text:
                                             dom
afsagt den 29. oktober 2015 af vestre landsrets 1. afdeling (dommerne henrik estrup, esben
hvam og tina birgitte nors (kst.)) i ankesag
v.l. b–2724–13
a
(advokat bo hansen, frederikshavn)
mod
topdanmark forsikring a/s
(advokat nicolai mailund clan, københavn)
retten i hjørring har den 14. oktober 2013 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 6-
1616/2008).
påstande
for landsretten har appellanten, a, nedlagt påstand om, at indstævnte, topdanmark forsikring
a/s, skal betale principalt 1.030.628,33 kr., subsidiært 534.243,73 kr. og mere subsidiært
267.229,23 kr., alle beløb med procesrente fra den 22. august 2013, til betaling sker.
topdanmark forsikring a/s har påstået dommen stadfæstet, subsidiært betaling af et mindre
beløb.
supplerende sagsfremstilling
a har fri proces.
skønsmanden, cand.psych.aut. bente øhrstrøm, har afgivet supplerende skønserklæringer af
19. oktober 2014 og 7. april 2015. af erklæringerne fremgår blandt andet:
                               - 2 -
”…
spørgsmål 7:
syns- og skønsmanden anmodes om at forholde sig til den formelle forskel i
målsætninger for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker, jf. be-
kendtgørelse nr. 630 af 18. juni 2007 § 1, stk. 1 og § 1, stk. 3 og ud fra disse
formelle målsætninger beskrive de væsentligste forskelle, der er i arbejds-
funktionen for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker.
uddybningen skal ses som supplement til det syn- og skønsmanden har erkæret
i syn- og skønserklæring af 10. august 2011, hvori det bl.a. anføres, at
byggeteknikere kan blive beskæftiget som arbejdsledere, selvom det ikke i
formålsbestemmelsen ses at være ledelse, der lægges vægt på i forhold til
uddannelsen af byggetekniker.
i formålsbeskrivelsen for bygningskonstruktører angives i stk. 2 1), at byg-
ningskonstruktøren skal kunne planlægge og lede opgaver på det bygge- og
anlægstekniske område, gennemføre teknisk projektering, varetage projekt-
styring og indgå i ledelses- og samarbejdsmæssige sammenhænge med andre
med anden uddannelsesmæssig, sproglig og kulturel baggrund. i for-
målsbeskrivelse for byggeteknikere i stk. 3 angives, at byggeteknikeren skal
kunne planlægge og styre opgaver på det bygge- og anlægstekniske område,
medvirke i projektering, tilrettelægge produktion og montage på byggepladsen.
ledelse af byggeopgaver sker på flere niveauer. på det øverste niveau er
opgaverne den overordnede planlægning, tilrettelæggelse og styring af samtlige
opgaver forbundet med planlægning og gennemførelse af byggeriet, mens
ledelsen af produktion og montage på byggepladsen typisk er opdelt i de
enkelte entrepriser som f.eks. tømrerarbejde, murerarbejde og betonarbejde. på
det overordnede niveau benyttes som regel den generelle betegnelse ”ledelse”,
mens den ledelse, som er forbundet med planlægning og styring af den
konkrete opgave ofte betegnes om ”operativ ledelse” eller ”arbejdsledelse”.
denne forskel kan også spores i de to målbeskrivelser, idet bygningskon-
struktøren skal kunne varetage projektstyring, mens byggeteknikeren kan
planlægge og styre opgaver.
spørgsmål 8:
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvor mange byggeteknikere, der
er uddannet i årene 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 og 2013 på landsplan
og i nordjylland.
ifølge danmarks statistik blev der uddannet følgende byggeteknikere i de
angivne år (tallene er opgivet efter særlig henvendelse til danmarks statistik,
                               - 3 -
da der gør sig særlige forhold gældende omkring registrering af byg-
geteknikere):
               2007      2008      2009      2010      2011     2012      2013
danmark        56        29        20        27        36       35        28
nordjylland 5*           3*        5*        5         5        0         0
de med * angivne tal er taget fra interne registreringer fra skoleudvalget for
bygningskonstruktøruddannelsen, da der i 2009 skete en institutionsomlæg-
ning, der gør det umuligt at finde registreringerne i danmarks statistiks da-
tabank.
spørgsmål 9
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvor mange bygningskon-
struktører, der er uddannet i årene 2007, 208, 2009, 2010, 2011, 2012 og 2013
på landsplan og i nordjylland.
ifølge danmarks statistik er der uddannet følgende bygningskonstruktører:
               2007      2008      2009      2010      2011     2012      2013
danmark        756       824       837       842       929      945       1127
nordjylland *            *         84        104       64       94        107
  *som følge af institutionsomlægning er det ikke muligt at finde registre-
ringerne i danmarks statistik.
spørgsmål 10
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvilke stillinger nyuddannede
byggeteknikere konkret blev ansat til i årene 2007, 2008 og 2009.
grundlaget for besvarelsen af dette spørgsmål er alene danske erhvervsskolers
forenings dimittendundersøgelse fra 2008. oplysningerne baserer sig på
indsamling af data blandt dimittender fra 2007.
ifølge denne undersøgelse er byggeteknikere blevet ansat i stillinger som
byggelederassistent, byggetekniker, byggesagsbehandler, teknisk assistent,
projektleder, sagsbehandler, beregner, murer, kvalitets- og arbejdsmiljøko-
ordinator samt byggesagsbehandler. de med kursiv angivne stillingsbeteg-
nelser hidrører fra oplysninger fra dimittender fra ålborg.
på grund af institutionsomlægninger, har det ikke været muligt at finde til-
svarende oplysninger for de øvrige år.
                                   - 4 -
   spørgsmål 11
   syn- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvorledes ledighedstallene
   herunder længden af ledighedsperioder var for nyuddannede henholdsvis
   bygningskonstruktører og byggeteknikere i årene 2007, 2008, 2009, 2010,
   2011, 2012 og 2013.
   det er ikke muligt i danmarks statistiks statistikbank at finde tal for ledighed
   og ledighedsperioder for bygningskonstruktører og byggeteknikere.
   ifølge danmarks statistik var ledighedstallene for henholdsvis kort uddannede
   (2 årige) teknikere (gruppen omfatter andre fag end byggeteknikere) og
   teknikere (gruppen omfatter andre end bygningskonstruktører) for mellemlange
   tekniske uddannelser (3½ årige):
hele landet        2007      2008       2009       2010     2011      2012      2013
kortuddannede 3%             2,1%       4,6%       6,3%     5,7%      5,5%
udd.kode 4059
mellemlange        2,3%      1,7%       4,2%       5,7%     4,9%      4,6%
udd.kode 5059
   for begge grupper må ledigheden betegnes som lav. af tallene ses, at der er en
   tendens til, at de kortuddannede har en arbejdsløshedsprocent, der er en smule
   højere end de med en mellemlang uddannelse.
   det har ikke været muligt for mig at fremskaffe sammenlignelige tal for le-
   dighedsperioder for de to grupper.
   spørgsmål 12
   syn- og skønsmanden anmodes om at forholde sig til, om de officielle ledig-
   hedstal underbygger det af syn- og skønsmanden anførte under besvarelsen af
   spørgsmål 2 i det oprindelige syn- og skønstema (side 5 øverst, andet afsnit).
   i min tidligere udtalelse har jeg refereret til informationer om beskæftigel-
   sesmuligheder baseret på ug.dk og arbejdsmarkedsstyrelsens vurderinger på
   det pågældende tidspunkt. disse vurderinger var baseret på opgørelser af
   jobudbud og ledige inden for beskæftigelsesgrupperne, og var altså ikke som
   sådan en arbejdsløshedsstatistik.
   der er altså tale om to forskellige beskrivelser, der kan føre til forskellige
   resultater.
   spørgsmål 14
   i fortsættelse af besvarelse af spørgsmål 7 anmodes syn- og skønsmanden om
   at oplyse, hvilke arbejdsopgaver de nyuddannede byggeteknikere blev
   beskæftiget med i årene 2009, 2010 og 2011 i nordjylland.
                               - 5 -
som nævnt i min besvarelse har jeg ikke adgang til data, der kan belyse dette
spørgsmål. jeg må derfor henvise til oplysningerne under spørgsmål 10.
…
spørgsmål 15:
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 7 og der spørges, om den formelle
forskel i målsætningerne for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker
jf. den nævnte bekendtgørelse, efter skønsmandens vurdering fører til en
ændret besvarelse af skønsmandens bemærkninger i punktet ”generelt om
uddannelserne til bygningskonstruktør og byggetekniker” jf. side og 3, samt
fører til en ændret besvarelse af spørgsmål 1 og 2.
i min generelle beskrivelse af uddannelserne har jeg taget udgangspunkt i
bekendtgørelsens ordlyd, hvor der for bygningskonstruktøren anvendes ord
som ”gennemføre …teknisk projektering” og ”varetage projektstyring”, mens
der for byggeteknikerne benyttes ord som ”medvirke ved projektering” og
”tilrettelægge produktion og montage på byggepladsen”. da dette er
beskrivelser, der direkte knytter sig bekendtgørelsens tekst, ses intet grundlag
for at ændre den tidligere besvarelse.
hvorledes forskellene mellem de to uddannelser i praksis udmøntes på f.eks.
en byggeplads er forsøgt beskrevet i min besvarelse af spørgsmål 7, hvor jeg
beskriver de forskellige ledelsesniveauer på en byggeplads fra opgaveniveau til
projektledelsesniveau. jeg ser således ingen modstrid mellem de to besvarelser.
i min besvarelse af spørgsmål 1 og 2 er grundlaget uddannelsernes opbygning,
hvor byggetekniker er en afstigningsmulighed på uddannelsen til byg-
ningskonstruktør. netop det faktum, at der er tale om en afstigning viser, at der
er tale om to uddannelser, der har samme grundlag, men hvor bygnings-
konstruktøren i løbet af de sidste 1½ uddannes til at varetage mere komplekse
opgaver indenfor bla. projektering, koordinering og ledelse af byggeaktiviteter.
spørgsmål 2 drejer sig om, hvorvidt der i sagen er forhold, som taler i mod, at
sagsøgeren kunne have påbegyndt byggeteknikeruddannelsen. her er min
konklusion, at der ikke var noget til hinder for, at sagsøgeren kunne have
påbegyndt byggeteknikeruddannelsen i stedet for bygningskonstruktørud-
dannelsen. denne konklusion fastholdes, da der er en fælles indgang til de to
uddannelser.
spørgsmål 16:
der henvises til besvarelserne af spørgsmål 8 og 9. skønsmanden anmodes om
at redegøre for det forhold, at der blev uddannet færre byggeteknikere end
bygningskonstruktører efter skønsmandens vurdering forringede as mulighed
for at opnå ansættelse som byggeteknikere i 2009, hvor a ville have
færdiggjort sin uddannelse som byggetekniker.
