text:
                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 6. april 2011
sag 388/2008
(1. afdeling)
a
(advokat flemming s. hedegaard)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kristine schmidt usterud)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 5. afdeling den 22. september 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul søgaard, niels grubbe, poul
dahl jensen og hanne schmidt.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
til brug for højesteret har retslægerådet den 26. oktober 2009 besvaret følgende spørgsmål
således:
       ”spørgsmål 1.
       retslægerådet bedes oplyse om det er overvejende sandsynligt, (mere end 50 % sand-
       synlighed), at appellantens rotator cuff syndrom og muskelsenelidelsen er forårsaget af
       arbejdets særlige karakter.
       appellanten har haft ca. fire års kraftfuldt, repetitivt skulderbelastende arbejde på fjer-
       kræslagteri samt syerskearbejde, som jævnfør atp udgør ca. samlet 4 års fuldtids.
                                              - 2 -
     begge arbejdsfunktioner disponerer til de hos appellanten konstaterede bevægeapparats-
     lidelser. det skøn baseres på undersøgelser af grupper, mens årsagen hos den enkelte
     ikke sikkert kan fastslås. hver for sig vurderes de ikke at bidrage med mere end 50 % af
     årsagen til lidelserne svarende til en relativ risiko på mere end to for de udsatte er-
     hvervsgrupper.
     samlet må arbejdet som beskrevet imidlertid forventes at bidrage med mere end 50 % af
     årsagssammenhængen. en skulderlidelse som beskrevet er en langsomt fremadskri-
     dende proces, hvorfor arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsentligt, selv om ar-
     bejdet lå væsentligt før debut af symptomer.”
retslægerådet har endvidere den 21. april 2010 besvaret følgende spørgsmål således:
     ”spørgsmål b.
     retslægerådet har i besvarelsen af spørgsmål 1 i erklæring af 26. oktober 2009 anført
     følgende i 2. afsnit.
     ”… hver for sig vurderes de ikke at bidrage med mere end 50 % af årsagen til lidel-
     serne svarende til en relativ risiko på mere end to for de udsatte erhvervsgrupper”
     retslægerådet anmodes om at uddybe, hvad der menes med denne del af besvarelsen.
     sagsøger beskriver to forskellige arbejdsforhold, arbejde på fjerkræslagteri og syerske
     arbejde.
     for begge de to arbejdsfunktioner har mangeårigt (8-10 års) arbejde i epidemiologiske
     undersøgelser af grupper været dokumenterede risikofaktorer for den skulderlidelse,
     som er diagnosticeret hos sagsøger. risikoen anses som stigende med længden og styr-
     ken af belastningen. risiko er et statistisk begreb, og for den enkelte vil der altid være
     mulighed for, at lidelsen ville være kommet uden udsættelse for risikofaktoren og en
     grænse kan sættes, hvor risikoen er fordoblet (relativ risiko = 2), og det for den enkelte
     er mere end 50 % sandsynlighed for, at lidelsen er kommet på grund af arbejdet.
     sagsøger har arbejdet henholdsvis 4 år fuldtids på fjerkræslagteri og samlet 4 år som
     syerske. hver for sig vil det give en mindre end 50 % sandsynlighed for, at lidelsen er
     forårsaget af arbejdet, men at de to arbejdsfunktioner har haft samme virkning og derfor
     tilsammen giver en risiko svarende til en af funktionerne i 8 år, og derved giver de
     samlet risikobidrag på 50 % eller mere.
     spørgsmål c.
     giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
     nej.”
på baggrund af retslægerådets svar hjemviste ankestyrelsen sagen til arbejdsskadestyrelsen
med henblik på forelæggelse for erhvervssygdomsudvalget, således at arbejdsskadestyrelsen
                                              - 3 -
herefter skulle træffe afgørelse om, hvorvidt lidelserne kunne anerkendes efter den nyeste
medicinske viden eller på grund af arbejdets særlige art.
ved skrivelse af 8. oktober 2010 meddelte arbejdsskadestyrelsen, at man efter en fornyet un-
dersøgelse af sagen og med henvisning til indstilling fra erhvervssygdomsudvalget ikke
kunne anerkende den anmeldte sygdom som en arbejdsskade.
a indbragte afgørelsen for ankestyrelsen, der den 10. marts 2011 traf afgørelse om, at as
skulder-nakkelidelse i form af et højresidigt rotator cuff syndrom og nakkemyoser fortsat ikke
kunne anerkendes som erhvervssygdom. styrelsen anførte bl.a.:
      ”begrundelsen for afgørelsen:
      symptomdebut
      på baggrund af de lægelige akter i sagen lægger ankestyrelsen fortsat til grund, at du
      fra ca. 1984 fik tiltagende helbredsmæssige gener og at du i 1987 fik behandlingskræ-
      vende gener i skulder-nakke.
      du har til overlæge ole porsman i december 1999 oplyst, at du fik gradvise gener fra
      skulder og nakke for 15 år siden. du har til arbejdsmedicinsk klinik i herning i marts
      2000 oplyst, at du fik gener i slutningen af 1980’erne og at du omkring 1987 gik til læge
      og fik blokader. du oplevede en forværring i 1997/1998. af din egen læges journaler
      fra 1988 fremgår, at du i september 1988 fik konstateret en højresidig skulderlidelse og
      at du havde haft gradvist indsættende smerter i skulderregionen gennem 2-4 år.
      du har under hovedforhandlingen for vestre landsret afgivet vidneforklaring, hvor du
      har oplyst, at du havde smerter inden du sluttede på slagteriet (1981). smerterne gik
      over i ferier og weekend. først omkring 1986/1987 begyndte det at gøre ondt hele tiden.
      du har oplyst at du skiftede læge i 1986 og at dine journaler er bortkommet. du har ind-
      sendt hospitalsjournal fra april 1982 med henblik på at dokumentere, at dine gener fra
      skulder/nakke opstod tidligere end 1987. af journalen fra april 1982 fremgår, at du blev
      indlagt på grund af mistanke om blindtarmsbetændelse. du oplyste, at du gennem flere
      år havde hyppige hovedpineanfald lokaliseret til nakke, som tolkes som forårsaget af
      ryggener. der foreligger ikke lægejournaler forud for 1988, som omhandler skulderge-
      ner.
      vi finder ikke, at journalen fra 1982 dokumenterer, at du allerede på dette tidspunkt
      havde en skulderlidelse. symptomerne er upræcist beskrevet og er ikke relevante for
      skulderen. skulderlidelsen er således først dokumenteret i 1987/1988.
      retslægerådet har i august 2007 udtalt, at de første oplysninger om skulderproblemet er
      nævnt i egen læges journal fra september 1988. de finder det overvejende sandsynligt at
      der primært er indtrådt en overbelastning i højre skulderloft og at der sekundært har ud-
                                          - 4 -
viklet sig et kronisk problem i skulderloftet og et sekundært problem i de skulderblads-
stabiliserende muskler i højresidig nakke, øvre ryg og skulderåg.
den arbejdsmæssige udsættelse på slagteri fra 1972-1974 og 1977-1981
du har under vidneafhøringen for landsretten oplyst, at du altid har arbejdet fuld tid og
at du ikke kan forklare de manglende atp indbetalinger. dine samlede atp indbetalinger
svarer til en indbetaling på ca. 7 år i perioden fra 1974-1998.
du har under vidneafhøring for landsretten forklaret, at du gik ud af 2. real da du var
16 år og herefter begyndte at arbejde på fjerkræsslagteri. du har i forbindelse med afhø-
ringen ved retten i holstebro den 24. januar 2011 oplyst, at du begyndte at arbejde på
fjerkræsslagteriet den 2. februar 1972. på dette tidspunkt var du dog kun 15 år. du har
dog under samme afhøring også oplyst, at du kun var 16 år da du begyndte på arbejds-
markedet. du arbejdede på slagteri indtil juni 1974 og igen fra 1977-1981.
af det indsendte cv (…) fremgår det, at du gik ud af 2. real i november 1971 og at du
påbegyndte arbejdet på slagteriet i februar 1972. da du under begge vidneafhøringer har
oplyst, at du begyndte på arbejdsmarkedet da du var 16 år har vi lagt til grund, at du
først påbegyndte arbejdet på slagteriet i efteråret 1972. et vidne bekræfter, at du var an-
sat som ungarbejder på slagteriet fra 1972-1974.
af oplysningerne fra atp fremgår, at der fra 1977-1981 er indbetalt svarende til ca. i alt
22,25 måneder. du har tillige oplyst, at du i denne periode fødte 3 af dine 5 børn. du
var på 3 måneders barsel i henholdsvis 1974, 1977 og 1979. du er ikke kommet med
bemærkninger i forhold til indbetalinger af atp i forbindelse med din ansættelse på
slagteriet.
til atp oplysningerne, som først registreres fra det 18. år (20. august 1974) skal således
lægges ca. 22 måneder (september 1972 til juni 1974).
ankestyrelsen lægger til grund, at du i perioderne fra 1972-1974 og 1977-1981 i alt har
arbejdet på fjerkræsslagteri svarende til ca. 44 måneder (ca. 22 måneder i hver periode).
dette svarer til ca. 3,6 år.
ankestyrelsen bemærker, at det ud fra en lægelig vurdering ikke er af en udslagsgi-
vende betydning om den arbejdsmæssige udsættelse på slagteriet påbegyndtes i foråret
eller efteråret 1972.
ankestyrelsen bemærker, at opgørelsen i afgørelsen af 30. juni 2010 ikke tog højde for
årene fra 1972-1974, hvor du arbejdede men hvor der, på grund af din alder, ikke blev
foretaget indbetalinger til atp.
arbejdet på vinderup fjerkræsslagteri er beskrevet som værende kraftbetonet og skul-
derbelastende. du udbenede kyllingebryster. kyllingerne kom forbi på et bånd og du
holdt kyllingerne med højre hånd løftet over skulderhøjde og skar/udbenede med din
dominante venstre hånd. de unge havde samme funktioner, som de andre ansatte. der
var tale om gentaget arbejde.
den arbejdsmæssige udsættelse som syerske fra 1974-1977, 1982-1988 og 1990-1994.
