text:
- lca
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 5. september 2016
v-92-14
                                  royal copenhagen a/s
                                  (advokat claus barrett christiansen)
                                  mod
                                  porsgrund porcelænsfabrik as
                                  (advokat henrik schütze)
sagens baggrund og parternes påstande
sagens hovedspørgsmål er, om porsgrund porcelænsfabrik as’ (herefter porsgrund) maxi-
strå blå og maxistrå sort mønster udgør en krænkelse af royal copenhagen a/s’ (herefter
royal copenhagen) rettigheder til mega mussel-mønstret. der er også spørgsmål om gyl-
digheden af royal copenhagens eu-varemærkeregistreringer, ctm 010423713, ctm
010423606 og ctm 010423465.
                                                -2-
royal copenhagen har nedlagt følgende påstande:
påstand 1         porsgrund tilpligtes at anerkende, at markedsføring og salg af produkterne
                  afbilledet i bilag 4 (maxistrå blå serien) og produkterne afbilledet i bilag 5
                  (maxistrå sort serien), subsidiært et eller flere af produkterne i bilag 4
                  og/eller 5, i danmark udgør en krænkelse af royal copenhagens rettighe-
                  der.
påstand 2         porsgrund forbydes at markedsføre og sælge produkterne afbilledet i bilag
                  4 (maxistrå blå serien), produkterne afbilledet i bilag 5 (maxistrå sort seri-
                  en) samt andre produkter påført tilsvarende eller forveksleligt mønster i
                  danmark.
påstand 3         porsgrund tilpligtes at betale dkk 100.000 til royal copenhagen med sæd-
                  vanlig procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
porsgrund har nedlagt følgende endelige påstande:
overfor royal copenhagens påstande 1-3: frifindelse.
selvstændige påstande:
påstand 1         royal copenhagen skal anerkende, at "flared platter", 16,2 x 53 cm, og
                  "dish", 16,2 x 26,5 cm, er kunstneriske værker i henhold til ophavsretslo-
                  vens § 1, stk. 1.
påstand 2         royal copenhagen skal anerkende, at eu-varemærkeregistreringerne ctm
                  010423713, ctm 010423606 og ctm 010423465 er ugyldige.
over for porsgrunds selvstændige påstand 1 har royal copenhagen nedlagt påstand om
afvisning, subsidiært frifindelse.
                                            -3-
over for porsgrunds selvstændige påstand 2 har royal copenhagen nedlagt påstand om fri-
findelse.
bilag 4 og 5
 -4- -5- -6- -7- -8- -9- - 10 - - 11 -                                               - 12 -
oplysningerne i sagen
parterne
royal copenhagen blev grundlagt i 1775 under navnet den kongelige porcelænsfabrik og
beskæftiger sig med fremstilling af håndmalende porcelænsprodukter. royal copenhagen
er en verdensomspændende virksomhed med mere end 500 ansatte.
porsgrund blev grundlagt i 1885 og har siden da produceret såvel håndmalet som silketrykt
porcelæn. porsgrund, der siden 1995 har været ejet af den norske forretningsmand atle bry-
nestad, er en del af koncernen 3norske as, der ud over porsgrund omfatter over 50 butikker
i kæden christiania glasmagasin samt hadeland glassverk as.
produktserierne
royal copenhagen
i år 2000 fejrede royal copenhagen 225 års jubilæum og præsenterede et stel med et nyt
mønster, der fik navnet ”blå mega riflet” (benævnt mega mussel). mega mussel blev lance-
ret i farven sort i 2006. mega mussel er designet af karen kjældgaard-larsen og er en omfat-
tende produktserie. i 2008 lancerede royal copenhagen ”elements-stellet”..
                                                   - 13 -
mega mussel er en nyfortolkning af royal copenhagens klassiske mussel mønster nr. 1, som
royal copenhagen har benyttet siden grundlæggelsen. af en udskrift af royal copenhagens
hjemmeside den 16. september 2014 fremgår blandt andet følgende:
      "1775 den kongelige porcelænsfabrik bliver grundlagt som et aktieselskab med enke-
      dronning juliane marie, kronprins frederik og kong christian vii som protektorer.
      fabrikken etableres på st. kjøbmagergade 50, og i overensstemmelse med dronningens
      ønsker tager fabrikken de tre bølgelinjer, der symboliserer storebælt, lillebælt og øre-
      sund, som varemærke. det musselmalede stel er det første mønster, der fremstilles på
      den kongelige porcelænsfabrik. derfor har hvert stykke porcelæn signaturen nr. 1 trykt i
      bunden."
det fremgår videre, at det musselmalede stel blev relanceret i 1885, hvor der blev udviklet en
ny teknik, hvor man maler under glasuren, hvilket i årene efter gjorde fabrikkens porcelæn
verdensberømt.
om mega-mussel fremgår på hjemmesiden blandt andet, at det er:
      "... en spændende genskabelse af fabrikkens ældste mønster og en forfriskende fortolk-
      ning af den håndmalede tradition. karen kjældgaard-larsen fornyer det klassiske mus-
      selmønster ved at forstørre udvalgte detaljer af det originale design.
      blå mega riflet er baseret på forstørrelser af enkeltdele fra det klassiske musselmalede
      mønster."
også elements-stellet, der blev lanceret i 2008, indeholder elementer fra mussel nr. 1.
nedenfor ses eksempler på royal copenhagens mønstre:
”mussel nr. 1” 1775                ”mega mussel” 2000                   ”elements” 2008
                                                    - 14 -
porsgrund
porsgrund lancerede i 2005 produktserierne ministrå og maxistrå i farven blå. i 2009 blev
maxistrå lanceret i farven sort. dekorationen er baseret på stråblomsten i porsgrunds
bogstad strå-mønster fra 1885 og er udviklet af trond hansen og ragnhild wik. produkter-
ne sælges primært på det norske marked.
af en udskrift fra porsgrunds hjemmeside den 19. september 2014 fremgår blandt andet:
      "porsgrunds porselænsfabrik ble etablert i 1885. gjennom alle årene som har gått siden
      har vi vært kjent for et sterkt fokus på design, håndverk og kvalitet. porsgrunds porse-
      lænsfabrik forvalter og formidler en betydelig historie og høyt verdsatt kulturarv, men vi
      satser samtidig på kontinuerlig utvikling og ny design for å møte framtidens behov.
      det er fremfor alt to menn som har æren for at landets eneste porselensfabrikk ble grunn-
      lagt i porsgrunn i 1885. johan jeremiassen var mannen med idéen og med tro og vilje til å
      satse sin betydelige formue på tiltaket. carl maria bauer var teknikeren og porselensspe-
      sialisten, som med hele sin solide faglige innsikt ledet fabrikkens oppbygning og planla
      produksjonen gjennom de første avgjørende årene. første brenning ble gjennomført 10.
      februar 1887. …."
om maxistrå og ministrå fremgår af en udskrift af 16. september 2014 fra porsgrunds
hjemmeside:
      ”maxistrå er porsgrunds moderniserte maxiversjon av det evigvarende stråmønsteret fra
      1700-tallet. maxistrå har forstørrede enkeltelementer hentet fra vårt eget håndmalte
      stråmønster. formen er tidløs, funksjonell og lar seg godt kombinere med både det tren-
      dy maxisort og med det klassiske ministrå. maxistrå er designet av trond hansen og
      ragnhild wik og lansert i 2005”
      ”ministrå er hverdagsversjonen av bogstad strå. en enkel og modernisert versjon av den
      gamle klassikeren på et av porsgrunds mest stilrene porselen. blått og hvitt, enkelt og ko-
      selig, litt nostalgisk og litt moderne. ministrå er et av våre mest populære serviser både til
      hjem og hytte. ministrå er designet av trond hansen og ragnhild wik og lansert i 2005”
nedenfor ses en gengivelse af porsgrunds mønstre:
bogstad strå 1885                         maxistrå 2005                      ministrå 2005
                                                   - 15 -
 historisk baggrund
stråmønsteret stammer oprindeligt fra meissen i tyskland og danner grundlaget for royal
copenhagens mussel nr. 1 og porsgrunds bogstad strå. gennem årene er dekorationerne og
mønstrene blevet udviklet, da porcelænsmalere på rejser fik inspiration fra porcelænsfabrik-
ker. både mussel nr. 1 og bogstad strå hviler på en mangeårige fælles europæisk arv. også
andre traditionelle porcelænsmærker har nyfortolket gamle dekorationer og sat dem ind i en
ny og moderne kontekst.
tidligere korrespondance. baggrunden for tvisten
royal copenhagen rettede i et brev af 23. november 2004 henvendelse til porsgrund. af bre-
vet fremgår blandt andet:
      "att.: direktionen
      royal copenhagen – krænkelse af rettigheder til mussel mega
      vi har erfaret via duka’s julekatalog 2004, at porsgrund producerer og markedsfører 2
      skåle/tallerkener (maxi strå 16 cm og mini strå 28 cm) dekoreret med vores mussel mega
      dekoration. den originale mussel mega dekoration er designet af karen kjældgård-
      larsen
      ...
      såfremt de ikke efterlever ovennævnte instruktioner, vil vi som anført uden yderligere
      varsel overgive sagen til vor svenske advokat for øjeblikkelig at tage initiativ til at ind-
      bringe sagen for retten. vi forbeholder os endvidere et erstatningskrav …."
                                                     - 16 -
porsgrunds advokat besvarede henvendelsen i et brev af 25. november 2004, hvor royal co-
penhagens krav blev afvist, idet det var porsgrunds opfattelse, at der ikke fandtes noget rets-
ligt grundlag for kravene.
efter en årrække uden korrespondance mellem parterne skrev royal copenhagen til pors-
grund den 9. november 2011. af brevet fremgår blandt andet:
       "…
       in norway, royal copenhagen a/s’ mega fluted pattern is protected as an unregis-
       tered trademark and by copyright. furthermore, it does also enjoy protection under the
       norwegian marketing act, provisions 25 and 30, against unlawful copies and acts in vi-
       olation of good business practice.
       royal copenhagen a/s has become aware of the fact that your company is producing
       and selling two series of porcelain under the names “mini strå” and “maxi strå”, cf. ex-
       hibits 1 and 2 enclosed.
       the pattern used on your “mini strå” porcelain is almost identical to royal copenhagen
       a/s’ fluted pattern, and thus constitutes an infringement of royal copenhagen a/s’
       rights vested in the fluted pattern.
       correspondingly, the pattern used on your “maxi strå” porcelain is also almost identical
       to royal copenhagen a/s’ mega fluted pattern, and thus constitutes an infringement
       of royal copenhagen a/s’ rights vested in its mega fluted pattern.
       royal copenhagen a/s goes to great lengths to defend its rights, and your infringement
       is therefore being addressed as a very serious matter, which royal copenhagen a/s is
       prepared to pursue.
       to avoid any unnecessary costs for both parties, we are willing to give you the opportu-
       nity to solve this dispute by way of an out of court settlement before initiating any fur-
       ther legal steps.
       therefore, we ask you to confirm that you will cease all marketing and sale of porcelain
       affixed with the “mini strå” and “maxi strå” patterns no later than:
       monday 21 november 2011
       we explicitly reserve the right to assert further legal claims.
       …"
porsgrunds advokat besvarede henvendelsen i en e-mail af 16. november 2011 med over-
skriften ”påstått krenkelse av rettigheder til ”fluted” og ”mega fluted”:
       "…
                                                     - 17 -
       porsgrund stiller seg uforstående til påstandene og er meget overrasket over henvendel-
       sen all den tid tilsvarende krav ble fremmet fra royal copenhagen overfor vår klient i
       november 2004.
       vår klient er av samme oppfatning som tidligere, og mener påstandene er grunnløse.
       …”
royal copenhagen undlod at tage retslige skridt i norge, og parternes produkter har samek-
sisteret på det norske marked siden porsgrunds lancering af maxistrå i 2005.
i en e-mail af 1. april 2014 kontaktede daværende sælger hos porsgrund, j. andrés mørup-
andersen, isenkram chr. christensen v/flemming bødker i randers. i e-mailen, der havde
vedhæftet historien om maxistrå og billedmateriale, tilbød j. andrés mørup-andersen en
præsentation af porsgrunds produkter.
isenkram chr. christensen v/flemming bødker og porgrund indgik herefter et samarbejde,
hvor isenkram-forretningen begyndte at forhandle maxistrå.
den 13. juni 2014 sendte royal copenhagens advokat et påkrav til isenkram chr. christen-
sen v/flemming bødker om blandt andet at ophøre med at markedsføre maxistrå-
produkterne fra porsgrund, som royal copenhagen fandt krænkede deres rettigheder.
flemming bødker besvarede henvendelsen fra royal copenhagen samme dag, og meddelte
at man øjeblikkeligt ville ophøre med at sælge maxistrå, og at det ikke var hensigten at ska-
de royal copenhagen. af e-mailen fremgår yderligere blandt andet::
       "...
       sagen ligger sådan, at vi blev kontaktet af porsgrund norge (andres mørup andersen )
       tidligere ansat ved stelton, hvor han fortalte at de var i gang med at opbygge det danske
       marked, og lå i forhandlinger med flere af de danske kæder. bahne inspiration
       imerco og kop og kande illum blev nævnt. og at han også gerne ville have os som kun-
       de, idet han vidste fra en tidligere kollega fra stelton, at vi kunne sælge mange varer.
       jeg spurgte selvfølgelig ind til netop det med at det lignede noget andet, og der fortalte
       han, der havde været 2 retssager i tidernes morgen, men at de havde vundet dem begge
       og derfor havde ret til at sælge det i danmark.
       …”
                                                   - 18 -
den 13. juni 2014 fremsendte royal copenhagen tillige et brev til porsgrund, hvori det blev
gjort gældende, at porsgrund krænkede royal copenhagens rettigheder til mega mussel ved
at sælge maxistrå uden for det norske marked.
royal copenhagen rykkede den 30. juni 2014 porsgrund for svar, og direktør for porsgrund,
stine gjørtz, besvarede henvendelsen i en e-mail af 1. juli 2014, hvoraf fremgår blandt andet:
      "…
      for ordrens skyld ønsker vi å opplyse om at engasjementet med selger nevnt i deres brev
      av 30.juni2014 er avsluttet og at porsgrunds porselænsfabrik har ingen umiddelbare pla-
      ner om å innta det danske markedet med vårt ”mini strå” og ”maxi strå” servise.
      vi sier oss med dette ikke enige i de påstander som er fremlagt i deres brev, men legger
      dette til som informasjon fra vår side."
i brev af 8. august 2014 til royal copenhagen afviste porsgrunds advokat, at der forelå en
krænkelse af mega mussel:
      "...
      pff [porsgrunds porcælensfabrik] ønsker ingen tvist med rc og ser som utgangspunkt
      ingen grunn til at produkterne ikke kan fortsette å eksistere side om side, slik de har gjort
      i ti år. ppf kan imidlertid ikke akseptere deres krav, all den tid ppfs mønster ikke kren-
      ker rcs rettigheter. for ordens skyld nevnes igjen at ppf ikke har noen umiddelbare pla-
      ner om å markedsføre og selge »maxi strå« utenfor norge, herunder i danmark.
      ..."
efter yderligere korresponderede mellem parternes advokater, hvor porsgrund nu var re-
præsenteret af dansk advokat, anlagde royal copenhagen nærværende sag den 22. decem-
ber 2014.
forligsaftale mellem isenkram chr. christensen v/flemming bødker og rpyal copenhagen.
isenkram chr. christensen v/flemming bødker og royal copenhagen indgik et forlig dateret
5. oktober 2015, ifølge hvilket flemming bødker fremadrettet afstod fra at sælge maxistrå.
flemming bødker forpligtede sig til at betale en kompensation til royal copenhagen for
”den skete krænkelse og markedsforstyrrelse”. kompensationsbeløbet fremgår ikke af den
fremlagte forligstekst, af hvilken fremgår blandt andet:
                                                    - 19 -
      ”…
      1.5    isenkram chr. christensen har om krænkelsen oplyst, at isenkram chr. christen-
             sen blev kontaktet af det norske selskab porsgrund porcelænsfabrik as, der oply-
             ste, at de var i gang med at opbygge det danske marked og lå i forhandlinger med
             flere af de danske butikskæder, herunder bahne, inspiration, imerco, kop&kande
             og illum. porsgrund porcelænsfabrik as oplyste tillige, at porsgrund porcelænsfa-
             brik har ret til at sælge deres produkter i danmark, idet dette er fastlagt ved to tid-
             ligere retssager mellem porsgrund porcelænsfabrik as og royal copenhagen.
      2.     forliget
      2.1    isenkram chr. christensen anerkender, at royal copenhagens mega mussel møn-
             ster nyder beskyttelse …
      2.2    isenkram chr. christensen anerkender desuden, at markedsføringen og salget af
             produkterne udgør en krænkelse af royal copenhagens rettigheder til mega mus-
             sel. …”
telefonretsmøde
under et telefonretsmøde under sagens forberedelse den 7. september 2015 drøftede parter-
ne syn og skøn. af retsbogen fremgår følgende:
      "det fremgår af sagsøgerens udkast til skønstema, at der ønskes besvaret følgende spørgsmål:
      ”skønsmanden anmodes om at vurdere, hvorvidt royal copenhagens mega mussel
      mønster besidder originalitet, således at det kan betragtes som udtryk for en selvstændig
      skabende indsats?”
      som en bindende proceserklæring erklærede sagsøgte, at spørgsmålet kan besvares med
      bekræftende.
      sagsøgeren frafaldt på denne baggrund begæringen om syn og skøn."
varemærker og ophavsret
royal copenhagen fik efter ansøgninger af 17. november 2011 den 2. maj 2012 registreret en-
keltelementer af mussel-mønsteret som eu-varemærker. registreringerne er foretaget i klas-
se 21 uden indsigelser. det drejer sig blandt andet om følgende varemærker, som efter pors-
grunds opfattelse er ugyldige (porsgrunds selvstændige påstand 2):
trekløveret,                           stilblomsten,                        rundblomsten,
ctm 010423713                          ctm 010423606                        ctm 010423465
                                               - 20 -
royal copenhagen har registreret yderligere to eu-varemærker , som ligeledes er sket i
klasse 21, og som ikke er en del af nærværende sag:
mussel udsnit ctm 010051787                      svinget ctm 010423341
sammenligning af parternes produkter
der er som fotobilag (bilag 27 og bilag 35) fremlagt eksempler på parternes produkter afbil-
det over for hinanden. produkterne er tillige – sammen med en række andre produkter - fo-
revist fysisk under hovedforhandlingen. i bilag 27 vises nedenstående eksempler:
termokop:
mega mussel riflet blå           maxistrå blå         mega mussel riflet sort    maxistrå sort
                                             - 21 -
kop med hank:
mega mussel riflet blå        maxistrå blå          mega mussel riflet sort  maxistrå sort
skål
mega mussel riflet blå         maxistrå blå         mega mussel riflet sort  maxistrå sort
mega mussel- mønsteret varierer på produkterne med hensyn til kombinationen af blomster,
blade, stilke og et kantmønster. produkterne er i bunden forsynet med royal copenhagens
varemærke, de tre bølgestriber, samt kongekronen og porcelænsmalerens kendetegn:
                                               - 22 -
maxistrå mønsteret består af ”stråblomsten” fra ”bogstad strå” og er påtrykt porcelænet ved
hjælp af silketrykteknologi. porcelænsprodukterne forsynes med porsgrunds varemærke, il-
lustreret ved et anker, flankeret af bogstaverne pp (for porsgrund porcelænsfabrik) og nav-
net porsgrund i bunden af hvert produkt:
der er væsentligt flere mega mussel-enkeltprodukter end maxi strå-enkeltprodukter.
nedenfor ses eksempler på parternes produktemballager. på royal copenhagens produkt-
emballage indgår mega musselmotivet tillige med royal copenhagens navn og logo.på
porsgrunds produktemballage med termokrus er selve maxistråkrusene illustreret med
navnet ”maxistrå” samt porsgrunds navn og logo.
produktemballagerne er fra christiania glasmagasin i norge, hvorfra der også – som bilag g
– er fremlagt fotos af nogle af parternes produkter, der er udstillet i butikken.
