text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 11. januar 2011
sag 29/2008
(2. afdeling)
uno-x automat a/s (tidligere yx energi a/s)
(advokat christian alsøe)
mod
a
(advokat jens steensgaard)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 8. januar 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, per walsøe, asbjørn jensen, jens
peter christensen og hanne schmidt.
påstande
appellanten, uno-x automat a/s, har påstået frifindelse.
indstævnte, a, har påstået uno-x dømt til at betale 657.202,40 kr. med procesrente fra 1.
januar 2006, subsidiært stadfæstelse.
det er oplyst, at uno-x efter sø- og handelsrettens dom har betalt 6.703 kr., således at dette
beløb skal fratrækkes beløbet på 594.680 kr., såfremt dommen stadfæstes.
anbringender
uno-x har anført, at a efter uno-x’s betaling af et beløb på i alt 139.284,33 kr. med tillæg af
renter ikke har noget yderligere goodwillkrav som følge af opsigelsen af
forpagtningsforholdet, hverken i medfør af § 3 a, stk. 3, i lov om benzinforhandlerkontrakter
eller på andet grundlag.
                                               - 2 -
ifølge praksis opgøres goodwillkrav normalt til ét års resultat beregnet på grundlag af gen-
nemsnittet af de seneste tre års nettoresultat før renter, men efter afskrivninger og eventuel løn
til medhjælpende ægtefælle. herfra fradrages driftsherreløn opgjort som 50 % af det gennem-
snitlige årsresultat, dog minimum 200.000 kr.
de genvundne afskrivninger i 2005 skal i overensstemmelse med praksis ikke indgå i opgø-
relsen af servicestationernes overskud i de sidste tre år, og der er heller ikke i lovens ordlyd
dækning herfor. genvundne afskrivninger er ikke et resultat af servicestationernes drift, men
en indtægt ved afviklingen af forpagtningsforholdet. desuden har a fået kontant betaling for
de afskrevne aktiver ved uno-x’s overtagelse af stationernes driftsmidler i medfør af
købsforpligtelsen i lovens § 3 a, stk. 4. der er heller ikke kutyme for, at genvundne af-
skrivninger skal tillægges ved opgørelsen, jf. besvarelsen af spørgsmål a i responsum fra
dansk erhverv. det samlede resultat for begge stationer de seneste 36 måneder må derfor
opgøres til 2.785.706 kr., hvilket medfører et gennemsnitligt årligt driftsresultat på
928.568,67 kr.
med hensyn til fradraget for driftsherreløn er der heller ikke grundlag for at fravige hidtidig
praksis, hvorefter hverken forpagterens personlige deltagelse i driften eller forpagterens løn til
sig selv har været tillagt vægt. det kan derfor ikke tillægges betydning, at a havde ansat en
leder af servicestationen i hvidovre, mens han selv ledede stationen i ishøj. i øvrigt ville en
separat opsigelse af servicestationen i hvidovre have medført fuldt fradrag af driftsherreløn.
det gennemsnitlige samlede årlige driftsresultat på 928.568,67 kr. skal derfor fradrages 50 %
svarende til i alt 464.284,33 kr.
det er ved poul erik larsens forklaring samt ved erklæringerne afgivet af lene soelberg og
carsten schønning godtgjort, at a ved forpagtningen den 1. september 2002 af
servicestationen i ishøj overtog en goodwill, og at værdien af denne blev beregnet på bag-
grund af den seneste omsætning og sædvanlig fremskrivning. vederlaget på 325.000 kr. er
baseret på forventet omsætning i et år og er rimeligt og sædvanligt, og det er gyldigt vedtaget
mellem parterne, jf. pkt. 5.5 i forpagtningsoverenskomsten. der skal derfor også foretages
fradrag i det gennemsnitlige årlige driftsresultat med dette beløb.
                                               - 3 -
goodwillkravet må herefter fastsættes til det af uno-x betalte beløb på 139.284,33 kr.
a har anført, at hans krav støttes på § 3 a, stk. 3, i lov om benzinforhandlerkontrakter, og at
forarbejderne til denne bestemmelse henviser til den beskyttelse, der tidligere var fastsat i
lejelovens § 89, og som nu findes i § 66 i lov om leje af erhvervslokaler mv. i retspraksis er
der givet erstatning for goodwill til opsagte forpagtere af benzinstationer efter tilsvarende
principper som ved erhvervslejemål, idet der dog i benzinforpagterens erstatning ifølge
praksis skal fradrages både afskrivninger og driftsherrevederlag. på grund af henvisningen i
forarbejderne bør erstatningen efter § 3 a, stk. 3, så vidt muligt opgøres efter samme
principper som efter lejeloven. erstatningen bør derfor opgøres også på baggrund af de gen-
vundne afskrivninger, og der bør ikke foretages fradrag i erstatningen for driftsherrevederlag
for stationen i hvidovre eller for goodwill som nævnt i forpagtningsoverenskomstens pkt. 5.5.
reguleringen for genvundne afskrivninger skal også omfatte fradrag for udgifter til småan-
skaffelser og til leasingydelser i det omfang, disse regnskabsmæssige udgifter har været for
store i forhold til den reelle værdiforringelse af de aktiver, som udgifterne vedrører. dette
støttes også af forklaringen fra revisor knud olsgaard, der i mange tilfælde har lavet opgørel-
ser svarende til den foreliggende, som er accepteret af benzinselskabet uden problemer. det
ændrer ikke herved, at dansk erhverv i sit responsum i svaret på spørgsmål a har oplyst, at
man ikke har kunnet konstatere en kutyme for regulering af genvundne afskrivninger. det
samlede resultat for begge stationer for de seneste tre år kan herefter opgøres til 3.191.841 kr.,
svarende til et gennemsnitligt årligt resultat på 1.063.947 kr.
driftsherrevederlaget er for så vidt angår servicestationen i hvidovre allerede fragået resultat-
opgørelsen som løn til den ansatte driftsleder, og der skal derfor ikke ske fradrag for yderlige-
re driftsherreløn for denne station. dette støttes af dansk erhvervs besvarelse af spørgsmål b,
hvor det angives, at det må anses som sædvanligt, at der sker regulering af driftsherrevederlag
alt efter omfanget af driftsherrens daglige aktiviteter i virksomheden, og af svaret på spørgs-
mål b i. der skal således kun ske fradrag for driftsherrevederlag for servicestationen i ishøj
svarende til et beløb på 265.625 kr.
vilkåret i pkt. 5.5 i forpagtningsoverenskomsten vedrørende servicestationen i ishøj om be-
taling af goodwill på 325.000 kr. er ugyldigt, idet det strider mod lov om benzinforhandler-
                                                - 4 -
kontrakter § 3 a, stk. 3, og principperne for opgørelse af erstatning efter bestemmelsen, som er
præceptiv efter lovens § 6, stk. 1. der er tale om et suspensivt betinget vilkår, som kun gøres
gældende, hvis forpagteren kræver erstatning efter § 3 a, stk. 3, hvorved denne bestemmelse
omgås. beløbet er i øvrigt fastsat under fiktive forudsætninger, og uno-x har ikke betalt for
goodwill til den forrige forpagter.
erstatningen må herefter opgøres til 657.202 kr., der fremkommer ved det gennemsnitlige
årlige resultat på 1.063.947 kr., der kun skal reduceres med driftsherrevederlaget for stationen
i ishøj på 265.625 kr. samt det beløb, der allerede er betalt af uno-x.
supplerende sagsfremstilling
i pkt. 5.5 i forpagtningsoverenskomsten vedrørende stationen i ishøj hedder det:
       ”5.5 forpagteren betaler til ht [hydro texaco a/s, nu uno-x automat a/s] en good-
       will på kr. 325.000,00 baseret på et overskud i 1. driftsår på 650.000 kr. beløbet er
       rente og afdragsfrit i forpagtningsperioden og forfalder først til betaling ved nærværen-
       de forpagtningsoverenskomst ophør, såfremt forpagteren gør krav på goodwill over for
       ht.”
til brug for højesteret er der indhentet et responsum fra dansk erhverv, der er dateret den 23.
februar 2010. heri hedder det bl.a.:
       ”spørgsmål a
       …
       dansk erhvervs responsumudvalg bedes oplyse, hvorvidt der er kutyme i branchen for,
       at der foretages regulering for genvundne afskrivninger ved opgørelse af overskuddet i
       forbindelse med beregning af erstatning eller benzinforhandlerkontraktlovens § 3a stk.
       3.
       ad spørgsmål a
       …
       for så vidt angår den anden del af spørgsmålet – nemlig hvorvidt der foreligger ”kutyme
       i branchen for, at der foretages regulering for genvundne afskrivninger…” – kan det
       meddeles, at dansk erhverv ikke har kunnet konstatere en sådan kutyme.
       spørgsmål b
       dansk erhvervs responsumudvalg bedes oplyse, hvorvidt det har betydning for opgø-
       relsen af en goodwillgodtgørelse i en selvstændig drevet virksomhed, om ejeren (drifts-
       herren) udfører aktiviteter i hele eller dele af den virksomhed, for hvilken, der skal op-
       gøres en goodwill.
