, at tiltaltes samtykke over for byretten til
fuldbyrdelse i danmark er givet under den forudsætning, at
alternativet var udlevering til polen. der er imidlertid ikke
hjemmel i udleveringsloven til at udlevere tiltalte, idet han
hverken var indkaldt til eller mødte i det retsmøde, hvor
retten i poznan den 9. juli 2010 afsagde kendelse om at udløse
den betingede fængselsstraf, som tiltalte blev idømt ved samme
rets dom af 19. august 2009. tiltalte er derfor berettiget til
at tilbagekalde sit samtykke. endvidere finder lov om
fuldbyrdelse af visse strafferetlige afgørelser i den
europæiske union (eu-fuldbyrdelsesloven, lbkg. nr. 213 af 22.
                              - 3 -
februar 2013) ikke anvendelse på de foreliggende polske
afgørelser, der er truffet før den 5. december 2011, jf.
overgangsbestemmelsen i rådets rammeafgørelse 2008/909/ria,
art. 28. endelig gælder det, at straffuldbyrdelsen i danmark
skal ske efter lov om international fuldbyrdelse af straf m.v.
(lbkg. nr. 740 af 18. juli 2005), jf. konvention om
overførelse af domfældte, art. 11, hvorefter den polske straf
skal omsættes til en straf, der er i overensstemmelse med
dansk udmålingspraksis.
anklagemyndigheden har heroverfor anført, at tiltalte var
repræsenteret af forsvarer, da han i byretten gav samtykke til
afsoning i danmark, samt at han i sin ankemeddelelse af 26.
august 2015 udtrykkeligt angav, at han alene ankede til
formildelse af straffens længde. endvidere følger det af eu-
fuldbyrdelsesloven § 29 d, stk. 1, at tiltaltes samtykke er
ufornødent, idet han er dansk statsborger. endelig er det
anført, at fuldbyrdelse kan ske i danmark, selvom de polske
myndigheder har afslået at udfærdige en attest i medfør af eu-
fuldbyrdelsesloven § 48, da de af bestemmelsen omfattede
oplysninger de facto fremgår af sagens øvrige oplysninger.
landsrettens begrundelse og resultat
justitsministeriet traf den 24. marts 2014 afgørelse om, at de
almindelige betingelser for udlevering af tiltalte til
straffuldbyrdelse i henhold til den europæiske arrestordre af
7. januar 2013 var opfyldt. ministeriet traf samtidig
afgørelse om, at tiltalte skulle udleveres til de polske
myndigheder til strafforfølgning for helt andre forhold.
justitsministeriet fandt ikke, at der var forhold, som kunne
begrunde afslag på anmodningen om udlevering i medfør af
udleveringslovens § 10 c-i.
                              - 4 -
i medfør af udleveringslovens § 10 b, stk. 2 bestemte
justitsministeriet imidlertid, at der ikke skulle ske
udlevering af tiltalte til straffuldbyrdelse i polen, idet
danmark i stedet overtog fuldbyrdelsen. samtidigt bestemte
ministeriet, at overtagelsen af fuldbyrdelsen i medfør af
udleveringslovens § 10 b, stk. 3, skulle ske i henhold til eu-
fuldbyrdelsesloven.
tiltalte, der indbragte den del af justitsministeriets
afgørelse, der vedrørte udlevering til de polske myndigheder
til strafforfølgning, har ikke begæret ministeriets afgørelse
om udlevering til straffuldbyrdelsen i nærværende sag indbragt
for retten, jf. udleveringslovens § 18 b, stk. 5, 2. pkt., jf.
§ 16.
under disse omstændigheder, og da det af forsvareren nu
anførte ikke kan føre til et andet resultat, tiltræder
landsretten, at fuldbyrdelsen af dommen af 19. august 2009 og
kendelsen af 9. juli 2010 fra retten i poznan i polen afgøres
efter eu-fuldbyrdelseslovens kap. 6 a. landsretten tiltræder
endvidere, at tiltalte straffes med fængsel i 1 år.
landsretten stadfæster derfor dommen.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten, jf.
retsplejelovens § 1008, stk. 3, 1. pkt.
              t h i  k e n d e s   f o r r e t :
byrettens dom stadfæstes, således at t straffes med fængsel i
1 år.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.