text:
- cri
                                           udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
den 7. maj 2009 kl.13.00 blev af skifteretten i sagen
p‐23‐08
prefa a/s
(advokat per harder)
mod
h.j.b. af 28/11 1992 under konkurs
(kurator, advokat jørgen kjær v/
advokat søren abildgaard pedersen)
                                     afsagt sålydende
                                             dom:
denne sag drejer sig om, hvorvidt h.j.b. af 28/11 1992 a/s under konkurs (i det følgende
kaldet boet) skal anerkende et simpelt krav på 5.414.652,58 kr., jf. konkursloves § 97, som
sagsøgeren, prefa a/s, har anmeldt i boet.
parternes påstande:
sagsøgeren har nedlagt påstand om, at boet skal anerkende, at sagsøger har et simpelt krav i
boet, jf. konkurslovens § 97, på 5.414.652,58 kr.
                                             - 2 -
boet har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder:
sagsøgeren var moderselskab til h.j.b. af 28/11 1992 a/s, som tidligere hed hjelm bang a/s.
       hjelm bang a/s var en ingeniør‐ og handelsvirksomhed baseret på agenturer. som
følge af en nødlidende økonomi overdrog selskabet i november 1992 sine aktiver og passiver
til et nyt selskab, som samtidig overtog navnet hjelm bang a/s. det overdragende selskab
ændrede i denne forbindelse navn til h.j.b. af 28/11 1992 a/s. efter overdragelsen havde
h.j.b. af 28/11 1992 a/s ingen aktiviteter.
       i forbindelse med overdragelsen indfriede moderselskabet, som dengang hed efa a/s,
h.j.b. af 28/11 1992 a/s’ bankkreditorer. af overdragelsesbalance pr. 30. november 1992
fremgår, at h.j.b. af 28/11 1992 a/s som en konsekvens af overdragelsen havde en mellem‐
regning med moderselskabet på 4.752.754 kr., hvortil kom en ansvarlig lånekapital på
1.500.000 kr.
       mellemregningen fremgår af sagsøgerens og h.j.b. af 28/11 1992 a/s’ regnskaber fra
1992 og frem til h.j.b. af 28/11 1992 a/s’ konkurs. på grund af forrentning og omkostninger
er mellemregningen gennem årene blevet forøget til det anmeldte beløb på 5.414.652,58 kr.
       den 19. september 1993 trådte h.j.b. af 28/11 1992 a/s i likvidation, og erik fabrin, der
var indehaver af moderselskabets aktiekapital, blev valgt som likvidator.
       i slutningen af 1993 rejste århus kommunale vandværker v/advokat jørgen kjær et
erstatningskrav mod h.j.b. af 28/11 1992 a/s i likvidation som følge af, at man havde
konstateret skader på nogle af kommunens ledninger. da kravet blev afvist af h.j.b. af 28/11
1992 a/s, anlagde århus kommunale vandværker retssag mod selskabet, som adciterede
den tyske leverandør af komponenterne, iwk.
       ved sø‐ og handelsrettens dom af 20. oktober 2006 blev h.j.b. af 28/11 1992 a/s dømt
til at betalte århus kommunale værker en erstatning på 2 mio. kr. med tillæg af renter og
sagsomkostninger. iwk blev dømt til at friholde h.j.b. af 28/11 1992 a/s. dommen blev
opfyldt af iwk, som indbetalte beløbet til h.j.b. af 28/11 1992 a/s. h.j.b. af 28/11 1992 a/s
betalte ikke domsbeløbet videre til århus kommunale værker.
                                             - 3 -
       advokat jørgen kjær indgav den 27. december 2006 på vegne århus kommunale
værker konkursbegæring mod h.j.b. af 28/11 1992 a/s i likvidation. selskabet blev erklæret
konkurs den 31. januar 2007, og advokat jørgen kjær blev udpeget som kurator.
       under konkursboets behandling anmeldte sagsøgeren sit krav i boet, men kravet blev
nægtet anerkendt af kurator den 15. august 2008.
       sagsøgeren anlagde herefter den 10. september 2008 denne sag mod konkursboet. på‐
standsbeløbet er ikke bestridt.
forklaringer:
erik fabrin har forklaret, at h.j.b. af 28/11 1992 a/s oprindeligt drev en ingeniøragentur‐
virksomhed, som importerede og forhandlede varer. krisen i 1990’erne ramte moderselska‐
bet, som ikke kunne servicere gælden i datterselskabet. der blev indgået aftale med ban‐
kerne om overførelse af den sunde del af h.j.b. af 28/11 1992 a/s’ virksomhed og om
afvikling af den efterladte gæld på ca. 30‐40 mio. kr. h.j.b. af 28/11 1992 a/s kunne indfri alle
kreditorerne på nær bankerne. i 1996‐1997 blev der indgået aftale med bankerne dels om
indfrielse og dels om afskrivning af h.j.b. af 28/11 1992 a/s’ gæld. de resterende krav til
moderselskabet og erstatningssagen vedrørte et salg fra før hans tid. kravet fra århus
kommunale værker var ikke bogført som passivpost, da de ikke anså det for sandsynligt, at
h.j.b. af 28/11 1992 a/s ville blive dømt til at betale det. den tyske underleverandør, iwk,
som ved retssagen blev dømt til at friholde h.j.b. af 28/11 1992 a/s, mente heller ikke, at
produktet var mangelfuldt. h.j.b. af 28/11 1992 a/s var ganske rigtigt insolvent dengang,
men der blev ikke indgivet konkursbegæring. rekonstruktionen krævede ro i forhold til
kunder og kreditorer, for agenturvirksomheder er følsomme i forhold til sådanne. desuden
kunne der ikke ske endelig afvikling, før erstatningssagen var slut. han regnede ikke med, at
erstatningssagen ville tage så lang tid som de 15 år, der faktisk forløb. regreskravet mod
iwk var eneste eventuelle aktiv, men advokat jørgen kjær ville trods tilbud herom ikke lade
århus kommune overtage regreskravet. i forhold til adcitationssagen var der udgifter på 1/2
til 3/4 mio. kr. vedrørende spørgsmål om værneting og adcitation. h.j.b. af 28/11 1992 a/s’
regnskaber afspejles slavisk i moderselskabets regnskaber i alle årene. regnskaberne er altid
blevet indsendt rettidigt til erhvervs‐ og selskabsstyrelsen og til skat. der har aldrig været
                                              - 4 -
protester fra hverken erhvervs‐ og selskabsstyrelsen eller skat over mellemregningen eller
renterne. renteangivelsen var nok aftalt med revisor. opførelsen af 1,5 mio. kr. som
ansvarlig lånekapital i balancen pr. 30. november 1992 skyldes formentlig en aftale med
bankerne om at fonde det nye selskab.
advokat jørgen kjær har forklaret, at han blev inddraget i erstatningssagen i 1991. der var
ikke sat tal på kravet dengang. skaden blev repareret i 1992, men der skulle laves yderligere
undersøgelser, og samtlige kompensatorer måtte udskiftes. århus kommunale værker
havde ikke overvejet, at der ikke ville ske betaling. for så vidt angik advokat per harders
brev af 27. april 1994 om insolvensen, så drøftede han dette med århus kommune. de mente
ikke, at selskabet kunne være insolvent, når det valgte ikke at lade sig erklære konkurs. han
husker ikke præcist, hvad de drøftede, men århus kommunale værker ønskede ikke at
overtage regreskravet mod iwk. dengang kunne han heller ikke se idéen i at få transport i
kravet mod iwk. han mente, at århus kommunale værker havde anlagt en sag imod et
solvent selskab, da selskabet jo ellers havde pligt til at indgive konkursbegæring. det sagde
han også til sin klient. han havde ud fra regnskabet set, at der ikke var kreditorer, men kun
ansvarlig lånekapital. der var anført 9.438.589 kr. i varebeholdning, som han forventede
kunne inddrages. han filosoferede derhen, at der måtte være betalt med usædvanligt beta‐
lingsmiddel i form af den ansvarlige lånekapital, hvorfor der kunne ske omstødelse. han var
sikker på, at det bankmellemværende, som fremgik af regnskabet, var væk, og at den an‐
svarlige lånekapital ville blive indfriet, således at selskabet var solvent. århus kommunes
folk og han selv var sikre på erstatningskravet i henhold til garantien og på produktansvaret
og på, at det eneste krav mod selskabet ville være deres. han gjorde sig ingen særlige over‐
vejelser i anledningen af, at selskabet var under likvidation. han gik ud fra, at århus
kommune hverken ville være bedre eller dårligere stillet. han husker ikke, hvilke nærmere
overvejelser han gjorde sig, da han så regnskabet med brevet af 24. april 1994. han har ikke
selv indhentet selskabets regnskaber i de år, hvor erstatningssagen forløb, men gik ud fra, at
selskabet var solvent.
jens kock‐nielsen har forklaret, at han har været revisor i erik fabrins selskaber fra langt
tilbage i tiden. han var også revisor i de omhandlede selskaber i 1992, da overdragelsen
                                            - 5 -
fandt sted. han reviderede regnskaberne i både det gamle og det nye hjelm bang og kunne
stort set altid give blank påtegning. kravet fra århus kommune stod opført som en
eventualforpligtelse. værdiansættelser af varelager og driftsmidler blev i forbindelse med
overdragelsen drøftet med de involverede banker, som godkendte opgørelserne. den
resterende gæld bestod i mellemregningen med moderselskabet og den ansvarlige
lånekapital. så vidt han husker, var det et krav fra bankerne, at sidstnævnte skulle anføres.
når gælden voksede fra 1992 til 1993, skyldes det, at moderselskabet havde indfriet noget af
datterselskabets kortfristede gæld. de beløb, der derefter blev anført hvert år, blev ikke
reguleret ud over med renter og løbende omkostninger ved erstatningssagen. der blev
indsendt selvangivelser, og der var ingen indsigelser fra hverken skat eller erhvervs‐ og
selskabsstyrelsen.
parternes procedure:
      sagsøgeren har gjort gældende, at kravet mod det nu konkursramte selskab siden
1992, hvor det opstod, har været behørigt og korrekt opgjort og fremgår af de aflagte
regnskaber. sagsøgerens medkreditor, århus kommune, har således i hele forløbet haft
kendskab til mellemregningen og baggrunden for dens opståen, ligesom århus kommune
har haft mulighed for at holde sig orienteret om udviklingen i selskabets økonomi. kravet
har løbende været anerkendt ved godkendelse af begge parters årsregnskaber, og der savnes
således ethvert bevis for, at sagsøgeren skulle have opgivet sit krav, eller at kravet skulle
være blevet forældet. sagsøgeren havde ikke mulighed for at inkassere sit krav hos h.j.b. af
28/11 1992 a/s, dels fordi selskabet frem til erstatningssagens afslutning ikke havde
nævneværdige aktiver, og dels på grund af det anmeldte erstatningskrav fra århus
kommune. sagsøgeren har på intet tidspunkt ageret, som om kravet skulle være opgivet, og
boet har heller ikke bevist eller sandsynliggjort dette. tværtimod så århus kommunes
advokat allerede i 1994 regnskabet og kan derfor ikke berettiget have troet, at århus
kommune var eneste kreditor.
      der påhvilede ikke likvidator nogen pligt til at afslutte likvidationen forud for
erstatningssagens afslutning, herunder heller ikke en pligt til at indgive konkursbegæring
mod det nu konkursramte selskab. det stod de øvrige kreditorer frit for at indgive
                                              - 6 -
konkursbegæring mod likvidationsboet på et tidligere tidspunkt, og ingen af de øvrige
kreditorer har lidt noget tab ved, at selskabet først blev erklæret konkurs i 2007.
       boet har gjort gældende, at sagsøgerens krav er bortfaldet ved passivitet. sagsøgeren
har ageret på en sådan måde, at det kun kan opfattes, som om kravet var frafaldet, og både
likvidator og sagsøgeren har ladet boets anden kreditor, århus kommune, forstå, at denne
var eneste kreditor i h.j.b. af 28/11 1992 a/s.
       såfremt sagsøgerens krav havde kunnet gøres gældende over for h.j.b. af 28/11 1992
a/s, var likvidator, som også var sagsøgerens ejer, i henhold til selskabslovgivningen
forpligtet til at indgive konkursbegæring mod selskabet. ved denne undladelse er det
sandsynliggjort, at der ikke var noget realitetskrav mod selskabet eller i hvert fald, at
sagsøgeren dermed har afgivet en stiltiende tilbagetrædelseserklæring vedrørende det
påståede tilgodehavende. det forhold, at erhvervs‐ og selskabsstyrelsen ikke opdagede, at
selskabslovgivningen blev overtrådt, medfører ikke, at den manglende indgivelse af
konkursbegæring var lovlig.
skifterettens begrundelse og resultat:
       skifteretten lægger som ubestridt til grund, at den omhandlede mellemregning i hele
perioden fremgår af begges selskabers regnskaber. der var i perioden ingen midler i h.j.b. af
28/11 1992 a/s til at indfri moderselskabets fordring, hvorfor det ikke findes godtgjort, at
mellemregningen skulle være opgivet ved passivitet eller i øvrigt være forældet.
       efter bevisførelsen, herunder de afgivne forklaringer, lægger skifteretten videre til
grund, at likvidators manglende indgivelse af konkursbegæring var begrundet i
erstatningssagen. der findes derfor heller ikke på den baggrund anledning til at fastslå, at
mellemregningen ikke udgør et realitetskrav, eller at sagsøgeren måtte have afgivet en
stiltiende tilbagetrædelseserklæring.
       uanset om likvidator efter selskabslovgivningen som følge af insolvensen havde en
forpligtelse til at indgive en konkursbegæring mod h.j.b. af 28/11 1992 a/s, er en sådan
undladelse ikke sanktioneret med et tab af et moderselskabs krav over for selskabet til fordel
for en anden kreditor.