                                          - 5 -
af atp oplysningerne fremgår, at der fra 1974-1977 (9,75 mdr), 1982-1988 (23,18 mdr)
og fra 1990-1994(13,98 mdr) er indbetalt svarende til 46,91 måneder eller ca. 3,9 år.
du har for retten i holstebro i januar 2011 forklaret, at du har født 5 børn og at du i for-
bindelse med de første tre holdt tre måneders barselsorlov. du oplyser også at have haft
kendskab til, at der i flere af ansættelserne ikke blev indbetalt skat eller atp (bittens sy-
stue og nilka konfektion) og at flere af systuerne gik konkurs.
af atp oplysningerne fra 1983 til 1992 fremgår, at der er indbetalt atp bidrag fra bjert
systue, vindkon, carta, nilka konfektion, lykke refsgaard, quiembo, gito og sker-
ning konfektion.
på denne baggrund lægger ankestyrelsen afgørende vægt på oplysningerne om de fak-
tisk indbetalte atp bidrag og finder fortsat ikke, at det er tilstrækkeligt dokumenteret, at
der er fejl i næsten samtlige indbetalte atp bidrag i perioden fra 1983-1992 hos ca. 8 for-
skellige arbejdsgivere.
du har oplyst, at du som syerske har arbejdet med overlock syning på akkord. du løf-
tede især højre arm ved udtrækning af søm i lange tekstiler. fra 1986-1988 syede du
tunge striktrøjer (falci).
den arbejdsmæssige udsættelse med rengøring fra 1994-1995 og fra 1997-1998
du arbejdede i perioderne med blandet rengøring af badeværelser, gangarealer, møde-
lokaler mv, herunder vasket og moppet gulve.
fra 1995-1996 var du selvstændig og indbetalte ikke atp. du er i denne periode ikke
omfattet af loven.
fortegnelsen over erhvervssygdomme gruppe e punkt 6c - rotator cuff:
ankestyrelsen er opmærksom på, at retslægerådet i deres besvarelse af spørgsmål i
2009 og 2010 har udtalt, at en skulderlidelse er en langsomt fremadskridende proces,
hvorfor arbejdet på slagteri har bidraget væsentligt, selvom om arbejdet lå væsentligt før
debut af symptomer. retslægerådet finder, at de to funktioner (på slagteri og som syer-
ske) har haft samme virkning og derfor tilsammen giver en risiko svarende til 8 år.
erhvervssygdomsudvalget er uenig med retslægerådet. de finder ikke, at der kan ske
en sammenlægning af dine sporadiske arbejdsperioder til en sammenhængende periode.
de udtaler, at din skulder ind i mellem har haft mulighed for at restituere. udvalget fin-
der ikke, at der er tidsmæssig sammenhæng mellem dit arbejde på slagteri frem til 1981
og din højresidige skulderlidelses opståen 6 år efter udsættelsens ophør. generne nævnt
i journaler fra 1982 har en anden anatomisk placering.
ankestyrelsen finder ikke at du opfylder kriterierne for anerkendelse af et højresidigt
rotator cuff syndrom efter erhvervssygdomsfortegnelsen.
vi har lagt vægt på, at du forud for sygdommens opståen arbejdede som syerske med
overlocksyning hos forskellige arbejdsgivere fra 1974. vi har jf ovenfor lagt til grund,
at du forud for skuldersygdommens debut arbejdede som syerske i alt ca. 3 år. i alt har
du syet i ca. 4 år frem til 1994.
                                         - 6 -
vi har lagt vægt på, at du ikke forud for skuldersygdommens opståen i 1987 har haft
længere tids statisk belastning med armene hævet over skulderhøjde. vi finder ikke at
arbejdet med syning af lange søm, som krævede løft af højre arm har været statisk, idet
der kun var tale om løft i kort tid ad gangen.
vi finder heller ikke, at du forud for skuldersygdommens opståen har haft 6-8 års kraft-
betonet og skulderbelastende arbejde. du opfylder således ikke kravet til den tidsmæs-
sige udstrækning af belastningen. arbejdet vurderes derudover ikke at have været til-
strækkeligt kraftbetonet og skulderbelastende.
vi er således uenige med retslægerådet i, at dit arbejde på slagteri fra 1972-1974 (ca.
1,8 år) og fra 1977-1981 (ca. 1,8 år), som var afsluttet ca. 6 år inden skulderlidelsens
opståen skal indgå i vurderingen. vi finder ikke at der er tidsmæssig sammenhæng
mellem skulderlidelsen og slagteriarbejdet og finder heller ikke, at de sporadiske ar-
bejdsperioder kan lægges sammen til en sammenhængende periode.
fortegnelsen over erhvervssygdomme gruppe e punkt 7 – kroniske nakke skuldersmer-
ter:
vi finder ikke, at du opfylder kriterierne for anerkendelse af kroniske nakkeskulder-
smerter efter erhvervssygdomsfortegnelsen.
vi har lagt vægt på, at du ikke har haft repetitivt, monotont, præcisionsarbejde med sta-
tisk belastning af nakken i en tilstrækkelig langvarig og sammenhængende periode til at
sygdommen kan anerkendes. jævnfør gennemgangen ovenfor har vi lagt til grund, at du
fra 1974-1994 har haft forskellige kortvarige ansættelser som syerske svarende til i alt
ca. 4 år.
du opfylder ikke betingelserne i fortegnelsen om, at sygdommen ikke må være forvær-
ret efter et eventuelt arbejdsophør eller kvalitativt jobskifte. der er således i de lægelige
akter beskrevet en forværring af tilstanden først i forbindelse med rengøringsarbejde i
1997/1998 og yderligere under den efterfølgende sygemelding. forværringen efter ar-
bejdsophøret taler imod en sammenhæng.
sygdomme, der ikke kan anerkendes efter fortegnelsen over erhvervssygdomme:
selvom en sygdom ikke er nævnt i fortegnelsen over erhvervssygdomme, eller selvom
fortegnelsens betingelser for anerkendelse af den pågældende sygdom ikke er opfyldt,
kan der være tale om erhvervssygdom. det kan være tilfældet, hvis der er oplysninger i
sagen, der dokumenterer, at sygdommen udelukkende eller i overvejende grad er forår-
saget af arbejdets særlige art.
før sygdommen kan anerkendes skal erhvervssygdomsudvalget vurdere sagen. det er
et udvalg, som rådgiver arbejdsskadestyrelsen om tilfælde, der ikke kan anerkendes
efter erhvervssygdomsfortegnelsen. vi beder ikke udvalget om at vurdere en sag, hvis
vi mener, at det er udsigtsløst.
din sag er senest blevet vurderet af erhvervssygdomsudvalget den 5. oktober 2010. er-
hvervssygdomsudvalget har indstillet, at sagen afvises.
                                         - 7 -
udvalget var enig med retslægerådet i, at der er tale om et højresidigt rotatorcuff syn-
drom, som sekundært har udviklet sig til højresidige nakke-skuldersmerter.
udvalget finder ikke at der er medicinsk og teknisk erfaring for, at dit højresidige rota-
tor cuff og nakkeskuldersmerter kan skyldes den arbejdsmæssige udsættelse fra 1972-
1998. i denne periode har du arbejdet på slagteri, som syerske og med rengøring i ialt 7
bidragsår.
udvalget finder heller ikke, at dit arbejde fra 1972-1998 som slagteriarbejder, syerske
og rengøringsassistent med overvejende sandsynlighed har forårsaget din skulder- og
nakkelidelse. udvalget har lagt vægt på, at du ikke har været udsat for skulderbela-
stende arbejde i tilstrækkeligt omfang og har inddraget at du er venstrehåndet mens dine
gener er højresidige.
udvalget finder, at der ikke er tidsmæssig sammenhæng mellem dit højresidige rotator
cuff syndrom og slagteriarbejdet. udvalget finder ikke at de indsendte journaler fra
1982 ændrer ved denne vurdering.
erhvervssygdomsudvalget er uenig i retslægerådets vurdering af årsagssammenhæn-
gen, idet de ikke finder, at der kan ske en sammenlægning af de to perioder som
slagteriarbejder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 til en sammenhængende periode
og at arbejdet som syerske og rengøringsassistent ikke har medført daglige skulderbe-
lastende bevægelser, der med overvejende sandsynlighed har medført din skulder og
nakkelidelse.
udvalget er således uenig med retslægerådet i, at den arbejdsmæssige udsættelse sam-
let set disponerer til skulder- nakkelidelsen og til at denne, med overvejende sandsyn-
lighed, er forårsaget af det beskrevne arbejde.