                                              - 23 -
priser
prisen på produkterne i serierne mega mussel og maxistrå fremgår af parternes kataloger.
mens prisen på et termokop fra royal copenhagens mega mussel koster mellem 549 og 599
danske kroner, ligger prisen på et krus og kopper fra porsgrunds maxistrå serie på mellem
100 og 200 norske kr. en tallerken på 22 cm fra mega mussel koster 479 kr., og en tilsvarende
tallerken fra porsgrund maxistrå koster 149 norske kroner.
af en prisliste på royal copenhagens hjemmeside fremgår, at prisen på en tallerken på 27
cm, der er hvid og uden påmalet mønster, er 29,90 eur, mens prisen på samme tallerken
med mega mussel-mønster er 85 eur.
markedsføring
royal copenhagen
der er fremlagt kataloger fra royal copenhagen for 2005-2015 med eksempler på markeds-
føring af mega mussel-produkterne, introduktion af nyheder etc. varemærkerne, kongekro-
nen og de tre bølgestriber, går igen sammen med navnet royal copenhagen. der markeds-
føres på et tidspunkt ”brudgaranti” med ”gratis ombygning ved brud eller skår”. der mar-
kedsføres rabattilbud, herunder på varer fra royal copenhagens webbutik. i katalogerne in-
troduceres koncepter som ”mønsterbryder” og ”mix & match” med inspiration til at blande
traditionelt mussel med mega mussel og hvid porcelæn. i årskataloget fra 2015 introduceres
mega mussel som ”240 års genfortolkning af dekoration nr. 1”.
to katalogeksempler vises nedenfor:
                                               - 24 -
porsgrund
også porsgrund udgiver produktkataloger med sortiment og produkter og med fortællingen
fra grundlæggelsen i 1885. maxistrå er en moderniseret version af stråmønsteret fra 1700-
tallet, hvorfra de enkelte elementer er hentet og forstørret op. maxistrå blå beskrives som tid-
løst, funktionelt og kan kombineres med maxistrå sort og ministrå. i kataloget er der billeder
af blandt andet bogstad strå og maxistrå, ministrå samt andre produkter. et eksempel fra et
porsgrund-katalog ses nedenfor:
                                               - 25 -
markedsundersøgelser
royal copenhagen har gennemført to kendskabsundersøgelser ved henholdsvis analysein-
stituttet nielsen og analyseinstituttet communication research, hvor respondenterne blev
foreholdt mega mussel. derudover er der indhentet endnu en markedsundersøgelse ved
communication research, hvor respondenterne blev foreholdt maxistrå.
porsgrund har gennemført en kendskabsanalyse gennem analyseinstituttet ipsos connect,
hvor respondenterne (i norge) er foreholdt udvalgte mønstre.
royal copenhagens markedsundersøgelser
kendskabsundersøgelsen gennemført af nielsen er udateret. undersøgelsen blev gennemført
som online interview blandt 25-65 årige, repræsentativt fordelt på køn, alder og antal perso-
ner i husstanden. antallet af respondenter fremgår ikke af undersøgelsen.
respondenterne fik forevist fotos af to tallerkner med mega mussel-mønster samt en kop og
en tallerken med mussel-mønster, og spurgt om, hvilken virksomhed der producerer stelle-
ne. uhjulpet pegede respondenterne for 52-60 % vedkommende på royal copenhagen(inkl.
                                              - 26 -
kgl. porcelæn) som producent, mens 72-83 % hjulpet pegede på royal copenhagen som
producent.
communication research gennemførte i perioden 29. februar til 8. marts 2016 tre markeds-
undersøgelser vedrørende de tre varemærker, som porsgrund har begæret ophævet (treklø-
ver, stilblomsten og rundblomsten). undersøgelserne blev gennemført som 511-519 inter-
views i målgruppen 18+ år som online-undersøgelser, hvor målgruppen fik forevist et billede
af et krus med et af de tre nævnte mønstre.
respondenterne fik stillet de samme spørgsmål i de tre undersøgelser og blev blandt andet
spurgt, om de havde set den blå figur på porcelæn før, hvilken producent eller bestemt pro-
duktserie respondenterne tænker på, og om den blå figur forbindes med en eller flere navn-
givne producenter eller produktserier blandt 11 valgmuligheder, herunder blandt andet
royal copenhagen, den kongelige porcelænsfabrik, mega mussel, porsgrund og maxistrå.
hovedresultater for trekløveret:
-      66 % af respondenterne mener at have set den blå figur på porcelæn før.
-      70 % af de adspurgte tænker spontant på royal copenhagen, bing & grøndal, mega
       mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af koppen med den blå figur.
       1 % nævner en anden producent/mærke ved uhjulpet kendskab til den blå figur.
-      ved hjulpet kendskab svarer 88 %, at den blå figur på koppen forbindes med royal
       copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfabrik.
-      35 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
       mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens 87 % nævner royal
       copenhagen hjulpet.
hovedresultater for stilblomsten:
                                           - 27 -
-   75 % af respondenterne mener at have set den blå figur på porcelæn før.
-    77 % af de adspurgte tænker spontant på royal copenhagen, bing & grøndal, mega
    mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af koppen med den blå figur.
    2 % forbinder figuren med en anden producent/mærke.
-   ved hjulpet kendskab svarer 91 %, at den blå figur på koppen forbindes med royal
    copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfabrik
-   34 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
    mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens 86 % nævner royal
    copenhagen hjulpet
hovedresultater for rundblomsten:
-  78 % af respondenterne mener at have set den blå figur på porcelæn før.
-   76 % af de adspurgte tænker spontant på royal copenhagen, bing & grøndal, mega
    mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af koppen med den blå figur.
    2 % forbinder figuren med en anden producent/mærke ved uhjulpet kendskab til
    den blå figur.
-   ved hjulpet kendskab svarer 90 %, at den blå figur på koppen forbindes med royal
    copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfabrik.
-   34 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
    mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens 86 % nævner royal
    copenhagen hjulpet.
                                                - 28 -
communication research gennemførte den 22.-26. juni 2015 en markedsundersøgelse vedrø-
rende maxistrå-produkterne.
undersøgelsen blev gennemført som 1.005 interviews i målgruppen 18+ år som online-
undersøgelse, hvor målgruppen blev forevist 4 fotos af en maxistrå tallerken i henholdsvis
blå og sort og maxistrå tallerken med kop og underkop i henholdsvis blå og sort.
respondenterne blev blandt andet spurgt, om de havde set de viste produkter før, om de
tænkte på en bestemt producent eller en bestemt produktserie, hvilke producenter eller pro-
duktserier inden for porcelænsstel, de kendte eller havde hørt om, om de eller nogen, de
kender, har købt de viste produkter, hvor de tror, de viste produkter kommer fra, hvor de
sælges, og hvor lang tid produkterne har været på det danske marked.
hovedresultaterne i undersøgelsen angiver blandt andet at:
-      59 % af respondenterne har set de viste produkter
-      65 % forbinder uhjulpet de viste produkter med royal copenhagen, mega mussel, den
       kgl. porcelænsfabrik og/eller bing og grøndal.
-      67 % mener, at produkterne har været på det danske marked i mere end et år.
-      29 % af de respondenter, der kender mega mussel, tror uhjulpet, at produkterne er fra
       mega mussel serien, og 72 % tror hjulpet, at produkterne er fra mega mussel.
-      36 % mener at have købt/fået produkterne eller kender nogen, der har købt/fået dem
porsgrunds markedsundersøgelse
ipsos connect gennemførte en markedsundersøgelse i norge dateret november 2015. under-
søgelsens formål var at teste kendskabet til producenter af porcelæn og koblingen til udvalg-
te mønstre. undersøgelsen blev gennemført som online-undersøgelse blandt 335 responden-
ter i alderen 18+ år, repræsentativt fordelt på køn, alder og geografi.
respondenterne blev stillet 7 spørgsmål og blandt andet forevist fotos af 4 tallerkner, hen-
holdsvis en maxistrå og en mega mussel samt to andre producenter.
                                                 - 29 -
som hovedresultater på spørgsmålet om, hvem der er producent af de 4 tallerkner, pegede
23 % på porsgrund som producent af maxistrå, og 13 % pegede på porsgrund som produ-
cent af mega mussel. respondenter, der var i tvivl om producenten, udgjorde henholdsvis
71 % for maxistrå og 78 % for mega mussel. undersøgelsen viser endvidere, at responden-
terne som udgangspunkt har et højere visuelt kendskab til porsgrunds maxistrå end mega
mussel, idet 32 % har set maxistrå og 19 % har set mega mussel. til spørgsmålet om kend-
skabet til producenter (uhjulpet), svarer 60 % porsgrund, og 11 % har kendskab til royal co-
penhagen, for hjulpet kendskab svarer 88 % porsgrund og 54 % royal copenhagen.
det fremgår ydermere af undersøgelsen, at 52 % af respondenterne undersøger producen-
tens stempel i bunden af produktet inden et eventuelt køb. med angivelse af producenter,
som respondenterne kunne vælge mellem, og ved forevisning af fire fotos af 4 tallerkner var
genkendelsen af maxistrå og porsgrund som producent på 31 % mod 4 % for royal copen-
hagen som producent. for mega mussel svarede 18 % af respondenterne, at porsgrund var
producent mod 9 % for royal copenhagen. kendskabsgraden for maxistrå (mønster og/eller
navn) var på 35 % mod 18 % for mega mussel.
undersøgelsen udtaler afslutningsvis:
      ”porsgrund porselænsfabrik har en klar dominans som markedsleder i norge. mange
      vil derfor anta at pp står bak et utall av mønstre, spesielt på servise som ligger nær opp
      til porsgrunds tradisjonelle blåmønstrede design/farge.”
porsgrunds selvstændige påstand 1
de produkter, som er omfattet af porsgrunds selvstændige påstand 1 om ophavsret, ses ne-
denfor. der er tale om fat rektangulært langt 2/4gn med serienr. a42877fat27394 og tal-
lerken rektangulær 1/4gn, serienr. a42877fat27396:
                                               - 30 -
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af niels bastrup, stine gjørtz, jakob grimsehl, karen
kjældgård-larsen, maud gjeruldsen bugge, astrid gundersen og peder valle.
niels bastrup har forklaret blandt andet, at han er uddannet fra kunsthåndværksskolen i
1988. han har arbejdet inden for mode i udlandet i 13 år. i 2005 startede han som kreativ di-
rektør i royal copenhagen.hans hovedopgave er at være visionær og sikre, at royal copen-
hagen udvikler og designer smukke produkter i virksomhedens særlige ånd.
royal copenhagen har en helt særlig tilknytning til kongehuset og med sin historie en helt
exceptionel placering i danskernes bevidsthed og i udlandet.
da royal copenhagen fejrede jubilæum i år 2000, blev karen kjældgård-larsens nyfortolk-
ning fremvist for første gang. hun havde fat i en genial fortolkning af det klassiske mussel.
der er en del frækhed i det, men også et helt nyt og dybt system omkring den måde, dekora-
tionen er udfærdiget og opbygget. mega mussel er frembragt ved et kunstgreb og et stort
designarbejde. det er ikke en forstørrelse af det klassiske mussel, men dele af en klassisk de-
                                                  - 31 -
koration. det er et udsnit og et greb på mønsteret, der er blevet gjort større. mega mussel er
helt klart et udtryk, og det er blevet så stort, at det er et brand i sig selv. de arbejder fortsat
med mønsteret og stellet med udgangspunkt i det oprindelig mussel nr. 1, der er selve
grundstammen.
inden for modebranchen er sort en stærk farve. frem til 2005 så man ikke farven inden for
interiør. men der var en tendens i tiden, og sort blev introduceret på deres mega mussel i
2006. det var en stor beslutning for royal copenhagen, som med sloganet ”passion for blue”
har blå som deres brand-farve. satsningen skabte international genklang.
det tager lang tid og er forbundet med store investeringer at lancere en ny serie. der er man-
ge mennesker involveret i processen. porcelæn er et specielt materiale, og det er ikke ligetil at
styre farverne under brændingen, og især er sort meget svær at styre i processen. i en under-
glasurs bemaling kan delelementer i den sorte farve forvrænges under brændingen. det er
derfor svært at sikre den sorte farve, som har en tendens til at changere mod grøn og brun.
royal copenhagen er en af de få, der behersker den sorte farve i underglasuren. den blå far-
ve er deres egen. den fremstilles af deres laboratorium i danmark og sendes til thailand.
der udvikles løbende på mega-stellet i blå og sort. de har 2-3 årlige lanceringer i hver af far-
verne.
udviklingen af mega-dekorationen sker i tæt dialog med karen kjældgård-larsen, uanset
om det er et gammelt eller nyt produkt. de producerer nye dele alt efter de tendenser og
trends, der er i tiden inden for mode og gastronomi. hvis der er en ny trend, er første trin en
drøftelse med karen kjældgård-larsen, som laver selve dekorationen i første omgang. de
drøfter blandt andet placeringen af mønsteret, hvad der vil klæde objektet, om det vil sælge
mv. dernæst bliver den fortolket af merete faxe, som er produktudvikler. der er taget stil-
ling til hver eneste dekoration på hvert eneste produkt. en dekoration kan ikke blot overfø-
res fra et produkt til et andet.
                                                - 32 -
der males først en prøve. bemalingen er meget vanskelig. penslens indhold af farve og male-
rens måde at svinge og dreje penslen på er kompliceret.
hvis merete faxe mener, at prøven lever op til at kunne godkendes, får hun to yderligere
prøver, og der males en nulserie bestående af 10-20 dele. nulserien males af forskellige male-
re, så de kan se, om udtrykket holder. karen kjældgård-larsen er involveret i kvalitetssik-
ringen, og det er hende, der godkender produktet. herefter laves en master.
mega mussel er helt klart en serie, hvor de enkelte dele taler sammen, hvilket giver en smuk
oplevelse. mega mussel er et meget vigtigt produkt for royal copenhagen. det er med til at
definere royal copenhagen som brand og som virksomhed og har været med til at sikre
virksomhedens overlevelse. de sælger mest mega mussel, som er selve ikonet.
selve mønsteret ligger på grundformen, riflet. det riflede stel stammer også fra 1775 og har
ligeledes været under udvikling og er det stadig. der kommer dele til og falder dele ud. de
laver for eksempel tekander, der er anderledes, til det japanske marked. grundformen udar-
bejdes på deres modelstue af ansatte med 30-40 års erfaring.
hos deres forhandlere er selve udstillingen af mega mussel placeret centralt og står oprejst i
butikken, da det er et meget grafisk og visuelt stærkt mønster. samtlige forhandlere bruger
det til at trække kunder til forretningen. de forhandler også selv deres produkter. de ud-
valgte isenkræmmere er bl.a. inspiration og imerco, men de sælger også i illums bolighus, i
lufthavnen og som websalg.
hans kendskab til porsgrund stammer fra nærværende sag. da han så porsgrunds maxistrå,
følte han sig intimideret af designet, og der er ingen tvivl om, at det er uhyre skadeligt for
royal copenhagen, at porsgrund har lanceret en dekoration, der ligner mega mussel, selv-
om der er forskel på deres produkter. det er et overgreb på deres design, selvom porsgrunds
produkt ikke er et smukt produkt. han kan se forskel på produkterne, men han kan også se
lighederne. der er en stor risiko for, at kunderne foranlediges til at tro, at maxistrå er et roy-
al copenhagen-produkt.
                                               - 33 -
royal copenhagen markedsfører sig med smukke og visuelle kataloger, som deres dedike-
rede kunder samler på, og som er stående fremme. kataloget opfattes af forbrugeren som et
magasin, som indeholder noget ekstraordinært og poetisk i den måde, deres historie er be-
skrevet. kataloget er udarbejdet af deres reklamebureau og tekstforfattere. de er et luksus-
brand, og kataloget er lige så lækkert som produkterne.
konceptet med ”mix og match” er en leg med de originale musselmalede mønstre, kombine-
ret med mega mussel og riflet og elements. det er en inspiration til de mange kunder, der
har arvet det oprindelige mussel-stel, der stadig kan anvendes og kombineres med et mere
moderne udtryk som mega mussel.
meissen var de første, der producerede mussel-motivet i europa - med inspiration fra den
kinesiske porcelænsmaling. royal copenhagen malede den samme mussel-stil de første 2 år,
og efter 5 år fik royal copenhagen sit helt eget udtryk.
porsgrund og meissen må gerne viderefortolke deres egne klassikere, men det afgørende er
måden, det gøres på, og det udtryk, det får. meissen har også lavet en nyfortolkning af deres
mønster. men det er helt tydeligt, at porsgrund bevidst har lagt sig meget tæt op af royal
copenhagen, og det er meget usandsynligt, at porsgrunds maxistrå er blevet produceret
uden kendskab til mega mussel mønsteret. det er ikke ualmindeligt, at man inspireres af
hinanden inden for design, men de fleste producenter respekterer hinanden.
royal copenhagen har fra starten ikke ønsket licensaftaler, da de anser mønsteret for at have
lang levetid med indtjening for virksomheden. de er meget bevidste om, at mønsteret ikke
udvandes.
royal copenhagens binavn er den kongelige. porcelænsfabrik. der findes stadig porce-
lænsmalere, der siger den kongelige. porcelænsfabrik. i 1987 blev bing & grøndahl a/s
sammenlagt med den kongelige porcelænsfabrik under navnet royal copenhagen. kon-
cernsproget er engelsk, og selskabet omtales som royal copenhagen. porcelænet fremstilles
                                                - 34 -
delvist i danmark. de har 4 danske porcelænsmalere ansat. de har været i selskabet i 40 år.
derudover har de en stor virksomhed i thailand med uddannede porcelænsmalere, der pro-
ducerer en stor mængde af deres porcelæn.
det tager 4 år at blive porcelænsmaler. først lærer man mussel-mønsteret nr. 1 på en almin-
delig frokosttallerken. dernæst får man lov til at male et større emne og dernæst en kop. ef-
terhånden får man lov til at male dele, der er sværere og sværere.
bing og grøndal findes stadig som varemærke og sælger primært juleplatter. der kommer
nye produkter til hvert år. ethvert stel har en arkitektur, både når det står på en hylde i
handlen, og når man dækker et bord.
prisforskellen på deres produkter og porsgrunds skyldes, at royal copenhagens produkter
er håndmalende og ikke trykt.
han kender royal copenhagens kunder, og han arbejder ud fra en intuition, der sikrer, at
der produceres eftertragtede produkter. kunderne køber royal copenhagen, da det er et
prestigefyldt mærke og et prestigeprodukt at have. kunderne tager gerne ind til deres butik
på amagertorv, selvom der ligger en imerco i nærheden af dem, for at gå derfra med en pose
med royal copenhagens logo og navn, fordi det er vigtigt at vise, hvor gaven er fra. de har
også mange norske kunder i butikken på amagertorv i julen.
de har været på det norske marked i en del år og sælger nu gennem fiskars norge. det er
ikke alle royal copenhagens produkter, der sælges i norge. deres stjerneriflede julestel sæl-
ges med stor succes. derudover sælger de blå mega mussel, blue elements samt juleplatter.
norge er et marked i ekstrem vækst, særligt for julestel.
det er ikke et problem, at porsgrund er på det norske marked, men det er et problem, at ma-
xistrå ligner mega mussel så meget, og at der er en risiko for vildledning og forveksling.
                                                 - 35 -
stine gjørtz har forklaret blandt andet, at hun har været administrerende direktør hos pors-
grund siden 2012. hun er uddannet inden for økonomi og ledelse. porsgrund er en del af
koncernen 3norske, der også består af christiania glasmagasin og hadeland glassverk.
christiania glasmagasin er en butikskæde i norge med 53 butikker, der sælger glas fra ha-
deland, porcelæn fra porsgrund og interiørartikler af forskellige internationale mærker. ha-
deland glassverk har produceret glas i norge i 250 år. hun har tidligere været ansat som lo-
gistikchef i christiania glasmagasin.
porsgrund beskæftiger sig med alt fra produktudvikling, design og logistik. de har 7 desig-
nere ansat, som arbejder indenfor bl.a. porcelæn, glas, bestik og en række andre produkter.
selve porcelænsproduktionen foregår i norge. stråmønsteret males i norge på den gamle
porsgrundsfabrik, som har eksisteret siden 1887.
i norge må man ikke kalde sig kongelig hof leverandør, da det norske kongehus ikke tilla-
der virksomheder at markedsføre sig som kongelig leverandør, uanset at virksomhederne
leverer til kongehuset. porsgrund er fast leverandør af porcelæn og glas til kongehuset og
har været det i mange år. de leverer ikke maxistrå til kongehuset.
christiania glasmagasin sælger glas, porcelæn og køkkenudstyr. de sælger deres egne mær-
kevarer, men også andre internationale mærkevarer, bl.a. villeroy boch, pillivuyt og royal
copenhagen. de sælger en bred vifte af royal copenhagens sortiment, blandt andet den
klassiske mussel og mega mussel.
tidligere var der mere porsgrund-porcelæn i butikkerne i norge, end der var royal copen-
hagen-porcelæn. det var derfor naturligt, at porsgrund solgte mere. nu er der flere butikker,
der forhandler royal copenhagen, og det skaber mere konkurrence. i deres egen flagship-
store i oslo viser salgstallene opgjort i antal enheder fra de første 5 måneder af 2016, at pors-
grund har solgt ca. tre gange så mange enheder som royal copenhagen, fordelt på alle sor-
timenter. når man sammenligner salgstallene mellem royal copenhagens mussel riflet og
mega mussel, så sælger mussel næste dobbelt så meget, og der sælges mere royal copenha-
gen mussel end porsgrunds bogstad strå.