                                               - 7 -
       under henvisning til ovenstående tages sagsøgerens påstand derfor til følge.
       for så vidt angår sagens omkostninger, fastsættes disse under hensyn til sagens
omfang, økonomiske værdi og medgået tid til 80.000 kr. + retsafgift med 26.000 kr., i alt
106.000 kr., som det pålægges boet at betale til sagsøgeren.
                                       thi kendes for ret:
        h.j.b. af 28/11 1992 a/s under konkurs skal anerkende, at prefa a/s har et krav i boet,
jf. konkurslovens § 97, på 5.414.652,58 kr.
       i sagsomkostninger betaler h.j.b. af 28/11 1992 a/s under konkurs inden 14 dage
106.000 kr. til prefa a/s.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
- bej
                                     udskrift
                                         af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                        dom
afsagt den 22. november 2011
v-29-11
                              1) fagligt fælles forbund
                              2) forbundsformand poul erik skov christensen
                              (begge advokat peter giersing)
                              mod
                              1) det faglige hus
                              2) fagforeningen dk
                              3) danske lønmodtagers a-kasse
                              4) fk/ts
                              5) 2b bedst & billigst
                              6) foreningen danske selvstændige
                              (alle advokat mikael marstal)
indledning
                                              -2-
sagen vedrører spørgsmålet, om de sagsøgte (herefter: det faglige hus) har overtrådt vare-
mærkeloven og markedsføringsloven ved i forbindelse med en kampagne for hvervning af
medlemmer at have indrykket annoncer i dagbladene 24 timer og urban, som indeholdt
sagsøger 1, fagligt fælles forbund (herefter: 3f)’s logo og navn. sagen vedrører tillige
spørgsmålet, om anvendelsen af et manipuleret billede af 3f’s forbundsformand, poul erik
skov christensen, i samme annoncer udgør en retsstridig krænkelse.
påstande
3f har nedlagt påstand om, at de sagsøgte skal anerkende, at den brug af forretningskende-
tegn i form af logo, navn mv., som skete ved annoncering i dagbladet 24 timer den 30. sep-
tember 2010 og i dagbladet urban den 10. november 2010, er retsstridig.
3f har endvidere nedlagt påstand om, at de sagsøgte in solidum skal betale 3f 100.000,00 kr.,
subsidiært et mindre beløb efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den
7. marts 2011.
poul erik skov christensen har nedlagt påstand om, at de sagsøgte skal anerkende, at den
brug af poul erik skov christensens manipulerede billede i de sagsøgtes annonce i dagbladet
24 timer den 30. september 2010 og i dagbladet urban den 10. november 2010 er retsstridig.
poul erik skov christensen har endvidere nedlagt påstand om, at de sagsøgte in solidum
skal betale poul erik skov christensen 100.000,00 kr., subsidiært et mindre beløb efter rettens
skøn, med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 7. marts 2011.
der er enighed om, at en dom over det faglige hus vil være retskraftig i forhold til alle de
sagsøgte.
oplysningerne i sagen
                                               -3-
det faglige hus er ifølge deres hjemmeside et paraplybrand for 4 faglige organisationer, en
a-kasse og forening af selvstændige.
af funktionærkartellet/teknikersammenslutningens (fk/ts) vedtægter fremgår, at forbun-
dets formål er at varetage medlemmernes faglige, økonomiske og sociale interesser bl.a. ved,
at repræsentere medlemmerne over for deres arbejdsgivere og arbejde for udbygning af for-
handlingsret i forholdet mellem medlemmerne og arbejdsgivere, herunder yde juridisk og
faglig bistand af enhver art, at repræsentere medlemmerne udadtil i ethvert forhold af fælles
interesse, at styrke og fremme medlemmernes interesser gennem samarbejde med danske og
udenlandske organisationer, der følger samme hovedlinjer som fk/ts, at udgive et med-
lemsblad eller anden medlemsinformation, og at sikre at medlemmerne får adgang til den
bedst mulige uddannelse og efteruddannelse. vedtægterne er efter det oplyste enslydende i
de øvrige sagsøgte forbund.
ingen af de faglige organisationer er medlem af lo.
det faglige hus bragte den 30. september 2010 følgende helsidesannonce på omslaget af gra-
tisavisen 24 timer:
 -4-                                                    -5-
sagsøgerne, der var af den opfattelse, at annoncen udgjorde en retsstridig krænkelse af for-
retningskendetegn og logo samt retten til eget billede, rettede ved advokat peter giersing
den 1. oktober 2010 henvendelse til det faglige hus med anmodning om afgivelse af en er-
klæring om, at denne brug ikke ville forekomme i fremtiden. advokaten fremsatte endvidere
påkrav om betaling af 100.000 kr. til 3f og 100.000 kr. til poul erik skov christensen til dæk-
ning af godtgørelse for ikke-økonomisk skade og erstatning samt vederlag.
      kommunikationschef i det faglige hus, mette jul, bad den 4. oktober 2010 bianca mo-
reno fra berlingske media bekræfte, at alle de tidligere annoncer, herunder også omslag, som
berlingske media tidligere havde modtaget med overskriften ”hvem støtter din fagfore-
ning” var slettet i berlingskes system. bianca moreno bekræftede samme dag, at alt var slet-
tet, også omslag. mette jul bekræftede herefter den 5. oktober 2010 over for advokat peter
giersing, at ”vi ikke længere anvender den omtalte annonce i sin nuværende form”.
      den 7. oktober 2010 bragte det faglige hus en ny annonce i gratisavisen metroxpress
med tilsvarende tekst som annoncen fra 30. september 2010, men uden fotografi af poul erik
skov christensen og uden logoet for 3f. denne annonce er ikke omfattet af tvisten i sagen.
      på trods af det faglige hus’ erklæring om ikke længere at benytte den omstridte an-
nonce, blev der ved en fejl fra berlingske medias side på ny indrykket en annonce den 10.
november 2010 i gratisavisen urban. annoncen var i tekst og billede enslydende med an-
noncen fra den 30. september 2010, bortset fra at ringen over poul erik skov christensens
hoved var placeret længere til højre i annoncen fra den 10. november 2010. bianco moreno
beklagede samme dag fejlen over for mette jul således:
      ”hermed en skriftlig beklagelse pga. jeg har indrykket forkert materiale på jeres omslag i dag
      den 11. [rettelig den 10.] november 2010. jeg beklager meget denne fejl.”
samme dag, den 10. november 2010, skrev mette jul følgende til advokat peter giersing:
      ”jeg skriver til dig igen, idet den annonce, som er omtalt nedenfor, i dag er bragt i urban. der
      er tale om en fejlindrykning, som skyldes, at urban ikke har erstattet annoncen med den nye,
      vi har sendt dem, hvilket de ellers skriftligt har bekræftet overfor os. bekræftelsen er vedhæftet
      som pdf.”
                                                   -6-
der er under sagen fremlagt svar af 6. februar 2006 fra ministeriet for familie- og forbruger-
anliggender på spørgsmål nr. s 2280 om en fagforenings eventuelle overtrædelse af markeds-
føringslovens:
      ”spørgsmål s 2280:
      ”vil ministeren redegøre for, om det er en overtrædelse af markedsføringsloven, når kristelig
      fagforening (kifa) ikke oplyser sine medlemmer om, at det reelt er en forudsætning for med-
      lemskab at være ”bekendende kristen”, når foreningen eksplicit stiller dette krav til dens ho-
      vedbestyrelses medlemmer?
      svar:
      da det er forbrugerombudsmanden, som fører tilsyn med overholdelsen af markedsføringslo-
      vens regler, har jeg forelagt spørgsmålet for forbrugerombudsmanden, som oplyser følgende:
            ”det følger af markedsføringslovens § 1, stk. 1, 1. punktum, at ”loven gælder i privat er-
            hvervsvirksomhed og offentlig virksomhed, som kan sidestilles hermed…”.
            heraf følger, at loven alene finder anvendelse på aktiviteter, der har en erhvervsmæssig
            karakter.
            udgangspunktet er derfor, at aktiviteter foretaget af politiske og faglige foreninger, samt
            velgørende foreninger som kræftens bekæmpelse og dyrenes beskyttelse, falder uden
            for lovens anvendelsesområde i det omfang, de pågældende foreninger ikke konkret ud-
            øver aktiviteter, der må sidestilles med sædvanlige erhvervsmæssige foranstaltninger.
            kristelig fagforenings hvervningsaktiviteter og medlemsforhold i øvrigt vil derfor som
            udgangspunkt ikke være omfattet af markedsføringsloven.”
      jeg kan henholde mig til forbrugerombudsmandens udtalelse.”
der er herudover fremlagt annoncer fra kampagner, som 3f har ført, dels en annonce fra maj
2010, hvor kristian thulesen dahl, pia kjærsgaard og peter skaarup fra dansk folkeparti er
afbildet med røvermasker på under overskriften ”som tyve om natten”, dels en annonce fra
                                                 -7-
september 2011, hvor pia kjærsgaard og lars løkke rasmussen er afbildet som brudepar
under overskriften ”løftebrud”. herudover er fremlagt 3f’s annonce ”skævt” fra decem-
ber 2009, der indeholder typografi og logo, der leder tankerne hen på skat.
forklaringer:
poul erik skov christensen har forklaret, at anvendelsen af hans billede i dagbladet 24 timer
ikke er blevet drøftet med ham forud for indrykningen af annoncen. han ved ikke, hvor bil-
ledet af ham stammer fra.
      3f har ikke foræret socialdemokratiet og sf 5 mio. kr. det er kongressen, der har be-
sluttet at bruge 5 mio. kr. for at skaffe en ny regering. de ville gerne have en anden politisk
dagsorden. der er ikke tale om direkte partistøtte, men de har støttet forskellige aktiviteter i
valgkampen. de fandt fokusområder, de gerne ville støtte, og har holdt konferencer og en
lang række aktiviteter.
      han ved ikke, om det faglige hus er en fagforening i traditionel forstand. det faglige
hus er ikke medlem af en hovedorganisation. han har kigget på det faglige hus’ hjemme-
side, men fandt intet. i sine vejledninger til medlemmerne skriver det faglige hus selv, at de
ikke er forhandlingspart. det faglige hus er heller ikke omfattet af lo/da’s hovedaftale.
for at kalde sig en fagforening skal man have rettigheder og forpligtelser, blandt andet ved
at kunne forhandle overenskomster.
      han møder ikke det faglige hus nogen steder, hverken i arbejdsretten eller ved tre-
partsforhandlinger mv., hvor de faglige organisationer optræder. det er altid kun lo, han
møder. han har heller aldrig mødt det faglige hus i overenskomst- eller uddannelsesudvalg
osv.
      i offentligheden er der mest opmærksomhed på fagforeninger ved konflikter, men
størstedelen af en fagforenings tid går med udvikling på arbejdspladserne. uddannelse er
nøgleordet i så henseende, og 3f bruger mange ressourcer på at styrke og udvikle de faglige
uddannelser og udvalg samt tillidsmænds uddannelse. omkostningerne hertil betales over
kontingentet.