arbejdsskadestyrelsen har truffet afgørelse i overensstemmelse med udvalgets indstil-
ling.
ankestyrelsen bemærker jf. ovenfor (gennemgang af udsættelsen som slagteriarbejder),
at perioden fra 1972-1974 frem til det fyldte 18. år tillige skal medtages i vurderingen af
den arbejdsmæssige udsættelse. denne er fejlagtigt undtaget i ankestyrelsens afgørelse
fra 30. juni 2010 men arbejdsskadestyrelsen har rettelig i deres vurdering af årsags-
sammenhængen inddraget perioden.
der er ikke ifølge den nyeste medicinske erfaring godtgjort en sammenhæng mellem
din type arbejde som beskrevet ovenfor og udvikling af din skulder- og nakkesygdom.
ankestyrelsen finder heller ikke, at du har løftet bevisbyrden for, at din skuldernakkeli-
delse udelukkende eller i overvejende grad er forårsaget af dit arbejde fra 1972-1998.
i denne vurdering er indgået, at det ikke er dokumenteret, at du har arbejdet mere end i
alt ca. 8,8 år i en periode på 26 år. herudover, er alene arbejdet på slagteri i to kortere
perioder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 præget af skulderbelastende og kraftbe-
tonet arbejde. din skulderlidelse er først opstået 6 år efter ophøret af denne relevante
udsættelse, hvorfor der ikke er tidsmæssig sammenhæng. arbejdet som syerske og med
rengøring har ikke været af en tilstrækkelig relevant udstrækning og belastning.
                                              - 8 -
     ankestyrelsen er enig i erhvervssygdomsudvalgets vurdering af årsagssammenhængen.
     ankestyrelsen er dermed også uenige i retslægerådets vurdering af, at arbejdsfunktio-
     nerne som slagteriarbejder og syerske skal vurderes samlet og at de med mere end 50
     procent har bidraget til skulder-nakkelidelsen opståen.
     ankestyrelsen finder ikke, at de to funktioner på slagteri og som syerske kan sammen-
     lignes og bemærker, at de to lidelser kan anerkendes efter erhvervssygdomsfortegnelsen
     på baggrund af meget forskellige udsættelser.
     af lovens forarbejder i forhold til anerkendelse efter arbejdets særlige art fremgår, at
     bestemmelsen ikke må praktiseres på en måde der indebærer en udhuling af erhvervs-
     sygdomsbegrebet.
     ankestyrelsen finder således, at der fortsat er kvalificeret lægelig tvivl om at skulder-
     og nakkelidelse er arbejdsbetinget.”
a har fremlagt et udateret cv, hvoraf fremgår følgende:
     ”cv. for a xxxxxx-xxxx
     gik ud af 2 real november 1971.
     2-2 1972 startede på vinderup fjerkræslagteri. stoppede juni 1974.
     juni, juli sykursus, herefter syerske i ulfborg til 1975. jeg husker ikke hvad systuen
     hedder, men det lå i et område som kaldtes baunbæk.
     1975-1977 syerske bjert systue.
     1977-1981 vinderup fjerkræslagteri.
     1981-1982 10 klasse på vuc.
     1982-1985 syerske bjert systue.
     1985-1986 syerske vindkon.
     1986-1988 syerske falci strik.
     1988-1988 syerske lykke refsgård … 6 mdr.
     februar-april 1989 nilka konfektion. firmaet gik konkurs og jeg fandt ud af i 1990 at
     alt min indtjente løn ikke var indberettet til skat, men kun en del var indberettet. derfor
     heller ikke atp indbetalinger.
     1989-1989 hjemmesyning 2 mdr og 3 mdr på systuen for bittens systue bremdal. jeg
     fandt efterfølgende ud af der aldrig er indbetalt til skat og feriepenge, skønt pengene var
     trukket af min løn. jeg var dog heller ikke den eneste som var udsat for dette. i 1990
     hvor jeg skulle gøre selvangivelse op så jeg der ikke var noget indberettet overhovedet
     fra systuen, som i øvrigt var konkurs.
     1990-1991 syerske gito.
     1991-1992 syerske skerning konfektion.
     1993-1994 syerske på beskæftigelsesprojekt v. struer kommune.
     1994-1995 rengøring for oles rengøring.
     1995-1996 selvstændig hjemmeservicefirma.
     1997-1998 rengøring struer skolen.”
                                               - 9 -
forklaringer
til brug for højesteret er der den 24. januar 2011 ved retten i holstebro afgivet supplerende
forklaring af a og forklaring af kirstine hellerup jensen.
a har forklaret, at hun nu har udarbejdet et korrigeret cv og kan vedstå de oplysninger, der er
indeholdt heri.
hun har i hele sit arbejdsliv haft fuldtidsarbejde, bortset fra rengøringsarbejde på en skole i
struer, hvor hun alene arbejdede 31 timer pr. uge. hun startede som slagteriarbejder pr. 2.
februar 1972 på vinderup fjerkræslagteri, hvor hun var indtil medio juni måned 1974 og igen
fra 1977 til 1981. hun har haft 6 års fuldtidsarbejde på fjerkræslagteriet, hvilket arbejde var
både kraftbetonet og skulderbelastende. hun foretog udbening af kyllinger, hvor hun med
højre hånd tog fat i de enkelte kyllinger på båndet, og løftede højre arm en ca. 20-30 cm over
skulderhøjde, samtidig med at hun brugte kniv med venstre hånd. hun er venstrehåndet. hun
arbejdede som overlock-syerske i perioder fra 1974-1977, 1982-1988 og 1990-1994. også
dette arbejde var kraftbetonet og skulderbelastende. under betjening af en over-lock syma-
skine er det nødvendigt at løfte højre arm over skulderhøjde, fordi der er tale om lange
sømme, og fordi stoffet skal køres igennem maskinen på én gang. da hun startede på ar-
bejdsmarkedet, var hun kun 16 år, og der skulle derfor ikke indbetales til atp. der var på
slagteriet ansat flere ungarbejdere, bl.a. fordi man fik en god løn. arbejdsvilkårene var de
samme for alle, uanset alder.
det er rigtigt, at den omstændighed, at der kun er indberettet atp-indbetalinger for ca. 7 år,
ikke hænger sammen med hendes korrigerede cv. hun har i perioden født 5 børn med de
første tre fødsler i 1974, 1977 og 1979. der var tre måneders barselsorlov for hvert barns ved-
kommende. i forbindelse med hendes ansættelse på bitten’s systue, bremdal, skete ikke ind-
betaling af skat eller atp. på hendes lønsedler var der trukket skat mv., men ingen indbeta-
linger til skattevæsenet mv. bitten’s systue gik på et tidspunkt konkurs. det samme skete for
systuen ved navn nilka konfektion, hvor der heller ikke blev indberettet atp, og a-skat blev
kun i begrænset omfang indbetalt. hun havde i forbindelse med sin ansættelse på nilka kon-
fektion kontakt til skattevæsenet. hun var ansat i to perioder på bjert systue, dog med to for-
skellige ejere. den første ansættelse fra 1975 til 1977 endte med en konkurs. hun ved ikke,
om der i denne periode skete indberetning af atp, men det kan nemt være tilfældet, at ar-
bejdsgiveren havde glemt dette. det samme gør sig også gældende for ansættelsen på systuen
                                               - 10 -
vindkon konfektion. hun er dog bekendt med, at der i forbindelse med denne ansættelse
skete indbetaling af skat. falki strik gik også konkurs. for så vidt angår ansættelsen hos
lykke refsgaard var der tale om sæsonarbejde. i 1991 til 1992 var hun ansat på en systue
kaldet skerning konfektion, hvor det er muligt, at der ikke skete indbetaling af atp. dette
har hun en fornemmelse af, eftersom der ikke blev indbetalt feriepenge. da hun drev et
hjemmeservicefirma i 1995 til 1996, skete der ingen atp indbetalinger.
den fremlagte sygehusjournal vedrører indlæggelse den 3. april 1982 i forbindelse med ob-
servation for blindtarmsbetændelse. hun omtalte i forbindelse med indlæggelsen hovedpine-
anfald lokaliseret til nakken og tolket som forårsaget af ryggener. hun havde allerede i slut-
ningen af 1970’erne haft nakkeproblemer. hendes daværende læge henviste til fysioterapi,
ligesom hun også fik nogle blokader. selv om hun havde nakke- og skulderproblemer, blev
hun ved med at arbejde. da hun skiftede læge i 1986, blev hendes lægejournaler væk, og hun
kan derfor ikke dokumentere sine nakke- og skulderproblemer ud over det fremlagte bilag.
hendes problemer med skulder mv. startede allerede, da hun arbejdede på slagteriet, og
smerterne er blot blevet værre og værre.
kirstine hellerup jensen har forklaret, at hun er ansat på fjerkræslagteriet rose poultry (tidli-
gere vinderup fjerkræslagteri). hun blev i første omgang ansat i 1971-1984 og senere fra
1985 og til nu. hun har arbejdet sammen med a i årene 1972 til 1974. a skar brystkød på
kyllingerne i begge sider, da hun er venstrehåndet. hun kan bekræfte, at de ansatte under 18
år havde samme funktioner som de ansatte, der var fyldt 18 år. der var tale om mange genta-
gelser i arbejdet.
