text:
- jen
                                               udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 31. marts 2010
h-89-07
                                     international entertainment aps
                                     (advokat karoly németh)
                                     mod
                                     1. sauerland event gmbh of germany
                                     (advokat lotte eskesen)
                                     2. ard
                                     (advokat henrik s. schütze)
indledning og påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt sauerland event gmbh of germany (sauerland) og ard skal
betale erstatning til international entertainment aps (ie) for, at ie ikke kunne opnå den for-
ventede salgspris for tv-rettighederne til en boksekamp den 14. oktober 2006 mellem ie-
bokseren mikkel kessler og sauerland-bokseren marcus beyer.
                                                  -2-
ie har nedlagt påstand om, at sauerland og ard principalt in solidum, subsidiært alterna-
tivt, skal betale ie 13.500.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg 27. december
2007.
sauerland har nedlagt påstand om frifindelse.
ard har nedlagt påstand om frifindelse.
parterne i sagen
ie er en kendt dansk boksepromotor ofte betegnet ’team palle’ med bettina palle og mogens
palle. ie havde den danske bokser mikkel kessler, som på det tidspunkt var verdensmester i
supermellemvægt inden for world boxing association-systemet, i sin stald.
sauerland, en kendt tysk boksepromotor, der i sin stald havde bokseren marcus beyer, da-
værende verdensmester i supermellemvægt inden for world boxing council-systemet.
ard er et samarbejde mellem forskellige tyske delstaters public service stationer. forkortel-
sen står for arbeitsgemeinschaft der öffentlichrechtlichen rundfunkanstalten der bundesrepublik
deutschland, og ard-kanalen ’das erste’ er tysklands første tv-kanal.
oplysningerne i sagen
den 14. oktober 2006 boksede mikkel kessler mod marcus beyer ved et stævne i parken i
københavn. stævnet var arrangeret af boksepromotor mogens palles selskab ie. kessler-
beyer kampen blev vist i danmark af dk4. ard viste kampen i tyskland, og kampen kunne
dermed tillige ses i de danske hjem, der kan modtage ard via parabol, antenne eller kabel.
       aftalen om boksekampen - promotional agreement - blev indgået mellem ie og sauer-
land den 22. juni 2006. af aftalen fremgår, at ie skulle betale beyer gennem sauerland 1,2
millioner euro for kampen. det fremgår videre:
     ”…
      9. tv rights and clip rights
      a. german broadcasting rights. ie hereby grants to sauerland the exclusive live and de-
          layed broadcasting rights (television and radio) to the event for germany, austria, swit-
          zerland and luxembourg (hereinafter austria, switzerland and luxembourg are referred to
                                             -3-
  b. las ”additional territories”) in perpetuity with the rest of the world broad-
     casting rights being retained by ie.
  c. overspill. ie and sauerland both contemplate and accept that the german tv
     ard broadcast can and will be seen in some other countries outside of germany, in
     particular in denmark, switzerland and austria (overspill).
  d. approval. ie is agreeing to that sauerland is granting the exclusive broadcast-
     ing rights to ard for the additional territories and ie and sauerland ac-
     knowledge the overspill under the condition that sauerland ensures that ard
     does not sublicense the feed of the event and in especially not the live feed of the
     event, to any stations/network within the additional territories. if, howev-
     er, ie is receiving requests form networks/stations in the additional territo-
     ries that [then] sauerland will use its best endeavours to make ard agree to
     release the requested territory or territories from its ard exclusivity.
  e. clips rights. sauerland is permitted to use clip rights of the bout for the sole
     purpose of publicity/promotion of future bouts of beyer anywhere in the world.
     …
12.  internet broadcast (blockage). if ir offers live internet broadcast of the fight, best
     efforts will be made, if technically possible, to block such internet reception for
     germany.
     …
14.  host broadcaster. host tv to produce and record all bouts of the event including
     two sauerland under-card bouts. two sauerland under-card bouts to take
     place prior to the main event (the bout). the exact timing of the two sauerland
     bouts is to be mutually agreed upon by parties considering the transmission needs
     of ard germany and that of host tv broadcaster.
     …
17.  tv production standards, seating. host tv will deliver satisfactory broadcast pro-
     duction of the event. ie will provide necessary media/tv credentials to ard
     german tv staff. …
34.  ard broadcast announcement. sauerland agrees that sauerland will
     use its best efforts so that ard german television will not publicly announce that it
     is telecasting the event live until two (2) weeks before the event date.
35.  indemnification 1. sauerland and beyer both represent and warranty that
     sauerland and beyer are free to enter into this agreement and that this agree-
     ment does not breach or violate any other agreements to which sauerland or
     beyer is a party. sauerland and beyer hereby expressly agree to indemnify
     and hold ie and kessler harmless against against any damage, liabilities, costs or
     expenses (including legal fees and expenses) incurred by or threatened against ie
     and kessler as a result on any breach of these representations and warrants.
     …”
                                                   -4-
i dagene forud for aftalen var der drøftelser mellem parterne per mail. ie var i den forbindel-
se repræsenteret ved en amerikansk agent, michael marley, som i korrespondancen med
chris meyer hos sauerland drøftede nogle af aftalens detaljer. af korrespondancen den 20.
juni 2006 fremgår blandt andet fra michael marley:
   ”chris,
   1. given the fact that up to 800,000 danish homes receive ard telecast, we ask you to
   consider taking one hundred thousand euros (100,000) less than what we agreed to
   pay you. you can understand the damage this does to the danish tv and the live gate as
   well.”
chris meyer svarede dagen efter, at de ville gå med til en reduktion på 75.000 euro under
nogle angivne betingelser. marley svarede, at de kunne acceptere 75.000 euro, men ikke
umiddelbart ville acceptere disse betingelser.
       michael marley vendte herefter tilbage den 21. juni og gentog, at ”as far as the 75,000
euros ”reduction” in your service fee, we asked for this in small compensation for the effect of 800,000
danish tv homes that we lose because of the ard ”overspill”. this ”reduction” is only related to
that, nothing else.”
   chris meyer svarede cirka 1 time senere blandt andet: ”our offer is clear: eur 50,000 reduc-
tion. it was clear from the beginning that ard will transmit the fight and that it is visible on den-
mark; actually the issue with the overspill of ard in denmark was the very first point i raised to-
wards mogens when i discussed the kessler/beyer matter with him on may 19th. this is ”his prob-
lem” and i should not worry about it.” chris meyer fulgte op same dag med en besked om, at ”
the statement “this is ”his problem” and i should not worry about it.” is from mogens on may
19th.”
       sauerland indgik i 2000 en rammeaftale med ard, hvorefter sauerland er forpligtet til
at overdrage ard tv-rettighederne til de boksekampe, som sauerland er involveret i. det
fremgår af aftalens § 2 (i dansk oversættelse):
   ”aftaleområde
   aftaleområdet omfatter tyskland, østrig, schweiz, luxembourg og liechtenstein og omfatter alle
   tekniske transmissionskanaler (f.eks. kabel, satellit). sauerland tager til efterretning, at det signal,
   der produceres af slutbrugerne på grund af de tekniske forhold også kan modtages uden for afta-
   leområdet (overspill). ”
ard’s satellitsignal dækker det meste af europa. når man sender ukrypterede signaler, kan
man ikke teknisk forhindre, at signalet modtages af antenner, paraboler mv. dette gælder
                                                -5-
også kabeludbydere, der kan tage signalet ned, selvom de ikke har indgået en aftale om det.
for sine sendinger i det danske kabelnet modtager ard via nogle hovedaftaler en takstmæs-
sig betaling i et meget finmasket system, som copy-dan administrerer.
       ie og sauerland har tidligere indgået aftaler om boksekampe, der er foregået i tysk-
land, og som ard transmitterede. sauerland var arrangør af disse kampe.
       ie ønskede for at kunne finansiere sine udgifter at sælge de tv-rettigheder til danmark,
der fremgik af promotional agreement, som en pay per view-ordning, hvor den enkelte tv-
seer betaler for at modtage et tv-signal til en bestemt transmission. ie gik derfor straks efter
parternes underskrift i gang med at undersøge mulighederne herfor. mogens palle kontak-
tede i den anledning konsulent flemming kjellerup, der den 30. juni 2006 henvendte sig til
advokat steen lassen, som var udpeget som ubod´s (union of broadcasting organisations
in denmark) danske repræsentant. dette blev samme dag fulgt op af en mail til ann grew
pfeiffer hos advokat steen lassen. flemming kjellerup skrev, at selvom om sendingen i
danmark af ard er stærkt begrænset, vil det være skadeligt for ie’s muligheder for at sælge
kampen som pay per view, hvis antenneforeningerne ikke blokerer signalet. ann grew pfeif-
fer svarede samme dag, at de ville se på sagen. nogle dage senere meddelte ann grew pfeif-
fer imidlertid, at hun på grund af ferie først kunne vende tilbage efter et par uger. den 6. juli
2006 rykkede flemming kjellerup for svar. ann grew pheiffer svarede den 10. juli, at der
fortsat ikke var nyt i sagen. hertil svarede flemming kjellerup, at han havde brug for en til-
kendegivelse om, at signalet ville blive lukket for ard i de tre timer, som kampen ville blive
sendt, før han kunne indgå endelige aftaler med ppv-distributører.
       da ie den 14. juli 2006 fortsat ikke havde fået nogen afklaring, skrev flemming kjelle-
rup direkte til ard’s medarbejder katja finta, at han for teampalle arbejdede på en tv-
aftale, men et af problemerne var, at ard sendte til mere end 1 mio. danske husstande og
anmodede om, at signalet til danmark for så vidt angik kabelkunder blev slukket under
kampen. dette førte ikke sagen videre, hvilket flemming kjellerup orienterede ann grew
pheiffer om. denne svarede den 21. juli 2006, at det nu var advokat terese foged hos dem,
der overtog sagen.
       i mellemtiden havde en dansk journalist, jonas nyrup rud-petersen fra ritzau, hen-
vendt sig til chris meyer for at få bekræftet, at ard ville vise kessler-beyer-kampen. chris
meyer afviste dette og henviste i en mail af 14. juli 2006 til, at der ’for the time being’ ikke var
                                                -6-
nogen aftale om, at tysk tv skulle vise den. journalisten fastholdt oplysningerne om, at det
fremgik af ard’s programtableau, at das erste ville vise kampen, hvorved den med tdc’s
kabelsignal ville kunne ses af mange danske husstande. den 21. juli 2006 fremgik det af tv 2
lorrys tekst-tv, at kessler-beyer-kampen ville blive vist af ard og dermed kunne ses også
via kabel i danmark.
       frem imod slutningen af juli havde ie fortsat ikke fået nogen afklaring af spørgsmålet
trods flere rykkere og opfølgende mails. chris meyer beklagede situationen i en mail af 31.
juli 2006, hvor han til michael marley skrev, at det vigtige nu var, at ie opfyldte betingelsen
om at få en tv-aftale på plads for danmark. michael marley svarede den 1. august 2006 med
kopi til mogens og bettina palle, at sauerland skulle garantere, at ard’s ikke på nogen måde
ville kunne ses i de nordiske lande, da ie ellers ikke ville kunne få en aftale om transmission
af kampen i danmark på plads.
       den 4. august 2006 orienterede flemming kjellerup bettina palle og mogens palle om,
at katja finta hos ard havde orienteret ham om status. ard overvejede to muligheder, en-
ten at slukke for signalet i danmark eller inkludere danmark i deres aftale med sauerland.
til sidstnævnte mulighed havde kjellerup nævnt for katja finta, at prisen var 1 million euro.
michael marley krævede i et brev af 7. august til terese foged, at signalet til de nordiske
lande blev blokeret, idet det ellers ville være umuligt at sælge boksekampen til en tv-station.
den 8. august 2006 meddelte advokat terese foged, at de ville træffe en endelig beslutning
den 14. august 2006, når advokat steen lassen var tilbage fra ferie, og at det nok ville ende
med et brev til kabeloperatørerne med en henstilling om at slukke for signalet. bettina palle
lavede et udkast til en sådant brev, som efter gennemgang af terese foged blev sendt til
flemming kjellerup for kommentarer. det aftaltes, at mogens palle og flemming kjellerup
sammen med terese foged og en yderligere person skulle mødes den 15. august hos copy-
dan for at drøfte brevet til kabeloperatørerne. flemming kjellerup spurgte i en mail til terre-
se foged efter mødet, om der kun ville være 250.000 husstande, der ville kunne se kampen,
såfremt tdc og telia stofanat slukkede for signalet.