                                                - 36 -
royal copenhagen har intensiveret deres markedsføring i norge. royal copenhagen har
været gode til at placere sig på markedet og opbygge deres brand inden for de sidste 10 år.
porsgrunds produkter sælges også gennem andre forhandlere end christianias glasmagasin.
det er vigtigt, at porsgrunds produkter er tilgængelige for alle i norge.
porsgrund har ikke oplevet problemer med forveksling mellem royal copenhagen og pors-
grund, og de har arbejdet side om side på markedet i al den tid, hun har været i branchen.
de har en god dialog med deres forhandlere, og hvis disse skulle opleve, at kunderne for-
veksler mega mussel og maxistrå, ville de tage problemstillingen op med dem, og det er ik-
ke sket. hun mener ikke selv, at mega mussel og maxistrå ligner hinanden, da der er for-
skelle i både form og farve.
i danmark nåede de at sælge 125 dele maxistrå blå og sort fra isenkræmmerforretningen i
randers, og derudover har de solgt 365 dele via "idé house of brands".
porsgrund har haft en webshop siden december 2012. frem til oktober 2015 kunne privatper-
soner fra andre lande handle via deres webshop. i den periode solgte de næsten ingenting til
danmark. i oktober 2015 fik webshoppen en ny platform, og siden har det ikke været muligt
at købe fra andre lande end norge, hvilket også skyldes betalingsløsningen.
andrés mørup-andersen var sælger for stelton, der leverede varer til christiania glasmaga-
sin. andrés ville gerne arbejde for porsgrund og opstarte eksport af porsgrunds porcelæn.
da de ikke havde nogen eksportstrategi dengang, og da det lød som en god ide, ansatte de
ham som sælger for kommende eksportmarkeder. hun var ikke involveret i ansættelsespro-
cessen. han blev ansat 2. januar 2014 som salgsansvarlig for eksport, og han fik frie tøjler til
at udvikle en strategi. det var naturligt for ham at starte med at det danske marked, da han
selv er dansker. de overvejede ikke, at royal copenhagen kunne have noget imod, at pors-
grund kom på det danske marked. hun er ikke bekendt med, om nogen hos porsgrund,
havde fortalt andrés om de tidligere sager, der havde været mellem dem og royal copen-
                                              - 37 -
hagen. hun havde ikke selv talt med andrés om det. andrés opsagde sin stilling den 25.
april 2014 efter mindre end 4 måneders ansættelse. han var en kostbar ressource, og der blev
ikke leveret de forventede resultater.
maxistrå er designet af designchef ragnhild wik og grafisk designer trond hansen. ragn-
hild wik fratrådte den 31. juli 2006, og maud bugge overtog hendes stilling. trond hansen
fratrådte den 31. oktober 2012.
jakob grimsehl har forklaret blandt andet, at han er uddannet akademiøkonom inden for
eksport. han har været salgsdirektør i royal copenhagen siden 2005. hans primære ar-
bejdsområde er salget i danmark og på eksportmarkederne.
navnet royal copenhagen begyndte man at bruge i 1987, da de fusionerede med bing og
grøndal. før hed de den kongelige porcelænsfabrik.
mega mussel var i 2005 ikke det vigtigste produkt rent omsætningsmæssigt, men det var et
vigtig produkt for royal copenhagens image. mussel lå lidt støvet hen, og mega mussel var
med til at forynge brandet. mega mussel har et andet udtryk i mønsteret, der appellerer til
en yngre målgruppe. det var noget helt nyt at forstørre dele af mønsteret nr. 1 fra 1775 og
sætte det på porcelænet på en anden måde, end man havde set tidligere. markedet efter-
spurgte noget nyt dengang.
siden 2005 har der været megen produktudvikling og markedsføring af mega mussel, der i
dag er det den vigtigste produktgruppe i hele sortimentet. mega mussel er derfor yderst vig-
tigt for salget og for royal copenhagens identitet. visuelt er mega et stærkt mønster, som ses
tydeligt i butikker og i markedsføringen. mega mussel er en serie, og slutbrugeren er meget
bevidst om opbygningen af mønsteret.
de bruger 3-4 millioner om året på markedsføring af mega mussel i medier. derudover
markedsføres der i isenkramkædernes kataloger og tilbudsaviser, der udkommer i et oplag
                                                - 38 -
på 1,2 millioner i danmark. det er primært mega mussel-produkter, der er repræsenteret.
der udsendes også tilbudsaviser i norge og sverige.
det er vigtig for deres forhandlere at have mega mussel. det er højt profileret at have på
hylderne, da det giver profit og omsætning. der er noget eksklusivt over at forhandle mega
mussel. de har reduceret antallet af forhandlere, og alligevel er deres omsætning steget. de
har en selektiv distribution, fordi de vil passe på deres brand.
slutbrugeren viser meget stor interesse for mega mussel, og nogle forbrugere er næsten reli-
giøse omkring det. man er villig til at betale 700 kr. for en tallerken. der værnes om porcelæ-
net, der giver signalværdi og prestige.
han hørte første gang om porsgrunds maxistrå i foråret 2007. han synes, at det så anderle-
des ud, men han kunne genkende mønsteret, som lignede en kopi af royal copenhagens
mega mussel. han talte dengang med sine kollegaer i danmark om det.
han blev opmærksom på, at porsgrund solgte maxistrå i danmark via en isenkræmmer i
randers. det var vigtigt at stoppe salget af maxistrå, fordi det er svært for forbrugeren at se
forskel. maxistrå ligner en kopi af mega mussel, men prisen er differentieret. maxistrå kan
skade royal copenhagens brand og profil på grund af den lavere pris. der er en risiko for, at
megas håndmalede mønster vil blive udvisket i forbrugerens bevidsthed. det kan derfor
skade royal copenhagen, at der er et billigere produkt på markedet, der ligner deres. de har
før oplevet, at andre har lagt sig tæt op af deres mønster, men maxistrå er det tætteste, han
har set. de har ført sager mod andre producenter, og de påtaler krænkelser med det samme.
mega mussel er populært og i vækst i norge og sverige og en niche i tyskland. norge var et
”støvet” marked. de har investeret mange penge i det norske marked siden januar 2012, og
det er ved at lykkes for dem. de sælger også deres andre produkter, særligt deres julestel.
                                                   - 39 -
karen kjældgård-larsen har forklaret blandt andet, at hun er uddannet fra danmarks de-
signskole inden for produktdesign, keramik og glas fra 1995-2000. hun er selvstændig kera-
miker og designer og arbejder derudover freelance for royal copenhagen.
mega mussel startede som et projekt på skolen. hun har været fascineret af royal copenha-
gen, siden hun var barn, og hun ville bevise, at en dekoration ikke blot var pynt, men at det
også kan fortælle en historie. mussel-dekorationen havde ikonværdi. efter et udvekslings-
ophold på en keramikskole i glasgow oplevede hun en anden holdning til det at dekorere
porcelæn, end hun var vant til. hun begyndte at lave skitser og gøre sig tanker om, hvordan
mussel-mønsteret kunne nyfortolkes. mønsteret har mange facetter, så der var mange kom-
binationsmuligheder. hun udarbejdede mange skitser på papir, og hun lavede sin egen tal-
lerken. til sin eksamen havde hun dækket et bord af alt muligt musselmalet. det var menin-
gen, at det skulle ende med noget, der var anderledes og funky. både læreren og censoren
opfordrede hende til at præsentere sit projekt for royal copenhagen. hun var lidt tilbage-
holdende i starten; det kunne jo være, at royal copenhagen ville blive sure. hun tænkte ikke
kommercielt. hun kontaktede royal copenhagen i slutningen i 1999 og talte med den davæ-
rende produktudvikler, som udvalgte tre forskellige skitser, herunder den skitse der endte
med at blive mega mussel. hun blev kontaktet et par måneder senere og spurgt, om hun
ville arbejde for dem med det nye udtryk.
i år 2000 havde royal copenhagen en udstilling på designmuseet i anledning af deres 225
års jubilæum, og man ville fremvise hendes bud på en nyfortolkning. det kunne ikke
komme med på den egentlige udstilling, så man valgte at udstille de første 6 tallerkner i ca-
feen, hvor hun havde udvalgt 6 udsnit, der blev ”testet”. det var en prøveproduktion, og
den blev revet væk. derefter begyndte opgaverne at komme, og mega mussel udviklede sig
med efterspørgslen. først var det gaveartikler, så var det hovedretstallerkner, så kopper og
så videre. det blev ret hurtigt til et fuldt stel. det gik meget stærkt med interessen.
hun bruger lang tid på udviklingsarbejdet og prøver at få en historie ind, for eksempel ved
at blomsten er skåret, og at der er dynamik i kompositionen. hun søger et asymmetrisk ud-
tryk og en fornemmelse af, at der ikke er en hel flad side uden noget. der skal være et møn-
                                                - 40 -
ster, uanset hvorfra man kigger på emnet. der skal være en blomst og nogle græsstreger. der
er en orden for hende, der består af genkendeligheden. det er ikke ”bare” en mussel-
forstørrelse. hele ideen handler om at fortolke og genfortolke et gammelt mønster. dette kan
gøres på mange måder. mega har et meget markant og visuelt udtryk, og det er derfor, det er
blevet så stærkt et brand. mega er hendes måde at arbejde med mønsteret på, det er hendes
personlige udtryk og originale fortolkning.
i år 2000 var mega både nyt og banebrydende. der var ikke andre, der havde fortolket møn-
steret på den måde. det var anderledes og nyt at tage et stilistisk mønster og lave et helt nyt
perspektiv på det. navnet mega opstod, fordi malerdamerne kaldte det mega mussel, og
navnet er en god blanding mellem nyt og gammelt. malerdamerne tegner mega efter en
slags skabelon, da det i starten var svært med de store strøg. det musselmalede er fri-
håndsmalet. med mega var det vigtig for hende, hvordan mønsteret blev disponeret på em-
net. man kunne godt have blandede størrelser, større blomster og lagt dem anderledes. hun
har testet alle størrelser og valgte den, der passede bedst.
hun har ikke set andre producenter ligge så tæt på mega som porsgrunds maxistrå gør.
hun så maxistrå i et indkøbscenter i norge for mange år siden. hun blev meget overrasket
over, hvor meget det lignede mega. hun foretog sig ikke noget og syntes egentlig, at det var
en dårlig kopi. men de anvender en skåret blomst på kanten af en tallerken, og det er ikke en
naturlig ting at gøre. porsgrund kunne have varieret deres maxistrå på en anden måde, men
de har lagt sig meget tæt op af hendes design. hun nævnte det for visse personer i royal
copenhagen, men hun har ikke sagt, at de skulle forfølge det.
der er forskel på maxistrå og mega. dels er maxistrå påtrykt og mega håndmalet, og mega
er på en riflet tallerken, mens maxistrå er på en glat tallerken. der er forskel på dekoratio-
nen. men formen og størrelsen er ens, og de ligner udtryksmæssigt hinanden.
mega mussel er med i udstillingen på designmuseet, og hun har fået virkelig megen aner-
kendelse. det er en kæmpe succes, og folk elsker hendes historie. hun har ramt noget særligt
i tiden og lavet noget historik, og det gør hende stolt.
                                                - 41 -
maud gjeruldsen bugge har forklaret blandt andet, at hun har en masteruddannelse i kera-
mik. hun skrev hovedopgave om gennemsigtigt porcelæn med silketryk på porsgrunds por-
celænsfabrik. hun blev ansat som designer på hadeland glassverk i 1989, og i 1994 blev hun
designchef. i 2013 blev hun designchef for både porsgrund og hadeland glassverk. hun har
dermed designansvar for både glas og keramik i koncernen.
porsgrund er den mest kendte porcelænsfabrik i norge og har leveret porcelæn til det norske
kongehus siden kong carl kom til norge fra danmark. man må imidlertid ikke reklamere
med at være leverandør til kongehuset. de har blandt andet lavet deres eget mønster til kon-
gehuset. kunderne tillægger porsgrunds historie stor betydning, da den repræsenterer en
kvalitet, der er gået i arv.
bogstad strå-mønster er porsgrunds klassiske og eksklusive porcelæn og det mest kendte i
norge. det er et typisk samlerobjekt. royal copenhagens mussel har været i norge, så længe
hun kan huske det, og sammen med bogstad strå har de eksisteret side om side på det nor-
ske marked.
mussel og bogstad strå-tallerkner adskiller sig fra hinanden ved udformningen af porcelæ-
net og nuancen af den blå farve. mønsteret har fælles træk på grund af deres fælles ophav.
bogstad strås blå farve er lidt lysere og tættere end mussel. deres farveblanding er en ke-
misk sammensætning og den, de altid har brugt. bogstad strå produceres fortsat på pors-
grund i norge.
hun var ikke involveret i produktionsprocessen omkring maxistrå som sådan. men de ud-
vekslede ideer og talte blandt andet om stråmønster på en glastallerken. i tilblivelses-
processen med maxistrå fik hun forevist flere udkast med tallerkner, der var malet med ek-
sempler på mønstre, der var baseret på bogstad strå-mønster. hun gav feed-back i den pro-
ces og deltog som sparringspartner. de drøftede ikke, om der kunne være problemer i for-
hold til mega mussel. de vidste godt, at mega mussel var på markedet.
                                                - 42 -
maxistrå er ikke håndmalet, men produceres med silketryk. man ønskede at lave nyt porce-
læn baseret på en gammel historie. det skulle være porcelæn, der med en lavere pris kunne
nå en bredere kundekreds. silketryk er en grafisk proces, hvor man håndmaler et forstørret
udsnit af bogstad strå, der affotograferes, hvorefter elementerne computerbehandles og sæt-
tes sammen med de forskellige dele og påtrykkes porcelænet.
de valgte porcelænsmodeller havde porsgrund i forvejen og blev brugt til deres andre serier.
maxistrå produceres i tyskland hos en underleverandør. de sender modeller med specifika-
tioner på farve, mønster og tryk til tyskland.
der er visse ligheder mellem maxistrå og mega mussel, men farven på maxistrå er dybere
end mega mussels. dette kan have noget med glasuren at gøre. royal copenhagens porce-
læn er tillige ”hvidere” i farven, hvilket ikke har noget med kvaliteten at gøre, men er et valg,
der passer med det udtryk, man har. porsgrund har altid haft et blåt skær i deres porcelæn.
det er hendes opfattelse, at det er to meget forskellige produkter, men med et fælles historisk
ophav. udover forskellige farver og glasur, kan man godt se, at mega mussel er håndmalet,
og at maxistrå ikke er det. det kan man se i de små pixels, der er i maxistrås mønster. ved
silketryk trykker man gennem en dug og kan derfor se, at det er påtrykt. maxistrå anvender
alene stråblomsten og har dermed ikke stilke og blade med i motivet, da stråblomsten er de-
res vigtigste element.
hun har ikke hørt om forvekslingsproblemer mellem mega mussel og maxistrå i norge.
den opgave, astrid gundersen fik stillet, var, at hun skulle male elementer fra det originale
mønster som et udgangspunkt for et silketryk. der var ikke krav til størrelsen. det er en del
af deres produktudvikling, at de ønskede at forynge og modernisere stellet.
astrid gundersen har forklaret blandt andet, at hun siden 1978 har arbejdet for porsgrund
som porcelænsmaler. hun blev uddannet og oplært på fabrikken. det tager 3-4 år at lære at
male alle delene af stråmønsteret. i dag er de to porcelænsmalere tilbage, og de sidder begge
                                               - 43 -
på porsgrund-fabrikken i norge og maler. de blander selv den blå farve. opskriften til far-
ven stammer fra tidligere porcelænsmalere på porsgrund.
da maxistrå projektet startede, fik hun besked på at male stråmønsteret på en flise. hun ma-
lede mønsteret, som hun plejede at gøre. hendes blomster blev derefter brugt til både maxi-
strå og ministrå. hun var ikke med til at beslutte, hvordan det skulle forstørres op eller se
ud på tallerknerne, eller hvor mønsteret skulle placeres. det besluttede designholdet. hun
blev ikke bedt om at tegne royal copenhagens mønster, og hun har aldrig tegnet hverken
mega mussel eller mussel. hun har kun tegnet stråmønster.
peter valle har forklaret blandt andet, at han i 2012 blev kandidat i kunsthistorie fra univer-
sitetet i olso. hans hovedopgave handlede om dekoration blåt på hvidt på porsgrunds por-
celænsfabrik. han arbejder i dag for nationalmuseet i oslo. han har blandt andet har hjulpet
til med en udstilling om en nyfortolkning af historiske mønstre på porcelæn i 2013.
han fik selv ideen til sin afhandling, som skyldes interesse for dette tema, som ikke var un-
dersøgt tidligere. han kontaktede porsgrund i forbindelse med afhandlingen, og porsgrund
stod til rådighed med viden. han talte blandt andet med porcelænsmalere og designere, og
han fik adgang til arkivet. det var et selvstændigt arbejde, og porsgrund skulle ikke godken-
de eller se hans opgave inden aflevering.
det oprindelige blå porcelæn kommer fra kina, men findes på mange fabrikker som for ek-
sempel royal copenhagen og porsgrund. det er en tradition for porsgrund at komme med
nye mønstre med blåt på hvidt, og han ville undersøge, hvorfor stråmønsteret var så konti-
nuerligt populært og levedygtigt.
den første europæiske producent af hvidt porcelæn med blåmalede blomstermotiver var
meissen i tyskland i 1710. porcelæn var kinesisk dengang, og meissen forsøgte at kopiere
den kinesiske tradition.
                                                  - 44 -
det ældste stråmønster, han har fundet fra meissen, er ”strohblumenmuster” fra 1760. mus-
selmalet riflet fra royal copenhagen fra 1776 ligner meissens mønster. det var almindeligt,
at mønsteret blev kopieret af de forskellige producenter i og udenfor tyskland, og det blev
hurtigt populært. porsgrunds ”strå modell facon meissen” er fra 1887, og porsgrund hente-
de porcelænsmodellen og mønsteret fra meissen, hvilket også angives i navnet.
tallerknerne ”after willow: border og pagoda” af robert dawson er baseret på kunst-
håndværk fra 1995. det er en serie, der blev produceret som unika, og er et eksempel på en
nyfortolkning, hvor der er taget enkelte dele af ”willow pattern”, der var tegnet af thomas
minton i 1790. der er mange andre, der har nyfortolket et gammelt mønster, særligt det blå
mønster. det at forstørre et gammelt mønster er en fremtrædende tendens og en trend, og
fortolkningerne er fleksible. fleksible fortolkninger er et teoretisk begreb og kan blandt andet
forstås således, at man henter inspiration fra historien og skaber noget nyt. begrebet ”app-
ropriering” handler om det kreative og aktive i den blå-hvide dekorations historie. det er en
bevidst og kreativ holdning til den kreative tilegnelse.
parternes synspunkter
for royal copenhagen a/s er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med det
”sammenfattende processkrift” af 25. maj 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”…
      2.4           royal copenhagens rettigheder
      2.4.1         varemærker
      det gøres gældende, at mega mussel mønsteret nyder beskyttelse som varemærke stiftet
      ved ibrugtagning, jf. varemærkelovens § 4.
      produkter med mega mussel mønstret blev lanceret i 2000 og blev hurtigt et intensivt
      markedsført og massivt sælgende produkt. produkterne i mega mussel-serien markeds-
      føres og sælges i alle landsdækkende kæder samt i landets førende stormagasiner og
      livstilsbutikker og har en meget stærk markedsposition.
      mønsteret blev desuden registreret i 2012 som eu-varemærker (bilag 21-25...)
                                                 - 45 -
varemærkerne består dels af de tre enkelstående blomster, trekløveret, stilblomsten og
rundblomsten:
…
derudover har royal copenhagen to varemærker i form af større udsnit af mønstret:
…
2.4.1.1         velkendthed
det gøres gældende, at mega mussel mønstret, herunder registreringerne ctm
010423713, ctm 010423606 og ctm 010423465 er blevet velkendte varemærker for royal
copenhagen.
domstolen har i sin afgørelse c-375/97 (general motors v yplon) … fastslået, hvornår et
varemærke kan anses for at være velkendt, hvilket forudsætter ”en vis grad af bekendt-
hed i offentligheden”. det fremgår af afgørelsen, at den krævede grad af bekendthed må
anses for opnået, når varemærket er kendt af en betydelig del af den offentlighed, der er
relevant for de varer eller tjenesteydelser, der er dækket af varemærket. ved undersøgel-
se af om denne betingelse er opfyldt, skal retten tage hensyn til alle sagens relevante om-
stændigheder, navnlig varemærkets markedsandel, intensiteten, den geografiske ud-
strækning, varigheden af brugen af varemærket, samt størrelsen af de investeringer, som
virksomheden har gjort for at fremme varemærket. endvidere fremgår det af afgørelsen
c-301/07 (pago), at det er tilstrækkeligt, at et varemærke er velkendt inden for en væsent-
lig del af fællesskabets område, hvilket kan omfatte blot én enkelt medlemsstat eller
endda kan begrænses til en del af en medlemsstat. selvom domstolene ikke fastsætter en
bestemt procentgrænse for kendskabsgraden, kan markedsundersøgelser herom udgøre
et vigtigt bevis for velkendthed.
til støtte for mega mussel mønstrets velkendthed henvises til markedsundersøgelserne
fra analyseinstituttet nielsen (bilag 26 …) og analyseinstituttet communication re-
search (bilag 52-54...)
de nyeste markedsundersøgelser fra communication research (bilag 52-54...) dokumen-
terer, at 70-77 % af respondenterne uhjulpet genkender mega mussel mønsteret som hid-
rørende fra royal copenhagen. på den baggrund ses det dokumenteret, at mega mussel
varemærkerne har en indarbejdelse, der meget væsentligt overstiger det minimum - be-
skrevet som ”en vis grad af bekendthed i offentligheden” - som danske domstole, retten i
første instans og eu-domstolen har anerkendt som værende tilstrækkeligt for at statuere
velkendthed for et varemærke, jf. eksempelvis sagerne t-345/08 og t-357/08.