                                                - 5 -
      ad spørgsmål b
      dansk erhverv har kunnet konstatere, at håndteringen af driftsherrevederlaget følger
      principperne i ufr 2000.2258 h. hvorvidt der måtte ske en regulering af driftsherreve-
      derlaget alt efter omfanget af driftsherrens daglige aktiviteter i virksomheden har dansk
      erhverv ikke kunnet konstatere en egentlig kutyme omkring, men det må anses som
      sædvanlig.
      spørgsmål b i.
      vil det når en personlig drevet virksomhed drives fra flere faste driftssteder være sæd-
      vanligt og muligt at opdele virksomhedens samlede goodwill i flere enkeltstående
      goodwillværdier for hvert driftssted eller for andre afgrænsede dele.
      ad spørgsmål b i.
      situationen forekommer ikke særligt tit, men i det omfang det er forekommet, er det
      ikke usædvanligt, at der sker en opdeling af goodwillen i flere enkeltstående værdier.
      typisk vil det dog forudsætte, at der forefindes relativ eksakte opgørelser over, hvilke
      værdier, der er knyttet til hvilket driftssted, herunder eksempelvis hvor mange timer
      driftsherren erlægger på det ene og det andet driftssted. jo flere stationer der forpagtes
      jo mere antages det, at driftsherreløn ikke indregnes i den beregnede goodwill, da man
      ikke anses for at have driftsherreaktivitet på det enkelte anlæg.
      spørgsmål b ii.
      dansk erhvervs responsumudvalg bedes i den forbindelse særligt besvare, hvorvidt det
      vil være overensstemmelse med sædvanlige værdiansættelses- og/eller reguleringsprin-
      cipper kun at fratrække et delvist driftsherrevederlag i goodwillopgørelse i en situation,
      hvor det er bestemt, at der skal fratrækkes driftsherrevederlag men hvor ejeren kun
      deltager aktivt på et af flere driftssteder. ved besvarelsen kan det lægges til grund, at
      samtlige driftssteder i juridisk, driftsøkonomisk og skattemæssig henseende udgør en
      samlet enhed, idet der dog udfærdiges særskilt regnskabsrapport for hvert driftssted.
      ad spørgsmål b ii.
      se besvarelsen under spørgsmål b i.
      …”
i brev af 8. februar 2008 fra registreret revisor knud olsgaard hedder det bl.a.:
      ”med henvisning til din skrivelse af 24. januar 2008, vedr. ovennævnte kunde, fremsen-
      des hermed min redegørelse vedr. den ukorrekte måde sø- og handelsretten er kommet
      frem til, hvordan den fremkomne genvundne afskrivning skal behandles i forbindelse
      med opgørelse af erstatningsgrundlaget til ovennævnte kunde.
      vedr. hvidovre:
      med henvisning til min opgørelse side 143 i materialet er der indregnet de foretagne
      køb af småanskaffelser i de sidste 36 mdr. før afståelsen, hvor de enkelte års resultater
      er indregnet i det samlede beregningsgrundlag på side 152. i forbindelse med beregning
      af de enkelte års resultater er foretaget afskrivning på småanskaffelserne med kr.
                                              - 6 -
      24.530. dette beløb bør under alle omstændigheder indregnes i de foretagne afskrivnin-
      ger i de sidste 36 mdr. før afståelse.
      det bør bemærkes er der foretaget fradrag for leasingydelser i de nævnte 36 mdr. på va-
      skemaskine og driftsmidler med kr. 425.553. beløbene fremkommer med 5/12 af belø-
      bene i note 5 på side 58 + beløbene i note 5 på side 79, + note 5 side 103, samt leasing
      vaskemaskine kr. 60.620, indeholdt i gruppen omk. vaskemaskine og leasing drifts-
      midler kr. 22.400, indeholdt i gruppen småinventar, begge på side 113.
      det nævnte beløb for afskrivning på småanskaffelser kr. 24.530 og leasingbeløbene kr.
      425.553 er begge fragået i beregningsgrundlaget på side 152. som en følge af at vores
      kunde anvendte leasing som finansieringsform og dermed fratrak beløbene direkte i re-
      sultatopgørelserne på betalingstidspunktet, er det jo klart at der vil komme en avance
      ved ophøret, for leasingperioder på 4-5 år er jo ikke ensbetydende med, at det enkelte
      aktiv er værdiløst, som det også kan ses af at vores kunde har fået ca. kr. 644.000 ved
      ophøret.
      derfor kan/bør der ikke være nogen tvivl om at hele beløbet kr. 199.741, benævnt gen-
      vundne afskrivninger, skal medregnes til beregningsgrundlaget, da de fratrukne leasing-
      ydelser er lig med at der foretages en hurtigere afskrivning på de anskaffede driftsmid-
      ler.
      vedr. ishøj:
      her er der foretaget afskrivning på småanskaffelserne med kr. 75.338 – se side 143 – og
      de samlede leasingydelser i hele forpagtningsperioden er kr. 432.879. beløbet stammer
      fra note 16 side 62 + note 16 side 83 + note 16 side 107, samt leasing vaskemaskine kr.
      61.565, indeholdt gruppen omk. vaskemaskine, og kr. 26.572 indeholdt i gruppen
      småinventar, begge på side 122.
      som nævnt vedr. hvidovre kan/bør der heller ikke være nogen tvivl om at hele beløbet,
      benævnt genvundne afskrivninger kr. 206.394 skal medregnes i beregningsgrundlaget,
      med samme begrundelse som for hvidovre. yderligere er der jo det at vores kunde kun
      har drevet virksomhed på denne adresse i ca. 36 mdr. = beregningsgrundlagets periode
      hvilket er lig med at alle indtægter, uanset hvordan i de realiseres, skal medregnes i
      beregningsgrundlaget. det samlede salg af driftsmidler ved ophør er ca. kr. 646.000.
      jeg håber hermed du har svar på din opfordring om at sandsynliggøre berettigelsen af, at
      den benævnte genvundne afskrivning skal medregnes i beregningsgrundlaget uden no-
      gen form for reduktion.
      …”
til brug for højesteret er der indhentet skriftlige erklæringer fra lene soelberg, poul erik
larsen og carsten schønning.
i erklæring af 4. april 2008 fra lene soelberg hedder det bl.a.:
                                               - 7 -
      ”…
      i perioden fra oktober 2000 til oktober 2006 var jeg salgschef hos det daværende hydro
      texaco a/s (nu yx energi a/s). jeg er nu ansat som regionschef hos reitan service-
      handel danmark a/s (7-eleven).
      en af mine funktioner som salgschef hos hydro texaco a/s var at forestå fastlæggelse
      af budgetter i samråd med forpagtere af selskabets benzinstationer, og jeg var den, der
      forestod budgetfastlæggelse og beregning af goodwill på kr. 325.000 ved as overtagelse
      af forpagtningen af benzinstationen beliggende ishøj strandvej 78, 2635 ishøj, i 2002.
      budgetter og beregning af goodwill ved overtagelse blev altid foretaget på grundlag af
      de forudgående 12 måneders driftsresultat, og dette var også tilfældet, da a påbegyndte
      forpagtningen af stationen i ishøj.”
i erklæring af 7. april 2008 fra poul erik larsen hedder det bl.a.:
      ”…
      for sø- og handelsretten afgav jeg vidneforklaring som protokolleret i sø- og handels-
      rettens dom af 8. januar 2008.
      dog forklarede jeg tillige om den økonomiske udvikling for benzinstationen i ishøj,
      samt om baggrunden for fastsættelse af goodwill-beløbet på kr. 325.000 ved as
      overtagelse af forpagtningen af stationen i 2002.
      som supplement til det protokollerede skal jeg således bekræfte, at stationen ikke var
      blevet i økonomisk dårligere forfatning i perioden fra 1998 til 2002 i forhold til årene
      forud for 1998. tværtimod steg både omsætning og indtjening.
      endvidere kan jeg bekræfte, at goodwill-beløbet på kr. 325.000 blev fastsat på baggrund
      af den tidligere forpagters indtjening i året forud for as overtagelse af forpagtningen i
      2002.”
i erklæring af 13. maj 2009 fra carsten schønning hedder det bl.a.:
      ”…
      i perioden fra oktober 1998 til juli 2002 var jeg forpagter af benzinstationen beliggende
      ishøj strandvej 78, 2635 ishøj. forpagtningen skete på grundlag af forpagtningsaftale
      med yx energi a/s (tidligere hydro texaco a/s).
      forpagtningsforholdet ophørte på min foranledning, idet jeg fik muligheden for i stedet
      at forpagte en benzinstation i hørsholm.
      idet jeg selv opsagde forpagtningsforholdet, var jeg ikke berettiget til erstatning i hen-
      hold til § 3 a, stk. 3 i lov om benzinforhandlerkontrakter.