                                                  -8-
      de har lønkonsulenter, konsulenter i lean-projekter mv. og bruger mange penge på
uddannelse og har ret til at forhandle på medlemmernes vegne. annoncen i 24 timer sam-
menligner således ikke engang det samme.
      3f har ikke fået henvendelser fra politikere eller skat i forbindelse med forbundets
egne annoncekampagner.
parternes argumenter
3f har gjort gældende, at det ubestridt er 3f’s logo, som det faglige hus har anvendt i an-
noncen uden tilladelse.
      det faglige hus må anses for erhvervsdrivende, når de som sket på den foreliggende
måde forsøger at hverve medlemmer. den konkrete aktivitet gør det vanskeligt at komme til
andet resultat.
      sondringen, om man er erhvervsdrivende eller ej, har som udgangspunkt betydning
for, at varemærkeloven og markedsføringsloven kan finde anvendelse, og det er også dét,
familie- og forbrugerministeren svarer på vedrørende spørgsmål nr. s 2280.
      svaret må ses i relation til det stillede spørgsmål, og udgangspunktet om, at aktiviteter
foretaget af politiske og faglige organisationer falder uden for markedsføringslovens anven-
delsesområde, fraviges, når der er tale om konkrete omstændigheder. det gøres gældende, at
der foreligger sådanne konkrete omstændigheder i denne sag.
      i relation til hvervning af medlemmer bevæger det faglige hus sig ind på markedsfø-
ringslovens område. det er ikke afgørende, at det faglige hus er momsfritaget, for i så fald
skulle også banker, læger og forsikringsselskaber være undtaget fra markedsføringsloven.
      det faglige hus annoncerer med, at de ikke agerer politisk, og derfor har annoncerne
kun et sigte, nemlig at hverve medlemmer. der bruges sammenlignende reklame, men det
sker ikke på et rimeligt grundlag, idet man ikke kan sammenligne de to foreninger. det er
ikke et spørgsmål om pris, men om hvad man får for pengene. de sagsøgte har på denne
måde bevæget sig ind på varemærkelovens og markedsføringslovens område.
      de sagsøgte har brugt 3f’s almindelige forretningskendetegn, logoet, sammen med et
manipuleret billede af formanden. sagsøgte er ikke en politisk forening, og det kan derfor
                                                 -9-
lægges til grund, at annonceringen alene tog sigte på at hverve medlemmer fra 3f, hvilket i
sig selv er tilstrækkeligt til at udgøre en krænkelse.
      det må i den forbindelse tillægges betydning, at de sagsøgte ikke har godtgjort, at de
driver fagforening i gængs forstand. de tilbudte ydelser til medlemmerne har karakter af en
forsikringsordning og udspringer ikke af kollektivitet. de sagsøgte beskæftiger sig ikke med
det, der i traditionel forstand kendetegner en fagforening.
      annoncen får det til at fremstå, som om 3f er i gavehumør, hvilket ikke er i overens-
stemmelse med de faktiske forhold, og dette skal indgå i den samlede bedømmelse.
      ifølge bemærkningerne til forslag til lov om markedsføring, jf. folketingstidende, til-
læg a, 1973-1974, sp. 2256, omfatter udtrykket ”markedsføring” enhver handling foretaget i
erhvervsøjemed. der er således vid adgang for domstolene til at henføre et forhold til mar-
kedsføringsloven. dette synspunkt gentages i palle bo madsen: markedsret, del 2, 2002, side
226.
      begrebet markedsføring skal således forstås meget bredt. brancheorganisationer mv.,
der alene varetager medlemmernes faglige og ideelle interesser, falder uden for markedsfø-
ringsloven, men konkrete aktiviteter, sådanne organisationer foretager, der indebærer er-
hvervsmæssig virksomhed, gribes af markedsføringsloven, jf. herved erling borcher og
frank bøggild: markedsføringsloven, 2006, side 181. fra retspraksis kan nævnes ufr
1977.831/2 h og ufr 1985.770 h, hvor henholdsvis en handelsstandsforening og en er-
hvervsgartnerforenings aktiviteter ansås for omfattet af markedsføringsloven.
      sagsøgtes annoncer er udtryk for markedsføring i egentlig forstand, hvorfor begge an-
noncer falder inden for markedsføringslovens område, og der foreligger en krænkelse af lo-
ven.
      sagsøgte har ikke indhentet samtykke på forhånd og har forsømt at sikre, at annoncen
ikke blev bragt igen, hvilket er en skærpende omstændighed, der skal tillægges vægt ved
fastsættelsen af erstatning og vederlag.
      det er ikke muligt for 3f at dokumentere et økonomisk tab, men dette er heller ikke
nødvendigt, da erstatning og vederlag efter praksis beror på et skøn.
                                                 - 10 -
for så vidt angår poul erik skov christensen gøres det gældende, at der er tale om en kræn-
kelse af retten til eget billede, der er værnet af almindelige erstatningsregler, uanset om hen-
sigten måtte være satirisk eller humoristisk.
      de sagsøgte har uberettiget anvendt et billede af poul erik skov christensen, der end-
og er manipuleret. anvendelse af billedet kræver som hovedregel samtykke, og undtagel-
serne til denne regel er ikke påberåbt.
      der er ikke tale om, at poul erik skov christensen må tåle anvendelsen af billedet som
led i den almindelige pressefrihed. ingen skal finde sig i at stå model til forhold, der udgør
kommercielle skridt eller hvervningskampagner for en konkurrerende aktivitet, når det sker
uden ytringer af samfundsmæssig værdi.
      domstolene har taget stilling til uberettiget brug af en andens billede i en lang række
afgørelser, f.eks. u 2003.686 s om en fodboldspillers ret til eget billede. herudover kan næv-
nes u 1989.146 s og u 1986.405 ø. sidstnævnte dom fastslog, at beskyttelsen ikke er ind-
skrænket, selv om der er tale om afbildning af en offentlig kendt person. retten sondrer mel-
lem den ideelle og den økonomiske interesse i beskyttelsen, jf. også herved u 1983.630 ø om
misbrug af en sangers billede m.m. i reklameøjemed og u 1965.126 h om misbrug af en
skuespillers billede i reklameøjemed.
      det gøres gældende, at brugen af billedet af poul erik skov christensen i 24 timer den
30. oktober 2010 og den 10. november 2010 var retsstridig. det er en skærpende omstændig-
hed, at billedet er manipuleret, og det bør tillægges betydning, at annoncen blev bragt igen.
      poul erik skov christensen har ikke valgt at lade sig afbilde, og han skal derfor tilken-
des et beløb under hensyn til den økonomiske værdi, der er knyttet til anvendelsen af hans
billede samt for den ideelle krænkelse, der er sket.
      størrelsen af beløbet beror på et skøn. poul erik skov christensens billede er blevet an-
vendt som blikfang for at skabe medlemsfremgang, og det skal tillægges vægt, at annoncen
er trykt i landsdækkende, gratis aviser med et betydeligt oplag. manipulationen af billedet er
ærekrænkende, og fremtoningen har ikke hold i virkeligheden. annoncen er heller ikke
tekstmæssig korrekt. krænkelsen kan ikke ”fejes af” med begrundelsen, at annoncen er sati-
risk eller drillende. der er tale om en kommerciel udnyttelse af poul erik skov christensens
billede.
                                                  - 11 -
       godtgørelsen i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 bør derfor skønsmæssigt fast-
sættes til et beløb i størrelsesordenen 100.000 kr.
det faglige hus har gjort gældende, at annoncen skal ses i sammenhæng med den hårde
kamp om medlemmerne, der er mellem lo og de gule fagforeninger. annoncen er bragt
som et led i den kamp, og det er et satirisk indslag, som man bør trække på skuldrene af.
       da 3f i første omgang henvendte sig til det faglige hus, bekræftede det faglige hus,
at man ikke ville bringe annoncen mere, og det er dokumenteret, at det var en klar fejl, at den
blev indrykket igen, hvilket den uopfordrede henvendelse til 3f’s advokat også vidner om.
       det faglige hus har endvidere tidligere tilbudt som led i et forlig at betale et mindre
beløb til røde kors, men det har 3f ikke villet acceptere.
       de sagsøgte har i forhold til 3f gjort gældende, at sagsøgte i relation til annoncen ikke
udøver erhvervsvirksomhed, hvilket er en forudsætning for anvendelsen af varemærkeloven
og markedsføringsloven.
       hvervningsmæssige aktiviteter er ikke omfattet af markedsføringsloven, jf. familie- og
forbrugerministerens svar af 6. februar 2006 på spørgsmål nr. s 2280. der er i denne sag klart
tale om medlemshvervning, i hvilken forbindelse der gøres opmærksom på politiske og
holdningsmæssige forskelle. det faglige hus er en upolitisk fagforening.
       3f har gjort gældende, at det faglige hus ikke er en fagforening, men der er ikke en
fast juridisk eller sproglig definition af en fagforening. kernen må være, at foreningen er til
for at hjælpe medlemmerne på deres arbejdspladser og ved problemer i ansættelsesforhol-
det, hvilket er kernen i det faglige hus’ aktiviteter. det faglige hus har ca. 100 hovedfor-
handlinger i det civilretlige system, hvor de håndhæver overenskomster mv., og de bruger
tid på at støtte medlemmerne. det faglige hus er uden tvivl en ”rigtig” fagforening, hvilket
også underbygges af, at skat anerkender fradragsret for kontingentet. betingelsen herfor er,
at man er en forening, der varetager medlemmers interesser, og skat har dermed foretaget
en blåstempling af, at det faglige hus er en fagforening.
       hvis retten når frem til, at der er tale om aktivitet omfattet af varemærkeloven og/eller
markedsføringsloven, bestrides det, at disse love er overtrådt i forbindelse med annoncen.
det faglige hus har ikke krænket eller snyltet på 3f’s logo, men blot anvendt det satirisk i en
hvervningskampagne. hverken varemærkeloven eller markedsføringsloven har til hensigt at
                                                - 12 -
regulere denne form for drillerier eller småchikanerier, og der foreligger dermed ikke en
overtrædelse af de to love.
      de sagsøgte har i forhold til poul erik skov christensen gjort gældende, at han ikke
har været udsat for en retsstridig krænkelse, der kan berettige et krav på godtgørelse. man
kan ikke kræve sig beskyttet bedre end det, man selv udsætter andre for. den retorik, der
bruges i annoncen, ligner den, som 3f selv benytter sig af i annoncer. det gør ingen forskel,
om man alene formidler politiske budskaber eller er ude i hvervningsøjemed. 3f har f.eks. i
en annonce afbildet pia kjærsgaard med røvermaske på, og 3f bruger således i praksis sam-
me eller måske endda et værre billedsprog og retorik end det faglige hus.
      poul erik skov christensen er ikke krænket personligt ud over det, han må tåle.
den form for retorik og drillerier, han er udsat for, er ikke er omfattet af reglerne om tort-
godtgørelse i erstatningsansvarsloven. det ligger i begrebet retsstridig, at der skal foreligge
en culpøs krænkelse af en vis grovhed, jf. jens møller og michael s. wiisbye: erstatningsan-
svarsloven med kommentarer, 2002, side 548, og smådrillerier falder uden for loven.
      der foreligger heller ikke en retsstridig krænkelse efter varemærkeloven eller markeds-
føringsloven, og poul erik skov christensen må tåle det, han selv er med til at udsætte andre
for.
      i forhold til begge sagsøgerne gøres det gældende, at et eventuelt vederlag og en even-
tuel godtgørelse bør fastsættes til et absolut minimum eller helt bortfalde. det må indgå i
vurderingen, at det faglige hus straks har beklaget annoncen og erklæret, at den ikke ville
blive indrykket igen, samt at det beror på en fejl, at den faktisk blev indrykket igen. det bør
endvidere tillægges vægt på, at der er tilbudt en forligsmæssig løsning, som sagsøgerne har
afvist.
sø- og handelsrettens afgørelse
det faglige hus har som formål at bistå medlemmerne i arbejdsretlige spørgsmål og repræ-
sentere dem over for deres arbejdsgivere, herunder indgå overenskomster på medlemmers
vegne. uagtet at det faglige hus ikke er medlem af en hovedorganisation og derfor ikke er
en del af det sædvanlige arbejdsretlige system og ikke tilbyder helt samme serviceydelser til
                                                - 13 -
deres medlemmer som 3f, finder retten, at det faglige hus må anses for at være en fagfore-
ning.