anbringender
a har yderligere anført, at retslægerådets nye udtalelser af 26. oktober 2009 og 21. april 2010
klart støtter, at hendes lidelser er forårsaget af hendes arbejde. det kan således ikke – som det
skete i ankestyrelsens afgørelse af 10. marts 2011 – lægges til grund, at den tidsmæssige
sammenhæng mellem slagteriarbejdet og lidelsen ikke er til stede. det kan heller ikke tillæg-
ges betydning, at der mellem hendes forskellige ansættelser har været mulighed for restitu-
tion. retslægerådet har således udtalt, at en skulderlidelse som beskrevet er en langsomt
fremadskridende proces, og at arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsentligt, selv om
arbejdet lå væsentligt før debut af symptomer. det er ved retslægerådets erklæringer sand-
synliggjort med mere end 50 %, at lidelserne er arbejdsbetingede. herefter må det påhvile
                                                - 11 -
ankestyrelsen at sandsynliggøre det modsatte, hvilket ikke er sket. der er i øvrigt også fuld-
stændigt fravær af andre forklaringer på årsagen til lidelserne.
erhvervssygdomsudvalgets indstilling til arbejdsskadestyrelsen har kun begrænset betydning
for bedømmelsen af spørgsmålet om årsagssammenhæng. der er tale om et politisk sammen-
sat udvalg, hvis indstillinger alene er vejledende, og herudover er indstillingen afgivet med
dissens.
der gælder ikke et særligt kvalificeret eller skærpet beviskrav med hensyn til årsagssammen-
hængen.
ankestyrelsen har supplerende anført, at der ved vurderingen i henhold til erhvervssygdoms-
fortegnelsen gruppe e, pkt. 6, litra c, ikke kan ske en sammenlægning af de sporadiske ar-
bejdsperioder som henholdsvis slagteriarbejder og syerske til en sammenhængende periode,
bl.a. fordi der i de mellemliggende perioder har været mulighed for restitution. der er heller
ikke den fornødne tidsmæssige sammenhæng mellem skulderlidelsen og arbejdet på slagte-
riet, der blev afsluttet i 1981, ca. 6 år før den første dokumentation for symptomer.
anerkendelse af en lidelse som en arbejdsskade efter § 10, stk. 1, nr. 2, 2. led, forudsætter, at
der er et positivt bevis i form af sikker dokumentation for årsagsforbindelse mellem lidelsen
og arbejdet, og at der ikke må foreligge kvalificeret lægelig tvivl. dette gælder så meget desto
mere, når en lidelse er optaget på erhvervssygdomsfortegnelsen og ikke kan anerkendes efter
denne, idet der ellers er risiko for udhuling af erhvervssygdomsbegrebet. ved bedømmelsen
skal der lægges særlig vægt på erhvervssygdomsudvalgets indstilling. udvalget har vurderet,
at der ikke er medicinsk og teknisk erfaring for, at lidelserne skyldes as arbejde, idet udvalget
har lagt vægt på, at hun ikke har været udsat for skulderbelastende arbejde i tilstrækkeligt om-
fang, samt at hun er venstrehåndet, mens generne er højresidige. endvidere er der ikke den
fornødne tidsmæssige sammenhæng mellem rotator cuff syndromet og slagteriarbejdet. ende-
lig er der kvalificeret lægefaglig tvivl i sagen jf. bl.a. udtalelserne fra speciallæge i ortopæd-
kirurgi, overlæge erik andersen, speciallæge i ortopædkirurgi kim sperling samt de øvrige
læger, der har deltaget i sagens behandling hos arbejdsskadestyrelsen og ankestyrelsen.
                                               - 12 -
højesterets begrundelse og resultat
a lider af en skulder-nakkelidelse i form af et højresidigt rotator cuff syndrom og nakkemyo-
ser, og sagen drejer sig om, hvorvidt disse lidelser skyldes hendes arbejde.
på baggrund af udskrifterne vedrørende atp-indbetalinger for a og bevisførelsen i øvrigt læg-
ger højesteret til grund, at a i årene fra 1972 til maj 1998 har arbejdet i ca. 4 år på et kyllin-
geslagteri, i ca. 4 år som syerske og i nogle år med rengøringsarbejde.
højesteret tiltræder efter de foreliggende oplysninger om arbejdets art og varighed, at as li-
delse ikke er omfattet af den dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, nr. 1, jf. be-
kendtgørelse nr. 491 af 29. maj 2007 om fortegnelse over erhvervssygdomme anmeldt før 1.
januar 2005, gruppe e, pkt. 6, litra c, og gruppe e, pkt. 7. højesteret tager derfor ikke as
principale påstand til følge.
spørgsmålet er herefter, om as lidelse er en sygdom, der udelukkende eller i overvejende
grad er forårsaget af arbejdets særlige art, jf. arbejdsskadesikringslovens § 10, stk. 1, nr. 2, 2.
led.
retslægerådet har i erklæringen af 26. oktober 2009 som svar på spørgsmålet om, hvorvidt
det er overvejende sandsynligt (mere end 50 % sandsynlighed), at as lidelse er forårsaget af
arbejdets særlige karakter, udtalt, at arbejdet samlet må forventes at bidrage med mere end 50
% af årsagssammenhængen. i den forbindelse har rådet bemærket, at en skulderlidelse er en
langsomt fremadskridende proces, hvorfor arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsent-
ligt, selv om arbejdet lå væsentligt før debut af symptomer. herudover har rådet i erklæringen
af 21. april 2010 udtalt, at as arbejde i de to arbejdsfunktioner på et fjerkræslagteri og som
syerske har haft samme virkning og derfor tilsammen giver en risiko svarende til en af funk-
tionerne i 8 år, hvorved de samlet giver et risikobidrag på 50 % eller mere.
ankestyrelsen har i sin afgørelse af 10. marts 2011 anført, at styrelsen er enig i erhvervssyg-
domsudvalgets indstilling til arbejdsskadestyrelsen om årsagssammenhængen. erhvervssyg-
domsudvalget har herom udtalt, at udvalget er uenig i retslægerådets vurdering af årsags-
sammenhængen, idet udvalget ikke finder, at der kan ske en sammenlægning af de to perioder
som slagteriarbejder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 til en sammenhængende periode,
                                               - 13 -
og at arbejdet som syerske og rengøringsassistent ikke har medført daglige skulderbelastende
bevægelser, der med overvejende sandsynlighed har medført skulder- og nakkelidelsen.
ankestyrelsen har endvidere anført, at styrelsen dermed også er uenig i retslægerådets vurde-
ring af, at arbejdsfunktionerne som slagteriarbejder og syerske skal vurderes samlet, og at de
med mere end 50 % har bidraget til skulder- nakkelidelsens opståen. herudover har styrelsen
anført, at styrelsen ikke finder, at de to funktioner på slagteri og som syerske kan sammenlig-
nes, og bemærket, at de to lidelser kan anerkendes efter erhvervssygdomsfortegnelsen på bag-
grund af meget forskellige udsættelser.
da den beskrevne forskel i retslægerådets og ankestyrelsens vurdering af årsagssammen-
hængen hovedsageligt angår spørgsmål af lægefaglig karakter, finder højesteret, at retslæge-
rådets vurdering må lægges til grund.
herefter finder højesteret, at det er tilstrækkelig sandsynliggjort, at as lidelse i overvejende
grad er forårsaget af arbejdets særlige art, jf. arbejdsskadesikringslovens § 10, stk. 1, nr. 2, 2.
led, og højesteret tager derfor as subsidiære påstand til følge.
sagsomkostningerne er for landsretten fastsat til 87.500 kr. til dækning af advokatudgift og
for højesteret til 100.000 kr. til dækning af advokatudgift og 6.000 kr. til dækning af retsaf-
gift.
                                      thi kendes for ret:
ankestyrelsen skal anerkende, at as rotator cuff syndrom samt muskelsenelidelse i nakken og
skulderregionen er en erhvervssygdom omfattet af dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10,
stk. 1, nr. 2, 2. led.
i sagsomkostninger for landsretten skal ankestyrelsen betale 87.500 kr. til statskassen. i sags-
omkostninger for højesteret skal ankestyrelsen betale 106.000 kr. til a.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                             dom
afsagt den 11. juli 2014 af vestre landsrets 7. afdeling (dommerne nikolaj aarø-hansen,
olav d. larsen og malene værum westmark (kst.))
i 1. instanssag
v.l. b–1499–13
a
(advokat lars vindfeldt skals, hinnerup)
mod
b
(advokat ole spiermann, københavn)
denne sag er anlagt den 13. februar 2013 ved retten i randers og er ved kendelse af 18. juni
2013 henvist til vestre landsret i medfør af retsplejelovens § 226.
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, b, har begået ansvarspådragende fejl i for-
bindelse med sin bistand til udarbejdelse af et testamente, hvori bl.a. sagsøgeren, a, var indsat
som legatar, idet testamentet ikke blev gyldigt oprettet, forinden testator, c1 (herefter c), af-
gik ved døden.
påstande
a har nedlagt påstand om, at b skal betale 286.362,33 kr. med procesrente af 250.000 kr. fra
den 22. oktober 2009, subsidiært et senere tidspunkt, dog ikke senere end den 2. februar 2012,
af 3.125 kr. fra den 2. februar 2012, af 16.984,44 kr. fra den 12. marts 2012, af 3.472,22 kr.
