text:
retten på frederiksberg
dom
afsagt den 9. november 2017
rettens nr. 3404/2017
politiets nr. 0100-91190-00001-17
anklagemyndigheden
mod
citroën danmark aps
cvr nummer 5582 7710
hovedvejen 1
2600 glostrup
sagens baggrund og parternes påstande.
anklageskrift er modtaget den 19. april 2017.
citroën danmark aps er tiltalt for overtrædelse af
                                                                                1.
markedsføringslovens § 18, stk. 2, jf. stk. 1, jf. § 37, stk. 3 og 7,
ved i en annonce for finansieret køb af en citroën c1 bragt i metroxpress henholdsvis den
10. juni 2016 og den 17. juni 2016, at have markedsført kreditaftaler med angivelse af
talstørrelser vedrørende omkostningerne ved forbrugerkredit uden på klar, tydelig og
fremtrædende måde at vise de lovpligtige standardoplysninger, nævnt i § 18, stk. 1, idet der i
annoncens overskrift med stor hvid tekst på grøn baggrund stod "kun 995,-/md.*", mens de
lovpligtige standardoplysninger, nævnt i § 18, stk. 1, blev vist lige under overskriften med en
markant mindre sort tekst på grøn baggrund.
                                                                                2.
markedsføringslovens § 18, stk. 2, jf. stk. 1, jf. § 37, stk. 3 og 7,
ved i perioden fra den 13. juni 2016 til den 16. juni 2016, på en plakat for finansieret køb af
en citroën c1 vist på 538 af afa jcdecauxs plakatstandere opsat rundt omkring i byer i
jylland, på fyn og sjælland samt på enkelte andre danske øer, at have markedsført
kreditaftaler med angivelse af talstørrelser vedrørende omkostningerne ved forbrugerkredit
uden på klar, tydelig og fremtrædende måde, at vise de lovpligtige standardoplysninger,
nævnt i § 18, stk. 1, idet der i plakatens nederste venstre side med stor sort tekst på hvid
baggrund stod "kun 995,-/md.*", mens de lovpligtige standardoplysninger, nævnt i § 18,
stk. 1, blev vist lige under overskriften med en markant mindre sort tekst på hvid baggrund.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.
tiltalte har påstået frifindelse, subsidiært rettens mildeste dom.
forklaringer.
                                                 - 2 -
der er afgivet forklaring af tiltalte ved dennes partsrepræsentant, price- og productmanager
michael olafsson, og vidnerne christian brandt og kenneth bejerholm madsen og gunni
baagøe-mikkelsen.
tiltalte ved partsrepræsentanten, price- og productmanager michael olafsson, har til
retsbogen afgivet følgende forklaring:
"....., at han er ansat som price- og productmanager i peugeot. indtil sidste uge var han ansat
som price- og productmanager i citroën danmark aps. selskabet er blevet opkøbt af
peugeot. han har været markeringsdirektør i citroën danmark a/s fra 2014 og indtil 2016.
spurgt af anklageren, forklarede michael olafsson, at han dengang havde ansvaret for
markering, budget, pris og produkt og reklamefunktionen. selskabet importerer og sælger
biler i danmark.
spurgt til årsregnskabet for 2015, side 13, bekræftede han indtjeningen. den 1. september
2016 overgik selskabet til interdan biler aps. han kender ikke tallene for regnskabsåret 2016.
det var ca. 50 - 60 ansatte, før selskabet blev delt og solgt til interdan biler aps.
på baggrund af annoncerne påregner han, at selskabet (tiltalte) i juni i 2016 solgte ca. 39 biler
af mrk. c.1 med en fortjeneste på ca. 4.000 kr. bil. han har tallene fra nordania finans.
han kan bekræfte prisen for én annonce med ca. 24.000 kr., jf. sagens forhold 1. selskabet
havde et reklamebureau til at udforme annoncerne. han kan ikke svare på, hvor mange
annoncer, de bestilte i det kalenderår, men måske 150 styk om året. de betalte ca. 150.000 kr.
per måned i vederlag til reklamebureauet for betaling for alle typer annoncer, herunder
reklamer i radio og tv.
spurgt til sagens bilag a, bekræftede han, at prisen for opsætning og visning af plakaterne
udgør 62.440,70 kr., jf. sagens forhold 2.
spurgt bekræfter han, at selskabet vedtog en bøde på 100.00 kr. i foråret 2015 for
overtrædelse af markedsføringsloven, jf. forsvarerens materialesamling side 255.
branchen var bekendt med de verserende sager med hyundai, men han er i tvivl om, hvorvidt
ledelsen i selskabet var bekendt hermed.
spurgt til om selskabet gjorde sig nogle overvejelser efter bøden for annoncerne i 2015, og før
udarbejdelse af annoncerne som vist i bilag 2-3 og 2-4, forklarede han, at de blandt andet
løftede pligtteksten fra bunden af annoncen op under kreditprisen (ydelsen på 995 kr. per
måned).
spurgt til anmeldelsen, jf. bilag 4, side 7, 4. afsnit, forklarede han, at de forholdt sig til om
teksten var for lille. det var i hver fald det, der blev drøftet i branchen. de besluttede sig for at
flytte teksten fra bund til top under kreditydelsen på 995 kr., som tidligere forklaret.
de har ikke modtaget kundeklager herunder, at kunderne blev forvirret over indholdet af
annoncerne.
                                               - 3 -
han ved ikke om, de har anmodet forbrugerombudsmanden om en forhåndsudtalelse i
forbindelse med annoncerne og rerklamesøjlerne. måske har reklamebranchen rettet
henvendelse til forbrugerombudsmanden, men han ved det ikke. blandt andet var svartiden
hos forbrugerombudsmanden meget lang.
spurgt af forsvareren, forklarede han, at ansvaret for godkendelsen af annoncerne ligger hos
nordania finans for så vidt angår deres kreditoplysninger, og hos reklamebureauet for den
kreative del af annoncen. selskabet godkender oplysningerne om produktet (bilen). selskabet
er alene formidler af billånet, da det ydes af nordania finans. nordania finans har alene
ansvaret for pligtteksten (kreditoplysningerne). ham bekendt, er hverken reklamebureauet
eller nordania finans blevet tiltalt i sagen.
det var almindelig praksis i branchen at sætte annoncerne op som vist, jf. bilag 2 -3 og 2- 4
efter, at selskabet fik bødeforlægget i 2015.
før det tidspunkt, var de pligtmæssige ydelser placeret som vist på side 1 i støttebilaget
vedrørende mercedes.
det var kutyme, at annoncerne havde et lay out som vist vedrørende mercedes reklamen. det
var praksis frem til og med juli 2015.
det samme mønster gentager sig for så vidt angår annoncerne vist i støttebilaget frem til og
med side 23.
spurgt til bmw, side 22 forklarede han, at pligtteksten dengang var markant mindre end i
annoncerne vedrørende bilag 2 - 3 og 2 - 4.
det er en alvorlig sag for citroën at blive politianmeldt. selskabet værner om sit brand og
værner sig mod dårlig omtale, f. eks. snyd.
et påbud eller en indskærpende udtalelse fra forbrugerombudsmanden, ville også som en
bøde fremadrettet have haft en adfærdsregulerende virkning for selskabets markedsføring.
spurgt til bødeforlægget fra marts 2015, jf. side 256, og annoncerne vist på side 252 - 253 i
forsvarerens materialesamling, forklarede han, at reklamebureauet havde fjernet den røde
streg og erstattet den med teksten creative technologie. pligtteksten er endvidere flyttet op
over den røde streg og ordene creative technologie.
brændstofforbruget er en vigtig oplysning for forbrugeren. det kan være en lige så vigtig
parameter som kreditoplysningerne. det er et differentieret behov for den enkelte køber.
i forhold til målgruppen af købere vedrørende en citroën c.1, er brændstofforbruget og
omkostningerne ved at holde en bil en vigtig oplysning for denne gruppe af købere.
spurgt til plakaten jf. forhold 2, forklarede han, at der var en co branding med angry birds.
den animerede fugl, og angry birds skulle fange opmærksomheden om bilen og den
månedlige ydelse for bilen.
plakaten har kun været anvendt "out door" (udendørs som plakatsøjle).
                                               - 4 -
formålet er en slags teaser og awareness om brandet og mærkekendskab.
det er muligt at læse pligtteksten på standeren, hvis man står ved den ved et busstoppested.
det er ikke tilfældet, hvis man kører forbi i bil, medmindre man standser op.
selv med en større tekst og uændret format, ville det ikke være muligt at læse pligtteksten,
hvis man kørte forbi søjlen i bil.
en forbruger kan ikke sammenligne kreditoplysninger i den omtvistede annonce med andre
annoncer for andre bilmærker. sammenligningen foregår typisk på internettet.
spurgt til forhold 1, har annoncen kun været vist i metroxpress.
de var i selskabet af den klare opfattelse af annoncerne var lovlige, da de blev bragt.
kampagnen stoppede i juni 2016 efter, at forbrugerombudsmanden kontaktede selskabet den
18. august 2016.
spurgt om selskabet har ændret praksis efter juni 2016, forklarede vidnet, at selskabet fortsat
anfører den pligtmæssige tekst lige under ydelsen.
selskabet har ikke kunne registrere et større salg på grund af plakatannoncerne. det er en
supplerende markedsføring vedrørende angry birds og citroën.
indtjeningen for juni 2016 udgjorde ca. 160.000 kr. ved salg af c.1 biler ved salg ved et
finansieringstilbud. selskabet har ikke kunne måle en effekt fra plakatsøjlen, herunder et
eventuel mersalg i forhold til den almindelige annoncering. kampagnen vedrørende forhold 1
og 2 har højst givet et mersalg på 10 biler (af mærket c.1)......."
vidnet, christian brandt, har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
".....retsbogen for den 24. april 2017 med den af vidnet afgivne forklaring den 8. marts i
retten i glostrup i sagen 15-4112/2016 oplæstes.
spurgt af forsvareren til vejledningen nævnt i udskriften side 4, øverst, forklarede vidnet, at
brancheforeningen havde kommunikeret med sektoren for sikrede lån (billån), det som sagen i
dag handler om.
spurgt til vejledningen nævnt i udskriften side 4, 1. afsnit, forklarede vidnet,
at de ikke holdt et møde før juni 2014. de holdt mødet efter sommerferien, da hyundai sagen
var kommet frem.
spurgt til vejledningen nævnt i udskriften side 4, 2 afsnit, forklarede vidnet,
at han i sit arkiv har fundet en e-mail dateret den 31. oktober 2014, jf. bilag d. han skrev til
sine medlemmer og meddelte dem, at brancheforeningen havde haft et møde med
forbrugerombudsmanden. det var i den forbindelse, at de talte om oplysningspligten
(pligtteksten svarende til de 6 oplysninger gengivet i markedsføringslovens § 18).
forbrugerombudsmanden havde fortalt vidnet, at han ikke ville have grebet ind med en
anmeldelse i hyundai sagen på grund af den mindre pligttekst, hvis ikke der havde været fejl i
annoncen vedrørende kreditoplysningerne.
                                                 - 5 -
spurgt til vejledningen nævnt i udskriften side 4, nederst forklarede vidnet, at vejledningen
vedrørte markedsføring af radio- og tv reklamer. brancheforeningen var ikke involveret i
disse forhandlinger.
i efteråret 2014 talte de med forbrugerombudsmanden om at lave en vejledning om
markedsføring af forbrugerkredit, jf. side 5 nederst
lånegrænsen var 1.500 kr. og ikke 15.000 kr., jf. retsbogen side 6 øverst.
vidnet kan i øvrigt vedstå sin forklaring.
spurgt til bilag d (e-mailen af den 31. oktober 2014) side 2, øverst, 1. afsnit, forklarede
vidnet, at det endte med, at forbrugerombudsmanden gik med til at udarbejde en vejledning på
området. det var vidnet indtryk, at forbrugerombudsmanden tog brancheforningens synspunkt
til sig om, at det var tilstrækkeligt, at pligtoplysningerne stod nederst i annoncen.
spurgt til forbrugerombudsmandens forhåndsbesked af 7. marts 2011, jf. materialesamlingen
side 325, pkt. 2, forklarede vidnet, at han fortsat mener, at man kunne give oplysningerne med
mindre skrift.
pligtoplysningerne skulle angives direkte i annoncen, men de kunne godt stå nederst i
annoncen, blot pligtteksten gengives med samme tekststørrelse i den nedre blok.
det var fast praksis i dagbladsannoncerne indtil hyundai sagen i 2014. det kan endvidere ses
på de annoncer, der er gengivet i støttebilaget for bilfinanciering i 2013 til 2015.
spurgt til forbrugerombudsmandens brug af bør og skal, forklarede vidnet, at bør er udtryk for
en anbefaling. ordet "skal" anvendes, når det er en følge af lovens ordlyd.
spurgt til annoncen, jf. støttebilaget side 26, kan vidnet bekræfte, at anklageren for
forbrugerombudsmanden, mai hansen, i toyota sagen ved retten i glostrup godkendte
annoncen som lovlig markedsføring efter markedsføringslovens § 18, hvis blot den
lovpligtige tekst var ført op under kreditprisen for den månedlige ydelse.
han husker ikke, om anklageren godkendte annoncen på side 25. vidnet sad 5 - 6 meter væk
fra anklageren.
spurgt af anklageren og under henvisning til forsvarerens støttebilag side 26 om, det var et
emne i glostrup sagen, at pligtoplysningerne var større end teksten angivet i bunden af
annoncen sammenlignet med annoncerne i støttebilaget fra 2013 og 2014, forklarede vidnet,
at det husker han ikke.
spurgt af anklageren om, det var et kriterie for vurdering af annoncens lovlighed om fokus
var rettet på købspriser og kreditoplysninger nederst i annoncen, jf. forsvarerens støttebilag
side 24 og 25, forklarede vidnet, at det husker han ikke.
på mødet den 30 oktober 2014 med forbrugerombudsmanden, tilkendegav han, at han godt
kunne se, at der var behov for en vejledning. det var fejlen i kreditoplysningerne, der gav
anledning til hyundai sagen.