       det er ubestridt, at annoncerne, der blev bragt i dagbladet 24 timer den 30. oktober
2010 og i dagbladet urban den 10. november 2010, havde til formål at hverve medlemmer til
det faglige hus, herunder medlemmer fra 3f, hvorfor 3f’s logo blev anvendt som led i
kampagnen.
       uanset det konkurrencemæssige element i kampagnen kan sådanne hvervningsaktivi-
teter foretaget af en fagforening ikke karakteriseres som erhvervsmæssig virksomhed, hvor-
for hverken markedsføringsloven eller varemærkeloven finder anvendelse på forholdet.
       som følge heraf frifindes det faglige hus for de af 3f nedlagte påstande.
den kommercielle udnyttelse af poul erik skov christensens billede, der er anvendt uden
hans tilladelse, og som tillige er blevet manipuleret, så han fremstår med glorie over hovedet
og en ring i øret, og som har været unødvendig i forhold til kampagnens hvervningsformål,
indeholder en retsstridig krænkelse af en sådan karakter, at poul erik skov christensen skal
tilkendes en godtgørelse, jf. erstatningsansvarslovens § 26.
       retten lægger til grund, at det faglige hus forsøgte at standse den anden indrykning
af annoncen i urban den 10. november 2010, men at det faglige hus som urban’s samar-
bejdspartner er nærmest til at bære risikoen for, at dette alligevel skete ved en fejl, således at
annoncen blev bragt to gange i alt.
       på denne baggrund findes godtgørelsen skønsmæssigt at burde fastsættes til 30.000 kr.
efter sagens udfald og omfang skal 3 f betale sagsomkostninger til det faglige hus med
10.000 kr. inkl. moms til dækning af advokatomkostninger og det faglige hus betale sags-
omkostninger til poul erik skov christensen med 10.000 kr. inkl. moms til dækning af advo-
katsalær og 1.000 kr. til dækning af retsafgift.
                                       thi kendes for ret:
                                                   - 14 -
det faglige hus, fagforeningen dk, danske lønmodtagers a-kasse, fk/ts, 2b bedst & bil-
ligst og foreningen danske selvstændige frifindes for de af fagligt fælles forbund nedlagte
påstande.
det faglige hus, fagforeningen dk, danske lønmodtagers a-kasse, fk/ts, 2b bedst & bil-
ligst og foreningen danske selvstændige betaler in solidum inden 14 dage til poul erik skov
christensen 30.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 7. marts 2011.
i sagsomkostninger betaler fagligt fælles forbund 10.000 kr. til det faglige hus, fagfore-
ningen dk, danske lønmodtagers a-kasse, fk/ts, 2b bedst & billigst og foreningen danske
selvstændige.
det faglige hus, fagforeningen dk, danske lønmodtagers a-kasse, fk/ts, 2b bedst & bil-
ligst og foreningen danske selvstændige betaler in solidum i sagsomkostninger 11.000 kr.
poul erik skov christensen.
torben svanberg                              mette christensen                ove andersen
                                                 (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                     udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den 22. november 2011

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                       højesterets kendelse
                       afsagt tirsdag den 20. december 2016
sag 190/2016
ankenævnet for patienterstatningen
(kammeradvokaten ved advokat flemming orth)
mod
a
(advokat søren kroer)
i tidligere instans er afsagt kendelse af vestre landsrets 14. afdeling den 27. maj 2016.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: thomas rørdam, hanne schmidt og kurt rasmus-
sen.
påstande
kærende, ankenævnet for patienterstatningen, har nedlagt påstand om, at det ikke tillades a
at føre speciallæge carsten kock-jensen som vidne.
indkærede, a, har nedlagt påstand om stadfæstelse.
sagsfremstilling
sagen angår, om a skal have tilladelse til at føre speciallæge carsten kock-jensen som vidne
i en ankesag ved vestre landsret.
a blev den 21. juli 2011 opereret for en hjernesvulst, og det er i sagen ubestridt, at han som
følge af komplikationer til operationen blev påført en betydelig fysisk og kognitiv funktions-
nedsættelse.
patientforsikringen (nu patienterstatningen) traf den 5. marts 2012 afgørelse om, at a var på-
ført en patientskade, jf. § 20, stk. 1, nr. 1, i lov om klage- og erstatningsadgang inden for
                                                - 2 -
sundhedsvæsenet. patientforsikringen henviste bl.a. til, at behandling efter erfaren specialist-
standard havde tilsagt, at man i forbindelse med behandlingen havde undgået at beskadige en
betydende mediagren (arterie) og dermed med overvejende sandsynlighed havde undgået de
omfattende blødninger og de deraf følgende svære skader på hjernen. patientforsikringen
lagde bl.a. vægt på en erklæring fra speciallæge carsten kock-jensen, der fandt, at behandlin-
gen af a med overvejende sandsynlighed havde skadet en dyb arteriegren, hvilket ikke var i
overensstemmelse med ”erfaren specialiststandard”.
patientskadeankenævnet (nu ankenævnet for patienterstatningen) ændrede den 12. juni 2013
denne afgørelse og fandt, at a ikke var blevet påført en patientskade. det var ankenævnets
vurdering, at en erfaren specialist på det pågældende område under de i øvrigt givne forhold
ikke ville have handlet anderledes, end man gjorde ved behandlingen den 25. maj 2011 og
frem, jf. klage- og erstatningslovens § 20, stk. 1, nr. 1. ankenævnet henviste bl.a. til, at man
ikke fandt det overvejende sandsynligt, at der skulle være beskadiget en pulsåre under den
primære operation. ankenævnet fandt endvidere, at skaden ikke var tilstrækkelig alvorlig til
at udløse erstatning efter lovens § 20, stk. 1, nr. 4.
a anlagde herefter ved retten i sønderborg sag mod ankenævnet med påstand om, at anke-
nævnet skulle anerkende, at han var påført en patientskade, principalt efter ”specialistreglen” i
§ 20, stk. 1, nr. 1, i lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, subsidiært
efter ”tålereglen” i lovens § 20, stk. 1, nr. 4. ankenævnet påstod frifindelse.
der blev til brug for sagen indhentet en udtalelse fra retslægerådet. retslægerådet udtalte
bl.a., at retslægerådet anså operationen den 21. juli 2011 udført i overensstemmelse med an-
erkendt faglig standard. det var endvidere retslægerådets vurdering, at det samlede forløb
havde levet op til alment accepteret faglig standard. retslægerådet besvarede herudover en
række andre spørgsmål, herunder spørgsmål om, hvad der var den mest sandsynlige forklaring
på blødning efter operationen, og spørgsmål om den pågældende blødning kunne opstå af sig
selv.
efterfølgende afviste retten i sønderborg en anmodning fra a om at føre speciallæge carsten
kock-jensen som vidne i sagen.
                                              - 3 -
ved retten i sønderborgs dom af 3. februar 2016 blev ankenævnet pålagt at anerkende, at a
er påført en patientskade. retten fandt, at der ikke var erstatningsgrundlag efter ”specialist-
reglen”, jf. lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet § 20, stk. 1, nr. 1,
men at komplikationerne efter operationen oversteg, hvad a måtte tåle i forhold til grundli-
delsen, jf. lovens § 20, stk. 1, nr. 4.
ankenævnet for patienterstatningen ankede dommen til vestre landsret med påstand om fri-
findelse. a har under anken fastholdt sin påstand om, at der foreligger en patientskade efter
”specialistreglen”, og har anmodet om tilladelse til at føre speciallæge carsten kock-jensen
som vidne. ankenævnet har protesteret herimod.
landsretten afsagde den 27. maj 2016 kendelse om at tillade a at indkalde speciallæge car-
sten kock-jensen som vidne i sagen, idet landsretten anførte følgende:
      ”den omstændighed, at speciallæge carsten koch-jensen har medvirket ved patientfor-
      sikringens behandling af sagen, og at han ikke har medvirket ved ankenævnet for pati-
      enterstatningens behandling af sagen, kan ikke føre til, at han ikke kan indkaldes til at
      afgive vidneforklaring. det kan endvidere ikke på forhånd udelukkes, at speciallæge
      carsten koch-jensens vidneforklaring kan have betydning for sagen. landsretten tilla-
      der derfor, at a indkalder carsten koch-jensen som vidne i sagen.”
anbringender
ankenævnet for patienterstatningen har navnlig anført, at vidneafhøring af speciallæge car-
sten kock-jensen er overflødig bevisførelse og skal afskæres efter retsplejelovens § 341.
speciallæge carsten kock-jensen har ikke nogen andel i den afgørelse, der er til prøvelse i
denne sag, idet han alene har bistået den underordnede myndighed ved denne myndigheds
afgørelse, der er tilsidesat ved ankenævnets afgørelse. han kan derfor ikke bidrage til belys-
ning af grundlaget for den afgørelse, som skal prøves af landsretten.
den landsretspraksis, som a har henvist til vedrørende vidneafhøring af andre myndigheders
lægekonsulenter, angår det lægefaglige grundlag for den afgørelse, der er til prøvelse. de
                                                - 4 -
grunde, der taler for at tillade vidneførsel i disse tilfælde, foreligger ikke for lægekonsulenter
fra underordnede myndigheder.
vestre landsrets kendelse i den foreliggende sag åbner endvidere mulighed for at fravige fast
højesteretspraksis om betydningen af retslægerådets udtalelser, idet formålet med vidneførel-
sen er at anfægte retslægerådets udtalelse i spørgsmålet om ”specialiststandarden”.
efter retslægerådets opfattelse er ”specialiststandarden” en retlig standard snarere end en
lægefaglig standard, hvorfor rådet ikke vil udtale sig direkte om efterlevelse af denne stan-
dard. det er derfor fast praksis at spørge retslægerådet om gældende lægefaglige standarder
er efterlevet, hvorefter domstolene overfører rådets udtalelser herom til ”specialiststandar-
den”, jf. eks. ufr 2007.477 h og ufr 2011.865 v.
retslægerådet har i denne sag udtalt, at alment accepteret faglig standard har været overholdt i
hele det omtvistede behandlingsforløb. a er uenig heri og ønsker at føre speciallæge carsten
kock-jensen for at anfægte rådets vurdering.
højesteret har i bl.a. ufr 2011.1985 og ufr 2012.2637 fastslået, at retslægerådets vurdering
må lægges til grund, når tvisten i en sag står om rent lægefaglige spørgsmål. retslægerådet
overtrumfer alle øvrige lægers vurdering, uanset disses kvalifikationer.
landsretten har tilladt vidneførslen med den begrundelse, at det ikke på forhånd kan udeluk-
kes, at speciallæge carsten kock-jensens forklaring kan have betydning for sagen. landsret-
ten forventer derfor, at forklaringen eventuelt kan tjene til at tilsidesætte retslægerådets helt
entydige udtalelse i sagen, hvilket ikke er i overensstemmelse med nævnte praksis.
endvidere er speciallæge carsten kock-jensen ikke udmeldt som sagkyndig i sagen, og han
ville heller ikke kunne udmeldes som sådan. allerede derfor skal vidneførslen ikke tillades.
a har anført bl.a., at en ”erfaren specialist” efter retslægerådets opfattelse ikke er en veldefi-
neret størrelse, og at retslægerådet generelt ikke udtaler sig om ”specialiststandarden”, idet
det er et begreb af juridisk/politisk karakter.
                                                - 5 -
det er derfor ikke muligt at løse lægefaglige tvister vedrørende ”specialiststandarden” ved
hjælp af en udtalelse fra retslægerådet, og det er på den baggrund vigtigt at afhøre special-
læge carsten kock-jensen for at få uddybning af den vurdering, som han afgav til patientfor-
sikringen.
retslægerådets vurdering skal lægges til grund i tvister om rent lægefaglige skøn, men da
retslægerådet helt afstår fra at tage stilling til ”specialiststandarden”, er der behov for supple-
rende besvarelse.
det relevante spørgsmål i denne sag er, om anerkendt lægefaglig standard også vil leve op til
den ophøjede ”specialiststandard” i klage- og erstatningsloven.
konsekvensen af at afskære vidneførelse af en lægekonsulent, som kan udtale sig om ”erfaren
specialiststandard”, vil være, at patienter ikke får mulighed for en fuld prøvelse af myndighe-
dernes afgørelser om ”specialiststandarden”.
i øvrigt har kammeradvokaten i andre sager mod offentlige myndigheder traditionelt fået lov
til at afhøre lægekonsulenter under hovedforhandlingen.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om a under ankebehandlingen i landsretten af en sag om, hvorvidt han har været
udsat for en patientskade, skal have tilladelse til at føre speciallæge carsten kock-jensen som
vidne.
speciallæge carsten kock-jensen har medvirket som sagkyndig under patientforsikringens
behandling af sagen og har afgivet en erklæring til brug for patientforsikringens afgørelse.
patientforsikringen lagde ved sin afgørelse speciallægens erklæring til grund og fandt, at a
ved en operation i juli 2011 var påført en patientskade, jf. § 20, stk. 1, nr. 1, i lov om klage-
og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet. denne afgørelse blev ændret af patientska-
deankenævnet (nu ankenævnet for patienterstatningen), der fandt, at a ikke var påført en
patientskade. der er under sagens behandling i byretten indhentet en udtalelse fra retslægerå-
det bl.a. om årsagen til as skader og om den lægelige behandling.