                                               - 2 -
fra den 10. december 2012, af 11.380,67 kr. fra den 20. januar 2012 og af 1.400 kr. fra sagens
anlæg.
b har nedlagt påstand om frifindelse.
påstanden er opgjort således:
legat:                                                                      250.000,00 kr.
samlede omkostninger vedr. byretssag:                                        20.809,44 kr.
samlede omkostninger vedr. landsretssag:                                     15.552,89 kr.
i alt:                                                                      286.362,33 kr.
de anførte omkostninger vedrørende byretssagen og landsretssagen angår en tidligere sag,
som sagsøgeren tabte, idet det ved retten i randers’ dom af 19. december 2011, der blev
stadfæstet af vestre landsrets dom af 26. november 2012, blev fastslået, at det omstridte te-
stamente ikke er gyldigt som nødtestamente. beløbene angår efter det oplyste sagsøgerens
andel af disse omkostninger i henhold til en aftale mellem legatarerne efter testamentet op-
gjort som 1/9 af udgiften til retsafgift, idømte omkostninger og egne advokatomkostninger.
sagsfremstilling
den 19. juli 2002 oprettede c med bistand fra b et notartestamente, hvori bl.a. blev bestemt,
at hans to brødre og århus kommunehospital, kræftafdelingen, hver skulle modtage et legat,
og at det resterende beløb skulle tilfalde hans brordatter d´s to børn, d1 og d2.
i 2009 ønskede c at oprette et nyt testamente, og den 7. oktober 2009 afholdt b og c et møde
på c´s bopæl, ……., hvor c´s testamentsønsker blev drøftet. den 9. oktober 2009 fremsendte
b et udkast til nyt testamente til c.
b blev den 20. oktober 2009 kontaktet af d, som var c´s ven og plejer, og der blev aftalt et
nyt møde på c´s bopæl den 22. oktober 2009 ved middagstid. på mødet godkendte og under-
skrev c, som da var svag og sengeliggende, udkastet til testamente, som b havde fremsendt
den 9. oktober 2009.
                                                - 3 -
i det nye testamente af 22. oktober 2009 blev notartestamentet fra 2002 tilbagekaldt. herud-
over indeholdt testamentet bl.a. følgende bestemmelse:
                                                       ” § 2.
               det er mit ønske, at der af midlerne i mit dødsbo forlods skal udredes følgende
               pengebeløb i den anførte rækkefølge:
                    1.  kr. 750.000,- skal tilfalde f …,
                    2.  kr. 750.000,- skal tilfalde e …,
                    3.  kr. 750.000,- skal tilfalde min brors datter d …,
                    4.  kr. 250.000,- skal tilfalde a …,
                    5.  kr. 250.000,- skal tilfalde g …,
                    6.  kr. 250.000,- skal tilfalde h …,
                    7.  kr. 400.000,- skal tilfalde kræftafdelingen på skejby sygehus.
               ovenstående legater er personlige og skal derfor ikke udredes, hvis legataren
               ikke overlever mig.
               ovenstående legater skal udredes fri for afgift.”
det fremgår herudover af testamentet af 22. oktober 2009, at det skulle oprettes som notarte-
stamente, og at alt, hvad c i øvrigt efterlod sig, skulle tilfalde kræftens bekæmpelse som ar-
ving, og at kræftens bekæmpelse skulle udrede samtlige bo- og tillægsboafgifter.
c afgik ved døden den 22. oktober 2009 om aftenen.
boet efter c blev udleveret som bobestyrerbo til b, som var indsat som bobestyrer i såvel no-
tartestamentet fra 2002 som i testamentet af 22. oktober 2009.
af et bomødereferat af 17. december 2009 fremgår bl.a. vedrørende testamentet af 22. oktober
2009:
               ”…
               bobestyrer oplyste de nærmere omstændigheder vedrørende testamentets op-
               rettelse. afdøde har tidligere nævnt, at han ønskede at ændre det oprettede no-
               tartestamente, idet forholdene var anderledes. i den anledning aflagde bobesty-
               rer efter aftale med c besøg på bopælen den 7.10.2009, hvor de nærmere øn-
               sker og bestemmelser til testamentet blev drøftet. herefter blev udkast til te-
               stamente fremsendt til c. den 22.10.2009 mødte b efter ønske på bopælen,
               hvor c gav udtryk for, at han ønskede testamentet underskrevet. b gav udtryk
               for, at han ville rekvirere notar med henblik på underskrift i hjemmet.
                                                 - 4 -
                 c fremstod som meget afkræftet, men klar i sin holdning til det skrevne. det
                 blev derfor besluttet, at lade c underskrive testamentet og senere bekræfte i
                 notarens nærvær.
                 det var ikke muligt at rekvirere notar samme dag. c døde samme dags aften.
                 bobestyrer orienterede d1 og d2 om sig opfattelse af testamentet og at det
                 sidst oprettede testamente ville blive lagt til grund som nødtestamente.
                 det blev samtidig oplyst, at bobestyrers opfattelse kunne anfægtes af de forbi-
                 gåede arvinger d1 og d2.
                 under disse omstændigheder er det bobestyrers opfattelse, at det oprettede te-
                 stamente har karakter af nødtestamente og skal lægges til grund ved den fort-
                 satte behandling af dødsboet.
                 …”.
behandlingen af boet overgik herefter til en ny bobestyrer, i. der kunne ikke opnås enighed
om, hvorvidt testamentet af 22. oktober 2009 skulle danne grundlag for arvefordelingen.
a anlagde herefter ved retten i randers sag mod arvingerne i henhold til notartestamentet fra
2002. a nedlagde under denne sag påstand om, at de sagsøgte skulle anerkende, at det af c´s
den 22. oktober 2009 underskrevne testamente var et gyldigt nødtestamente og skulle træde i
stedet for notartestamentet fra 2002.
til brug for sagens behandling ved retten i randers blev der indhentet lægejournalmateriale
vedrørende c, og dele af dette materiale er også fremlagt under nærværende sag. heraf frem-
går bl.a., at c den 9. oktober 2009 var faldet, og at han siden ikke kunne støtte på venstre ben.
i lægejournalen er under den 21. oktober 2009 bl.a. anført:
                 ”besøg, smerter, kvalme.
                 …
                 2) øger oxycontin fra 40 til 50 mg om morgnen og ketogan en ½ time før sy-
                 geplejerskens pleje. endv. sovemedicin til natten da han er begyndt at blive
                 urolig…”.
af dommen afsagt af retten i randers den 19. december 2011 vedrørende gyldigheden af
testamentet af 22. oktober 2009 fremgår bl.a.:
                                               - 5 -
                ”…
                oplysningerne i sagen
                …
                den 22. oktober 2009 var der møde mellem c og b på førstnævntes bopæl. ... i
                forbindelse med mødet kontaktede b retten i randers for at få en notar ud, så-
                ledes at testamentet kunne underskrives for notaren. notaren i randers havde
                ikke mulighed for at komme til c bopæl samme dag, men først den efterføl-
                gende dag.”
                …
                rettens begrundelse og afgørelse
                ….
                efter forklaringen fra b, findes det bevist, at c ikke den 22. oktober 2009
                kunne oprette et notartestamente, da notaren i randers ikke havde mulighed for
                at komme ud til c´s bopæl.
                derimod findes det ikke bevist, at c ikke ved mødet den 22. oktober 2009
                kunne havde oprettet et vidnetestamente. efter det oplyste, finder retten ikke, at
                det kan lægges til grund, at c befandt sig i et nødstilfælde, som kunne be-
                grunde oprettelsen af et nødtestamente. at c døde umiddelbart efter mødet,
                ændre ikke ved, at betingelserne for oprettelse af nødtestamente ikke var til
                stede på selve mødet.
                …
                på denne baggrund finder retten ikke, at c den 22. oktober 2009 var i en situa-
                tion, hvor han kunne oprette et nødtestamente, hvorfor c´s testamente af 19.
                juli 2002 skal lægges til grund ved arvefordelingen.
                …”.
den 2. januar 2012 skrev j på vegne af bl.a. a til b og rettede et erstatningskrav mod ham
som følge af det ugyldige nødtestamente. vedrørende erstatningskravets størrelse anførte j, at
hans klienter krævede sig stillet, som om de havde arvet som foreskrevet i testamentet med
tillæg af erstatning for sagsomkostninger i form af retsafgift samt egne og pålagte omkostnin-
ger for både byretten og landsretten, såfremt sagen også blev tabt for landsretten. der blev
endvidere afgivet rentepåkrav.
af vestre landsrets ankedom af 26. november 2012, der som nævnt stadfæstede retten i
randers’ dom vedrørende gyldigheden af testamentet af 22. oktober 2009, fremgår bl.a.:
                ”…
                                              - 6 -
             landsrettens begrundelse og resultat
             …
             da c den 22. oktober 2009 ved middagstid underskrev testamentet, havde han
             gennem en længere periode været alvorligt kræftsyg. på grundlag af de læge-
             lige oplysninger og de afgivne forklaringer, herunder navnlig b´s forklaring
             om sit indtryk af c´s tilstand og sin intention om at tilkalde notaren til senere
             samme dag, lægger landsretten til grund, at det på tidspunktet for underskrivel-
             sen af testamentet stod klart for alle, at c´s død var nært forestående.
             landsretten lægger efter b´s forklaring til grund, at han kom til stede på c bo-
             pæl i ………. den 22. oktober 2009 i henhold til den aftale, der var indgået
             herom to dage tidligere. c underskrev herefter testamentet, mens b var til
             stede.