                                                 - 6 -
spurgt til bilag 4, forbrugerombudsmandens anmeldelse af 24. oktober 2014, forklarede
vidnet, at han ikke husker om forbrugerombudsmanden nævnte anmeldelsen overfor ham på
mødet den 30. oktober 2014.
spurgt til bilag 4, side 7, 4. afsnit, husker vidnet ikke, om sagen blev nævnt på mødet.
måske har vidnet taget munden for fuld, da vidnet til sine medlemmer meddelte, at
forbrugerombudsmanden tog dette synspunkt til sig om, at pligtoplysningerne skal fremstå
med lige store bogstaver nederst i annoncen......"
vidnet, kenneth bejerholm madsen, har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"....., at han er ansat som salgsdirektør i bt mx, som driver metroxpress og bt.
spurgt af anklageren betalte tiltalte 24.000 kr. per indrykning for annoncerne den 10. og den
17. juni 2014, jf. forhold 1.
metroxpress har ca. 450 - 500.000 læsere på daglig basis. det var også gældende i juni 2014.
spurgt af forsvareren, forklarede vidnet, at læsertallet kun gælder de fysiske aviser. det er et
rigtigt stort læsertal. det er fordi, metroxpress er en gratis avis. læsertallet bliver
offentliggjort og målt løbende af gallup. de trykker ca. 300.000 aviser hver dag. de regner
med ca. 1½ læser per avistryk. det er ikke en garanti for, at man har læst en specifik annonce.
spurgt til bilag 2 - 4, jf. forhold 1, forklarede vidnet, at metroxpress ikke er blevet
politianmeldt på grund af annoncen.
vidnet kan ikke svare på, om der har været indrykket andre bilannoncer med en tilsvarende
tekst vedrørende kreditoplysningerne.
de har ikke modtaget klager over, at metroxpress ikke overholdt markedsføringsloven.
han var indkaldt som vidne i toyota sagen i glostrup......."
vidnet, gunni baagøe-mikkelsen, har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"....., at han er administrerende direktør for de danske bilimportører. han tiltrådte i 2014.
spurgt af forsvareren forklarede vidnet, at der ikke i 2014 var en vejledning om
markedsføringsloven, og at forbrugerombudsmanden dengang i 2014 ikke selv ønskede at
udarbejde en vejledning.
vidnet foreslog ham, at bilbranchen udarbejdede en pixibog om kravene til markedsføring af
lånefinancieret bilkøb.
forbrugerombudsmanden syntes, at det var en god ide. forbrugerombudsmanden udtalte, at
hvis han nikkede til den (pixibogen), så ville vidnets medlemmer ikke få problemer fremover.
han sagde endda, at politianmeldelserne ville komme forbi hans bord, og at der ikke ville
komme mere ud af det.
                                              - 7 -
vidnet og branchen udarbejdede vejledningen. mai robrahn hansen
(forbrugerombudsmandens specialkonsulent) spurgte i december 2014 om, hvor langt de var
kommet med vejledningen. vidnet sendte det, de havde udarbejdet til hendes gennemsyn med
henblik på, at de kunne mødes og diskutere indholdet af vejledningen. han sendte det til
hende i december 2014. i januar 2015 ringede hun til vidnet og fortalte ham, at det var en god
ide med en sådan vejledning, og at forbrugerombudsmanden selv ville udarbejde en sådan
vejledning.
i oktober 2015 kom vejledningen til høring, og der blev afleveret et fælles høringssvar af
automobilbranchen og finansbranchen.
i foråret 2016 holdt de to stormøder med forbrugerombudsmanden og med flere end 30
repræsentanter fra auto-, finans- og reklamebureaubranchen om indholdet af vejledningen.
den blev udsendt den 31. august 2016.
før pixibogen blev lavet, blev der fra 2013 til juli 2015 annonceret, som gengivet i
støttebilaget. det var den normale måde at angive pligtoplysningerne på.
typisk, men ikke altid stod pligtoplysningerne for kreditaftalen adskilt fra mærkning om
energioplysningerne. begge dele stod nederst i annoncen.
færdselsstyrelsen har ikke udtalt sig om, hvor teksten om energimærkning skulle stå i
annoncen. færdselsstyrelsen har ikke politianmeldt forhandlere for at havde overtrådt
reglerne om energimærkning. det har vidnet aldrig hørt om.
spurgt af anklageren, forklarede vidnet, at de tog initiativ til at udarbejde en vejledning, da
der opstod en sag mod citroën i 2014. fremadrettet ville branchen undgå, at den slags sager
skulle opstå på ny......."
oplysningerne i sagen.
der har været fremlagt et eksemplar af den i sagens forhold 1 beskrevne annonce.
der har været fremlagt støttebilag side 1 - 26 (bilannoncer fra 2013 - til den 10. juli 2015) og
et eksemplar af plakaten omtalt i sagens forhold 2 i original størrelse.
anklageren har afspillet en videooptagelse fra ny ellebjerg station med et eksemplar af den i
sagens forhold 2 omhandlede plakat indsat i en plakatstander.
tiltalte er tidligere straffet, senest
ved       den 29. april 215 at have vedtaget en bøde på 100.000 kr. for overtrædelse af
          markedsføringslovens § 30, stk. 3 og 6, jf. § 14 a, stk. 1, 2 og 4.
rettens begrundelse og afgørelse.
forhold 1
de faktuelle forhold vedrørende annoncens format, tekst, størrelse og udformning er ubestridt.
                                                   - 8 -
i medfør af markedsføringslovens § 18, stk. 2, er det bestemt, at standard oplysningerne
nævnt i § 18, stk. 1, skal oplyses klart, kort og på en fremtrædende måde ved hjælp af et
repræsentativt eksempel.
reglen udmønter artikel 4 i europa- parlamentets og rådets direktiv 2008/48/ef af 23. april
2008 om forbrugerkreditaftaler (forbrugerkreditdirek-
tivet). i artikel 4, nr. 2 a - f, er det bestemt, at standardoplysningerne skal klart, koncist og på
en fremtrædende måde .... angive de lovpligtige kreditoplysninger, der er oplistet i litra a - f.
efter den skete bevisførelse lægger retten til grund, at de lovpligtige kreditoplysningerne i
annoncen i forhold til den oplyste månedlige kreditydelse på 995 kr. var anført med "petit"
med en markant mindre og særdeles vanskelig læsbar sort tekst på grøn baggrund under den
månedlige kreditydelse på 995 kr.
henvisningen til kreditoplysningerne var endvidere markeret med en * (stjerne) og fremstod
efter en naturlig sproglig fortolkning ikke fremtrædende (iøjnefaldende) sammenlignet med
den månedlige kreditydelse på 995 kr.
den omstændighed, at tiltalte, efter den seneste bødevedtagelse i 2015 for overtrædelse af den
dagældende bestemmelse i markedsføringslovens § 14 a, stk. 2, jf. stk. 1, havde flyttet
standardoplysningerne fra bunden af annoncen og op under den månedlige ydelse på 995 kr.,
ændrer ikke ved, at de lovpligtige kreditoplysninger med en stjernehenvisning under den
månedlige ydelse var angivet med "petit" med en markant mindre og særdeles vanskelig
læsbar sort tekst på grøn baggrund, og således ikke opfyldte kravet om, at
standardoplysningerne skal oplyses på en klar, tydelig og fremtrædende måde.
det hensyn, der i præamblen (nr. 6 og 8) til forbrugerkreditdirektivet ønskes varetaget med
hensyn til varer og tjenesteydelsers fri bevægelighed i det indre marked, herunder långivers
interesse i at kunne tilbyde kredit, findes ikke - som påberåbt af forsvareren - at kunne føre til
at svække kravet om, at de pligtmæssige oplysninger skal være klare, tydelige og
fremtrædende. retten må netop kunne gå ud fra, at lovgiver med en sådan udtalelse i
præamblen har afvejet de modsatrettede hensyn til på den ene side at sikre kreditgivers
interesse i at kunne tilbyde kredit og på den anden side sikre forbrugernes interesse i størst
mulig gennemskuelighed og forbrugernes interesse i på et kvalificeret og oplyst grundlag at
kunne sammenligne lånetilbuddene.
efter det anførte må retten herefter afvise, at manglende legalisering i medfør af straffelovens
§ 2, jf. § 1, kan fritage tiltalte for sit strafansvar.
det er ubestridt, at forbrugerombudsmanden den 24. oktober 2014 indgav anmeldelse af
citroën danmark a/s for overtrædelse af markedsføringslovens § 14 a, idet citroën danmark
a/s vedrørende en anden annonce blandt andet havde anført standardoplysningerne nederst i
annoncen og med en for lille og vanskelig læsbar tekst.
retten finder, at det på den baggrund må anses for tvivlsomt om forbrugerombudsmanden få
dage efter på mødet den 30. oktober 2014 over for vidnet christian brandt skulle have
godkendt, at pligtoplysningerne stod nederst i annoncen med en for lille og vanskelig læsbar
tekst, selv om vidnet efter sin egen forklaring, måtte være bibragt denne opfattelse.
                                               - 9 -
det kan ikke disculpere tiltaltes strafansvar, at nordania finans havde ansvaret for
rigtigheden af kreditoplysningerne i annoncerne eller, at reklamebureauet havde ansvaret for
den kreative del af annoncen.
da det er tiltalte, der som opdragsgiver har bestilt og betalt for udarbejdelse og visning af
annoncerne, og da de er markedsført i tiltaltes interesse, findes strafansvaret at kunne tilregnes
tiltalte som uagtsomt, jf. straffelovens § 19.
tiltalte findes herefter skyldig i overensstemmelse med tiltalen.
forhold 2
de faktuelle forhold vedrørende plakatens format, tekst, størrelse og udformning er ubestridt.
der er ikke af anklagemyndigheden nærmere redegjort for, hvorfor stan-
dardoplyningerne på plakaten ikke er vist på en klar og tydelig måde, hvorfor tiltalte frifindes
for denne del af tiltalen.
efter bevisførelsen lægger retten til grund, at standardoplysningerne ikke er fremtrædende i
forhold til den månedlige kreditydelse på 995 kr.
tiltalte findes herefter i det fastlagte omfang skyldig i tiltalen.
standardoplysningerne er på kort afstand læsbare - på grund af plakatens store format (173 x
119 cm.) - men dog ikke fremtrædende.
henset til, at standardoplysningerne var læsbare på en klar og tydelig måde (i modsætning til
den i sagens forhold 1 viste annonce) og branchens usikkerhed om forståelsen af rækkevidden
af forbrugerbeskyttelseshensynet og fortolkningen af begrebet fremtrædende i
markedsføringslovens § 18, og da der ikke mod den af michael olafsson afgivne forklaring
om det beskedne mersalg ved anvendelse af det pågældende medie (plakatstander
annoncering) er påvist, at kreditkøberne af de omhandlede køretøjer har truffet en beslutning,
som køberne som forbruger ellers ikke ville have truffet, ved den mangelfulde opfyldelse af
markedsføringslovens krav om, at standardoplysningerne skal være fremtrædende
(iøjnefaldende), finder retten undtagelsesvis grund til at lade straffen bortfalde for dette
forhold i medfør af straffelovens § 83.
bødefastsættelsen
ved den af michael olafsson afgivne forklaring lægger retten til grund, at fortjenesten ved et
forventet øget lånefinancieret mersalg ikke har oversteget omkostningerne ved
annonceringen, jf. forhold 1.
navnlig henset til formålet med artikel 4 i forbrugerkreditdirektivet, finder retten ikke under
hensyn til tiltaltes profession grundlag for at fravige udgangspunktet om, at bøden
taktmæssigt udmåles til det dobbelte af tiltaltes markedsføringsomkostninger.
de direkte markedsføringsomkostninger er opgjort til 48.000 kr. for så vidt angår forhold 1.
de øvrige indirekte markedsføringsomkostninger findes ikke at burde indgå i
bødeberegningen.