2.5             gyldighed
porsgrund har gjort gældende at royal copenhagens varemærkeregistreringer ctm
010423713 …, ctm 010423606 … og ctm 010423465 … kan erklæres ugyldige i medfør
af varemærkeforordningens art 7 (1) (a), (b), og/eller (e) (iii). dette bestrides.
nedenfor gennemgås hvorfor ingen af afvisningsgrundene i varemærkeforordningens art
7 (1) (a), (b), og (e) (iii) finder anvendelse i relation til de af denne sag omhandlede royal
copenhagen varemærker.
     a. varemærkeforordningens art 7 (1) (e) (iii) - udformning hvorved varen får væsent-
        lig værdi
                                                - 46 -
det bestrides, at mega mussel varemærkerne udelukkende består af en udformning, der
tilfører royal copenhagens varer en væsentlig værdi.
anvendelsesområdet for varemærkeforordningens artikel 7(1)(e)(iii) er registreringer,
som udgøres af et produkts udformning.
baggrunden for bestemmelsen er et ønske om at hindre en tidsubegrænset produktbe-
skyttelse efter varemærkereglerne, idet en sådan beskyttelse i stedet må henvises til op-
havsretsloven eller designloven. mega mussel varemærkerne udgør imidlertid hverken
et produkt eller udformningen af et produkt – produktet er ikke en blomst eller et møn-
ster, men en tallerken, en skål, eller et andet porcelænsprodukt – og bestemmelsen i arti-
kel 7(1) (e) (iii) finder derfor slet ikke anvendelse i relation til mega mussel varemærker-
ne.
for at varemærker kan nægtes registrering med henvisning til ovenstående bestemmelse,
skal udformningen af varen i sig selv bære værdien – altså det visuelle udtryk – og det er
netop denne visuelle udformning af varen, forbrugerne skal efterspørge. dette var også
argumentationen i t-508/08 vedrørende b&o’s blyantsformede højtalere …
     b. varemærkeforordningens art 7 (1) (b) - særpræg
det gøres gældende, at mega mussel varemærkerne har en meget høj grad af særpræg,
såvel oprindeligt som indarbejdet og, at dette væsentligt overstiger det krav til et mini-
mum af særpræg, som kræves for opnåelse af varemærkeretlig beskyttelse jf. bl.a. afgø-
relsen t-305/02 (nestlé) … og afgørelsen t-34/00 (eurocool) …
det gøres i den forbindelse gældende, at mega mussel varemærkerne er egnede til at
identificere de varer, der er omfattet af registreringen, som hidrørende fra en bestemt
virksomhed, og således er egnede til at adskille de pågældende varer fra andre virksom-
heders varer. ved vurderingen af, hvorvidt et mærke besidder tilstrækkelig særpræg,
skal alle relevante omstændigheder tages i betragtning.
blomsterne i mega mussel varemærkerne opfattes af forbrugerne som et varemærke, idet
forbrugerne meget utvetydigt identificerer oprindelsen af mega mussel produkterne ud
fra blomstervaremærkerne, hvilket er definitionen på et varemærke, identifikation af op-
rindelse.
dette underbygges af markedsundersøgelserne fra communication research (bilag 52-54,
…), der viser, at forbrugerne tydeligt identificerer de viste produkter som hidrørende fra
royal copenhagen. varemærkerne er det eneste element på de mega mussel-produkter
som deltagerne i markedsundersøgelsen fik forevist, og det gøres gældende, at varemær-
kerne derfor opfattes af forbrugerne som varemærker/kommunikation af oprindelse, idet
der slet ikke har været forevist andet, som de adspurgte kunne anvende til at identificere
oprindelse.
fra markedsundersøgelserne findes det relevant særligt at fremdrage følgende resultater:
markedsundersøgelse af royal copenhagen ”trekløveret” – ctm 010423713
                                         - 47 -
…
    66 % af respondenterne har set den blå figur på porcelæn før som vist på billedet
     ovenfor.
    70 % af de adspurgte tænker spontant på royal copenhagen, bing & grøndal, me-
     ga mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af koppen med den blå
     figur vist ovenfor.
    alene 1 % nævner en anden producent/mærke ved uhjulpet kendskab til den blå
      figur.
    ved hjulpet kendskab svarer hele 88 %, at den blå figur på koppen vist ovenfor
     forbindes med royal copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfa-
     brik.
    35 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
     mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens hele 87 % nævner royal
     copenhagen hjulpet.
markedsundersøgelse af royal copenhagen ”stilblomsten” – ctm 010423606
…
    75 % af respondenterne har set den blå figur på porcelæn før som vist på billedet
     ovenfor.
    77 % af de adspurgte tænker spontant (uhjulpet kendskab) på royal copenhagen,
     bing & grøndal, mega mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af
     koppen med den blå figur vist ovenfor.
    kun 2 % forbinder figuren med en anden producent/mærke ved uhjulpet kendskab
     til den blå figur.
    ved hjulpet kendskab svarer hele 91 %, at den blå figur på koppen vist ovenfor
     forbindes med royal copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfa-
     brik.
    34 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
     mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens hele 86 % nævner royal
     copenhagen hjulpet.
markedsundersøgelse af royal copenhagen ”rundblomsten” – ctm 010423465
…
    78 % af respondenterne har set den blå figur på porcelæn før som vist på billedet
     ovenfor.
                                                - 48 -
      76 % af de adspurgte tænker spontant på royal copenhagen, bing & grøndal, me
       ga mussel eller den kongelige porcelænsfabrik ved visning af koppen med den blå
       figur vist ovenfor.
      kun 2 % forbinder figuren med en anden producent/mærke ved uhjulpet kendskab
       til den blå figur.
      ved hjulpet kendskab svarer hele 90 %, at den blå figur på koppen vist ovenfor
       forbindes med royal copenhagen, mega mussel eller den kongelige porcelænsfa-
       brik.
      34 % af de adspurgte nævner uhjulpet royal copenhagen som det mest kendte
       mærke indenfor producenter af porcelæn og service, mens hele 86 % nævner royal
       copenhagen hjulpet.
af de seneste markedsundersøgelser fra communication research fremgår det, at 66-78
% af de adspurgte (uhjulpet), har kendskab til og således har set de i sagen omhandlede
varemærker før.
endvidere fremgår det af markedsundersøgelserne, at 70 - 77 % af de adspurgte (uhjul-
pet) genkender royal copenhagens varemærker som hidrørende fra royal copenhagen
ved første præsentation af koppen med de blå figurer afbilledet ovenfor.
det er således den klare opfattelse hos majoriteten af den relevante offentlighed, at vare-
mærkerne kommunikerer royal copenhagen som oprindelse, hvorfor varemærkerne må
betragtes som særdeles indarbejdede.
det hjulpne kendskab for alle tre mærker ligger i intervallet 88-91 %, hvilket er usædvan-
ligt højt.
at varemærkerne er intensivt indarbejdet i danmark, og at der derved er skabt adskillel-
sesevne i forhold til øvrige producenter, kan der efter fremlæggelsen af communication
research seneste markedsundersøgelser (bilag 52-54) ikke herske tvivl om. i den forbin-
delse henvises til sagerne c-108/97 og c-109/97 (windsurfing) …, hvor domstolen som
følge af brug udtalte:
              ”det særpræg, som et varemærke har fået som følge af den brug, der gøres deraf,
              betyder, at varemærket er egnet til at identificere den vare, for hvilken der ansøges
              om registrering, som hidrørende fra en bestemt virksomhed, og dermed til at adskille
              denne vare fra andre virksomheders”,
              ”såfremt den kompetente myndighed er af den opfattelse, at de relevante omsæt-
              ningskredse som følge af varemærket identificerer varen som hidrørende fra en be-
              stemt virksomhed, skal den under alle omstændigheder fastslå, at betingelsen for re-
              gistrering af varemærket er opfyldt”.
eu’s varemærkemyndighed, euipo (tidligere ohim), har herudover godkendt mega
mussel varemærkerne til registrering uden at stille krav om indarbejdelse. ohim påser
ex officio, hvorvidt der er hindringer for registrering af ansøgte varemærker, herunder
om der består absolutte registreringshindringer. euipo har på intet tidspunkt fremsat
                                                - 49 -
særprægsindvendinger overfor mega mussel varemærkerne, hvilket yderligere doku-
menterer, at varemærkerne har det fornødne særpræg og, sø- og handelsretten skal læg-
ge dette til grund som udgangspunkt, således bevisbyrden for manglende særpræg alene
påhviler porsgrund.
det skal i øvrigt bemærkes, at friholdelsesbehovet, og dermed behovet for at sikre at be-
skrivende tegn kan bruges af alle, ikke er et relevant kriterium ved vurderingen af, om et
almindeligt figurmærke, som de i sagen omhandlede, har fornødent særpræg. i afgørel-
sen c-329/02 (sat1) … fastslog domstolen således i præmis 36, at friholdelsesbehovet ikke
har betydning for fortolkningen af varemærkeforordningens art 7 (1) (b).
udover det oprindelige særpræg har mega mussel varemærkerne opnået yderligere sær-
præg ved indarbejdelse/ibrugtagning. produkter med mega mussel mønstret blev
lanceret i 2000 og blev hurtigt et intensivt markedsført og massivt sælgende produkt jf.
bilag 38 – 51.
i relation til spørgsmålet omkring brug af mega mussel varemærkerne skal bemærkes, at
brugspligten ikke er indtrådt endnu. brugen er således kun relevant i relation til indar-
bejdelse og krænkelsesvurderingen efter ophavsretsloven og markedsføringsloven, som
er behandlet i de tidligere processkrifter i sagen.
     c. varemærkeforordningens art 7 (1) (a) – tegn der er uegnet som varemærke
porsgrund gør gældende, at mega mussel varemærkerne ikke kan opfylde en varemær-
kefunktion, og således ikke er egnede til at adskille oprindelsen for royal copenhagens
varer – eller nogen andre varer for den sags skyld – fra andre producenters varer, jf. arti-
kel 7 (1) (a).
royal copenhagen gør gældende, at anvendelsesområdet for artikel 7 (1) (a) som selv-
stændig afvisningsgrund er yderst snævert. bestemmelsen omhandler primært de så-
kaldte utraditionelle varemærker, som ikke i sig selv kan opfattes visuelt. det gælder ek-
sempelvis lyde, smage og dufte, samt bevægelige mærker og hologrammer. royal co-
penhagens mega mussel-varemærker falder ikke inden for kategorien af utraditionelle
varemærker, som bestemmelsen omhandler.
mega mussel varemærkerne er figurmærker, som består af tegn, der kan gengives gra-
fisk, og som er egnede til at adskille en virksomheds varer eller tjenesteydelser fra andre
virksomheders. der er således ikke tale om et utraditionelt varemærke.
endvidere har eu-domstolen i sag c-299/99 (tillægsmaterialesamling side 102) fastslået,
at tegn, der ikke rammes af registreringshindringerne i varemærkeforordningens artikel
7(1) (b) - (d) ikke kan anses for at være uegnede til at adskille en virksomheds varer eller
tjenesteydelser fra andre virksomheders varer eller tjenesteydelser.
henset til, at det ovenfor i afsnit 2.4.1.2b er gjort gældende, at mega mussel varemærker-
ne besidder fornødent særpræg gøres det på baggrund af afgørelsen c-299/99 gældende,
at registrering af mega mussel varemærkerne heller ikke kan anfægtes med henvisning
til artikel 7 (1) (a).
2.5.1           ophavsret
                                              - 50 -
porsgrund har på retsmødet den 7. september 2015 anerkendt, at royal copenhagens
mega mussel mønster besidder originalitet, og at det kan betragtes som udtryk for en
selvstændig skabende indsats (retsbogsudskrift …). denne formulering svarer til den i
dansk retspraksis fast udviklede terminologi for bedømmelse af værkshøjde, jf. eksem-
pelvis u.2001.747h og u1998.941s … anerkendelsen var ligeledes en udtrykt forudsæt-
ning – som blev drøftet såvel mellem parterne som med sø- og handelsretten retsmødet
– for, at der ikke i sagen skulle udmeldes syn- og skøn omkring ophavsretlig beskyttelse,
hvilket ellers skulle iværksættes.
porsgrund har således udtrykkeligt anerkendt, at royal copenhagens mega mussel
mønster nyder ophavsretlig beskyttelse. det eneste udestående spørgsmål i krænkelses-
bedømmelsen under ophavsretsloven er derfor, om porsgrunds maxistrå mønster kan
anses at udgøre en efterligning heraf.
såvel udviklingen af mega mussel mønstret som placeringen på de enkelte emner har
været en meget tidskrævende proces, der i udpræget grad er et resultat af en original
skabende kunstnerisk indsats fra karen kjældgård-larsens side. mega mussel mønstret
besidder således en selvstændig æstetisk originalitet.
mønstret er en nyfortolkning af royal copenhagens oprindelige mussel mønster, men er
ikke ”blot” en forstørrelse heraf. en illustration af udsnit af det oprindelige mussel møn-
ster og mega mussel mønstret fremgår af bilag 33 … her ses det, at ingen elementer i
mega mussel-mønstret er identiske med et udsnit af mussel mønsteret, men at der der-
imod er store variationer i forhold til antallet af elementer i mønstrene, deres udform-
ning, samt deres indbyrdes dimensioner mv.
det gøres endvidere gældende, at de enkelte produkter fra royal copenhagens mega
mussel serier nyder ophavsretlig beskyttelse. ligeledes gøres gældende, at når det som
ovenfor anført kan lægges til grund, at royal copenhagens mega mussel mønster nyder
ophavsretlig beskyttelse, så opfylder den derved anerkendte originalitet også til fulde
kravet om særpræg i henhold til varemærkeretlig beskyttelse. der er ikke direkte sam-
menhæng mellem ophavsretslovens originalitetskriterie og særprægskriteriet i henhold
til de varemærkeretlige regler men, originalitet fordrer i større eller mindre grad ”noget”
unikt, som indebærer en genkendelighed, der også til fulde vil opfylde minimumskravet
til adskillelsesevne og oprindelseskommunikation, som er kriteriet for særpræg vare-
mærkeretligt.
2.5.2          beskyttelse efter markedsføringsloven
det gøres gældende, at mega mussel mønstret og dets delkomponenter tillige nyder be-
skyttelse som forretningskendetegn efter markedsføringslovens § 18, ligesom royal co-
penhagens enkelte produkter i mega mussel serien har tilstrækkeligt særpræg og mar-
kedsposition på det danske marked til at nyde bred beskyttelse mod ulovlige produktef-
terligninger i henhold til markedsføringslovens § 1.
eftersom mega mussel har den fornødne originalitet til at nyde ophavsretsbeskyttelse, jf.
umiddelbart ovenfor, synes det ubetænkeligt at lægge til grund, at det har det fornødne
særpræg til at nyde beskyttelse også efter markedsføringsloven, hvor særprægskravet er
yderst beskedent.
                                              - 51 -
hertil kommer, at mega mussel har en meget stærk markedsposition på det danske mar-
ked. mega mussel har i de seneste 15 år været en af de stærkeste produktserier inden for
brugskunst, og serierne er de bedst sælgende royal copenhagen porcelænsprodukter i
danmark. mega mussel markedsføres intenst af såvel royal copenhagen som dets for-
handlere, som tæller alle større kæder, stormagasiner og livstilshuse.
mega mussels stærke markedsposition i danmark underbygges af de fremlagte mar-
kedsundersøgelser i sagen (bilag 26,…, bilag 30,…, bilag 52-54, …), jf. ovenfor.
2.6          krænkelse af royal copenhagens rettigheder
det gøres gældende, at porsgrunds markedsføring og salg af maxistrå serierne i dan-
mark udgør en krænkelse af både royal copenhagens varemærker, ophavsret og rettig-
heder efter markedsføringsloven.
…
porsgrund har i svarskriftet anerkendt, at maxistrå mønsteret har ligheder med mega
mussel mønsteret.
ifølge porsgrund er maxistrå mønsteret blot en forstørrelse af porsgrunds bogstad strå
mønster, og porsgrund gør gældende, at deres porcelænsmalere/designere/ grafikere ikke
har "tegnet efter" mega mussel mønsteret, da de designede maxistrå mønstrene.
det gøres gældende, at maxistrå mønsteret ikke blot er en forstørrelse af porsgrunds
bogstad strå mønster (bilag 36 …), idet porsgrund ved udsmykningen af maxistrå kon-
sekvent har ændret mønstret, så det i størst muligt omfang ligner mega mussel vare-
mærkerne og mega mussel produkterne generelt.
det er endvidere bemærkelsesværdigt, at porsgrund i forbindelse med designet af sine
maxistrå serier har valgt en placering af mønstrene, som er identisk med den placering af
mønstrene, som royal copenhagen anvender på produkterne i mega mussel serierne. en
efterligning af royal copenhagens ophavsretligt beskyttede mønster kan ikke legaliseres
med en forklaring om, at man selv har et gammelt mønster, der, hvis man forstørrer det,
udvælger et bestemt udsnit og skærer det rigtigt, tilfældigvis kommer til at ligne mega
mussel mønsteret. der er tale om en proces fra porsgrunds side, hvor man ved alle de
mange valg der har været i designprocessen, har valgt det designmæssige udtryk af
samtlige detaljer, som ligger tættest på mega mussel.
…
2.6.1        varemærkeretlig krænkelse
varemærkeretligt er krænkelsesvurderingen forskellig alt efter om der er tale om et vel-
kendt varemærke eller et ikke-velkendt varemærke.
hvis varemærket ikke er velkendt kræves lighed mellem varemærkerne og lighed mel-
lem varerne til en grad, så der samlet foreligger en risiko for forveksling, det vil sige der
skal foreligge risiko for, at den relevante forbruger forveksler oprindelsen for produkter-
ne.
                                                  - 52 -
porsgrund bruger sit maxistrå mønster for varer af samme art som de varer, der er om-
fattet af royal copenhagens registrerede eu-varemærker, og der er således identitet mel-
lem varerne. i relation til mærkeligheden gøres det gældende, at der foreligger en væ-
sentlig grad af lighed – grænsende til identitet - mellem porsgrunds maxistrå mønster og
royal copenhagens mega mussel mønster. alle de karakteristiske elementer i mega
mussel mønsteret kan genfindes i maxistrå mønsteret. porsgrunds maxistrå mønster ad-
skiller sig således alene på uvæsentlige punkter fra mega mussel mønsteret, hvilket
fremgår af bilag 27 og 28 ... der foreligger både visuel som konceptuel lighed mellem par-
ternes respektive mærker, hvilket er de kriterier, som lighed vurderes ud fra jf. domsto-
lens afgørelse i c-251/95 (puma) … hertil kommer, at når der er identitet mellem varerne,
så kræves der mindre lighed mellem varemærkerne for at statuere forvekslelighed jf. c-
39/97 (canon) …
desuden findes parternes varer i samme distributionskanaler og henvender sig til samme
købersegment.
samlet set foreligger der risiko for forveksling og dermed en krænkelse af royal copen-
hagens varemærker, jf. varemærkeforordningens artikel 9, stk. 1, litra b (forordning
207/2009).
forvekslingsrisikoen er entydigt dokumenteret ved markedsundersøgelsen, som er fore-
taget af analyseinstituttet communicationresearch (bilag 30 … således tror 82 % af re-
spondenterne (hjulpet), at de viste maxistrå produkter hindrører fra royal copenhagen
(q10). denne andel stiger til hele 95 % i gruppen af respondenter, der mener at have set
produkterne tidligere.
såfremt det lægges til grund, at royal copenhagens mega mussel varemærker er vel-
kendte kræves der en langt lavere grad af lighed mellem mega mussel varemærkerne og
porsgrund kendetegnene for at statuere lighed, idet der kun kræves association – det er
altså nok, at der er risiko for, at de relevante forbrugere tænker på mega mussel, når de
ser porsgrunds kendetegn. der henvises i den forbindelse til sag nr. c-408/01 (adidas)
(materialesamling side 158-174), hvor eu domstolen i præmis 31 udtalte, at:
    ”… den beskyttelse, der er fastsat i direktivets artikel 5, stk. 2, ikke forudsætter, at der mellem
    det renommerede varemærke og tegnet er konstateret en sådan grad af lighed, at der i den be-
    rørte kundekreds' bevidsthed er risiko for forveksling af de to. det er tilstrækkeligt, at graden af
    lighed mellem det renommerede varemærke og tegnet har til følge, at den berørte kundekreds
    skaber en sammenhæng mellem tegnet og varemærket.”
herudover kræves for krænkelse af velkendte varemærker, at der foreligger en utilbørlig
udnyttelse af varemærkets særpræg eller renommé, eller sådan brug skader dette sær-
præg eller renommé.
i sager om utilbørlig udnyttelse fokuseres der ikke på, om der sker skade på det ældre
varemærke, men på tredjemands fordel ved brug af et identisk eller lignende tegn.
der kan i den forbindelse henvises til domstolens afgørelse i sag c-487/07 (l’oreal), …
hvor domstolen i præmis 50 udtaler følgende:
                                                   - 53 -
    ”på baggrund af det ovenstående skal det femte spørgsmål besvares med, at artikel 5, stk. 2, i
    direktiv 89/104 skal fortolkes således, at tilstedeværelsen af en utilbørlig udnyttelse i denne be-
    stemmelses forstand hverken forudsætter, at der foreligger en risiko for forveksling eller en risi-
    ko for, at varemærkets særpræg eller renommé eller mere generelt varemærkeindehaveren påfø-
    res skade. den fordel, der følger af tredjemands brug af et tegn, som ligner et renommeret va-
    remærke, opnås utilbørligt af denne tredjemand, når han gennem denne brug forsøger at lægge
    sig i kølvandet på det renommerede varemærke med henblik på at drage fordel af varemærkets
    tiltrækningskraft, omdømme og prestige samt på uden nogen form for økonomisk kompensation
    at udnytte den kommercielle indsats, som varemærkeindehaveren har ydet for at skabe og ved-
    ligeholde varemærkets image.”
som det fremgår af præmis 50, er tærsklen for at statuere utilbørlig udnyttelse særdeles
lav, idet der forligger utilbørlig udnyttelse af et velkendt varemærkes særpræg eller re-
nommé, når der ved anvendelsen af et tegn, der ligner det velkendte varemærke, drages
fordel af det velkendte varemærke.
risikoen for utilbørlig udnyttelse af et varemærkes særpræg eller renommé foreligger så-
ledes allerede, når den relevante kundekreds på grund af en association til det velkendte
varemærke bliver tiltrukket af det yngre tegn og af varer og tjenesteydelser omfattet her-
af, uden nødvendigvis at forveksle varerne/tjenesteydelsernes handelsmæssige oprindel-
se.
det gøres gældende, at den relevante forbruger som minimum vil skabe en association
mellem royal copenhagens varemærker og porsgrunds maxistrå serien, samt at dette vil
medføre risiko utilbørlig udnyttelse af royal copenhagens varemærkers særpræg eller
renommé, jf. eksempelvis c-487/07, l’oreal.
dette understøttes af communication research markedsundersøgelse (bilag 30 …), idet
en overvejende del af respondenterne i undersøgelsen (65 % uhjulpet) forbinder de viste
maxistrå produkter med royal copenhagen og/eller mega mussel serien, mens ingen af
respondenterne forbinder de viste produkter med porsgrund.
som nævnt ovenfor foreligger der endvidere en varemærkeretlig krænkelse, hvis anven-
delsen af et nyere tegn, medfører skade på et velkendt varemærkes særpræg eller re-
nommé.
der foreligger skade på særpræg, når det ældre varemærkes evne til at identificere de re-
levante varer/tjenesteydelser som stammende fra indehaver, svækkes fordi det yngre
tegn ”opløser” det ældre varemærkes identitet og kendskabsgrad i offentlighedens be-
vidsthed.
det gøres samlet set gældende, at porsgrunds anvendelse af maxistrå mønstret medfører
en risiko for skade eller utilbørlig udnyttelse på royal copenhagens varemærkers sær-
præg eller renommé, da den relevante forbruger som minimum vil skabe en association
til royal copenhagens varemærker.