                                - 6 -
tages udgangspunkt i dansk byggeris hjemmeside, hvor forskellige uddan-
nelser beskrives, ses det, at byggeteknikeruddannelsen anses for en anerkendt
uddannelse på linje med bygningskonstruktøruddannelsen og ingeni-
øruddannelserne. efterfølgende analyser af uddannelsesbehovet i entrepre-
nørbranchen har vist, at der er en stort behov for medarbejdere med er-
hvervsakademiuddannelser (2-årige videregående uddannelser) som f.eks.
byggeteknikeruddannelsen. (www.danskbyggeri/presse.dk). behovet vurderes
at ville øges i løbet af de kommende år. dette understøttes af, at lønniveauet for
byggeteknikere ifølge ug.dk og danmarks statistik i 2013 er højere for
byggeteknikere end for bygningskonstruktører, idet lønniveauet generelt ses
som en indikator for forholdet mellem udbud og efterspørgsel af arbejdskraft
inden for et område. konkret angives på ug.dk, at lønniveauet i 2013 for en
nyuddannet byggetekniker på det private arbejdsmarked er kr. 34.072 pr. md.,
mens det for bygningskonstruktører angives at være kr. 28.543 pr. md.
(https://www.ug.dk/job/byggeoganlaeg/andetbyg/byggetekniker)
på dette grundlag vurderes as beskæftigelsesmuligheder ikke at være mindre
som byggetekniker sammenlignet med bygningskonstruktør.
spørgsmål 17:
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 10, og de deri nævnte jobs, og der
spørges om det fortsat er skønsmandens vurdering jf. den tidligere besvarelse
af spørgsmål 5, at a i de jobs, der er nævnt i besvarelse af spørgsmål 5, kunne
have opretholdt en løn i det væsentligste svarende til den løn, som er angivet i
spørgsmål 5 på kr. 405.523 i 2009.
ifølge ug.dk og danmarks statistik udgjorde gennemsnitslønnen på landsbasis
for nyuddannede byggeteknikere i 2013 på det private arbejdsmarked kr.
34.072 pr. md, inden for kommuner kr. 34.319 pr. md. og inden for staten kr.
35.942 pr. md. dette svarer til en årlig gennemsnitsløn på ca. kr. 417.300. da
lønudviklingen generelt har været begrænset som følge af finanskrisen i årene
fra 2009 til 2013, må det anses for overvejende sandsynligt, at a kunne have
opretholdt en løn på kr. 405.523 i 2009.
spørgsmål 18:
der henvises til spørgsmål 11 og der spørges, om der det på baggrund af
forskellen i ledighedstallene i perioden 2007 – 2012 efter skønsmandens
vurdering kan konkluderes, at a som nyuddannet byggetekniker i perioden ville
have været i større risiko for arbejdsløshed end som nyuddannet
bygningskontruktør.
besvarelsen af spørgsmål 11 var baseret for ledighedstal for hele landet.
nedenfor ses de registrerede ledighedstal for teknikere i nordjylland fra
danmarks statistik for gruppen 4059 teknikere på erhvervsakademiniveau
                                             - 7 -
             (herunder byggeteknikere) og gruppen 5059 teknikere på bachelorniveau
             (herunder bygningskonstruktører)
             nordjylland 2007          2008      2009       2010      2011      2012      2013
             16 – 24 år
             4059            12,8      8,6       15,2       10,4      14,6      16,7      23,2
             5059             9,3      0,9       41,2         7,2     31,6      33,4      75,6
             25 – 29 år
             4059            7,8       6,9       10,6       12,0      12,8      11,6      12,2
             5059            4,1       2,7       16,6       16,8      15,5      17,2      21,2
             som det ses af tallene, har ledighedstallene før finanskrisen været højere for
             teknikere med 2-årig uddannelse sammenlignet med teknikere med 3½ årig
             uddannelse. men efter finanskrisen begyndelse er billedet ændret for begge
             aldersgrupper, således at teknikere med 2-årige uddannelser har haft lavere
             ledighed end teknikere med 3½ årige uddannelser i nordjylland. der må dog
             tages det forbehold, at tallene indeholder andre uddannelser end byg-
             geteknikere og bygningskonstruktører. der er dog ingen grund til at antage, at
             tendensen ville være meget anderledes for de to grupper.
             tallene tyder således på, at as risiko for at blive ledig som byggetekniker ikke
             ville have været højere end som bygningskonstruktør.
             spørgsmål 19:
             der henvises til besvarelsen af spørgsmål 11 og spørgsmål 12:
             der henvises videre til besvarelsen af spørgsmål 2, side 4-5 generelt, samt
             særligt side 4, sidste afsnit og side 5, 1. afsnit og den deri indeholdte citering
             fra de kommunale akter.
             der spørges herefter, om det efter skønsmandens vurdering, på baggrund af
             forskellen i ledighedstallene i perioden 2007 – 2012, var en korrekt antagelse
             af kommunen, at nyuddannede byggeteknikere ville være i større risiko for
             arbejdsløshed end nyuddannede bygningskonstruktører.
             med ovenfor nævnte ledighedstal fra danmarks statistik må den generelle
             konklusion være, at det er vanskeligt at forudsige, hvorledes ledigheden vil
             udvikle sig for nyuddannede. imidlertid synes ledighedstallene at pege i retning
             af, at kommunens antagelse ikke var korrekt. der må dog tages det forbehold,
             at tallene indeholder andre uddannelser end byggeteknikere og byg-
             ningskonstruktører. der er dog ingen grund til at antage, at tendensen ville
             være meget anderledes for de to grupper”
             ...”
forklaringer
                                                - 8 -
a og bente øhrstrøm har afgivet supplerende forklaring for landsretten. der er endvidere
afgivet forklaring af kaj schou.
a har supplerende forklaret, at han på uheldstidspunktet var 18 år. han var glad for arbejdet
som tømrer og klarede det godt. han havde kontakt med kommunen allerede 14 dage efter
ulykken, og der blev aftalt et genoptræningsforløb, hvorefter han efter en tid kom i gang med
sit arbejde igen, i starten på nedsat tid. han havde efter ulykken svært ved at klare opgaver
med vedvarende belastning, for eksempel træk og løft ved rejsning af spær, eller hvor han
skulle arbejde i akavede stillinger.
han konstaterede med tiden, at der ikke var en varig bedring, og han undersøgte derfor hos
sin studievejleder mulighederne for en anden erhvervsretning. han rettede derefter hen-
vendelse til kommunen, hvor det viste sig, at han kunne blive revalideret. kommunens
sagsbehandler foreslog ham forskellige uddannelsesmuligheder, blandt andet som vvs- og
elinstallatør, byggetekniker og bygningskonstruktør. han og sagsbehandleren drøftede både
uddannelsen til byggetekniker og til bygningskonstruktør indgående. han søgte også råd hos
sin fagforening forbundet træ-industri-byg, som på grund af hans behov for at skåne ryggen
frarådede ham byggeteknikeruddannelsen. fagforeningen havde den bekymring, at
byggeteknikerne ofte endte med at skulle klare egentlige håndværksmæssige opgaver på en
byggeplads.
i hans arbejde som bygningskonstruktør har der ikke været behov for at tage specielle skå-
nehensyn til hans ryg, og han indgår på lige fod med de øvrige ansatte. det arbejde, han
udfører i dag, ville han ikke kunne bestride, hvis han alene var blevet uddannet som byg-
getekniker. han er ikke stødt på byggeteknikere i sit arbejde som bygningskonstruktør. han
mener ikke, at han ville kunne udføre dele af de opgaver, en byggetekniker har på en
byggeplads som f.eks. at bevæge sig rundt på stilladser eller at løfte tungt materiel.
de tømrere, han kender, tjener 185 – 190 kr. i timen. som bygningskonstruktør tjener han 178
kr. i timen.
han kan genkende det, han har sagt om ”arbejdsidentitet”, som kommunen har angivet i et
mødereferat (ekstrakten side 143). på dette tidspunkt var han ikke sporet ind på nogen be-
                                              - 9 -
stemt uddannelse, og det var ikke klart, om han overhovedet kunne blive revalideret. han var
interesseret i at komme tilbage til arbejdsmarkedet hurtigst muligt. han overvejede at blive
byggetekniker, men på baggrund af kaj schous råd, og hvad han havde læst på nettet, blev
det bestemt, at han skulle uddanne sig til bygningskonstruktør.
kaj schou har forklaret, at han blev pensioneret i 2011. han er uddannet og har arbejdet som
tømrer i 14 år og arbejdede efterfølgende i 28 år som kasserer i forbundet træ-industri-byg.
a var på grund af rygproblemer forhindret i at fortsætte som tømrer. kommunen indkaldte
vidnet for at få hans opfattelse af, hvordan a kunne komme videre. han og kommunens
sagsbehandler havde ét møde, hvor de hurtigt blev enige om, at a skulle revalideres som
bygningskonstruktør. i byggebranchen anses uddannelsen som byggetekniker kun som en
grunduddannelse, som ikke er noget værd i sig selv. hans erfaring var, at en byggetekniker
som regel kom tilbage på en byggeplads som sjakbajs eller formand. i den egenskab skulle
byggeteknikeren deltage i sjakket ved siden af sine ledelsesmæssige opgaver, herunder blandt
andet løfte tunge genstande. han mener, at de på mødet talte om muligheden for
byggeteknikeruddannelsen, men afskrev dette som en mulighed for a. statistikkerne om
ledighed for byggeteknikere kan være misvisende, da mange byggeteknikere reelt arbejder
som tømrere. byggeteknikere kan være medlem af forbundet træ-industri-byg, mens det
ikke er tilfældet for bygningskonstruktører.