                                                - 10 -
straffen fastsættes efter sagens udfald til en bøde på 96.000 kr., jf. markedsføringslovens §
37, stk. 3 og 7, jf. § 18, stk. 2, jf. stk. 1.
thi kendes for ret:
tiltalte, citroën danmark aps, straffes med en bøde på 96.000 kr.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
                     højesterets kendelse
                       afsagt mandag den 22. februar 2016
sag 195/2015
advokaterne peter christian kierkegaard, jacob monberg, niels ulrik heine og
michael amstrup kærer østre landsrets afgørelse om acontosalær i sagen:
finansiel stabilitet a/s (tidligere fs finans a/s)
(advokat carsten fode)
mod
1) peter marner åge jacobsen
(advokat søren lundsgaard, beskikket)
2) henrik ørsted
(advokat jacob monberg, beskikket)
3) knud jørgen strange
(advokat niels ulrik heine, beskikket)
4) brian toft
(advokat michael amstrup, beskikket)
5) jesper søndberg clausen
(advokat peter christian kierkegaard, beskikket)
6) kim michael sandberg
(advokat erik øvlisen, beskikket)
7) hans jóhan laksá
(advokat jes anker mikkelsen)
8) p/f nota
(advokat jes anker mikkelsen)
i tidligere instans er truffet beslutning af østre landsrets 8. afdeling den 26. juni 2015 om
acontosalær til peter christian kierkegaard, jacob monberg, niels ulrik heine og michael
amstrup som beskikkede advokater.
                                              - 2 -
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, lene pagter kristensen, poul dahl
jensen, jens peter christensen og jens kruse mikkelsen.
påstande
advokat jacob monberg har påstået det ham tillagte acontosalær på 100.000 kr. med tillæg af
moms forhøjet til 580.000 kr. med tillæg af moms, subsidiært et mindre beløb.
advokat niels ulrik heine har påstået det ham tillagte acontosalær på 200.000 kr. med tillæg
af moms forhøjet til 1.385.000 kr. med tillæg af moms, subsidiært et mindre beløb.
advokat michael amstrup har påstået det ham tillagte acontosalær på 110.000 kr. med tillæg
af moms forhøjet til 645.000 kr. med tillæg af moms, subsidiært et mindre beløb.
advokat peter christian kierkegaard har påstået det ham tillagte acontosalær på 110.000 kr.
med tillæg af moms forhøjet til 635.000 kr. med tillæg af moms, subsidiært et mindre beløb.
mere subsidiært har de kærende nedlagt påstand om hjemvisning af sagen til fornyet behand-
ling ved landsretten.
østre landsret har henholdt sig til den trufne beslutning.
sagsfremstilling
kæremålet udspringer af en erstatningssag, der i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, er
henvist til østre landsret. sagen blev af finansiel stabilitet a/s (tidligere fs finans a/s)
anlagt den 30. december 2011 med et krav om erstatning på 250 mio. kr. på grundlag af et
foreløbigt opgjort tab på ca. 3.3 mia. kr. mod de sagsøgte peter marner åge jacobsen, henrik
ørsted, knud jørgen strange, brian toft, jesper søndberg clausen, kim michael sandberg,
hans jóhan laksá og p/f nota i anledning af deres varetagelse af hvervene som henholdsvis
bestyrelsesmedlemmer, direktion og revision i den nu opløste eik bank danmark a/s.
finansiel stabilitet har i sagen overordnet gjort gældende, at de sagsøgte er ifaldet erstat-
ningsansvar bl.a. på grund af manglende etablering af fornøden intern regulering, manglende
                                               - 3 -
overholdelse af faktisk etableret intern regulering, utilstrækkelig og uklar organisatorisk
struktur, utilstrækkeligt organiseret kreditafdeling, inkompetent kreditafdeling, utilstrækkelig
risikostyring, utilstrækkelig forretningsmodel og strategi, uforsvarlig anvendelse af ”upsides”
i långivning, utilstrækkelig funktionsadskillelse i bankens organisation, utilstrækkeligt kon-
trolsystem i kreditafdelingen, utilstrækkelig og inkompetent bemanding i relation til uden-
landske lån og større ejendomsprojekter, usædvanlig og uforsvarlig risikoprofil, mangelfuld
kreditsagsbehandling, risikoovervågning og risikostyring, manglende udvikling af kreditvur-
derings- og back-office-funktioner til at modsvare den valgte risikoprofil, aflæggelse af års-
og delårsrapporter i strid med lov om finansiel virksomhed, herunder ikke retvisende ledel-
sesberetninger, undladelse af nedskrivninger trods objektive indikationer for værdiforringelse
og nedskrivningsbehov, undladelse af at efterleve finanstilsynets advarsler, undladelse af at
efterleve rådgivning i revisionsprotokollat, uforsvarlig bevilling og opfølgning på seks store
udlånsengagementer, uforsvarlig drift af bankens pantebrevsafdeling, herunder manglende
forretningsgange, uforsvarlig risikoprofil, uforsvarlig organisation, uforsvarligt tilsyn og for
sen opfølgning på konstaterede omstændigheder, utilstrækkelig prioritering af arbejde med
forretningsgange, bevillinger og instrukser, påtagelse af ukontrollerbare risici, for kortsigtet
tilgang til belåninger samt afgivelse af urigtige oplysninger til finanstilsynet.
stævningen, der består af 441 sider og er ledsaget af 10 ringbind med 268 bilag, 126 under-
bilag og 7 hjælpebilag, indeholder et forbehold om at forhøje den nedlagte betalingspåstand
samt at udvide søgsmålet med flere ansvarspådragende forhold end de påberåbte.
den 2. september 2013 beskikkede landsretten advokat jacob monberg som advokat for hen-
rik ørsted, advokat niels ulrik heine som advokat for knud jørgen strange, advokat michael
amstrup som advokat for brian toft og advokat peter christian kierkegaard som advokat for
jesper søndberg clausen efter retsplejelovens § 259, stk. 3, 2. pkt., hvorefter retten kan be-
skikke en advokat for en person, som retten har givet pålæg om at lade sin sag føre ved advo-
kat.
på baggrund af de beskikkede advokaters anmodning om acontosalær med opgørelser af tids-
forbrug pr. januar 2014 besluttede landsretten den 19. maj 2014 at tilkende et acontosalær på
800.000 kr. med tillæg af moms til advokat jacob monberg for 512 opgjorte timer, et aconto-
salær på 425.000 kr. med tillæg af moms til advokat niels ulrik heine for 291 opgjorte timer,
                                                - 4 -
et acontosalær på 300.000 kr. med tillæg af moms til advokat michael amstrup for 212 op-
gjorte timer og et acontosalær på 700.000 kr. med tillæg af moms til advokat peter christian
kierkegaard for 455 opgjorte timer.
i landsrettens beslutning, som tillige omfatter advokaterne søren lundsgaard og erik øvlisen,
anføres herefter:
       ”en endelig stillingtagen til salærernes størrelse udskydes til afgørelsen af de pågæl-
       dende advokaters samlede salær i forbindelse med sagens afslutning.”
på baggrund af de beskikkede advokaters anmodning om acontosalær med opgørelser af tids-
forbrug pr. oktober 2014 besluttede landsretten den 22. december 2014 at tilkende et aconto-
salær på 200.000 kr. med tillæg af moms til advokat jacob monberg for 663 opgjorte timer, et
acontosalær på 50.000 kr. med tillæg af moms til advokat niels ulrik heine for 177 opgjorte
timer, et acontosalær på 50.000 kr. med tillæg af moms til michael amstrup for 68,5 opgjorte
timer og et acontosalær på 200.000 kr. med tillæg af moms til advokat peter christian kier-
kegaard for 556 opgjorte timer.
af landsrettens beslutning, som tillige omfatter advokaterne søren lundsgaard og erik øvli-
sen, fremgår bl.a.:
       ”ved landsrettens fastsættelse af a conto salærer den 19. maj 2014 blev der blandt andet
       taget hensyn til, at advokaterne skulle forholde sig til den konkrete sag, som er meget
       omfattende og angår krav af en meget betydelig økonomisk værdi. det blev endvidere
       tillagt betydning, at der er tale om et kompliceret retsområde.
       det bemærkes, at det af advokaterne anførte tidsforbrug svarer til, at der er anvendt et
       sted mellem knap 18 uger og knap 2 uger a 37 timer i en periode på omkring 8-9 måne-
       der alene på denne sag.
       ved nærværende fastsættelse af a conto salærer er der foretaget en vurdering af nødven-
       digheden og relevansen af de indgivne processkrifter og de i øvrigt foretagne dispositi-
       oner i den ovennævnte periode fra januar til oktober 2014. der er tillige blandt andet ta-
       get hensyn til, at spørgsmålet om søgsmålskompetence efter selskabslovens § 364, stk.
       1, har været mundtligt forhandlet over 1½ retsdag.
       …
                                               - 5 -
       en endelig stillingtagen til salærernes størrelse udskydes til afgørelsen af de pågældende
       advokaters samlede salær i forbindelse med sagens afslutning.”
efterfølgende fremlagdes endeligt svarskrift (145 sider) af 1. april 2015 med bilag fra advokat
jacob monberg på vegne af henrik ørsted, svarskrift (215 sider) af 26. marts 2015 med bilag
fra advokat niels ulrik heine på vegne af knud jørgen strange, endeligt svarskrift (121 sider)
af 9. april 2015 med bilag fra advokat michael amstrup på vegne af brian toft og svarskrift
(34 sider) af 10. april 2015 med bilag fra advokat peter christian kierkegaard på vegne af
jesper søndberg clausen.
af udskrift af landsrettens retsbog af 26. juni 2015 fremgår bl.a.:
       ”der fremlagdes følgende anmodninger om a conto salær:
       •   anmodning af 5. maj 2015 fra den for sagsøgte 2 beskikkede advokat, advokat ja-
           cob monberg. anmodningen vedrører tidsforbrug vedrørende sagen fra den 15. ok-
           tober 2014 (oplyst telefonisk af advokat jacob monberg) til 30. april 2015 på 537
           timer. af det samlede tidsforbrug på 537 timer kan i alt 195 timer henføres til tidli-
           gere salæranmodning af 12. november 2014. de 195 timer anser advokaten ikke for
           honoreret.
       •   anmodning af 30. april 2015 som korrigeret ved skrivelse af 23. juni 2015 fra den
           for sagsøgte 3 beskikkede advokat, advokat niels ulrik heine. anmodningen ved-
           rører advokatens tidsforbrug i sagen i tiden fra 15. oktober 2014 indtil 1. april 2015
           på 815,5 timer. af det samlede tidsforbrug på 815,5 timer kan de 69 henføres til ad-
           vokatens tidligere salæranmodning af 12. december 2014. de 69 timer betragter ad-
           vokaten for ikke honoreret ved den seneste afregning…
       •   anmodning af 5. maj 2015 fra den for sagsøgte 4 beskikkede advokat, advokat mi-
           chael amstrup. anmodningen vedrører advokatens tidsforbrug fra 1. november
           2014 (oplyst telefonisk af advokat michael amstrup) til 30. april 2015 på 380 timer,
           hvoraf 29,5 timer kan henføres til tidligere salæranmodning, og af advokaten anses
           for ikke honoreret ved seneste afregning.
       •   anmodning af 1. juni 2015 fra den for sagsøgte 5 beskikkede advokat, advokat pe-
           ter c. kierkegaard. anmodningen vedrører advokatens tidsforbrug i sagen i perio-
           den fra 16. oktober 2014 til 30. april 2015 på 373 timer.
       landsretten har ikke modtaget a conto anmodninger fra den for sagsøgte 1 beskikkede
       advokat, advokat søren lundsgaard, og den for sagsøgte 6 beskikkede advokat, advokat
       erik øvlisen.