                                                 - 8 -
       jeg kan imidlertid bekræfte, at overskud efter afskrivninger men før renter for virksom-
       heden i henhold til de af revisor knud henriksen reviderede regnskaber for perioden 1.
       januar til 31. december 2001 udgjorde 509.616,58 kr. og for perioden 1. januar til 19.
       august 2002 udgjort 300.086,67 kr.”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, og da udtalelsen fra dansk erhverv ikke
kan give grundlag for en anden vurdering, finder højesteret, at de genvundne afskrivninger
ved ophøret af forpagtningsforholdene i 2005 bør opgøres således, at de ikke overstiger de
afskrivninger, der er foretaget i de seneste tre år. det bemærkes herved, at der, som sagen er
oplyst for højesteret, ikke er grundlag for i de genvundne afskrivninger at medtage beløb ved-
rørende småanskaffelser og leasingaktiver. højesteret tiltræder herefter, at det samlede resul-
tat for de seneste tre år kan fastsættes til 2.900.063 kr., og at udgangspunktet for beregningen
af erstatningen er et gennemsnitligt nettoresultat på 966.687 kr.
ifølge praksis skal der ved beregningen af erstatning i henhold til § 3 a, stk. 3, i lov om ben-
zinforhandlerkontrakter ske et fradrag for driftsherrevederlag på 50 % af det gennemsnitlige
nettoresultat i de seneste tre år. uanset at den daglige ledelse af servicestationen i hvidovre
var overladt til en ansat, finder højesteret ikke grundlag for at fravige det nævnte princip om
et fradrag på 50 % også for så vidt angår denne station. der skal derfor foretages et fradrag for
driftsherrevederlag i erstatningen med 50 % af 966.687 kr., svarende til 483.343,50 kr.
de anvendte principper for beregningen af erstatning efter § 3 a, stk. 3, har haft som forud-
sætning, at forpagteren, ud over betaling af forpagtningsafgift, ikke betaler for goodwill. der
kan derfor – uanset vilkåret i pkt. 5.5 i forpagtningsoverenskomsten vedrørende servicesta-
tionen i ishøj om en betinget betaling for goodwill – ikke foretages fradrag herfor i erstatnin-
gen.
højesteret fastsætter herefter den erstatning, som uno-x skal betale til a, til 483.343,50 kr.
med fradrag af det beløb på 139.284,33 kr., der er betalt af uno-x, i alt 344.059,17 kr.
efter sagens udfald skal uno-x betale i alt 80.900 kr. i sagsomkostninger for sø- og handels-
retten og højesteret. beløbet omfatter 80.000 kr. til dækning af udgift til advokat for begge
retter med tillæg af beregnet retsafgift 8.560 kr. for sø- og handelsretten samt med fradrag af
                                               - 9 -
beregnet retsafgift 7.660 kr. af det beløb, hvormed erstatningen er blevet nedsat ved anken til
højesteret.
                                      thi kendes for ret:
uno-x automat a/s skal til a betale 344.059,17 kr. med procesrente fra den 1. januar 2006.
i sagsomkostninger for sø- og handelsretten og højesteret skal uno-x automat a/s betale
80.900 kr. til a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt fredag den 30. marts 2012
sag 237/2010
(1. afdeling)
ibm danmark aps
(advokat svend erik holm)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 1. juli 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jon stokholm, poul dahl jensen, jens peter
christensen, hanne schmidt og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, ibm danmark aps, har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse og har gentaget sin subsidiære påstand.
højesterets begrundelse og resultat
sagen drejer sig om, hvorvidt selskabets udgifter til ingeniør- og arkitektbistand, der blev af-
holdt med henblik på opførelse af et tredje driftscenter, kan fradrages i selskabets skatteplig-
tige indkomst som driftsomkostninger, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, enten fuldt ud i
indkomståret 2004, hvor udgifterne blev afholdt, eller over en årrække som afskrivninger.
parterne er enige om, at udgifterne til ingeniør- og arkitektbistand – eller i hvert fald største-
delen heraf – kunne være afskrevet efter reglerne i afskrivningsloven, hvis projektet var blevet
realiseret.
                                               - 2 -
udgifterne knytter sig til den påtænkte opførelse af et yderligere driftscenter, og højesteret
tiltræder, at afholdelsen af disse udgifter ikke har en sådan forbindelse til virksomhedens eksi-
sterende drift, at de kan anses for driftsomkostninger, der kan fradrages i 2004 efter statsskat-
telovens § 6, stk. 1, litra a.
efter at ibm danmark a/s i slutningen af 2004 havde købt selskabet, blev planerne om at
opføre driftscentret opgivet. da centret således ikke blev etableret og taget i brug, tiltræder
højesteret endvidere, at udgifterne ikke kan afskrives, heller ikke efter statsskattelovens § 6,
stk. 1, litra a.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal ibm danmark aps betale 75.000 kr. til skattemini-
steriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 27. juni 2017
rettens nr. 1-2667/2017
politiets nr. 1900-84265-00002-17
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …81-…
anklageskrift er modtaget den 26. maj 2017.
t er tiltalt for
overtrædelse af persondatalovens § 8, stk 5, jf. stk. 4, jf § 70, stk. 1, nr. 1
ved d. 5. august 2016 uberettiget at have behandlet (videregivet) oplysninger om strafbare
forhold uden den registreredes samtykke, på facebook, idet hun via sin facebook-profil
videregav billeder af en identificerbar person fra x-butik, ... hovedgade ... i y-by, optaget
med tv-overvågningskamera i kriminalitetsforebyggende øjemed, til facebook-gruppen `...
hjælper hinanden`, der har over 9.000 medlemmer, med en tekst, hvoraf fremgik, at den
pågældende havde blottet sig.
påstande
anklagemyndigheden har påstået sagen fremmet og nedlagt påstand om bødestraf.
tiltalte har nægtet sig skyldig og har principalt påstået sagen afvist, subsidiært frifindelse.
sagens oplysninger
der har tidligere verseret en sag for retten (ss 868/2017), hvor tiltalen var formuleret således:
"...
overtrædelse af
persondatalovens § 70, stk. 1, nr. 1, jf. § 26 a, stk. 1,
ved den 5. august 2016 ca. kl. 16.10 at have videregivet billede- og lydoptagelser med en
identificerbar person, som var optaget med overvågningsudstyr i x-butik beliggende ...
hovedgade ... i y-by, idet hun videregav optagelserne til den lukkede facebook-gruppe ’...
hjælper hinanden’, som har over 9.000 medlemmer, uden den registreredes udtrykkelige
samtykke.
..."
i nykøbing falster rets dom af 10. marts 2017 er der anført følgende begrundelse og
afgørelse:
                                                 - 2 -
"...
rettens begrundelse og afgørelse
persondatalovens § 26 a om tv-overvågning i kriminalitetsbekæmpende øjemed angår efter
forarbejderne til bestemmelsen handlinger foretaget af den dataansvarlige, dvs. den, som efter
persondatalovens almindelige regler er dataansvarlig for at optage de pågældende billed- og
lydoptagelser.
i nærværende sag er tv-overvågningen tilrettelagt og fortaget af x-butik, hvorfor x-butik,
eller den juridiske person, hvortil x-butik hører, efter persondatalovens § 3, nr. 4, er
dataansvarlig i relation til videregivelse og sletning efter persondatalovens § 26 a, hvorimod
tiltalte ikke er dataansvarlig i relation til denne bestemmelse.
tiltalen for overtrædelse af persondatalovens § 26 a er ikke rejst mod x-butik, og der er ikke
rejst tiltale mod t for overtrædelse af persondatalovens almindelige bestemmelser i §§ 6-8 om
behandling af personoplysninger, herunder § 8, stk. 4, om privates adgang til at behandle
oplysninger om strafbare forhold.
tiltalte frifindes herefter.
thi kendes for ret:
tiltalte, t, frifindes.
..."
der er afgivet forklaring af tiltalte den 3. marts 2017 i forbindelse med den tidligere
verserende sag (ss 868/2017) således:
"...
tiltalte har forklaret, at hun den 4. august 2016 fik at vide af sin datter, at hendes datter og
datterens veninde var blevet krænket af en person med røde sko, rød trøje og rød kasket, idet
personen blottede sig for pigerne på parkeringspladsen uden for x-butik i .... hun kørte derfor
ud for at lede efter blotteren, men fandt ham ikke. hendes mand anmeldte forholdet til
politiet. hun udsendte herefter en video af sig selv på sin facebook profil, hvori hun oplyste,
at hun ledte efter en mand, der havde blottet sig for 2 piger ved x-butik, og hun beskrev
mandens påklædning og omtrentlige alder. hun modtog mange henvendelser som reaktion på
sit opslag, og hun blev foreslået at se x-butiks tv-overvågning for at se, om krænkeren var
blevet optaget.
den 5. august 2016 om morgenen cirka kl. 08.00 kørte hun til x-butik sammen med sin mand.
hun spurgte i x-butik salgsekspedienten, om hun måtte gennemse tv-optagelserne, hvorefter
salgsekspedienten foreviste hende tv-optagelserne fra den 4. august 2016. mens de gennemså
optagelserne, tog hun nogle billeder med sin mobiltelefon fra tv-optagelsen af blotteren. hun
fik ikke at vide, at hun ikke måtte bruge disse billeder. hun tog billederne, fordi hun ville
hjælpe med at finde gerningsmanden. hun vidste da ikke, at det var ulovligt at gøre noget
sådant. hun sagde til salgsekspedienten "jeg tager lige et billede", hvorefter hun tog
                                               - 3 -
billederne. hendes mand ringede så til politiet og oplyste, at der på x-butiks tv-overvågning
fandtes optagelser af blotteren. han oplyste, at de havde taget billeder fra tv-overvågningen.
cirka kl. 13.15 ringede hun til x-butik og fik at vide, at politiet endnu ikke havde været i
butikken for at hente tv-overvågningen. hun lagde umiddelbart herefter et opslag på
facebook, der ses i bilag 2, side 5. i opslaget opfordrede hun blotteren til at melde sig selv, og
hun "postede" en tegning udfærdiget af sin datter. hun modtog mange reaktioner på opslaget.
mange skrev, at hun skulle frigive de billeder, hun havde fra tv-overvågningen. cirka kl.