                                              - 6 -
selv om speciallægens erklæring ikke blev tillagt betydning ved behandlingen af sagen i pati-
entskadeankenævnet, og selv om der under den retlige behandling af sagen er indhentet en
erklæring fra retslægerådet, tiltræder højesteret, at det ikke på forhånd kan udelukkes, at
speciallæge carsten kock-jensens forklaring som vidne kan have betydning for sagen.
højesteret stadfæster herefter landsrettens afgørelse om at tillade, at a indkalder carsten
kock-jensen som vidne i sagen.
i sagsomkostninger for højesteret skal ankenævnet for patienterstatningen betale 5.000 kr. til
a.
                                      thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal ankenævnet for patienterstatningen betale 5.000 kr. til
a. det idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne kendelses afsigelse og forrentes
efter rentelovens § 8 a.


text:
 -
                                     udskrift
                                          af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                     ──────────
den 23. maj 2002 blev af retten i sagen
h-0094-00
strix television ab
(advokat nicolai ryberg horten)
   mod
wild men publishing a/s
afsagt sålydende
                                        d o m:
sagen angår navnlig spørgsmålet om den geografiske udstrækning af den eneret til at udgive
spil, baseret på tv-formatet "robinson ekspeditionen", som sagsøgeren, strix television ab
(herefter: strix) i en licensaftale af 21. juni 1999 overdrog til sagsøgte, wild men publishing
a/s (herefter: wild men).
der er endvidere spørgsmål om, hvorvidt strix kunne opsige licensaftalen som sket, og
hvorvidt strix' senere ophævelse af aftalen fandt sted med rette.
påstande
                                                - 2 -
strix har nedlagt påstand om, at wild men tilpligtes at betale 505.242,36 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 21. september 2000, til betaling sker.
wild men har heroverfor påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre
beløb.
wild men har endvidere nedlagt påstand om, at strix til wild men betaler 1.000.000 kr.,
subsidiært et mindre beløb efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra den 20. september
2001.
wild men har endelig nedlagt påstand om, at strix tilpligtes at anerkende, at den med wild men
den 21. juni 1999 indgåede aftale er i kraft og principalt uopsigelig, subsidiært uopsigelig så
længe udsendelsesrækken "robinson ekspeditionen" fortsat vises.
overfor de selvstændige påstande har strix påstået frifindelse.
introduktion
af en artikel i ekstra bladet den 13. oktober 2000 (kilde: polinfos databaser) under overskriften
"englænderen charlie parsons har tjent 80 mio. kr. på at opfinde "ro- binson ekspeditionen"
fremgik det bl.a.:
"...
det startede i 1988, hvor parsons satte fire vidt forskellige englændere sammen på en øde ø
ud for sri lanka. de skulle forsøge at overleve, og seerne fulgte spændt indslagene over to
uger, som en del af et større britisk tv-program. det gav charlie den første idé til robinson.
- jeg troede, det mest interessante ville være, hvordan deltagerne overlevede på øen. men det
mest interessante viste sig at være intrigerne.
....
- da vi udformede robinsons koncept, var det vigtig, at deltagerne repræsenterede et
minisamfund. det er meget vigtig, at seerne kan identificere sig med en person, de ønsker som
vinder.
hele otte år, en lang række møder og fokusgrupper tog det at færdigudvikle "robinson
ekspedition" til det, vi kender i dag. i starten var det meget svært at sælge konceptet....men
endelig blev det solgt. produktionsselskabet strix lavede den første ombæring, som blev sendt i
                                                 - 3 -
sverige. successen var hjemme, og resten er historie.
....
fakta:....
"robinson ekspeditionen" hedder på engelsk "survivor". sendt første gang i efteråret 1997 på
den svenske tv-kanal svt. danske tv3 fulgte umiddelbart efter i 1998, og siden har følgende
lande fulgt trop: usa, norge, balticum, schweiz, argentina og spanien. tyskland og østrig
sender samlet, det samme gør belgien og holland. optagelserne er i øjeblikket i gang for
italien og frankrig. england køber muligvis "robinson ekspeditionen" inden for for et år eller 2.
selskabet "planet 24" blev startet af charlie parsons og bob geldof, og sammen havde de 250
ansatte under sig.
....
da charlie parsons og bob geldof valgte at sælge "planet 24", .... beholdt (de) .... guldægget
"robinson ekspeditionen". i dag har de to mænd sammen firmaet "castaway television".
...."
fra udaterede hjemmesider på internettet er der fremlagt bl.a. følgende oplysninger:
"....
survivor is truly an international hit. first produced for swedish television and called expedition
robinson, it was broadcast back in 1997, and was watched by half of the country's population.
the show has now been licensed to 21 countries worldwide.
....
expedition robinson is the blockbuster reality format that was voted tv-shop of the year 1998
and 2000 by viewers in sweden. it is now on its fifth season on sweden's svt2, fourth season
on tv3 denmark and third season on tv3 norway. in addition, the show has been coproduced
for germany, austria, holland and belgium.
....
expedition robinson is one of the all-time biggest and most controversial tv successes in
scandinavia. the final episode of the fourth season was viewed by 4 045 000 swedes which
makes it one of the most viewed programs in modern tv-history.
...."
"....
the survivor format has experienced rating success a- round the globe. already it has
achieved number one sta- tus in scandinavia and in south america, and the recent us version
became the most successful prime-time summer series in us television history drawing almost
                                                  - 4 -
60 milli- on viewers...."
strix' aftaler med planet 24/castaway television productions
i 1998 indgik strix ("the licensee") en aftale, benævnt ""survive" format license", med planet
24 ("the compa- ny") om danmark som "territory". tilsvarende aftaler er indgået mellem
parterne om norge og sverige. af aftalen fremgik bl.a.:
"....
recitals
a.    the company owns or controls the original concept and format for the television
      entertainment series known as "survive" ("the format").
b.    the licensee wishes to produce an adaptation of the format for denmark in the danish
      language.
c.    the licensee and the company entered into an option agreement dated 20th october 1987
      and pursuant to which the licensee has exercised its option.
      ....
licence
1.    definitions
in this licence the following words and expressions shall have the following meanings:
a)      "the agreed upon title" shall mean "expedition robinson" or such other title
          approved by the company;
         ....
2.2. the company hereby grants to the licensee for a period commencing on the affective date
          hereof and expiring on the date of the first transmission of the last episode of the
          programme the sole and ex- clusive option to acquire subsidiary and ancillary rights of
          exploitation in the format and the pro- gramme in the territory such exploitation to be
          li- mited to merchandising and .... ("the ancillary rights"). the terms and conditions of
          the acquisition of the ancillary rights shall be subject to good faith negotiations
          between the company and
                                                 - 5 -
         the licensee at the time of option exercise.
         ...."
5.       intellectual property rights
5.1. for the sake of clarity, the format, the production bible, the name "survive", and/or all
         formats and other elements appearing in programmes based on the format throughout
         the world (whether under licence or otherwise) are the sole and exclusive property of
         the company and all rights to exploit the format outside of the territory shall remain
         the property of the company....
         ....
9.       option
9.1. the licensee shall have the option to produce a second series based on the format ("the
         second series"), under the terms and condition set out hereunder ("the option")....
9.2. if the licensee exercises the option and wishes to produce a third series, the licensee
         shall have the option to produce the said third series....
12.    transfer
         ....
12.2 the licensee shall not assign, transfer or sub-licence or in any way dispose of any of its
         rights or interests hereunder to any third party without the prior written consent of the
         company...
         ...."
i følge en med castaway television productions ("licensor") i 2000 indgået aftale fik strix
("licensee") mulighed for at udnytte merchandiserettigheder i danmark, norge og sverige ("the
territory"). af aftalen fremgik bl.a.:
"....
2.       option and grant of rights
         ....
2.2.     therefore, licensor hereby grants to strix the non- exclusive rights to exploit the
         subsidiary and ancillary rights to the format, within the territory for a period
         commencing on the signing date of respective underlying licensee agreement and
                                               - 6 -
        expiring upon the expiry of each of the same licensee agreement, although with a right
        to continue selling the products already produced before such expiry....
2.3.    the license hereunder means...., that licensee shall have the non-exclusive rights to
        esploit the format and the programme (and episodes thereof) any character, scene,
        expression or incident or other thing appearing from or arising out of or deriving from
        the programme, through the manufacture, production, distribution, promotion supply
        and sale of services of any kind or articles of any type of products including, but not
        limited to, toys, games, software....
        ....
2.5.    licensee may be entitle to assign or license any ancillary rights or parts thereof to any
        other party after licensors written approval.
        ...."
varemærkeregistreringer
efter ansøgning den 19. februar 1999 fik strix den 9. juni 1999 registreret varemærket
"robinsonekspeditionen" som ordmærke.
efter ansøgning den 27. september 2000 fik strix den 6. august 2001 som eu-varemærke
registreret et figurmærke, visende et stort "r" i midten af et kompas. figurmærket blev
benyttet som logo for robinson ekspeditionen.
licensaftalen af 21. juni 1999 og parternes kontakt op til aftalen
den mellem parterne den 21. juni 1999 indgåede aftale, der var underskrevet af anna
bråkenhielm fra strix og mogens hougaard fra wild men, og som var skrevet på wild men's
brevpapir, var sålydende:
"....
                 licens aftale
                   mellem
strix television ab (st) herefter kaldet licensgiver og wild men publishing a/s (wmp) herefter
kaldet licenstager.
                                                  - 7 -
licenstager:
licenstager opnår i nærværende aftale eneretten i samtlige de lande hvor tv-formatet
robinson ekspeditionen udsendes på tv. licenstager påtager sig for egen regning og risiko at
designe, producere og distribuere spil baseret på tv-formatet "robinson ekspeditionen".
licenstager besidder alle ophavsrettigheder til indhold og design i robinson spillet.
licenstager opnår ret til udnyttelse af det officielle og originale logo design fra tv-formatet
"robinson ekspeditionen". licenstager har samtidig retten til, eventuelt via trediemand, at
bruge ovenstående logo-design til egen salg og markedsføring af spillet.
licenstager betaler royalty 12% pr. solgt robinson spil, baseret på udfaktureret nettosalgspris
fra wmp.
licenstager stiller en minimumsgaranti på s.kr. 500.000 der betales i tre lige store rater.
licenstager fremsender salgsopgørelser jvf. bilag på faktura og egmonts salgstal kvartalsvis
bagud ifølge kalenderåret.
garantibeløb s.kr. 500.000
1. rate 1/3 erlægges 1.7.1999.
2.   rate 1/3 erlægges når første udsendelse i hver af landene har fundet sted.