       …
                                               - 6 -
       efter votering besluttede landsretten på grundlag af de foreliggende oplysninger skøns-
       mæssigt at tilkende følgende a conto salærer:
       sagsøgte 2, advokat jacob monberg: for perioden fra den 15-10-2014 til 30-04-2015:
       oplyst tidsforbrug 342 timer, tilkendt a conto salær: 100.000 kr. med tillæg af moms.
       sagsøgte 3, advokat niels ulrik heine: for perioden fra den 15-10-2014 til 01-04-2015:
       oplyst tidsforbrug 746,5 timer, tilkendt a conto salær: 200.000 kr. med tillæg af moms.
       sagsøgte 4, advokat michael amstrup: for perioden fra den 01-11-2014 til 30-04-2015:
       oplyst tidsforbrug 380 timer, tilkendt a conto salær: 110.000 kr. med tillæg af moms.
       sagsøgte 5, advokat peter christian kierkegaard: for perioden fra den 16-10-2014 til
       30-04-2015: oplyst tidsforbrug 373 timer, tilkendt a conto salær: 110.000 kr. med tillæg
       af moms.
       det bemærkes, at der ikke foreligger oplysninger om baggrunden for de ganske store
       forskelle mellem de ovennævnte 4 advokaters samlede tidsforbrug frem til april 2015.
       de tilkendte salærer betales foreløbigt af statskassen.
       en endelig stillingtagen til salærernes størrelse udskydes til afgørelsen af de pågælden-
       des advokaters samlede salær i forbindelse med sagens afslutning.”
hovedforhandlingen anslås på nuværende tidspunkt at ville vare omkring 100 retsdage og
forventes berammet til foretagelse i 2019/2020. hovedforhandlingen vil med gennemsnitligt
2½ retsdag om ugen vare ca. et år.
anbringender
de kærende advokater har navnlig anført, at beskikkede advokater skal vederlægges med
acontosalær i rimeligt omfang på en måde, som medfører, at de kan arbejde forsvarligt med
sagen. i sager, hvor en part har fri proces, må advokatbistanden hverken være eller fremstå
som discount, jf. finansministeriets svar af 28. juni 2011 på retsudvalgets spørgsmål nr. 930
af 23. maj 2011 (alm. del), og ved tilkendelse af acontosalær skal der ske en afvejning af
hensynet til, at de beskikkede advokater løbende vederlægges i rimeligt omfang, samt hensy-
net til, at afgørelsen om den endelige honorering først sker ved sagens afslutning, hvor retten
har det fulde billede af de beskikkede advokaters arbejde med sagen, jf. ufr 2007.2928 ø.
de beskikkede advokater er imidlertid ikke blevet vederlagt med acontosalær i rimeligt om-
fang. landsretten indledte med at anvende timetakster på omtrent 1.500 kr. ved første aconto-
                                               - 7 -
salærtildeling. derpå har landsretten væsentligt reduceret taksterne. advokaterne er derfor nu
efterladt med det uacceptable indtryk, at de i tiden frem til hovedforhandlingens afslutning –
formentlig tidligst omkring 2020 – forventes at arbejde til en acontotakst på under 300 kr. pr.
time. et acontosalær i en så lang periode til knap 300 kr. pr. time sikrer ikke en forsvarlig be-
handling af sagen, og det er uacceptabelt for de beskikkede advokater at arbejde i uvished om,
hvad det afsluttende tilkendte salær vil blive, herunder om retten vil lægge de sædvanlige tak-
ster til grund, eller ud fra skønsmæssige betragtninger reducere salæret væsentligt, som det er
sket i den forgangne periode med de tilkendte acontosalærer.
hovedformålet med reglerne om fri proces er at opnå en højere grad af reel lighed i de mu-
ligheder, som personer med forskellige økonomiske forhold har for at føre retssag, således at
ingen på urimelig måde afskæres fra at føre retssag på grund af sine økonomiske forhold, jf.
betænkning nr. 1436/2004 om reform af den civile retspleje iii (adgang til domstolene), s.
360. det samme hensyn gør sig gældende i denne sag, hvor privatpersoner uden væsentlig
formue, er blevet stævnet af staten (finansiel stabilitet) i en helt overvældende stor sag.
de af landsretten tilkendte acontosalærer på knap 300 kr. pr. time er langt under kostpris og
decideret tabsgivende for de beskikkede advokater, der primært kommer fra mindre advokat-
virksomheder, som ikke har mulighed for at finansiere sagens førelse ved at arbejde under
kostpris i mange år frem. acontosalærerne er derfor udtryk for ”discountpriser”.
der er i langvarige straffesager praksis for, at der løbende udmåles acontosalærer for det oply-
ste timetal både under sagens forberedelse og under hovedforhandlingen til den gældende
timesats for beskikkede advokater. de samme hensyn, som i straffesagerne begrunder, at der
løbende udbetales acontosalærer efter kendt, rimelig timesats, taler for, at tilsvarende betaling
af acontosalær skal ske i en sag som denne.
der er ikke risiko for, at retten med tildeling af væsentlig højere acontosalærer vil udbetale
mere i acontosalær end hvad det endelige, rimelige honorar vil udgøre. salæret til beskikkede
advokater i civile sager skal efter mangeårig praksis fastsættes med udgangspunkt i de vejle-
dende salærtakster, der anvendes ved fastsættelse af sagsomkostninger, men således at der
tillige kan tages hensyn til det opnåede resultat, sagens beskaffenhed og arbejdets omfang, jf.
f.eks. ufr 2015.2301 h. udgangspunktet i de vejledende takster for en sag som denne er 3 %
                                                - 8 -
af sagens værdi, som er et sted mellem 250 mio. kr. og 3,27 mia. kr., hvoraf 3 % udgør fra 7,5
mio. kr. til 98 mio. kr. yderligere omfatter sagen i hovedtræk alle væsentlige forhold ved eik
bank danmarks drift i perioden 2005-2010 og vedrører kompliceret og omfattende særlov-
givning, hvilket taler for, at de tilkendte salærer skal forhøjes markant i forhold til den vejle-
dende 3 %-regel. der er derfor rigelig plads inden for det forventede salær til at tilkende de
beskikkede advokater acontosalær i væsentligt yderligere omfang end sket.
selv hvis man måtte finde, at de vejledende satser i en sag som denne ikke kan føre til et salær
på mere end f.eks. 7,5 mio. kr., og at der forventeligt udestår så meget arbejde med sagen,
inden den er afsluttet, at der ikke er ”plads” til yderligere acontosalær, kan dette ikke retfær-
diggøre de lavt fastsatte acontosalærer. det skal ikke komme de sagsøgte – og heller ikke de-
res beskikkede advokater – til skade, at staten (finansiel stabilitet) af principielle årsager har
valgt at anlægge en særdeles voluminøs sag uden nærmere tilskæring af materie og anbrin-
gender, som medfører en arbejdsindsats for de beskikkede advokater, som ikke kan dækkes
inden for de vejledende satser, jf. i samme retning ufr 2005.743 h. det afgørende for acon-
tosalærets størrelse er, hvor meget arbejde der med rimelighed og forsvarlighed er udført med
sagen i lyset af sagens værdi, omfang og beskaffenhed, og statens (finansiel stabilitets) ad-
vokats tidsforbrug med sagen er en indikator herfor.
sagen er ikke et ”tag-selv-bord” for de beskikkede advokater, da det ikke er de sagsøgte eller
deres advokater, som har anlagt sagen med en så usædvanlig omfattende ramme som sket,
men derimod staten (finansiel stabilitet) som har truffet dette valg efter nøje overvejelse.
staten (finansiel stabilitet) har anlagt sagen primært af principielle, politiske årsager, da in-
gen af de sagsøgte har mulighed for at kunne betale det krævede erstatningsbeløb, og staten
anser det endvidere angiveligt for nødvendigt og forsvarligt, at statens (finansiel stabilitets)
advokater anvender mange tusinde timer på denne principielle og politisk betonede proces. de
sagsøgtes advokater har ikke mulighed for at begrænse denne voldsomt tidskrævende proces,
men har under alle omstændigheder forsøgt at dele arbejdet mellem sig og formentlig samlet –
uanset modstridende interesser blandt de enkelte ledelsesmedlemmer – anvendt mindre tid på
sagen end finansiel stabilitets advokat. der skal ved tilkendelse af acontosalær i sagen anven-
des en timesats på 1.700 kr.
                                               - 9 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår fastsættelse af acontosalær til beskikkede advokater i en langvarig og særdeles
omfattende erstatningssag.
efter retsplejelovens § 334, stk. 4, fastsætter retten salæret til den beskikkede advokat samti-
dig med sagens eller retshandlingens afslutning.
uanset bestemmelsens ordlyd er det i praksis antaget, at der i særlige tilfælde kan tilkendes et
acontosalær til en beskikket advokat i en civil sag. højesteret finder, at det må bero på en
konkret vurdering, om en anmodning om acontosalær skal imødekommes, men at det generelt
må kræves, at der er tale om en stor og langvarig sag, at det endelige salær utvivlsomt vil
blive betydeligt, at der på det tidspunkt, hvor anmodningen fremsættes, er udført et betydeligt
arbejde, hvis relevans der ikke er grundlag for at betvivle, og at der ved fremsættelsen af an-
modningen om acontosalær er lang tid til sagens forventede afslutning i den pågældende in-
stans.
højesteret finder endvidere, at det ved fastsættelsen af acontosalærets størrelse gælder, at der
må tages udgangspunkt i det oplyste hidtidige tidsforbrug og den sædvanlige timetakst for
beskikkede advokater (for tiden 1.700 kr. eksklusiv moms), at der skal foretages en forhånds-
vurdering af, hvordan det endelige salær må antages at skulle fastsættes, og at størrelsen af
acontosalæret må fastsættes forsigtigt, så det utvivlsomt ligger inden for rammerne af det for-
ventelige endelige salær.
den foreliggende sag har en værdi på 250 mio. kr. og er på grund af dens omfang og kom-
pleksitet særdeles omfattende med en langvarig forberedelse og hovedforhandling i vente.
højesteret finder, at en forsvarlig udførelse af sagen nødvendiggør et betydeligt tidsforbrug,
som alt efter omstændighederne med passende mellemrum bør honoreres ud fra de foran
nævnte principper.
det endelige salær til de beskikkede advokater skal fastsættes med udgangspunkt i de vejle-
dende salærtakster, der anvendes ved fastsættelsen af sagsomkostninger, men således, at der
tillige kan tages hensyn til det opnåede resultat, sagens beskaffenhed og arbejdets omfang, jf.
                                              - 10 -
bl.a. højesterets kendelser af 27. maj 1999 (ufr 1999.1414/2) og af 30. november 2004 (ufr
2005.743).
da landsretten fastsatte de seneste acontosalærer, var der afgivet stævning og svarskrift og
truffet en delafgørelse om finansiel stabilitets søgsmålskompetence efter en forudgående
mundtlig forhandling.
når man lægger den gældende timetakst for beskikkede advokater på 1.700 kr. plus moms til
grund, svarer det til, at landsretten ved den påkærede afgørelse har fastsat acontosalærerne på
grundlag af et tidsforbrug, der er reduceret med mere end 80 % i forhold til det, advokaterne
har oplyst. landsretten har ikke nærmere begrundet, hvorfor den ved fastsættelsen af aconto-
salærerne ikke tilnærmelsesvis har honoreret det oplyste tidsforbrug.
herefter og efter sagens omfang og kompleksitet har højesteret ikke grundlag for at foretage
en nærmere vurdering af, om – samt på hvilket grundlag – der ved fastsættelsen af acontosa-
lærerne eventuelt er anledning til ikke tilnærmelsesvis at honorere det oplyste tidsforbrug med
sædvanlig timetakst. højesteret hjemviser derfor sagen til landsretten til fornyet stillingtagen
til anmodningerne om tilkendelse af acontosalær i lyset af de ovenfor anførte retningslinjer for
fastsættelse af acontosalær til beskikkede advokater i civile sager.
                                        thi bestemmes:
sagen hjemvises til landsretten til fornyet stillingtagen til anmodningerne om tilkendelse af
acontosalær fra advokaterne peter christian kierkegaard, jacob monberg, niels ulrik heine
og michael amstrup.
kæreafgiften tilbagebetales.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                              højesterets dom
                        afsagt onsdag den 17. december 2014
sag 153/2013
(1. afdeling)
stokke as
og
peter opsvik
(advokat peter-ulrik plesner for begge)
mod
jysk a/s
og
hp schou a/s (tidligere schou company a/s)
(advokat pia kirstine voldmester for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 4. juni 2013.
sagen er behandlet i forbindelse med sag 152/2013 (steve stolen) mellem de samme parter.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, jon stokholm, vibeke rønne, oli-
ver talevski og kurt rasmussen.
påstande
appellanterne, stokke as og peter opsvik, har gentaget påstand 1-7, idet der i påstand 4 er
tilføjet, at stolene skal udleveres ”til stokke as med henblik på destruktion for jysk a/s’ og
hp schou a/s’ regning”.
de indstævnte, jysk a/s og hp schou a/s, har påstået stadfæstelse.