15.15 valgte hun at offentliggøre sine billeder af blotteren på sin offentlige facebook profil.
hendes opslag på facebook findes i bilag 2, side 2. der var mange, der bad hende om at dele
sit opslag i facebookgruppen "... hjælper hinanden". hun husker ikke, om hun selv delte
billedet i denne gruppe, eller om det var andre, der gjorde det. cirka kl. 17.15 blev hun
kontaktet af 2 taxachauffører, der havde set en person, der lignede personen på de billeder,
hun havde gjort tilgængelige på facebook. de sendte hende et billede af denne person, som
de mente var identisk med manden på hendes billeder. hun vurderede, at der var tale om den
samme person, hvilket hun orienterede taxachaufførerne om. taxachaufførerne foretog
herefter en civil anholdelse af personen på y-by station. politiet kom til stedet og overtog
anholdelsen af personen. personen blev senere dømt for at have blottet sig ved x-butik.
hun blev senere kontaktet af politiet og fik at vide, at hun havde overtrådt persondataloven
ved at lægge fotos af manden fra tv-overvågningen på facebook, og at fotoene skulle slettes.
herefter, og da manden var blevet anholdt, slettede hun opslaget fra sin facebook profil,
hvilket uden videre førte til, at opslaget blev slettet alle de steder på facebook, hvortil det var
blevet delt.
hun husker ikke, om hun var ven på facebook med a, jf. bilag 1-3-1-1. hun har over 2000
venner på facebook.
efter hun havde lavet opslaget cirka kl. 15.15, men inden gerningsmanden var blevet anholdt,
fulgte hun med på sin facebook profil og konstaterede, at hendes opslag med billeder blev
delt af andre mange gange - måske over 1000 gange. hun fulgte med i, at hendes opslag blev
delt mange steder på facebook, herunder i gruppen "... hjælper hinanden". hun fik på et
tidspunkt besked om, at en person i facebookgruppen "... hjælper hinanden" havde skrevet,
hvad personen fra tv-overvågningen hed. hun skrev herefter direkte til denne person og bad
personen om at slette navnet, da hun ikke ville have, at personens navn blev nævnt på
facebook.
..."
tiltalte har under hovedforhandlingen i nærværende sag afgivet forklaring således:
"...
anklageren dokumenterede tiltaltes forklaring afgivet i retsmøde den 3. marts 2017, bilag 5,
side 1-3.
tiltalte vedstod denne og forklarede supplerende, at hendes profil på facebook var åben i
august 2016. det er den stadig. i perioder har den også været lukket. det er hendes opfattelse,
at når hendes profil er åben, kan alle dem, som hun er venner med på facebook - og deres
venner - gå ind på hendes profil og se, hvad der ligger. hun ved ikke, om alle kan gå ind og
                                                  - 4 -
kigge. hun har ikke oprettet sin profil som en offentlig person. hun har godt 2.000 venner på
facebook, måske 2.200. hun kender ikke alle og slet ikke vennernes venner. hun er ikke selv
medlem af facebook-gruppen "... hjælper hinanden", men det ved hun, at nogle af hendes
venner på facebook er. hun ved ikke, hvem der har delt det omhandlede billede i denne
gruppe. hun kan ikke huske, om det er hende selv. hvis gruppen er lukket, kan det ikke have
været hende.
inden hun lagde billedet op på sin profil, havde hun hørt om persondataloven. det var hendes
opfattelse, at det mest handler om at beskytte personlige oplysninger som cpr.nr. og navn. da
der var en på facebook, som nævnte et navn i forbindelse med hendes opslag, bad hun om, at
dette blev slettet. hun blev kontaktet af politiet, der bad hende om at slette opslaget med
billedet, hvilket hun straks gjorde.
..."
der er under sagen fremlagt udskrift fra facebook.
tiltalte er ikke tidligere straffet.
rettens begrundelse og afgørelse
negativ retskraft
i forbindelse med dom af 10. marts 2017 har retten alene forholdt sig til tiltalen i relation til,
hvorvidt tiltalte er dataansvarlig efter persondatalovens § 26a, hvilket ikke fandtes at være
tilfældet, hvorefter retten frifandt tiltalte i relation til den tiltale, der på daværende tidspunkt
var rejst mod hende.
anklagemyndigheden rejste efterfølgende i stedet tiltale for overtrædelse af persondatalovens
§ 8, stk. 5, jf. stk. 4. der er således reelt tale om, at anklagemyndigheden har ændret
subsumptionen. den ændrede subsumption er ikke mere belastende end den oprindelige, og
de to omhandlede subsumptioner er i øvrigt beslægtede. hertil kommer, at dommen af 10.
marts 2017 ikke er udtryk for en realitetsprøvelse af skyldsspørgsmålet i relation til de
handlinger, som tiltalte efter tiltalen har foretaget.
dommen af 10. august 2017 har herefter ikke retskraft i forhold til skyldsspørgsmålet i
nærværende sag, og retten finder herefter ikke grundlag for at afvise sagen.
skyldsspørgsmålet
tiltalte har efter sin forklaring erkendt, at hun har behandlet oplysninger om strafbare forhold
uden den registreredes samtykke, idet hun på facebook via sin egen facebook profil lagde
billeder af en person optaget af x-butik, ..., y-by med tv-overvågningskamera i
kriminalitetsforebyggende øjemed. det fremgår af den tekst, som tiltalte har lagt ud på sin
facebookprofil, at den pågældende havde blottet sig. i forbindelse med opslagene opfordrede
tiltalte til, at billederne blev delt indtil vedkommende blev fundet.
tiltalte kan ikke huske, om det er hende, der lagt billederne på facebook gruppen "... hjælper
hinanden". hun har om sin egen facebook profil forklaret, at denne er åben, og at hun har lagt
billederne ud på sin egen profil, således at de i hvert fald kunne ses af hendes "venner", der
efter hendes forklaring er mere end 2.000 personer, ligesom hendes "venners venner" har
kunnet se billederne på hendes profil. retten finder, at den beskrevne måde, hvorpå billederne
                                               - 5 -
er lagt på facebook svarer til en videregivelse i persondatalovens forstand. det findes herefter
uden betydning, hvorvidt det var tiltalte, der lagde billederne på facebook gruppen "...
hjælper hinanden".
det er anført i indlæggene på facebook, at den omhandlede person har blottet sig flere gange,
hvilket udgør en overtrædelse af straffelovens § 232. det kan lægges til grund, at den
omhandlede ikke har givet sit samtykke til, at billederne af ham måtte videregives, ligesom
det efter indholdet af billederne lægges til grund, at disse omhandler en identificerbar fysisk
person. dette underbygges af, at vedkommende person blev genkendt af borgere, der havde
set billederne på facebook.
tiltalte findes herefter at have overtrådt persondatalovens § 8, stk. 5, jf. stk. 4
undtagelsen i persondatalovens § 8, stk. 5, 2. pkt.
der er sket videregivelse af følsomme personoplysninger omfattet af persondatalovens § 8,
stk. 4, og der er efter sagens omstændigheder ikke grundlag for at anvende
undtagelsesbestemmelsen i persondatalovens § 8, stk. 5, 2. pkt.
tiltalte er herefter skyldig i overtrædelse af persondatalovens § 8, stk. 5, jf. stk. 4, som
ovenfor beskrevet.
straffen fastsættes til en bøde på 5.000 kr., jf. persondatalovens § 70, stk. 1, nr. 1, jf. § 8, stk.
5, jf. stk. 4.
forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.
thi kendes for ret:
t skal betale en bøde på 5.000 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 8 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
lkr
                                         udskrift
                                              af
                        sø- & handelsrettens retsbog
                                        ____________
den 11. maj 2016 kl.10:00 blev retten sat af kst. dommer lise krüger andersen
der foretoges:
b-340-15
s aps under konkurs
mod
x1
og
b-341-15
s aps under konkurs
mod
x2
                                              -2-
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                       kendelse:
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps.
kurator har nedlagt påstand om, at x1 og x2 pålægges konkurskarantæne i tre år.
x1 og x2 har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagen
selskabet
s aps er stiftet den 15. september 2011 som skuffeselskab af aktieselskabet stakemann med
en selskabskapital på 80.000 kr. x1 og x2 har siden den 20. september 2011 og frem til kon-
kursdekretets afsigelse været registreret som henholdsvis direktør og bestyrelsesmedlem i
selskabet. selskabets formål var ”at udføre vagt-, afmærknings- og udlejningsaftaler med
grundejere”.
den ... 2015 tog skifteretten på baggrund af en konkursbegæring modtaget i retten den 9.
april 2015 selskabet under konkursbehandling og udpegede samtidig advokat boris frede-
riksen som kurator i konkursboet. der er i konkursboet anmeldt krav for ca. 4,7 mio. kr.
skifteretten har den 21. august 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod x1 og x2 til følge.