han kan ikke sige, hvorfor kommunen i sit referat fra mødet den 19. februar 2007 ikke
nævnte drøftelsen af, at rygproblemer var en væsentlig årsag til, at der var enighed om, at a
ikke skulle påbegynde byggeteknikeruddannelsen. han medbragte ikke statistikmateriale
vedrørende byggeteknikeres ledighed på mødet, men omtalte det ud fra sit almindelige
kendskab til byggebranchen.
en bygningskonstruktør tjener ikke nødvendigvis mere end en tømrer. det afhænger af, om
tømreren arbejder på akkord. en tømrer på akkord tjener 250 – 300 kr. i timen.
bente øhrstrøm har supplerende forklaret, at en byggetekniker er uddannet til at arbejde med
projektering, planlægning og arbejdstilrettelæggelse. en byggetekniker arbejder efter hendes
opfattelse ikke som håndværker, men er ansat til teknisk-administrative opgaver. det er ikke
hendes indtryk, at mange byggeteknikere bliver sjakbajs eller lignende på en byggeplads. hun
                                              - 10 -
bygger sin erfaring på blandt andet dimittendundersøgelser for dimittender 1 - 2 år efter deres
afgang fra skolen. i nordjyllands region blev bygningskonstruktøruddannelsen først udbudt
sent, mens man tidligt kunne uddanne sig til byggetekniker. hun mener, at byggeteknikeres
gode beskæftigelsesmuligheder i nordjylland kan tilskrives, at der har været tradition for
ansættelse af byggeteknikere i dette område.
på jobindex har hun konstateret, at byggeteknikere søges til arbejde med planlægning,
kundesalg og kundepleje i for eksempel entreprenørbranchen. hun mener, at det er virk-
somheden, som har angivet den eller de uddannelser, som vil være relevant for en stilling på
jobindex, som virksomheden udbyder.
en bygningskonstruktør har qua sin uddannelse et dybere kendskab til planlægning, ledelse,
brug af it-værktøjer mv. og kan for eksempel fungere som en teknisk arkitekt.
når hun i sin forklaring i byretten henviser til, at hun ikke ville have betænkeligheder ved at
ansætte en byggetekniker med as skånebehov, tænker hun på behovet for vekslende
arbejdsstillinger og særligt indrettet siddeplads. hun vil ikke anbefale en person med
skånebehov fysisk arbejde på en byggeplads, herunder at skulle gå på stilladser.
hun har anvendt oplysninger fra danmarks statistisk og ug.dk som grundlag for sit udsagn
om, at beskæftigelsesmulighederne for både bygningskonstruktører og byggeteknikere er
gode. ug.dk baserer sig på analyser foretaget af beskæftigelsesministeriet.
hun er kritisk over for de oplysninger om beskæftigelsesmulighederne for byggeteknikere,
som teknisk landsforbund har fremsendt i en mail af 29. august 2011 (side 175 i ekstrakten),
idet de færreste bygningskonstruktører er organiseret i teknisk landsforbund, ligesom tallene
ikke tager højde for personer, der ikke er organiserede i fagforeningen. hun ser derfor
danmarks statistik som den mest valide kilde til information om beskæftigelsesmulighederne.
det har vist sig, at beskæftigelsesmulighederne for byggeteknikere faktisk har været bedre
end for bygningskonstruktører.
en bygningskonstruktør vil ofte være projektleder med det overordnede ansvar for en byg-
                                                - 11 -
gesag med en række projekteringsopgaver, hvorimod byggeteknikeren ofte vil få ansvaret for
en delopgave i et større byggeprojekt. som bygningskonstruktør er karrieremulighederne
bedre, da en bygningskonstruktør kan varetage store byggeprojekter. lønnen er generelt også
bedre som bygningskonstruktør.
i sit svar på spørgsmål 11 er byggeteknikere blandt gruppen af ”kortuddannede”, mens
”mellemlange” dækker over blandt andet gruppen af bygningskonstruktører. der indgår
således også en række andre faggrupper under betegnelserne ”kortuddannede” og ”mel-
lemlange” i statistikken. i 2012 var den generelle ledighed større, end den var for de to
grupper.
hun mener, at a kunne have fået arbejde som byggetekniker i 2009, hvis han i stedet havde
valgt denne uddannelse.
hun mener ikke, at man kan sige, at et byggefirmas arbejdsformand eller sælger er i størst
risiko for at miste sit job i tilfælde af lavkonjunktur i byggebranchen.
ifølge danmarks statistik tjener både en byggetekniker og en bygningskonstruktør ud fra
gennemsnitstal mere end en tømrer. disse tal inddrager også løntillæg og personalegoder.
de studerende gør ofte bygningskonstruktøruddannelsen færdig, når de er gået i gang, frem
for at stige af til byggeteknikeruddannelsen, og uddannelsesstederne opfordrer også de stu-
derende til at gennemføre hele bygningskonstruktøruddannelsen af hensyn til taxameter-
princippet. det kan muligvis forklare, hvorfor der som forklaret for byretten siden 2005 er
uddannet så relativt få byggeteknikere. der er blevet oprettet en ny 2-årig uddannelse som
byggekoordinator for at få flere personer uddannet på et niveau svarende til byggetekni-
keruddannelsen.
procedure
for landsretten har sagen alene vedrørt, om a har været berettiget til erstatning for tabt
arbejdsfortjeneste frem til tidspunktet for endt uddannelse til bygningskonstruktør eller kun
frem til tidspunktet, hvor han kunne have færdiggjort en uddannelse som byggetekniker, samt
                                              - 12 -
størrelsen af den timeløn, som hans krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste skulle
beregnes ud fra.
parterne har vedrørende disse spørgsmål i det væsentlige gentaget deres anbringender for
byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
parterne er enige om, at a ikke var i stand til at fortsætte med sit hidtidige arbejde som
tømrer, og at hjørring kommunes beslutning af 29. marts 2007 om at bevilge ham
revalidering var berettiget.
det må efter besvarelsen af spørgsmål 2 i skønserklæringen af 10. august 2011 lægges til
grund, at a kunne være startet på den 2-årige uddannelse som byggetekniker på samme
tidspunkt, som han påbegyndte den 3½-årige uddannelse som bygningskonstruktør. efter
indholdet af skønserklæringerne og arbejdsskadestyrelsens vurderinger lægger landsretten
endvidere til grund, at a også som uddannet byggetekniker kunne have fået et fuldtidsarbejde,
som han havde kunnet bestride på trods af sine ryggener, og at lønnen som nyuddannet
byggetekniker i hvert fald var på niveau med den løn, som a kunne have fået som tømrer.
heroverfor kan det, som vidnet kaj schou har forklaret om erhvervsmulighederne for
byggeteknikere, ikke i sig selv føre til en anden vurdering.
landsretten finder således, at a efter endt uddannelse som byggetekniker ville have kunnet
begynde at arbejde igen i væsentligt samme omfang som forud for trafikulykken.
landsretten tiltræder endvidere af de grunde, som byretten har anført, samt under hensyn til
as forklaring for landsretten om det nuværende lønniveau på 185 – 190 kr. i timen for
tømrere, at der ikke er grundlag for at beregne as krav på tabt arbejdsfortjeneste ud fra en en
højere timeløn end 165 kr. i timen.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal statskassen betale sagsom-
                                              - 13 -
kostninger for landsretten til topdanmark forsikring a/s med i alt 115.773,20 kr. beløbet
omfatter 100.000 kr. til udgifter til advokatbistand og 15.773,20 kr. til udgifter til skøns-
manden.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da topdanmark forsikring
a/s ikke er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens
økonomiske værdi og dens omfang, herunder at der for landsretten er indhentet to supplerende
skønserklæringer.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten til topdanmark forsikring a/s
med 115.773,20 kr.
det idømte skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 3. november 2015
sag 255/2014
(1. afdeling)
busselskabet aarhus sporveje ved trafikselskabet midttrafik i/s
(advokat carsten led-jensen)
mod
a
(advokat christian riewe)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 11. afdeling den 4. december 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, vibeke rønne, hanne schmidt og lars apostoli.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
i landsrettens dom er refereret fra arbejdsskadestyrelsens vejledende udtalelse af 3. septem-
ber 2007 og et brev af 6. september 2012 fra arbejdsskadestyrelsen.
i den vejledende udtalelse af 3. september 2007 anførte arbejdsskadestyrelsen bl.a.:
       ”vi er ved brev af 3. april 2004 blevet bedt om en udtalelse om méngraden og erhvervs-
       evnetabet efter erstatningsansvarslovens § 10.
       styrelsens ortopædkirurgiske, neurologiske og psykiatriske speciallægekonsulenter har
       medvirket til at vurdere méngraden.
                                         - 2 -
                                         andre sager
vi er bekendte med, at der har været flere andre arbejdsskadesager efter arbejdsskade-
sikringsloven.
arbejdsskadestyrelsen har ved afgørelse af 7. december 2005 vurderet det varige fysi-
ske mén som følge af den aktuelle ulykke til 8 procent.
…
vi er endvidere bekendt med, at arbejdsskadestyrelsen ved afgørelse af 23. juli 2007
har fastsat as tab af erhvervsevne til i alt 90 procent, og at erhvervsevnetabet som følge
af den aktuelle ulykke er skønsmæssigt 45 procent.
                                     sagsfremstilling
det fremgår af sagens akter, at a den 3. april 2004 i sin bil blev påkørt af en bus på vej
til arbejde. efter sammenstødet var a kortvarigt bevidstløs og havde smerter i højre
hofte og i nakken. han blev set på skadestuen på århus sygehus.
a har siden 1990 været ansat ved århus sporveje. i perioden 1990-2002 var han bus-
chauffør, men siden 2002 har han arbejdet i garagen på grund af adskillige arbejdsska-
der, som har påvirket ham i en sådan grad, at han ikke længere var i stand til at arbejde
som chauffør.
efter det aktuelle ulykkestilfælde blev a sygemeldt, og han har ikke siden genoptaget
arbejdet. han blev med virkning fra 1. juli 2005 på grund af følgerne efter denne og tid-
ligere skader bevilget førtidspension af århus kommune.