                                                 - 2 -
anbringender
stokke og peter opsvik har yderligere anført, at der den 17. oktober 2013 er truffet afgørelse
om designregistrering for barnestole i syv sager af ohim (”office for harmonization in the
internal market (trade marks and designs)”), board of appeal. en af disse afgørelser angår
en stol, der er identisk med steve stolen. ved afgørelsen blev designregistreringen ophævet,
og det er i den forbindelse bl.a. fastslået, at stolen manglede individuel karakter. denne af-
gørelse bør være vejledende ved vurderingen af, om dan stolen krænker tripp trapp sto-
lens ophavsret, idet dan stolen og steve stolen ligner hinanden. der foreligger krænkelse
af god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1, og der er tale om ulovlig produkt-
efterligning, der skal forbydes, jf. markedsføringslovens § 20. tripp trapp stolen har et til-
strækkeligt særpræg til at nyde beskyttelse efter markedsføringsloven, idet den er varemærke-
registreret, kraftigt indarbejdet som ”stolen, der vokser med barnet”, ligesom den har et ud-
seende, der ikke i det væsentligste er funktionsbestemt. dan stolen er forvekslelig med
tripp trapp stolen, og der er ikke noget samfundsmæssigt hensyn, der kan retfærdiggøre
snyltning på stokkes stærkt indarbejdede renommé og goodwill ved markedsføring af nær-
gående efterligninger, der er fremstillet uden nogen selvstændig udvikling eller indsats.
jysk og hp schou har heroverfor anført, at de fremlagte afgørelser fra ohim er uden relevans
for bedømmelsen i sagen. der foreligger ikke overtrædelse af markedsføringslovens § 1. for-
udsætningen for en krænkelse er, at der skal foreligge ond tro, idet efterligningen skal være
tilstræbt og nærme sig slavisk kopiering. dan stolen afviger på alle væsentlige punkter fra
tripp trapp stolen og har været markedsført under navnet ”dan”, som på ingen måde er
forveksleligt med ”tripp trapp”. det er derfor ikke godtgjort, at der foreligger misbrug af
stokkes renommé eller goodwill eller på anden måde krænkelse af stokkes rettigheder efter
markedsføringslovens § 1.
supplerende sagsfremstilling
under hovedforhandlingen har parterne forevist to eksemplarer af tripp trapp stolen (hvid
og bøg) og et eksemplar af dan stolen. der er endvidere forevist eksemplarer af steve
stolen, 2-step stolen, lulu stolen, baby-dan stolen og leander stolen.
                                               - 3 -
der er fremlagt syv afgørelser fra ohim, board of appeal af 17. oktober 2013 angående ef-
designregistreringer af barnestole. det fremgår heraf, at designregistreringerne blev ophævet i
samtlige sager, og at tripp trapp stolen blev benyttet ved nogle af sagerne som modhold.
en af sagerne angik en stol, der er identisk med steve stolen, og board of appeal fandt ved
et modhold med ”mon ami chair”, at denne stol havde nyhed over for ”mon ami chair”, jf.
præmis 26-28, men at stolen manglede individuel karakter, jf. præmis 46, hvorfor designregi-
streringen blev ophævet.
højesterets begrundelse og resultat
tripp trapp stolen bygger på en konstruktiv idé, der har været beskyttet som patent, men
hvortil der efter patentets udløb ikke er knyttet immaterielle rettigheder. det er ubestridt, at
tripp trapp stolen nyder ophavsretlig beskyttelse som brugskunst, og hovedspørgsmålet
er, om dan stolen krænker den ophavsret, der er knyttet til tripp trapp stolen, jf. ophavs-
retslovens § 2.
ved højesterets dom af 5. januar 2001 (ufr 2001.747 tripp trapp – 2-step stolen) er det
fastslået, at den ophavsretlige beskyttelse kun kan angå de formelementer, der ikke er en nød-
vendig følge af den konstruktive idé. ved samme dom er det endvidere fastslået, at tripp
trapp stolen er en funktionsbestemt genstand skabt i et funktionalistisk formsprog, og at
den ophavsretlige beskyttelse derfor er begrænset til meget nærgående efterligninger.
om der foreligger en krænkelse af ophavsretten, må herefter som fastslået ved højesterets
dom af 28. juni 2011 (ufr 2011.2736 tripp trapp – lulu stolen) bero på, om den even-
tuelt krænkende stols formmæssige design indebærer en tilstrækkelig frigørelse fra det sær-
egne ved tripp trapp stolens udformning, hvorved der som anført ikke indgår formele-
menter, der følger af den konstruktive idé, og heller ikke formelementer, der følger af stolens
funktion. sammenligningen beror som anført i højesterets dom af 3. januar 2014 (ufr
2014.954 vola armaturet) på en helhedsbedømmelse baseret på de formelementer, der er sær-
egne for tripp trapp stolen, og som har betinget den ophavsretlige beskyttelse. det er ikke
nødvendigt for at fastslå en tilstrækkelig frigørelse fra det særegne ved tripp trapp stolen,
at den eventuelt krænkende stol er frembragt ved en selvstændig indsats.
                                               - 4 -
det er ved højesterets dom af 5. januar 2001 (ufr 2001.747 tripp trapp – 2-step stolen) i
overensstemmelse med en skønserklæring fastslået, at det særegne ved tripp trapp stolens
udformning er, dels de lige linjer og den meget stringente form, dels anvendelsen af ”l-for-
men” til sidevangerne og de vandrette ben.
der har ikke været afholdt syn og skøn i den foreliggende sag om dan stolen. sø- og han-
delsretten har vedrørende stolens udformning anført bl.a., at l-formen og de vandrette ben
ikke går igen i dan stolen, at stolens sidevanger er let buede og sammen med bagbenene
danner et y, og at den har runde og buede linjer. højesteret tiltræder denne beskrivelse.
højesteret finder på denne baggrund, at dan stolen ikke kan anses som efterligning af
tripp trapp stolen ved en helhedsbedømmelse baseret på de formelementer, der er sær-
egne for tripp trapp stolen. der foreligger derfor ikke en krænkelse af ophavsretsloven.
højesteret tiltræder, at der ikke foreligger en overtrædelse af varemærkeloven.
højesteret finder, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der foreligger en illoyal markeds-
fortrængning eller en snyltning på stokke as og peter opsviks udviklingsindsats eller deres
renommé. stokke og peter opsvik har heller ikke godtgjort, at der på anden måde foreligger
en krænkelse efter markedsføringslovens § 1.
højesteret tiltræder derfor, at jysk a/s og hp schou a/s er frifundet for påstand 2-7, og at
forbuddet ophæves.
højesteret tiltræder endvidere, at stokke og peter opsvik er erstatningsansvarlige over for
jysk og hp schou for det tab, som forbuddet har påført dem.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
                                            - 5 -
i sagsomkostninger for højesteret skal stokke as og peter opsvik solidarisk betale i alt
75.000 kr. til jysk a/s og hp schou a/s.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt torsdag den 24. marts 2011
sag 195/2008
(1. afdeling)
hdi-gerling industrie versicherung ag
(advokat michael grønbech)
mod
forsikringsaktieselskabet alka
(advokat preben kønig)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i glostrup den 14. juni 2007 og af østre landsrets
1. afdeling den 25. februar 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, peter blok, poul dahl jensen,
michael rekling og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, hdi-gerling industrie versicherung ag, har nedlagt påstand om, at indstævnte,
forsikringsaktieselskabet alka, skal anerkende, at navnet på den oprindelige sagsøger – nu
appellanten – kan ændres til hdi-gerling industrie versicherung ag, således at sagen hjem-
vises til fornyet behandling ved landsretten med dette selskab som indstævnt.
forsikringsaktieselskabet alka har principalt påstået afvisning af anken. subsidiært påstås
stadfæstelse af landsrettens dom. mere subsidiært påstås frifindelse.
anbringender
hdi-gerling industrie versicherung ag har gjort gældende, at alka allerede før sagsan-
lægget var klar over, at det var det forsikringsselskab, som havde tegnet forsikringen og ud-
                                              - 2 -
betalt erstatning til skadelidte (heidelberg danmark a/s), der gjorde regreskravet gældende
mod alka, og dette fremgår også klart af stævningen. sagen kunne have været anlagt af
”gerling danmark”, idet det var kaldenavnet for den danske filial af det tyske forsikringssel-
skab, og idet det uden videre kunne have været præciseret til navnet på det tyske selskab. pro-
blemet er altså alene tilføjelsen i stævningen af ordet ”a/s”. dette er en fejl, og der er således
ikke tale om, at man ved sagsanlægget havde ændret sin opfattelse af, at regreskravet tilkom
skadelidtes forsikringsselskab, der havde udbetalt erstatningen. sagen drejer sig således ikke
om at udskifte én juridisk person med en anden, men blot om at skabe klarhed over navnet på
den part, som har det regreskrav, sagen drejer sig om. fejlen har ikke haft nogen som helst
reel betydning for alkas varetagelse af sine interesser i sagen, mens det vil kunne medføre
retstab for sagsøger og risiko for uberettiget vinding for sagsøgte, hvis berigtigelsen af navnet
ikke tillades. ingen reale grunde taler imod at tillade afhjælpning af fejlen i angivelsen af sag-
søgers navn.
det tyske forsikringsselskab, der efter fusion nu hedder hdi-gerling industrie versicherung
ag, har hele tiden været den reelle sagsøger og har derfor været berettiget til at anke lands-
rettens dom.
forsikringsaktieselskabet alka har til støtte for sin principale påstand om afvisning af anken
anført, at det tyske forsikringsselskab ikke var part i landsretssagen og derfor ikke kan anke,
jf. herved retsplejelovens § 368, stk. 1. endvidere er der tale om nova i anken uden samtykke
fra højesteret eller alka.
i øvrigt har alka gentaget sine anbringender for landsretten. det bestrides, at det var en fejl,
at sagsøger i stævningen blev betegnet som gerling danmark a/s.
højesterets begrundelse og resultat
i marts 2002 blev heidelberg danmark a/s påført en støvskade i forbindelse med en gulvaf-
slibning, som blev udført af ditog gulvrenovering aps i dansk bibliotekscenters nærlig-
gende lokaler. heidelberg danmark a/s havde tegnet en ”all risk property” forsikring i den
danske filial af det tyske forsikringsselskab gerling-konzern allgemeine versicherungs-ag.
den danske filial blev almindeligvis benævnt gerling danmark. i 2003 udbetalte gerling
danmark på vegne af det tyske forsikringsselskab erstatning til heidelberg danmark a/s, og
                                              - 3 -
gerling danmark anmodede senere sin advokat om at anlægge retssag om regres mod bl.a.
forsikringsaktieselskabet alka, som ditog gulvrenovering aps havde tegnet ansvarsfor-
sikring hos. i stævningen, som blev indleveret den 19. oktober 2005, hedder det, at sagen
”drejer sig om regres for udbedring af en støvskade, som sagsøger har dækket for sin forsik-
ringstager, heidelberg danmark a/s”. i stævningen var sagsøgeren imidlertid
ved en fejl angivet som gerling danmark a/s. dette selskab, som var et datterselskab af det
tyske forsikringsselskab, havde i en periode fungeret som agent og serviceselskab for det ty-
ske forsikringsselskab, men var ophørt ved likvidation pr. 1. januar 2003. efter sagens anlæg
er det tyske forsikringsselskabs rettigheder og forpligtelser ved fusion overtaget af appellan-
ten, hdi-gerling industrie versicherung ag.
der er ved landsrettens dom taget stilling til en påstand om, at sagsøger i sagen angives som
hdi-gerling industrie versicherung ag. anken til højesteret angår alene dette spørgsmål og
kan derfor ikke afvises med henvisning til, at sagsøger i sagen er betegnet som gerling dan-
mark a/s. forsikringsaktieselskabet alkas påstand om afvisning af anken tages derfor ikke
til følge.
et regreskrav som det foreliggende kan som andre formueretlige pengekrav i almindelighed
frit overdrages, således at erhververen træder i overdragerens sted over for skyldneren. føres
der retssag om et sådant krav, kan erhververen indtræde i den oprindelige sagsøgers sted. det
er ubestridt, at hdi-gerling industrie versicherung ag i givet fald kan indtræde i retssagen i
stedet for gerling-konzern allgemeine versicherungs-ag.
alka har fra sagens anlæg været bekendt med, at sagen drejer sig om et regreskrav, der gø-
res gældende af skadelidtes forsikringsselskab, som har udbetalt erstatning til skadelidte. som
foran anført var erstatningen blevet udbetalt af det tyske forsikringsselskabs filial i danmark,
gerling danmark. den omstændighed, at skadelidtes forsikringsselskab ved en fejl blev angi-
vet at være gerling danmark a/s, har ikke haft nogen betydning for alkas procesførelse,
og det fremgår i realiteten af stævningen, at sagen er anlagt af det gerling-selskab, der har
udbetalt skadeserstatningen.
højesteret finder, at alka under disse omstændigheder ikke bør kunne modsætte sig, at be-
tegnelsen af sagsøger (indstævnte for landsretten) ændres fra gerling danmark a/s til hdi-
                                               - 4 -
gerling industrie versicherung ag. dette selskabs påstand tages herefter til følge som neden-
for bestemt.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift for højesteret med 25.000 kr. og
af retsafgift for højesteret med 14.470 kr., i alt 39.470 kr. omkostningerne ved sagens hidti-
dige behandling i landsretten indgår i landsrettens samlede sagsomkostningsafgørelse.