       efter mødet måtte ie fortsat vente på den endelige afklaring, idet ard fortsat ikke
havde truffet en endelig beslutning. den 31. august 2006 meddelte mogens palle i brev til
sauerland, at der var tale om et alvorligt brud på de økonomiske forudsætninger, der lå til
grund for stævnet. den 4. september meddelte terese foged, at hun fortsat ikke havde mod-
                                                 -7-
taget noget endeligt svar fra ard. stævnet nærmere sig, og ie antog en advokat til at repræ-
sentere sig over for ubod og ard. ie henvendte sig derefter selv direkte til nogle kabelope-
ratører i danmark, som imidlertid holdt sig til, at de havde en aftale via copy-dan om at vi-
se ard’s signal i danmark. ie’s advokat henvendte sig ligeledes direkte til ard med brev af
15. september 2006 og gjorde gældende, at ie havde rettighederne til kampen i danmark,
samt at ard ville ifalde et betydeligt erstatningsansvar ved at udsende tv-signal. brevet blev
internt sendt videre i ard. den 26. september 2006 svarede adrian fikentscher hos baye-
rischer rundfunk på vegne af ard, at ie ikke før brevet af den 15. september 2006 havde
gjort et erstatningskrav gældende, samt tilbageviste kravet, idet ard ikke foretager kabel-
visning i danmark, da signalet alene står til rådighed via ”overspill”. dertil anførtes, at der i
kontrakten mellem sauerland og ard ikke var betingelser, der medførte, at ard havde
pligt til at hindre kabeldistribution, samt at ard ikke havde påtaget sig forpligtelser direkte
overfor ie.
       ie indgik herefter en aftale om tv-rettighederne med ciac, der har dk4.. ciac betalte
1,5 millioner kr. for non eksklusive rettigheder. ordningen var dermed ikke en pay per view-
ordning.
       som et eksempel på kontakt til kabeldistributører i forbindelse med en sportsbegiven-
hed er det oplyst, at ard ved vm i fodbold i 2002 meddelte ubod, at de tyske tv-kanaler
havde forpligtet sig til ikke at sprede signalet over landegrænsen. de danske kabeloperatører
skulle ved en erklæring forpligte sig til ikke at sende ard-signalet. ubod sendte denne
meddelelse videre til copy-dan, som videresendte den til kabeldistributørerne.
opgørelse af erstatning
der er fremlagt oplysninger om en række tidligere aftaler om tv-rettighederne til andre bok-
sekampe. til kampen mellem den amerikanske bokser mike tyson og danske brian nielsen
den 8. september 2001 indgik ie en aftale med viasat om pay per view-ordning. prisen for
viasat var 15 millioner kroner. en anden boksepromotor, hans-henrik palm, havde den 19.
februar 2007 indgået en pay per view med tv 2 for 12 millioner kroner.
forklaringer
                                                -8-
mogens palle har forklaret, at tv-rettighederne ud over entreindtægterne er den vigtigste
indtægtskilde ved en boksekamp. der er stor forskel på, om man arrangerer hele stævnet el-
ler bare stiller med en bokser til en kamp. i sidstnævnte tilfælde er man nødt til at acceptere
de vilkår, der bliver sat op. som arrangør har man derimod alle rettighederne og friheden til
at indgå forskellige aftaler. han har tidligere lavet forretning med sauerland og har stillet
med boksere til fire stævner i tyskland, hvor sauerland har haft rettighederne. drivkraften
for ham ved kessler-beyer-kampen var hensynet til kesslers karriere. beyer var på det sidste
af sin karriere, og hvis kessler vandt, ville det give mulighed for større kampe. det var også
grunden til, at han valgte at gennemføre stævnet, selvom der ikke kom en pay per view på
plads.
       han kontaktede sauerland for at få en kamp med beyer. sauerland var ved at forhand-
le til anden side, hvilket de brugte som løftestang for den pris, som han skulle betale. han
kan ikke huske, at han skulle have mødtes personligt med chris meyer i maj.
       det var klart under kontraktforhandlingerne med sauerland, at sauerland havde en af-
tale med ard, og at dette betød, at ard kunne vise kampen i østrig, luxembourg og tysk-
land. det stod samtidigt fast, at rettighederne i skandinavien og resten af verden tilkom ie.
kontrakten blev udformet af sauerland og ard. han var opmærksom på ordet ”overspill” i
punkt 9. da han ikke kendte begrebet, undersøgte han det og fandt ud af, at det betyder
overløb. dermed menes, at et signal ’løber’ over grænsen, og at personer med parabol i
danmark havde mulighed for at nedtage det tyske signal. dette drøftede han med chris
meyer. begge parter havde en interesse i, at kampen blev vist i tyskland, og det var dermed
et ”take it or leave it-vilkår”. markedet for tv-rettigheder i danmark er generelt presset, og
han var indstillet på, at et vist antal husstande kunne se ard via parabol. de drøftede ikke,
at ”overspill” kunne være via kabel. han var ikke selv direkte bekendt med den forudgåen-
de korrespondance mellem hans juridiske konsulent michael marley og sauerland. han blev
løbende orienteret af sin datter bettina, da han ikke modtager mail. han havde talt med bet-
tina om, at de skulle sige til michael marley, at han måtte have misforstået antallet af seere,
da han på grund af de amerikanske forhold nok ikke kunne sætte det ind i den rette sam-
menhæng. han ville ikke have underskrevet kontrakten, hvis han havde vidst, at det drejede
sig om 800.000 husstande. det er helt ude i hampen og har ikke været meningen, at de 75.000
                                                 -9-
euro nævnt i mailene skulle dække 800.000 husstande. det fremgår tydeligt af aftalen, at ret-
tighederne i danmark og i resten af verden tilkom ie.
       få dage, efter at kontrakten blev skrevet under, sendte chris meyer ham nogle mail om
eu-regler. og om at ard var i danmark. det gik efterhånden op for ham, at der måske var et
problem. han kontaktede flemming kjellerup, som han satte til at løse de tekniske spørgs-
mål. drejede det sig bare om en pay per view-aftale, kunne han godt håndtere det selv. han
deltog i et enkelt møde med ard og regnede indtil den 6. september med, at ard-signalet
ville blive slukket i danmark.
       i forhold til erstatningspåstanden havde han udgifter for omkring 20 millioner kr. til
kessler-beyer-kampen. 1,2 mio. kr. gik til kessler og hans forberedelser og udstyr. han fik 8-
9 mio. kr. i billet- og reklameindtægter og ca. 1,5 mio. kr. i sponsorindtægter. dermed var
slutresultatet et underskud på 5-6 mio. kr. hvis han havde fået en pay per view, havde han
formentlig siddet med det samme i overskud. han havde siden 4. april 2005 haft en aftale
med ciac, der blandt andet har dk4. i deres aftale ligger, at ciac skal kunne vise 6-8
stævner om året, hvilket ciac betaler 1,5 millioner kr. for. det var en del af aftalen, at hvis
han indgik en pay per view aftale med en anden udbyder, ville ciac ikke kunne vise kam-
pen. i denne sag aftalte han til sidst, da det stod klart, at ie ikke kunne få en pay per view, at
ciac kunne vise kampen non eksklusive for 1,5 millioner kr. dette beløb blev betalt ud over
den ordinære aftale.
flemming kjellerup har forklaret, at han tidligere har været ansat som sportsjournalist og
chef på flere tv-redaktioner, men driver nu selvstændig konsulentvirksomhed. han var ikke
med til at forhandle selve aftalen, men kom på som konsulent straks efter dette. opgaven var
at skaffe den bedst mulige aftale om tv-rettighederne. mogens palle gjorde ham samtidig
opmærksom på, at der var et problem, der skulle klares, fordi ard ville sende kampen. han
henvendte sig hos tdc, der oplyste, at vejen frem var at slukke for ard- signalet i dan-
mark. han har senere erfaret, at det er ret dyrt. tdc henviste ham til advokat steen lassen
hos lassen og ricard. hans opfattelse af hele forløbet er, at der var enighed om, at ie havde
rettighederne. han blev henvist til katja finta hos ard, men han fik aldrig noget endeligt
svar fra ard. han mødtes også med terese foged og jakob fra copy-dan. mødet den 15.
august endte efter hans opfattelse med, at der skulle sendes breve ud til alle antenneforenin-
                                                 - 10 -
gerne om, at de skulle slukke for signalet. hverken ubod’s advokat eller katja finta har på
noget tidspunkt tilkendegivet, at det ikke kunne lade sig gøre at slukke signalet. ubod og
copy-dan afventede herefter en tilbagemelding fra ard. på dette tidspunkt havde de drøf-
telser med flere interessenter om en pay per view-ordning. han ved fra tidligere forhandlin-
ger, at det er vigtigt at have en aftale på plads i god tid før en kamp. de havde drøftelser
med viasat, kanal-digital og tdc, men også tv 2. da tiden imidlertid var ved at være gået,
tilbød mogens palle ard, at de kunne betale 1 millioner euro for en non exclusive aftale,
hvilket katja finta lovede at vende tilbage om. såfremt der var blevet lukket for signalet,
ville der have været mulighed for et pay per view salg.
       hans vurdering af den pay per view aftale, de kunne have fået, er, at kessler-beyer
sportsligt ville have været mere interessant end nielsen-tyson kampen. på den anden side
havde kampen måske ikke helt så meget folkeligt potentiale. ie har en fast aftale med dk4,
men den udelukker ikke, at man laver store begivenheder som pay per view med en anden
udbyder.
       han har ikke hørt begrebet ”overspill” nævnt i forbindelse med kabelnet. han opfatter
set som muligheden for at se tysk fjernsyn i grænseegnene.
chris meyer har forklaret, at han som direktør i sauerland mødtes med mogens palle den 19.
maj 2006 i fitness.dk’s lokaler til en pressekonference, som mogens palle havde arrangeret.
de havde gennem nogle måneder per telefon og e-mail drøftet mulighederne for en kamp
mellem kessler og beyer. sauerland var ved at indgå en aftale med en anden bokser, og for
ham var det vigtigt at få den mest lukrative aftale i hus.
       de talte om fjernsynsrettighederne, og mogens palle sagde, at han nok skulle tage sig
af det. mogens palle havde tidligere nævnt, at de danske tv-rettigheder ikke var penge værd.
de diskuterede ikke ard, da det er kendt, at alle deres kampe transmitteres på ard. han
var meget tilfreds med mødet, og i ugen efter vendte bettina palle tilbage med et tilbud på
1,25 millioner euro. der var derefter ikke flere forhandlinger, før sauerland kom med deres
kontraktudkast. tallet på de 800.000 husstande kom fra michael marley. han gik ud fra, at
det var rigtigt, også fordi det var det tal, som mogens palle havde nævnt i forhold til det fak-
tum, at de danske tv-rettigheder ikke var noget værd. i fasen op til kontrakten blev under-
skrevet, forhandlede han kun med michael marley, og udkastet blev sendt flere frem og til-
                                              - 11 -
bage mellem parterne. de fik delen om ’additional territories’ ind på et sent tidspunkt, fordi
de sammenholdt udkastet med de forpligtelser, som de har over for ard om schweiz, lu-
xembourg og østrig. michael marley sagde til dette, at det ville medføre færre penge til ie.
der var ikke protester fra ie over, at kampen blev sendt på ard eller kunne ses i danmark.
alle opfattede dette som et kendt vilkår. det var derfor et regn på velvilje, at han accepterede
et nedslag på 50.000 euro.
       i forhold til kontrakten punkt 9b om ”overspill” kan han ikke huske, om mogens palle
før kontraktindgåelsen nævnte, at han gerne ville lave en pay per view-ordning, men det lå
som forudsætning, fordi det gav højere indtjening end almindeligt salg af tv-rettighederne.
han ville gerne have noget om overspill med i kontrakten, da det er en kendt problematik i
grænseområder. han var ikke klar over, at ard videresender sit signal til danmark via ka-
belnet, da han underskrev kontrakten den 22. juni 2006. det blev han først klar over langt se-
nere, da han via henvendelsen fra den danske journalist forstod omfanget af den tyske
transmission. det var også derfor, han sendte journalistens henvendelse videre til bettina
palle.
       i august fik han en henvendelse fra ie om, at der skulle slukkes for ard’s signal. det
kom nogenlunde samtidig frem, at der var tvivl om, hvorvidt der overhovedet var en tv-
operatør i danmark, der ville vise kampen.
       han kender udmærket sauerlands kontrakt med ard, da han har indgået den. det er
en rammeaftale, og for de store kampe aftaler de særskilte priser. han kan ikke svare på,
hvad de fik for kessler-beyer, men formoder, at de fik omkring 1 millioner euro fra ard.
steen lassen har forklaret om den historiske baggrund, at da telefonselskaberne midt i
1980’erne begyndte at lægge kabler i hele danmark, ønskede man fra politisk side, at kabler-
ne kunne udsende tv-signaler, så de enkelte husstande gennem afgifter var med til at betale
etableringsomkostningerne. det rejste imidlertid ophavsretlige spørgsmål, da der ville
komme ”overspill” af nabolandenes public service signaler, der sendes ukrypteret. ved
”overspill” forstår han, at man sender tv-signal til modtagelse, som f.eks. alle tyskere kan
modtage og det kan dermed også modtages i grænseregioner, herunder i danmark. når man
kan modtage det lige nord for grænsen, kan telefonselskaberne videretransmittere det via
kablerne. det var meningen med hele ordningen, og det er heri public service ligger.