2.6.2           ophavsretlig krænkelse
for så vidt angår royal copenhagens ophavsretlige beskyttelse gøres det gældende, at
porsgrunds maxistrå mønster er en endog nærgående efterligning af royal copenhagens
                                             - 54 -
mega mussel mønster og dermed udgør en krænkelse af royal copenhagens mega mus-
sel mønster, jf. ophavsretslovens § 2. således er porsgrunds maxistrå mønster i relation
til udformning, placering, størrelse og farve stort set identisk med royal copenhagens
mega mussel mønster. hertil kommer, at der er en sådan lighed mellem porsgrund ma-
xistrå serierne og royal copenhagens mega mussel, at porsgrunds maxistrå ikke kan
være designet uden kendskab til royal copenhagens mega mussel serier. dette støttes af
faktum i sagen, idet parterne har et indgående kendskab til hinanden.
endvidere gøres det gældende, at porsgrunds maxistrå serie udgør en krænkelse af de
enkelte produkter i royal copenhagens mega mussel serier, jf. ophavsretslovens § 2.
det afgørende for krænkelsesvurderingen i begge henseender er, at identiteten af royal
copenhagens produkter skinner igennem. dette er entydigt bekræftet af førnævnte mar-
kedsundersøgelse fra communication research (bilag 30, ekstraktens side 298), idet en
overvejende del af respondenterne i undersøgelsen (65 % uhjulpet) forbinder de viste
maxistrå-produkter med royal copenhagen og/eller mega mussel serierne.
overtrædelse af markedsføringsloven
porsgrunds maxistrå mønster er stort set identisk med royal copenhagens mega mussel
mønster, og er egnet til at fremkalde forveksling med royal copenhagens mega mussel
mønster. det gøres derfor gældende, at porsgrunds markedsføring og salg af maxistrå
serierne i danmark udgør en krænkelse af royal copenhagens rettigheder efter markeds-
føringslovens § 1 og 18.
den markedsføringsretlige beskyttelse værner således mod, at porsgrund snylter på roy-
al copenhagens markedsposition ved at udnytte den indsats, der er lagt i royal copen-
hagens mega mussel serier, ved at markedsføre en nærgående efterligning af disse serier,
og ved på en illoyal måde at fortrænge mega mussel produkterne fra deres marked ved
at skabe en risiko for forveksling og uberettiget substituerbarhed med mega mussel seri-
erne.
det forhold, at der er tale om markedsføring af flere forskellige produkter, herunder tal-
lerkner, kopper, fade mv., der udgør præcis samme produkter som royal copenhagen
anvender sit mega mussel mønster for (bilag 34 …), samt det forhold, at maxistrå møn-
stret er placeret på samme måde på de enkelte produkter som på royal copenhagens
mega mussel serier, og at maxistrå serierne er markedsført og solgt i præcis samme far-
ver som royal copenhagens mega mussel mønster, medfører, at der tillige er tale om en
grov seriekrænkelse, hvor ligheden er bevidst tilstræbt, hvilket udgør en skærpende om-
stændighed.
2.6.3         ad porsgrunds ikke-krænkelsesargumenter
2.6.3.1       porsgrunds påståede ophavsret
det gøres gældende, at selv om porsgrunds maxistrå mønster og/eller maxistrå produk-
ter måtte nyde ophavsretlig beskyttelse efter norske regler – hvilket er bestridt af royal
copenhagen i sagen, og ikke dokumenteret af porsgrund, jf. nærmere nedenfor i afsnit
2.8 – har det ikke betydning for, om mønsteret og produkterne udgør en krænkelse af
royal copenhagens rettigheder.
                                               - 55 -
immaterialrettigheder har karakter af forbudsret og giver ikke i sig selv indehaveren ret
til erhvervsmæssig udøvelse uafhængig af tredjemands rettigheder. udnyttelse af et værk
kan således godt krænke tredjemands rettigheder efter ophavsretsloven, varemærkelo-
ven og markedsføringsloven. dette indebærer, at selv såfremt porsgrunds maxistrå måtte
findes at nyde ophavsret i norge, vil en markedsføring i danmark kunne være i strid
med god markedsføringsskik, jf. eksempelvis u 1982.987.sh …
2.6.3.2        produktforskelle
det bestrides, at forskelle i kvalitet, produktionsmetoder, trykke-/bemalingsmetoder mv.
mellem porsgrunds produkter og royal copenhagens produkter har betydning for vur-
deringen af, om der er sket krænkelse af royal copenhagens rettigheder. den almindeli-
ge forbruger kan således ikke se på produktet, om det påførte mønster er påmalet, eller
om der er tale om en særlig trykketeknik. endvidere har de færreste forbrugere kendskab
til forskellige kvaliteter af porcelæn, selv såfremt der måtte være tale om betydelig kvali-
tetsforskel.
hertil kommer, at den af porsgrund anførte prisforskel mellem produkter med mega
mussel-mønstret og produkter med maxistrå-mønstret ikke er relevant for en krænkel-
sesvurdering under hverken ophavsretsloven, varemærkeloven eller markedsføringslo-
ven. de påståede prisforskelle sættes desuden i relief af, at porsgrunds produkter med
bogstad stråmønster, sælges til tilsvarende priser som royal copenhagens mega mussel
(bilag 34, …).
det bestrides, at en vurdering af, om porsgrunds maxistrå serier udgør en krænkelse af
royal copenhagens rettigheder, skal foretages på baggrund af en sammenligning af fysi-
ske eksemplarer af porsgrunds produkter og royal copenhagens produkter.
forbrugerne vil sjældent – og slet ikke i internethandel - blive præsenteret for royal co-
penhagens produkter og porsgrunds produkter samtidig og derved have mulighed for at
foretage en direkte sammenligning af produkterne og mønstrene. allerede derfor kan
porsgrunds argument ikke inddrages som moment i krænkelsesbedømmelsen.
sammenligningen af mønstrene og produkter og den juridiske vurdering af, om pors-
grund maxistrå mønster udgør en krænkelse af royal copenhagens mega mussel møn-
ster, skal således foretages med udgangspunkt i princippet om det udviskede erindrings-
billede, der tager udgangspunkt i, at forbrugerne netop ikke præsenteres for begge pro-
dukter samtidig.
det gøres endvidere gældende, at stemplerne (vandmærkerne) i bunden af porsgrunds
og royal copenhagens produkter ikke har betydning for vurderingen af, om porsgrunds
maxistrå mønster udgør en krænkelse af royal copenhagens mega mussel mønster. et
produkt kan således have flere varemærker tilknyttet, og det er ikke en betingelse for va-
remærkekrænkelse, at brugen af det yngre tegn eller mærke sker på en måde, der præcis
genskaber rettighedshaverens brug af det ældre varemærke.
endvidere kan der ikke ’repareres’ på forvekslingsrisiko ved supplerende stempel (va-
remærke) i bunden af produktet. den forbruger, der er nødt til at tjekke stemplet i bun-
den af et produkt, der ligner et andet, for at kunne identificere, hvilken af to producenter
                                              - 56 -
der står bag produktet, har allerede forvekslet produkterne. herudover skal forvekslings-
risikoen ikke alene bedømmes i købssituationen, idet det klart fremgår af retspraksis, at
også ”post-sale-confusion” opfylder kriteriet for krænkelse, jf. bl.a. c-206/01, arsenal...
det har derudover slet ikke betydning for den ophavsretlige og markedsføringsretlige
krænkelsesvurdering, om en forbruger kan identificere producenten/indehaveren af den
pågældende rettighed ved en nærmere undersøgelse af produktet.
2.6.3.3        den norske markedsundersøgelse
porsgrund har som bilag o …, fremlagt en markedsundersøgelse foretaget på det norske
marked. undersøgelsen bør ikke tillægges betydning i nærværende sag, da den er foreta-
get på det norske marked, hvilket er helt irrelevant for denne sag, der alene vedrører ret-
tigheder og krænkelser på det danske marked.
derudover opfylder markedsundersøgelsens ikke selv helt basale krav til gennemførelse
af markedsundersøgelser idet datamængden bl.a. ikke er signifikant, idet undersøgelsen
alene inddrager 300 respondenter.
det bemærkes i øvrigt, at undersøgelsen er foretaget alene ved hjælp af skærmvisning af
fotos af de respektive produkter (og ikke ved besigtigelse af fysiske produkter), hvilken
metode sagsøgte i sin duplik har kritiseret sagsøger for at benytte. sagsøgtes fremlæggel-
se af markedsundersøgelsen i bilag o må derfor nødvendigvis indebærer accept af mar-
kedsundersøgelser foretaget ved hjælp af fotos, ganske som i sagsøgers markedsunder-
søgelser (bilag 30 og bilag 52-54).
2.6.3.4        parternes historik på det norske marked
porsgrund har udførligt henvist til, at der forud for porsgrunds lancering af maxistrå se-
rierne på det danske marked har været korrespondance mellem parterne i relation til
porsgrunds markedsføring og salg af serierne maxistrå og ministrå i norge.
denne korrespondance var udtryk for royal copenhagens protest over for porsgrunds
lancering af maxistrå-mønstret på et enkelt produkt i 2005 (16 cm tallerken) (bilag 7, …),
mens royal copenhagens påtale i 2011 vedrørte porsgrunds hele porcelænsserie i maxi-
strå-mønstret (bilag 9, …). der er altså ikke tale om ét og samme forhold.
royal copenhagen besluttede af bl.a. procesøkonomiske årsager ikke at forfølge sagen
ved de norske domstole. dette kan imidlertid ikke tages til indtægt for en accept af maxi-
strå produkterne generelt og ej heller for en anerkendelse af, at produkterne har sameksi-
steret ”uden problemer”. tværtimod viser den gentagne korrespondance og trussel om
retslige skridt, at maxistrå udgør et problem i relation til mega mussel. helt grundlæg-
gende gør sagsøgte sig skyldig i – uden støtte i dansk ret - at sidestille manglende anlæg
af civil retssag med frafald af anbringende om krænkelse efter markedsføringsloven, va-
remærkeloven og ophavsretsloven. dette er en ganske fejlagtig slutning.
det bestrides desuden, at parternes historik i relation til det norske marked har betyd-
ning for nærværende sag i danmark, herunder vurderingen af om porsgrunds maxistrå
mønster og/eller maxistrå produkter udgør en krænkelse af royal copenhagens rettig-
                                                - 57 -
heder i danmark. dette følger også af dansk retspraksis, hvor passivitet og krænkelse af-
gøres ud fra et dansk territorial princip, jf. bl.a. u2012.2693h, new balance…
der er således ikke omstændigheder på det danske marked, som royal copenhagen kan
have udvist passivitet over for, eller rettigheder på det danske marked, som royal co-
penhagen kan have fortabt ved passivitet.
der bemærkes i den forbindelse, at der i øvrigt hverken indtræder sameksistens eller
bortfald at rettigheder eller fremtidig påtaleret i henhold til ophavsretsloven, uanset om
der måtte foreligge passivitet. i relation til mega mussel eu-varemærkerne, har disse i
øvrigt slet ikke gyldighed i norge. ligeledes vil den markedsposition, som begrunder be-
skyttelse under markedsføringsloven, være af national karakter.
bevisbyrden for, at disse forhold på det norske marked skulle have relevans for nærvæ-
rende sag påhviler i det hele porsgrund, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
det gøres på den baggrund gældende, at spørgsmålet om, hvorvidt maxistrå mønsteret
udgør en krænkelse af mega mussel mønsteret alene skal vurderes på baggrund af for-
holdene på det danske marked.
2.6.3.5       øvrige producenter
porsgrund har som bilag k og l fremlagt eksempler på øvrige producenter med blom-
stermotiver eller lignende, som i henhold til porsgrund skulle svække royal copenha-
gens rettigheder. efter royal copenhagens opfattelse er alene producenten medusa co-
penhagen (bilag k …) relevant. medusa copenhagen har dog tidligere indgået forlig med
royal copenhagen som følge af krænkende produkter, og de i bilag k viste produkter er
genstand for en verserende tvist mellem parterne.
                                              - 58 -
2.7            vederlag og erstatning
det gøres gældende, at royal copenhagen er berettiget til vederlag og erstatning som
følge af porsgrunds krænkelse af royal copenhagens rettigheder, jf. varemærkeforord-
ningens artikel 102, jf. varemærkelovens § 43, ophavsretslovens § 83 og markedsførings-
lovens § 20.
markedsføring og salg af maxistrå produkterne på det danske marked vil uundgåeligt
føre til, dels avancetab som følge af en mistet omsætning for royal copenhagen, dels en
betydelig markedsforstyrrelse som følge af den meget høje grad af association til royal
copenhagen og mega mussel produkterne, ligesom der sket en udvanding af værdien af
royal copenhagens rettigheder til mega mussel. der henvises til porsgrunds omfattende
markedsføringsaktivitet over for potentielle kunder i detailhandlen (bilag 13, ekstraktens
side 258). hertil kommer selvsagt, at porsgrunds retsstridige markedsføring og salg i sig
selv skal godtgøres i form af et vederlag i henhold til de relevante love.
porsgrund har ikke opfyldt royal copenhagens provokationer 1 og 2, hvilket må komme
porsgrund bevismæssigt til skade, herunder i relation til provokation 2 med den konse-
kvens, at royal copenhagens erstatnings- og vederlagskrav i mangel af andre oplysnin-
ger lægges til grund.
2.8            ad porsgrunds selvstændige påstand 1
2.8.1          royal copenhagens afvisningspåstand
i relation til porsgrunds selvstændige påstand gøres det gældende, at det ikke er relevant
i denne sag at få fastslået, om porsgrund har en efterligningsbeskyttelse af sine maxistrå
produkter under dansk ret. porsgrund savner i nærværende sag retlig interesse i forhold
til den selvstændige påstand, og der påstås derfor principalt afvisning.
nærværende sag omhandler spørgsmålet om porsgrunds krænkelse af royal copenha-
gens rettigheder. det er derfor ikke relevant i denne sag at få fastslået, om porsgrund har
en efterligningsbeskyttelse af sine maxistrå produkter under dansk ret.
porsgrund har ikke formuleret anbringender, der støtter en retslig anvendelse af den
selvstændige påstand og porsgrund har i det hele taget ikke behandlet den selvstændige
påstand som en påstand i processuel forstand.
2.8.2          royal copenhagens frifindelsespåstand
det er tvivlsomt, om maxistrå-mønstret er udtryk for tilstrækkelig selvstændig og origi-
nal skabende indsats til at nyde ophavsretlig beskyttelse og porsgrund har intet gjort i
sagen for, ved syn og skøn eller på anden vis, at sandsynliggøre dette. derudover er der
ifølge porsgrund selv tale om en produktion uden kunstfærdig håndmaling, hvorfor de
enkelte produkter næppe nyder ophavsretlig beskyttelse.
                                                   - 59 -
     porsgrund har alene fremlagt et juridisk responsum (bilag n) om retsstillingen for op-
     havsret i norsk ret. dette responsum kan ikke betragtes som bevis, jf. u.2014.138.h. det
     fremgår dog af dette responsum, at norsk ret er mere restriktiv end dansk ret i forhold til
     tildeling af ophavsretsbeskyttelse.
     porsgrund har bevisbyrden for ophavsretsbeskyttelse til maxistrå-mønstret. samlet set er
     denne bevisbyrde ikke at være løftet.
     porsgrund har endvidere argumenteret for ophavsretsbeskyttelse under dansk ophavs-
     ret, men har til trods herfor fremlagt et responsum om ophavsretsbeskyttelse under norsk
     ret til støtte for sit synspunkt og må herved anses for at have frasagt sig kravet på en
     vurdering foretaget under dansk ret.
     …”
for porsgrund porcelænsfabrik as er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med det ”sammenfattende processkrift” af 24. maj 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
”…
3.2  …
     strå-udsmykningen og mussel-udsmykningen har lignet hinanden i over hundre-
     de år, uden at det har givet anledning til retssager mellem porsgrund og royal copenha-
     gen, hverken efter royal copenhagen begyndte markedsføringen af mussel-produkter og
     senere megamussel-produkter i norge, eller efter porsgrund påbegyndte markedsføring
     af maxistrå-serien i norge i 2004.
     royal copenhagen rejste både i 2004 og i 2011 krav mod porsgrund om, at porsgrund
     skulle ophøre med at fremstille og markedsføre både maxistrå- og ministrå-
     produktserierne. kravene blev ved begge lejligheder afvist af porsgrund, hvorefter royal
     copenhagen opgav at føre retssag om spørgsmålet i norge. alle parternes produkter har
     sameksisteret siden lanceringen af maxistrå i 2005, og sameksisterer fortsat i dag, på det
     norske marked (e side 214-223). nærværende sag opstod, da porsgrund i 2014 forsøgsvist
     indledte detailsalg af maxistrå-produktserien i danmark …
3.3  europæisk porcelænshistorie
     andre porcelænsfabrikker i europa har igennem tiden på tilsvarende vis som royal co-
     penhagen og porsgrund fremstillet og solgt hvidt porcelæn med forskellige blå blomster-
     dekorationer, og gør det fortsat i dag.
     …
     det er ikke noget særligt for royal copenhagen at placere blomster og andre motiver
     spredt ud over porcelænsprodukterne. …
     det har været en almindelig trend i porcelænsbranchen at nyfortolke gamle dekorationer.
     håndmalet porcelæn er mærkevarer og identificeres af forbrugerne via varemærkerne i
     bunden af porcelænsprodukterne. i overensstemmelse hermed pointeres det i royal co-
     penhagens markedsføring, hvilke varemærker royal copenhagen anvender og har an-
     vendt gennem tiden …
                                                  - 60 -
3.4  skabelsen af maxistrå og ministrå mønstrene
     … maxistrå-produktserierne [er] resultatet af en selvstændig designproces hos pors-
     grund, der også omfattede ministrå-serien, lanceret samtidigt med maxistrå-serien i
     2005.
     i 2010 lancerede royal copenhagen blue elements-produktserien, der ligesom ministrå
     består af formindskede elementer fra forlægget. det har porsgrund ikke haft indvendin-
     ger imod.
            …
     så længe producenterne holder sig til at nyfortolke deres egne mønstre og markedsfører
     produkterne under deres egne varemærker, er der i praksis ingen forvekslingsrisiko.
     …
3.6  sammenligning af maxistrå og megamussel
     maxistrå-udsmykningen består som nævnt oven for alene af stråblomsten. derfor er der
     betydelige forskelle mellem maxistrå-udsmykningen og megamussel-udsmykningen,
     når det gælder megamussel-produkter dekoreret med en eller flere af mussel-blomsterne
     i kombination med både stilk, blade og kantmønster …
     der er større lighed mellem maxistrå-produkter og megamussel-produkter, når der
     sammenlignes med en megamussel-udsmykning bestående af færre elementer fra mus-
     sel-udsmykningen, og når den blomst, der anvendes, dominerer udtrykket. dette skyldes
     lighederne mellem stråblomsten og mussel-blomsterne, der som nævnt skyldes lighe-
     derne mellem strå-udsmykningen og mussel-udsmykningen. også for disse produkter er
     der imidlertid synlige forskelle på udsmykningerne, både isoleret set og set som en hel-
     hed sammen med porcelænet
     forskellene på udsmykningerne og produkterne kan i hovedtræk sammenfattes således
     …:
    maxistrå-produkterne er ikke håndmalede, idet dekorationen er brændt på ved hjælp af
     silketryk, og alle maxistrå-produkter er derfor ens pr. kategori, både med hensyn til por-
     celæn og udsmykning. i modsætning hertil er hvert enkelt megamussel-produkt hånd-
     malet og unikt.
    stråblomsten anvendes i maxistrå-udsmykningen inklusive palmetter af småblade men
     eksklusive stilke, blade og kantmønster fra strå-udsmykningen. porsgrund har som et
     gennemgående designelement placeret 1-3 blomster på kanten af de enkelte maxistrå-
     produkter, således at stråblomsterne altid er beskåret og kun ses delvist. royal copenha-
     gen har i modsætning hertil forstørret flere forskellige udsnit af mussel-udsmykningen
     og anvender både trekløveret, stilblomsten og rundblomsten i kombination med stilk,
     blade og kantmønster. det varierer, hvor blomsterne er placeret på de forskellige mega-
     mussel-produkter, men på de fleste megamussel-produkter er blomsterne gengivet i de-
     res helhed.
    megamussel-udsmykningen er kendetegnet ved uskarpe/slørede linjer - megamussel-
     udsmykningen står mere detaljeret og skarpt med fine og klare linjer.
    udsmykningernes blå og sorte farve er ikke identiske.