3. rate 1/3 erlægges 31.12.1999.
licensgiver:
licensgiver ejer alle rettigheder til robinson logo design og tv-formatet, og indestår for at tv-
udsendelserne i indhold og koncept er ens i de tre lande sverige, norge og danmark. og
tilsvarende i andre nye lande hvor li censgiver udsender tv-serien "robinson ekspeditionen".
licensgiver forpligter sig til at retsforfølge alle spilleprodukter world wide, der krænker
nærværende aftale og som udnytter tv-formatet til udgivelse uden licens, og dermed krænker
licenstagers ophavsrettigheder.
licensgiver forpligter sig til om muligt at implementere robinson spillet som præmie i tv-
                                               - 8 -
udsendelser, således at de "hjemsendte" modtager et robinson spil, der overbringes i tv-
udsendelsen. eventuelt suppleret med trailers, skilte osv. robinson spillet skal om muligt
eksponeres på salgsvideoen, der udsendes ultimo 1999.
licensgiver fremlægger udsendelsesplaner og planer for pr aktiviteter for hvert land, senest
30.07.1999.
licensgiver overbringer alle logo og facts om hvem der skal crediteres på spillet emballage
senest 22.06.1999.
licensgiver godkender wmp og egmonts's salg- og marketingsplaner, der fremlægges senest
07.07.1999.
licensgiver modtager senest den 24. juni spil/dummies til brug for tv-optagelserne, direkte på
optagelsesstedet som wmp får oplyst senest 22. juni 1999.
efterfølgende leverer licenstager 3x20 færdig produceret spil - således at alle deltagere får et
gratis spil.
andet: på mødet den 27.05.1999 i stockholm blev det besluttet, at der arbejdes på en
udgivelse af en "robinson special edition" primo november '99 - der for hvert land indeholder:
16 figur spillebrikker
16 id-kort med foto & facts
16 dilemmakort (personlige konflikter og intriger, der indgår i spillet)
2 plader til spillepladen, med de rigtige navne på deltagerne.
licenstager får fra licensgiver overbragt alt dette materiale (foto, navne og facts på hver enkelt
person for hvert land senest den 24.6.1999).
licensgiver opnår 12% i royalty på denne aktivitet, på samme vilkår og betingelser som nævnt
på brætspillet tidligere i denne aftale.
...."
forud for aftalen havde der været kontakter og forhandlinger mellem parterne. gunnar mark
havde i en del af forløbet fungeret som parternes kontaktperson.
                                               - 9 -
i en telefax af 23. april 1999 rettede wild men henvendelse til strix v/anna oldner. i telefaxen
oplyses det bl.a., at "vores skandinaviske distributør egmont a/s har garanteret et
minimumssalg på 30.000 robinson spil i 1999/2000", og at "vi behøver....accept på at (wild
men) får eneretten til udvikling, design og salg af robinson ekspeditionen som brætspil
worldwide."
via telefax den 1. juni 1999 sendte wild men til gunnar mark et udkast til licensaftale. i forhold
til den endelige aftale udgik en passus om, at wild men skulle modtage "original materiale via
mail og cd som styleguide senest den 01.06.1999". endvidere var den minimumsgaranti, som
wild men skulle betale i 3 rater, i udkastet angivet til "300.000/600.000" svenske kr.
via telefax den 2. juni 1999 sendte wild men et nyt aftaleudkast til strix, hvor
minimumsgarantien var korrigeret til 500.000 kr. i forhold til den endelige aftale blev udover
ovennævnte passus om "original materiale" og en ændring af datoer for modtagelse af
dummies alene foretaget de ændringer, at der med hensyn til strix' forpligtelse til at
implementere spillet som præmie i tv- udsendelser og til at eksponere spillet på salgsvideoen
blev tilføjet "om muligt".
wild men's aftale med egmont books a/s
med underskrift den 21. juni 1999 af mogens hougaard for wild men ("wmp") og den 22. juni
af steffen kragh fra egmont books a/s ("distributøren") indgik disse parter på wild men's
brevpapir sålydende aftale, der fremstod med nogle få af steffen kragh håndskrevne tilføjelser:
"....
                aftale
angående world wide produktions- og distributionsrettigheder (eksklusiv norden) på brætspil
baseret på tv-formatet robinson ekspeditionen.
wmp har erhvervet world wide rettigheder til udgivelse af brætspil i tilknytning til strix's tv-
format "robinson ekspeditionen".
ved indgåelse af denne aftale erhverver egmont eksklusivt retten til at producere og
distribuere robinson brætspil, evt. udnyttet via overdragelse af retten til tredjemand (ved
tredjemand forstås selskaber der hverken helt eller delvist ejes af egmont koncernen) - i alle
                                               - 10 -
lande uden for norden.
økonomi
ved indgåelse af denne aftale betaler egmont books d.kr. 100.000 (eksklusiv moms) til wmp.
efterfølgende betaler egmont books 33 1/3% til wmp af dets nettoroyaltyindtægter - det måtte
modtage - fra udnyttelsen af denne rettighed i regi af tredjemand.
udnytter egmont rettigheden i eget regi betales til wmp royalty på 10% af netto faktureret
salgspris excl.moms.
ovenstående betaling af royalty påbegynder når egmont book's har recoupet de oprindelige
100.000 kr."
det er oplyst, at egmont books aldrig betalte de 100.000 kr., og at aftalen blev ophævet.
sagens omstændigheder i øvrigt
den 18. oktober 1999 sendte strix' anna oldner en e-mail til wild men's mogens hougaard,
hvoraf bl.a. fremgik:
"....
christian (kemp) skriver ....att du säger att strix och wmp har ett avtal som säger att strix
skall cleara all rättigheter med 3:e man. givetvis har jag granskat vårt avtal och finner att det
endast står att strix garanterar att strix äger rättigheterna till logotype och format.
...."
henvendelsen blev samme dag besvaret af mogens hougaard, bl.a. således:
"....
jeg bliver nødt til at bede dig om adkomst til jeres kontrakt via jeres og vores advokat således
vi er helt sikre på hvad det er vi indestår for over for tredje mand o.s.v.
der er og har været tilpas mange usikkerheder i hele forløbet, og det bør vi nu for begge parter
får klarhed over.
....
                                              - 11 -
jeg har i de danske aviser læst om robinson ekspeditionen i usa via cbs - hvilken rolle spiller
strix television i den forbindelse? -er der andre lande undervejs med en aftale for år 2000?
...."
i skrivelse af 26. oktober 1999 rettede wild men's advokat henvendelse til strix v/anna
bråkenhielm. af henvendelsen fremgik bl.a.:
"....
pursuant to the license agreement, wmp's exclusive right applies to all countries, in which tv
programs based on said tv format will be broadcasted.
recently, the american broadcasting company cbs acquired the right to use the tv format
robinson ekspeditionen in the united states. this means that wmp under the license
agreement is entitled to design, manufacture and sell games in the united states on an
exclusive basis.
i have learned that the above mentioned rights that strix has licensed to wmp contractually
derive from planet 42, a british company, from which the tv format in question originates.
in connection with the preparations for launching games in the united states, i deem it
necessary that wmp is able to show that wmp is entitled to put merchandishing products (i.e.
games) relating to the tv format robinson ekspeditionen on the us market, and that such
marketing does not infringe planet 42's intellectual property rights.
accordingly, i kindly ask you to provide me with adequate documentation showing that my
client has such rights as described above. this documentation may be either the agreement
between strix and planet 42, or a statement from planet 42 confirming that my client enjoys
said rights.
...."
henvendelsen blev besvaret af strix' advokat i skrivelse af 2. november 1999, hvoraf bl.a.
fremgik:
"....
enligt licensavtalet har licenstagaren ensamrätten i samtliga länder där tv-formatet "robinson
                                                 - 12 -
ekspeditionen" (formatet) visas i television. formatet visas för närvarande i sverige, norge
och danmark. formatet är i sin tur baserat på ett programformat med benämningen "survi-
ve", till vilket strix innehar rättigheter enligt avtal. formatet omfattar således endast de tv-
program som produceras för sändning i sverige, norge och danmark samt de evetuellt nya
länder där tv-serien robinson ekspeditionen skall visas. en grundläggande förutsättning för
utövandet av de rättigheter som följer av licensavtalet är att strix förfogar över rättigheterna
till den avsedda produktionen. strix förfoger inte över några sådana rättigheter såvitt avser
usa, vilket strix redan upplyst din huvudman.
påståendet att din huvudman genom licensavtalet med strix äger rätt att tilverka, designa och
sälja robinsonspel i usa är således inte korrekt.
skulle din huvudman förbereda eller vidta de åtgärder som nämns i ditt brev kommer strix att
betrakta handlingen som ett grovt kontraktsbrott, varmed en hävning av licencavtalet kan bli
aktuel. rättsliga åtgärder kommer att vidtas med omedelbar verkan.
...."
i anledning af, at strix havde sendt en faktura til wild men på betaling af 333.000 svenske kr.
som en del af wild men's garantiforpligtelse, gjorde wild men's advokat i en skrivelse af 13.
december 1999 til strix' advokat bl.a. gældende, at strix på intet tidspunkt havde gjort wild
men opmærksom på, at robinson-formatet "was derived from another senior format, i.e. the
survive format and that the rights under the format were geograghically limited." i skrivelsen
redegjorde advokaten endvidere bl.a. for wild men's synspunkter angående forståelsen af
aftalen og lagde op til en genforhandling. om de 333.000 svenske kr. hed det i skrivelsen, at
wild men "in anticipation of your clients positive response ..." havde overført pengene til strix'
bankkonto. pengene blev imidlertid ikke overført.
i en e-mail af 12. januar 2000 til wild men's advokat rykkede strix' svenske advokat for
betaling af hele garantibeløbet, der nu var forfaldent, og advokaten forbeholdt sig morarenter
fra garantiraternes forfaldsdatoer.
wild men's advokat besvarede rykkeren i en skrivelse af 21. januar 2000, hvori advokaten
gentog wild men's synspunkter og påpegede, at wild men ønskede at være sikre på, at man
betalte til rette adkomsthaver, som man havde fået information om skulle være castaway
television productions. man havde derfor besluttet at deponere garantibeløbet, dog baseret på
en royalty på 6%, til fordel for rette adkomsthaver.
                                                - 13 -
i en e-mail af 18. januar 2000 til wild men havde pla- net 24 oplyst, at castaway television
productions var indehaver af format-rettighederne, herunder "merchandary rights", til
robinson ekspeditionen, og at man holdt nøje kontrol med disse rettigheder. dagen efter
sendte planet 24 endnu en e-mail til wild men, hvori det bl.a. blev oplyst, at man håbede at
løse "our situation with strix very shortly." i en e-mail den 18. februar 2000 meddelte planet
24, at wild men kunne betale "all monies that are owing by you" til strix i overensstemmelse
med "your arrangement with that company."
i en skrivelse af 22. februar 2000 til wild men's advokat henviste strix' advokat til den
stedfundne formalisering af strix' rettigheder i overensstemmelse med parternes licensaftale af
21. juni 1999, hvorfor strix imødeså, at wild men omgående betalte garantibeløbet på 500.000
svenske kr. strix opsagde samtidig licensaftalen til ophør 6 måneder fra skrivelsens datering.
i wild men's advokats svar den 29. februar 2000 blev det gjort gældende, at wild men ikke
havde fået de rettigheder, som var aftalt i licensaftalen, og at wild men anså dette for
ansvarspådragende kontraktbrud. om spørgsmålet om betaling af royalties hed det, at disse
ville blive betalt "...when and if your client shows that my client has acquired the rights to
which he is entitled under the agreement."
den 12. april 2000 blev der afholdt et møde i københavn mellem parterne. til brug for mødet
havde wild men udarbejdet et bilag med omsætningstal for salg af robinsonspillene. på
bilagets sidste side var der gjort nogle bemærkninger om "modkrav" i anledning af "manglende
rettighedserhvervelse i samtlige lande, hvor robinson ekspeditionen-formatet
kommercialiseres". modkravets størrelse skulle gøres til genstand "for nærmere drøftelse på
mødet."
i skrivelse af 4. maj 2000 rettede strix' advokat sålydende henvendelse til wild men's advokat:
"....
som aftalt på vort møde den 12. april 2000 overvejer strix på trods af den fremsendte
opsigelsesskrivelse, hvorvidt der kan indgås en aftale for deres klients fremtidige produktion af
spil.
da jeg forstår, at ingen af de i aftalen forudsatte garantibeløb eller afregning af licensafgift er
foretaget, skal jeg på vegne strix kræve, at der sker betaling i henhold til kontrakten senest 5
dage fra dato.
                                                - 14 -
i modsat fald vil aftalen blive anset for at være misligholdt og ophævet uden varsel.
...."
i en skrivelse af 9. maj 2000 besvarede wild men's advokat strix' advokat skrivelse og anførte
heri bl.a., at det "...bestrides at deres klients opsigelsesskrivelse har nogen juridisk relevans
for min klients krav på erstatning i anledning af, at min klient ikke som aftalt erhvervede
distributionsrettighederne til samtlige de lande, hvor formatet udgives."
med henvisning til at være uden reaktion på sin skrivelse af 4. maj 2000 om betaling inden for
5 dage ophævede strix' advokat i skrivelse af 13 september 2000 parternes licensaftale, idet
det samtidig blev oplyst, at strix ville udarbejde stævning i sagen.
i en telefax af 19. september 2000 fra planet 24 til wild men's advokat hed det:
"....