                                                 - 12 -
       public service-kanalerne havde imidlertid kun clearet ophavsrettighederne for det ene
land og ikke for ”overspill” ved videreudsendelse via kabelnettene. dette problem ordnede
man ved en tvangslicens i ophavsretsloven i 1986. kulturministeriet tillagde copy-dan op-
gaven med at administrere de rettigheder, som hver enkelt rettighedshaver ellers skulle give
tilladelse til udnyttelsen af. det skulle forhindre, at de stærke rettighedshavere ved kontrakt-
indgåelsen fik indføjet forbud, så de reelt kunne forhindre udsendelsen af kanalerne over
kabelnettet. der var imidlertid tv-stationer, som ikke var interesseret i at komme ind under
copy-dan. de kontaktede ham, og han foreslog dem at gå sammen og danne union of
broadcasting organisations i danmark, hvorefter de kunne give samtykke til for eksempel at
indgå aftale med copy-dan. det vederlag, som nævnet fastsatte, blev meget lavt og var lave-
re end det vederlag, som teleselskabet var villig til at give. den gennemsnitlige betaling for
en kanal er 11 kr. hvor meget der kommer ind til copy-dan, afhænger af, hvor mange kabel-
tilslutninger der er. der er flere tusinde kabelanlæg. resultatet er dermed, at nabolandenes
kanaler er ude hos næsten alle tv-modtagere i danmark. 2,4 millioner husstande har tv-
modtagning, heraf 1,7 millioner per kabel. af disse kan 1,6 millioner husstande modtage
ard. regnet ud fra den procentvise betaling får ard nok 3-4 kr. per år fra hver husstand.
       ved verdensmesterskaberne i fodbold i 2002 var de nødt til at videreformidle det tyske
ønske om at slukke for signalet, selv om det grundlæggende var i strid med det helt oprinde-
lige, kulturpolitiske aspekt. han orienterede ard og zdf om, at de havde sendt breve ud til
kabeloperatørerne, ligesom han orienterede canal digital og kabel nord. imidlertid svarede
kabeloperatørerne, som der er tusindvis af, at det var en umulig opgave at slukke for signalet
de blev voldsomt sure og mente, at det var i strid med den oprindelige aftale. de gjorde i øv-
rigt ikke noget med det resultat, at både zdf og ard blev vist på trods af henvendelsen.
       i forbindelse med kessler-beyer kampen blev han ringet op af en person, som sagde, at
de skulle slukke signalet. han gav på grund af ferie ann grew pheiffer opgaven og meddel-
te, at der skulle handles hurtigt. det var afgørende at finde ud af, hvad der fremgik af afta-
len, som ard havde indgået. han bad pheiffer om at undersøge, om de kontraktlige forplig-
telser for ard indebar, at der skulle sendes et brev ud til kabeloperatørerne som ved vm. i
august meddelte ard herefter, at det var en anden situation, hvorfor der ikke skulle sendes
breve ud til kabeloperatørerne. han kan ikke huske præcis, hvornår han fik at vide fra ard,
at der ikke var nogen bestemmelser, der gjorde, at der skulle sendes breve ud. beskeden må
                                               - 13 -
derefter være gået videre til copy-dan, som var ubod’s repræsentant over for kabelopera-
tørerne. han havde ikke på noget tidspunkt direkte kontakt med mogens palle.
martin gormsen har forklaret, at han er vicedirektør i koda og har tidligere været ansat i
copy-dan. begge steder har han beskæftiget sig med aftaler om videretransmission. copy-
dan og koda repræsenterer tilsammen alle de rettigheder, der ikke er ejet af radio- og tv-
stationer selv. copy-dan og koda er aftaleberettigede og kan indgå aftaler om alle værks-
kategorier.
       den praktiske konsekvens af aftalelicensvirkningen er, at man enten underlægger sig
tvangslicens, eller man som fremviser søger godkendelse hos alle rettighedshavere til f.eks.
en film.
       der var over 7.000 kabelanlæg i danmark opgjort i 2005, og 1.635.000 husstande kunne
modtage tv-signaler. heraf kunne 1.445.000 af dem modtage ard. antallet af husstande, der
har dk4, er næsten sammenfaldende med antallet, der modtager ard. hans bud er, at en
lille million husstande er dækket via yousee, som er tdc’s kabeldel. visse husstande mod-
tager også enkelte kanaler via yousee. i forhold til de tal, som flemming kjellerup har nævnt
i en mail, hvor det fremgår, at der var 200.000 husstande, der ikke var omfattet af enten telia
eller tdc, skal dette tal efter hans opfattelse være ca. 450.000, da procentsatsen af de hus-
stande, der kan modtage ard, er høj. der er ca. 250.000 husstande, der har viasat bokse.
       pay per view udsendes krypteret og kræver et digitalt system hos modtageren, hvorfor
antallet er begrænset. ved store sportsbegivenheder stiger salget. omvendt følger det, at hvis
sportsbegivenheden sendes på en ukrypteret kanal i europa, vil der ikke være et større mar-
ked for at sælge pay per view. pay per view afregnes med 1 % til koda til dækning af ud-
gifter til ophavsrettigheder.
albrecht hesse har forklaret, at han har været juridisk direktør hos bayerische rundfunk i
mere end 10 år. i tyskland er radio og tv hver enkelt delstats kompetence. i hver delstat er
der en ’rundfunk’, som samarbejder i arbejdsfællesskabet ard. formandskabet for ard går
på omgang mellem de 9 delstater, og i 2006 havde bayerische rundfunk det. derudover har
hver delstat et ansvarsområde. kanalen ’das erste’ har en programkomité, der ligger direkte
under ard. das erste er altid blevet sendt ukrypteret som licensfinansieret og frit tilgænge-
                                                - 14 -
lig. de sender per satellit, da ca. 40 % af de 34 millioner tyske husstande kun kan nås på
denne måde. satellitudsendelsen giver mulighed for videre udsendelse via kabel, hvilket
ard har godkendt gennem 25 år. dette bunder i en historisk udvikling, hvor man gerne har
villet videredele de rettigheder i form af ophavsrettigheder og andre rettigheder til andre
lande af hensyn til den frie informationsudvikling. da det ville være en afvigelse fra disse
principper at slukke for signalet, valgte de ikke at trække deres samtykke tilbage i denne sag.
de ville heller ikke udsætte deres kabeloperatører for sort skærm og dermed eventuelt tab af
kunder.
       under vm i fodbold i 2202 var konsekvensen af den rettighedsaftale med kirch media,
som han selv var med til at forhandle, at der ikke måtte vises live kampe via kabel i uden-
landske kabelnet. dette skulle de ifølge aftalen skrive til kabelnetejerne, som dermed frivil-
ligt skulle undlade at sende signalerne. det var udelukket, at de skulle slukke for kabelsigna-
let i tyskland. aftalen indebar, at de overlod de konkrete ophavsrettigheder og dermed ret-
ten til at forfølge spørgsmålet til kirch media. i praksis skete der imidlertid meget lidt. de
skrev til 15 lande, nogle svarede, og nogle svarede ikke. enkelte svarede, at de ville slukke,
og enkelte svarede, at det ville de bestemt ikke. i danmark skrev de til ubod, men så vidt
han ved, endte det ikke med, at de slukkede for signalet.
adrian fikentscher har forklaret, at han er juridisk sekretær i den juridiske direktion i baye-
rische rundfunk. han har været ansvarlig for sportsretslige spørgsmål siden august 2006. de
sender normalt 8-10 boksekampe om året på das erste som led i deres kontrakt med sauer-
land. i denne sag blev han kontaktet af norddeutsche rundfunk i slutningen af august 2006,
som spurgte til omfanget af aftalen mellem sauerland og ard i forhold til kabeltransmission
i udlandet. han henviste dem til kontraktens § 2, hvorefter der efter hans opfattelse ikke er
nogen begrænsning på, hvem der kan modtage signalet. det ligger i aftalen, at det er uden
betydning, på hvilken teknisk måde dette overspill foregår. juridisk betyder det, at det er til-
ladt for ard at sende signalet. disse vilkår havde sauerland accepteret ved rammeaftalen.
klausulen kan ikke fortolkes sådan, at de er forpligtet til at sende breve ud til kabeloperatø-
rer eller andre. der er ingen kontraktmæssige forpligtelser for ard i forhold til ie, og derfor
kunne ard også tage stilling til problematikken uden sauerlands fuldmagt. han kender ka-
tja finta ved navn, men er ikke bekendt med, hvad der skete i sagen, før han kom ind i den i
                                                - 15 -
september. han mener ikke at have set promotional agreement og var ikke bekendt med
dokumentet, da han svarede i brevet af 22. september 2006.
parternes synspunkter
ie har gjort gældende, at det er ubestridt, at rettighederne til boksekampen tilhørte ie, der
stod med den økonomiske risiko, og at de to andre parter har tjent på ie’s rettigheder. alle er
enige om, at de indtægter fra salg af tv-rettigheder, som en arrangør af et boksestævne får, er
afgørende for, at en sådan event overhovedet kan løbe rundt. da ie ikke kunne sælge rettig-
hederne til danmark, stod ie tilbage med udgifter, som ikke blev dækket. modparten har
sagt meget om de komplicerede rettighedsstrukturer, men det er nogle få kontraktvilkår, der
er afgørende i sagen.
       for det første har man som kontraktparter pligt til at vise hinanden tillid. dette medfø-
rer, at selvom man har en ret, har man ikke pligt til at udnytte den. vælger man at udnytte
sin ret, skal man udvise loyalitet og hensyn til den anden. som kontrahent skal man medvir-
ke til, at ens kontraktpart ikke lider tab. dette følger blandt andet af den almindelige grund-
sætning i markedsføringslovens § 1 om, at man har pligt til at opføre sig loyalt. derfor kan
sauerland godt have en handlepligt i denne sag med det formål at beskytte ie’s interesser.
retsvirkningen, når modparter ikke lever op til dette, er de almindelige misligholdelsesbefø-
jelser, hvilket i dette tilfældet medfører et erstatningskrav fra ie. denne sag drejer sig der-
med ikke om ophavsret. det afgørende er den kontraktretlige beskyttelse, som ie og sauer-
land nyder gensidigt. retspraksis i de såkaldte fodbolddomme viser, at der er en beskyttel-
se, når man arrangerer et sportsarrangement, og at ingen må benytte arrangørens ret uden
vederlag. man kan ikke illoyalt bruge andres arrangementer til selv at tjene penge.
       dernæst er tolkningen af begrebet ”overspill” afgørende i denne sag. der er to ting,
som retten skal vurdere. dels hvad der ligger i begrebet generelt, men vigtigere er, hvordan
parterne har opfattet det. ordet ”overspill” dækker blot over, at et signal ikke kender græn-
ser. det afgørende i denne sag bliver derfor, hvordan parterne, da de indgik aftalen, har op-
fattet situationen. efter forklaringerne har chris meyer og mogens palle begge forstået
”overspill” i kontrakten som en individuel nedtagelse af et signal, der går over grænsen.