                                                 -3-
skat
af skats konkursbegæring af 8. april 2015 fremgår blandt andet, at selskabet fra januar 2014
og frem til april 2015 ikke afregnede angivet moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvor-
ved der opstod en restance på ca. 3,6 mio. kr.
bogføring og årsrapporter
der er i sagen fremlagt ikke-reviderede årsrapporter for 2012 og 2013. af disse fremgår, at
selskabet i selskabets første regnskabsår (omfattende 15 måneder) pr. 31. december 2012
havde en negativ egenkapital på ca. 1,3 mio. kr., og at selskabet forventede, at kunne retable-
re denne i 2013. selskabet havde en omsætning på ca. 7,9 mio. kr. og havde et underskud på
ca. 1,4 mio. kr. i selskabets andet regnskabsår var egenkapitalen pr. 31. december 2013 nega-
tiv med ca. 2,3 mio. kr. omsætningen udgjorde ca. 7,3 mio. kr. og underskuddet ca. 940.000
kr.
selskabet bogførte via e-conomic. kurator har ikke modtaget andet bogføringsmateriale end,
hvad der elektronisk fremgår af e-conomic.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x1 og x2.
x1 har forklaret bl.a., at han er uddannet urmager og var inden han trådte ind i parkerings-
branchen i 2011 selvstændig i tankstationsbranchen. han brugte som selvstændig p1 som re-
visor. han havde stor tillid til sin revisor. han mødte i 2007-2008 p3, der havde parkerings-
observationen i området.
han blev i 2011 direktør i s aps på baggrund af rådgivning af advokat p2 og revisor p1. s
aps var et privat parkeringsselskab som europark.
han var sammen med p3 direktør i selskabet. han skulle være praktisk gris og have ansvaret
for etablering af parkeringsområderne, herunder stå for afstribning, asfaltering, opstilling af
                                                -4-
standere og bomsystemer. p3 var administrerende direktør og den reelle leder af selskabet.
p3 havde blandt andet ansvaret for bogføringen, herunder registreringen af bilag i systemet.
revisor p1 systematiserede bilagene og førte kontrol med, at bogføringen var korrekt. der
var løbende møder med p1, hvor bogføringen blev drøftet. han husker blandt andet drøftel-
ser om et tøjindkøb, som p3 havde bogført over selskabet, men som p1 ikke umiddelbart
ville godkende, og som derfor blev påtalt. det virkede i det daglige til, at de holdt øje med
hinanden. hans eneste bogføringsmæssige opgave var at udstede fakturaer og sørge for, at
de blev betalt.
ledelsen mødtes to – tre gange om året for at drøfte selskabets forhold, herunder økonomi
og personale. der blev taget økonomiske beslutninger, uden at han blev involveret i beslut-
ningsprocessen, men hvor han efterfølgende er blevet orienteret om dem. han underskrev
årsrapporterne, fordi han fik at vide, at han skulle. han spurgte ind til underskuddet og fik
herefter forelagt budgetter, hvorefter underskuddet så ud til at kunne hentes. budgetterne
var realistiske og fornuftige. han fulgte ikke op på budgetterne. i 2013 var der for eksempel
udsigt til nye kunder, ligesom afgiften for en ulovlig parkering var forhøjet. i 2014 havde en
forholdsvis omkostningstung medarbejder forladt selskabet, ligesom der igen var udsigt til
flere nye kunder. revisor og advokat havde sagt ok til budgetterne.
han blev opsagt i juli 2014 under henvisning til, at han havde haft mere end 120 sygedage i
2014. han havde været langtidssygemeldt siden marts 2014. han var syg på grund af ar-
bejdsmængden og arbejdets fysiske hårdhed. han var under sin sygemelding en gang imel-
lem på arbejde og han underskrev og drøftede årsregnskabet for 2013. han havde lidt svært
ved at forstå opsigelsen. han havde ingen ansættelseskontrakt. han lod sig ikke afregistrere
som direktør. han var ikke klar over, hvilke konsekvenser det kunne have.
i forbindelse med stiftelsen af selskabet efterlyste advokat p2 og revisor p1 en yderligere an-
partshaver. de mente ikke, at det var smart, at han var anpartshaver. han ved ikke hvorfor.
da han havde stor tillid til dem, foreslog han, at hans datter, x2, kunne blive anpartshaver,
hvilket alle syntes var en god ide. det var advokaten, der alene tegnede selskabet. x2 havde
ingen reel rolle i selskabet. han var kommet med papirerne til x2og havde spurgt, om hun
                                                    -5-
ikke ville hjælpe ham og være anpartshaver i selskabet. det ville hun gerne. han vidste ikke,
at hun også blev bestyrelsesmedlem. de talte ikke om, hvad rollen som anpartshaver inde-
bar, andet end at der var lagt op til, at det skulle være en passiv rolle. det er ikke rimeligt, at
hun er inddraget i sagen. da det er ham, som har fået hende ind i dette, og det er derfor også
ham, som bør afholde eventuelle sagsomkostninger.
han forstår ikke, at der ikke fandtes bogføringsbilag på adressen, da administrationen fore-
kom som værende voldsomt struktureret. han mener bestemt, at bogføringsbilagene i ring-
bind var på selskabets adresse, sidst han var der.
x2 har forklaret bl.a., at hun umiddelbart forinden, hun blev anpartshaver i selskabet, havde
været meget syg. hun husker ikke rigtigt noget om episoden, lige som hun ikke rigtig ved,
hvad hun skrev under på. hun må have været blevet bestyrelsesmedlem samtidig med, at
hun blev anpartshaver i selskabet. hun vedstår, at hun har skrevet under. hun gjorde det for
at hjælpe sin far og havde fået at vide, at der ikke var nogen risiko forbundet med det. hun
var 21 år og boede hjemme.
hun har skrevet under på regnskaberne. hun fik at vide, at det gik bedre. hun havde tillid
til, at der var styr på det. hun var ikke involveret i den daglige drift. hun har været med til
to bestyrelsesmøder. hun var passiv, og det vidste den øvrige ledelse godt, at hun var.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sine processkrifter, der i
hovedparten er identiske. det fremgår af processkrift i b-340-15:
        ”konkursboet gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingel-
        serne for at pålægge x1 konkurskarantæne i medfør af konkurslovens § 157, er opfyldt.
        1.1    den tidsmæssige betingelse
        konkursboet gør i den forbindelse for det første gældende, at x1 har deltaget i ledelsen i
        s aps senere end 1 år før fristdagen.
                                                    -6-
x1 varetog således hvervet som selskabets direktør fra den 20. september 2011 og indtil
selskabet blev taget under konkursbehandling den 20. april 2015, hvorfor den tidsmæssi-
ge betingelse i medfør af konkurslovens § 157, stk. l, l. pkt., 2. led, dermed er opfyldt.
1.2     groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres overordnet gældende, at x1 på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. l, l.
pkt., 3. led.
konkursboet bemærker i denne forbindelse for det første, at selskabets egenkapital som
anført ovenfor pr. 31. december 2012 var negativ med kr. 1.354.428 og pr. 31. december
2013 negativ med kr. 2.291.616.
endvidere ses selskabet i perioden fra januar 2014 til april 2015 at have opbygget en gæld
til skat på ca. kr. 3,6 mio. samtidig med, at selskabet ikke havde en kassekredit hos sel-
skabets bankforbindelse og dermed ikke adgang til yderligere likviditet.
i en situation, hvor selskabets egenkapital er negativ, og selskabet derfor drives for ”lånte
penge”, må det kunne forventes, at selskabets ledelse følger driften og den økonomiske
udvikling i selskabet særdeles nøje, herunder løbende sikrer sig, at selskabets gældsfor-
pligtelser ikke fortsat øges. selskabets ledelse har med andre ord en forpligtelse til at sik-
re, at selskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt, herunder at der er tilstræk-
kelig likviditet til at opfylde selskabets nuværende og fremtidige forpligtelser, efterhån-
den som de forfalder.
i selskabsloven § 118 er anført følgende omkring direktionens forpligtelser i et anparts-
selskab:
        ”§ 118
        direktionen skal sikre, at kapitalselskabets bogføring sker under iagttagelse af lov-
        givningens regler herom, og at formueforvaltningen foregår på betryggende måde.
        stk. 2. direktionen skal herudover sikre, at kapitalselskabets kapitalberedskab til en-
        hver tid er forsvarligt, herunder at der er tilstrækkelig likviditet til at opfylde kapi-
        talselskabets nuværende og fremtidige forpligtelser, efterhånden som de forfalder.
        direktionen er således til enhver tid forpligtet til at vurdere den økonomiske situati-
        on og sikre, at det tilstedeværende kapitalberedskab er forsvarligt.”
hertil kommer selskabslovens § 119 (kapitaltabsreglen), som skal læses i sammenhæng
med selskabslovens § 118, og som har følgende ordlyd:
        ”§ 119
        ledelsen i et kapitalselskab skal sikre, at generalforsamling afholdes, senest 6 måne-
        der efter at det konstateres, at selskabets egenkapital udgør mindre end halvdelen af
        den tegnede kapital. på generalforsamlingen skal det centrale ledelsesorgan redegøre
        for kapitalselskabets økonomiske stilling og om fornødent stille forslag om foran-
        staltninger, der bør træffes, herunder om kapitalselskabets opløsning.”
de ovennævnte forpligtelser efter selskabslovens §§ 118 og 119 har påhvilet x1 som di-
rektør i s aps under konkurs, hvilke han ikke ses at have iagttaget med den fornødne
omhu.