                                     thi kendes for ret:
partsbetegnelsen gerling danmark a/s ændres til hdi-gerling industrie versicherung ag.
landsrettens dom ophæves, og sagen hjemvises til landsretten til fortsat behandling.
forsikringsaktieselskabet alka skal i sagsomkostninger for højesteret inden 14 dage efter
denne højesteretsdoms afsigelse betale 39.470 kr. til hdi-gerling industrie versicherung ag.
beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
dom
afsagt den 21. marts 2016
rettens nr. 2-2982/2015
politiets nr. 4100-90130-00001-15
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …
der har medvirket søkyndige medlemmer af retten ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 21. oktober 2015.
t er tiltalt for overtrædelse af
bekendtgørelse nr. 1083 af 20. november 2009 om søvejsregler § 4 jf. § 2, jf. bilag 1,
internationale søvejsregler 1972 med senere ændringer regel 10, litra (e), ved den 6.
januar 2014 i tidsrummet mellem kl. 17.50 og kl. 18.20 i tysk territorialfarvand i nordsøen
at have sejlet i en skillezone, i stedet for i den tilstødende trafikrute.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf
tiltalte har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
t har forklaret, at han er fiskeskipper på "x-skib", og at det er rigtigt, at han sejlede i
skillezonen som anført i tiltalen. det gjorde han, fordi det er tilladt at fiske i skillezonen. det
kan godt passe, at han sejlede nogenlunde, som det fremgår af markeringen på kortet i sagens
bilag 4. han sejlede dog i midten af den ca. 2 sømil brede skillezone. han var ved at søge
efter fisk, og ved at ligge midt i zonen kan skibets instrumenter afsøge hele zonen for fisk.
kort tid før han blev observeret af de tyske myndigheder, havde han faktisk fundet fisk i
skillezonen og haft sine redskaber i vandet. det havde ført til fangst af en del tons sild, som
han dog havde lukket ud igen, fordi der da ikke måtte fanges sild. da han blev observeret og
derefter kontaktet af de tyske myndigheder, var han igen i færd med at søge efter fisk. han
sejlede da med skibets fulde hastighed, og det kan godt passe, at det var med 8,5 - 9 knob.
han førte lanterner som et let maskindrevet fartøj. når han har trawl nede, sejler han 3 - 4
knob.
a har forklaret, at han er specialkonsulent i søfartsstyrelsen. det er ham, der har udfærdiget
politianmeldelsen i sagen. det skete på baggrund af en indberetning fra de tyske
søfartsmyndigheder. der kommer en del af disse indberetninger om danske skibes
                                                  - 2 -
overtrædelser af de internationale søvejsregler. skibets position er fastlagt på baggrund af
flere observationer, og han vil anslå, at usikkerheden kun kan være op til 50 meter. efter
søvejsreglerne er et fartøj der er beskæftiget med fiskeri, et fartøj der er hæmmet i dets
manøvreevne. et sådant fartøj skal føre særlige signaler. søgning efter fisk er ikke omtalt i
søvejsreglerne.
rettens begrundelse og afgørelse
alle voterende udtaler:
sagens oplysninger, herunder tiltaltes egen forklaring, viser, at tiltalte sejlede i skillezonen
som anført i tiltalen. anklagemyndigheden har ikke bestridt tiltaltes oplysning om, at han
sejlede i skillezonen, fordi han ledte efter fisk, som kunne fanges. spørgsmålet er herefter, om
tiltalte herved sejlede i skillezonen for at drive fiskeri i den, jf. herved de internationale
søvejsreglers regel 10, litra (e) (ii). den definition af "fiskeri", der findes i rådets forordning
(ef) nr. 1224/2009, artikel 4, har ikke betydning for sagens afgørelse.
to voterende udtaler herefter:
tiltalte havde på gerningstidspunktet ikke sine fiskeredskaber ude. han førte sit skib med dets
fulde hastighed og han førte ikke lys og signaler som et skib, der er i færd med at fiske. under
disse omstændigheder var tiltalte ikke omfattet af undtagelsesreglen i de internationale
søvejsreglers regel 10, litra (e) (ii), der tillader skibe at sejle ind i skillezoner for at drive
fiskeri der.
vi stemmer derfor for, at finde tiltalte skyldig i overensstemmelse med den rejste tiltale.
en voterende udtaler:
at søge efter fisk må anses for at falde ind under det at "drive fiskeri" som anført i de
internationale søvejsreglers regel 10, litra (e) (ii). jeg stemmer derfor for at frifinde tiltalte.
efter stemmeflertallet findes tiltalte herefter skyldig i overensstemmelse med den rejste tiltale.
straffen fastsættes til en bøde på 5.000 kr., jf. bekendtgørelse nr. 1083 af 20. november 2009
om søvejsregler § 4, jf. § 2, jf. internationale søvejsregler 1972 med senere ændringer regel
10, litra (e).
forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.
thi kendes for ret:
t skal betale en bøde på 5.000 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 8 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
                                            dom
afsagt den 27. januar 2014 af østre landsrets 1. afdeling
(landsdommerne olaf tingleff, jan uffe rasmussen og sune dalgaard-nielsen (kst.)).
1. afd. nr. b-697-12:
a a/s
(advokat jeppe iver høyer jørgensen)
mod
b
(advokat k. l. németh)
og
1. afd. nr. b-698-12:
a a/s
(advokat jeppe iver høyer jørgensen)
mod
c v/b
(advokat k. l. németh)
retten i roskildes domme af 13. februar 2012 (bs 7a-1151/2009 og bs 7a-1917/2009) er
anket af a a/s.
i b-697-12 har appellanten a a/s nedlagt følgende påstande:
i.    det af fogedretten i roskilde den 8. april 2009 nedlagte forbud kendes lovligt gjort og
      forfulgt.
                                                - 2 -
ii.    den af fogedretten i roskilde den 23. november 2009 foretagne beslaglæggelse opret-
       holdes.
iii.   indstævnte tilpligtes at betale appellanten 3.000.000 kr. med tillæg af procesrente af
       1.000.000 kr. fra den 20. april 2009 og af 2.000.000 kr. fra den 22. november 2010.
indstævnte, b, har påstået stadfæstelse.
i b-698-12 har a a/s nedlagt følgende påstande:
i.     frifindelse.
ii.    indstævnte tilpligtes at betale appellanten 72.620,65 kr. med tillæg af procesrente fra
       den 2. september 2009.
indstævnte, c v/b, har påstået stadfæstelse.
sagerne har været forhandlet i forbindelse med hinanden, jf. retsplejelovens § 254.
supplerende sagsfremstilling
for landsretten har a a/s fremlagt yderligere en del af det materiale, der blev beslaglagt hos
b ved fogedforretning den 23. november 2009. det fremlagte omfatter blandt andet følgende:
ifølge referat af 27. marts 2008 af møde den 12. marts 2008 mellem region new technolo-
gies og x-firma a/s, blev ”h” præsenteret som ny direktør fra 2009 for x-firma a/s.
ved e-mail af 16. april 2008 videresendte b en e-mail fra sin a-adresse til sin hotmailadresse.
e-mailen var oprindeligt sendt den 25. marts 2008 fra ”katerina” til b med emnelinien ”sta-
tistic”, og hvortil der var vedhæftet en fil benævnt ”gues&gums_01_12_2007.xls”, med op-
lysninger om importører mv.
                                                - 3 -
ved e-mailkorrespondance fra den 23. april 2008 til 13. maj 2008 mellem b og d om et pro-
dukt benævnt mb 1918 anvendes blandt andet bs hotmailadresse.
b videresendte ved e-mail af 22. maj 2008 en e-mail fra sin a-adresse til sin hotmailadresse,
der vedrører en burgertest med a a/s’ produkter.
ved e-mail af 2. juni 2008 videresendte b en e-mail fra sin a-adresse til sin hotmailadresse
om en udviklingsrecept på bacon indeholdende a-produktet ... xea 2148.
det fremgår af e-mail af 30. juni 2008 fra bs hotmailadresse til h og k, at b fremsendte et
referat fra møder i rusland i juni 2008, der blandt andet omhandlede x-firma a/s’ produkter
og et afsnit benævnt ”kommercielle drøftelser”.
af e-mail af 30. juni 2008 fremgår, at b har videresendt en e-mail fra sin a-adresse til sin
hotmailadresse. e-mailen indeholdt blandt andet produktbeskrivelser på a-produkterne xea
2240 og ap 60.
i en e-mail af 1. juli 2008 fra bs hotmailadresse til k m.fl., omtalte b afhentning af 32.000 kg
biogel beef.
i en e-mailkorrespondance af 5. august 2008 mellem bs hotmailadresse og k, er omtalt et
muligt fremtidigt samarbejde mellem ... aps og ....
i en e-mailkorrespondance fra den 11. august til den 19. august 2008 mellem bs hotmail-
adresse og e, ..., blev en mulig handel mellem a a/s og ... med 15 ton carrageenan omtalt. b
angav ikke i sine e-mails, at han skrev på vegne af a a/s. e-mailkorrespondancen fortsatte
den 26. og 27. august 2008, og e skrev herunder blandt andet, at ”vedrørende blandinger til
rusland, så er jeg stadigt interesseret i et samarbejde på et eller andet plan hvis du/k stadigt
er interesserede også”. b svarede, at ”vedr. k og mig, er vi stadig i indledende fase og jeg
arbejder fra på mandag som konsulent for a og itf, men i løbet af efteråret får jeg et bedre
overblik. når jeg har nyt får du det.”
                                             - 4 -
i en e-mail af 6. oktober 2008 sendt fra bs aadresse til hans hotmailadresse var der vedhæftet
en række filer med recepter samt en receptudviklingsmanual fra a a/s.
ved e-mail af 13. oktober 2008 skrev l fra ... til bs hotmailadresse og bad blandt andet om at
få oplyst, hvilket carrageenansortiment b havde, og oplyste, at han havde brug for en univer-
sal carrageenan ligesom aprodukterne ... mb-44 og mb-22.
der blev den 13. januar 2009 sendt en e-mail fra b, x-firma a/s, til …, alfa food, med em-
nelinien ”bestilling af vareprøve”. e-mailen vedrørte salg af x-firma a/s’ produkter til alfa
food. h og k m.fl. var sat cc på denne e-mail.
ved e-mail af 28. februar 2009 fra h til dunja rass og scheid gewürze vedrørende analyse af
welgeenan-produkter foreslog h at erstatte welgeenan-produkter med ceamgel-produkter.
ved e-mails af 8. april 2009 og 16. april 2009 mellem b og audrey balquin fra rico carra-
geenan pci worldwide inc., er omtalt afsendelse af en række prøver på ”ricogel”.
b var endvidere blandt andre sat cc på en e-mail af 14. april 2009 sendt fra n, ceamsa-an-
sat, til h vedrørende erstatning af gelprodukter fra z-firma med gelprodukter fra ceamsa.
ved e-mails af 13 til 16. juli 2009 mellem d og b blev blandt andet drøftet en handel med
carrageenanprodukter. parterne har under sagen været uenige om, hvorvidt der er tale om car-
rageenanblandinger omfattet af det under sagen nedlagte forbud.
den 16. juli 2009 udvekslede b og h e-mails med emnelinien ”regarding sales of biogel
beef”, der omhandler blandt andet en opskrift på et carrageenanprodukt.
ved e-mail af 21. oktober 2009 bad h b om at lave et nyt leveringsprogram til y-firma.
forklaringer
der er for landsretten afgivet supplerende forklaringer af f, b, g, h og j.