chris meyers opfattelse af dette har ikke ændret sig på trods af den noget forvirrende mail-
korrespondance mellem ham og marley, op til kontrakten blev underskrevet. det er ikke det
                                                - 16 -
samme begreb, som ligger i sauerlands rammeaftale med ard om ’technischen gegebenhei-
ten’. det bemærkes, at koncipisten for parternes aftale var sauerland. hertil kommer, at kon-
traktens punkt 9 om, at ”with the rest of the world” tilhører ie, ikke giver mening, hvis det
ikke var det individuelle ”overspill” begreb, der gælder mellem parterne, såfremt parterne
havde haft for øje, at ard kunne sende signalet via satellit, og dette blot kunne tages ned til
kabeltransmission til et stort antal danske husstande. det kan derfor lægges til grund, at
overløb i denne kontrakt må forstås som den individuelle brug af et andet lands signal.
       ard var utvivlsom bekendt med sauerland og ie’s aftale, allerede fordi det er ved
denne aftale, at ard erhverver sig retten til at sende kampen. når tdc kan nedtage signa-
let, er det efter aftale med ard, og det betaler tdc en videresendelsesafgift for. her skal
man bemærke aftalens punkt 35, idet sauerland er den eneste af de to parter, der kender
rammeaftalen. sauerland må have gjort ard bekendt med aftalen og dennes konsekvens for
rettighederne til boksekampen. det er ikke korrekt, som anført af ard under sagen, at
ard’s signal alene står til rådighed for de danske kabeldistributører via overløb. der er en
specifik aftale herom, der tager højde for ophavsrettigheder mv., og de danske distributører
betaler som konsekvens af aftalen ard for at sende signalet.
       alle parter var bekendt med, at den eneste måde, hvorpå ie kunne få sine omkostnin-
ger dækket og eventuelt genere overskud, var ved at få en pay per view aftale. i slutningen
af juni måned blev parterne klar over, at det måske krævede en aktiv handling fra en af par-
terne at give ie en mulighed for en pay per view aftale. det bemærkes, at sauerland har for-
pligtet sig til ikke at indgå aftale om underlicens. det er ubestridt, at det er teknisk muligt at
afbryde signalet. flemming kjellerup handlede resolut på ie’s vegne og henvendte sig direk-
te til ubod og ard. ard har på tilsvarende måde haft mulighed for at handle og kunne i
loyalitet over for ie have stoppet signalet uden tab. trods flemming kjellerups direkte hen-
vendelser valgte ard imidlertid gennem såvel juli som august ikke at komme med noget re-
levant svar. dette er ansvarspådragende passivitet. hvis det var så åbenlyst, at der ikke var
noget at komme efter for ie, kunne sauerland, ubod og ard blot have meddelt dette med
det samme. men passiviteten bliver ansvarspådragende og derved kommer ard, der har
begrænsede rettigheder, ind i sagen. ubod og ard har et ansvar for, at de har stillet ie i
udsigt, at det var en mulighed, at man ville sende breve til kabeldistributørerne om at slukke
for signalerne, og ie kunne ikke selv henvende sig om til dem om dette. ie gjorde opmærk-
                                               - 17 -
som på, at det hastede, at det kostede penge, og at ie havde rettighederne, som ard ville
krænke, hvis de sendte signalet. det endte med en afvisning den 26. september 2006, hvilket
var alt for sent, og ie blev dermed påført et tab. ie gik herefter i nødens stund til sin kon-
traktpart dk4 og fik en aftale på 1,5 millioner kr. ie’s tab skal opgøres i forhold til værdien af
brian nielsen-mike tyson-kampen, der indbragte 15 millioner kr. for tv-rettighederne alene.
sauerland har gjort gældende, at det var et vilkår for sauerland, at tv-rettighederne blev
overdraget til ard. det var kendt for begge parter, at man kan se tysk fjernsyn i danmark.
parterne var før kontrakten inde på dette og forhandlede blandt andet om, at 50.000 euro var
for ringe en kompensation for 800.000 husstande, der kunne modtage ard på grund af
”overspill”. denne prisreduktion var knyttet til ard’s visning i danmark. ie er bundet af
michael marleys forudgående forhandlinger, selvom man forsøger at bortforklare det. par-
ternes efterfølgende opfattelse af deres aftale skal ses i lyset af dette, og mogens palles for-
klaring på dette punkt må derfor kategoriseres som efterrationalisering. mogens palles vi-
den om problemet understøttes af, at flemming kjellerup skrev sin første mail den 30. juni.
han fik som det første at vide af mogens palle, at han skulle angribe ard-problemet. det
fremgår endvidere af ie’s processkrift, at ie i allerhøjeste grad var opmærksom på denne
problematik. mogens palle og hans fuldmægtig har dermed med åbne øjne skrevet under på
en kontrakt vel vidende, at ard blev sendt til 800.000 danske husstande.
      for at gøre forudsætningslæren gældende skulle ie have anført, at aftalen skulle være
ugyldig. faktum er snarere, at ie havde et klart økonomisk incitament til at gennemføre
kampen, selvom det måtte blive med tab, da det var en vigtig kamp for kesslers karriere.
som bekendt kan man ikke påberåbe sig kendelighed og dermed vælge det dårlige fra og det
gode til. aftale skal ses som en helhed, og ie fik blot færre indtægter fra tv-rettighederne end
forventet. ie har i øvrigt ikke belæg for at anføre, at der er flere former for ”overspill”. det
kom samstemmende fra vidnerne, at begrebet overspill dækker videreudsendelse uanset de
tekniske medier. uanset, hvad man måtte lægge i begrebet overspill, gøres det gældende, at
ie var vidende om et ”overspill” til 800.000 husstande. ie har derfor accepteret videreover-
dragelsen af tv-rettighederne til ard og overløb til danmark uanset medie.
      sauerland har overholdt sin kontraktmæssige loyalitetspligt. da chris meyer blev kon-
taktet af en journalist, sendte han straks forespørgslen til bettina palle, som svarede, at han
                                                - 18 -
ikke skulle ikke bekymre sig om det. ud over dette er korrespondancen gået mellem ubod
og ard. ie har ikke inddraget sauerland før den 30. august, hvorfor der ikke gøres erstat-
ningsansvar gældende. sauerland kan dermed ikke blive bundet af at have undladt at hand-
le efter de almindelige obligationsretlige regler, ligesom der ikke er nogen uagtsom undla-
delse fra sauerlands side.
       i forhold til det solidariske ansvar anføres det, at ansvarsgrundlaget, der påberåbes, er
forskelligt for sauerland, respektive ard. sauerland har videreoverdraget sine senderettig-
heder og har ikke i øvrigt haft indflydelse på ard’s handlinger.
       i forhold til erstatningsansvaret er ie nærmest til at undersøge, hvordan det forholdt
sig med tv-rettighederne. den gældende aftale i danmark om nedtagning af signaler er fra
1984. ie driver forretning fra danmark, og det er ie’s risiko at indgå aftalen uden at have til-
strækkeligt styr på, hvordan man kunne få slukket for ard-signalet. sauerland er i god tro,
da parterne flere gange tidligere har indgået lignende aftale, uden at ard’s transmissioner
har været et problem. hertil kommer, at signalet ikke blev slukket ved vm i fodbold. ie’s
grundlag for at sælge til en pay per view-ordning var ikke til stede, og der er dermed ikke
årsagssammenhæng mellem erstatningsansvar og tab. spørgsmålet er, hvad ie kunne have
opnået for tv-rettighederne. ved kessler-häussler kampen i 2008 betalte tv 2 sauerland
210.000 euro. det er prisen for en sådan aftale, og værdien af senderettighederne i danmark
svarer dermed til de 1,5 millioner, som ie fik fra dk4. ie’s tab kan dermed sættes til 0 kr.
ard har gjort gældende, at der er enighed om, at det samtykke, som ard har givet til, at
det tyske signal kan videretransmitteres i danmark, er givet lovligt i henhold til ophavsrets-
loven. sagen handler derfor om, hvorvidt ard skal trække dette samtykke tilbage. ard er
ikke part og har ikke påtaget sig nogen forpligtelse i kontraktmæssig henseende. det centrale
faktum er, at das erste altid er blevet sendt ukrypteret både via satellit og terrestriske sende-
re. ie har tidligere haft forretninger med sauerland, hvor ard har sendt kampene, hvilket
mogens palle har været fuldt ud bekendt med. gennem mogens palles egne eksempler kan
man se, at han ikke tidligere har kombineret en aftale med ard med en pay per view-
kontrakt. derimod viser tidligere kampe, at man godt har kunnet sælge retten til andre typer
af transmission i danmark samtidig med, at signalet ville komme til de samme modtagere
via ard. ie har underskrevet en kontrakt om, at der kunne ske udsendelse via ard, og at
                                                - 19 -
dette ville indebære udsendelse til alle disse danske husstande. da det var en del af oplys-
ningerne, før kontrakten blev underskrevet, at ard kan ses i danmark på grund af ”over-
spill”, havde mogens palle muligheder for at undersøge disse forhold nærmere. mogens pal-
le henvendte sig imidlertid først efterfølgende til ubod og accepterede derfor risikoen der-
ved.
       ard var ikke kontraktmæssig forpligtet over for ie til at trække sit samtykke tilbage.
ard har indgået en lovlig aftale med kabeloperatørerne. det ville derfor være frivilligt for
de danske kabeloperatører, om de vil undlade at sende signalet. hverken steen lassen eller
ard havde beføjelser til at pålægge tdc eller andre, at de skulle slukke for signalet. ie har
påberåbt sig de såkaldte fodbolddomme. i u 1982.179 var det afgørende argument billet-
salgsinteresserne, hvorfor danmarks radios direkte udsendelse ikke måtte annonceres på
forhånd. situationen kan dermed ikke sammenlignes med nærværende sag, hvor det er et
kendt vilkår mellem parterne, at kampen ville blive sendt ud i hele europa med ukrypteret
tv-signal. i u2004.2945h var resultatet, at der ikke er noget krav mod tredjemand, hvis
sportsarrangøren har samtykket. heraf kan man udlede, at når der sker offentliggørelse af
begivenheden, er ’ophavsretten’ udtømt.
       i forhold til ie’s krav om erstatning er argumenterne mange for, at der ikke er lidt no-
get tab. situationen kan ikke sammenlignes med salget til viasat, da prisen ikke er den sam-
me, når der samtidig sendes ukrypterede signaler ud i landet. dertil kommer, at viasats
kunder var udelukket på forhånd, da de har en parabol, der kan tage ard. der er kun
250.000 husstande med digitale bokse, og vi ved ikke, hvad prisen for den enkelte pay per
view ville være.
sø- og handelsrettens afgørelse
ie’s krav mod sauerland
det er ubestridt, at ie som arrangør af boksekampen var indehaver af transmissionsrettighe-
derne og havde den økonomiske risiko ved arrangementet. ved promotional agreement
overdrog ie ”the exclusive live and delayed broadcasting rights” for landene tyskland, øst-
rig, schweiz og luxembourg til sauerland, mens rettighederne til resten af verden fortsat til-
hørte ie. ie skulle som følge af dette acceptere, at ard’s udsendelse ville kunne ses i andre
lande, herunder særligt danmark, schweiz og østrig, hvilket er refereret til som ”overspill”.