…
                             begrundelse for erhvervsevnetab
…
vi skal vurdere, hvad a ville kunne tjene, hvis skaden ikke var sket og sammenholde
det med hans indtægtsmuligheder med skaden.
der ydes kun erstatning for tab af erhvervsevne, hvis indtægtstabet er 15 procent eller
derover.
vi har ved vurderingen af erhvervsevnetabet lagt vægt på, at a siden 1990 har arbejdet
ved århus sporveje, men at han ophørte med dette arbejde efter den aktuelle ulykke.
vi har endvidere lagt vægt på, at han forud for den aktuelle ulykke havde ændret ar-
bejdsfunktion som følge af en række psykiske belastninger, han havde været udsat for
som buschauffør. han kunne således ikke længere psykiske klare arbejdet som bus-
chauffør.
…
vi har vurderet, at den aktuelle ulykke er den udløsende faktor for, at a ophører med sit
arbejde og en medvirkende årsag til, at han tilkendes førtidspension.
                                               - 3 -
      vi har endvidere vurderet, at en anden væsentlig årsag til pensionstilkendelsen er den
      længere række af psykiske belastninger, som a var udsat for under sit arbejde som
      chauffør.
      vi har vurderet, at a har et betydeligt samlet erhvervsevnetab, og at cirka halvdelen kan
      tilskrives den aktuelle ulykke.
      vi finder på den baggrund, at erhvervsevnetabet som følge af ulykken den 3. april 2004
      er på skønsmæssigt 45 procent.”
i brevet af 6. september 2012 til as advokat anførte arbejdsskadestyrelsen bl.a.:
      ”de anmoder om, at arbejdsskadestyrelsen oplyser, om bedømmelsesgrundlaget i den
      vejledende udtalelse af 12. april 2012 er det samme som bedømmelsesgrundlaget i afgø-
      relsen af 23. juli 2007.
      de anmoder herunder om at få oplyst, hvad grundlaget er for den ændrede vurdering af,
      om de aktuelle skadefølger har været den udløsende faktor.
      det kan oplyses, at såvel det lægelige som det erhvervsmæssige grundlag for de to vur-
      deringer er ens.
      ved vores tidligere vurdering af 2007 vurderede vi, at den aktuelle ulykke var den udlø-
      sende faktor i forhold til, at a ophørte med sit arbejde og en medvirkende årsag til, at
      han tilkendes førtidspension. vi vurderede endvidere, at en anden væsentlig årsag til
      pensionstilkendelsen var en lang række psykiske belastninger, som a tidligere var udsat
      for.
      grundet aktuelle sags bilag med parternes anbringender har sagen været gennemgået på
      ny og drøftet med faglig chef pernille hershøj. det er efter denne fornyede gennemgang
      vores opfattelse, at aktuelle skade måske nok tidsmæssigt set var en udløsende faktor,
      men at aktuelle skade rent årsagssammenhængsmæssigt kun yderst begrænset omfang
      medvirker til det ringe funktionsniveau grad.
      således har vi lagt vægt på, at as funktionsniveau er særdeles ringe og erhvervsevnen
      som følge heraf yderst begrænset eller ophævet altovervejende grundet de ikke skade-
      relaterede psykiske gener og den omfattende medicinering. vi har herunder fundet, at
      de beskrevne kognitive følger også delvis skyldes disse faktorer.
      vi har ved ovennævnte vurdering lagt vægt på beskrivelserne i de lægelige og kommu-
      nale akter af ptsd-symptomer, rysten, black-outs og generaliseret angst, som bevirker,
      at a ikke tør gå udenfor hjemmet og ikke ønsker kontakt til andre mennesker.
      disse er efter vores vurdering ikke relateret til aktuelle skade.
      vi vurderer, at de skaderelaterede nakke- og hoftegener ikke har betydende indflydelse
      på funktionsniveauet.”
                                               - 4 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår as krav mod arbejdsgiveren busselskabet aarhus sporveje om yderligere erstat-
ning for erhvervsevnetab efter reglerne i erstatningsansvarsloven i anledning af en arbejds-
ulykke den 3. april 2004. tvisten angår alene, om a har krav på, at det ved opgørelsen af er-
statningskravets størrelse lægges til grund, at erhvervsevnetabet som følge af arbejdsulykken
er 45 %. parterne var oprindeligt også uenige om, hvorvidt as krav på tilskadekomstpension
for tjenestemænd skulle fratrækkes i differencekravet på erhvervsevnetabserstatning. efter at
højesteret ved dom af 4. april 2014 (ufr 2014.2011) i en anden sag havde fastslået, at der
ikke skulle ske nedsættelse som følge heraf, var dette ikke længere et spørgsmål i sagen.
det er as opfattelse, at arbejdsgiveren som følge af bindende tilkendegivelser i brevene af 28.
oktober 2008 og 5. november 2008 fra kommuneforsikring a/s, der var arbejdsgiverens for-
sikringsselskab, er afskåret fra at anfægte, at erhvervsevnetabet som følge af arbejdsulykken
var 45 %. derudover er det hans opfattelse, at han har godtgjort, at erhvervsevnetabet, som er
forårsaget af ulykken, ikke er mindre end 45 %. busselskabet aarhus sporveje er uenig i
begge synspunkter.
brevene af 28. oktober 2008 og 5. november 2008 fra kommuneforsikring a/s
ved brevet af 2. januar 2008 opgjorde as advokat på opfordring fra kommuneforsikring as
krav på resterhvervsevnetabserstatning til 933.268 kr. opgørelsen var baseret på, at erhvervs-
evnetabet var på 45 %. kommuneforsikring afregnede ved brev af 28. oktober 2008 erstat-
ningen og udbetalte bl.a. 371.587 kr. i erhvervsevnetabserstatning. også forsikringsselskabets
opgørelse var baseret på et erhvervsevnetab på 45 %, men selskabet havde bl.a. ikke kunnet
anerkende, at tilskadekomstpensionen for tjenestemænd ikke var fratrukket i erhvervsevne-
tabserstatningen. på baggrund af en fornyet henvendelse fra as advokat fastholdt kommune-
forsikring i et brev af 5. november 2008 sin erstatningsopgørelse. da der ikke blev opnået
enighed om størrelsen af erstatningen, anlagde a denne sag.
højesteret finder, at kommuneforsikring ikke udtrykkeligt har anerkendt størrelsen af det
erhvervsevnetab, som er en følge af arbejdsulykken i 2004. kommuneforsikring har ikke gi-
vet tilsagn om som differenceerstatning at betale mere end 371.587 kr. i erhvervsevnetabs-
erstatning, og højesteret finder i overensstemmelse med almindelige aftaleretlige principper,
                                                - 5 -
at forsikringsselskabet ikke er bundet af de mellemregninger og forudsætninger, der lå til
grund for selskabets erstatningsopgørelse, som a ikke accepterede. selv om grundlaget for
beregningen var en erhvervsevnetabsprocent på 45, finder højesteret således, at denne bereg-
ningsfaktor ikke er bindende under en efterfølgende tvist mellem parterne om yderligere er-
statning, jf. herved også højesterets dom af 20. april 2015 (ufr 2015.2497). busselskabet
aarhus sporveje er derfor ikke afskåret fra at anfægte, at erhvervsevnetabsprocenten som
følge af arbejdsulykken er mindre end 45.
erhvervsevnetabsprocenten som følge af arbejdsulykken
a havde som følge af overfald og andre traumatiske hændelser i forbindelse med sit arbejde
allerede inden arbejdsulykken den 3. april 2004 symptomer på posttraumatisk stress syndrom.
han var som følge heraf i 2002 blevet overført fra arbejde som buschauffør til arbejde i ar-
bejdsgiverens garageanlæg. han har ikke siden arbejdsulykken i 2004 været i stand til at gen-
optage sit arbejde og blev i 2005 tilkendt førtidspension.
i sin vejledende udtalelse af 3. september 2007 efter erstatningsansvarslovens § 10 skønnede
arbejdsskadestyrelsen, at as erhvervsevne var reduceret med 90 %, og at halvdelen af er-
hvervsevnetabet (45 %) skyldtes arbejdsulykken den 3. april 2004, som blev anset for at have
reaktiveret hans tidligere psykiske traumer. vurderingen af, at arbejdsulykken havde reaktive-
ret tidligere psykiske traumer og udløst en posttraumatisk stresstilstand mv. med erhvervsev-
netab til følge, havde støtte i de to speciallægeerklæringer, som forelå, da udtalelsen blev af-
givet. også i sin afgørelse af 23. juli 2007 i arbejdsskadesagen havde arbejdsskadestyrelsen
fastsat den del af erhvervsevnetabet, der skyldtes arbejdsulykken i 2004, til
45 %.
til brug for retssagen er arbejdsskadestyrelsen blevet anmodet om en fornyet udtalelse efter
erstatningsansvarslovens § 10. af den fornyede udtalelse af 12. april 2012 fremgår, at styrel-
sen ikke har ændret sit tidligere skøn over det samlede erhvervsevnetab (90 %), men har æn-
dret skønnet over den del af tabet, som skyldes arbejdsulykken i 2004, således at erhvervsev-
netabet som følge heraf er nedsat fra 45 % til 15 %. arbejdsskadestyrelsen har skønnet, at as
posttraumatiske stresstilstand overvejende må henregnes til tidligere hændelser på arbejdet,
og at ulykken i 2004 kun medførte en mindre forværring. arbejdsskadestyrelsen var opmærk-
som på, at han på ulykkestidspunktet arbejdede i garageanlægget, men fandt det ”usandsyn-
                                              - 6 -
ligt, at han – selv uden aktuelle skade – kunne have fortsat dette arbejde”. arbejdsskadestyrel-
sen har oplyst, at det lægelige og erhvervsmæssige bedømmelsesgrundlag for udtalelserne fra
2007 og 2012 er ens.
retslægerådet har i erklæringer fra 2013 og 2014 anført bl.a., at det er retslægerådets indtryk,
at a trods symptomer på posttraumatisk stress syndrom forud for arbejdsulykken den 3. april
2004 kunne passe sit arbejde i garageanlægget. retslægerådet har ikke fundet det muligt at
udtale sig om prognosen for as psykiske lidelse inden ulykken, men posttraumatiske stresstil-
stande har generelt en dårlig prognose. yderligere har retslægerådet udtalt, at det er sandsyn-
ligt, at ulykken har medvirket til den forværring af as tilstand, som er beskrevet i den psykia-
triske speciallægeerklæring, og at det er velkendt, at nye traumatiske oplevelser kan reaktivere
tidligere psykiske traumer med forværring til følge.
særligt under hensyn til, at arbejdsskadestyrelsens ændrede skøn fra 2012 over den del af det
samlede erhvervsevnetab, som skyldes arbejdsulykken i 2004, ikke har støtte i nye lægelige
eller erhvervsmæssige oplysninger, og at vurderingen heraf ikke støttes af retslægerådets
erklæringer, har der efter højesterets opfattelse ikke været tilstrækkeligt grundlag for ar-
bejdsskadestyrelsens ændring af sit oprindelige skøn.
på den anførte baggrund finder højesteret, at a har godtgjort, at halvdelen af det samlede er-
hvervsevnetab på 90 % skal henføres til arbejdsulykken den 3. april 2004, således at denne
ulykke i overensstemmelse med arbejdsskadestyrelsens vurdering i udtalelsen af 3. septem-
ber 2007 må anses for årsag til et erhvervsevnetab på 45 %.
med denne begrundelse stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal busselskabet aarhus sporveje ved trafikselskabet
midttrafik i/s betale 60.000 kr. til a.