                                  th
thank you for your letter of 18 september 2000....
it is quite correct to note that castaway own all rights in expedition robinson/survivor
including merchandising etc. there is only one exception on this and that is in respect of the
name "expedition robinson". the name logo for expedition robinson is owned and controlled
by strix. therefore, it is for that reason that any deal which may be concluded in respect of
your client's merchandising arrangements must be also agreed with strix if the name
expedition robinson is to be used.
i note with interest that the best selling board game in scandinavia 1999 was the expedition
robinson board game. i am afraid, this does not give me any degree of comfort since, at the
time of writing, castaway television productions united has not received any royalty in respect
of such sales. therefore, i must really insist that any dispute that you have with strix
concerning the grant of rights and the payment of royalties is finalised before any deal is struck
for any other territory. you should note however, that the rights to distribute any expedition
robinson board game will be limited on a territoty to territoty basis and that the united states
is not available.
...."
forklaringer
                                               - 15 -
anna bråkenhielm har forklaret, at hun er managing director for strix, der i 11 år har produ-
ceret tv-programmer til de skandinaviske lande. strix udvikler selv programmer og producerer
efter licens. strix er det første tv-produktionsselskab i skandinavien, som har solgt pro-
grammer internationalt. strix' programmer starter altid på hjemmemarkedet, og hvis de
herefter sælges, sker det land for land.
vidnet havde hørt om planet 24's "survive"-koncept og mødtes med bob geldof og charlie
parsons til en messe i cannes i september 1996. vidnet, der fandt konceptet meget
interessant, fik et par måneder til at præsentere idéen for skandinaviske og finske tv-kanaler.
sverige blev det første land, hvor programmet blev vist.
det var strix, som fandt på navnet "robinson ekspeditionen", og strix har rettighederne til
navnet.
spørgsmålet om merchandise, som strix ikke havde erfaring med, kom først konkret på tale,
da dansk tv3 kom ind i billedet. da aftalen med wild men blev indgået, havde strix alene det
udestående med planet 24 at få en aftale på plads om fordelingen af indtægterne fra mer-
chandiserettighederne. principperne var aftalt i forvejen, og der var ikke tvivl om, at strix
havde ret til at sælge rettighederne. vidnet havde i efteråret 1999 telefoniske drøftelser med
charlie parsons, der altid var vanskelig at blive enig med i pengespørgsmål. efter disse
drøftelser og de problemer, der opstod, da wild men ikke betalte sin royalty, besluttede strix
ikke længere at have med merchandiserettigheder at gøre.
wild men kan ikke have været i tvivl om, at strix ikke havde rettighederne til tv-formatet
robinson ekspeditionen. fra tusindvis af avisartikler vidste alle, hvordan tingene hang
sammen. vidnet har aldrig givet udtryk for, at strix havde verdensrettigheder til tv-formatet.
hun har sagt, at strix havde rettighederne til mærket "robinson ekspeditionen". under mødet i
stockholm den 27. maj 1999, hvor også anna oldner fra strix og mogens hougaard fra wild
men deltog, fortalte hun om charlie parsons og sagde udtrykkeligt, at formatet var ejet af pla-
net 24, og at strix alene havde erhvervet rettigheder til danmark, norge og sverige. det var
indlysende, at det kun var de tre lande, som licensaftalen skulle dre- je sig om. hun nævnte på
mødet, at strix håbede at kunne opnå rettigheder i andre lande. hun vidste, at strix al drig
ville kunne få tv-rettighederne i england og usa.
anna oldner var op til licensaftalen strix' kontaktperson til wild men. i starten havde gunnar
                                                - 16 -
mark fungeret som kontaktperson, men han havde pludselig lukket sine telefoner og var rejst.
nu opholder han sig vist i du- bai.
licensaftalen er skrevet af mogens hougaard. vidnet underskrev den, mens hun var på
filippinerne til optagelser af "robinson"-programmer. der var en tyfon i området, hvilket gav
problemer med optagelserne. natten før hun fik kontrakten, var en fra teamet kommet livsfar-
ligt til skade. anna oldner ringede til vidnet og bad hende underskrive aftalen, som hun
modtog pr. fax. efter at have spurgt anna oldner, om denne syntes, at aftalen var i orden,
skrev vidnet under i panik uden at læse aftalen igennem. hun forventede, at aftaleteksten
alene udtrykte, hvad parterne var blevet enige om. det var på flere punkter en dårlig aftale.
der står f.eks. noget om lande, hvor strix "udsender" serien, men strix udsender ikke noget
som helst. strix er et produktionsselskab, ikke en tv-kanal. vidnet finder det ikke i orden, at
mogens hougaard har forsøgt at snige nogle ting ind i teksten, som parterne ikke havde aftalt.
wild men's forståelse af aftalen bygger på ren efterrationalisering. strix havde ikke dengang en
jurist ansat. det har man nu. vidnet havde ikke set kontraktudkastene.
i slutningen af 1999 havde strix produktionsrettigheder, men ikke merchandiserettigheder, til
tyskland og østrig samt belgien og holland.
strix har fungeret som konsulent i flere lande, f.eks. i usa, og har haft produktionsrettigheder i
frankrig og italien. i dag har man alene rettigheder i skandinavien samt belgien og holland.
mogens tage hougaard har forklaret, at han er direktør i wild men, der blev stiftet i marts
1999. firmaet beskæftiger sig primært med at bearbejde kendte tv-koncepter til spil. vidnet
havde i sin tidligere ansættelse i dan marks radio beskæftiget sig med samme område, f.eks. i
relation til tv-serien "bamse & kylling".
han fik idéen til "robinson"-spillet i efteråret 1998. han kontaktede tv3 i danmark, som
henviste ham til strix, med hvem han første gang havde kontakt i marts 1999. vidnet vidste
kun om strix, at det var et tv-produktionsselskab.
tanken var, at det ville være let at finde distributører, forhandlere og kunder på grund af det
kendte tv- koncept.
det var vidnets tanke, at der skulle stilles størst mulige krav til udstrækningen af
rettighederne, det vil sige world wide, samt til eksponeringen af spillet i de konkrete
                                                - 17 -
udsendelser. det var idéen, at spillet i programmerne skulle tilfalde deltagerne som præmier.
på mødet i stockholm deltog vidnet, anna oldner, anna bråkenhielm og gunnar mark. man
blev enige om, at wild men skulle udgive spillet i de lande, hvor formatet blev vist, og dette
afspejler sig i kontraktens tekst. bestemmelsen i kontraktudkastene om, at spillene skulle vises
i programmerne, fik en blødere formulering i den endelige aftale på grund af reglerne for
reklamevirksomhed på de statslige svenske tv-kanaler.
vidnet blev ikke gjort bekendt med, at strix ikke var ejer af formatet. han fik derimod at vide,
at man havde brugt mange ressourcer på at få konceptet solgt i andre lande. efter svensk tv
havde de således fået aftaler med tv3 i norge og danmark. der blev hverken talt om planet 24
eller charlie parsons.
kontraktens bestemmelse om forpligtelse til at retsforfølge world wide blev ikke kommenteret
af strix.
egmont skulle være distributør af spillet. egmont havde selv været fremme på det engelske og
tyske marked og ville gerne kunne sælge spillet dér. derfor aftalte wild men med strix, at de
kunne sælge spillet i alle lande - ikke blot i danmark, norge og sverige.
egmont skulle betale 100.000 kr. for rettighederne, men betalte ikke, og vidnet glemte at
rykke. da han erfarede, at formatet skulle vises i usa, opsagde vidnet aftalen med egmont for
selv at kunne tage sig af dette marked. han kontaktede også en advokat for at få afklaret wild
men's rettigheder og finde ud af, hvad man skulle gøre for at komme ind på det amerikanske
marked. advokaten foreslog en omformulering af den foreliggende aftale, der ikke var så klart
formuleret. aftalen er formuleret af vidnet, der ikke er jurist.
den første garantirate, som efter aftalen skulle betales den 1. juli 1999, er ikke blevet betalt.
wild men havde andre aftaler, som ikke var på plads, og der var problemer med at få de ting,
der skulle bruges, f.eks. dummies, til tiden. der var 4 ugers produktionstid i østen og 5-6
ugers transporttid. det gav også problemer, at gunnar mark pludselig forsvandt. set i
bakspejlet havde det nok været klogt med nogle betingelser i aftalen. wild men havde som
nystartet selskab et udmærket kapitalgrundlag og kunne godt have betalt.
vidnet fik ikke at vide, at der var et problem i forhold til charlie parsons om fordeling af
indtægter ved merchandisesalget. gunnar mark vidste det vist heller ikke.
                                              - 18 -
minimumsgarantien var beregnet på baggrund af det forventede salg i danmark, norge og
sverige og med den forventning, at der også ville blive tale om andre lande. de 300.000 kr. fra
kontraktsudkastet blev derfor til 500.000 kr. i den endelige aftale. de 500.000 kr. kunne
opfyldes alene på baggrund af salget i de tre skandinaviske lande.
wild men fik at vide, at der var forhandlinger med andre lande, og at wild men ville få besked,
når forhandlingerne var på plads. det var vidnet tilfreds med. han vidste ikke, hvilke andre
lande der kunne blive tale om.
vidnet har arbejdet med en tysk oversættelse af spille reglerne og har haft kontakt til en mulig
tysk samarbejdspartner. han har også været i new york for at tale med mulige
samarbejdspartnere. tyskland er verdens største marked for brætspil.
de tidsfrister, som er nævnt i aftalen, relaterer sig til de nordiske produktioner. det er vidnets
opfattelse, at samme procedure skulle følges, hvis der kom flere lande til, men det står ikke
udtrykkeligt i aftalen. de i aftalen nævnte "3x20" spil var beregnet til deltagerne i de danske,
norske og svenske udsendelser.
sædvanlig royalty svinger mellem 8 og 20 procent. størrelsen afhænger af, hvor kendt mærket
er. wild men tjener omkring 30-40 kr. pr. solgt spil. hvis aftalen med egmont var blevet fulgt,
ville de ikke tjene noget på licensen. wild men ville oppebære en royalty på 10 %, men skulle
afregne 12 % til strix. hvis egmont selv producerede, ville wild men tjene penge, men det har
der aldrig været planer om.
procedure
parterne er enige om, at wild men ved licensaftalen erhvervede eneret til at producere og
distribuere robinson-spillet, men der er ikke enighed om det geografiske område og den
tidsmæssige udstrækning.
parterne er endvidere enige om, at wild men ikke har betalt noget beløb i royalty, og at wild
men som sådan har misligholdt kontrakten. det er herefter wild men's standpunkt, at wild men
ikke har fået de rettigheder, som var aftalt mellem parterne, og at wild men derfor med rette
har undladt at betale royalty, ligesom wild men har krav på erstatning for manglende salg i
andre lande end de skandinaviske.