                                                - 20 -
       det kan efter chris meyers forklaring lægges til grund, at han ligesom mogens palle
ved kontraktens underskrift den 22. juni 2006 opfattede begrebet ”overspill” som en tilfældig
modtagelse af ard’s signal over den dansk-tyske grænse enten via parabol eller via terre-
strisk sender. det følger imidlertid af sauerlands rammeaftale med ard, at ard’s ret til at
sende fra sauerlands kampe omfatter transmissioner via alle tekniske videreoverførselsmå-
der, og at sauerland har accepteret ”overspill” af disse transmissioner uden for parternes
kontraktområde. retten finder, at sauerland ved indgåelse af aftalen med ie burde have op-
lyst ie om sauerlands forpligtelser overfor ard. sauerland er dermed nærmest til at bære
ansvaret for, at ie’s tv-rettigheder til det danske territorium havde et andet omfang, end
mogens palle antog.
        det har været drøftet i e-mail-korrespondancen mellem chris meyer og ie’s repræsen-
tant mike marley i dagene op til 22. juni 2006, at der var risiko for en udbredelse af ard’s
signal til op til 800.000 husstande i danmark. ie undlod at undersøge dette forhold, herunder
muligheden for at afbryde signalet, inden aftalen blev underskrevet. ie har derved accepte-
ret, at der ved aftalen med sauerland var en risiko for, at ie’s efterfølgende salg af tv-rettig-
hederne i danmark kunne påvirkes negativt på grund af omfanget af ”overspill”-signalet fra
ard. ie kan dermed ikke efterfølgende gøre sauerland erstatningsansvarlig for, at kampen i
løbet af sommeren og eftersommeren 2006 ikke kunne sælges til en pay per view-ordning.
herefter frifindes sauerland for ie’s erstatningspåstand.
       for så vidt angår sagens omkostninger finder retten, at da sauerland ikke klart oplyste
ie om konsekvenserne af aftalen med ard, må hver part bære egne omkostninger, uanset at
sauerland frifindes for erstatningspåstanden.
international entertainment aps’ krav mod ard
for så vidt angår ie’s krav mod ard er det ubestridt, at parterne ikke er direkte kontrahen-
ter. efter det ovenfor anførte, og da forløbet af forhandlingerne om at lukke for ard’s kabel-
transmitterede signal i danmark ikke i sig selv kan medføre ansvar, tages ard’s frifindel-
sespåstand til følge.
               ie skal som følge af dette resultat betale ard’s sagsomkostninger. de er fastsat
under hensyn til sagens omfang og forløb, herunder særligt, at hovedforhandlingen i sagen
fastsat til 4 dage i marts 2009 blev omberammet med få dages varsel grundet ie’s advokat-
                                                - 21 -
skift. ie skal herefter betale ard 500.000 kr. til dækning af ard’s udgift til advokat samt
158.734,70 kr. til dækning af øvrige udgifter.
thi kendes for ret:
sagsøgte 1, sauerland event gmbh of germany, frifindes.
sagsøgte 2, ard, frifindes.
i forholdet mellem international entertainment aps og sauerland event gmbh of germany
betaler hver part egne omkostninger.
international entertainment aps skal inden 14 dage betale ard i 658.734,70 kr. i sagsom-
kostninger. beløbet forrentes efter renteloven § 8 a.
torben svanberg                         mette christensen                      bjarne egedal
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                            afsagt onsdag den 31. juli 2013
sag 46/2013
body cares ved a
(advokat peter vilsøe)
mod
a/b ved mønten
(advokat kim koch)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af københavns byrets fogedret den 19. september 2012
og af østre landsrets 19. afdeling den 6. december 2012.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: børge dahl, marianne højgaard pedersen og vibeke
rønne.
påstande
kærende, body cares ved a, har nedlagt påstand om, at begæringen om udsættelse af leje-
målet beliggende x-vej, st., 2300 københavn s, nægtes fremme.
indkærede, a/b ved mønten, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
a/b ved mønten (i det følgende udlejer) sendte ved brev af 18. januar 2012 til body cares
ved a (i det følgende lejer), som siden 1994 havde været lejer af erhvervslejemålet x-vej, st.,
2300 københavn s, et påkrav om betaling af en restance vedrørende lejebetalinger mv. på
13.063 kr. efter lejers betaling af 6.298,36 kr. den 19. januar 2012, forfald af yderligere hus-
leje mv. den 1. februar 2012 og lejers betaling af 6.909,21 kr. den 6. februar 2012, udgjorde
saldoen i andelsboligforeningens favør 6.394,72 kr. på dette grundlag sendte udlejer den 15.
                                                - 2 -
februar 2012 en endelig påkravsskrivelse vedrørende beløbet på 6.394,72 kr. den 1. marts
2012 forfaldt til betaling yderligere et beløb på 5.947,99 kr. (leje mv.).
lejer havde en konto i banknordik, amager afdeling, og udlejer en konto i jyske bank. le-
jers betalinger til udlejer er sket ved overførsel mellem disse konti. den 1. marts 2012 betalte
lejer 5.000 kr. til udlejer, og den 2. marts 2012 blev der i kraft af en aftale om betalingsservice
betalt yderligere 5.947,99 kr.
saldoen i udlejers favør var herefter 1.394,72 kr. dette beløb er indgået på udlejers konto i
jyske bank den 22. marts 2012. udlejer havde forinden ved brev af 16. marts 2012 ophævet
lejemålet.
ved e-mail af 21. marts 2012 meddelte lejer udlejer, at beløbet på 1.394,72 kr. var bogført
som betalt til udlejer den 12. marts 2012 på kontoen i banknordik. af en kontoudskrift af 14.
november 2012 fra banknordik for perioden 20. februar - 2. april 2012 og af den netbankud-
skrift, som lejer sendte til udlejer med e-mail den 30. marts 2012, fremgår, at der med den 12.
marts 2012 som bogførings- og rentedato er trukket et beløb vedrørende ”bc husleje” på
1.394,72 kr., at saldoen på kontoen efter dette træk var positiv, at beløbet ikke er tilbageført,
og at kontoen forblev positiv i marts 2012.
i en e-mail af 1. oktober 2012 fra emil karstrøm, kunderådgiver i banknordik, amager afde-
ling, til udlejers administrator, marie-louise malmstrøm – sagens bilag 10 – hedder det:
       ”jeg kan hermed bekræfte betalingsdatoen for girokort til kr. 1.394,72 af body cares,
       cvr xxx, til at være 21.03.12.”
anbringender
body cares ved a har navnlig anført, at hendes indbetaling til a/b ved mønten blev trukket
på hendes konto den 12. marts 2012, som er fire dage før, at andelsboligforeningen afsendte
ophævelsesbrevet. dette dokumenteres senest ved fremlæggelse af kontoudtoget fra
banknordik, hvoraf det også fremgår, at beløbet ikke senere er tilbageført. efter erhvervs-
lejelovens § 42 er det afgørende, hvornår betalingen blev trukket på hendes konto. en even-
                                                - 3 -
tuel forsinkelse med beløbets overførsel til a/b ved mønten skal således ikke komme hende
til skade.
vedrørende sagens bilag 10 har body cares ved a anført, at bilaget er en skriftlig vidnefor-
klaring, som ikke bør tillades fremlagt. bilaget viser i øvrigt ikke, hvornår beløbet er trukket
på body cares konto.
a/b ved mønten har navnlig anført, at det fremgår af as e-mail af 21. marts 2012, at betalin-
gen på 1.394,72 kr. først blev debiteret på hendes konto den 21. marts 2012. betalingen af den
skyldige restance fandt således sted efter ophævelsen af lejemålet den 16. marts 2012, og
body cares ved a har løbende været i restance.
vedrørende sagens bilag 10 har a/b ved mønten fastholdt, at det bør tillades fremlagt. bila-
get er nødvendiggjort af, at a ikke selv har indhentet en bekræftelse fra sin bank på, hvornår
pengene udgik fra hendes bankkonto. bilaget er en betydningsfuld del af bevisførelsen for,
hvornår beløbet er trukket på kontoen. fremlæggelse af bilag 10 er endvidere ubetænkeligt og
forsvarligt, jf. retsplejelovens § 297. banken har ingen interesse i sagen, og oplysningerne i
bilag 10 må anses som et troværdigt udsagn.
højesterets begrundelse og resultat
det er i erhvervslejelovens § 42 angivet, at udlejeren skal anvise et betalingssted her i landet,
og at indbetaling til et pengeinstitut her i landet anses for betaling på det anviste betalingssted.
denne bestemmelse må i lighed med lejelovens § 32 og lov nr. 322 af 31. maj 1991 om giro-
bank a/s – i overensstemmelse med forarbejderne hertil – forstås således, at i de tilfælde,
hvor betaling sker ved overførsel fra en konto i et pengeinstitut, er tidspunktet for kontoens
debitering afgørende, jf. folketingstidende 1991-92, tillæg a, lovforslag l 167, sp. 4282.
det er endvidere i erhvervslejelovens § 70, stk. 2, angivet, at udlejeren ikke kan påberåbe sig
forsinket betaling som grundlag for ophævelse, hvis betaling er sket, inden udlejeren hæver
aftalen.
                                               - 4 -
det er på denne baggrund et hovedspørgsmål under sagen, hvornår body cares ved a som
lejer hos a/b ved mønten må anses at have betalt restancebeløbet på 1.394,72 kr. – om beta-
ling må anses for sket inden udlejers ophævelse af lejemålet ved brev af 16. marts 2012.
det fremgår af kontoudtoget fra banknordik – som af oplysningerne i de e-mails, lejer sendte
til udlejer den 21. og 30. marts 2012 – at betaling af husleje på 1.394,72 kr. er debiteret på
lejers konto med bogførings- og rentedato den 12. marts 2012, og at der da var dækning på
kontoen og ikke er sket tilbageførsel af beløbet.
på denne baggrund finder højesteret det godtgjort, at lejer, body cares ved a, foretog beta-
ling af 1.394,72 kr. til udlejer, a/b ved mønten, til et pengeinstitut den 12. marts 2012, jf.
erhvervslejelovens § 42. det kan ikke lægges til grund, at det skyldes hendes forhold, at belø-
bet først indgik på udlejers konto i jyske bank den 22. marts 2012. body cares ved a var
herefter ikke i restance med betaling efter den 12. marts 2012.
bilag 10 er en e-mail fra lejers bank til udlejer – som modtager af betalingen fra lejer gennem
dennes bank – hvorefter betalingsdatoen for girokortet på de 1.394,72 kr. er den 21. marts
2012. højesteret finder ikke grundlag for at nægte bilaget fremlagt, men da det er det tids-
punkt, hvor beløbet debiteres på lejers konto, der er afgørende for, hvornår betalingen i for-
holdet mellem lejer og udlejer anses for at have fundet sted, kan bankens oplysning om tids-
punktet for betaling af girokortet ikke føre til et andet resultat.
da body cares ved a ikke var i restance med betaling efter den 12. marts 2012, var a/b ved
mønten, jf. erhvervslejelovens § 70, stk. 2, ikke berettiget til at ophæve lejemålet som sket
ved brev af 16. marts 2012. allerede derfor tager højesteret påstanden om ikke at fremme
fogedbegæringen om udsættelse af lejemålet til følge.
                                       thi bestemmes:
fogedbegæringen af 30. marts 2012 om udsættelse af body cares ved a af erhvervslejemålet
beliggende x-vej, st., 2300 københavn s, nægtes fremme.
                                            - 5 -
a/b ved mønten skal i sagsomkostninger for alle instanser inden 14 dage efter afsigelsen af
denne kendelse betale 15.000 kr. til body cares ved a. beløbet forrentes efter rentelovens § 8
a.
kæreafgiften tilbagebetales til body cares ved a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt mandag den 30. august 2010
sag 359/2008
(2. afdeling)
anna-grete kastbjerg og
leif kastbjerg
(advokat svend kinch, beskikket)
mod
thisted forsikring g/s
(advokat lars høj andersson)
i tidligere instans er afsagt dom af retten i nykøbing falster den 11. april 2007 og af østre
landsrets 9. afdeling den 25. juni 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, per walsøe, poul søgaard, vibeke
rønne og lars hjortnæs.
påstande
appellanterne, anna-grete kastbjerg og leif kastbjerg, har påstået frifindelse, subsidiært
betaling af et mindre beløb.
indstævnte, thisted forsikring g/s, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
i tilstandsrapporten, som er udarbejdet den 4. maj 2004, er under ”resumé af huseftersyn –
for beboelsesdelen… 8. tagkonstruktioner/-belægninger/skorstene” afkrydset i rubrikken
”ib” [ingen bemærkninger]. under ”generelle kommentarer til bygningernes tilstand” er bl.a.
anført: ”det må påregnes at taget på beboelse, carport og værksted skal renoveres inden for
nær fremtid”. under ”registrering af bygningens tilstand” er vedrørende bygning d (”have-
stue/udestue”) under pkt. 8.16 ”bemærkninger til skorsten” anført karakteren k 3 [kritiske
                                                  - 2 -
skader], samt at ”skorstene har løse fuger og lidt revner. inddækning ved tag er i stykker”.
endvidere er som note hertil anført: ”der er risiko for indtrængning af vand ved skorsten.”
i tilstandsrapporten er under punktet ”sælgers oplysninger om ejendommen” bl.a. anført:
        ”sælgers oplysninger om ejendommen
        sælgers opmærksomhed henledes på, at forkerte oplysninger vil kunne være ansvarspå-
        dragende. sælger skal derfor afgive oplysningerne efter bedste overbevisning og bør
        rådføre sig med den beskikkede bygningssagkyndige ved besvarelserne. købers op-
        mærksomhed henledes på, at det ikke kan forventes, at sælgeren i alle tilfælde har et
        dækkende kendskab til forholdene, især ikke hvis de ligger før sælgers overtagelse af
        ejendommen eller adskillige år tilbage. sælgers besvarelse af spørgsmålene gives ud fra
        sælgers kendskab til ejendommen. svarende tilsigter ikke at være en garanti.