                                            - 7 -
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse, og sag-
somkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt onsdag den 17. januar 2018
sag 174/2017
zahle malek
(advokat søren hammer westmark)
mod
rené vinderslev
(advokat per hansen)
og
sag 176/2017
zahle malek
(advokat søren hammer westmark)
mod
karsten michael kirkegaard
og
almera aps
(for begge advokat torben korsager)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i randers den 10. oktober 2016 og af vestre
landsrets 12. afdeling den 8. maj 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: lene pagter kristensen, vibeke rønne og hanne
schmidt.
påstande
kærende, zahle malek, har påstået stadfæstelse af byrettens kendelse.
                                               - 2 -
indkærede, karsten michael kirkegaard og almera aps, har påstået sagen hjemvist til retten
i randers med henblik på fastsættelse af sikkerheden, subsidiært stadfæstelse af landsrettens
kendelse.
over for karsten michael kirkegaard og almera aps’ principale påstand har zahle malek
påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
indkærede, rené vinderslev, har påstået stadfæstelse af landsrettens kendelse.
sagsfremstilling
zahle malek anlagde den 30. november 2012 sag ved retten i randers mod rené vinderslev,
karsten michael kirkegaard og almera aps med påstand om betaling af en erstatning på 92
mio. kr. beløbet blev senere reduceret til 24 mio. kr. i svarskriftet anmodede rené vinders-
lev, karsten michael kirkegaard og almera om sikkerhedsstillelse efter retsplejelovens
§ 321.
ved kendelse af 27. februar 2014 besluttede byretten, at zahle malek ikke skulle stille sikker-
hed for de sagsomkostninger, som han som sagsøger måtte blive pålagt at betale til rené vin-
derslev, karsten michael kirkegaard og almera. i byrettens kendelse hedder det bl.a.:
       ”… finder retten det bevist, at sagsøger siden 15. november 2013 har haft fast bopæl og
       hjemting i danmark. retten finder det også bevist, at sagsøger tidligere i perioden 1985-
       2008 har haft fast bopæl og hjemting i danmark, og at han efter flytning til dubai i
       2008 var på vej tilbage til danmark i august 2011, men blev forhindret heri af udefra-
       kommende, tvingende årsager, som først ophørte i november 2013.
       under disse omstændigheder og efter formålet med retsplejelovens § 321, stk. 1, finder
       retten ikke grundlag for, at sagsøger på nuværende tidspunkt skal stille sikkerhed for
       sagsomkostningerne i nærværende sag, der er anlagt den 30. november 2012.”
rené vinderslev, karsten michael kirkegaard og almera kærede byrettens kendelse til lands-
retten, som ved kendelse af 16. juni 2014 stadfæstede kendelsen i henhold til byrettens be-
grundelse.
rené vinderslev, karsten michael kirkegaard og almera anmodede på ny om sikkerhedsstil-
lelse, efter de havde fået oplysninger om, at zahle malek var udrejst til dubai den 28. sep-
tember 2015.
                                                 - 3 -
retten i randers traf på ny afgørelse om spørgsmålet ved kendelse af 10. oktober 2016. i by-
rettens kendelse hedder det bl.a.:
      ”retten i randers har ikke hjemmel til at ophæve eller omgøre vestre landsrets kendel-
      se af 16. juni 2014, herunder hverken i retsplejelovens § 321, stk. 1, eller § 222, som an-
      ført af de sagsøgte. der er ikke herved taget stilling til, om vestre landsret har hjemmel
      til at ophæve eller omgøre landsrettens kendelse af 16. juni 2014.
      efter ordlyden af retsplejelovens § 321 ses der ikke at være hjemmel til, at de sagsøgte
      kan kræve sikkerhedsstillelse på et senere tidspunkt end i svarskrifterne.”
de indstævnte kærede herefter med procesbevillingsnævnets tilladelse byrettens kendelse til
vestre landsret.
ved kendelse af 8. maj 2017 hjemviste landsretten sagen til fornyet behandling i byretten.
i landsrettens kendelse hedder det bl.a.:
      ”dommerne mogens heinsen og michael klejs pedersen udtaler:
      efter retsplejelovens § 222 kan kendelser af procesledende karakter og beslutninger
      omgøres, når nye oplysninger foreligger, samt når retten i øvrigt finder det hensigts-
      mæssigt.
      byretten kan således under sagens behandling omgøre kendelser af procesledende ka-
      rakter og beslutninger, herunder også afgørelser som har været påkæret til landsretten,
      hvis førnævnte betingelser er opfyldt.
      ved kendelse af 27. februar 2014 har retten i randers bestemt, at zahle malek ikke
      skal stille sikkerhed for de sagsomkostninger, som han kan blive pålagt at betale til
      karsten michael kirkegaard, almera aps og rené vinderslev. denne afgørelse er stad-
      fæstet af vestre landsret ved kendelse af 16. juni 2014.
      ved en afgørelse om sikkerhed for sagsomkostninger i medfør af retsplejelovens § 321
      tages der ikke endeligt stilling til spørgsmålet omkring sagsomkostninger. vi finder, at
      en kendelse om sikkerhedsstillelse for sagsomkostninger er en afgørelse af procesleden-
      de karakter. det bemærkes herved, at afgørelse om stillelse af sikkerhed i medfør af
      retsplejelovens § 321 kan træffes ved beslutning.
      i denne sag foreligger nye oplysninger om sagsøgers bopæl, hvorfor den tidligere trufne
      afgørelse om, at der ikke skal stilles sikkerhed af sagsøger, kan omgøres.
      det følger af retsplejelovens § 321, at en anmodning om sikkerhedsstillelse skal frem-
      sættes i svarskriftet eller i det i § 352, stk. 3 omhandlede møde. de kærende har i svar-
      skriftet for byretten fremsat anmodning om sikkerhedsstillelse, og dette er således sket
      rettidigt. vi lægger til grund, at de kærende først i februar 2016 blev bekendt med, at
                                                - 4 -
       indkærede på ny var udrejst af danmark og havde taget ophold i dubai, hvorefter de
       kærende den 11. februar 2016 gentog deres anmodning om sikkerhedsstillelse. vi fin-
       der, at anmodningen er fremsat uden ufornødent ophold, og de kærende er på nuværen-
       de tidspunkt derfor ikke afskåret fra at fremsætte anmodningen om sikkerhedsstillelse
       for sagsomkostninger.
       efter forarbejderne er formålet med bestemmelsen at sikre senere inddrivelse af tilkend-
       te sagsomkostninger for en sagsøgt, der måtte blive stævnet af en udenlandsk sagsøger i
       danmark. på den baggrund må det antages, at kravene til ikke at være omfattet af rets-
       plejelovens § 321, stk. 1, 1. punktum, ikke alene skal være opfyldt ved sagens anlæg,
       men også under retssagens behandling.
       vi stemmer derfor for at tage de kærendes principale påstand om hjemvisning af sagen
       til fornyet behandling af anmodningen om sikkerhedsstillelse for sagsomkostninger til
       følge.
       dommer torben geneser udtaler:
       det fremgår af retsplejelovens § 321, stk. 1, at sagsøgtes anmodning om, at sagsøgeren
       skal stille sikkerhed for de sagsomkostninger, som sagsøgeren kan blive pålagt at betale
       til sagsøgte, skal fremsættes i svarskriftet eller i det i § 352, stk. 3, omhandlede retsmø-
       de. bestemmelsen indebærer, at spørgsmålet om sikkerhedsstillelse i hvert fald som ud-
       gangspunkt bliver endeligt afklaret i sagens indledende fase.
       i overensstemmelse med retsplejelovens § 321, stk. 1, fremsatte de kærende i deres
       svarskrifter anmodning om sikkerhedsstillelse, hvorefter byretten ved kendelse af 27.
       februar 2014 bestemte, at indkærede ikke skulle stille sikkerhed for sagsomkostninger-
       ne. denne kendelse – der blev stadfæstet af landsretten den 16. juni 2014 – kan ikke an-
       ses for at være af procesledende karakter, og der er derfor ikke i retsplejelovens § 222
       hjemmel til at omgøre kendelsen. retsplejelovens § 321 indeholder ikke nogen selv-
       stændig hjemmel til at ændre tidligere afgørelser vedrørende sikkerhedsstillelse.
       spørgsmålet om sikkerhedsstillelse må herefter anses for endeligt afgjort ved landsret-
       tens kendelse af 16. juni 2014. jeg stemmer derfor for at stadfæste byrettens kendelse.”
af udskrift fra det centrale personregister den 5. september 2017 vedrørende zahle malek
fremgår bl.a. følgende:
       ”personen er udrejst til foren.arab.emirater den:
       28.09.2015
       senest kendte adresse i udlandet:
       united arab emirates”
det fremgår af udskrift fra ”ministry of interior, naturalization & residency administration”
dateret oktober 2017, at zahle malek har fået opholdstilladelse i de forenede arabiske emi-
rater den 1. februar 2016 med udløb den 31. januar 2019. det fremgår også heraf, at zahle
malek er rejst til athen, grækenland, den 5. juli 2016.