                                                   - 61 -
     porcelænets kvalitet er forskellig, farven på porcelænet er forskellig og det er også form-
     givet forskelligt (porsgrunds porcelæn er altid glat – royal copenhagens er altid riflet).
    priserne er markant forskellige – megamussel er dyrt luksusporcelæn, og maxistrå er
     hverdagsporcelæn, som også sælges til kantiner o.lign. fx koster en ”blå mega riflet tal-
     lerken 27 cm” dkk 649 (e side 138), mens en maxistrå ”tallerken flat 28 cm” (som er det
     nærmest sammenlignelige produkt) koster nok 199 (e side 178), svarende til ca. dkk
     158.
    varemærkerne i bunden af hvert produkt, der entydigt identificerer porsgrund som pro-
     ducent af maxistrå og royal copenhagen som producent af megamussel.
     …
3.8  parternes ”fortællinger” om henholdsvis megamussel og maxistrå
     …
     retten bør … lægge til grund, at køberkredsen for både megamussel og maxistrå er be-
     vidste forbrugere, der går efter et bestemt porcelænsprodukt fra en bestemt producent.
     retten bør endvidere lægge til grund, at køberkredsen til megamussel-produkterne på
     grundlag af de høje priser vil foretage nærmere undersøgelser af produktet og/eller royal
     copenhagens markedsføringsmateriale, før de træffer beslutning om et køb. disse om-
     stændigheder sammen med produkternes klart forskellige udtryk udelukker i praksis
     forveksling.
3.9  royal copenhagens danske markedsundersøgelser
     …
     2012-undersøgelsen blev gennemført som online interview. efter det foreliggende fik re-
     spondenterne samtidigt forevist fotos af to mussel-produkter (en middagstallerken og en
     kop uden underkop) samt to megamussel fade (eller også er det store middagstallerke-
     ner). der blev spurgt til respondenternes kendskab til mussel og megamussel under ét.
     der foreligger ingen nærmere oplysninger om, hvordan undersøgelsen er tilvejebragt, fx
     antal respondenter og hvordan respondentgruppen er udvalgt, eller hvordan spørgsmå-
     lene blev stillet. allerede som følge heraf bør retten ikke tillægge undersøgelsen betyd-
     ning. den viser ikke andet, end at royal copenhagens mediebureau har udvalgt en re-
     spondentkreds, som for mellem 50-60% vedkommende peger på ”royal copenhagen” el-
     ler ”kgl. porcelain” som producent af de viste produkter.
     2015-undersøgelsen er gennemført som en online undersøgelse med omkring 1000 re-
     spondenter. den tilsigter at bevise, at maxistrå-produkterne er forvekslelige med mega-
     mussel-produkterne i varemærkeretlig forstand, men forvekslelighedsvurderingen er en
     helhedsvurdering, som efter retspraksis skal omfatte en lang række omstændigheder og
     momenter, og 2015-undersøgelsen er ikke baseret på en sådan helhedsvurdering. re-
     spondenterne blev ikke forevist fysiske porcelænsprodukter fra både maxistrå- og me-
     gamussel-produktserierne, men kun fotografier af visse af maxistrå-produkterne. re-
     spondenterne blev heller ikke bedt om, og har heller ikke kunnet foretage, en helheds-
     vurdering. deres svar reflekterer deres første association baseret på en todimensionel
     gengivelse af dele af produkterne, og det beviser ikke forvekslelighed. respondenterne
     har ikke kunnet forholde sig til forskelle i porcelænets udformning og kvalitet og produk-
     ternes samlede indtryk. de har fx heller ikke kunnet berøre produkterne og verificere
     producenten (hvis de måtte være i tvivl) via varemærkerne i bunden af produkterne.
     markedsundersøgelsen hverken beviser eller sandsynliggør, hvordan markedet eventuelt
     ville være blevet påvirket, hvis porsgrund havde distribueret maxistrå-produkter i de-
                                                     - 62 -
     tailbutikker i danmark i konkurrence med royal copenhagen. det bemærkes herudover,
     at det naturligvis er oplagt, at stort set ingen af respondenterne udpegede porsgrund som
     producent. porsgrund har udover det forsøgsvise detailsalg, der afstedkom nærværende
     sagsanlæg, ikke markedsført sine maxistrå-produkter til salg på det danske detailmar-
     ked, og meget få danskere må antages at kende porsgrund.
     2016-undersøgelserne vedrører alene mussel-blomsterne og vedrører derfor ikke kend-
     skab til de varianter af megamussel-udsmykningen, der både består af blomster, stilke,
     blade og kantmønster. undersøgelsen er gennemført som en online undersøgelse med
     godt 500 respondenter. de fotografier, respondenterne har set, viser den ene side af tre
     krus uden hank (så vidt ses), og man kan se royal copenhagens karakteristiske riflede
     porcelæn på fotografierne. den genkendelighed, konklusionerne i undersøgelsen peger
     på, kan skyldes udsmykningen, overfladen på porcelænet eller en kombination af de to.
     porsgrund bestrider, at en ensidigt indhentet markedsundersøgelse på baggrund af godt
     500 respondenters svar dokumenterer, at mussel-blomsterne og/eller megamussel-
     udsmykningen (i alle dens varianter) er ”velkendte” i danmark i varemærkeretlig for-
     stand som varemærker for royal copenhagens porcelænsprodukter, eller at megamus-
     sel-udsmykningen i alle dens varianter er det.
3.10  porsgrunds norske markedsundersøgelse
     formålet med porsgrunds norske markedsundersøgelse er at belyse kendskab og for-
     vekslelighed for maxistrå- og megamussel-produkter på det eneste marked, hvor der
     igennem en årrække er foretaget detailsalg af både maxistrå-produkter og megamussel-
     produkter … undersøgelsen er foretaget på baggrund af en onlineundersøgelse med 335
     respondenter.
     det fremgår overordnet af svarene, at der er en markant større andel af forbrugerne i
     norge, som både kender porsgrund og royal copenhagen, herunder maxistrå-serien og
     megamussel-serien. dermed er det norske marked bedre egnet end det danske marked
     til at give en indikation af, om der i praksis er et forvekslelighedsproblem af den karak-
     ter, royal copenhagen gør gældende i sagen.
     i spørgsmål 1 blev respondenterne forevist fire fotografier af fire tallerkener, herunder en
     maxistrå- og en megamussel-tallerken. respondenterne skulle for hver tallerken angive,
     hvem der var producenten (uhjulpet). det fremgår, at 23% korrekt anførte porsgrunds
     porselænsfabrik som producent af maxistrå-tallerkenen. kun 2% troede, at royal copen-
     hagen var producent af maxistrå-tallerkenen. 13% troede, at porsgrund var producent af
     megamussel-tallerkenen. størst var dog gruppen af respondenter, der var i tvivl og sva-
     rede "nej/ved ikke" – 71% for maxistrå og 78% for megamussel-tallerkenen.
     i spørgsmål 5 blev samme spørgsmål stillet med angivelse af nogle producenter, som re-
     spondenterne kunne vælge imellem (hjulpet). hermed steg førnævnte svarprocent for
     porsgrund fra 23% til 31%. 4% (før 2%) troede, at royal copenhagen var producenten.
     og 18% (før 13%) troede, at porsgrund var producent af megamussel-tallerkenen.
     "nej/ved ikke"-gruppen faldt fra 71/78% til 49/57%.
     svarene skal ses i sammenhæng med, at henholdsvis 60% (uhjulpet) og 88% (hjulpet) af
     respondenterne på forhånd havde hørt om porsgrunds porselænsfabrik, jf. svar på
     spørgsmål 3a-3b. de tilsvarende tal for royal copenhagen var 11% og 54%.
                                                      - 63 -
     ved en sammenligning alene på baggrund af fotografier på en hjemmeside er der således
     en tendens til, at markedets mest kendte producent anses for at være producenten bag al-
     le de tallerkener, der spørges om, og markedets mest kendte producent får de fleste rigti-
     ge svar. denne tendens ses både i royal copenhagens 2015-markedsundersøgelse (e side
     298-321), 2016-markedsundersøgelse … og i porsgrunds norske markedsundersøgelse ...
     svarene på spørgsmål 1 og 5 giver ikke grundlag for en antagelse om, at der er en stor
     grad af forvekslelighed mellem maxistrå- og megamussel-tallerkenerne. kun 13%/18% af
     respondenterne tog fejl og koblede megamussel-tallerkenen med porsgrund. det skal ses
     i lyset af, at over halvdelen af respondenterne svarede bekræftende på, at de ville "tjekke"
     varemærker og stempler på undersiden af porcelænsprodukterne i en eventuel købssi-
     tuation, jf. svaret på spørgsmål 4, hvilket ville eliminere forvekslelighedsmuligheden; et
     tilsvarende spørgsmål blev ikke stillet i royal copenhagen markedsundersøgelser.
     det må erkendes, at web-baserede undersøgelser eliminerer den række af forskelle på
     maxistrå- og megamussel-produkter, som kun kommer frem, når man står med de fysi-
     ske eksemplarer i hånden. de fremlagte markedsundersøgelser godtgør ikke isoleret set,
     at forbrugere vil forveksle megamussel- og maxistrå-produkter i en køb-/salg-situation,
     eller i hvilken grad maxistrå-serien i praksis ville konkurrere med megamussel. inddra-
     ger retten imidlertid royal copenhagens markedsundersøgelser, bør retten også inddra-
     ge porsgrunds norske markedsundersøgelse, der af de oven for nævnte grunde bør til-
     lægges en større bevisvægt end royal copenhagens 2015-markedsundersøgelse.
3.11  porsgrunds proceserklæring vedrørende megamussel-udsmykningens originalitet.
     der opstod i forbindelse med omberammelsen af hovedforhandlingen diskussion om
     rækkevidden af porsgrunds proceserklæring vedrørende megamussel-udsmykningens
     originalitet i mit brev af 18. juni 2015 til retten og royal copenhagens advokat.
     baggrunden for brevet var, at royal copenhagen begærede syn og skøn afholdt med
     henblik på at få besvaret ét spørgsmål, jf. udkast til skønstema vedlagt brev af 10. juni
     2015 fra royal copenhagens advokat til retten og undertegnede:
     ”skønsmanden anmodes om at vurdere, hvorvidt royal copenhagens megamussel-
     mønster er baseret på originalitet, således at det kan betragtes som udtryk for selvstæn-
     digt skabende indsats”.
             i mit brev af 18. juni 2015 til retten meddelte jeg følgende:
     ”jeg har nu haft lejlighed til at se nærmere på udkastet til skønstema og skriver for at
     meddele, at syn og skøn efter sagsøgtes opfattelse er overflødig. sagsøgte bestrider ikke,
     at megamussel-mønstret besidder originalitet. sagsøgte bestrider heller ikke, at mega-
     mussel-mønstret derfor kan nyde ophavsretlig beskyttelse. som det fremgår af svarskrif-
     tet, gør porsgrund gældende, at maxistrå-mønstret på tilsvarende vis nyder ophavsretlig
     beskyttelse.”
     på det efterfølgende retsmøde var det denne tilkendegivelse, jeg henviste til og ønskede
     at henholde mig til. baggrunden for tilkendegivelsen var, at når porsgrund på den ene
     side gør gældende til støtte for sin selvstændige påstand om ophavsret, at maxistrå-
     udsmykningen er ophavsretligt beskyttet, så vil porsgrund ikke på den anden side be-
     stride, at megamussel-udsmykningen efter en tilsvarende analyse kan være ophavsretligt
                                                   - 64 -
    beskyttet. da royal copenhagens forslag til skønstema kun indeholdt netop dette ene
    spørgsmål – kan-spørgsmålet – forekom det overflødigt at gennemføre syn og skøn.
    porsgrund anerkender to forhold vedrørende ophavsretlig beskyttelse:
    for det første, at det kræver kunstneriske evner at udføre håndmalede udsmykninger.
    ikke enhver kan male fx stråblomsten som porsgrunds porcelænsmaler astrid gunder-
    sen.
    for det andet, at det indebærer kunstneriske valg at tage stilling til beskæring, dimensio-
    nering og placering af dekorationen på de forskellige porcelænsprodukter.
    porsgrund har ikke hermed taget endeligt stilling til, om megamussel-udsmykningen (i
    dens forskellige versioner) er ophavsretlig beskyttet, men anerkender som nævnt at den
    kan være det.
    dette indebærer, at retten skal afgøre, om megamussel-udsmykningen er ophavsretligt
    beskyttet, ligesom retten skal afgøre, om maxistrå-udsmykningen er det.
     …
4. sammenfatning af hovedanbringender
4.0 indledende bemærkninger om parternes påstande og sagens hovedspørgsmål
    royal copenhagens påstand 1 (anerkendelsespåstanden) og første led i påstand 2 (for-
    budspåstanden) er vidtrækkende. påstandene forudsætter, at retten skal tage stilling til,
    om hvert enkelt produkt i maxistrå blå og maxistrå sort serierne, jf. bilag 4-5 (e side 157-
    166), krænker royal copenhagens rettigheder til megamussel blå og megamussel sort
    serierne og skal forbydes. retten skal derfor i dommen tage stilling til hvert enkelt pro-
    dukt gengivet i *bilag a+…
    andet led i royal copenhagens påstand 2 indeholder tilføjelsen ”samt andre produkter
    påført tilsvarende eller forveksleligt mønster i danmark”. en sådan vid påstand er med
    højesterets præmisser i gucci-dommen ”for uklar*.+ og bred*.+ til at de kan danne grund-
    lag for en dom om forbud, hvis overtrædelse er sanktioneret med straf” ([u.2013.759h]
    …, vedrørende påstandene 5-9). porsgrund skal frifindes for andet led i påstand 2 som
    følge heraf.
    porsgrunds selvstændige påstand 1 vedrørende ophavsret er en anerkendelses-påstand,
    hvor retten skal tage stilling til, om de to maxistrå-produkter, der er anført i påstanden,
    nyder ophavsretlig beskyttelse. porsgrund gør ikke gældende, at megamussel-
    udsmykningen krænker maxistrå-udsmykningen og har derfor hverken nedlagt påstan-
    de om erstatning eller stillingtagen til, om megamussel-udsmykningen krænker maxi-
    strå-udsmykningen. royal copenhagen anerkender ikke, at porsgrund har rettigheder til
    maxistrå-udsmykningen, og det har betydning for porsgrunds stillingtagen til salg af
    produkter på det danske marked efter denne sag, om porsgrund over for samhandels-
    partnere vil kunne henvise til, at man har fået dom for sin ophavsret efter dansk ret. ret-
    ten skal derfor ikke afvise porsgrunds påstand efter højesterets præmisser i gucci-
    dommen, …vedrørende påstandene 33-35, idet omstændighederne i denne sag er ander-
    ledes. jeg bemærker, at royal copenhagens påstand 1 vil kunne afvises under henvis-
    ning til højesterets præmisser i gucci-dommen, idet der ikke er nogen selvstændig retlig
                                                    - 65 -
    interesse i en anerkendelsespåstand, når der samtidigt nedlægges en betalingspåstand, jf.
    royal copenhagens påstand 3.
    porsgrunds selvstændige påstand 2 om ugyldighed nedlægges i medfør af varemærke-
    forordningens artikel 100, stk. 1, jf. artikel 52, stk. 1, litra a), og vedrører royal copenha-
    gens ef-varemærkeregistrering af mussel-blomsterne.
4.2 sagens hovedspørgsmål
    sagens hovedspørgsmål er, om royal copenhagen skal tilkendes rettigheder, der sætter
    royal copenhagen i stand til at forhindre porsgrund i at anvende stråblomsten – pors-
    grunds eget og mere end hundrede år gamle blomstermotiv - til porcelænsudsmykning.
    porsgrunds hovedsynspunkt er, at maxistrå-udsmykningen hverken kan anses for at væ-
    re en ”meget nærgående efterligning” eller en ”slavisk efterligning” af megamussel-
    udsmykningen efter henholdsvis ophavsretten og markedsføringsretten.
    porsgrunds hovedsynspunkt vedrørende varemærkeretten er for det første, at mussel-
    blomsterne ikke har varemærkefunktion og heller ikke særpræg, hvorfor ef-
    varemærkerne skal erklæres ugyldige (og dansk varemærkebeskyttelse udelukkes af
    samme grund). og for det andet, at maxistrå-udsmykningen ikke er forvekslelig med
    megamussel-udsmykningen, heller ikke hvis megamussel-udsmykningen anses for vel-
    kendt, og at der derfor ikke foreligger en varemærkekrænkelse efter forordningens arti-
    kel 9 eller varemærkelovens § 4 om ibrugtagne varemærker. ugyldighedspåstanden om-
    fatter registreringerne af mussel-blomsterne, idet maxistrå-udsmykningen ikke omfatter
    stilke, blade og kantmønster, men kun stråblomsten, som ifølge royal copenhagens ar-
    gumentation skal anses for at være en efterligning af mussel-blomsterne.
4.3 ophavsret til megamussel-udsmykningen
    porsgrund bestrider på det foreliggende grundlag, at royal copenhagen har ført bevis
    for at være i besiddelse af ophavs- og påtalerettigheder til megamussel-udsmykningen i
    alle dens varianter, ….
    anser retten royal copenhagens rettighedserhvervelse for dokumenteret, gør porsgrund
    gældende, at beskyttelsen er snæver og kun beskytter royal copenhagen mod ”meget
    nærgående efterligninger”, jf. fx højesterets præmisser i hermès-sagen …
    retten bør ved krænkelsesvurderingen anvende det, professor morten rosenmeier kalder
    ”filtreringsprincippet” … det er:
    ”*…+ et princip om, at man ved krænkelsesvurderingen skal se bort fra de ubeskyttede
    dele [i megamussel-udsmykningen], så sammenligningen kun kommer til at vedrøre de
    selvstændigt beskyttede dele [i megamussel-udsmykningen] på den ene side og [maxi-
    strå-udsmykningen+ på den anden side.”
    som anført i karnovs noter til oprethavslovens § 2 skal lighedsbedømmelsen ”alene
    foretages på værkernes konkrete udformning [idet] ideer, principper, motiver og lignen-
    de bag et værk frit kan tilegnes af andre” (ms side 5 øverst).
                                                - 66 -
retten skal derfor identificere de ubeskyttede ”ideer, principper *og+ motiver” i mega-
mussel-udsmykningen på den ene side, fastlægge den beskyttede ”konkrete udform-
ning” på den anden, udmåle et snævert beskyttelsesområde og på den baggrund afgøre,
om maxistrå-udsmykningen udgør en krænkelse.
grundhensynene bag den snævre brugskunstbeskyttelse fremgår af højesterets princi-
pielle dom i sagen om langeliniebestikket og trolles kommentar til dommen … dom-
men åbnede for ophavsretsbeskyttelse af brugskunst, selvom det frie rum for individuelle
løsninger af bestikdesign med rillemotiver måtte anses for at være begrænset. til gen-
gæld skulle beskyttelsesområdet udmåles snævert, jf. efterfølgende højesteretspraksis’
kriterium ”meget nærgående efterligninger”.
trolle skriver i kommentaren blandt andet følgende om langeliniebestikdommen...:
”det kan først bemærkes, at alle dommerne var enige om, at f’s bestik måtte anses for et
kunstværk. den omstændighed, at der var benyttet gammelkendte motiver, kunne ikke
udelukke noget sådant [..] måske er man gået et skridt videre end hidtidig praxis og har
muligt ikke udvist den tilbageholdenhed, som de oven for omtalte forfattere anbefaler,
men betydningen heraf er ikke så stor endda, da man, som det strax skal ses, har været
tilbageholdende, da det kom til spørgsmålet om omfanget af den beskyttelse et brugs-
kunstværk med traditionelle motiver kunne nyde. det var da det kom til spørgsmålet om
eftergørelse – som i sig selv indebærer spørgsmålet om, hvor vid beskyttelsen skal være –
at dommerne delte sig. flertallet udtalte: [..]
”den lighed, som d’s bestik har med ”langelinie”-bestikket, hidrører væsentligt fra det
ikke beskyttede rillemotiv, som i øvrigt i d’s bestik er udformet på anden måde. d’s be-
stik findes derimod ikke at have ”langelinie”-bestikkets helhedsvirkning.”
for denne gruppe har det spillet en fremtrædende rolle, at de væsentligste bestanddele af
det skabte kunstværk hørte til skatten af åndeligt fælleseje. selvom der nok ved benyttel-
sen af dette kan skabes et nyt og selvstændigt kunstværk, der kan nyde beskyttelse mod
eftergørelse, bør beskyttelsen ikke blive så vid, at den begavede kunstner ved at øse af
dette fælleseje, får en art praktisk eneret til de bestanddele, han benytter, og at andre af-
skæres derfra. det er derfor ikke forvexlingsmuligheden, der er afgørende, men efterlig-
ningen [..] dette fører til, at et sådant brugskunstværk, hvis originalitet oftest består i hel-
hedsvirkningen, får en relativt snæver beskyttelse; thi helheden vil oftest kun være efter-
gjort ved den slaviske eller næsten slaviske efterførelse. i sagen i ufr 1926 p. 251 h, der
drejede sig om en eftergørelse af det kendte musselmalede kgl. porcelæn, havde skønnet
således udtalt, at ”både hovedformen og detailler er så påfaldende enstydige, at..” *..+”
som det fremgår, må ophavsretten ikke udstrækkes, så ”den begavede kunstner ved at
øse af dette fælleseje, får en art praktisk eneret til de bestanddele, han benytter, og andre
afskæres derfra”.
i flertallets præmisser i dommen markerer højesteret klart grænsen mellem det beskytte-
de og ubeskyttede…:
”denne beskyttelse findes, jf. skønsmændenes supplerende erklæring af 1. august 1960, at
bero på den ved udformningen og sammenstillingen af enkelthederne opnåede helheds-
virkning, hvorimod beskyttelsen ikke giver noget almindeligt værn imod, at andre på
spisebestik anvender rillemotivet, der ikke i sig selv er nyt eller originalt.”
        rillemotivet var isoleret set ikke beskyttet, og kunne derfor frit bruges af andre.