        …
                                                                        ja nej ?
        5.      lofter/etageadskillelser
        5.1     har der været foretaget reparationer efter fugt-,           ■
                råd-, svampe- eller insektskader? hvis ja, hvor ?
        …
        8.      tage
        8.1     har taget været utæt?                                       ■
                hvis ja, hvor?
        8.2     er der skader omkring skotrender eller inddækninger?        ■
                hvis ja, hvilke?
                …
        8.7     har der været foretaget reparationer efter fugt-,
                råd-, svampe- eller insektskader?                           ■
                hvis ja, hvor?
                …”
efter at køberne den 6. januar 2005 havde indsendt en skadesanmeldelse til ejerskifteforsik-
ringen, blev der udarbejdet en taksatorrapport dateret 3. februar 2005. i taksatorrapporten er
bl.a. anført:
        ”i stuen ses partielt sorte skjolde på loftbeklædningen (gipsplader) som antyder fugtska-
        der. der ses i den sammenhæng en langsgående sort skjold fra skillevæg til ydermur i
        stuen, som antyder fugtskjold langs en stålbjælke (dette er en vurdering – ikke konstate-
        ret).
                                               - 3 -
     i stuen ses flere steder loftplader, der er sømmet. ved at nedtage nogle af disse konstate-
     res, at der er monteret et stykke plastic bag loftspladerne. dette antyder, at pladerne har
     været taget ned og genmonteret efter montering af plastic, formentlig fordi at taget har
     været utæt.
     der konstateres ved besigtigelsen fugtophobninger omkring nedløb fra tag i køkken og
     badeværelse. tagkonstruktion har fald mod midten af taget og afvander i disse nedløb.
     rapporten fra bøgh og vogensen konkluderer, at der kan konstateres forøget vækst af
     skimmelsvampe i store dele af tagkonstruktionen. de konkluderer yderligere, at der er
     tale om en sundhedsskadelig skimmelsvamp, hvor de anbefaler, at beboere bortflyttet
     indtil afsluttet renovering.
     der ses flere steder revner i trægulve. ft fortæller, at disse er opstået efter indflytning.
     det vurderes, at årsagen kan være opfugtning af gulvene i sammenhæng med fugtska-
     derne i loftet og at gulvene nu udtørrer pga. varme. ejendommen kan have stået uden
     varme i en periode.
     ved besigtigelse af taget kan generelt konstateres nedbrud og revnedannelser i tagbe-
     lægningen. der kan desuden konstateres utætte inddækninger omkring begge skorstene
     og flere steder om aftrækshætter.
     …
     konklusion
     tag og lofter:
     ….
     tagpaptaget er fra ejendommens opførelsestid, 1968, hvorfor der er tale om en betyde-
     lig aldersnedskrivning for selve tagbelægningen.”
af skønserklæringen af 26. januar 2006 udarbejdet af kim olsson fremgår bl.a.:
     ”spørgsmål 1: skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden kan konstatere utætheder i
     tagbelægning og inddækninger på den udvendige tagkonstruktion. hvis ja, bedes for-
     holdes
     beskrevet, og hvad årsagen er.
     svar: ved skønsforretningen konstateredes, at tagbelægningen på ejendommen var ud-
     ført
     som tagpap, dækket af singelsbelægning (små sten). udførelse af tagbelægningmed sin-
     gels, blev hovedsagligt udført pga., at tagbelægningen ikke kunne tålesolens uv-stråler,
     men dog også hvor der var brug for en ballast til at holde tagbelægningen på plads.
     ved skønsforretningen var hele tagbelægningen overdækket med en plastafdækning af
     midlertidig karakter.
     der foretoges stikprøvevis besigtigelse af tagbelægningen ved aftagning af plastafdæk-
     ning
                                         - 4 -
samt fjernelse af singelsbelægning. flere steder fremstod tagbelægningen uden, eller
kun med et meget tyndt lag, singelsbelægning. områder udvalgtes efter risikoområder,
samt efter besigtigelse på loft i ejendommen.
der konstateredes flere utætheder i tagbelægningen på ejendommen.
utætheder konstateredes placeret omkring gennemføringer ved begge skorstene og af-
trækshætter, samt huller i tagbelægningen generelt. utætheder er hovedsagligt opstået
som følge af en nedbrydning af tagbelægningen fra solens uv-stråler. dog blev der også
konstateret beskadiget/defekte inddækningskapper. se billede 1-11.
…
spørgsmål 3: skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden kan konstatere utætte ind-
dækninger omkring begge skorstene og omkring aftrækshætter. hvis ja, bedes forholdet
beskrevet, hvad utæthederne har forårsaget, og hvad årsagen er.
svar: som anført under besvarelsen af spørgsmål 1, konstateredes utætheder omkring
både skorstene og aftrækshætter.
utætheder konstateredes forårsaget af nedbrudt tagbelægning samt defekte inddæknin-
ger,
se billede 1-6.
utæthederne har forårsaget store gennemsivninger af regnvand i tagkonstruktionen,
med en del skimmelangreb i denne til følge. se besvarelsen af efterfølgende
spørgsmål.
spørgsmål 4: skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden kan konstatere pudslag med
manglende vedhæftning og sorte skjolder på bagsiden af tapet i køkken og brygges.
hvis ja, bedes forholdet beskrevet, og hvad årsagen er.
svar: ved skønsforretningen konstateredes pudslag med manglende vedhæftning, samt
tapet med sorte skjolder på bagsiden, i køkken og bryggers.
forholdet konstateredes at optræde på, og omkring skorstenen, se billede 13 og 14.
pudslaget konstateredes at side løst i relativt store områder, samt flere steder at være
under nedbrydning i form af pulverisering. de sorte skjolder skønnes at være skimmel-
svampe.
årsagen til de konstaterede forhold er en længerevarende vandbelastning fra det utætte
tag.
…
spørgsmål 7: skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden kan konstatere loftplader,
som er
tilsømmet i stuen, hvis ja, bedes forholdet beskrevet, og hvad årsagen er.
svar: ved skønsforretningen konstaterede, at enkelte loftplader havde andre søm end
alle andre loftplader, hvilket skønnes at indikere, at loftplader har været taget ned
og genmonteret. se billede 23. de aktuelle loftplader konstateredes placeret omkring
skorsten i stuen.
                                              - 5 -
     spørgsmål 8: skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden ved nedtagning af disse
     loftplader i stue kan konstatere, at der er monteret et stykke plastik bag loftpladerne.
     hvis ja,
     bedes forholdet beskrevet, og hvilken betydning det har for konstruktionen. endvidere
     bedes årsagen beskrevet.
     svar: ved den efterfølgende besigtigelse blev loftplader nedtaget, og det konstateredes
     at der herunder var monteret plastik som udbedring af den eksisterende dampspærre,
     som konstateredes udført af alukraft. se billede 24.
     en reparation af dampspærren har ingen betydning for konstruktionen, såfremt den
     udføres med korrekt tætning, dvs. med klæbning eller sammenpresning af eventuelle
     samlinger. i det aktuelle tilfælde konstateredes, at samlinger ikke var tætnet, men kun
     udført med overlæg. herved opstår risiko for at varm rumluft siver op i tagkonstruktio-
     nen, med kondensering heri til følge.
     ved nedtagningen af loftpladerne konstateredes tegn efter tidligere vandskade på tag-
     brædder, bjælker samt oversiden af loftpladerne. en tidligere vandskade skønnes at
     have været årsag til at man har været nødt til at nedtage loft og dampspærre for udtør-
     ring, og efterfølgende reparere/udskifte loftet.
     …
     spørgsmål 13: i det omfang spørgsmål 1, 2 og 3 besvares bekræftende, bedes skøns-
     manden oplyse, hvorvidt eventuelt konstaterede skader kunne være konstateret ved en
     visuel
     gennemgang uden foretagelse af destruktive indgreb på tidspunktet for skønindstævnte
     1’s besigtigelse af ejendommen den 3. maj 2004.
     svar: det er skønsmandens opfattelse at de, i forbindelse med bevarelsen af spørgsmål
     1-3, konstaterede skader er sket over længere tid, i overvejende grad som følge af so-
     lens nedbrydning af tagbelægningen, og at langt hovedparten af disse skader har været
     synlige og konstaterbare uden foretagelse af destruktive indgreb d. 3. maj 2004.
     spørgsmål 14: i det omfang spørgsmål 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 og 8 besvares bekræftende, be-
     des
     skønsmanden oplyse på hvilken måde skaderne på tagbelægningen, inddækninger samt
     vandindtrængning i husets indvendige lofter, giver sig til kende for en beboer af ejen-
     dommen.
     svar: med de, under besvarelsen af de i spørgsmålet nævnte spørgsmål, konstaterede
     forhold, skønnes det at en beboer af ejendommen jævnligt i de senere år har kunnet
     konstatere vandgennemtrængning i tagkonstruktionen. som anført i besvarelsen af
     spørgsmål 7 og 8, skønnes det at loft har været nedtaget ved siden af pejsen i stuen for
     at udtørre og udbedre efter vandskade.”
forklaringerne for byretten er i retsbogen for retten i nykøbing falster gengivet således:
                                         - 6 -
”leif kastbjerg, forklarede, gjort bekendt med sandhedsansvaret, at han er uddannet
klejnsmed. han har i mange år arbejdet med renovering af bryggeriudstyr. ved juletid
2004 flyttede han og ægtefællen til nakskovområdet, da han var gået på efterløn. hans
kone kan ikke gå på efterløn, hvorfor hun har lidt arbejde. i 1992 købte de sagsøgte den
i sagen omhandlede ejendom, der var blevet sat på tvangsauktion af kreditforeningen
danmark. tvangsauktionen blev imidlertid afværget ved, at de sagsøgte købte ejen-
dommen. de har herefter i 12 år boet på ejendommen. de har ikke været udsat for, at
det regnede ned gennem taget. deres tøj har aldrig lugtet af mug. deres gæster har hel-
ler ikke bemærket noget om fugt. han har ikke selv udført reparationer på taget, herun-
der ved skorstenen. det er rigtigt, at han af og til har været oppe på taget for at rense de
2 nedløb, dels i badeværelset og dels i køkkenet. nedløbene skulle renses for nåle og
andet. vandskaden i stuen omkring pejsen er ikke opstået i hans ejertid. han har ikke
haft pladerne nede i stuen i sin ejertid. 4 - 5 år før salget malede svigerdatteren loftet
inde i stuen. kort tid efter overtagelsen i 1992 malede svigerfaren gangen. der har ikke
ellers været gjort noget ved huset. deres søn boede derhjemme i ca. halvdelen af deres
ejertid. de har som nævnt ikke været ude for, at der skulle være kommet vand ned fra
loftet. for så vidt angår den udfærdigede tilstandsrapport (bilag 2, side 13) bemærker
han, at sælgeroplysningerne blev givet til bjarne jensen, efter at denne havde set på
ejendommen. afhørte var da sikker på, at der ikke havde været vandgennemtrængning
gennem taget. han har således besvaret de stillede spørgsmål efter bedste evne og ud fra
sin egen 12-årige ejerperiode. han var i øvrigt ikke med rundt i ejendommen under den
bygningssagkyndiges gennemgang. han syntes i øvrigt, at den bygningssagkyndige var
rimelig grundig i sin undersøgelse. den bygningssagkyndige har nok også været oppe
på taget. overtagelsesdagen blev udskudt til den 1. december 2004, da køberne ikke
havde fået solgt deres eget hus pr. 1. september 2004. fra den 1. oktober 2004 havde
køberne lov til at bruge hans værksted. ca. 3 uger før overtagelsesdagen fik de endvi-
dere lov til at male de forskellige rum, herunder bad, børneværelse og soveværelse. han
overnattede da i stuen. i disse 3 uger hørte han ikke klager fra køberne om fugt. der var
i øvrigt et godt forhold mellem ham og køberne. ved indflytningen i 1992 blev der ikke
lavet noget ved taget. han har således alene en gang i mellem renset tagnedløbene for
blade med mere. han har ikke haft håndværkere på taget eller nede i huset. hans ægte-
fælle havde rengøringsjob, og hun har heller ikke sagt til ham, at der skulle være utæt-
heder ude i køkkenet. det samme gælder sønnen, der var i lære som værktøjsmager. de
solgte huset, da afhørte skulle på efterløn. det var efter revisors anbefaling.