                                               -7-
der skal herom henvises til sø- og handelsrettens kendelse i sagen b-10-14, afsagt den 30.
oktober 2014…
…
endvidere henvises der til sø-og handelsrettens kendelse i sagen b-3-14, afsagt den 5.
maj 2015…
…
der er … flere lighedspunkter med de ovenfor refererede kendelser og nærværende sag,
herunder at selskabet efter kurators opfattelse har fortsat en kontinuerlig restanceopbyg-
ning på et tidspunkt, hvor selskabet ikke var i stand til at betale sine kreditorer, hvilket
selskabets ledelse må antages at have været, eller burde have været, vidende om.
i forlængelse af ovenstående er det for det andet kurators opfattelse, at selskabets ledelse
over en længere periode har fortsat driften på et tidspunkt, hvor det burde have stået le-
delsen klart, at den fortsatte drift ville medføre en betydelig risiko for tab for kreditorer-
ne.
ledelsen har således fortsat driften i selskabet, uagtet at der ikke var midler til at betale
selskabets kreditorer, herunder navnlig skat som tvangskreditor. selskabets kreditorer
har, som følge af ledelsens uforsvarlige økonomiske risici samt manglende evne til at føl-
ge selskabets økonomiske udvikling under hensyntagen til den tabte egenkapital, lidt be-
tydelige tab, jf. bilag 8.
at fortsat drift udover håbløshedstidspunktet indgår som et moment i rettens bedøm-
melse af konkurskarantæne, fremgår blandt andet af sø- og handelsrettens kendelse i sa-
gen b-17-15, afsagt den 19. maj 2015.
ved bedømmelsen af konkurskarantæne bemærkede retten, at en direktør, som havde
siddet i direktionen i hele perioden siden selskabets stiftelse til selskabet blev taget under
likvidation i forbindelse med en tvangsopløsning, havde udvist groft uforsvarlig forret-
ningsførelse, blandt andet idet direktøren havde drevet selskabet videre på et tidspunkt,
hvor der allerede var underskud i selskabet og dermed påført selskabets kreditorer ikke
ubetydelige tab.
det bemærkes i denne sammenhæng, at det eksplicit fremgår af konkursrådets overve-
jelser, at det i vurderingen af, om der er udvist groft uforsvarlig forretningsførelse bør
indgå som et skærpende moment, at konkursen har ført til betydelige tab for fordrings-
haverne, endsige at konkursen må antages at skyldes, at ledelsen har taget uacceptable ri-
sici, jf. herom lovforslag nr. 131fremsat den 30. januar 2013 om ændring af konkursloven,
retsplejeloven og retsafgiftsloven (lff 2012-2013.1.131), side 7.
for det tredje gør konkursboet gældende, at x1 har handlet groft uforsvarlig, idet han
som direktør i s aps ikke har sikret, at selskabets bogføring er sket under iagttagelse af
lovgivningsregler herom, herunder bogføringspligten, god bogføringsskik, samt pligten
til at opbevare bogføringsmateriale, jf. bogføringslovens §§ 6-10 og § 13.
                                                 -8-
i medfør af bogføringslovens § 10 skal den bogføringspligtige opbevare regnskabsmateri-
alet på betryggende vis i 5 år fra udgangen af det regnskabsår, materialet vedrører. op-
bevaringen skal ske på en måde, som i hele opbevaringsperioden muliggør en selvstæn-
dig og entydig fremfinding af det pågældende regnskabsmateriale, hvilket i medfør af
bogføringslovens § 3, stk. 1, nr. 4, jf. § 5 også omfatter bilag og anden dokumentation for
transaktioner, der registreres i bogføringen.
dette er ikke sket.
konkursboet bemærker herom endvidere, at x1 efter boets opfattelse kan have overtrådt
straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1 og 2, idet han ikke har overholdt lovgivningens krav til
bogføring, herunder kravene om opbevaring af regnskabsmateriale. det gøres gældende,
at dette i henhold til de særlige bemærkninger til konkurslovens § 157 skal indgå som et
betydeligt moment i vurderingen af om forretningsførelsen må anses for groft uforsvar-
lig.
den ufuldstændige bogføring, herunder de manglende bilag, medfører, at det er umuligt
at fastlægge de økonomiske forhold i selskabet. det er således ikke muligt at følge selska-
bets pengestrømme eller i øvrigt fastlægge, hvilke skatter og afgifter selskabet reelt skyl-
der skat. det kan dermed ikke udelukkes, at restancen til skat som tvangskreditor og
konkursrekvirent er større end kr. 3.645.294,90, som angivet i konkursbegæringen af 8.
april 2015 (bilag 3).
endelig gør kurator for det fjerde gældende, at selskabet ikke har betalt skatter og afgifter
i overensstemmelse med skattelovgivningen. det er således overordnet kurators opfattel-
se, at x1 ikke har sørget for, at selskabet har betalt skatter og afgifter i overensstemmelse
med den gældende skattelovgivning, jf. den manglede betaling af a-skat, am-bidrag og
moms i perioden fra januar 2014 til i hvert fald tidspunktet, hvor der blev indgivet kon-
kursbegæring mod selskabet.
der henvises i denne forbindelse til forarbejderne til reglerne om konkurskarantæne i
lovforslag nr. 131 fremsat den 30. januar 2013, hvor det i de almindelige bemærkninger er
fremhævet, at det i vurderingen også kan indgå, om virksomheden generelt har over-
holdt sine pligter til angivelse og afregning af moms og a-skat mv.
der henvises endvidere herom til sø- og handelsrettens kendelse i sagen b-0019-14, af-
sagt den 8. oktober 2014…
manglende betaling af skatter og afgifter samt ufuldstændig bogføring og/eller uforsvar-
lig opbevaring heraf er således et væsentligt moment ved vurderingen af, om der skal
idømmes konkurskarantæne, hvorfor dette også bør indgå i rettens bedømmelse i nær-
værende sag.
afslutningsvis bemærkes, at konkursen i nærværende sag kan ikke henføres til ydre om-
stændigheder, men skyldes hovedsageligt den af ledelsen i s aps udviste adfærd, her-
under den uforsvarlige økonomistyring samt manglende indeholdelse og betaling af
skatter og afgifter. dette er sket systematisk og over en længere periode, hvor x1 deltog i
ledelsen af selskabet, hvilket ud fra en samlet vurdering må kvalificeres som groft ufor-
svarlig forretningsførelse, herunder navnlig når der henses til det betydelige tab, som
skat har lidt.
                                                      -9-
     1.3    rimelighedsbetingelsen
     konkursboet gør i denne forbindelse gældende, at det under hensyn til x1s handlemåde
     og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge x1 konkurskarantæne, jf. konkurs-
     lovens § 157, stk. 2.
     det må ved vurderingen af, om hvorvidt det er rimeligt at pålægge x1 konkurskarantæ-
     ne, betragtes som en skærpende omstændighed, at der konsekvent igennem i hvert fald 1
     år hverken er betalt a-skat, am-bidrag eller moms med den følge, at skat har lidt et ik-
     ke ubetydeligt tab på ca. kr. 3,6 mio.
     den omstændighed, at skat som følge af forretningsførelsen ville lide et tab, må anses
     for påregneligt for x1, herunder i særdeleshed når driften, desuagtet hensynet til selska-
     bets kreditorer, blev fortsat på et tidspunkt, hvor det burde have stået ledelsen klart, at
     den fortsatte drift ville medføre en betydelig risiko for tab for selskabets kreditorer.