                                                    - 67 -
    i nærværende sag er mussel-udsmykningens motiver – trekløveret, stilblomsten og
    rundblomsten samt stilke, blade og kantmønster - for længst blevet public domain. mo-
    tiverne kan derfor frit anvendes af andre til porcelænsudsmykning, i de størrel-
    ser/beskæringer som man måtte ønske, og med de placeringer på porcelænet, man måtte
    ønske.
    ved krænkelsesvurderingen skal retten derfor filtrere den lighed fra, som skyldes lighe-
    derne mellem de bagvedliggende ubeskyttede motiver.
    når denne lighed filtreres fra, er der ikke nogen lighed tilbage som med rimelighed kan
    bære en domfældelse for ophavsretskrænkelse efter kriteriet om ”meget nærgående efter-
    ligning”.
    jeg bemærker, at royal copenhagen ikke gør gældende, at porsgrund har krænket op-
    havsrettigheder til megamussel porcelænsprodukternes udformning, kvalitet og/eller
    farve, og at det derfor kun er udsmykningerne, der skal sammenlignes. retten bør dog
    også inddrage porcelænsprodukternes udformning, kvalitet og farve ved sammenlig-
    ningsvurderingen. porcelænsprodukterne udgør et samlet hele og udsmykningerne in-
    teragerer med det porcelæn, de er malet på, og det gøres gældende, at forskellene på por-
    celænet også støtter, at der ikke foreligger en ”meget nærgående efterligning”.
4.4 ophavsret til maxistrå-udsmykningen
    maxistrå-udsmykningen er skabt i et samarbejde mellem astrid gundersen, ragnhild
    wik og trond hansen, der som nævnt alle har overdraget deres rettigheder til pors-
    grund.
    i overensstemmelse med det anførte i afsnit 3.11 oven for gøres det gældende, at astrid
    gundersens udførte kunsthåndværk, da hun malede stråblomsten til maxistrå-
    udsmykningen, og at ragnhild wik og trond hansens arbejde med at designe maxistrå-
    udsmykningens beskæring, dimensionering og placering på porcelænsprodukterne på
    baggrund af astrid gundersens forlæg indebærer en kunstnerisk indsats, således at be-
    tingelserne for brugskunstbeskyttelse er opfyldt.
    udsmykningen til maxistrå produkterne blev skabt i norge i 2004, hvilket medfører
    dansk ophavsretsbeskyttelse af porcelænsprodukterne i medfør af ophavsretslovens § 85,
    stk. 1, nr. 1 jf. § 1, stk. 1 (”kunstværk” omfatter værker af brugskunst).
    det følger af, at borgere fra eøs-lande skal ydes ”fuld national behandling” og dermed
    sidestilles med danske borgere, herunder ved vurderingen af, om et produkt er beskyttet
    som brugskunst, jf. forarbejderne til ophavsretslovens § 85, stk. 1, nr. 1 der skal læses i
    sammenhæng med eu domstolens dom i de forenede sager c-92/92 og c-326/92 (phil
    collins)...
4.5 beskyttelse af megamussel-udsmykningen efter markedsføringslovens § 1, stk. 1
    efter markedsføringslovens § 1, stk. 1, skal retten sammenligne megamussel-produkter
    med maxistrå-produkter, og ikke kun megamussel- og maxistrå-udsmykningerne.
                                                            - 68 -
       ved fortolkningen af bestemmelsens rækkevidde skal der foretages en afvejning af hen-
       synene ”til forbrugerne, erhvervsdrivende og almene samfundsinteresser”. virksomhe-
       dernes interesse i beskyttelse mod produktefterligning skal afvejes over for samfundets
       modsatrettede interesse i at skabe rum for en fri konkurrence. da markedsføringslovens
       efterligningsbeskyttelse er potentielt evigtvarende, medfører det et væsentligt indgreb i
       den frie konkurrence, hvis produktefterligningsbeskyttelsen gøres bred.
       efter højesterets praksis er det i overensstemmelse hermed kun ”slaviske efterligninger”,
       som kan forbydes efter § 1, stk. 1 (se fx gucci, ms side 134, højre spalte), hvis produkter-
       ne i øvrigt anses for forvekslelige.
       beskyttelsesområdet efter markedsføringslovens § 1 er i praksis således endnu snævrere
       end efter ophavsretslovens § 2.
       de strenge betingelser for at statuere krænkelse har ført til frifindelse i sager vedrørende
       velkendte produkter/mærkevarer som eksempelvis jørgen nørgaards ”no 101” one size-
       t-shirt …, hermès birkin-tasker …, pumas formstrip (ms side 178 ff) og adidas striberne
       …, uanset betydelige konkrete ligheder mellem originalen og den påståede kopi. produ-
       centen af ”originalen” skal i sådanne sager føre bevis for, at der i praksis - når forbruger-
       ne står i en konkret køb-salg situation og skal identificere det produkt, de ønsker at købe
       - foreligger en reel forvekslingsrisiko. det antager retspraksis kun at være tilfældet ved
       slavisk kopiering, og det indgår formentlig som et vigtigt moment, at særlige kendte
       mærkevarer har en særlig adskillelsesevne.
       porsgrund gør gældende af de samme grunde, som er anført oven for vedrørende den
       ophavsretlige beskyttelse, at maxistrå-produkterne ikke har en sådan meget høj grad af
       lighed, at der foreligger en krænkelse, og at royal copenhagen navnlig ikke har ført be-
       vis for, at megamussel- og maxistrå-udsmykningerne er forvekslelige i praksis.
       endvidere gøres det gældende, at porsgrund har skabt maxistrå- og ministrå-serierne på
       baggrund af en selvstændig designproces, jf. afsnit 3.4 ovenfor, og at de subjektive betin-
       gelser for at anvende markedsføringslovens § 1 heller ikke er opfyldt.
   4.6 beskyttelse af megamussel-udsmykningen efter varemærkeforordningens artikel 7
        og varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2)
       porsgrunds centrale anbringender til støtte for ugyldighedspåstanden er, at varemærke-
       registreringerne af mussel-blomsterne er foretaget i strid med varemærkeforordningens
       artikel 7, stk. 1, litra a), litra b) og/eller litra e), nr. iii), og at royal copenhagen ikke har
       opnået evigtvarende varemærkeret via ibrugtagning på det danske marked, jf. varemær-
       kelovens § 3, stk. 1, nr. 2 jf. § 13, stk. 2, nr. 1. det gøres herunder gældende, at varemær-
       kelovens betingelser for at opnå dansk varemærkeret er identiske med betingelserne for
       at opnå ef-varemærkeret. i det følgende ligger i henvisningerne til forordningens regler
       en henvisning til de parallelle danske regler.
4.6.1 mussel-udsmykningen har altovervejende æstetisk funktion, ikke varemærkefunktion, jf.
       varemærkeforordningens artikel 7, stk. 1, litra a)
       megamussel-udsmykningens funktion er altovervejende at udsmykke royal copenha-
       gens porcelænsprodukter ved at tilføre produkterne en særlig æstetisk værdi. det er va-
       remærkerne i bunden af hvert porcelænsprodukt, der både i praksis og efter royal co-
                                                           - 69 -
      penhagens markedsføring af produkterne udgør forbrugernes garanti for, at der forelig-
      ger et håndmalet, originalt royal copenhagen produkt. den omstændighed, at varer
      med megamussel-udsmykningen er blevet solgt i en årrække, og har en vis genkendelig-
      hed, ændrer ikke på, at udsmykningerne er og bliver udsmykninger.
      værdien af megamussel-udsmykningen fremgår af prissætningen af royal copenhagens
      porcelænsprodukter, hvor produkter uden megamussel-udsmykning er betydeligt billi-
      gere end produkter med megamussel-udsmykning... eksempelvis koster en hvid taller-
      ken med diameter 27 cm henholdsvis 29 euro uden og 89 euro med udsmykning. det er
      ikke en ekstrapris, forbrugeren betaler for at kunne identificere royal copenhagen som
      producent. det er en ekstrapris for at få tilført porcelænet en særlig æstetisk værdi via
      megamussel-udsmykningen.
4.6.2 mussel-blomsterne har ikke særpræg, jf. varemærkeforordningens artikel 7, stk. 1, litra b)
      og litra e), nr. iii) og varemærkelovens § 13, stk. 1
      kendetegn, der er omfattet af varemærkeforordningens artikel 7, stk. 1, litra e) – eller den
      tilsvarende bestemmelse i varemærkedirektivets artikel 3, stk. 1, litra e) – kan aldrig opnå
      særpræg, heller ikke ved langvarig og omfattende brug, jf. fx philips, præmis 75 …, og
      b&o ii præmis 12 sammenholdt med præmisserne 69-80 …
      efter artikel 7, stk. 1, litra e), nr. iii) er følgende tegn udelukket fra varemærkeregistre-
      ring…:
                     ”e) tegn, som udelukkende består af:
                              [..]
                              iii) en udformning, hvorved varen får en væsentlig værdi”
      i retspraksis er bestemmelsen anvendt i sager om tredimensionelle varemærker, hvor va-
      remærket er identisk med varen i fysisk henseende, det vil sige ér varen.
      i nærværende sag er der ikke fysisk identitet mellem varen (royal copenhagens porce-
      lænsprodukter) og tegnet (megamussel-udsmykningen). i snæver forstand er der følgelig
      ikke den identitet mellem vare og tegn, som efter retspraksis kan føre til, at tegnet ikke
      kan registreres som varemærke i henhold til nr. iii).
      efter ordlyden af nr. iii) er det imidlertid ikke ”en udformning af varen”, men en ”ud-
      formning” af et ”tegn”, som ikke kan registreres. ordet ”udformning” kan både henvise
      til en tredimensionel form og en todimensionel form.
      den ”almene interesse”, som er baggrunden for registreringshindringen i artikel 7, stk. 3,
      litra e) – og den identiske bestemmelse i varemærkedirektivets artikel 3, stk. 1, litra e) - er
      uddybet på følgende måde i tripp trapp, præmis 19 …:
      "19. det umiddelbare formål med forbuddet mod registrering af udformninger, der er
      rent funktionelle som omhandlet i varemærkedirektivets artikel 3, stk. 1, litra e), andet
      led, eller som giver varen en væsentlig værdi som omhandlet i denne bestemmelses tred-
      je led, er at undgå, at den evigtvarende eneret, som varemærket giver, kan anvendes
      uden tidsbegrænsning til at gøre andre rettigheder, som eu-lovgiver har ønsket at under-
      lægge forældelsesfrister, evigtvarende (jf. i denne retning dom lego juris mod khim,
      eu:c:2010:516, præmis 45).”
                                                    - 70 -
    af generaladvokatens forslag til afgørelse i tripp trapp fremgår endvidere følgende …:
    85. den fortolkning, jeg vil foreslå af den omhandlede bestemmelse, tager hensyn til den
    omstændighed, at en given vare kan opfylde en lang række funktioner. der er således in-
    gen tvivl om, at varen ud over sin primære brugsmæssige funktion (f.eks. en højttaler
    som udstyr, der gør det muligt at lytte til musik) ligeledes kan opfylde andre behov hos
    forbrugeren. man kan forestille sig, at en væsentlig del af varens værdi ikke udelukkende
    skyldes de egenskaber, hvorved varen opfylder sin brugsmæssige funktion, men ligele-
    des dens æstetiske kvaliteter (f.eks. kan højttaleren også opfylde en dekorativ funktion).
    den omstændighed, at den pågældende vare ud over sin æstetiske funktion også opfyl-
    der en brugsmæssig funktion, bør ikke efter min opfattelse udelukke muligheden for at
    anvende direktivets artikel 3, stk. 1, litra e), tredje led. dette er efter min mening tilfældet
    med visse designervarer, hvis udformning har æstetiske egenskaber, som udgør hoved-
    årsagen eller i det mindste en af hovedårsagerne til, at forbrugeren beslutter at købe en
    sådan vare."
    efter formålet med registreringshindringen i nr. iii) er det vanskeligt at se begrundelsen
    for, at hensynet til at trække den rigtige grænse mellem evigtvarende varemærkebeskyt-
    telse på den ene side og tidsbegrænset design- og ophavsretsbeskyttelse på den anden,
    kun skulle tillægges vægt for tredimensionelle varemærker. megamussel-produkterne
    opfylder – ligesom tripp trapp stolen og b&o højttaleren - både en ”brugsmæssig funk-
    tion” og en ”dekorativ funktion”. efter det foreliggende er den æstetiske værdi af mega-
    mussel-udsmykningen betydelig, set i forhold til værdien af porcelænet jf. priseksemplet
    i afsnit 4.6.1. beskyttelsen af megamussel-udsmykningen bør derfor varetages af design-
    og ophavsretslovgivningen (samt national markedsføringsret), ligesom beskyttelsen af
    tripp trapp stolen og b&o højttaleren (og lignende designervarer). det nødvendiggør, at
    varemærkeregistreringerne af mussel-blomsterne erklæres ugyldige.
4.7 maxistrå-produkterne udgør ikke en varemærkekrænkelse efter varemærkeforordnin-
    gens artikel 9, stk. 1, litra b), eller varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2
    opretholder retten ef-varemærkeregistreringerne eller finder retten, at der er grundlag
    for varemærkebeskyttelse af mussel-udsmykningen efter varemærkelovens § 3, stk. 1, nr.
    2, gøres det gældende, at maxistrå-udsmykningen ikke krænker varemærkerettigheder
    til megamussel-udsmykningen.
    maxistrå- og megamussel-udsmykningerne er ikke identiske. det indebærer efter vare-
    mærkeforordningens artikel 9, stk. 1, litra b) (og varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2), at
    royal copenhagen skal føre bevis for, at udsmykningerne ”ligner” hinanden, og at der
    ”som følge heraf er risiko for forveksling”. porsgrund bestrider, at royal copenhagen har
    løftet denne bevisbyrde.
            lighedsvurderingen er en helhedsvurdering.
    ved sammenligning af figurmærker ser man som udgangspunkt på den visuelle lighed
    isoleret set; den visuelle lighed mellem megamussel-udsmykningen og maxistrå-
    udsmykningen. samspillet mellem udsmykningernes former, farver og placeringer på
    porcelænet på den ene side, og porcelænets former og farver på den anden, påvirker
    imidlertid opfattelsen af udsmykningerne. det bør derfor også indgå i vurderingen,
    hvordan udsmykningerne interagerer med porcelænet.
                                              - 71 -
det støttes af hermès-afgørelsen …, at lighedsvurderingen er en helhedsvurdering, der
skal inddrage samspillet mellem varemærke og produkt, når der som her er tale om va-
remærker med et betydeligt design-/udsmykningsformål.
i hermès påberåbte hermès sig (velkendte) varemærker til birkin shoulder bag taskens
udformning som helhed, taskens ”tre tunger” (også kaldet flapper) og taskens låseanord-
ning. efter skønserklæringen i sagen kopierede den påståede krænkende taske (”han-
delsselskabets taske”) flere elementer fra hermès’ taske, og skønsmændene fandt også, at
der var risiko for forveksling for ”den almindelige forbruger”…:
”på spørgsmål 3, om der ud fra en helhedsvurdering er en sådan ydre lighed, at der er ri-
siko for forveksling mellem taskerne, svarer skønsmændene, at dette må besvares med en
vis (kvalificeret) usikkerhed, men lighederne er dog så markante, at den almindelige for-
bruger meget vel kan være bibragt den opfattelse, at handelsselskabets taske ved en før-
ste betragtning (altså ikke en ligefrem ”scrutinøs” undersøgelse af produktet) er produce-
ret og markedsført af hermès. skønsmændene kan derfor ikke udelukke, at en køber af
en hermès-taske kunne opfatte handelsselskabets taske som en hermès-taske til strand-
brug. *..+ generelt finder skønsmændene dog, at hermès’ sædvanlige publikum næppe
vil tage fejl, mens købere med et mere beskedent indkøbsbudget meget vel kan antage
handelsselskabets taske for at være en original ”hermès” eller i hvert fald for en fuldt
acceptabel substitut.”
den ene af skønsmændene forklarede endvidere om ”flapperne”…:
”det er helt åbenlyst, at handelsselskabets taske er en efterligning af den identificerbare
idé, da flapperne ikke bruges til at lukke tasken med. man kan ikke finde på at sætte
flappen på tasken uden at kende til idéen.”
efter sø- og handelsrettens præmisser, som blev stadfæstet af højesteret, skulle ligheds-
vurderingen både omfatte forskelle og ligheder mellem ”flapperne” på de to tasker, og
den helhed, ”flapperne” var en del af (tasken som helhed)…:
”hermès varemærker dækker både selve lukkemekanismen og de tre tunger *”flapper-
ne”+, samt tasken i sin helhed og selve låsen for sig selv. handelsselskabets taske har ikke
en hængelås, og det er derfor de to andre varemærker, der skal vurderes. begge vare-
mærker indeholder lukkemekanismen i sin helhed, både remmen, flapperne og øsknen,
men det er ikke idéen eller princippet i denne lukkemekanisme, der er beskyttet, men
helheden, som den er skabt af de enkelte detaljer. derved indgår det stramme design, de-
taljernes samspil og de præcise linjer i varemærket. de tre flapper på handelsselskabets
taske har ikke den funktion, at de lukker tasken; de er alene til pynt. da flapperne derfor
ikke skal åbnes, har remmen og låseøsknen heller ingen praktisk funktion. heruover ad-
skiller taskerne sig væsentligt ved, at kanterne og dermed samspillet mellem kanterne ik-
ke har samme dimensioner eller vinkler. på birkin-tasken er de tre flapper meget frem-
hævede forfra, kanterne er skarpe og tydelige, og er derfor en væsentlig del af indtrykket,
mens handelsselskabets flapper flyder mere ud med resten af tasken, nok særligt på
grund af materialet og syningerne. helhedsindtrykket af taskerne forandres væsentligt,
når tasken ses fra siden, hvor lynlåsen på handelsselskabets taske fjerner fokus fra rem-
men, som den del, der samler taskens åbning og giver en trekantet form. samlet set er
helhedsindtrykket af de to tasker så forskelligt, at der heller ikke findes at være sket en
varemærkekrænkelse af birkin-tasken.”
                                                - 72 -
  som det fremgår, tog retten stilling til begge varemærker – tasken som helhed og flap-
  perne – under ét. lighederne mellem flapperne på de to tasker isoleret set fik ikke afgø-
  rende betydning. den helhed, flapperne var en del af, indgik i vurderingen, formentlig
  fordi det ikke gav mening at vurdere flapperne isoleret set, når de netop indgik i en sam-
  let helhed, i et samlet design.
  sø- og handelsrettens flertal foretog en lignende helhedsvurdering i den parallelle sag
  om hermès' anden birkin-taske, … og disse præmisser blev også stadfæstet af højesteret.
  ved helhedsvurderingen i nærværende sag fører en tilsvarende analyse til, at retten skal
  foretage en helhedsvurdering, hvor der både indgår en detaljeret vurdering af forskelle
  og ligheder mellem megamussel- og maxistrå-udsmykningen isoleret set, og en samlet
  vurdering af udsmykningernes helhedsvurdering, således som udsmykningerne er på-
  ført de forskellige porcelænsprodukter.
  retten bør ved lighedsvurderingen blandet andet lægge vægt på følgende momenter og
  konkludere, at maxistrå ikke ”ligner” megamussel efter artikel 9, stk. 1, litra b):
 de konkrete forskelle på udsmykningerne med hensyn til motiv, formgivning, farve og
  dimensionering og placering af blomsterne på porcelænet, herunder den forskellige be-
  skæring af blomsterne og de forskelle, der følger af, at royal copenhagen bruger tre for-
  skellige blomster og stilke, blade og kantmønster i megamussel-udsmykningen, mens
  maxistrå-udsmykningen alene er baseret på stråblomsten, samt de forskelle i udtrykket,
  der skyldes at megamussel i modsætning til maxistrå er håndmalet.
 samspillet mellem dekoration og porcelæn, der giver megamussel-udsmykningen en an-
  den helhedsvirkning end maxistrå-udsmykningen.
 at megamussel-udsmykningen er baseret på motiver (mussel-udsmykningen), der har
  været public domain i over hundrede år og derfor isoleret set bør anses for at have ringe
  særpræg.
  forvekslingsvurderingen er også en helhedsvurdering, jf. varemærkeforordningens 8. be-
  tragtning ...
  det følger af gucci afgørelsen …, at det også ved forvekslelighedsvurderingen skal til-
  lægges betydning, hvordan udsmykningerne interagerer med porcelænet.
  i gucci tog sø- og handelsretten blandt andet stilling til en pung kaldet produkt 11 ... der
  forelå mærkelighed for så vidt angår pungens krop (”kanvas”). pungen havde som pynt
  en ”grøn-rød-grøn webbing”, og over webbingen var der ”en metaldekoration bestående
  af et g og et bidsellignende greb, hvor grebet er et o”. gucci havde varemærkeregistreret
  et bidsel bestående af et dobbelt ”g” og havde også varemærkeregistreret en ”grøn-rød-
  grøn” webbing...
  sø- og handelsretten skulle afgøre, om varemærket til mønsteret på kanvassen på guccis
  pung var forveksleligt med mønsteret på produkt 11. det besvarede retten benægtende
  på baggrund af en helhedsvurdering, hvor mønstret på kanvassen blev vurderet i sam-
  menhæng med det produkt, kanvassen var en del af, det vil sige som en del af en hel-
  hed…:
                                                    - 73 -
     ”mønstret på pungens kanvas svarer til det i danmark registrerede varemærke. som
     pynt på pungen er der en grøn-rød-grøn webbing, over hvilken der er en metaldekorati-
     on bestående af et g og et bidsellignende greb, hvor grebet er et o. dette vil blive udtalt
     som go svarende til det på canvassen trykte varemærke. metaldekoration[en] adskiller
     sig visuelt væsentligt fra det af gucci registrerede sammensmeltede dobbelte g og bids-
     let, således at der ikke findes at være risiko for forveksling. heller ikke ved en helheds-
     bedømmelse findes produkt 11 at krænke guccis rettigheder efter [..] varemærkeloven
     *..+”
     det blev således ikke afgørende for sagens udfald, at der var mærkelighed for så vidt an-
     gik mønstret på kanvassen (”mønstret på pungens kanvas svarer til *..+”). det afgørende
     blev rettens helhedsvurdering af pungens udseende og forskelle/ligheder i forhold til
     pungens øvrige designelementer, herunder metaldekorationen og webbingen.
     i nærværende sag bør retten ved forvekslelighedsvurderingen på tilsvarende vis vurdere,
     om der er andre elementer ved maxistrå-produkterne end maxistrå-udsmykningen, der
     kan adskille produkterne fra megamussel-produkterne.
     retten bør ved forvekslelighedsvurderingen blandet andet lægge vægt på de momenter,
     der er angivet oven for vedrørende lighedsvurderingen, samt følgende momenter, og ret-
     ten bør på den baggrund konkludere, at maxistrå-udsmykningen ikke er forvekslelig
     med megamussel-udsmykningen efter artikel 9, stk. 1, litra b):
    at megamussel er prissat dyrt, mens maxistrå er prissat betydeligt billigere, hvilket ret-
     ter megamussel mod et købersegment med et større opmærksomhedsniveau end gen-
     nemsnitsforbrugeren.
    begge parters konsekvente brug af varemærker og kendemærker i bunden af hvert pro-
     dukt, på emballage og ved reklamering og anden kommerciel kommunikation.
    parternes mangeårige historie og tydelige markedsføring af sin egen ”fortælling” om-
     kring produktserierne og deres historiske ophav.
    at den berørte kundekreds må antages at opfatte maxistrå-udsmykningen udelukkende
     som en dekoration, ikke et varemærke, jf. adidas præmis 40 (ms side 339) smh. med ge-
     neraladvokatens forslag til afgørelse punkt 63-64 (ms side 356-357).
    porsgrunds norske markedsundersøgelse, som bestyrker at megamussel og maxistrå ik-
     ke vil være forvekslelige i praksis, hvis maxistrå blev markedsført på det danske detail-
     marked på samme måde som i norge.
4.8  artikel 9, stk. 1, litra c) og varemærkelovens § 4, stk. 2
     porsgrund bestrider, at megamussel-udsmykningen nyder beskyttelse efter varemærke-
     forordningens artikel 9, stk. 1, litra c) om ”velkendte” varemærker, og at varemærkeretti-
     gheder efter litra c) er krænket, hvis retten desuagtet måtte anse megamussel-
     udsmykningen (i alle dens variationer) for ”velkendt”.
                                              - 74 -
royal copenhagen har ikke bevist, at megamussel-udsmykningen (i alle dens variatio-
ner) er ”velkendt inden for fællesmarkedet”. som anført i afsnit 3.9 beviser hverken 2012-
eller 2016-markedsundersøgelserne velkendthed.
antager retten desuagtet, at megamussel-udsmykningen (i alle dens variationer) er ”vel-
kendt”, skal retten som det første vurdere, om maxistrå-udsmykningen ”ligner” mega-
mussel-udsmykningen efter de kriterier, der følger af artikel 9, stk. 1, litra b), jf. fx calvin
klein præmis 68 (ms side 526) og nike præmis 30-31... som anført i afsnit 4.7 oven for bør
retten konkludere efter en helhedsvurdering, at der ikke er en sådan grad af lighed mel-
lem megamussel- og maxistrå-udsmykningen, at maxistrå krænker megamussel. det
udelukker anvendelse af artikel 9, stk. 1, litra c)
det er herudover ikke bevist af royal copenhagen, at brugen af maxistrå-udsmykningen
”uden rimelig grund” medfører en ”utilbørlig udnyttelse af *megamussel-
udsmykningens] særpræg eller renommé, eller sådan brug skader dette særpræg eller re-
nommé”, jf. artikel 9, stk. 1, litra c).
efter intel er den ”skade”, royal copenhagen skal bevise, en alvorlig skade, jf. præmis
76-77 …:
”76. for det tredje *..+ er skaden på det ældre varemærkes særpræg sket, når dette vare-
mærkes evne til at identificere de varer eller tjenesteydelser, som det er registreret for,
som stammende fra indehaveren af nævnte varemærke, svækkes, idet brugen af det yng-
re varemærke medfører en opløsning af det ældre varemærkes identitet og dets bekendt-
hed i offentlighedens bevidsthed.
77. de følger heraf, at beviset for, at brugen af det yngre varemærke skader eller vil skade
det ældre varemærkes særpræg, forudsætter, at det godtgøres, at der er sket en ændring i
den økonomiske adfærd hos gennemsnitsforbrugeren af de varer eller tjenesteydelser,
som det ældre varemærke er registreret for, der er forårsaget af brugen af det yngre va-
remærker, eller at der er en alvorlig risiko for, at en sådan ændring vil forekomme i frem-
tiden.” (mine understregninger).
domstolen understregede i wolf, at intel-dommens præmisser ér gældende ret, herunder
at der er ”behov*..+ for at kræve en højere bevisstandard for at kunne konstatere skaden
eller risikoen for skade på [megamussel-udsmykningens+ særpræg”, jf. wolf præmis
40…
royal copenhagen har hverken ført bevis for eller sandsynliggjort, at porsgrund hidtidi-
ge salg af maxistrå-produkter på det danske marked skulle have medført nogen som
helst ”ændring i den økonomiske adfærd hos gennemsnitsforbrugeren” eller at der skulle
være ”en alvorlig risiko for, at en sådan ændring vil forekomme i fremtiden”. det er helt
usandsynligt, at købere til royal copenhagens luksusporcelæn skulle ønske at substitue-
re megamussel-produkter med maxistrå-produkter eller at de ville komme til det på
grund af forveksling. og det må anses som udelukket, at maxistrå skulle kunne svække
megamussel-udsmykningens evne til at identificere royal copenhagen i en sådan grad,
at megamussel-udsmykningens ”identitet” og ”bekendthed i offentlighedens bevidst-
hed” ligefrem ”opløses”.
                                                     - 75 -
     betingelsen om ”utilbørlig udnyttelse” i artikel 9, stk. 1, litra c), forudsætter, at royal co-
     penhagen fører bevis for, at porsgrunds brug af stråblomsten til maxistrå-udsmykningen
     er ”utilbørlig”, jf. fx bellure...
     det bestrides, at denne del af litra c) finder anvendelse, blot der foreligger et ”velkendt”
     varemærke og det konstateres, at tredjemands tegn ligner dette og for så vidt ”lægger sig
     i kølvandet” på det velkendte varemærke. der skal foreligge noget ”utilbørligt” i tredje-
     mands handlinger, som også anført i bellure præmis 49…:
     ”i den forbindelse skal det præciseres, at når en tredjemand ved sin brug af et tegn, der
     ligner det renommerede varemærker, forsøger at lægge sig i kølvandet på varemærket
     med henblik på at drage fordel af varemærkets tiltrækningskraft, og uden i den forbin-
     delse at foretage en selvstændig indsats, at udnytte den kommercielle indsats, som vare-
     mærkeindehaveren har ydet for at skabe og vedligeholde varemærkets image, skal den
     fordel, der følger af denne brug, anses for utilbørlig.” (min understregning).
     porsgrund skabte maxistrå-udsmykningen efter en selvstændig designproces, der også
     omfattede ministrå-udsmykningen, jf. afsnit 3.4 oven for. porsgrund har ikke handlet
     ”utilbørligt” men har ”foretage*t+ en selvstændig indsats”.
     endvidere følger det af artikel 9, stk. 1, litra c), at selv hvis retten måtte finde, at royal
     copenhagen har ført bevis for at alle de øvrige betingelser er opfyldt, så skal porsgrund
     frifindes, hvis brugen af maxistrå-udsmykningen er sket med ”rimelig grund”. pors-
     grund havde ”rimelig grund” til at anvende stråblomsten til maxistrå-udsmykningen, da
     stråblomsten har været anvendt af porsgrund i mere end hundrede år til procelæn-
     sudsmykning.
4.9      markedsføringslovens § 18
     porsgrund gør gældende af de samme grunde, som er anført ovenfor vedrørende vare-
     mærkeretten, at man ikke har krænket royal copenhagens rettigheder.
4.10     betydningen af over 10 års sameksistens på det norske marked
     den omstændighed, at royal copenhagen har accepteret sameksistens med samtlige
     porsgrunds produkter på det norske marked i over 10 år, herunder maxistrå-serien i bå-
     de blå og sort, taler stærkt for at give porsgrund medhold i, at det ikke kan antages, at
     megamussel og maxistrå er forvekslelige i praksis. royal copenhagen accepterede de
     facto porsgrunds juridiske argumentation på baggrund heraf, herunder både vedrørende
     ophavsretsbeskyttelse, jf. 2004-korrespondancen …, og markedsføringsretlig og vare-
     mærkeretlig beskyttelse, jf. 2011-korrespondancen...
     ex tuto gøres det gældende, at passiviteten bør være retsfortabende, herunder som følge
     af, at porsgrunds produkter via webshoppen kan (og har kunnet) købes til levering i
     danmark, og som følge af, at royal copenhagen opgav at føre sag om krænkelse ved de
     norske domstole, hvilket som følge af den dansk-norske retsenhed kunne være sket på
     baggrund af samme argumentation og bevisførelse som i nærværende sag, jf. royal co-
     penhagens breve af 23. november 2004 og 9. november 2011.
4.11     frifindelse over for royal copenhagens påstand 2
                                                    - 76 -
        det følger af anbringenderne ovenfor vedrørende royal copenhagens påstand 1 (aner-
        kendelsespåstanden), at porsgrund også skal frifindes for påstand 2 (forbudspåstanden).
   4.12    frifindelse over for royal copenhagens påstand 3
        det følger af anbringenderne ovenfor vedrørende royal copenhagens påstand 1, at pors-
        grund også skal frifindes for påstand 3.
        derudover gøres det gældende, at porsgrund handlede i god tro, da man i sommeren
        2014 iværksatte en forsøgsvis detaildistribution i danmark, hvilket skete på baggrund af
        10 års sameksistens i norge og en berettiget opfattelse af, at royal copenhagen havde
        opgivet sine krav. porsgrund standsede endvidere den distribution, royal copenhagen
        rejste indsigelse mod, så snart royal copenhagen rettede henvendelse.
        royal copenhagen har ikke dokumenteret noget erstatningsberettiget tab, og der er hel-
        ler ikke grundlag for godtgørelseskrav under de konkrete omstændigheder i sagen. jeg
        bemærker, at royal copenhagen ved et forlig med isenkram chr. christensen v/ flem-
        ming bødker har modtaget et beløb for ”kompensation for den skete krænkelse og mar-
        kedsforstyrrelse”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
1. det norske marked. passivitet
oplysningerne om sameksistensen gennem en årrække af parternes porcelænsproduk-
ter i norge og den omstændighed, at royal copenhagen i 2004 og 2011 – på trods af
trussel om det modsatte – undlod at tage retslige skridt mod porsgrund i anledning af
porsgrunds salg og markedsføring af blandt andet maxistrå i norge, kan ikke i sig selv
føre til, at parternes produkter ikke anses for forvekslelige, eller at der skulle være ind-
trådt rettighedsfortabende passivitet for royal copenhagen på det danske marked.
2. varemærkeret
det lægges efter sagens oplysninger til grund, at royal copenhagens mega mussel, der
blev lanceret i jubilæumsåret 2000, gennem en årrække har været intenst og udbredt
markedsført, og at mega mussel-produkterne har været en markant salgssucces og har
opnået en stærk markedsposition. i royal copenhagens markedsføring indtager mega
mussel en fremskudt position. retten finder det ubetænkeligt at antage, at der gennem
den nævnte brug af mega mussel er skabt adskillelsesevne, og at mønstret, der således
må anses at være egnet til at identificere de omhandlede varer som hidrørende fra
                                              - 77 -
royal copenhagen, derved har opnået kendetegnsmæssig status som varemærke. det
fremgår således også af de foreliggende markedsundersøgelser, at der hos responden-
terne i undersøgelserne består et bredt kendskab til mønstret, som i vid udstrækning
forbindes med royal copenhagen.
retten finder på den anførte baggrund, at royal copenhagen har en varemærkeret til
mega mussel-mønstret, der er stiftet ved ibrugtagning, og som følgelig nyder beskyt-
telse efter varemærkelovens § 4.
parterne benytter deres mønstre for varer af samme art. efter en sammenligning mel-
lem parternes mønstre og varernes designmæssige udtryk med mønstrene, samt når
markedsundersøgelsen fra juni 2015 (bilag 30) tages i betragtning, finder retten, at der
mellem porsgrunds maxistrå og royal copenhagens mega mussel foreligger en sådan
grad af risiko for forveksling, at erhvervsmæssig brug af maxistrå i danmark - uanset
om der er grundlag for at anse mega mussel for velkendt i varemærkeretlig forstand -
udgør en krænkelse af royal copenhagens varemærkerettigheder til mega mussel.
ophavsret
mega mussel er designet af karen kjældgård-larsen, som med mønstret har skabt et unikt
og personligt udtryk, som på mega mussel-seriens enkeltprodukter giver disse et asymme-
trisk udtryk og samtidig en balanceret komposition, der fremstår vellykket og med design-
mæssig elegance. med sine designmæssige variationer fremstår seriens enkeltprodukter med
hver deres egen dynamik, samtidig med at designudtrykkene er tro mod deres fælles oprin-
delse, det oprindelige mussel nr. 1-mønster, som mega mussel-designet fremstår som en ny-
fortolkning af. med de designmæssige kunstgreb fremstår mega mussel-variationerne som
et designmæssigt fællesskab i en sammenhængende produktserie.
mega mussel-mønstret, der blev lanceret i år 2000 i blå og i 2006 i sort, anses herefter at nyde
ophavsretlig beskyttelse som kunstnerisk værk, jf. ophavsretslovens § 1.
                                                - 78 -
maxistrå-designet, som det ses på maxistrå produkterne, der ligesom mega mussel udgør en
produktserie, er skabt på basis af ”stråblomsten”, der hidrører fra porsgrunds strå-udsmyk-
ning på porsgrunds oprindelige serie ”bogstad strå”, der udover blomster bestod af blade,
stilke og kantmønster i sit design. maxistrå-produkterne markedsføres i blå (siden 2005) og
sort (siden 2009).
mellem mega mussel og maxistrå foreligger nogle forskelle, blandt andet med hensyn til
farvenuancer, produktionsmetoder og frembringelse af produktudsmykning (håndma-
let/silketryk). mærkerne i bunden af produkterne er forskellige, og der er en væsentlig pris-
difference mellem produkterne.
uanset de forskelle, der foreligger, herunder forskellene i mønstrenes visuelle udtryk, finder
retten, at maxistrå udgør en ophavsretlig krænkelse af mega mussel. retten har herved lagt
afgørende vægt på, at maxistrå, der ubestridt er udviklet med kendskab til mega mussel, i
sit designudtryk har lagt sig så tæt op ad mega mussel, at mega mussels udtryk og den vi-
suelle identitet, som blev skabt i mega mussel, må anses for efterlignet på en sådan måde, at
ophavsretten til mega mussel anses for krænket.
markedsføringsloven
mega mussel-produkterne, der som anført markedsføres som en produktserie, findes, som
de fremstår med de beskrevne designmæssige kvaliteter, at være beskyttet mod efterlignin-
ger efter markedsføringsloven. maxistrå findes at udgøre en så nærgående efterligning af
mega mussel, at en markedsføring af maxistrå er egnet til at fremkalde forveksling med me-
ga mussel. markedsføring og salg af maxistrå-produkterne i danmark udgør derfor en over-
trædelse af markedsføringsloven i forhold til royal copenhagen.
sammenfatning
under de anførte omstændigheder tages royal copenhagens påstand 1’s principale led til
følge. med hensyn til royal copenhagens forbudspåstand, påstand 2, tages påstanden lige-
ledes til følge, idet dog sidste led, ”… samt andre produkter påført tilsvarende eller forveks-
                                                        - 79 -
leligt mønster” må anses for uklart og for ubestemt, til at det kan danne grundlag for en dom
til forbud.
porsgrunds selvstændige påstand 1
porsgrund har som begrundelse for den nedlagte påstand, der alene angår to af porsgrunds
produkter i maxistrå-serien, henvist til, at ”det har betydning for porsgrunds stillingtagen til
salg af produkter på det danske marked efter denne sag, om porsgrund over for samhan-
delspartnere vil kunne henvise til, at man har fået dom for sin ophavsret efter dansk ret.”
når henses til, at det under bevisførelsen er fremgået, at porsgrund ikke har aktuelle planer
om at markedsføre sine produkter i danmark, og da porsgrunds påstand ikke konkret er re-
lateret til den foreliggende sag, som royal copenhagen har anlagt om påstået krænkelse af
mega mussel, savner påstanden aktualitet.
 påstanden afvises derfor.
porsgrunds selvstændige påstand 2
efter ansøgninger af 17. november 2012 fik royal copenhagen den 2. maj 2012 som eu-
varemærker registreret tre figurmærker, som porsgrund har gjort gældende er ugyldige, jf.
porsgrunds selvstændige påstand 2. det drejer sig om følgende varemærker:
trekløveret,                             stilblomsten,               rundblomsten,
ctm 010423713                            ctm 010423606               ctm 010423465
porsgrund har til støtte for påstanden om ugyldighed henvist til varemærkeforordningens
art.7, stk. 1, litra a), litra b) og/eller litra e, nr. iii.
                                                   - 80 -
de tre omtvistede blomstermærker blev registreret som eu-varemærker uden rejste indsigel-
ser. mærkerne har efter sagens oplysninger været intensivt benyttet af royal copenhagen og
har dertil en fremtrædende og for udsmykningen væsentlig funktion på porcelænsproduk-
terne. herefter og idet det bemærkes, at det af markedsundersøgelserne fra marts 2016 (bilag
52, 53 og 54) fremgår, at der hos respondenterne i undersøgelserne består et bredt kendskab
til de tre mærker, som i vid udstrækning forbindes med royal copenhagen, lægger retten til
grund, at mærkerne har adskillelsesevne. herefter, og idet de registrerede figurmærker som
tegn ikke ses at være omfattet af anvendelsesområdet for varemærkeforordningens art. 7,
stk. 1, litra e, nr. iii, der angår en vares udformning, findes ingen af de af porsgrund påbe-
råbte bestemmelser i art. 7 at kunne føre til, at varemærkerne kan anses for ugyldige.
royal copenhagen frifindes derfor for porsgrunds selvstændige påstand 2.
erstatning/vederlag
uden nærmere dokumentation for afsætningstab og markedsforstyrrelse for royal copen-
hagen og under hensyn til oplysningerne om porsgrunds begrænsede aktivitet i danmark,
der ophørte efter en kort periode, må et beløb i vederlag og erstatning til royal copenhagen
udmåles skønsmæssigt og med betydelig forsigtighed. efter en samlet vurdering findes be-
løbet passende at kunne fastsættes til 20.000 kr.
efter sagens udfald, værdi og omfang, herunder en hovedforhandling på 2 dage, skal pors-
grund betale sagsomkostninger til royal copenhagen med 60.000 kr. ekskl. moms i rimelige
advokatudgifter, samt godtgøre royal copenhagen 3.180 kr. i retsafgift.
                                          thi kendes for ret:
porsgrund porcelænsfabrik as tilpligtes at anerkende, at markedsføring og salg af produk-
terne afbildet i bilag 4 (maxistrå blå serien) og produkterne afbildet i bilag 5 (maxistrå sort
serien) i danmark udgør en krænkelse af royal copenhagen a/s’ rettigheder.
                                              - 81 -
porsgrund porcelænsfabrik as forbydes at markedsføre og sælge produkterne afbildet i bi-
lag 4 (maxistrå blå serien) og produkterne i bilag 5 (maxistrå sort serien) i danmark.
porsgrund porcelænsfabrik as skal inden 14 dage til royal copenhagen a/s betale 20.000 kr.
med sædvanlig procesrente fra den 30. december 2014 til betaling sker.
porsgrund porcelænsfabrik as´ påstand 1 afvises.
royal copenhagen a/s frifindes for porsgrund porcelænsfabrik as’ påstand 2.
porsgrund porcelænsfabrik as skal inden 14 dage betale sagsomkostninger til royal copen-
hagen a/s med 63.180 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
karin schou andersen               claus forum petersen                 christian hvidt.
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den