                                                - 5 -
der er fremlagt en delvist anonymiseret lejekontrakt af 31. august 2016 vedrørende en ejen-
dom, der er beliggende et anonymiseret sted i grækenland. lejekontrakten er indgået mellem
på den ene side de tre ejere af ejendommen og zahle maleks hustru. af lejekontrakten
fremgår herudover bl.a.:
       ”the above first owner acting on behalf of the 2nd and 3rd, has already agreed by the
       preliminary private agreement of lease signed on the 9th of august with zahle malek on
       behalf of his above wife helena constantinou, to rent this house to the tenant and the
       latter, as represented, has already declared that she is accepting this lease
       …
       1. the duration of the lease is fixed to two (2) years, starting from september 1st, 2016
       and ending on the 31st of august 2018. it is agreed though from now, that the lease can
       be extended under the same terms for one more year i.e. till the 31st of august 2019 af-
       ter a declaration in writing by the tenant to the owners, that will be communicated to
       the later at least three (3) months before the termination of the present time of lease.
       …
       5. the premises will be used by the tenant exclusively and only as the residence of the
       family in greece.
       the constantinou malek family consist, mrs helena constantinou, her husband mr.
       zahle malek, and their three children named maya tia constantinou-malek, sascha
       sham constantinou-malek and basil alexander constantinou-malek.”
af to delvist anonymiserede udtalelser af 13. december 2016 fra en unavngiven skole et
ukendt sted i grækenland fremgår, at zahle maleks to børn, sascha sham constantinou
malek og basil alexander constantinou malek, har deltaget i undervisning på skolen siden
september 2016, og at de forventes at færdiggøre uddannelsen i juni 2020 henholdsvis juni
2022.
anbringender
zahle malek har gjort gældende navnlig, at der ikke er hjemmel i retsplejelovens § 222 til at
ophæve eller omgøre vestre landsrets kendelse af 16. juni 2014. en kendelse om sikkerheds-
stillelse for sagsomkostninger er heller ikke en kendelse af procesledende karakter.
retsplejelovens § 321, stk. 1, kan heller ikke fortolkes således, at et spørgsmål om sikker-
hedsstillelse vil kunne prøves på et hvilket som helst tidspunkt under sagens behandling, når
blot sagsøgeren skifter bopæl. det fremgår udtrykkeligt af retsplejelovens § 321, stk. 1, at en
anmodning om sikkerhedsstillelse skal fremsættes i svarskriftet eller i det i § 352, stk. 3, om-
                                                - 6 -
handlede møde. bestemmelsen herom er en klar indikation på, at spørgsmål om sikkerheds-
stillelse skal afgøres i sagens indledende fase.
det forhold, at han efter landsrettens endelige afgørelse af spørgsmålet om sikkerhedsstillelse
midlertidigt opholdt sig uden for danmark, kan ikke bevirke, at afgørelsen om, at han ikke
skal stille sikkerhed, kan ophæves eller omgøres, jf. ufr 2013.2156 v.
det er i øvrigt relevant at drage en parallel til spørgsmålet om fastlæggelse af værneting, da en
afgørelse om værneting heller ikke kan ændres, selv om den sagsøgte flytter, mens sagen er
under behandling.
han har under alle omstændigheder nu bopæl i grækenland, jf. lejekontrakt, udskrift fra im-
migrationsmyndighederne i dubai samt breve fra ledelsen af den skole, som hans to børn går
på (i grækenland). det kan herefter efter retsplejelovens § 321, stk. 1, ikke længere kræves, at
han stiller sikkerhed for sagens omkostninger.
til støtte for påstanden om afvisning har han anført, at vestre landsret ikke har taget stilling
til karsten michael kirkegaard og almera aps’ nye principale påstand, hvorfor højesteret vil
være første og eneste instans, der tager stilling hertil, hvilket vil udelukke andeninstansbe-
handling, jf. retsplejelovens § 383, stk. 1, og en analogi af § 384.
karsten michael kirkegaard, almera aps og rené vinderslev har gjort gældende navnlig, at
afgørelser efter retsplejelovens § 321 er af procesledende karakter. der tages med en afgørelse
om sikkerhedsstillelse ikke endelig stilling til spørgsmålet om sagsomkostninger.
en beslutning om, at der ikke skal stilles sikkerhed, kan omgøres efter retsplejelovens § 222,
såfremt der efter beslutningen er fremkommet nye oplysninger, jf. ufr 2010.40 ø. at afgø-
relsen af spørgsmålet om sikkerhedsstillelse i denne sag er truffet ved kendelse bør ikke føre
til, at afgørelsen af den grund ikke kan omgøres.
kravene til ikke at være omfattet af retsplejelovens § 321, stk. 1, 2. pkt., skal være opfyldt
ikke alene ved sagens anlæg, men også under retssagens behandling. alternativt vil bestem-
melsen let kunne omgås ved blot midlertidigt eller kortvarigt at flytte til et eu/eøs-land på
det tidspunkt, hvor retten skal træffe afgørelse efter § 321.
                                              - 7 -
retsplejelovens § 321 er en beskyttelsesbestemmelse, som har til formål at beskytte danske
retssubjekter imod tab som følge af de begrænsede og omkostningsfulde muligheder for at
inddrive sagsomkostninger tilkendt ved danske domstole uden for områder, hvor inddrivelse
kan ske i henhold til særlige aftaler mellem staterne, jf. højesterets kendelse af 31. august
2017 i sag 14/2017.
byrettens kendelse, hvorefter kærende ikke ”på nuværende tidspunkt” skulle stille sikkerhed,
indikerede også, at afgørelsen senere kunne ændres.
der foreligger nye oplysninger i sagen, idet et opslag i cpr-registeret viste, at kærende den
28. september 2015 udrejste fra danmark til dubai i de forenede arabiske emirater, hvor
han har taget bopæl. kærendes tilknytning til dubai gør, at dubai må betragtes som værende
midtpunktet for kærendes livsinteresser.
zahle malek, der har bevisbyrden, har ikke dokumenteret, at han herefter er udrejst af dubai
til grækenland eller et andet eu-land. kærende har herunder ikke – på trods af indkæredes
opfordring hertil – fremlagt udskrift af folkeregisteret eller lignende som dokumentation for,
at han er bosiddende i grækenland. han er derfor at betragte som processuel udlænding med
den konsekvens, at han kan pålægges at stille sikkerhed for sagsomkostninger, jf. retsplejelo-
vens § 321, stk. 1.
anmodningen om sikkerhedsstillelse er fremsat i svarskriftet og er dermed fremsat rettidigt,
og genfremsættelsen af anmodningen er sket uden unødigt ophold efter, at de er blevet op-
mærksomme på, at kærende igen havde taget ophold i dubai.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om zahle malek som sagsøger i sager mod rené vinderslev, karsten michael
kirkegaard og almera aps i medfør af retsplejelovens § 321, stk. 1, skal stille sikkerhed for
sagsomkostninger, som han måtte blive pålagt i sagerne.
zahle malek har anført, at byret og landsret ved kendelser afsagt i 2014 traf afgørelse om, at
han ikke skulle stille sikkerhed for sagsomkostninger, og at der ikke er hjemmel til at ændre
denne tidligere afgørelse.
                                                - 8 -
højesteret bemærker, at en afgørelse om sikkerhedsstillelse angår de processuelle rammer,
hvorunder sagen skal behandles, og at der således er mulighed for at omgøre den tidligere
trufne afgørelse i medfør af retsplejelovens § 222, når der foreligger nye oplysninger, og når
retten i øvrigt finder det hensigtsmæssigt.
det er ubestridt, at zahle malek den 28. september 2015 forlod danmark og tog ophold i
dubai, de forenede arabiske emirater, men det er omtvistet, om han nu har bopæl i athen,
grækenland.
af retsplejelovens § 321, stk. 1, 1. pkt., følger, at en sagsøger, der ikke har bopæl i det euro-
pæiske økonomiske samarbejdsområde, efter sagsøgtes anmodning skal stille sikkerhed for
de sagsomkostninger, som sagsøgeren kan blive pålagt at betale til sagsøgte. det fremgår af
stk. 1, 2. pkt., at sagsøgtes anmodning skal fremsættes i svarskriftet eller i det i § 352, stk. 3,
omhandlede retsmøde.
formålet med § 321, stk. 1, er at sikre betaling af tilkendte sagsomkostninger til den sagsøgte,
der er stævnet af en udenlandsk sagsøger, og som vil kunne have vanskeligt ved at inddrive
sagsomkostningerne i udlandet. betingelsen i § 321, stk. 1, om, at anmodningen om sikker-
hedsstillelse skal være fremsat i svarskriftet eller i det i § 352, stk. 3, omhandlede retsmøde,
er ikke nærmere begrundet i lovens forarbejder. højesteret finder på denne baggrund, at be-
stemmelsen ikke udelukker, at der fremsættes en anmodning om sikkerhedsstillelse på et se-
nere tidspunkt end nævnt i § 321, stk. 1, 2. pkt., i det tilfælde, hvor sagsøgeren ikke længere
har bopæl i det europæiske økonomiske samarbejdsområde eller i øvrigt i et land, hvor en
sagsøger, der har bopæl eller hjemsted i danmark, er fritaget for at stille sikkerhed for sags-
omkostninger. dette forudsætter dog, at anmodningen om sikkerhedsstillelse er fremsat uden
ufornødent ophold, efter at sagsøgte er kommet til kundskab om sagsøgerens nye bopæl, jf.
herved også højesterets kendelse af 21. december 1939 (ufr 1940.86). sikkerhedsstillelsen
skal fastsættes af byretten og omfatter eventuelle sagsomkostninger ved byretssagens behand-
ling.
efter de nu foreliggende oplysninger, herunder det forhold, at sagsøgerens sidst kendte adres-
se er i dubai, de forenede arabiske emirater, finder højesteret det ikke godtgjort, at zahle
malek på nuværende tidspunkt har bopæl i det europæiske økonomiske samarbejdsområde
eller et land, hvor en sagsøger, der har bopæl eller hjemsted i danmark, er fritaget for at stille
sikkerhed for sagsomkostninger.
                                              - 9 -
efter det anførte tager højesteret derfor karsten michael kirkegaard, almera aps og rené
vinderslevs påstande til følge således, at landsrettens kendelse stadfæstes med den ændring,
at sagen hjemvises til byretten med henblik på fastsættelse af den sikkerhed, som zahle malek
skal stille for sagsomkostningerne ved byretssagens behandling.
                                       thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes med den ændring, at sagen hjemvises til byretten til fastsæt-
telse af den sikkerhed, som zahle malek skal stille for sagsomkostningerne ved byretssagens
behandling.
i kæremålsomkostninger for højesteret skal zahle malek inden 14 dage betale i alt 5.000 kr.
til karsten michael kirkegaard og almera aps og 5.000 kr. til rené vinderslev.