                                              - 5 -
f har supplerende forklaret blandt andet, at x-firma a/s i foråret 2008 var et firma, der for-
handlede proteiner. a a/s opfattede ikke x-firma a/s som en konkurrent på det tidspunkt.
vidnet hentede x-firma a/s’ regnskab og bemærkede, at det havde en negativ egenkapital, og
at der var ulovlige lån. derfor besluttede vidnet, at de ikke ville handle med x-firma a/s læn-
gere. det blev b sur over.
han blev meget overrasket over at finde ud af, at h var med til mødet med new technologies
og x-firma a/s den 18. marts 2008. han blev rystet over at finde ud af, at b deltog i møder i
rusland i juni 2008. møderne vedrørte et produkt, som a a/s solgte til x-firma a/s.
han havde ingen anelse om, at b i forbindelse med sin rejse for a a/s formidlede et salg på
vegne af x-firma a/s. vidnet kendte ikke navnet på køber eller navnet på produktet.
i deres branche fungerer det sådan, at hver enkelt kunde har sit eget produkt. kun 2-3% af
deres omsætning er standardprodukter. xea 2239 og xea 2240, som er brugt i burgertesten,
er deres produkter, der er udviklet helt unikt til denne kunde. ap 60, som også er brugt i te-
sten, er også deres produkt.
sfkfood hed tidligere slagteriernes fællesindkøb, og leverer ingredienser til fødevareindu-
strien. sfkfood var en a-kunde.
danlink er en a-kunde i sydafrika. e-mailen af 30. juni 2008 indeholder oplysninger om de
produkter, a a/s sælger til lige netop denne kunde. oplysningerne gør det nemmere at kon-
kurrere. xea står for ”experimental product alginat”. det er en overordnet betegnelse for
alle deres produkter. det hemmelige er recepten, som ikke er med her, men hvis man har re-
cepten, er det utroligt meget nemmere at påbegynde sin egen konkurrerende virksomhed. han
formoder, at b også har haft recepten på xea 2240, der er nævnt i e-mailen.
bs hovedopgave hos a a/s var at sælge, hvilken opgave han havde sammen med et par yder-
ligere medarbejdere. da b opsagde sin stilling, var der yderligere tre sælgere. det var vidnet,
j og yderligere en. vidnet tog sig af det tysktalende område. j var endvidere administrerende
direktør. det var en lille organisation. vidnet formoder, at b var den, der solgte mest, fordi b
også havde andre markeder. de fik ansat en ny sælger efter bs fratræden. r blev forfremmet
                                               - 6 -
fra laborant/levnedsmiddel-tekniker til sælger. de sælger til forhandlere, der sælger på egne
nationale markeder. bs stilling blev ikke besat, men han blev erstattet af to andre.
prisen på alginat steg voldsomt i en kort periode omkring august 2008, men faldt voldsomt
igen i løbet af vinteren. prisfaldet påvirkede deres omsætning. de havde etårskontrakter med
deres kunder. ap 60 er et a-produkt. vidnet kender ikke til, at det skulle være x-firma a/s’
produkt. ... var en recept, som a a/s producerede og solgte til x-firma a/s. recepten kom
oprindeligt fra italien. a a/s havde videreudviklet recepten, så det er deres recept. hvis kun-
den efter test ønsker at købe produktet, får det et salgsnavn. et eksperimentalt produkt er ty-
pisk ikke solgt før. det kan dog forekomme, at kunden beder om, at testnavnet bibeholdes.
de analyserer konkurrenters produkter, og det kan være yderst kompliceret. det er for at tage
markedsandele fra konkurrenterne. de arbejder derefter deres egen recept, som de sender ud
til kunden under deres eget navn. de forsøger, så godt de kan, via deres laboratorium at få et
produkt, der virker lige så godt, men er billigere. i det fleste tilfælde vil produktet være det
samme. man vil ved analyse kunne sandsynliggøre, om andre bruger a a/s’ recept, men det
vil aldrig kunne bevises. de har analyseret konkurrenters produkter. ceamsa og a a/s bru-
ger de samme leverandører. det gør andre også.
vidnet fattede mistanke til b på en forretningsrejse til østen den 24. oktober 2008. vidnet
husker ikke, hvorfor der gik ca. 3 måneder før fogedforbudssagen blev påbegyndt. der var
ikke noget i bs ansættelseskontrakt, der var til hinder for, at han tog ansættelse hos x-firma
a/s. a a/s har investeret millioner i at have medarbejdere og laboratoriefaciliteter til at
kunne analysere konkurrenternes produkter. det kan tage fra ganske kort tid op til 5 år at
analysere et produkt til bunds.
b har supplerende forklaret blandt andet, at han fandt en recept fra a a/s blandt det beslag-
lagte materiale, som ikke kom fra hans computer. recepten viste sig at stamme fra a a/s
selv. ved fogedforretningen den 23. november 2009 fik han fjernet sin arbejdscomputer og
privatcomputer, og der gik 3-4 dage før han fik dem tilbage. indholdet på harddiskene var
fjernet. han har ikke deltaget i et fogedmøde for at drøfte, hvad der skulle beslaglægges. der
er en del materiale, han ikke har fået tilbage, selv om det ikke vedrører a a/s. det, der er
fremlagt i denne sag, er et mindre udpluk af det, som blev beslaglagt. der er fremlagt en liste
                                                - 7 -
på 41 sider, der er en fuldstændig udskrift af det, som blev fundet frem under anvendelse af de
søgeord, som blev brugt ved beslaglæggelsessagen.
blandt de for landsretten fremlagte nye dokumenter er det tætteste, man kan komme på at
kalde noget for erhvervshemmeligheder det, som er indeholdt i e-mails af 6. og 13. oktober
2008. e-mail af 6. oktober 2008 er sendt fra hans a-adresse til hans hotmailadresse, og der er
vedhæftet en række filer med recepter samt en receptudviklingsmanual fra a a/s. den bruger
man til at udvikle et billigere alternativt produkt. det stammer fra en e-mail, som han har haft
liggende. det var på et tidspunkt, hvor der var 25-40% stigning på alginatpriser. dokumentet
er et eksempel på, at man forsøgte at finde billigere carrageenanblandinger. vidnet havde sta-
dig materialet, fordi han aldrig havde fået det slettet. derudover er der ikke erhvervshemme-
ligheder tilhørende a a/s i materialet.
han udleverede til a a/s det, der er gengivet på skærmbilledet af 16. juli 2008. han har til-
bageleveret det, han havde, men der var en cd, som han ikke kunne finde. i det for landsretten
fremlagte materiale er der ikke noget af det, som han havde kopieret, medmindre det måtte
være i kopi blandt det materiale, som han har sendt til sig selv pr. e-mail.
han har ikke udleveret recepter fra a a/s til ceamsa, x-firma a/s, y-firma eller andre.
han har haft recepterne i sin besiddelse frem til beslaglæggelsessagen. han har haft det lig-
gende på cd’er som backup. han har ikke åbnet nogen af recepterne.
mødet i rusland i juni 2008 har indirekte med a a/s at gøre. han rejste for a a/s til rusland
for at sælge a a/s’ produkter. samtidig undersøgte han, om x-firma a/s kunne sælge nogle
af deres produkter. a a/s havde i flere år leveret forskellige produkter til x-firma a/s. det
var en forretning, som h kom med. de kom blandt andet med recepten, men x-firma a/s
kunne ikke få proteiner nok i høj nok kvalitet. ... var et produkt, som x-firma a/s kom med.
han har lavet et referat fra mødet i rusland til a a/s. det må ligge på a a/s’ server. han
blandede sig, fordi det ville skabe mersalg til a a/s, hvis han kunne hjælpe med at skaffe
proteiner til x-firma a/s, så de kunne fortsætte produktionen. det var ikke usædvanligt for
ham at hjælpe x-firma a/s på det punkt, idet man hjalp hinanden og sine kunder. det havde
ikke noget at gøre med, at han siden blev tilknyttet x-firma a/s. dengang var x-firma a/s
bare en kunde. det er udtryk for, at han hjalp en kunde i a a/s’ interesse. produktet bestod af
                                                - 8 -
en blanding af proteiner og alginater. a a/s leverede ikke proteiner. proteinforhandleren
kunne ikke levere og derfor mistede k hele sin forretning i rusland. inden da havde de for-
søgt at finde proteiner til kunden. det var en kunde, som a a/s solgte for mellem 3 og 6 mio.
kr. til om året. det var derfor bistand til en væsentlig kunde med henblik på at hjælpe kunden
med at få de råvarer, som kunden havde brug for. biogel beef er et okseprodukt, der sælges af
x-firma a/s. han indgik i forhandlingerne for x-firma a/s, fordi han alligevel var der. ... 4
var et produkt, som a a/s producerede og solgte kun til x-firma a/s. de anførte priser, der
står, er x-firma a/s’ priser. senere solgte a a/s produktet under navnet ap 60 til andre kun-
der på andre markeder.
han investerede i januar 2009 via sit firma ... aps 600.000 kr. i x-firma a/s. h investerede
også. på grund af det nedlagte fogedforbud gik x-firma a/s ned i oktober, og han mistede
hele sin investering. h sagde også op kort tid derefter. han har ikke givet ceamsa recepter
eller forretningshemmeligheder fra a a/s. han har siden 1. januar 2013 været ansat hos
ceamsa og før det hos y-firma. ceamsa er en virksomhed, der er ledende på markedet.
de har 12 % af verdensmarkedet og har egne fabrikker i østen. x-firma a/s indledte et sam-
arbejde med ceamsa. man har ikke anvendt a a/s’ kundelister, og man kendte alle de
kunder i tyskland, der køber carrageenan. h har solgt disse produkter på dette marked i 25 år.
han har ikke efter fogedforbuddet solgt alginat- eller carrageenanblandinger, men han har
modtaget mange e-mails vedrørende disse produkter. han meddelte alle, at han på grund af
forbuddet ikke kunne være cc på disse e-mails. d var en fra hans netværk, som ville have la-
vet nogle carrageenanblandinger. på det tidspunkt var han arbejdsløs og havde været det i ca.
2 måneder. han var ved at undersøge, om han kunne sælge carrageenanråvarer uden at
komme i strid med forbuddet. han fik aldrig gang i denne forretning, men han sendte e-mails
videre. han har respekteret forbuddet i de 3 år, det har varet.
han havde talt med y-firma om at sælge animalske proteiner i ukraine, rusland og andre
markeder. i oktober sidste år fik han tilbudt en ny stilling hos ceamsa som ....
e-mailen af 30. juni 2008 indeholder ikke erhvervshemmeligheder. ... ap 60 er det samme
som ... fra x-firma a/s. recepten kommer fra x-firma a/s, og a a/s har kopieret produktet
fra x-firma a/s. anvendelsesrecepter og vejledningsrecepter er noget, der skal afleveres til
alle kunder. det skal man aflevere ifølge eu lovgivning.
                                                - 9 -
han sendte e-mails fra sin a-adresse til sin hotmailadresse af praktiske grunde, idet han var
eneste sælger. meget har han sendt til sig selv for at kunne arbejde med det senere. han kan
se, at han har sendt nogle dokumenter vedrørende rejsen til rusland kort før rejsen. det var
meget nemmere at arbejde via hotmail. dengang var det ikke muligt at koble sig på serveren
hjemmefra. mange russiske e-mails blev stoppet i et spamfilter. det gjorde de ikke, hvis man
anvendte hotmail. han har også sendt en e-mail videre til sig selv den 30. maj 2008 med en e-
mail oprindeligt af 28. maj 2008 til en russisk forretningsforbindelse. der er vedhæftet en
certificering af carrageenan. det er noget, der skal sendes til alle kunder, der gerne vil have
en prøve af produktet. det er ikke en erhvervshemmelighed. det siger ikke noget om, hvor
meget der er af de enkelte ingredienser i produktet.
da han fratrådte a a/s var salgsafdelingen i kaos. han returnerede det materiale, som han
havde kopieret. han har ikke hørt fra a a/s, at der skulle mangle noget. han kopierede det
over på cd og derfra over på en usb-nøgle samt sin private computer. han har dog mistet en
cd. han ved ikke, om den er mistet derhjemme, eller om den ligger på hans kontor hos a a/s.
han har ikke haft lejlighed til at lede på sit gamle kontor efter den. han har mange gange
brændt materiale ned på en cd - også a-materiale. han har gjort det jævnligt i forbindelse
med sit arbejde. han arbejdede over hele europa, og kunne uden for arbejdstiden alene få ad-
gang til serveren via sin firmacomputer, som han ikke altid medbragte på sine rejser. ofte tog
han blot cd’er eller usb-nøgler med og lånte kundernes computere til brug for præsentationer.
dvd’erne var backup derhjemme, så han kunne svare på spørgsmål fra kunder. man skal
kunne fortælle sine kunder, hvilke laboratoriemetoder man har brugt. han husker ikke, hvil-
ken cd det er, han har mistet. han har skrevet en redegørelse om det. han har ikke brugt fi-
lerne. man kan se på skærmprintet fra hans computer, at filerne har været ændret fra hen-
holdsvis juli 2008 til oktober 2008 og ikke siden.