bygningssagkyndig bjarne jensen forklarede, gjort bekendt med sandhedsansvaret, at
han oprindelig, er uddannet som tømrer. dernæst blev han uddannet som byggetekniker
og arkitekt. da han i maj 2004 besigtigede den omhandlede ejendom, havde han alene
haft autorisation som bygningssagkyndig i 1 måned. han vil ikke bestride, at sælgerop-
lysningerne blev givet efter, at han - vidnet - havde gennemgået ejendommen. han
havde ingen bemærkninger til lofterne. han kan ikke huske, om de var nymalede. han
kan ikke huske, hvor lang tid den indvendige besigtigelse tog. han vil dog mene, at det
har taget 1/2 time. så vidt han husker, gik han rundt i huset alene. for så vidt angår til-
standsrapporten (bilag 2) bemærker han, at han har skrevet en k3´er vedrørende skor-
stenen ved udestuen. denne k3´er burde have stået ved begge steder, nemlig både ved
udestue og ved beboelse. bemærkningerne i tilstandsrapportens side 9 vedrørende skor-
stenen relaterer sig også til følgevirkningerne på andre konstruktioner. for så vidt angår
tilstandsrapportens side 13, pkt. 8, bemærker afhørte, at hvis sagsøgte havde sagt, at der
var utæthed ved taget, ville afhørte havde foretaget yderligere undersøgelser. han ville
da have gået op på taget igen for at afdække det. han ville ligeledes have givet en k3´er
                                         - 7 -
vedrørende inddækning af tage i resumédelen i tilstandsrapporten. sælgerens oplysning
er en vigtig del af tilstandsrapporten. et tag kan dog godt være utæt, selv om man ikke
kan se det. for så vidt angår restlevetiden anført på taget i sagens bilag c, bemærker
han, at restlevetiden nærmere er 0 år end 5 år. dette vurderer han ud fra, at taget var fra
husets opførelse. der kan imidlertid godt være forskel på teoretisk og praktisk levetid.
det er rigtigt, at han i maj 2004 var oppe på taget, hvor han gik rundt. under syns- og
skønsforretningen var der nogle steder skrabet sten væk. man kunne imidlertid ikke un-
der syns- og skønsforretningen danne sig et helhedsindtryk på grund af overdækningen.
foto nr. 3 og 4 i syns- og skønserklæringen af 26. januar 2006 (bilag 5) viser den k3
skade, som han har nævnt i tilstandsrapporten, men placeret under udestuen. foto nr. 1
og 2 er den utæthed ved den anden skorsten, som han har overset. for så vidt angår foto
6, kan han ikke huske, hvorvidt der lå sten hen over tagpappen i maj 2004. det vanske-
lige ved besigtigelsen i maj 2004 var, at der var stenbelægning på det flade tag. han
burde have taget forbehold herom i tilstandsrapporten, hvilket han gør i de tilstandsrap-
porter, han nu udfærdiger. han vil dog tro, at han i maj 2004 stikprøvevis skrabede sten
til side på taget. dengang kunne man i øvrigt ikke uden videre give en k3´er uden kon-
kret påviste forhold. det kan man nu. han kan ikke huske, om han inde i huset foretog
en fugtmåling. han har sikkert set den gennemgående sorte stribe i stueloftet og har be-
tragtet den som forårsaget af en kuldebro. det er rigtigt, at de fleste flade tage giver an-
ledning til særlige undersøgelser.
karina rolin gadskov, forklarede gjort bekendt med sandhedsansvaret, at hun og ægte-
fællen, michael uldall sunke, købte ejendommen af de sagsøgte. de havde brug for en
erhvervsejendom, da de drev en udlejningsvirksomhed med borde, stole m.v. til fester.
hun er kontoruddannet. ægtefællen er mekaniker. de har ikke nogen bygningsmæssig
uddannelse. forinden køb besigtigede de ejendommen sammen med ejendomsmægle-
ren. tilstandsrapporten viste ingen bemærkninger vedrørende taget på beboelsesdelen.
ca. 3 uger før overtagelsen den 1. december 2004 fik de nøgler til beboelsen. de gik
herefter i gang med at male væggene. de konstaterede da ingen tegn på fugt. de flyttede
ind i huset omkring den 1. december 2004. den 27. december 2004 konstaterede hun en
særpræget lugt i køkkenet. den kom fra køkkenskabet. de talte om, hvorvidt de skulle
beholde de gamle skabe. der var imidlertid en skarp lugt, som de antog var lugt fra
mug. de besluttede sig derfor at rive køkkenskabet ned. da michael havde gjort dette,
så de vand inde under køkkenskabet. de så, at gulvet var helt sort af svamp. en vvs-
mand blev kaldt ud på ejendommen. han bemærkede, at der manglede en krave på køk-
kenafløbet. michael pillede alt tapet af. det hang ikke fast, og de konstaterede nu, at der
på væggene var svamp. loftpladerne i køkkenet blev taget af. de konstaterede da, at
loftet var endnu mere sort end de andre steder. umiddelbart havde de ikke kunnet se
noget, forinden loftpladerne var blevet fjernet. de så nu, at brædderne oppe over loft-
pladerne var drivende våde. herefter besluttede de sig for at kontakte forsikringsselska-
bet. taksator var ude på ejendommen den 27. januar 2005, hvor han konstaterede, at der
kom vand ned gennem taget. hun bemærker, at der også en januar aften lå et lag vand
ude i badeværelset, hvilket var kommet fra nedløbskanalen. ude i køkkenet kunne man i
øvrigt se ud i det fri i det område, hvor der havde løbet vand ned. det var sundhedsska-
deligt at bo i huset. hun bemærker, at den yngste datter lider af en lungesygdom, og at
det var skadeligt for hende at bo i ejendommen. vidnet kan bekræfte oplysningerne i
sagens bilag 9 om genhusning af dem. de måtte således på et tidspunkt leje et hus med
en udgift på 7.825 kr. om måneden til følge. de har nu besluttet, at de ikke ønsker at
have huset længere. huset er derfor overtaget af dansk boligforsikring, der har solgt det
videre for ca. 2,2 millioner kr. de havde selv indhentet tilbud på udbedring af skaderne
                                         - 8 -
på 1,4 million kr. hun kan ikke huske, hvorvidt de rettede henvendelse til sagsøgte i
denne sag om utæthederne. det er rigtigt, at de forinden købet af ejendommen havde
spekuleret over, at det var et hus med fladt tag. de spurgte mægleren, om der var pro-
blemer med taget, og mægleren sagde, at der ikke var noget problem. hun var ikke selv
oppe på taget under sin besigtigelse før køb.
syns- og skønsmanden kim olsson, vedstod sine 3 erklæringer (bilag 5, 6 og 7).
skønsmanden forklarede vedrørende spørgsmål 3, at han konstaterede utætheder om-
kring både skorstene og aftrækshætter. videre konstaterede han utætheder forårsaget af
nedbrudt tagbelægning samt defekte inddækninger. det er vanskeligt at differentiere
utæthederne yderligere. tagdugens levetid var udlevet under besigtigelsen. der var tale
om 9 - 10 steder. tagbelægningen bestod af en membran og singelssten. utæthederne
har givet vandgennemtrængen i beboelsesdelen. under besigtigelsen havde vandgen-
nemtrængning stået på i en del år. afhørte vil mene, at det har stået på som minimum
de sidste 3 - 4 år. for så vidt angår foto nr. 8 i bilag 5, bemærker han, at der er udført en
udbedring af tagbelægningen langs tagkanter, og at den er af nyere dato. han kan dog
ikke sige, om reparationen er sket før eller efter 1992. på samme måde forholder det sig
med en udbedring langs tagkant i foto 11. på foto 16, der vedrører køkkenet, kan man
se, at der har været vandgennemtrængning ned i beboelsen. der er tale om en vandgen-
nemtrængning, der har fundet sted gennem flere år. foto 18 viser området omkring
skorstenen ude i gangen. man kan der se, at gipspladeloftet har fået kraftig fugtpåvirk-
ning. afhørte vurderer, at man som beboer i ejendommen måtte kunne mærke denne
fugt. foto 19 viser den samme vandgennemsivning. foto 23 og 24 viser loftpladerne i
stuen, hvor der har været løbet vand ned. man har herefter skiftet loftpladerne og lagt
plastik på som en form for dampspærre. afhørte kan ikke sige, om denne reparation er
sket før eller efter 1992. foto 23 viser dog tegn på vandskade ved flisen. på oplysning
om, at stueloftet skulle være malet 3 - 4 år før sagsøgtes salg af ejendommen, bemærker
afhørte, at det stadigvæk kan være en gammel skade før 1992. foto 23 er taget inde i
stuen. foto 12, 13, 14, 17 og 18 vedrører skorstenen i køkkenet. foto 23 knytter sig til
foto 3 og 4. de mangelfulde inddækninger ved skorstenene kan give anledning til vand-
gennemtrængning. det er overvejende sandsynligt, at der er kommet vand ind gennem
inddækningerne. vandet vil da nå ned i beboelsesdelen, men det kræver "en del vand".
ved kraftigt regnvejr med blæst er det overvejende sandsynligt, at vandet er kommet
ned i beboelsesdelen. for så vidt angår foto 26, der vedrører aftrækshætte i badeværel-
set, bemærker afhørte, at tegnene på vandgennemtrængning er opstået over en længere
tid. han vil mene minimum 1 år. det er svært at sige helt nøjagtigt. foto 5 og 6 vedrø-
rende taget ved aftrækshætterne angiver også, at vandet kunne sive ned der gennem ta-
get. i starten kommer det ikke ned i beboelsesdelen, men det vil det til sidst gøre. af-
hørte fastholder sin besvarelse af spørgsmål 14. der er således kommet vand ned gen-
nem tagkonstruktionen, specielt i køkkenområdet. beboerne kunne ikke undgå at be-
mærke dette. der har været vandgennemtrængning i en længere tid. vandgennemtræng-
ningen er sket flere gange. det må således have stået på i flere år. han henviser til, at
tagkonstruktionens tilstand er meget dårlig, og han vil mene, at ejendommen jævnligt
inden for de sidste 3 - 5 år forinden besigtigelsen den 15. november 2005 har været i en
meget dårlig stand. for så vidt angår omkostningerne ved udbedring af vandskaden,
henviser skønsmanden til besvarelsen af spørgsmål 12. sælgerens oplysning til den
bygningssagkyndige i forbindelse med udfærdigelsen af tilstandsrapporten indgår i den
bygningssagkyndiges baggrundsviden. den bygningssagkyndige kan imidlertid ikke
tage sælgers oplysning for fulde pålydende. hvis sælger har sagt noget om vandgen-
                                              - 9 -
     nemtrængning, så skærper det den bygningssagkyndiges undersøgelse. sælgeren har
     trods alt boet dagligt i ejendommen. på spørgsmål om, hvorvidt vandgennemtrængnin-
     gen kunne ses i december 2004, bemærker afhørte, at det er svært for ham at svare på.
     han fastholder, at vandgennemtrængningen, specielt i køkkenet, har stået på gennem
     længere tid. hvis der er et skab fra gulv til loft, så kan vandgennemtrængningen måske
     være skjult i væggen. i bryggerset kunne det ses, at pudsen var boblet op. dette sker
     over en længere periode. det er rigtigt, at skaderne efter vandgennemtrængning også
     har noget at gøre med varme og udluftning. han er ved besvarelsen af spørgsmål 14
     gået ud fra normale opvarmnings- og udluftningsforhold. skimmelsvamp er en følge-
     skade af vandgennemtrængning. der er fastsat grænseværdier for hvor meget skimmel-
     svamp, der må være. han medgiver dog, at der er faglig uenighed om, hvordan grænse-
     værdien skal fastsættes.