             på denne baggrund tiltræder landsretten, at a ikke har bevist, at c var forhin-
             dret i at oprette et testamente, der opfyldte arvelovens formkrav.”
under nærværende sag har der været stillet spørgsmål til advokatsamfundets responsumud-
valg. spørgsmålene og svarene herpå af 25. februar 2014 lyder således:
             ”…
             hovedspørgsmål
             i en situation,
             hvor         en person, der er uhelbredeligt syg, ønsker at oprette nyt testa-
                          mente,
             hvor         en advokat har fået i opdrag at bistå testator hermed,
             hvor         advokaten midt på en dag er tilstede på testators bopæl,
             hvor         indholdet af det nye testamente under besøget bliver endeligt, hvil-
                          ket testator bekræfter med sin underskrift,
             hvor         advokaten personligt skønner, at testator er i stand til fornuftsmæs-
                          sigt at oprette testamente,
             hvor         testator grundet sin sygdom ikke kan bringes til notar,
             hvor         advokaten endnu ikke har været i kontakt med notar med henblik
                          på at aftale tid for oprettelse af notartestamente på testators bopæl,
                          og
             hvor         advokaten endnu ikke har kontaktet plejepersonale med henblik på
                          oprettelse af vidnetestamente med plejepersonale som vidner,
             er det da i strid med god advokatskik, såfremt
             1.1           advokaten straks forlader testators bopæl for at kontakte notar med
                           henblik på oprettelse af notartestamente på testators bopæl samme
                           dag uden forinden at have forsøgt oprettelse af vidnetestamente
                           med plejepersonale som vidner?”
                           svar: ”nej”.
                                - 7 -
”1.2       advokaten forbliver på testators bopæl og blandt plejepersonale sø-
           ger at indhente vidner med henblik på oprettelse af vidnetestamente
           i stedet for straks at forlade testators bopæl for at tage kontakt til
           notar med henblik på oprettelse af notartestamente på testators bo-
           pæl samme dag?”
            svar: ”nej”.
”har det nogen betydning for besvarelsen, såfremt
1.3        (a) advokaten selv skønner, at testators død er nært forestående, el-
           ler (b) advokaten er bekendt med en sundhedsfaglig vurdering,
           hvorefter testators død er nært forestående, eller (c) det stod klart
           for alle, at testators død var nært forestående? og/eller”
            svar: ”besvarelsen må afhænge af de helt konkrete omstændighe-
            der.”
”1.4       advokaten selv er i tvivl om, hvorvidt andre deler advokatens skøn
           om, at testator er i stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente?
           og/eller”
            svar: ”ja, i den situation bør advokaten straks søge kontakt til no-
            taren og i første omgang se bort fra vidnetestamentet.”
”1.5       det ved kontakt til notar viser sig, at oprettelse af notartestamente
           på testators bopæl ikke kan ske samme dag, men først om formid-
           dagen den efterfølgende dag, og advokaten derefter ikke vender til-
           bage til testators bopæl samme eftermiddag med henblik på opret-
           telse af vidnetestamente? og/eller”
           svar: ”besvarelsen må afhænge af de helt konkrete omstændighe-
           der.”
”1.6       der ikke blandt plejepersonalet kan forventes at være personer, der
           kan eller vil virke som vidner ved oprettelse af vidnetestamente?”
           svar: ”i den situation bør advokaten hurtigst muligt prøve at få op-
           rettet et notartestamente.”
”supplerende spørgsmål
2.1        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat ved kontakt
           til notar med henblik på oprettelse af notartestamente på testators
           bopæl ikke præsenterer sagen som hastende på grund af testators
           nært forestående død, og det er (a) advokaten selv, som skønner, at
                                                - 8 -
                           testators død er nært forestående, eller (b) advokaten er bekendt
                           med en sundhedsfaglig vurdering, hvorefter testators død er nært
                           forestående, eller (c) det stod klart for alle, at testators død var nært
                           forestående?”
                           svar: ”ja, i alle tre situationer (a-c) vil det være i strid med god ad-
                           vokatskik ikke at søge sagen fremmet mest muligt.”
               ”2.2        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat ikke forud
                           for oprettelse af et vidnetestamente oplyser vidnerne om, at advo-
                           katen selv er i tvivl om, hvorvidt andre deler advokatens skøn om,
                           at testator er i stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente?”
                           svar: ”nej”.
               ”2.3        hvilke oplysninger er det god advokatskik at give for en advokat,
                           der bistår med oprettelse af testamente, til personer, som kontaktes
                           med henblik på at virke som testamentsvidner?”
                           svar: ”advokaten bør orientere om de betingelser, der skal være
                           opfyldt efter arvelovens § 64. hvorvidt undladelse heraf vil være i
                           strid med god advokatkik, afhænger af de konkrete omstændighe-
                           der.”
               ”2.4        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat søger at
                           overtale personerne til at virke som testamentsvidner, såfremt de
                           pågældende personer er modvillige over for anmodningen?”
                           svar:”ja”.
               ”2.5        har det nogen betydning for besvarelsen af supplerende spørgsmål
                           2.1-2.4, såfremt det stod klart for alle, at testators død var nært fo-
                           restående?”
                           svar: ”nej”.
                           …”
visse omstændigheder vedrørende forløbet af sagen ved landsretten
under denne sag nedlagde a oprindeligt krav om betaling af et beløb på 225.508,80 kr. med
tillæg af procesrente. denne påstand blev blandt andet under henvisning til et bindende svar
fra skat om, at en eventuel erstatning ville være skattepligtig for a, forhøjet til 636.709,33
kr. med tillæg af procesrente.
                                                - 9 -
under sagen har landsskatteretten i anledning af en klage fra a truffet afgørelse om, at er-
statning for mistet legatbeløb ikke er skattepligtig. det er i den forbindelse oplyst, at a for
landsskatteretten fremlagde et brev fra b´advokat.
under henvisning til landsskatterettens kendelse nedsatte a sin påstand til 356.711,45 kr., og
denne påstand er senere yderligere nedsat til den ovenfor anførte endelige påstand.
det er endvidere oplyst, at parterne den 13. november 2013 har indgået en procesaftale, hvori
det blandt andet er fastsat, at parterne ”er enige om, at det resultat, som … måtte blive det
endelige udfald af den af a´s anlagte retssag efter behandling ved domstolene, skal være gæl-
dende tillige for de øvrige fire legatarer, uden at deres tilsvarende erstatningskrav indbringes
for domstolene…”
forklaringer
a, b, k og l har afgivet forklaring.
a har vedstået forklaringen for retten i randers, som den er gengivet i dommen af 19. de-
cember 2011:
                ”a har forklaret at c var en nær ven. de havde været venner siden 2005-2006,
                og de besøgte herefter dagligt hinanden frem til c´s død. hun havde ikke plejet
                eller passet c. hendes mand havde købt c´s gård.
                den 22. oktober 2009 besøgte hun c om aftenen. hun fik forinden en opring-
                ning fra e om, at c havde det dårligt og var blevet svagere. e var hos c, da hun
                ankom. hun og e snakkede om, at c havde kolde fingre, hvorfor de puttede
                hans hænder under dynen og de så herefter alle tre fjernsyn. c faldt herefter i
                søvn, og sov ind.”
                hun ved ikke, hvorfra c havde hendes cpr.-nr., men at han måske har fået det
                af hendes mand.”
hun har supplerende forklaret, at c´s pleje vist blev forestået af ….. og hjemmeplejen. hun
havde besøgt c nogle få dage før den 22. oktober 2009. telefonopringningen fra e den 22.
oktober 2009 fandt sted omkring kl. 18.30. de så animal planet i fjernsynet, og det var c´s
yndlingsprogram. c døde omkring kl. 21.30. hun var ikke den 22. oktober 2009 opmærksom
                                               - 10 -
på, at der havde været tale om oprettelse af et nyt testamente.
b har vedstået sin forklaring, som er gengivet således i dommen afsagt af retten i randers
den 19. december 2011:
               ”b har forklaret, at han har udfærdiget de af c to underskrevne testamenter. i
               forbindelse med at c solgte sin landejendom havde han været advokat for ham.
               c havde dengang nævnt, at han ville havde lavet ændringer i sit testamente.
               dette var i 2008 eller 2009.
               i oktober 2009 bad c b om, at komme til et møde med ham på sin bopæl. c
               havde til mødet skrevet ned, hvem der skulle have hvad. c forklarede, at han
               havde meget at gøre med de på listen opførte personer, og at der skulle fordeles
               til dem der var ”tæt på”.
               han kan ikke huske om der var noteret cpr-nr. på c´s udkast. c havde sagt, at
               familien ikke kom på besøg så meget mere, og at han ikke længere følte sig
               forpligtet over for dem. c havde givet udtryk for, at han havde problemer med
               helbredet.
               på et møde den 7. oktober 2009 hos c var han oppegående, men virkede dårlig
               og han havde fortalt, at han havde fået kræft. c talte generelt langsomt og ef-
               tertænksomt, men han ledte ikke efter ordene. c gav ikke indtryk af, ikke at
               kunne handle fornuftsmæssigt.
               efter mødet blev han kontaktet af e den 20. oktober, 2009, der forklarede, at c
               gerne ville have besøg angående testamentet. han drøftede ikke sagen med e,
               men de aftalte mødet til den 22. oktober 2009 ved middagstid.