e-mailkorrespondance fra den 23. april 2008 til 13. maj 2008 mellem hans hotmailadresse og
d omhandler a-produkter. han brugte sin hotmailadresse, fordi russernes e-mails ofte røg i
spamfilteret. det kan være en forglemmelse, at han ikke har sat ... fra a a/s cc på korrespon-
dancen. han havde ikke fået besked på, at han skulle sætte andre medarbejdere cc. han kan
også have siddet og arbejdet hjemmefra og har været nødsaget til at bruge sin hotmailadresse
af den grund. han kan godt have arbejdet hjemmefra kl. 09.00 og 12.00. han har ikke skrevet
                                              - 10 -
sit firmanavn nederst i e-mailen, fordi han muligvis har haft travlt. a a/s’ agent har også
sendt noget til hans hotmailadresse. man har aldrig haft en datapolitik i a a/s. han var med-
ejer af virksomheden, indtil han blev konsulent. han sad ikke i bestyrelsen. han har ikke hørt
fra bestyrelsen, at han gerne måtte bruge hotmail. han bruger også hotmail i dag i sit arbejde.
man kan f.eks. ikke printe ud via en sap-adgang.
e-mailkorrespondance af 5. august 2008 mellem hans hotmailadresse og k, om et muligt
fremtidigt samarbejde mellem ... aps og ..., har han sendt på vegne af sig selv - ikke a a/s.
han har formidlet kontakten. i foråret 2008 var der store problemer med proteiner fra italien.
man lavede promeat 80 i stedet for promeat 90. kunden blandede for meget af det nye pro-
tein i. han hjalp x-firma a/s, fordi x-firma a/s ikke ville have kunnet betale deres regninger
til a a/s, hvis selskabet ikke fik løst problemet.
han har kendt h, siden a a/s skulle producere ... for dem. k talte med a a/s om forhandling
i rusland, men det blev ikke til noget. x-firma a/s havde også lidt at gøre med carrageenan
inden, men det gik ikke særligt godt. i juni 2008 var der ingen konkurrencesituation mellem
x-firma a/s og a a/s.
han vil ikke bestride, at der er sendt mindst 30 e-mails fra hans a-adresse til hans hotmail-
adresse. e-mailen af 22. maj 2008 er oprindeligt sendt fra ... til … og vedrører en anvendel-
sesteknisk opskrift til en kunde på en burger. a a/s sælger ikke burgere. der er ingen a-er-
hvervshemmeligheder i den e-mail. blandingsforholdene er almindelig viden for en fagper-
son. ceamsa foretager analyser ligesom a a/s for at kunne tilbyde kunder et billigere al-
ternativ. sådan fungerer alle virksomheder i branchen.
e-mails af 8. april 2009 og 16. april 2009 mellem ham og audrey balquin fra rico carragee-
nan pci worldwide inc. om afsendelse af en række prøver på ”ricogel” angår carrageenanrå-
varer. ricogel er en råvare, der er bestilt med et vist indhold ”kci”.
e-mails af 16. juli 2009 mellem ham og h med emnelinien ”regarding sales of biogel beef”
drejer sig om en carrageenanblanding. de fik alle oplysninger om blandingen.
                                              - 11 -
e-mail af 21. oktober 2009 fra h til b vedrørende et nyt leveringsprogram til y-firma. der er
nævnt en carrageenanblanding.
g har supplerende forklaret blandt andet, at hs ansættelse hos z-firma begyndte i 1989. vid-
net var ikke klar over, at h deltog i et møde den 18. marts 2008 i frankrig. h har ikke oplyst,
at han var der på vegne af x-firma a/s. h kan umuligt have været der på vegne af en kunde.
det kan ikke have været på vegne af z-firma. vidnet fik en e-mail fra h den 31. marts 2008,
og det var første gang, vidnet fik at vide, at h ville forlade virksomheden. forud for det havde
h ingen ret til at repræsentere andre virksomheder end deres. vidnet har ikke set mødereferat
om møder i rusland i juni 2008 før. han fik ikke at vide, at der var holdt et sådant møde. alfa
food er en af deres kunder. vidnet ved ikke, om b havde et samarbejde med h på det tids-
punkt. hvis vidnet havde fået oplyst, at h samarbejdede med b på det tidspunkt, så ville vid-
net have anset det for en alvorlig misligholdelse af hs kontrakt, hvilket ville medføre opsi-
gelse. h fungerede for et andet firma, selv før han indgav sin afsked. vidnet hørte om x-firma
a/s efter sommeren 2008. rygterne gik på, at b og en anden dansker ville påbegynde en
virksomhed med samme forretningsmodel som a a/s. de havde en mistanke om, at det var
h. de vidste, at b og h var meget tæt på hinanden. de vidste også, at h blev tilknyttet en an-
den virksomhed, efter han havde forladt z-firma. han kan genkende de kunder, der er nævnt
på en liste over a a/s’ kunder, idet de stammer fra deres database. i de fleste tilfælde så de et
kraftigt fald i omsætningen vedrørende disse kunder i begyndelsen af 2009 og hen mod mid-
ten af 2009. de solgte a a/s’ produkter. efter hans fratræden besøgte h systematisk deres
kunder med grydeklare løsninger. de ved ikke, om det var bs produkter, han solgte. de havde
lavet en fratrædelsesaftale den 1. december 2008 med h. en del af aftalens indhold var, at h
kunne fratræde to måneder før tid. der var ikke nogen konkurrenceklausul, men alle deres
aftaler har en bestemmelse om, at deres forretningshemmeligheder skal hemmeligholdes efter
fratræden. h begyndte hos dem som assistent og blev en meget kompetent sælger inden for
kødprodukter. han var også chef for kødafdelingen i deres fødevareafdeling. h havde kontakt
til kunderne.
h har supplerende forklaret blandt andet, at han besluttede at stoppe hos z-firma i marts 2008.
han havde et opsigelsesvarsel på 1 år. han blev imidlertid enig med g om, at han kunne fra-
træde ved udgangen af januar 2009. han fik referatet om et møde i rusland til orientering.
han var ikke involveret i forretninger i rusland. han har aldrig har været i rusland. biogel
                                               - 12 -
beef nævnt i referatet er et proteinprodukt, men vidnet ved ikke, hvem der har solgt det under
det navn. det har ikke noget med alginat eller carrageenan at gøre. han blev orienteret, fordi
han fandt ud af, at b også havde opsagt sin stilling. han stod i en meget usikker situation efter
retssagen. han ville opsige sin stilling hos x-firma a/s, fordi selskabet var i en dårlig øko-
nomisk situation. han fik en advarsel om, at han ikke måtte arbejde med b og x-firma a/s
efter dansk ret. det var overraskende for ham. derfor søgte han væk. der var indgået en kon-
trakt mellem x-firma a/s og ceamsa. vidnet kendte kundekredsen i tyskland godt. han
repræsenterede ikke x-firma a/s ved mødet den 18. marts 2008. årsagen til, at det står, som
det står i referatet, var, at han skulle præsenteres som tilhørende x-firma a/s, og derfor blev
han introduceret som kommende direktør. på det tidspunkt var han ansat andetsteds og kunne
ikke arbejde for et andet firma. det gjorde han heller ikke. han ved ikke, om han orienterede
z-firma om sin deltagelse i mødet. han husker ikke, om han modtog e-mail af 13. januar 2009
til …, alfa food, med emnelinien ”bestilling af vareprøver”. han har tidligere haft e-mail-
adressen… det er ham, der har skrevet e-mailen af 28. februar 2009 vedrørende analyse af
welgeenan-produkter og forslag om erstatning med ceamgel-produkter. han ved ikke, hvor-
for han har brugt afsenderadressen... det er længe siden. efter det tidspunkt, hvor han havde
lov til at kontakte kunder, gjorde han det, men ikke før. ... ap 60 er et a-produkt. ... 4 er et
produkt, som x-firma a/s havde recepten til. der er de samme ingredienser i de to produkter.
det må være et produkt x-firma a/s har udviklet, og a a/s har så fået det samme produkt.
j har supplerende forklaret blandt andet, at han er uddannet bromatolog - levnedsmiddeltekni-
ker. han har været ansat i fødevarebranchen, før han kom til ingrediensbranchen. carrageenan
er det stof, der ekstraheres fra tang. det er et produkt, der skal standardiseres for at bringes til
at virke. en carrageenanblanding er et produkt, der er gjort klart til brug med diverse stoffer
blandet i, f.eks. kalium. e-mailkorrespondance af 8. april 2009 til 16. april 2009 mellem b og
audrey balquin, rico carrageenan pci worldwide inc., med emnelinien ”afsendelse af prø-
ver”, vedrører blandt andet en række produkterne benævnt ricogel samt deres beskrivelse.
herom har vidnet forklaret, at det øverste produkt er ren carrageenan. de øvrige prudukter er
blandinger. i e-mails af 16. juli 2009 mellem b og h med emnelinien ”regarding sales of
biogel beef” er det carrageenanblandinger, der er nævnt. i en række prøvebestillinger fra 15.
december 2008 til 3. marts 2009 ligner den første opskrift ikke noget, som a a/s laver, mens
de opskrifter, der er dateret 15. december 2008 og 14. januar 2009, er direkte kopier af a a/s’
recept ... mba 2136. da de fik brev af 27. november 2008 fra b vedrørende aflevering af
                                               - 13 -
dokumenter mv. vidste de ikke, hvad der manglede, så derfor kontrollerede de ikke, om de
havde fået alt. de opdagede kopieringen ved, at f i papirkurven på bs arbejdscomputer så, at
filer var blevet kopieret. det de fik tilbage, svarede ikke til det, der var blevet kopieret. de så,
at næsten hele deres datamateriale, var blevet kopieret.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
b-697-12: (justifikationssagen)
det kan lægges til grund som ubestridt, at b kort før han opsagde sin stilling hos a a/s kopi-
erede et meget betydeligt materiale, der blandt andet indeholdt mange af a a/s’ erhvervs-
hemmeligheder, herunder oplysninger om recepter og kunder mv.
endvidere har b i vidt omfang kommunikeret med forretningsforbindelser via sin private
hotmailadresse, ligesom han har videresendt et større antal e-mails fra sin aadresse til sin
hotmailadresse. disse e-mails indeholdt kommunikation af fortrolig karakter med a a/s’
kunder.
det kan lægges til grund, at arbejdsgiveren ikke var bekendt med disse overførsler.
landsretten finder, at kopieringen af materialet kort tid før b opsagde sin stilling måtte give
anledning til betænkelighed hos a a/s med hensyn til bs loyalitet i forhold til virksomheden
samt en bekymring for, at virksomhedens erhvervshemmeligheder kunne blive anvendt i strid
med markedsføringslovens § 19.
efter indholdet af de fremlagte e-mails sammenholdt med de afgivne forklaringer finder
landsretten imidlertid, hverken at a a/s har godtgjort, at b har skaffet sig adgang til er-
hvervshemmeligheder på utilbørlig måde, eller at han i væsentligt omfang har viderebragt
eller benyttet nogen af de beskyttede oplysninger.
                                              - 14 -
der var således ikke grundlag for at nedlægge det generelle og vidtgående forbud, som blev
nedlagt af fogedretten den 8. april 2009. landsretten tiltræder derfor, at b er frifundet for a
a/s’ påstande, og at forbuddet er ophævet som ulovligt foretaget.
som en konsekvens heraf, og i øvrigt af de af byretten anførte grunde herom, tiltræder lands-
retten, at beslaglæggelsen foretaget ved fogedforretning af 23. november 2009 er ophævet
som ulovligt foretaget.
for så vidt angår a a/s’ påstand om erstatning på 3.000.000 kr. finder landsretten det efter
bevisførelsen ikke godtgjort, at der foreligger noget ansvarsgrundlag, ligesom der ikke er på-
vist årsagssammenhæng eller foreligger dokumentation for tabets størrelse. landsretten til-
træder derfor, at b er frifundet for kravet.
b-698-12: (ophævelsessagen)
efter en samlet vurdering af kopieringen og videresendelsen af materialet finder landsretten,
at a a/s var berettiget til at ophæve konsulentaftalen med c v/b som sket. efter indholdet af
konsulentaftalens punkt 9 har c v/b imidlertid krav på vederlag frem til dagen for ophævel-
sen. herefter tiltræder landsretten, at a a/s’ krav på tilbagebetaling af allerede udbetalt kon-
sulenthonorar ikke er taget til følge, og at c v/bs krav på betaling af konsulenthonorar frem til
ophævelsen er taget til følge, hvorfor landsretten stadfæster byrettens afgørelse herom.
a a/s skal betale sagsomkostninger for landsretten til b vedrørende b-697-12 med 130.000
kr. og til c v/b vedrørende b-698-12 med 20.000 kr. beløbene dækker udgifter til advokatbi-
stand og vidnegodtgørelse. ved fastsættelsen af beløbene til dækning af udgifterne til advo-
katbistand er der ud over sagernes værdi taget hensyn til sagernes omfang og varighed samt til
forløbet i landsretten.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens domme stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal a a/s betale 130.000 kr. til b og 20.000 kr. til c v/b.
                                           - 15 -
det idømte betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.