                                                - 19 -
strix bestrider ikke wild men's erstatningskrav størrelsesmæssigt.
sagsøgeren har anført, at parternes licensaftale af 21. juni 1999, der angår immaterielle
rettigheder, skal for tolkes restriktivt, når det skal vurderes, hvilke rettigheder der kan anses
for overdraget. princippet i den immaterielle verden er, at kun rettigheder eller beføjelser, som
ikke klart kan anses for afgivet, beholdes af overdrageren. ophavsretslovens § 53, stk. 3,
finder analog anvendelse.
det er sædvanlig kontraktpraksis inden for det foreliggende område, at rettighederne nok er
grænseoverskridende, men at de kontraktmæssigt behandles territorialt. de kommercielle
vilkår i de enkelte områder er jo ikke ens. de tre licenskontrakter mellem planet 24 og strix for
henholdsvis danmark, norge og sverige er eksempler herpå, og noget tilsvarende fremgår af
planet 24's fax af 19. september 2000 til wild men's advokat: "...that the rights to distribute
any expedition robinson board game will be limited on a territory to territory basis...".
det er karakteristisk, at der opereres med forskellige lag af rettigheder: primære
produktionsrettigheder til programmerne, sekundære merchandiserettigheder og optioner til
forlængelse af udsendelsesrækker. nye udsendelsesrækker og nye territorier kræver nye af-
taler.
ved fortolkning af parternes licensaftale skal det tages i betragtning, at aftalen er konciperet af
wild men's mogens hougaard. i tilfælde af uklarhed må den fortolkes til skade for wild men.
koncipistreglen er til for at animere parter til at lave ordentlige aftaler - ikke for at beskytte
den ene part.
alle datoer og tidsfrister i aftalen er i 1999, hvilket peger på, at kontrakten alene skulle være
gældende for dette år. særlig tydeligt er dette, når der tales om "udsendelsesrækker", der skal
fremlægges "for hvert land, senest 30.07.1999." når der i sidste linie på side 2 tales om at
levere "3 x 20 færdig produceret spil", må der nødvendigvis være tænkt på 3 udsen-
delsesrækker i alt, nemlig én for hvert af de 3 lande, danmark, norge og sverige. det kan ikke
afvises, at parterne har talt om andre lande, men dette er ikke indeholdt i aftalen. hvis wild
men skulle have rettigheder i øvrige lande, havde dette krævet særskilte aftaler.
aftalens 1. afsnit er ikke klart affattet: det er ikke præciseret, hvilken eneret der er tale om.
men uklar- heden kan ikke føre til, at wild men opnår en større ret, end der har været talt om,
                                                 - 20 -
og end der er sædvanligt. strix havde alene rettigheder for danmark, norge og sverige, og det
er derfor vanskeligt at forestille sig, at strix skulle indgå aftale om salg af rettighe- der for an-
dre lande.
afsnit 2 på side 2 om retsforfølgning "world wide" er blot en passus om bistand f.eks. i de ofte
sete tilfælde, hvor kopiprodukter produceres i lande med lavt omkostningsniveau og uden
immaterielretlige regler. an-
na bråkenhielms forklaring om, at wild men var klar o- ver, at strix havde sine rettigheder fra
et engelsk sel- skab, og at der udestod forhandlinger om fordeling af royalty-indtægter, kan
lægges til grund. det bedste, wild men kunne håbe på, var, at der måske var en pligt til at
tage wild men med i forhandlinger om nye områder. der var ikke aftaler om noget derudover.
wild mens aftale med egmont var tabsgivende for wild men, der godt var klar over, at nye
territorier ville kræve nye aftaler.
det var anna bråkenhielms klare forventning, da hun underskrev, at kontrakten kun indeholdt,
hvad parterne var blevet enige om.
de rettigheder, som wild men mener at have erhvervet, må være klart forhandlet og
specificeret i kontrakten. wild men har bevisbyrden for, at rettighederne er erhvervet som
påstået, og det er ikke nok at henvise til en uklar aftale og anføre, at strix skulle have opreg-
net de ret- tigheder, som wild men ikke erhvervede.
det er rigtigt, at der på strix' foranledning i den endelige aftale blev foretaget 3 ændringer i
forhold til kontraktudkastene. disse ændringer angik alle, hvad man kunne kalde den praktiske
drejebog, og siger intet selv stændigt om enerettens udstrækning. strix koncentrerede sig jo
ikke om et problem, der ikke eksisterede. strix havde ikke pligt til at specificere, hvad der ikke
blev overdraget. wild men måtte derimod sørge for at få klart formuleret, hvad der medfulgte i
overdragelsen.
det kan med nogen ret hævdes, at kontraktsforholdet mellem strix og planet 24 var lidt rodet,
da strix indgik aftale med wild men. det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at
rettighedsforholdene var afklarede, og at det blot var fordelingen på indtægtssiden, der
udestod. aftaleforholdet blev under alle omstændigheder formaliseret efterfølgende, uden at
det førte til, at wild men betalte eller deponerede noget beløb. det må efter hændelsesforløbet
være klart, at wild men ikke havde vilje til at betale, og at man ledte med lys og lygte efter en
                                                - 21 -
grund til at undlade betaling. strix' ophævelse af kontrakten var derfor berettiget.
at strix har været coproducent på nogle og konsulent på andre udsendelsesrækker i andre
lande siger intet om strix' merchandiserettigheder. strix' incitament til at søge at inddrage wild
men kunne ligge på et meget lille sted: strix havde jo ikke set en krone af sine garantiindtæg-
ter, der alle var forfaldne i 1999.
strix var berettiget til at opsige kontrakten med 6 måneders varsel, som efter praksis må
anses som et passende varsel, når der er tale om vedvarende kontrakter.
wild men har ikke disponeret eller foretaget investeringer i nævneværdigt omfang, og at følge
wild men's standpunkt ville blot være at give wild men en millionfortjeneste for at have lavet
en dårlig aftale.
wild men har anført, at der må tages udgangspunkt i ordlyden af licensaftalen. der kan ikke
være tvivl om, at den eneret, som wild men erhvervede i henhold til kontrakten, omfattede
retten til at producere og distribuere robinson-spil. når der i aftalen kun nævnes danmark,
norge og sverige, skyldes det, at robinson-formatet ikke blev vist i andre lande på dette tids-
punkt, ligesom der ikke - officielt, i hvert fald - var andre lande på tale. udstrækningen af
eneretten kunne derfor ikke beskrives mere præcist. der er i første linie anvendt ordet
"udsendes", som er fremtid. hvis eneretten skulle være begrænset som hævdet af strix, ville
der have stået "er blevet udsendt". hvis eneretten kun skulle angå de skandinaviske lande,
hvorfor er det så ikke nævnt i afsnittet, at det kun er de lande, det drejer sig om. dette kunne
jo være sket på strix' foranledning. det må lægges til grund, at parterne var enige på
aftaletidspunktet: uenigheden er først opstået senere.
mogens hougaards forklaring, hvorefter han ikke fik at vide, at strix ikke ejede formatet, må
lægges til grund.
når enerettens omfang i den endelige kontrakt blev knyttet til de lande, hvor robinson-
formatet udsendes, i stedet for "world wide", skyldes det, at det kun havde kommerciel
interesse at markedsføre spillet i de lande, hvor formatet havde været udsendt. idéen var at
læne sig op ad markedsføringen af formatet.
hvis wild men's eneret ikke skulle være "world wide", giver det ikke mening, at strix i aftalen
påtog sig en forpligtelse til at retsforfølge "world wide".
                                               - 22 -
strix fik på i hvert fald 3 punkter i den endelige aftale - i forhold til de to aftaleudkast - indføjet
modifi- kationer, hvor man ikke var sikker på at kunne levere varen. det efterlod wild men
med det indtryk, at strix forholdt sig seriøst til de enkelte punkter i aftalen.
anna bråkenhielms forklaring harmonerer ikke med indholdet af de udvekslede aftaleudkast.
det er ikke nogen god undskyldning at henvise til, at man ikke læste aftalen igennem, inden
man underskrev.
det var først i efteråret 1999, hvor wild men bragte usa på banen, at det gik op for strix, at
man ikke havde styr på sine aftaler, og at det ikke var strix selv, men planet 24, som var
indehaver af rettighederne til formatet. og det var først i begyndelsen af år 2000, at strix i en
aftale med castaway television productions fik formaliseret sine merchandise-rettigheder, som
alene kom til at omfatte danmark, norge og sverige.
strix' holdning til sagens spørgsmål har udviklet sig, efter at tvisten er opstået. den holdning,
som strix' advokat gav udtryk for i sin skrivelse af 2. november 1999 til wild men's advokat,
harmonerer ikke med strix' holdning i dag.
i efteråret 1999 var kun usa på tale, men robinson-formatet er efterfølgende blevet udsendt i
21 lande. det burde være ubestridt under sagen, at wild men havde rettigheder i hvert fald i
tyskland, østrig, holland og belgien, hvor strix var coproducent.
de datoer, der nævnes i licensaftalen, siger intet om aftalens løbetid. det skal ikke komme
mogens hougaard til skade, at han ikke var en trænet kontraktkoncipist.
det kan udledes af wild men's aftale med egmont, at det klart var wild men's opfattelse, at de
havde rettigheder i alle lande, hvor tv-formatet ville blive udsendt.
mogens hougaard blev henvist til strix af tv3, og han kunne ikke vide, at strix ikke var ejer af
rettighederne. han havde ikke hørt om planet 24 eller castaway.
wild men var nystartet og havde ingen forudgående kendskab til kontraktpraksis indenfor
merchandise. et sådant kendskab havde strix heller ikke.
det oprindelige kontraktudkast var genstand for forhandling, der medførte ændringer. det er
                                              - 23 -
derfor ikke korrekt at hævde, at wild men var koncipist af aftalen. koncipistreglen er i øvrigt
designet til at beskytte den svage part. i dette tilfælde stod et lille, nystartet dansk firma
overfor et stort svensk produktionsselskab. op- havsretlige fortolkningsprincipper er uden
betydning her, hvor der ikke tale om et ophavsretligt beskyttet værk. i øvrigt er aftalen ikke u-
klar.
strix indestod overfor wild men for, at man var adkomsthaver til de merchandise-
rettighederne, som man overdrog. det viste sig imidlertid, at strix ikke havde denne adkomst,
og strix har derfor pådraget sig et erstatningsansvar på objektivt grundlag efter reglerne om
vanhjemmel, eller i hvert fald et culpaansvar.
wild men's erstatningskrav var blevet gjort gældende som modkrav, inden strix ophævede
kontrakten i september 2000 med henvisning til den manglende betaling af royalties.
modregning er et opfyldelsessurrogat. det er ikke bestridt, at de almindelige modregningsregler
er opfyldt. ophævelsen er derfor ikke gyldig, og aftalen er stadig i kraft.
der var ingen opsigelsesadgang i licensaftalen, og strix har derfor ikke haft hjemmel til at
opsige aftalen. hertil kommer, at strix ikke havde en formel adgang til at opsige, idet strix på
opsigelsestidspunktet ikke var indehaver af de rettigheder, som man opsagde.
adgangen til med et rimeligt varsel at opsige aftaler uden hjemmel i aftalen gælder ikke for en
aftale som den foreliggende. wild men havde afholdt betydelige udviklingsomkostninger og
havde krav på en reel mulighed for at udnytte den ret, som man havde erhvervet. ophavsret-
lige hensyn gør sig gældende. i overensstemmelse med ophavsretslovens § 55 må aftalen
være uopsigelig i 3 år.
rettens bemærkninger:
på tidspunktet for indgåelsen af parternes licensaftale den 21. juni 1999 havde strix
varemærkeret til "robinsonekspeditionen" og endvidere tv-rettigheder til "survive"-formatet
og optionsrettigheder til merchandising i danmark, sverige og norge, som var de eneste lande,
hvor formatet på daværende tidspunkt blev vist/var planlagt vist.
overordnet set er parternes licensaftale, der er konciperet af wild men's mogens hougaard, på
flere punkter uklar, hvilket skaber usikkerhed om forståelsen og række vidden af aftalen.
oplysningerne om forhandlingsforløbet har ikke medvirket til at afklare denne usikkerhed.
                                              - 24 -
herefter og da hverken ordlyden af bestemmelsen på aftalens side 1, 1. pkt., under
overskriften licenstager eller bestemmelsen i 2. afsnit på side 2 under licensgiver om
retsforfølgning "world wide" mod anna bråkenhielms forklaring giver grundlag for et andet
resultat, har wild men ikke godtgjort rigtigheden af sin meget vidtrækkende forståelse af
aftalen, hvorefter wild men ved aftalen skulle have erhvervet universelle rettigheder, som strix
ikke var indehaver af.
da strix som en følge af det anførte ikke kan anses at have handlet ansvarspådragende, tages
strix' påstand, hvorom der i beløbsmæssigt henseende ikke er tvist, til følge, ligesom strix
frifindes for den af wild men nedlagte erstatningspåstand.
under de anførte omstændigheder har wild men i hvert fald efter formaliseringen af
retsforholdet mellem planet 24/castaway television productions på den ene side og strix på
den anden side i begyndelsen af 2000 savnet grundlag for at undlade at afregne
garantibeløb/royalty til strix. ophævelsen af licensaftalen, meddelt af strix ved skrivelse af 13.
september 2000, var derfor berettiget, og strix frifindes følgelig for wild men's anerken-
delsespåstand.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, wild men publishing a/s, betaler inden 14 dage til sagsøgeren, strix television ab,
505.242,36 kr. med tillæg af procesrente fra den 21. september 2000, til betaling sker.
sagsøgeren frifindes for de af sagsøgte nedlagte påstande.
i sagsomkostninger betaler sagsøgte inden 14 dage til sagsøgeren 65.000 kr.
                                        claus forum petersen
hans jørgen nielsen                                       jørgen andersen
                      - 25 -
              (sign.)
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den