text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 26. juni 2000 blev af retten i sagen
p-0069-99
jørgen christensen
   mod
v.b.e. fast ejendom aps under
konkurs
(advokat frantz palludan)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagens spørgsmål er, om sagsøger, jørgen christensen, som separatist har haft krav på
udlevering af et klimaanlæg fra sagsøgte, v.b.e. fast ejendom aps under konkurs, og om han
som følge af manglende udlevering kan afkræve boet betaling af 25.000 kr.
påstande
jørgen christensen har nedlagt påstand om, at v.b.e. fast ejendom aps under konkurs skal
betale 25.000 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 14. oktober 1996, subsidiært fra
                                               - 2 -
sagens anlæg den 22. december 1999.
den principale rentepåstand er nedlagt under henvisning til en rykkerskrivelse af 14. oktober
1996. skrivelsen er ikke fremlagt i sagen.
v.b.e. fast ejendom aps under konkurs har nedlagt påstand om frifindelse.
nærmere om sagen:
v.b.e. fast ejendom aps er et af flere selskaber i en koncern, hvor v.b.e. holding a/s er
moderselskab. v.b.e. fast ejendom aps blev erklæret konkurs den 18. august 1995, efter at
moderselskabet var erklæret konkurs den 1. august 1995. jørgen christensen var direktør i
v.b.e. fast ejendom aps indtil konkursen. bestyrelsen bestod af jørgen christensen og dennes
ægtefælle, jytte christensen.
ejendommen møngevej 1 i vejby tjente indtil foråret 1995 som kontor for koncernens
selskaber.
ved købsaftale af 14. juni 1996 solgte det sagsøgte konkursbo denne ejendom til
virksomheden b.m. grafik aps for en samlet købesum på 537.000 kr. under købsaftalens
punkt 3 anføres bl.a., at "inventar medfølger ikke."
til brug for konkursboets behandling indhentede kurator, advokat frantz paludan ved advokat
carsten ceutz, i februar 1996 hos søndergaard consult aps en vurdering af kontorinventar på
adressen møngevej 1. vurderingen omtaler ikke klimaanlæg.
ved brev af 27. juni 1996 blev jytte christensens advokat af kurator anmodet om at specificere
og dokumentere jytte christensens eventuelle separatistrettigheder til inventar på
ejendommen møngevej 1. det blev anført, at inventaret i modsat fald ville blive solgt til
ejendomskøber, der allerede havde tilbudt at betale 15.000 kr. for dette.
i denne anledning redegjorde jørgen christensen ved brev af 4. juli 1996 nærmere for, hvilket
inventar, der efter hans opfattelse tilhørte ham og jytte christensen. af brevet fremgår bl.a.:
"...
                                               - 3 -
at alt hvad der er på kontoret i vejby og på kontoret i rågeleje af ældre dato end stiftelsen af
moderselskabet v.b.e. holding a/s tilhører mig og min hustru i fællesskab.
det drejer sig specielt om samtlige skriveborde, vinkelborde, rulleborde og skabe af tysk
fabrikat.
...
herudover tilhører inventar på kontoret i vejby min hustru i det omfang dette er indkøb i
forbindelse med etableringen af min hustrus mæglerforretning i årene 1987-90...
...
en mindelig løsning på sagen kan være et udkøb helt eller delvis til 3-mand, anvist af mig.
tilbudssummen herfor kunne være det foreliggende købstilbud fra køber af ejendommen, tillagt
kr. 1,00, såfremt tilbuddet er rimeligt i overenstemmelse til den foretagne vurdering.
derved undgås senere diskussion om "småtingsafdelingen" d.v.s. de personlige ting, såvel
personalets og som jeg og min hustru har henstående i ejendommen.
dette være ting som privatejede telefoner, udstyrsgenstande f.eks. kinesisk benarbejde, og
hvad med f.eks. de angivne lædermøbler, som i øvrigt er afbildet på de fotografier der beror
hos advokat henrik andersen, over personligt indbo.
...
yderligere krav vil bortfalde straks, eftersom ordningen vil medføre min hustru mulighed for
påny at kunne drive ejendomsmæglerforretning, idet adgang og udlevering af alt hvad der
drejer sig om drift heraf, på denne måde løses."
brevet omtaler ikke klimaanlæg.
kurator afviste ved brev af 7. juli 1996 det fremsatte separatistkrav. i brevet anføres
endvidere bl.a.:
"...
de tilbyder i deres skrivelse at formidle et salg af inventaret til trediemand for den tilbudte
købesum med tillæg af 1 kr.
for at sikre at inventaret sælges til højest mulige provenu skal jeg - alene af kommercielle
                                               - 4 -
hensyn - herved acceptere, at inventaret sælges til en af dem anvist tredjemand på følgende
vilkår:
1. købesummen fastsættes til kr. 15.001,00 og skal være modtaget indsigelsesfrit og
betingelsesløst på mit kontor senest tirsdag den 9. juli 1996 kl. 15.00 i banknoteret check eller
kontanter.
2. købet omfatter det på ejendommen møngevej 1 værende eksisterende inventar på
tidspunktet for købesummens betaling, og ikke inventar som de eller jytte christensen mener
burde være på eller have været på ejendommen.
3. inventaret sælges i øvrigt uden ansvar for konkursboet, kuratorerne, panthaverne og
skifteretten, og sælger fraskriver sig ethvert ansvar - bortset fra vanhjemmel - for inventaret
og dettes tilstand, lovlighed og eventuelle mangler. den endelige køber skal gøres bekendt
hermed og bekendt med, at forholdsmæssigt afslag, krav om erstatning og retten til at ophæve
handelen ikke kan gøres gældende over for sælger uanset mængden og standen af inventar,
samt at købesummen er fastsat under hensyntagen hertil.
..."
ved telefax af 7. juli 1996 til kurator bekræftede jørgen christensen, at alt inventar på
ejendommen var købt, idet han tilføjede: "...mindst som anført i søndergaard consult aps'
specifikation af 13. februar 1996."
ved brev af 9. juli 1996 overbragte jørgen christensen på vegne sine døtre christina og
charlotte christensen som købere en check på 15.001 kr. til kurator som købesum for
inventaret. i brevet henvises til de i kurators brev af 7. juli 1996 pkt. 2 og 3 opstillede
betingelser for købet.
under en afleveringsforretning på ejendommen den 10. og 11. juli 1996 opstod der uenighed
om, hvorvidt der i salget af inventargenstande skulle medfølge telefoncentral, køleskab og
klimaanlæg. kurator accepterede efterfølgende at udlevere telefoncentral og køleskab til jørgen
christensen.
ved telefax af 30. juli 1996 fastholdt jørgen christensen, at klimaanlægget skulle medfølge i
overdragelsen og anførte bl.a., at "de pådrager dem en erstatningspligt ved at jeg ikke kan
                                                - 5 -
levere det af dem afkøbte aggregat."
den 31. juli 1996 blev der påny afholdt afleveringsforretning. ved telefax af 2. august 1996
fremsendte kura tor til jørgen christensen referat af afleveringsforretningen. af referatet
fremgår bl.a., at kurator fortsat er af den opfattelse, at klimaanlægget gribes af ejendommens
pant og derfor ikke er omfattet af købet af inventargenstande, men at kurator vil forespørge
ejendomskøber, om denne vil gøre brug af anlægget, således at dette i modsat fald udleveres
til jørgen christensen.
ved brev af 22. august 1996 til jørgen christensen meddelte kurator bl.a., at ejendomskøber
havde fastholdt, at klimaanlægget er ejendomstilbehør, hvorfor klimaanlægget ikke ville blive
udleveret.
af en fremlagt faktura af 21. december 1993 fra virksomheden clima consult fremgår, at det
omhandlede klimaanlæg er leveret til jørgen christensens virksomhed for en pris af 45.000 kr.
inkl. moms.
ifølge et fremlagt tilbud af 14. august 1996 fra e. mortensen & søn a/s vvs- og
ventilationsteknik vil den samlede pris for tilslutning af "eksisterende ventilationsunit til
eksisterende kanalgennemføringer incl. levering af nye fleksible tilslutningskanaler" andrage
1.500 kr. ekskl. moms, idet tilbuddet efter sit indhold ikke omfatter bygningsmæssige
efterreparationer ved dørindfatning.
af et fremlagt panthaverregnskab for ejendommen møngevej 1 fremgår, at der er påført
panthaverne en udgift på 3.625 kr. som følge af ødelagt væg og retablering af klimaanlæggets
montering i ejendommen.
ved brev af 28. maj 1999 anmeldte jørgen christensen et krav på 25.000 kr. i konkursboet,
svarende til den påståede værdi af klimaanlægget.
ved brev af 14. oktober 1999 indstillede kurator den anmeldte fordring til afvisning, idet det i
brevet bl.a. anføres, at konkursboet tidligere har afvist kravet.
af en fremlagt aftale af 21. december 1999 fremgår, at christina og charlotte christensens
                                               - 6 -
fordring på udlevering af klimaanlægget er overdraget til jørgen christensen.
forklaringer
erik jensen har forklaret, at han er ingeniør og driver virksomheden clima consult, der
leverer varme- og ventilationsanlæg til kontorer, industrivirksomheder, m.v. han kender
jørgen christensen lidt, idet dennes virksomhed har støbt gulve for ham, ligesom han har mødt
ham hos en fælles bekendt.
klimaanlægget er leveret af hans virksomhed. da der var tale om et demoanlæg, var
salgsprisen 20% lavere end normalt. anlægget står frit som et slags skab, tager luft ind
foroven og puster luft ud forneden, renser luften for røg og urenheder og anvendes i kontorer,
skoler, m.v. det leveres som en enhed med al automatik indbygget. det er ikke muligt at
indbygge det i en ejendom, og det skal blot tilsluttes el.
efter leveringen så han på et tidspunkt anlægget stå på møngevej i en dørniche. han
accepterede senere, muligvis i 1994 eller 1995, at købe det tilbage for et mindre beløb end
salgsprisen. han husker ikke nøjagtigt prisen, men anser det for sikkert, at han ville have
betalt 25.000 kr. med fradrag af moms, idet anlægget fremtrådte nærmest som nyt.
carsten ceutz har forklaret, at han var bobehandlende advokat for kurator i v.b.e. fast
ejendom aps, advokat frantz paludan. han forestod herunder salget af ejendommen møngevej
1 i vejby.
ejendommen viste sig at være overbelånt. 1. prioriteten var et pantebrev til rd på 335.000 kr.