     1.4    karantæneperioden
     endeligt gør konkursboet gældende, at x1 skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf.
     konkurslovens § 158, stk. l, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x1 konkurska-
     rantæne i en kortere periode end tre år.
     konkursboet gør i den forbindelse med henvisning til ovenstående gældende, at det i
     nærværende sag er tale om et særdeles groft tilfælde af uforsvarlig forretningsførelse.”
vedrørende x2 har kurator endvidere i replik af 18. januar 2016 anført:
     ”x2 ses ikke at have iagttaget disse forpligtelser med den fornødne omhu – uagtet at hun
     var bestyrelsesmedlem i s aps. x2 kan ikke fritages for sine pligter efter selskabsloven
     med henvisning til, at hun var uden indflydelse, eller at der var andre medlemmer af le-
     delsen, som havde ansvaret for at foretage bogføring, herunder opbevaring af bogfø-
     ringsbilag mv.
     ved at lade sig indvælge i bestyrelsen var x2 forpligtet til efter selskabslovgivningen at
     følge med i driften af selskabet, og forholde sig til selskabets økonomiske udvikling og
     dets væsentlige dispositioner.
     det bemærkes i den sammenhæng, at det påhviler et medlem af bestyrelsen, at påse, at
     bestyrelsen løbende modtager den fornødne rapportering fra direktionen om selskabets
     finansielle forhold, jf. selskabslovens § 115, stk. 1, nr. 3. heri ligger bestyrelsens forplig-
     telse for at leve op til sit ansvar og for at føre tilsyn med direktionens arbejde. disse for-
     pligtelser ses x2 ej heller at have varetaget.
     såfremt x2, som følge af uoverensstemmelser med ledelsen, var afskåret fra at få de for-
     nødne oplysninger til at varetage sine forpligtelser som bestyrelsesmedlem, herunder
     pligterne i medfør af selskabslovens § 115, stk. 1, nr. 4 til at påse, at direktionen i s aps
     udøvede sit hverv på en behørig måde og efter bestyrelsens retningslinjer, burde hun ha-
     ve udtrådt af bestyrelsen.
     dette har x2 ikke gjort. derimod har x2 været registret i bestyrelsen frem til konkursde-
     kretets afsigelse den 20. april 2015, og blot forholdt sig passivt og forladt sig på, at de
                                                      - 10 -
     økonomiske forhold i s aps var tilfredsstillende, og at direktionens medlemmer udøvede
     deres hverv på en behørig måde.
     det bemærkes, at bestyrelsens tilsynsfunktion med direktionen netop er centralt i et kapi-
     talselskab, hvor ledelsesstrukturen består af en direktion og en bestyrelse. det må således
     anses for afgørende, at bestyrelsen er opmærksom herpå for derved at kunne varetage
     den overordnede og strategiske ledelse i selskabet.
     på denne baggrund er det sammenfattende konkursboets opfattelse, at x2 i medfør af
     konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led, i såvel objektiv som subjektiv henseende har
     udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, herunder ved ikke at have overholdt sine for-
     pligtelser efter selskabsloven og bogføringsloven.
     hertil kommer, at x2 har medvirket til at selskabets kreditorer, herunder skat som
     tvangskreditor, har lidt betydelige tab på i alt samlet ca. kr. 4,7 mio., jf. herved gældbog-
     sudskrift (bilag 9) – om ikke andet så ved at have forholdt sig passivt til den øvrige ledel-
     ses handlinger og undladelser.
     ovennævnte forhold, sammenholdt med at driften i selskabet er blevet fortsat på et tids-
     punkt, hvor selskabets ledelse efter konkursboets opfattelse burde have indset, at selska-
     bet var ude af stand til at betale sine gældsforpligtelser, gør, at x2 ud fra en samlet be-
     dømmelse har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse.
     det fastholdes, at det under hensyn til x2s handlemåde og omstændighederne i øvrigt er
     rimeligt at pålægge x2s konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2, herunder i
     særdeleshed når der henses til karakteren og konsekvenserne af den af x2 udviste ad-
     færd.”
advokat morten bjerregaard har for de sagsøgte i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med sine svarskrifter, der i hovedparten er identiske. det fremgår af svarskrift i b-340-
15:
     ”til støtte for den nedlagte påstand gør min klient overordnet gældende, at det er kura-
     tor som bærer bevisbyrden for, at betingelserne for at pålægge ham konkurskarantæne, jf.
     konkurslovens § 157 er opfyldt, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
     med henblik på objektivt at vurdere, om der er tale om groft uforsvarlig forretningsførel-
     se følger det af torben kuld hansen og lars lindencrone petersen, insolvensprocesret, 3.
     udgave, 2014, side 328:
     ”de handlinger, der skal kunne udløse konkurskarantæne, skal objektivt udgøre enten overtrædel-
     ser af straffeloven eller meget grove overtrædelser af speciallovgivningen.”
     subjektivt skal handlingen kunne betegnes som grov, ligesom x1 skal findes uegnet til
     fremover at kunne drive virksomhed med begrænset ansvar uden at hæfte personligt for
     selskabets udækkede gæld ved konkurs.
     særlovgivningen
                                                         - 11 -
      det fremgår af lovforslag l131 til lov om ændring af konkursloven, afsnit 4.1.4
      ”at konkurskarantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør en overtræ-
      delse af straffeloven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte imidlertid ikke, at
      meget grove overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven eller en kombination af fle-
      re grove særlovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kunne medføre konkurskarantæne”
      det er således kun undtagelsesvis, at en overtrædelse af bogføringsloven vil kunne med-
      føre konkurskarantæne. det bemærkes, at der har været ajourført bogføring i selskabet,
      samt der har været anmeldt skat, moms med videre.
      i betragtning af dette kan en eventuel overtrædelse af bogføringsloven ikke betegnes som
      ”meget grov”. dette forhold vil derfor ikke kunne medføre en konkurskarantæne.
      andet
      x1 har aldrig tidligere været indblandet i en konkurs, og kan således ikke betragtes som
      en ”konkursrytter”. dette skal også indgå i rettens vurdering.
      ad rimelighedsbetingelsen i konkurslovens § 157, stk. 2
      konkurslovens § 157, stk. 2, er sålydende:
      ”ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågældendes handlemåde og
      omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne.”
      det bemærkes at x1 blev opsagt fra selskabet den 31. juli 2014 på grund af sygdom. fra
      x1 blev syg cirka 15. april 2014 til selskabets konkurs, var det p3 der som administrerede
      direktør stod for den daglige ledelse i selskabet.
      i vurderingen af om det er rimeligt at x1 skal pålægges konkurskarantæne må tages hen-
      syn til at han var syg i perioden op til konkursen. herudover var der væsentlige samar-
      bejdsvanskeligheder i ledelsen. siden sygemeldingen har x1 kun modtaget meget lidt in-
      formation om situationen i selskabet fra den daglige ledelse. de sidste oplysninger var så-
      ledes et budget, med et budgetteret overskud på driften.
      ud fra de oplysninger x1 havde, var der derfor ikke grund til at tro at virksomheden stod
      over for en snarlig konkurs.
      det gøres af de anførte grunde gældende, at x1s handlemåde og omstændighederne i øv-
      rigt gør det urimeligt at pålægge konkurskarantæne. derfor er konkurskarantæne afskå-
      ret i henhold til konkurslovens § 157 stk. 2.”
særligt vedrørende x2 er i svarskriftet i b-341-15 anført:
      ”det bemærkes at det var p3 der som administrerede direktør stod for den daglige ledel-
      se i selskabet.
                                                    - 12 -
       i vurderingen af om det er rimeligt at x2 skal pålægges konkurskarantæne må tages hen-
       syn til at hun ikke modtog oplysninger om selskabet fra selskabets direktion i perioden
       op til konkursen.
       de sidste oplysninger var således et budget, med et budgetteret overskud på driften.
       ud fra de oplysninger x2 havde, var der derfor ikke grund til at tro at virksomheden stod
       over for en snarlig konkurs.
       det gøres af de anførte grunde gældende, at x2 handlemåde og omstændighederne i øv-
       rigt gør det urimeligt at pålægge konkurskarantæne. derfor er konkurskarantæne afskå-
       ret i henhold til konkurslovens § 157 stk. 2.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
s aps blev den … 2015 taget under konkursbehandling med fristdag den 9. april 2015, og
fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 9. april 2014. der er i konkursboet
anmeldt simpelt gæld for ca. 4,3 mio. kr., heraf udgør skats krav ca. 3,6 mio. kr.
x1 og x2 har siden den 20. september 2011 og frem til konkursdekretets afsigelse været regi-
streret som henholdsvis direktør og bestyrelsesmedlem i selskabet.
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at s aps har løbende har ført sit bogholderi, og at
revisor p1 førte kontrol hermed. retten lægger endvidere til grund, at kurator ikke har fået
udleveret de underliggende bogføringsbilag, og at selskabet aflagt årsregnskaber i henhold
til årsregnskabslovens regler herom, ligesom at selskabet løbende har indberettet og angivet
henholdsvis a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms, som dog ikke siden januar 2014 er af-
regnet af selskabet.
retten finder efter bevisførelsen, at kurator ikke har godtgjort, at ledelsen har fortsat driften i
selskabet ud over håbløshedstidspunktet.
på denne baggrund og for x1s vedkommende tillige under hensyn til, at han fra marts 2014
var langtidssygemeldt, og at han med virkning fra den 31. august 2014 var opsagt fra sin stil-
ling som direktør i selskabet, finder retten det ikke godtgjort, at x1 og x2 har udvist en så
                                               - 13 -
uforsvarlig forretningsførelse, at de fremover skal kendes uegnede til at deltage i ledelsen af
en erhvervsvirksomhed, hvorfor
                                           bestemmes:
x1 og x2 frifindes.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                                ***
retten fastsatte kurator, advokat boris frederiksens vederlag til 40.000 kr. med tillæg af
moms, i alt 50.000 kr. retten fastsatte endvidere den for de sagsøgte beskikkede advokat
morten bjerregaards salær til 40.000 kr. med tillæg af moms, i alt 50.000 kr. beløbene udredes
af statskassen.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                     lise krüger andersen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
tfa
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 30. januar 2015.
b-41-14
s aps under konkurs
(advokat jens ellebjerg hansen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
aps.
selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 27. februar 2004.
x har ifølge samme rapport siden stiftelsen været registreret som direktør og bestyrelses-
                                                       -2-
medlem i selskabet. selskabets formål var udvikling, salg og drift af internetbaserede backup
løsninger.
erhvervsstyrelsen traf den 3. februar 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
den 21. marts 2014 blev advokat jens ellebjerg hansen udnævnt som likvidator. på dennes
anmodning blev selskabet den 14. april 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator
blev samtidig udpeget som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 13. august 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tæne mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 25. august 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
i et svarskrift modtaget i sø- og handelsretten den 23. oktober 2014 er x fremkommet med
sine bemærkninger, og svarskriftet må forstås således, at x har nedlagt påstand om, at han
ikke skal pålægges konkurskarantæne. x har ikke ønsket sagen mundtligt behandlet.
sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”…baggrunden for kurators indstilling er følgende:
       det nu konkursramte selskab er stiftet den 27. februar 2004, og forretningsideen var ifølge selska-
       bets direktør, at selskabet skulle sælge en service i form af ”online backup”, hvilket skete fra et
       softwareprogram, som direktøren selv havde udviklet.
                                                          -3-
     dette blev imidlertid aldrig rentabelt, hvorfor direktøren opgav ideen til fordel for at sælge sin ar-
     bejdsløn som konsulent.
     fra stiftelsen og frem til konkursen bestod selskabets registrerede direktion af x, jf. fuldstændig
     rapport for selskabet. fuldstændig selskabsrapport vedlægges som sagens bilag 2.
     kurator har adskillige gange rykket x for udlevering af selskabets bogføringsmateriale. x har
     imidlertid ikke udleveret materialet, ligesom han ikke har svaret på, hvor det fysiske bogføringsma-
     teriale befinder sig.
     derfor har kurator selv skaffet sig adgang til selskabets elektroniske bogføringsprogram e-
     conomic, hvor det fremgår, at der ikke er foretaget de nødvendige bogføringsmæssige posteringer
     fra perioden 30. juni 2012 og frem.
     ifølge x har der imidlertid været drift i det nu konkursramte selskab indtil januar eller februar
     måned 2013. ligeledes fremgår det af selskabets bankkontoudtog, som kurator har gennemgået, at
     der har været adskillige posteringer efter den 30. juni 2012. ydermere er der til direktøren blevet
     udbetalt løn frem til og med februar måned 2013.
     det må således lægges til grund, at der ikke har været foretaget nogen bogføring overhovedet fra
     den 30. juni 2012 og frem.
     herudover har det nu konkursramte selskab ifølge selskabets revisor ydet et ulovligt lån i strid med
     selskabsloven § 210, stk. 1. selskabets revisor giver oplysning herom på side 4 i selskabets årsrap-
     port for perioden 1. juli 2011 til 30. juni 2012. årsrapporten vedlægges som sagens bilag 3...”
det hedder i kurators replik blandt andet:
     ”…direktørens svarskrift af 22. oktober 2014 giver anledning til følgende bemærkninger:
     det bemærkes, at allerede fordi der ikke foreligger nogen bogføring fra i hvert fald perioden 30. juni
     2012 og frem, er der sket en overtrædelse af bogføringslovens regler.
     for så vidt angår muligheden for at genskabet et regnskab ud fra gamle kontoudtog, bemærker ku-
     rator for det første, at han ikke er enig i, at direktøren på noget tidspunkt har tilbudt dette.
     til dokumentation herfor vedlægges en del af kurators skrivelser til direktøren, hvoraf det fremgår,
     at kurator gentagne gange anmoder direktøren om at aflevere selskabets bogføringsmateriale eller
     tilkendegive, hvad der er sket med selskabets bogføringsmateriale. kurators skrivelser fremlægges
     som sagens bilag 4.
     kurators skrivelser er i denne sammenhæng alene besvaret ved direktørens skrivelse af 18. juli
     2014, hvoraf det nederst fremgår, at direktøren ”har derfor ikke rigtig overskud til dette”. skrivel-
     sen af 18. juli 2014 fremlægges som bilag 5.
                                                          -4-
      for det andet er det kurators opfattelse, at der ikke er en opgave for kurator at medvirke til at gen-
      skabe regnskabs- og bogføringsmateriale, hvilket der heller ikke har været midler til i boet.
      yderligere fremlægges indhentet kontoudtog fra perioden 30. juni 2012 og frem, hvoraf det frem-
      går, at der har været adskillige posteringer i selskabet i den periode, hvor der ikke er blevet bogført.
      kontoudtog fremlægges som sagens bilag 6.”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
      ”anbringender:
      til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende
      at      x i hele perioden fra selskabets stiftelse frem til fristdagen har været registreret som direk-
              tør for selskabet, jf. bilag 2, ligesom han reelt har varetaget selskabets drift frem til fristda-
              gen,
      at      x således senere end 1 år før fristdagen har deltaget i ledelsen af det nu konkursramte sel-
              skab,
      at      bogføringslovens bestemmelser ikke er blevet overholdt, i hvert fald for en periode på 8 må-
              neder: 30. juni 2012 – ultimo februar 2013,
      at      selskabet har ydet et ulovligt lån på kr. 53.277,00 i strid med selskabsloven § 210, stk. 1.,
      at      ovennævnte handlinger må betegnes som groft uforsvarlig forretningsførelse,
      at      handlingerne er af en sådan karakter og grovhed, at x er uegnet til at deltage i ledelsen af
              en virksomhed med begrænset ansvar,
      at      det findes rimeligt, at x, som følge af de angivne forhold, pålægges konkurskarantæne.”
x har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
      ”jeg vil gerne knytte følgende kommentarer til processkriftet:
                                                          -5-
       1.  da firmaet i snit havde 3 – 10 bilag pr. måned var det ganske normalt at bogføringen først
           blev foretaget i forbindelse med aflæggelse af årsregnskabet. som det var sket i samtlige tidli-
           gere år.
       2.  i forbindelse med min skilsmisse skal jeg være ærlige at sige, at aflæggelse af et regnskab midt
           i det hele ikke var det, der havde første prioritet og jeg mistede bilagene midt i rodet.
           det ville have kostet kr. 25.000 + moms at få lave regnskabet – penge jeg ikke havde og da
           firmaet ikke havde nogen kreditore blev en konkurs udgangen.
       3.  jag oplyste kurator at jeg ikke kunne finde regnskabsmaterialet – og har altså ikke fortiet no-
           get. jeg tilbød også, at vi kunne gennemgå kontoudskrifter fra banken og på den måde genska-
           bet regnskabet. bilag var typisk lønsedler, faktura til kunder (som jeg havde eller kunne
           genskabet) og betalinsgservice udskrifter. de bilag der manglede er småindkøb. jeg hørte al-
           drig noget fra kurator omkring dette.
           jeg påpegede ved det første møde med kurator, at de skulle kontakte e-conomic for at få ad-
           gang til tidligere bogføring – det skete første et par måneder senere. kurator var også blevet
           oplyst om, at der ikke var lavet bogføring siden sidste regnskabsår.
           jeg går ud fra at kurator havde fuld adgang til kontoudtog og lønafregninger (de fik udleveret
           brugernavn og kodeord).
           vi taler vel alt i alt om måske 20 bilag der ville mangle… firmaet havde kun en bankkonto,
           hvor alle transaktioner skete, så det kunne nemt lade sig gøre at genskabe. men det ønskede
           kurator altså ikke.
           jeg synes måske, at kurator er lige lovlig hårde i deres konklusioner – men bevares, sådan er
           det måske i den branche….”
sø- og handelsretten skal udtale:
det lægges som ubestridt til grund, at x har deltaget i ledelsen af selskabet senere end et år
fra fristdagen.
                                                -6-
det lægges efter det af kurator oplyste til grund, at der ikke er foretaget bogføring fra den 30.
juni 2012 og frem. det lægges videre efter det af kurator oplyste til grund, at der har været
foretaget adskillige posteringer på selskabets bankkonto efter den 30. juni 2012.
det lægges endelig efter det af kurator oplyste samt selskabets årsrapport for 2011/2012 til
grund, at selskabet har ydet x et ulovligt anpartshaverlån på 53.277 kr.
på dette grundlag finder skifteretten, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                    thomas finne andersen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                           sø- og handelsretten, den 30. januar 2015