               c var under dette møde meget dårligere og sengeliggende, men han var fornuf-
               tig og klar. e var til stede under mødet, men opholdte sig i køkkenet. han læste
               de ændrede dele af testamentet op for c. testamentet blev herefter godkendt af
               c, og der var alene en mindre rettelse angående indboet.
               det blev aftalt, han (b) skulle komme forbi senere på dagen med notaren. dette
               viste sig ikke at være muligt. inden han forlod c spurgte han, om c ønskede at
               skrive under med det samme, hvorefter der blev underskrevet. han overvejede
               ikke at tilkalde plejepersonalet for at oprette et vidnetestamente, da notaren jo
               skulle komme, og da c´s død ikke virkede så nærtstående.”
b har endvidere vedstået sin forklaring for vestre landsret gengivet således i vestre lands-
rets dom af 26. november 2012:
               ”b har supplerende forklaret, at han ikke havde været involveret i c´s salg af
               den fædrene gård eller køb af lejligheden på ….. og ejendommen i …... c ret-
               tede telefonisk henvendelse til ham den 28. maj 2009 med henblik på salg af
                                                - 11 -
                ejendommen i linde og nævnte i den forbindelse, at han nok skulle ændre te-
                stamente. vidnet tog notat af telefonsamtalen. den 24. juni 2009 var der møde
                på hans kontor om udkastet til skøde. c nævnte på vejen ud igen, at han skulle
                lave testamente. den 7. oktober 2009 mødtes han efter anmodning med c i
                dennes lejlighed. han fik forevist et stykke papir, hvor legatarernes navne og
                de beløb, de skulle have, stod opført. det fik han med tilbage til sit kontor, men
                det er ikke længere på sagen. han kan ikke huske, om kræftens bekæmpelse
                også stod på listen, men alle legatarerne stod der. derimod mener han ikke, det
                var anført, at legaterne skulle udredes fri for afgift. han kan ikke huske, om det
                gamle testamente var fremme. han kendte ikke meget til c´s økonomi, da han
                ikke havde været i kontakt med ham siden 2002. de talte ikke om, hvorvidt der
                var penge nok. c var slet ikke i tvivl om det. c nævnte, at g og h i deres op-
                vækst var kommet i hans hjem. han nævnte slet ikke d1 og d2. det blev ikke
                udtrykkeligt sagt, hvorfor testamentet fra 2002 skulle ændres, men han fik det
                indtryk, at c ikke havde så megen kontakt med familien. tilbage på kontoret
                udarbejdede han et udkast til testamente, som han den 9. oktober 2009 sendte
                til c. det var meningen, at c skulle læse det igennem og beslutte, om noget
                skulle ændres i det. den 20. oktober 2009 kontaktede er ham, antagelig telefo-
                nisk, og fortalte, at c ville have et hjemmebesøg, helst torsdag den 22. oktober
                ved middagstid. han tog derfor derud på det aftalte tidspunkt kl. 12. han tog
                ikke notaren med, fordi han ikke havde hørt fra c, så der var måske ændringer.
                men det var ikke tilfældet. under besøget den 7. oktober havde c været oppe-
                gående, men nu lå han i en hospitalsseng i stuen. situationen var markant for-
                værret, og han skønnede, at c ikke kunne transporteres til dommerkontoret.
                han er i byrettens dom citeret for at have forklaret, at han læste ”de ændrede
                dele” af testamentet op for c. i dag husker han det ikke præcist. han læste nok
                alle de punkter op, der havde stået på sedlen med udkastet. de ændrede dele er
                de bestemmelser, der ikke er fuldstændig identiske med bestemmelserne i te-
                stamentet fra 2002, og dem har han nok læst op. c fortalte ikke, at han allerede
                havde indbetalt et beløb til gravstedsvedligeholdelse. der var alene mindre
                rettelser angående indbo, men der kunne laves et formløst indbotestamente.
                der blev ikke lavet noget om i selve testamentet. c gav udtryk for, at han
                havde det bedst med at skrive under, inden notaren kom, men han havde be-
                svær med at skrive, fordi han lå ned. han mener ikke, at han har sagt til c, at
                nu kunne han godt slappe af. han tror, at der blev ringet efter notaren, da han
                var kommet tilbage til kontoret, og ikke fra c´s bopæl. det var hans hensigt, at
                notaren skulle komme samme dag, men det blev aftalt, at notaren ville komme
                kl. 10 næste dag. da besøget blev aflyst dagen efter, var dommerkontorets re-
                aktion, at han skulle have sagt, at det hastede. så ville det have kunnet lade sig
                gøre samme dag. han ved ikke, om c var klar over, at han ville komme med
                notaren næste dag, men der er sikkert blevet givet besked om, hvornår de kom.
                han overvejede ikke at lade c oprette vidnetestamente, for han regnede med, at
                de kunne få notaren ud samme dag. det ville også være besværligt at skulle
                sætte et vidne ind i situationen. det var hans indtryk, at c var klar. han svarede
                på forskellige spørgsmål, var orienteret i tid og sted og gav udtryk for indboets
                fordeling. ”
b har supplerende forklaret, at han siden 1979 har virket som advokat i randers. med hensyn
til testamenter har han næsten altid bistået med at oprette notartestamenter. han har kun ved
                                             - 12 -
en enkelt lejlighed eller måske to gange bistået med at oprette et vidnetestamente. han konci-
perer mange testamenter. salæret er normalt fra 3.000 kr. + moms og opefter. testamentet af
22. oktober 2009 fakturerede han med 5.700 kr. inkl. moms, fordi han holdt to møder og af-
lagde hjemmebesøg. da e ringede til ham den 20. oktober 2009, havde han ifølge kalenderen
mulighed for at besøge c samme dag eller den 21. oktober 2009. han havde også mulighed
for at komme tidligere på dagen den 22. oktober 2009. e sagde imidlertid, at det passede
bedst den 22. oktober 2009 midt på dagen. e kommenterede ikke udkastet til testamente under
telefonsamtalen. han var den 22. oktober 2009 ikke i stand til at vurdere, om c måske ville dø
i løbet af ca. en uge. han koncentrerede sig om at vurdere, om c var i stand til at oprette te-
stamente. han vurderede, at c var i stand til at oprette testamente, og han ønskede notarens
medvirken ved testamentets oprettelse, fordi han gerne ville have en anden, professionel vur-
dering af dette spørgsmål ved siden af sin egen vurdering. notartestamenter er generelt at fo-
retrække frem for vidnetestamenter, og det gælder i særlig grad i den foreliggende situation,
hvor testator er alvorligt syg og sengeliggende. det er hans erfaring, at plejepersonale normalt
er tilbageholdende med at bistå som testamentsvidner, fordi de har fokus på pleje og medici-
nering. han orienterede c om, at han ville komme igen med notaren senere. han var den 22.
oktober 2009 tilbage på sit kontor omkring kl. 13, og han bad sin sekretær, k, om at ringe til
dommerkontoret og træffe aftale om notarens medvirken samme dag på cl. k fik oplyst af
dommerkontoret, at det ikke var muligt at få en notar med ud samme dag. der blev truffet
aftale om notarens medvirken den 23. oktober 2009 kl. 10 på c´s bopæl. han anså det ikke for
en nærliggende risiko, at c ville dø den 22. oktober 2009. han overvejede ikke at tage tilbage
til c for at søge et vidnetestamente oprettet. han fik den 23. oktober 2009 om morgenen tele-
fonisk oplyst, at c var død den 22. oktober 2009 om aftenen. han opfatter det som uheldigt, at
retten i randers efter c´s død har givet udtryk for, at man kunne have fået notarens bistand
den 22. oktober 2009, hvis man havde sagt, at det hastede. det er for ham at se en selvfølge,
at det haster, når man beder om at få notarens medvirken samme dag på testators bopæl. han
kender ikke den påtegning, der på retssagens kopi af testamentet af 22. oktober 2009 er anført
på underskriftssiden mellem c´s underskrift og hans underskrift som identitetsvidne.
k har forklaret, at hun er ansat som advokatsekretær hos b. hun har været advokatsekretær i
ca. 30 år. hun hørte første gang om c´s nye testamente, da b fortalte, at han skulle holde et
møde med c den 7. oktober 2009. hun skrev udkastet til testamente efter b´s diktat. advokat
b traf den 20. oktober 2009 selv aftale om mødet den 22. oktober 2009 på c´s bopæl. hun har
                                               - 13 -
gennemgået kalenderen, og det var muligt for b at besøge c både den 20. og den 21. oktober
2009. det var også muligt for advokaten at besøge c tidligere end kl. 12 den 22. oktober
2009. da b kom tilbage til kontoret den 22. oktober 2009 omkring kl. 13, bad han hende om
at ringe til retten i randers og træffe aftale om, at en notar skulle tage med ud til c samme
dag, fordi c var blevet dårligere. hun ringede til dommerkontoret og talte med m. hun bad
om at få notaren med ud samme dag. hun orienterede om, at det hastede, fordi c var blevet
dårligere og var sengeliggende. normalt aftales en tid med notaren med et varsel på ca. en
uge. hun havde aldrig tidligere bedt om notarens medvirken samme dag. m, som generelt er
meget bestemt, sagde imidlertid, at det ikke kunne lade sig gøre at få en notar med ud samme
dag. dommerkontoret lukkede kl. 15. hun fandt det udsigtsløst at forsøge at insistere på nota-
rens medvirken samme dag. det blev herefter aftalt, at notaren skulle medvirke den 23. okto-
ber 2009 kl. 10 på c´s bopæl. det orienterede hun b om.
l har forklaret, at hun er ansat som mellemleder i ældreplejen i randers kommune. hun har
siden januar 2012 været tilknyttet …………. der er både ejerboliger og kommunale plejebo-
liger i forbindelse med dette ældrecenter. antallet af ejerboliger er ca. 80, og der er i alt ca.