2. prioriteten var et ejerpantebrev til lokalbanken på 260.000 kr. herudover var der to udlæg
på hver 120.000 kr. til told & skat. i forbindelse med salget blev der afregnet ca. 150.000 kr.
til lokalbanken. der blev derfor ikke lavet aftaler med panthaverne om frigivelse af tilbehør
omfattet af tinglysningslovens § 38.
første gang han så ejendommen, var den fuldt møbleret. klimaanlægget var placeret i et rum
lidt væk fra hoveddøren. det stod i en niche, og man kunne ikke indefra se, hvor nichen førte
hen. anlægget fremtrådte derved som en del af ejendommen. næste gang han var på
ejendommen, var anlægget pillet ud af nichen og stod opad væggen. man kunne nu se
                                               - 7 -
udsugningskanaler dér, hvor anlægget havde stået før. i panthaverregnskabet er der medtaget
en udgift til retablering, da ejendomskøberen, b.m. grafik aps, krævede refusion for udgifter i
anledning af, at jørgen christensen havde flyttet anlægget. han besidder ikke særlig viden om
klimaanlæg.
på ejendommen henstod tillige en række andre effekter, bl.a. arkivskabe, skriveborde og
møbler i øvrigt. b.m. grafik aps tilbød efter en besigtigelse af ejendommen at købe inventaret
for en slumpsum på 15.000 kr. derfor angav købsaftalen, at inventaret ikke medfulgte. jørgen
og jytte christensen var allerede forud for ejendomshandelen blevet anmodet om at fremsende
dokumentation for disses eventuelle ejerforhold til inventar, men sådan dokumentation var ikke
fremkommet.
han forstod jørgen christensens brev af 4. juli 1996 vedrørende køb af inventar på kontoret i
vejby således, at formålet var at muliggøre retablering af jytte christensens
ejendomsmæglervirksomhed samt at få personlige effekter udleveret.
han deltog i en afleveringsforretning med jørgen christensen på ejendommen. jørgen
christensen oplyste, at han havde solgt klimaanlægget. på forespørgsel fastholdt b.m. grafik
aps, at klimaanlægget skulle medfølge i ejendomshandlen. derimod ønskede ejendomskøber
ikke at gøre brug af et køleskab, som jørgen christensen herefter fik udleveret. efter det af
jørgen christensen i 1996 rejste krav om udlevering af klimaanlægget meddelte han denne, at
dette ikke kunne ske. han hørte herefter først om klimaanlægget påny i forbindelse med, at
kravet ved brev af 28. maj 1999 blev anmeldt i konkursboet.
procedure
jørgen christensen har anført, at klimaanlægget ikke er en ejendomstilbehørsgenstand, der
er omfattet af tinglysningslovens § 38. klimaanlægget var fritstående og fik strøm gennem en
almindelig stikkontakt. det var let transportabelt med hjul og vejede ikke meget. opstilling
krævede ikke byggetilladelse. der var ikke tale om en permanent opstilling, idet anlægget stod
ulovligt i en døråbning, hvorved ejendommens eneste flugtvej blokeredes. da erik jensen er
fagmand, må der lægges afgørende vægt på hans forklaring, hvorefter anlægget ikke kunne
indbygges i ejendommen.
                                               - 8 -
det var efter aftalen om sagsøgers køb af inventar utvivlsomt, at klimaanlægget skulle
medfølge. i brev af 7. juli 1996 accepterer kurator således, at købet omfatter det på
ejendommen møngevej 1 værende inventar på tidspunktet for købesummens betaling. dette
kan kun forstås som alt inventar, undtagen det allerede bortfjernede. henvisningen i hans eget
brev af samme dato til vurderingen fra søndergaard consult aps angiver udtrykkeligt, at der
mindst skal medfølge det i vurderingen omhandlede inventar og således ikke kun dette.
efter erik jensens forklaring må det anses for godtgjort, at sagsøger har lidt et tab svarende til
det påstævnte beløb. sagsøgers købspris er endvidere dokumenteret ved den fremlagte
faktura. kurator har forsømt at indhente oplysninger om anlæggets værdi. anlæggets mar-
kedspris er antagelig noget højere end det påstævnte beløb. han har lidt et rentetab som følge
af, at anlæggets videresalgspris er udeblevet. renter kræves fra den 14. oktober 1996, hvor
rykkerskrivelse til kurator blev fremsendt.
der foreligger ikke passivitet fra sagsøgers side. i brev af 30. juli 1996 til kurator rejste
sagsøger udtrykkeligt krav om levering af klimaanlægget, og på dette tidspunkt burde kurator
have noteret kravet i gældbo gen. ved sagsøgers efterfølgende formelle anmeldelse af kravet
den 28. maj 1999 svarede kurator i brev af 14. oktober 1999, at sagsøgers krav tidligere var
afvist, hvilket dokumenterer, at kurator har været bekendt med kravet gennem længere tid.
v.b.e. fast ejendom aps under konkurs har anført, at klimaanlægget som naturligt og
sædvanligt tilbehør medfulgte ved salget af den faste ejendom til b.m. grafik aps, og at
anlægget tillige er omfattet af tinglysningslovens § 38. b.m. grafik aps har gjort krav på
klimaanlægget, og ejendommens panthavere har ikke givet afkald på rettighederne i henhold
til § 38, hvorved bemærkes, at panthaverne led tab ved salget, og at ethvert provenu
ubeskåret skulle tilgå disse. disse forhold udelukker i sig selv, at sagsøger kan gøre krav
gældende i anledning af den manglende udlevering af klimaanlægget.
en fortolkning af aftalen om overdragelse af inventar fører ligeledes til, at sagsøger ikke har
krav på klimaanlægget. hans tilbud om køb af inventaret viser klart, at han blot ønskede at
komme i besiddelse af personlige effekter samt effekter til brug for retablering af jytte
christensens ejendomsmæglerforretning. sagsøger kan ikke henvise til, at klimaanlægget også
skulle bruges i forretningen, da han indgik i forhandlinger med erik jensen om dennes
tilbagekøb af anlægget. i brev af 7. juli 1996 henviser jørgen christensen til søndergaard
consult aps' vurdering, og heri nævnes klimaanlægget ikke. sagsøger har bevisbyrden for, at
                                              - 9 -
klimaanlægget er omfattet af aftalen om køb af inventar, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
sagsøger er i henhold til vilkårene for overdragelse af inventar afskåret fra at rejse krav om
forholdsmæssigt afslag eller erstatning og fra at gøre retten til ophævelse af handelen
gældende. dette gælder også vedrørende ændringer i mængden og standen af det inventar,
der var omfattet af aftalen.
der er ikke dokumenteret et tab, der berettiger til fremsættelse af krav. erik jensens forklaring
udgør i den forbindelse ikke noget bevis, idet han ikke var sikker. sagsøger har ej heller
nærmere anført, hvilken misligholdelsesbeføjelse der gøres gældende. såfremt det er reglerne
om erstatning i kontrakt, burde der være reklameret. der er endvidere udvist passivitet, idet
sagsøger først anmelder fordringen i boet ved brev af 28. maj 1999, næsten tre år efter, at
kravet af sagsøger er konstateret.
endvidere er der ikke grundlag for, at sagsøger kan kræve procesrenter fra den 14. oktober
1996.
rettens begrundelse og resultat
det lægges ved sagens afgørelse til grund, at klimaanlægget var placeret i en dørniche på
ejendommen møngevej 1, men i øvrigt ikke havde anden rumlig forbindelse til den faste
ejendom end sædvanlig tilslutning til el-nettet. der er herved lagt vægt på den af erik jensen
afgivne forklaring, hvorefter anlægget var af en type, der leveres som en enhed med al
automatik indbygget, ikke er mulig at indbygge og blot skal tilsluttes el. under disse
omstændigheder kan klimaanlægget ikke anses for at være omfattet af pantet i den faste
ejendom i henhold til tinglysningslovens § 38, eller for uden særlig aftale at medfølge ved
overdragelsen af den faste ejendom.
da aftalen om boets salg af inventar ifølge pkt. 2 i kurators brev af 7. juli 1996 omfatter alt på
ejendommen værende inventar på tidspunktet for købesummens betaling, og da
klimaanlægget befandt sig på ejendommen, da jørgen christensen den 9. juli 1996 overbragte
købesummen, er klimaanlægget efter aftalens indhold omfattet af denne.
jørgen christensen, der efter konkursboets nægtelse af at udlevere klimaanlægget dels
reklamerede herover i telefax af 30. juli 1996, dels fastholdt udleveringskravet efter
                                              - 10 -
afleveringsforretningen den 31. juli 1996, findes ikke som følge af pkt. 3 i
leveringsbetingelserne i kurators brev af 7. juli 1996 at være afskåret fra at fremsætte krav på
erstatning for manglende levering af anlægget. da erik jensen ifølge sin forklaring har tilbudt
at betale jørgen christensen 20.000 kr. for anlægget, findes erstatningsbeløbet i mangel af
andre oplysninger at burde ansættes hertil.
jørgen christensens anmeldelse af 28. maj 1999 i konkursboet er sket så betids, at fordringen
i henhold til konkurslovens regler derom kan tages i betragtning. da jørgen christensen
endvidere gentagne gange forud for, at kurator ved brev af 22. august 1996 gav endeligt af-
slag på udlevering af klimaanlægget, havde fastholdt kravet på udlevering og heller ikke efter
modtagelsen af brevet fra kurator gav udtryk for, at udleveringskravet nu var frafaldet, findes
det betænkeligt at anse jørgen christensens krav for bortfaldet ved passivitet.
kravet forrentes i mangel af dokumentation for, at
renter kan kræves på andet grundlag, med sædvanlig procesrente fra sagens anlæg den 22.
december 1999 til betaling sker.
       thi kendes for ret:
sagsøgte, v.b.e. fast ejendom aps under konkurs, skal til sagsøger, jørgen christensen, inden
14 dage betale 20.000 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 22. december 1999 til
betaling sker.
inden samme frist betaler sagsøgte til sagsøger 830 kr. i sagsomkostninger.
               steen mejer hansen
                                     (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                     - 11 -
p. j. v. sø- og handelsretten, den