     …
      lennart holm petersen, forklarede, gjort bekendt med sandhedsansvaret, at han i som-
     meren 2003 var interesseret i at købe ejendommen. han havde hørt, at sagsøgte mulig-
     vis ville sælge ejendommen. vidnet arbejdede dengang som tømrermester. han havde
     taget uddannelse som syns- og skønsmand, og han havde også udfærdiget ejendomsrap-
     porter til køber i forbindelse med køb af fast ejendom. han var på den i sagen omhand-
     lede ejendom nogle gange i løbet af sommeren 2003. anden gang var de inde i de fleste
     af rummene i beboelsesdelen. han kan ikke mindes, at han åbnede skabe, men at han
     blot kiggede ind i rummene. ejendommen havde et fladt tag. han havde vurderet, at han
     ikke selv ville have et sådant fladt tag. i givet fald ville han lave nyt tag på ejendommen
     med rejsning på. han kiggede således ikke på, hvorvidt det flade tag skulle lappes. han
     bemærkede ikke spor af fugtskader på lofterne inde i beboelsen. han opdagede heller
     ikke svampeproblemer. han bemærker, at han også har taget et kursus i, hvordan skim-
     melsvamp opfører sig. der lugtede ikke i huset af skimmelsvamp. han opfattede huset
     som et sundt hus. der var tørt i huset, og der var en god temperatur. han kan ikke hu-
     ske, hvordan vejret var under besigtigelsen. hans ægtefælle ville imidlertid ikke købe
     huset, da hun hellere ville have et landsted. han kan ikke huske, at huset skulle se an-
     derledes ud end det, som salgsopstillingen (bilag a) viste.”
retsgrundlag
lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. § 2, stk. 1 og 5, lyder såle-
des:
     ”§ 2. har køberen fra sælgeren modtaget en rapport om bygningernes fysiske tilstand
     (en tilstandsrapport) og oplysning om ejerskifteforsikring, jf. §§ 4 og 5, kan køberen
     ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, jf.
     dog stk. 2-6. køberen kan heller ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en fejl burde
     have været nævnt i tilstandsrapporten.
     ….
     stk. 5. uanset bestemmelsen i stk. 1 kan køberen påberåbe sig forhold, som er opstået
     efter udarbejdelsen eller fornyelsen af tilstandsrapporten, jf. § 4, stk. 1, samt påberåbe
     sig, at et forhold strider mod en servitut eller offentligretlige forskrifter. køberen kan
     desuden påberåbe sig en mangel, hvis sælgeren har ydet en garanti med hensyn til det
     pågældende forhold eller har handlet svigagtigt eller groft uagtsomt. køberen kan i øv-
     rigt gøre erstatningskrav gældende efter almindelige regler, hvis sælgeren har opført
     bygningen med salg for øje.”
                                               - 10 -
i lovforslagets almindelige bemærkninger pkt. 3.2. og 4.1. er bl.a. anført (folketingstidende
1994/95, tillæg a, side 2981ff ):
      ”
      3.2. tilstandsrapporter og ejerskifteforsikringer
      …
      på ejerboligmarkedet er situationen således speciel i den forstand, at både køber og sæl-
      ger kan være ”forbrugere”. på andre retsområder står forbrugerne normalt som aftagere
      over for en erhvervsdrivende udbyder, men ved salg af en bolig er aftaleparterne typisk
      to privatpersoner.
      …
      på dette område bør lovgivningen i højere grad sigte mod at beskytte begge parter.
      …
      langt det største problem af civilretlig karakter er således fysiske mangler ved indivi-
      duelle huse. der vil kunne opnås en styrkelse af begge parters stilling ved køb af fast
      ejendom, hvis lovgivningen indrettes sådan, at problemerne med fysiske mangler be-
      grænses.
      det er ofte særdeles ubehageligt for køberen, hvis der viser sig mangler efter overtagel-
      sen, ikke blot på grund af de praktiske vanskeligheder, som manglen forvolder, men
      også fordi det ofte er usikkert, om sælgeren vil være i stand til at betale, selv om det
      lykkes for køberen at gennemføre et mangelskrav mod sælgeren.
      for den godtroende sælgers vedkommende er det lige så ubehageligt, såfremt køberen
      efter at have overtaget ejendommen fremsætter krav på grund af mangler. det gælder
      navnlig, hvis der er gået så lang tid, at sælgeren har indrettet sin økonomi i tillid til
      handlens endelighed.
      en begrænsning af mangelsproblemerne ved køb af fast ejendom bør som nævnt ske på
      en måde, som er til fordel for både køber og sælger. dette kan opnås på to måder, dels
      ved at forebygge, at der overhovedet opstår spørgsmål om mangler efter køberens over-
      tagelse af ejendommen, dels ved at sikre, at der er penge til at betale for en eventuel ud-
      bedring mv., hvis der alligevel viser sig en mangel.
      …
      en almindelig udbredelse af tilstandsrapporter, der udarbejdes af særligt beskikkede
      bygningssagkyndige på godkendte rapportformularer, vil efter justitsministeriets opfat-
      telse forbedre forbrugernes stilling ved køb af fast ejendom betydeligt. forbedringen vil
      bestå i, at langt de fleste mangelsspørgsmål bliver afklaret, før handlen afsluttes, således
      at de kan indgå i drøftelserne om den rette pris for ejendommen. en sådan forudgående
      afklaring af ejendommens fysiske tilstand må foretrækkes frem for ordninger, der pri-
      mært tager sigte på at klare mangelsproblemerne efterfølgende, når de har vist sig.
      visse fejl eller tegn på fejl ved en bygning vil imidlertid kunne være skjulte selv for en
      bygningssagkyndig, fordi dennes undersøgelse i praksis må foregå uden omfattende fy-
                                               - 11 -
     siske indgreb i bygningen. som regel vil sælgeren heller ikke kende til sådanne skjulte
     fejl. udbedringsomkostningerne ved sådanne fejl vil undertiden kunne være betydelige
     … men situationen vil i givet fald ofte være den, at hverken køber eller sælger har råd
     til at betale udbedringsomkostningerne. problemet med denne tilbageværende risiko kan
     bedst løses ved en forsikringsmæssig afdækning, således at et forsikringsselskab dækker
     udgiften til udbedring af manglen.
     …
     4.1. begrænsning af mangelsproblemerne
     …
     den foreslåede ordning tilskynder for det første sælgeren til at forebygge man-
     gelsproblemer ved at sørge for, at køberen modtager en rapport om ejendommen (til-
     standsrapport), der indeholder detaljerede oplysninger om bygningens fysiske tilstand.
     ordningen tilskynder for det andet til, at det gennem forsikringstegning sikres, at der er
     penge til at betale med, hvis der efterfølgende viser sig en mangel, som har været skjult
     selv for den bygningssagkyndige, og som derfor ikke er omtalt i tilstandsrapporten…”
i bemærkningerne til § 2, stk. 4, 2. pkt., (nu stk. 5, 2. pkt.) er bl.a. anført (folketingstidende
1994/95, tillæg a, side 2993):
     ”for det tredje gælder de gunstige retsvirkninger ikke, hvis sælgeren har handlet svig-
     agtigt eller groft uagtsomt i relation til det forhold, som køberen vil påberåbe sig, jf. stk.
     4, 2. pkt. køberen kan fortsat gøre en mangel gældende, hvis sælgeren f.eks. har rettet i
     tilstandsrapporten inden den gives til køberen, eller hvis sælgeren har undladt at gøre
     opmærksom på en mangel, som sælgeren vidste ville være skjult for den bygningssag-
     kyndige. ved udformningen af rapportskemaerne vil det blive sikret, at den bygnings-
     sagkyndige i forbindelse med sin undersøgelse spørger sælgeren om forhold, som en
     sagkyndig ikke kan se, men som en sælger vil opdage ved at bo i huset - f.eks. om der
     trænger vand ind, når det regner, eller om der tidligere er foretaget omfattende reparati-
     onsarbejder. sælgeren vil kunne gøres ansvarlig, såfremt han ved besvarelsen af disse
     spørgsmål handler svigagtigt eller groft uagtsomt.
     det må antages, at der skal meget til, før en uprofessionel sælgers adfærd vil blive ka-
     rakteriseret som svigagtig eller groft uagtsom, når ejendommen er gennemgået af en
     bygningssagkyndig. det vil normalt ikke kunne kræves, at sælgeren foretager en kritisk
     gennemgang af tilstandsrapporten for at kontrollere, om den bygningssagkyndige har
     overset noget. sælgeren behøver endvidere ikke undersøge og selv oplyse om de for en
     fagmand synlige forhold som f.eks. tagets og træværkets alder og tilstand, betydningen
     af, at der er skjulte installationer o.s.v. grov uagtsomhed vil normalt heller ikke fore-
     ligge, selv om en uprofessionel sælger undlader at oplyse om mangler ved ejendommen,
     som han burde have haft mistanke om, men som han ikke længere hæfter sig ved, og
     som måske nu er skjulte selv for en bygningssagkyndig. som eksempel kan nævnes
     mangler ved fundamentet, der tidligere under sælgerens ejertid har givet sig udslag i en
     mindre revnedannelse, som er blevet udbedret. derimod vil sælgeren handle groft uagt-
     somt, hvis han f.eks. undlader at oplyse, at han for nylig har overmalet en fugtplet, som
     er opstået, efter at der er trængt vand ind.”
                                               - 12 -
højesterets begrundelse og resultat
som det fremgår af bemærkningerne til forslaget til lov om forbrugerbeskyttelse ved erhver-
velse af fast ejendom m.v., har det været hensigten med lovens regler om modtagelse af til-
standsrapport og oplysning om ejerskifteforsikring at etablere en retstilstand, hvorefter aftaler
om køb af fast ejendom kun undtagelsesvis skal kunne give anledning til, at køberen – eller
andre, som må anses for indtrådt i køberens krav – kan fremsætte et krav mod sælgeren be-
grundet i en bygnings fysiske tilstand.
i overensstemmelse hermed er det i forarbejderne til bestemmelsen i lovens § 2, stk. 5, 2. pkt.,
forudsat, at der skal meget til, for at en uprofessionel sælgers adfærd vil blive karakteriseret
som svigagtig eller groft uagtsom (og dermed ansvarspådragende), når ejendommen er gen-
nemgået af en bygningssagkyndig. det er således bl.a. forudsat, at sælgeren ikke behøver at
undersøge og selv oplyse om de for en fagmand synlige forhold som f.eks. tagets og trævær-
kets alder og tilstand, og det er forudsat, at grov uagtsomhed normalt heller ikke vil foreligge,
selv om en uprofessionel sælger undlader at oplyse om mangler ved ejendommen, som han
burde have haft mistanke om, men som han ikke længere hæfter sig ved.
det må efter skønsmanden kim olssons erklæring lægges til grund, at der er foretaget repa-
rationer af ejendommens tag, og at loftet i stuen er repareret som følge af vandskade. efter
bevisførelsen, herunder skønsmandens erklæring og forklaring, finder højesteret det imidler-
tid ikke godtgjort, at reparationerne er sket i anna-grete og leif kastbjergs ejertid, og høje-
steret finder det heller ikke godtgjort, at de i øvrigt har haft en sådan viden om vandindtræn-
gen og svampeskader m.v., at de må anses for at have handlet svigagtigt eller groft uagtsomt
som anført i lovens § 2, stk. 5, 2. pkt.
højesteret tager herefter anna-grete og leif kastbjergs frifindelsespåstand til følge.
anna-grete og leif kastbjerg har haft fri proces og retshjælpsforsikring for byretten og for
højesteret.
thisted forsikring g/s skal i sagsomkostninger betale i alt 164.115,42 kr., der dækker advo-
katudgifter for byret, landsret og højesteret med 150.000 kr., udlæg for byret med 1.210,42
                                              - 13 -
kr., udgifter til vidnegodtgørelse for landsret med 2.305 kr., retsafgift for landsret med 4.700
kr. og beregnet retsafgift for højesteret med 5.900 kr.
sagsomkostningsbeløbet skal indbetales til højesteret, der efter dækning af udgifterne til fri
proces afregner med retshjælpsforsikringen.
                                     thi kendes for ret:
anna-grete kastbjerg og leif kastbjerg frifindes.
i sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret skal thisted forsikring g/s betale
164.115,42 kr., som indbetales til højesteret.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.