170 boliger. c boede i en af ejerboligerne, og det kræver visitation at få installeret et kalde-
anlæg til plejepersonale i en af disse boliger. det vil under alle omstændigheder være muligt
at tilkalde personale med ca. 10 minutters varsel. det er procedure for personalet, at man
normalt afstår fra at involvere sig i beboernes økonomiske forhold. det sker, at personalet i
forskellige sammenhænge som vitterlighedsvidne bekræfter en beboers identitet. derimod
fungerer personalet ikke som egentlige testamentsvidner, der udtaler sig om en beboers evne
til fornuftsmæssigt at oprette testamente. hun kendte ikke c. hun har ved en forespørgsel fået
oplyst, at c klarede sig selv med hjælp fra en mand, som var en privat hjælper.
i dommen af 19. december 2011 fra retten i randers er endvidere refereret følgende forkla-
ring afgivet af e:
                 ”e har forklaret, at han arbejde for c tilbage omkring år 2000. i 2007 tog c
                 igen kontakt til ham. han flyttede ind hos c i 2008. han lavede mad og pas-
                 sede c.
                 a og f jævnligt kom og besøgte c. han havde ikke oplevet at c´s familie var
                 kommet på besøg.
                                              - 14 -
               c havde haft møder med b angående ændringen af testamentet, men han (e)
               havde ikke selv deltaget i disse.
               under mødet med advokaten den 7. oktober 2009 var han ikke tilstede. forin-
               den mødet havde han renskrevet nogle noter for c. der var tale om navne, her-
               under hans eget, og beløb de angivne personer skulle arve. der var noteret cpr-
               nummer ved nogen af navnene.
               til mødet den 22. oktober var han tilstede. b havde flere gange oplæst testa-
               mentet for c. herefter ville advokaten have c til at øve sig flere gange på sin
               underskrift, og efterfølgende fik c så lov til at skrive under på testamentet. ef-
               ter underskriften sagde b til c, at nu kunne han godt slappe af.
               c havde været fornuftmæssigt og ikke påvirket mentalt af medicin, og vidste
               hvad han skrev under på. c havde været skuffet over, at familien ikke længere
               besøgte ham. det havde været et klart ønske fra c at hans formue skulle deles
               som nævnt i testamentet af 22. oktober 2009. ”
e afgav endvidere følgende supplerende forklaring for landsretten under ankesagen vedrø-
rende testamentets gyldighed som nødtestamente:
               ”e har supplerende forklaret, at han boede på gården i …., men flyttede ind til
               c i 2008, et års tid før c døde, da det blev nødvendigt med hjælp hele tiden.
               det var ham, der ”fragtede c rundt”. c fik mere og mere medicin, men virkede
               ikke mentalt påvirket af medicinen. i oktober 2009 ringede han på c´s opfor-
               dring til b og bad om et møde, fordi det gamle testamente skulle ændres. ad-
               vokaten sendte et udkast den 9. oktober, og vidnet åbnede brevet for c. c kom
               ikke med kommentarer til ham. senere i oktober, vistnok den 20., ringede vid-
               net til b selv, og der blev aftalt et møde den 22. oktober 2009. c havde bedt
               ham om det. udkastet var i orden. den 22. om morgenen havde c det væsent-
               ligt dårligere, og han bad vidnet ringe til b igen og sige, at det skulle være nu.
               han ringede derfor og sagde, at b skulle komme hurtigst muligt, da c havde
               sagt, at det lakkede mod enden. der var ikke tale om, hvorvidt b skulle
               komme alene eller sammen med notaren. b kom lige før middag. c trænede sin
               underskrift. han var sengeliggende og meget syg. det var c´s eget ønske at
               skrive testamentet under. det var derfor, b skulle komme. vidnet så c skrive
               under eller vidste i hvert fald, at det var det, der skete. da b var gået, snakkede
               de om, at testamentet var i orden nu. c var tilfreds med testamentet. han havde
               jo selv lavet det. c var svag, men ved sig selv. han var fuldstændig klar i ho-
               vedet og svarede hurtigt og konkret. han var ikke klar over, at b ville komme
               igen med notaren.
procedure
a har navnlig gjort gældende, at b den 22. oktober 2009 vidste eller burde vide, at c´s død
var nært forestående, og at han på den baggrund har handlet ansvarspådragende over for
                                                - 15 -
hende som påtænkt legatar ved i strid med god advokatskik i en sådan situation at undlade at
fremme oprettelsen af c´s nye testamente som notar - og/eller vidnetestestamente mest mu-
ligt, hvilket bevirkede, at det ikke blev gyldigt oprettet inden c´s død den 22. oktober 2009
om aftenen.
a har herved nærmere henvist til, at b ved sin henvendelse til notaren burde have gjort det
klart for denne, at der var tale om en akut nødsituation, og at omgående fremme var nødven-
digt. dertil kommer, at det utvivlsomt ville have været muligt at oprette et vidnetestamente
efter, at det stod klart, at notaren først kunne komme næste dag kl. 10, idet der var personale
og andre beboere til stede døgnet rundt. årsagen til, at b ikke fik oprettet et notar- eller vid-
netestamente, var, at han befandt sig i en retsvildfarelse med hensyn til, om testamentet var
gyldigt som nødtestamente. c opfyldte alle betingelser for at oprette et notar- eller vidnete-
stamente.
b har navnlig gjort gældende, at han ikke har handlet ansvarspådragende over for a. han har
herved nærmere anført, at a ikke har været klient hos ham, og at hun derfor ikke kan fremføre
noget krav over for ham, medmindre der foreligger en betydelig grad af culpa, hvilket ikke er
tilfældet. han har ikke overtrådt god advokatskik.
han var ikke forud for mødet den 22. oktober 2009 bekendt med, at cd ikke havde nogen
rettelser til det tidligere fremsendte udkast til testamentet, og han har efter mødet - i overens-
stemmelse med responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål 2.1 – søgt at fremme sagen
mest muligt.
det bestrides, at det for b var eller burde have været klart, at c´s død var så nært forestående,
at den meget muligt ville finde sted samme dag.
det følger af responsumudvalgtes svar på spørgsmål 1.1, at det ikke var i strid med god ad-
vokatskik, at han forlod c´s bopæl og – via sin sekretær – søgte at få oprettet et notartesta-
mente samme dag, og det var heller ikke i strid med god advokatskik, at han – da han først
kunne få en aftale med notaren næste dag kl. 10 – undlod at tage tilbage til c´s bopæl for at
søge et vidnetestamente oprettet.
                                             - 16 -
sagens værdi er som følge af procesaftalen reelt væsentligt højere end det påstævnte beløb,
hvilket der skal tages højde for ved fastsættelsen af sagens omkostninger. det skal endvidere
ved fastsættelse af sagens omkostninger tillægges vægt, at der er ydet bistand til a i forbin-
delse med klage til landsskatteretten.
landsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen, herunder særligt b´s forklaring, lægger landsretten også i nærværende sag
til grund, at det på mødet hos c den 22. oktober 2009 stod klart for b, at c´s død var nært
forestående. i overensstemmelse med advokatsamfundets responsumudvalgs besvarelse af
spørgsmål 2.1 påhvilede det herefter b at fremme sagen om oprettelse af c´s testamente mest
muligt. ved vurderingen af, om denne pligt er opfyldt, må det imidlertid indgå, at det ikke er
godtgjort, at b, der ikke var bekendt med nærmere lægelige oplysninger om c´s tilstand, den
22. oktober 2009 vidste eller burde vide, at c risikerede at afgå ved døden inden for samme
døgn.
da b´s sekretær, k, tog kontakt til notarkontoret umiddelbart efter b´s tilbagevenden til ad-
vokatkontoret og efter sin forklaring oplyste, at sagen hastede, og anmodede om en udkørende
notarforretning samme dag, har b ved kontakten til notarkontoret fremmet sagen mest muligt
og har ikke i den forbindelse begået ansvarspådragende fejl.
idet der med notarkontoret blev aftalt en tid for underskrift af testamentet til foretagelse den
følgende formiddag, finder landsretten endvidere, at b heller ikke har handlet ansvarspådra-
gende ved efter kontakten til notarkontoret ikke straks at have taget skridt til oprettelse af et
vidnetestamente.
landsretten tager derfor b´s frifindelsespåstand til følge.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal a betale sagsomkostninger til
b med 50.000 kr. beløbet er til dækning af udgifter til advokatbistand og er uden moms.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi, som
denne er opgjort i a´s påstand, og at påstanden under sagen har været højere, samt sagens
omfang og forløb.
                                          - 17 -
                               t h i k e n d e s f o r r e t:
b frifindes.
a skal betale sagens omkostninger til b med 50.000 kr.
sagsomkostningerne skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark