text:
                                             dom
afsagt den 3. juli 2013 af vestre landsrets 11. afdeling (dommerne vogter, mogens heinsen
og charlotte hove lasthein (kst.) i 1. instanssag
v.l. b–1746–11
rosgaard a/s
(advokat lauge fastrup, thisted)
og
kr. rosgaard og søn aps
(advokat lauge fastrup, thisted)
mod
fødevarestyrelsen
(kammeradvokaten v/adv. rass holdgaard, københavn)
denne sag, der er anlagt den 22. december 2010, drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, fødeva-
restyrelsen, er erstatningsansvarlig overfor sagsøger 1, rosgaard a/s, som følge af den brug,
som fødevarestyrelsen i perioden 1. juli 2007 til 1. oktober 2010 har gjort af en inter- og
ekstrapolationstabel vedrørende arealkrav (lastetæthed) for svin i forbindelse med kontrol af
og tilsyn med svinetransporter med lastbil med en varighed på over 8 timer. derudover har
rosgaard a/s og sagsøger 2, kr. rosgaard og søn aps, overfor fødevarestyrelsen nedlagt
fire anerkendelsespåstande vedrørende arealkrav og vægt på svin.
den 20. marts 2012 biintervenierede h & s westergaard a/s til støtte for sagsøgernes an-
erkendelsespåstande.
sagen er den 6. juli 2011 af retten i viborg ved kendelse henvist til behandling ved vestre
landsret.
påstande
                                                 - 2 -
   rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps har nedlagt følgende påstande:
1. fødevarestyrelsen skal anerkende, at transportbekendtgørelsens tabeller med intervallerne 25,
   50, 75 kg osv. ved vejtransport skal læses således, at svin, der vejer mellem intervallerne, skal
   bedømmes efter det nedre intervals princip, hvilket f.eks. betyder at alle svin i størrelsen 25-
   49 kg skal have plads, som om de vejede 25 kg svarende til 0,2 m2 pr. svin ved lange
   transporter.
2. fødevarestyrelsen skal anerkende, at der ikke gælder specifikke arealkrav ved vejtransport af
   svin med en vægt under 25 kg.
3. fødevarestyrelsen skal anerkende, at der ikke findes anerkendte regler eller metoder, der
   beskriver, indenfor hvilke rammer det enkelte svins vægt kan variere i løbet af et døgn.
4. fødevarestyrelsen skal anerkende, at det ved beregning af arealkrav ved vejtransport af svin
   med en vægt over 25 kg er vægten af det enkelte dyr, der er afgørende, og gennemsnitsvægten
   af størrelsesmæssigt uens svin er derfor irrelevant.
5. fødevarestyrelsen skal betale rosgaard a/s 11.623.199 kr. med tillæg af procesrente fra 1.
   december 2011.
   fødevarestyrelsen har påstået afvisning af påstandene 1-4, subsidiært frifindelse, og frifin-
   delse overfor påstand 5.
   sagsfremstilling
   rosgaard a/s driver virksomhed navnlig med handel og transport af smågrise. kr. rosgaard
   og søn aps, der har samme ejerkreds som rosgaard a/s, er en vognmandsvirksomhed, der
   blandt andet transporterer svin.
   i forbindelse med transport af svin med lastbil og evt. påhængskøretøj, skal transportøren
   blandt andet overholde de lastetæthedskrav for svin, som følger af rådets forordning (ef) nr.
   1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbudne
   aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/eøf og 93/119/ef og forordning (ef) nr.
   1255/97 (i det følgende transportforordningen) samt de supplerende regler, som fremgår af
   bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006 om beskyttelse af dyr under transport (i det
   følgende transportbekendtgørelsen) med tilhørende bilag.
   det fremgår af betragtning (2) i præamblen til transportforordningen, at rådet med rådets
                                                - 3 -
direktiv 91/628/eøf af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport vedtog
bestemmelser
                 ”for at fjerne tekniske hindringer for handelen med levende dyr og skabe
                grundlag for, at de pågældende markedsordninger kan fungere tilfredsstillende,
                samtidig med at der sikres en tilfredsstillende beskyttelse af de pågældende
                dyr”.
det fremgår videre af præamblen til transportforordningen under betragtning (8), at der skulle
tages højde for nye videnskabelige data, og under betragtning (10), at fællesskabsreglerne
fastsattes som en forordning som følge af den uensartede gennemførelse, der havde været af
det hidtil gældende direktiv.
i forordningens artikel 3 om ”almindelige betingelser for transport af dyr” hedder det bl.a.:
                ”det er forbudt at transportere dyr eller lade dem transportere under sådanne
                forhold, at de kan komme til skade eller blive påført unødig lidelse.
                desuden skal følgende betingelser være opfyldt:
                …
                g) dyrene skal råde over et gulvareal og en ståhøjde, som er passende i forhold
                til deres størrelse og den planlagte transport”
af bilag 1, tekniske forskrifter, til forordningen fremgår under kapitel vii om pladsforhold
pkt. d om blandt andet vejtransport af svin:
                ”alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige
                stilling.
                for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100
                kg under transport ikke overstige 235 kg/m2.
                det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn
                til svinenes race, størrelse og fysiske tilstand; en forøgelse med indtil 20% kan
                også være nødvendig på grund af vejrforholdene og transportens varighed”.
af § 10 i transportbekendtgørelsen fremgår, at lastetætheden for svin mindst skal opfylde de
arealkrav, som fremgår af bilag 2 til bekendtgørelsen. i modsætning til § 9, stk. 2, om
højdekrav, hvoraf udtrykkeligt fremgår, at højdekrav beregnes ved lineær interpolation i
forhold til de fastsatte intervaller, fremgår det ikke af § 10, at lastetætheden for svin beregnes
                                               - 4 -
ved lineær interpolation.
af bekendtgørelsens bilag 2, afsnit d fremgår bl.a. følgende:
                ”transport med jernbane eller lastbil inkl. påhængskøretøj
                …
                2. transporter af over otte timers varighed:
                                                levende vægt                     areal (m2) pr.
                                                     (kg)                              dyr
                                                      25                                0,2
                                                      50                               0,31
                                                      75                               0,39
                                                     100                                0,5
                                                     200                               0,84
                                                250 eller mere                         0,96
                ”
det er ved domstolens dom (tredje afdeling) 21. december 2011 i sag c-316/10 danske
svineproducenter mod justitsministeriet taget stilling til, hvorvidt de talmæssige normer i
bl.a. bilagets afsnit d, punkt 2 er i overensstemmelse med transportforordningens regler, idet
det i præmis 67 er fastslået, at
                ”talmæssige normer vedrørende den maksimale lastetæthed, såsom de i bilag 2,
                punkt 1 og 2, til bekendtgørelsen nr. 1729/2006 omhandlede, er i
                overensstemmelse med de minimums- og maksimumsnormer, der er fastsat ved
                forordningen nr. 1/2005”.
det er under sagen oplyst, at en transportør nogle dage forud for gennemførelse af en svi-
netransport skal indsende sin logbog side 1 om planlægning af den kommende transport til
gennemsyn hos fødesvarestyrelsens eksportkontrolcenter, ekc. transportøren skal udfylde
logbogen med oplysning om blandt andet transportens forventede varighed, afgangstidspunkt,
dyreart, antal dyr, sendingens anslåede samlede vægt (i kg) og samlet areal afsat til sendingen
(i m2).
det er ubestridt, at ekc ved gennemgang af indsendte logbøger benytter - og før etableringen
af ekc at de decentrale afdelinger benyttede - en inter- og ekstrapolationstabel med
beregning af lastetæthed per m2 i forhold til svinenes vægt med intervaller på 1 kg.
                                                 - 5 -
den 15. maj 2007 sendte karsten krogsgaard madsen, som var ansat hos fødevarestyrelsen
på styrelsens dyrevelfærdsrejsehold, en e-mail til fødevarestyrelsens kontrolafdelinger og
dyrevelfærdsrejseholdet samt nogle øvrige personer ansat hos styrelsen og politiet med en
tilrettet inter- og ekstrapolationstabel (skema). i e-mailen anførte han blandt andet:
                  ”til orientering sendes rettet udgave af tidligere udsendt skema over arealkrav
                  jv. bekendtgørelse nr. 1729.
                  rettelserne omfatter kun den del af skemaet som beskriver arealkravene for
                  transporter > 8 timer for svin i vægtintervallet 10 kg til 25 kg. …
                  det skal endnu engang præciseres, at skemaet kun er vejledende, idet der i
                  bekendtgørelsen ikke er givet hjemmel til, at der kan foretages lineær eks-
                  trapolation af tallene.”
den 2. september 2010 afsagde vestre landsret dom i ankesagen vls-0456-10, anklage-
myndigheden mod kaj norman rosgaard. dommen er trykt i ugeskrift for retsvæsen 2011,
side 4. ved dommen blev kaj norman rosgaard frifundet for overtrædelse af trans-
portbekendtgørelsens § 35, stk. 1, nr. 3, jf. § 10, stk. 1, jf. transportforordningens artikel 3,
litra g. det fremgår af landsrettens præmisser, at tiltalen måtte forstås således, at den angik
overtrædelse af arealkrav fastsat i en tabel udfærdiget af fødevarestyrelsen. landsretten
anførte dertil, at der ikke var fornøden hjemmel til at pålægge straf for overtrædelse af are-
alkravene i fødevarestyrelsens tabel, jf. straffelovens § 1. landsretten bemærkede videre, at
sådan som tiltalen var formuleret, kunne den ikke anses for at omfatte en eventuel over-
trædelse alene af transportforordningens artikel 3, litra g.
vestre landsret afsagde den 16. september 2010 dom i en lignende ankesag, vls-0356-10,
anklagemyndigheden mod selskabet h & s westergaard gmbh, som ejes af biintervenienten.
dommen er trykt i ugeskrift for retsvæsen 2011, side 10. af dommens præmisser fremgår
blandt andet, at landsretten fandt, at der ikke i transportbekendtgørelsens § 10 om arealkrav er
hjemmel til at foretage lineær interpolation ved dyr med en vægt, der ligger mellem
intervallerne i bilaget til bekendtgørelsen.
de afsagte domme gav anledning til tvivl internt hos fødevarestyrelsen om, hvorledes
kontrollen fremadrettet skulle udføres. på den baggrund skrev sanni baltzer petersen, jurist
hos fødevarestyrelsen, til justitsministeriets dyrevelfærdskontor den 14. oktober 2010 og bad
                                               - 6 -
justitsministeriet om at angive ”med hvilken hjemmel kontrollen kan udføres på det
foreliggende grundlag, herunder hvorvidt det vil være tilstrækkeligt at henvise til transport-
forordningens artikel 3, litra g” med henblik på en snarlig udmelding til regionerne herom.
fødevarestyrelsen modtog efter det oplyste ikke svar fra justitsministeriet på forespørgslen.
den 18. oktober 2010 skrev veterinærjurist bolette nørbjerg fra fødevareregion vest en e-
mail med høj prioritet til en række personer hos fødevarestyrelsen, herunder i andre føde-
vareregioner, med ”juridisk bidrag” til håndtering af arealkrav efter de to landsretsdomme. e-
mailen indledtes som følger:
               ”vigtigt! hvis i har kendskab til verserende sager,
               hvor der er rejst tiltale for overtrædelse af
               transportbekendtgørelsen § 10, jf. bilag 2 vedr. lange trans-
               porter, og hvor man har anvendt den omstridte tabel, så henvend jer til jeres
               jurist. måske kan vi nå at redde sagen ved også at procedere på overtrædelse af
               artikel 3g alene. det kan kræve en ændring af anklageskriftet inden retsmødet,
               hvorfor det er vigtigt at identificere disse sager hurtigst muligt.
               i øvrigt fremadrettet vedr. de problemer de 2 nye landsretsdomme giver
               anledning til i praksis…:
               som bekendt kan vi ikke længere uden videre benytte den udarbejdede tabel
               med ”lineær interpolation” af arealkrav til svin i forbindelse med bestemmelse
               af, hvor meget areal svin af forskellige størrelse skal have under lange
               transporter (over 8 timer). det er et problem fordi denne tabel/har været an-
               vendt i forbindelse med alle transporter til vurdering af, hvor mange svin, der
               kunne tillades på bilerne. som jeg ser det, er det et meget akut problem.”
efterfølgende blev der skrevet yderligere om arealkrav og tabellen internt hos fødevaresty-
relsen. den 19. november 2010 skrev john larsen en e-mail til per henriksen og andre hos
fødevarestyrelsen med sine bemærkninger, hvor det blandt andet er anført:
               ”der er i en sag om læsstæthed afsagt en dom der hindrer, at vi anvender en
               ellers vedtaget ”tabel” til vurdering af læsstætheden.”
det fremgår i øvrigt af et notat, der sammenfatter ”input til sanni petersen” fra flere personer
hos fødevarestyrelsen, og som er vedhæftet en e-mail fra stig jessen af 12. januar 2011 til
”personer i veterinærrejseholdet”, at det skaber problemer, at medarbejderne ikke længere
kan anvende lineær interpolation til beregning af areal for svin på lange transporter. det er
                                                  - 7 -
anført i notatet, at bekendtgørelsen og forordningen forudsætter ”en konkret skønsmæssig
veterinærfaglig vurdering, som er meget svær at anvende i praksis”.
på baggrund af de to domme skrev advokat lauge fastrup, der havde været forsvarer i de to
straffesager afgjort af vestre landsret, og som er advokat for sagsøgerne og biintervenieten i
denne sag, til fødevarestyrelsen den 10. december 2010. advokaten sammenfattede i brevet
sine klienters opfattelse af dommenes konsekvenser i forhold til fødevarestyrelsens
forvaltning af reglerne for svinetransporter og varslede et erstatningskrav på vegne blandt
andet rosgaard a/s.
den 16. december 2010 svarede fødevarestyrelsen, at styrelsen ”skal i det hele afvise det
anførte, herunder kravet om erstatning”. fødevarestyrelsen har senere i sit påstandsdokument
af 24. april 2013 anført, at styrelsen ikke bestrider den fortolkning af bekendtgørelsen, som er
fastslået i de to domme fra vestre landsret.
rosgaard a/s har fremlagt en opgørelse med omsætningstal for 2007 til 2010. det er i op-
gørelsen anført, hvor mange grise, der er transporteret pr. uge fra uge 29 i 2007 til uge 39 i
2010. ifølge opgørelsen blev der gennemsnitligt pr. uge transporteret 2.218 smågrise i 2007,
4.300 smågrise i 2008, 7.061 smågrise i 2009 og 6.985 smågrise i 2010.
rosgaard a/s har derudover fremlagt en oversigt og tabel med opgørelse af det gennem-
snitlige antal svin pr. bil beregnet i intervaller af ca. 3 måneder fra 3. maj 2010 til 28. sep-
tember 2012. det fremgår heraf, at der i perioden fra 3. maj 2010 til 30. september 2010
gennemsnitligt var 555,33 svin pr. bil, og at der i de efterfølgende perioder var mellem 598,71
og 632,78 svin pr. bil.
det er i sagsøgernes påstandsdokument og sammenfattende processkrift af 22. april 2013
oplyst, at den gennemsnitlige belægningsgrad ved eksport efter de to domme udgjorde 618,99
svin pr. lastbil eller 11,46% flere svin pr. lastbil. transportudgifterne har rosgaard a/s
opgjort til 18.875 kr. pr. transport eller i alt 39.694.125 kr. fra 1. juli 2007 til 1. oktober 2010.
rosgaard a/s har på den baggrund beregnet et tab på 4.167.883 kr. svarende til 10,5% af de
samlede transportudgifter i perioden ved 2.103 transporter.
                                              - 8 -
rosgaard a/s har opgjort et indirekte tab til 7.074.252 kr. svarende til 1,5 % af en samlet
omsætning på 471.616.841 kr. i perioden fra 1. juli 2007 til 1. oktober 2010.
det er oplyst, at kr. rosgaard aps har meddelt rosgaard a/s transport i sit krav, således at
det samlede krav er rejst af rosgaard a/s.
fødevarestyrelsen har bestridt samtlige tal og opgørelser bortset fra antallet af udførte
transporter. under skriftvekslingen har fødevarestyrelsen opfordret rosgaard a/s til at
fremlægge yderligere dokumentation for sine krav første gang i duplikken af 19. januar 2012,
og fødevarestyrelsen har gentaget og udvidet opfordringerne efterfølgende.
der er under sagen fremlagt en rapport, ”study on the impact of regulation (ec) no 1/2005
on the protection of animals during transport”. rapporten er et “european commission
funded project”. det fremgår af rapporten, at antallet af smågrise, som blev transporteret fra
danmark til tyskland i perioden fra 2006 til 2009 var på 14.499.270. antallet af
transporterede smågrise steg i perioden med fra 1.376.574 dyr i 2006 til 5.188.627 dyr i 2009.
det fremgår videre af et indeholdt case studie baseret på oplysninger fra traces (trade
control and expert system), at transportomkostningerne fra kolding til cloppenburg i
niedersachsen for et lastvognstog med smågrise efter implementeringen af trans-
portforordningen er opgjort til 1.200 euro (ca. 8.950 kr.).
jens hansen, fødevareøkonomisk institut, københavns universitet, har udarbejdet en ud-
redning om ”udviklingen i den primære svineproduktion og i slagteriindustrien”, 2012. heraf
fremgår bl.a., at ”produktionen af smågrise [har] været præget af fortsat vækst positivt
påvirket af en betydelig efterspørgsel efter danske smågrise primært fra tyskland”. jens
hansen anfører i sin udredning, at
                ”omkostningen ved transporten til tyskland lå mellem 16,90 kr. og 44,85 kr.
                pr. gris i 2012 under forudsætning af fuldt læs (600 smågrise)”.
fødevarestyrelsen har redegjort for sin brug af lastetæthedstabellen i notat af 24. januar 2013.
notatet er sålydende:
                ”notat om fødevarestyrelsens anvendelse af "den interne tabel" ved
                vurdering af arealkrav til svin
                                                  - 9 -
retsgrundlaget for fødevarestyrelsens kontrol af dyrevelfærd ved
transport
med rådets direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport og om
ændring af direktiv 90/425/eøf og 91/496/eøf, blev der indført arealkrav ved
transport af dyr.
af bilaget til direktivet kapitel vi, punkt d, om lastetæthed, fremgår følgende
vedrørende svin:
transport med jernbane eller lastbil
alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige stilling.
for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg under transport
ikke overstige 235 kg/m2.
det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til svinenes race,
størrelse og fysiske tilstand; arealet kan også øges med indtil 20 % på grund af vejrforholdene og
forsendelsens varighed.
disse regler om lastetæthed for svin blev implementeret i dansk ret ved en ændring
af den nu ophævede transportbekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993 om
beskyttelse af dyr under transport, jf. bekendtgørelse nr. 810 af 29. oktober 1997
om ændring af bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport som senere
ændret ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005.
i bekendtgørelse 810 af 29. oktober 1997 præciseres transportdirektivets are-
alkrav på 235 kg/m2 for svin på ca. 100 kg. af § 5 a og bilag 2 fremgår tabeller
for arealkrav ved transporter af svin på henholdsvis under og over 4 timer.
begge tabeller har en nedre vægtangivelse på 25 kg og en øvre vægtangivelse
på 250 kg eller mere, og tabellerne angiver det minimumsgulvareal, der skulle
være til rådighed for svin med en gennemsnitsvægt på henholdsvis 25 kg, 50
kg, 75 kg, 100 kg, 200 kg og "250 kg eller mere".
tabellen i transportbekendtgørelsen sondrede dermed mellem transporter med
en varighed på over og under 4 timer. der gjaldt således et skærpet arealkrav
ved de lange transporter, idet man valgte at udnytte muligheden i
transportdirektivet for at øge arealkravet med indtil 20 % på grund af bl.a. for-
sendelsens varighed, jf. herom punkt 3.6.7 i justitsministeriets vejledning nr.
145 af 21. december 2006.
transportdirektivet blev med virkning fra d. 5. januar 2007 ophævet og erstattet
af transportforordningen (rådets forordning (ef) nr. 1/2005 om beskyttelse af
dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter)., jf. forordningens artikel 37.
af forordningens artikel 3, der indeholder de almindelige betingelser for transport
af dyr, fremgår af litra g:
g) dyrene skal råde over et gulvareal og en ståhøjde, som er passende i forhold til deres størrelse og den planlagte transport
den generelle bestemmelse i artikel 3, litra g, er, for så vidt angår arealkravet ved
transport af svin, nærmere udmøntet i de tekniske forskrifter i forordningens
bilag i, kapitel vii, punkt d.
d. svin
jernbane- og vejtransport
alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige stilling.
                                          - 10 -
for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg under transport ikke overstige
235 kg/m2.
det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til svinenes race, størrelse og fysiske
tilstand; en forøgelse med indtil 20 % kan også være nødvendig på grund af vejrforholdene og transportens
varighed.
på dette punkt er forordningskravet således enslydende med det tidligere direk-
tivkrav.
da transportforordningen erstattede transportdirektivet blev også den hidtidige
transportbekendtgørelse ophævet og erstattet af en ny bekendtgørelse, jf. be-
kendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006.
som supplement til og fortolkning af de umiddelbart anvendelige bestemmelser i
transportforordningen bevarede man i bilag 2 til den nye transportbekendtgørelse
de hidtidige tabelangivelser vedrørende lastetæthed for svin, herunder de øgede
arealkrav for lange transporter. dette var muligt, eftersom transportforordningens
arealkrav i det hele udgjorde en videreførelse af de hidtidige arealkrav i
transportdirektivet, jf. herom punkt 3.6.7. i justitsministeriets vejledning nr. 145 af
2. december 2006. ifølge transportbekendtgørelsens § 10, stk. 1, skal
lastetætheden for svin ved landevejstransport mindst opfylde de arealkrav, der er
angivet i transportbekendtgørelsens bilag 2. med forordningen ændres
bestemmelsen om, hvornår en transport betragtes som kort henholdsvis lang, idet
direktivets skelnen mellem transporter af over/under 4 timers varighed ændres til
skelnen mellem transporter af en varighed på over/under 8 timer.
oprindelse og distribuering af fødevarestyrelsens tabel over lastetæthed ved
transport af svin
med henblik på den praktiske administration og for at sikre en effektiv og kon-
sistent administration af de eu-retlige krav til lastetæthed i først transportdirektivet
og siden transportforordningen, som udmøntet i justitsministeriets bekendtgørelse
om beskyttelse af dyr under transport, blev der i fødevarestyrelsens regi, på
baggrund af input fra slagteriernes forskningsinstitut, udarbejdet en tabel som et
vejledende hjælpeværktøj til kontrollørerne. tabellen har løbende fået foretaget
korrektioner.
tabellen blev anvendt som et vejledende hjælpeværktøj til bedømmelse af are-
alkravene i transportbekendtgørelse nr. 810 af 29. oktober 1997 og senere be-
kendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005, som implementerede direktiv 91/628/eøf,
jf. kapitel vi, pkt. d.
efter transportforordningen trådte i kraft, blev tabellen anvendt som vejledende
hjælpeværktøj til bedømmelsen af de direkte anvendelige arealkrav i transport-
forordningen, jf. forordningens bilag i, kapitel vii, punkt d.
fødevarestyrelsen kan ikke fastlægge den præcise dato for, hvornår tabellen er
udarbejdet, ligesom det ikke kan fastlægges præcist, hvornår tabellen er
distribueret, men principperne om inter- og ekstrapolation til beregning af
arealkrav har været anvendt af styrelsen siden 1998.
a. 1998 - udkast til vejledning
                                - 11 -
i december 1998 udarbejdede styrelsen et udkast til en vejledning til ju-
stitsministeriets bekendtgørelse nr. 201. som bilag til vejledningen forelå bl.a.
en kurve over beregningen af arealkravet og i teksten hertil anføres det, at det
er acceptabelt at beregne minimumsarealet ved at interpolere mellem
vægtklasserne i bekendtgørelsens tabeller ud fra kurverne. udkastet til vej-
ledningen blev sendt til kredsdyrlægerne den 12. august 1999, til slagteriernes
forskningsinstitut den 3. december 1999, og til veterinærkontrollen på
slagterierne den 23. december 1999 med opfordring til at afgive bemærkninger.
fødevarestyrelsen modtog ingen bemærkninger.
udkastet til vejledning blev ikke officielt udsendt af justitsministeriet, men prin-
cipperne om inter- og ekstrapolation som anført i vejledningen har siden udarbejdelsen
dannet grundlag for fødevarestyrelsens fortolkning af bl.a. arealkrav.
styrelsen har ikke udarbejdet en instruks til brug for styrelsens medarbejdere i for-
bindelse med deres kontroller vedrørende vurdering af arealkrav. der er alene
udarbejdet ovennævnte udkast til vejledning til bekendtgørelse nr. 201 af 16. april
1993 om beskyttelse af dyr under transport.
b. 2006 - 1 kg's tabellen
en tabel med intervaller på 1 kg, udarbejdet af fødevarestyrelsens kontrolafdeling i
aalborg, blev i september 2006 distribueret til alle kontrolafdelinger og be-
redskabschefer af fødevarestyrelsens dyrevelfærdsrejsehold således, at medar-
bejderne ikke hver gang selv skulle beregne det relevante minimumgulvareal.
værdierne i tabellen er fremkommet matematisk ved linær interpolation mellem
vægtklasser og ved ekstrapolation uden for vægtklasserne i bekendtgørelsens tabel.
tabellen er siden blevet anvendt af både fødevarestyrelsens medarbejdere og af
politiet som et vejledende hjælpeværktøj ved håndhævelsen af transportfor-
ordningens regler om lastetæthed. derfor er tabellen også anvendt til brug for
politianmeldelser for i praksis til at understøtte påstanden om overtrædelse af
forordningens arealkrav for svin.
fødevarestyrelsen kan ikke udtale sig om, hvorledes politiet i deres kontroller
omtaler eller beskriver den omhandlede tabel.
dyrevelfærdsrejseholdet blev etableret i 2006 med henblik på en styrkelse og
ensartning af kontrollen med dyrevelfærd. rejseholdet var organisatorisk forankret
i fødevarestyrelsens hovedkontor med henblik på tydeliggørelse af rejseholdets
kompetencer i forhold til fødevareregionerne. rejseholdet har til opgave at bistå
med at koordinere kontrolindsatsen, gennemføre landsdækkende kampagner og
gennemføre informationsvirksomhed til landmænd, praktiserende dyrlæge m.fl.
i koordineringen af regionernes dyrevelfærdskontrol indgår rådgivning, vejledning
og deltagelse i efteruddannelse af de tilsynsførende dyrlæger, herunder
kontrolpersonalet på slagterier. rejseholdet skal således vejlede om vurdering af
typiske problemstillinger i forbindelse med kontrollen med henblik på at sikre
ensartethed i kontrollen, både i besætninger og med hensyn til transportbe-
stemmelserne. rejseholdet skal desuden være repræsenteret ved erfa-gruppe-
møder, der angår dyrevelfærd.
                                 - 12 -
der er løbende afholdt erfa-gruppemøder om dyrevelfærd og transport, med
deltagelse af medarbejdere fra regionerne til drøftelse af aktuelle emner på dyre-
velfærdsområdet. formålet med disse møder er erfaringsudveksling.
dyrevelfærdsrejseholdet, de tidligere afholdte erfa-møder samt de løbende
temadage og øvrige møder, har dannet grundlaget for at sikre en ensartet hånd-
hævelse af reglerne om dyreværn, herunder arealkrav.
fødevarestyrelsens kontrol af arealkrav ved lang transport af svin
fødevarestyrelsens opgave i forbindelse med kontrol af eksporter af svin består af
to dele:
1) en forud for transporten administrativ kontrol af logbogen og
2) embedsdyrlægens syn af dyrene ved fysisk inspektion af dyrene inden for 24 timer
før transportens afgang.
udover disse to former for kontrol foretages der stikprøvekontrol af dyr, led-
sagedokumenter og køretøj ved pålæsning og i forbindelse med politiets vej-
kontrol, jf. transportforordningens artikel 15, stk. 1.
ad1) den administrative kontrol af logbogen forud for transporten
for eksporter, der er planlagt til at skulle vare mere end 8 timer, skal den kompetente
myndighed forud have foretaget en kontrol af logbogen, jf. artikel 14 i
transportforordningen.
logbøger, der indsendes til kontrol for eksporter over 8 timer bliver for så vidt
angår lastetæthed vurderet af fødevarestyrelsen ud fra det i logbogen angivne
antal svin, den angivne totale vægt af dyrene og det til transporten påregnede
areal, således at der sker en vurdering af antallet af svin pr m2. kontrollen er
administrativ med henblik på at vurdere, om den fremsendte logbog er
realistisk, og der er ikke krav om dokumentation af den anslåede samlede vægt
af dyrene ved en vejeseddel.
ad 2) embedsdyrlægens syn af dyrene ved fysisk inspektion
ved den praktiske kontrol før eksport af dyr på samlesteder og i besætninger er det
embedsdyrlægens primære opgave at syne dyrenes sundhedstilstand og dyrenes
transportegnethed, jf. artikel 15, stk. 2 i transportforordningen — hvilket på
samlestederne sker ved dyrenes ankomst til samlestedet, mens det ved eksporter di-
rekte fra besætninger sker i forbindelse med pålæsning af bilen. embedsdyrlægens
opgaver er, at kontrollere dyrene, det vil sige dyrenes fysiske tilstand sammenholdt
med oplysningen om transportens anslåede varighed og destination.
embedsdyrlægen skal som udgangspunkt ikke kontrollere det areal, der er til rå-
dighed på transportmidlet.
stikprøvekontrollen, jf. transportforordningens artikel 15, stk. 1, sker ved afgang fra
samlesteder eller besætninger samt i forbindelse med politiets vejkontroller.
fødevarestyrelsens stikprøvekontroller, de såkaldt risikobaserede indlad-
ningskontroller, omfatter kontrol af transportforordningens bestemmelser for så
vidt angår dyr, køretøjer og ledsagedokumenter, og kontrolobjekter udvælges ud
fra en risikovurdering, f.eks. transportens varighed, kendskab til transportøren
m.v. politiet foretager vejkontroller enten i forbindelse med almindelig
patruljering eller i forbindelse med målrettede kampagner ved markeder, nær
                                   - 13 -
slagterier eller ved den tyske grænse. veterinærrejseholdet deltager med
veterinærfaglig bistand ved politiets kampagner.
ved stikprøvekontrollen sker der kontrol af kravet til lastetæthed. det bereg-
nede minimumsareal ud fra svinenes vægt er kun en af flere parametre, der
indgår i vurderingen af, om dyrene har tilstrækkelig plads, idet dyrenes fysiske
tilstand, vejrforhold og forsendelsens varighed ligeledes indgår i vurderingen.
indtil efteråret 2010 blev både den administrative kontrol af logbøgernes del i
og den fysiske kontrol af dyrene på samlesteder, i besætninger m.v. udført af de
enkelte veterinærafdelinger i fødevarestyrelsen. pr. 1. oktober 2010 samledes
den administrative logbogskontrol i fødevarestyrelsens eksportkontrolcenter,
ekc. embedsdyrlæger fra veterinærafdelingerne udfører stadig den fysiske
kontrol på samlestederne og i besætninger mv.
praksis for kontrollen før vestre landsrets dommene v.l. s-0456-10 af 2.
september 2010 og v.l. s-0356-10 af 16. september 2010
ad 1)den administrative kontrol af logbogen forud for transporten
ved den forudgående logbogskontrol anvendtes tabellen som et hjælperedskab
ved bedømmelse af transportforordningens arealkrav ved transport af svin,
artikel 3, litra g, jf. bilag i, kapitel vii, punkt d, hvor arealkravet kunne opgøres
pr. svin i forhold til svinets vægt i kilo (1 kilos intervaller).
fødevarestyrelsens veterinærafdelinger og veterinærsektioner anvendte
dengang altid den interne tabel til at beregne, hvor mange m2 hvert svin skulle
have, således at oplysningerne i logbogens del 1 (organisators planlagte
transport) vedrørende antallet af svin og deres vægt, blev sammenholdt med det
areal, der var til rådighed på den planlagte bil.
hvis arealet i bilen ikke var stort nok i forhold til grisenes antal og størrelse, som
beregnet ud fra den interne tabel, blev organisator eller transportør oplyst om at
logbogen ikke var tilfredsstillende. kontakten kunne ske enten telefonisk eller pr.
mail til organisator eller direkte til transportøren på tidspunktet for pålæsningen.
styrelsen anmodede om/krævede at planlægningen af den påtænkte lange
transport blev ændret på en sådan måde, at bestemmelserne i
transportforordningen blev overholdt, jf. transportforordningens artikel 14, stk.
1, litra b.
ad 2)embedsdyrlægens syn af dyrene ved fysisk inspektion
embedsdyrlægen på samlestedet kontrollerede logbogen på kontoret og skøn-
nede ved kontrollen, om svinenes vægt svarede til det planlagte — og hvis det ikke
var tilfældet (efter kontrol af vejeseddel), konsulterede dyrlægen den interne tabel
med linær interpolation og regnede ud, hvor mange svin der skulle tages af
transporten. herefter udfyldte dyrlægen eksportcertifikatet således, at certifikatet
alene gjaldt et mindre antal svin.
kontrol af pladsforhold ved pålæsning er dog sket i en vis udstrækning f.eks. på grund
af afvigelser i forhold til logbogen, dyrenes skønnede vægt, kendskab til de
forskellige biltypers areal eller andet.
                                 - 14 -
ved direkte eksporter fra besætninger kontrollerede dyrlægen, at der var lavet en
logbog, og der er ligeledes i vid udstrækning udført kontrol af pladsforhold ved
pålæsning i forbindelse med det obligatoriske dyresundhedsmæssige opsyn med
pålæsning. ved vurdering eller vejledning om pladsforholdene har den interne
tabel typisk været anvendt.
praksis for kontrollen umiddelbart efter dommene
efter straffedommene var der i en periode usikkerhed hos de håndhævende myn-
digheder om, hvordan dommene skulle forstås. fødevarestyrelsens hovedkontor
rettede den 14. oktober 2010 (bilag 1) henvendelse til justitsministeriet med henblik
på afklaring af dommenes betydning for fødevarestyrelsens praksis.
ad 2) embedsdyrlægens syn af dyrene ved fysisk inspektion
den 18. oktober 2010 (bilag 2) fremsendte en jurist i fødevareregion vest foreløbige
retningslinjer til veterinærafdelingerne i vejle, haderslev, aalborg og århus, idet
man afventede en endelig udmelding fra fødevarestyrelsens hovedkontor. det
fulgte af retningslinjerne, at dyrlægerne skulle undlade at henvise direkte til den
interne tabel ved deres vurdering af lastetæthedskravene, men at den interne tabel
skulle benyttes som vejledende værktøj i den samlede vurdering af, hvorvidt
forordningens krav blev efterlevet.
ad 1) den administrative kontrol af logbogen forud for transporten
fødevarestyrelsens eksportkontrolcenter, ekc, besluttede ud fra et forsigtig-
hedsprincip den 18. november 2010 på baggrund af landsretsdommene i september
2010, at den interne tabel ikke skulle anvendes ved logbogskontrollen på samme vis
som tidligere. ekc besluttede efter omstændighederne at fortolke bekendtgørelsen
til den for transportøren mest gunstige måde, således at kun kravene i tabellen fra
transportbekendtgørelsens bilag 2, pkt. d 2. pkt - således som denne er fortolket af
vestre landsret- blev anvendt og håndhævet systematisk i den administrative
kontrol af logbøger i ekc. det vil sige, at svin på 49 kg kunne gives ned til 0,2 m2
pr. dyr i modsætning til praksis før dommene, hvor anvendelsen af inter- og
ekstrapolation bevirkede, at et svin på 49 kg skulle have mindst 0,306 m2 pr. dyr.
ekc vurderede således på daværende tidspunkt, at krav om større areal til svinene end
angivet i transportbekendtgørelsens tabel skulle stilles i forbindelse med fysisk
inspektion ud fra en konkret vurdering af svinenes race, størrelse/vægt og antal i
forhold til den konkrete bils størrelse, vejret og transportens længde og ikke på
grundlag af den administrative kontrol.
personalet i ekc anvendte dog stadig den interne tabel således, at de manuelt
skrev i parentes på logbøgernes del 1, hvilket arealkrav dyrene skulle have efter
den interne tabel, hvis transporten var planlagt således, at arealkravet efter den
interne tabel ikke var opfyldt. denne oplysning i parentes tjente alene det
formål at gøre embedsdyrlægen opmærksom på, om der var plads nok på
transporten. ekc anmodede således ikke organisator om at ændre logbogens
del 1, så længe arealkravene i transportbekendtgørelsens bilag 2, pkt. d, 2. pkt.
var opfyldt. oplysningen i parentes blev alene brugt som en oplysning til den
embedsdyrlæge, der skulle syne dyrene forud for transporten.
i visse tilfælde har ”oplysningen i parentes” givet anledning til, at embeds-
dyrlægen har foretaget en stikprøvekontrol af indladningen af dyrene på
                                   - 15 -
transportbilen med særlig fokus på, om der var plads nok ud fra en skønsmæssig
vurdering af den konkrete transport – herunder bilens størrelse.
for så vidt angår stikprøvekontrollerne fremgår det af referat af erfa-grup-
pemøde d. 24. november 2010 … med deltagelse af embedsdyrlæger fra ve-
terinærafdelingerne, at man fortsat vil anvende tabellen i forbindelse med
stikprøvekontroller som veterinærfagligt værktøj.
den efterfølgende udvikling og praksis i dag
i december 2011 afholdte justitsministeriet et møde med transportbranchen og
interesseorganisationer, hvor justitsministeriet oplyste, at minimumsarealet for
svin under transport skal ske ud fra en vurdering af svinenes gennemsnitsvægt,
samt at justitsministeriet arbejder på en ændring af transportbekendtgørelsen,
der præciserer regler om såkaldt lineær inter- og ekstrapolation.
administrationen af dyrevelfærdsreglerne, herunder transportforordningen, over-
førtes fra justitsministeriets til fødevareministeriets ressort ultimo december 2011.
i en mail af 18. april 2012 … fra fødevarestyrelsens hovedkontor til alle lokalkontorer
og ekc præciseredes, at minimumsarealet for svin under transport skal vurderes ud
fra svinenes gennemsnitsvægt, og at den af fødevarestyrelsen udarbejdede tabel for
arealkrav kan anvendes som hjælpemiddel til vurdering af, om der kan være tale om
en overskridelse af arealkravene, idet anvendelse af tabellen indgår i den samlede
veterinærfaglige vurdering. af samme mail fremgår, at ekc i forbindelse med log-
bogskontrollen skal reagere overfor organisator, såfremt ekc ikke finder arealet i
forhold til antallet af svin tilfredsstillende.
ad1) den administrative kontrol af logbogen forud for transporten
ekc indførte i juni 2012 en procedure for den forudgående logbogskontrol,
således at man ved mere end 10 %’s overskridelse af arealkravet beregnet ud fra
den interne tabel, laver en anmærkning i logbogens punkt 5.5 og kontakter typisk
den pågældende veterinærafdeling med henblik på, at den tilsynsførende dyrlæge
foretager en risikobaseret indladningskontrol for at sikre, at dyrene har det areal,
der er nødvendigt i forhold til deres størrelse, transportens varighed, vejrlig m.v.
såfremt der ved den forudgående logbogskontrol findes overskridelse af areal-
kravet som angivet i tabellen fra transportbekendtgørelsens bilag 2, punkt d 2. pkt,
kontakter ekc organisator med meddelelse om, at arealkravet ikke er overholdt.
såfremt organisator ikke ændrer logbogen, retter ekc typisk henvendelse til den
tilsynsførende dyrlæge med henblik på udpegning af transporten til risikobaseret
indladningskontrol.
ad 2) embedsdyrlægens syn af dyrene ved fysisk inspektion
kontrol af logbog og lastetæthed sker som en risikobaseret kontrol, idet laste-
tætheden kontrolleres såfremt logbogen har fået påført bemærkninger fra ekc, hvis
den tilsynsførende kan se/høre at der er tegn på problemer etc. der kan ske kontrol
af pladskravet i enkelte aflukker på bilen eller af hele køretøjet. ved vurderingen af
om pladskravene overholdes, anvendes den interne tabel som et supplement til den
fysiske inspektion sammenholdt med gennemsnitsvægten.
                                                    - 16 -
                 hvis det vurderes at arealkravet er overtrådt, gøres transportøren opmærksom på
                 dette og orienteres om, at der vil blive foretaget politianmeldelse, såfremt antallet af
                 dyr ikke reduceres.
                 opsummering
                 det er fødevarestyrelsens opfattelse, at styrelsen siden transportforordningens
                 ikrafttræden lovligt har anvendt den interne tabel som et praktisk veterinærfagligt
                 hjælperedskab idet tabellen er udtryk for fagligt funderede intervaller til brug for
                 vurderingen af kravene til lastetætheden ved transport af svin i transportforord-
                 ningens artikel 3, litra g, jf. bilag 1, kapitel vii, punkt d.
                 fødevarestyrelsens anvendelse af tabellen som hjælpemiddel i vurderingen af
                 overholdelse af forordningens bestemmelse for så vidt at alle svin under transport
                 skal kunne stå op og ligge ned, er en direkte anvendelse af forordningens krav.
                 da en kontrol af transportforordningens bestemmelser udover kravene til trans-
                 portegnethed, herunder kravet til lastetæthed, kun sker stikprøvevis ved afgang fra
                 samlesteder og besætninger (den såkaldte risikobaserede indladningskontrol), skal det
                 understreges, at det altid og alene er organisators ansvar at kravene i trans-
                 portforordningen overholdes, når transporten afvikles, herunder også at arealkravene
                 overholdes — uanset om der er sket en forhåndsvurdering af logbogens del 1.
                 der er så vidt vides ikke før vestre landsretsdommene af 2. september 2010 og 16.
                 september 2010 stillet spørgsmål ved styrelsens anvendelse af den interne tabel
                 mellem vægtklasserne ved hjælp af tabellerne — hverken af justitsministeriet eller
                 eksternt fra erhvervets side. branchen havde selv udarbejdet og anvendt tilsvarende
                 tabel.
                 minimumspladskravene i bekendtgørelsens tabel ved interpolation og ekstrapo-
                 lation for transporter af svin over 8 timer er mindre end anbefalingerne i efsa-
                 rapporten fra 2002 og rapporten fra 2011.”
eu-kommissionens scientific committee on animal health and animal welfare afgav den 11.
marts 2002 en rapport, hvoraf fremgår, at grise på lange transporter bør have et areal, der kan
beregnes ud fra formlen a=0,00274 w0,67 m², hvor a er arealet og w er dyrets vægt. i en
”scientific opinion” fra 2011 fra european food safety authority fremgår, at arealet bør
beregnes ud fra formlen a=0,027 w0,67 m².
kammeradvokaten har til brug for sagen udarbejdet et støttebilag, der med grafer viser de
arealkrav, der følge af de to nævnte rapporter, af transportbekendtgørelsen og af den fremlagte
”interne tabel”.
                                              - 17 -
forklaringer
lars rosgaard, karsten krogsgaard madsen, ole gaardsted jørgensen, claus sandersen,
torben poulsen, søren westergaard, kaj rosgaard og per henriksen har afgivet forklaring
for landsretten.
lars rosgaard har forklaret, at han er fjerde generation i en vognmandsvirksomhed. han er
uddannet inden for spedition og logistik. i slutningen af 2006 og i starten af 2007 var der en
stor efterspørgsel af grise i blandt andet tyskland. det potentiale ønskede virksomheden at
udnytte, da der var mange smågrise i danmark. den 1. juli 2007 startede de rosgaard a/s.
han ejer de to sagsøgende selskaber sammen med sin far, kaj rosgaard, og sin bror, ole
rosgaard. de driver både transport og handelsvirksomhed. 98% af deres omsætning vedrører
smågrise.
baggrunden for at de oplysninger, som fødevarestyrelsen har indhentet fra traces, ikke
stemmer med rosgaard a/s’ beregninger, er, at registreringerne i traces ikke et komplet
billede af de faktiske forhold. derimod er bilag 35 en komplet oversigt over alle de
indberetninger, som rosgaard a/s har foretaget til chr-registret (det centrale husdyr-
brugsregister). alle transporter indberettes til chr. det er nødvendigt for at få et certifikat for
de enkelte transporter.
                                                - 18 -
når beregningen af det gennemsnitlige antal dyr per bil pr. 3. januar 2011 ikke stemmer,
skyldes det, at rosgaard a/s, som det fremgår af indberetningsoversigten, modtog 400 grise
fra besætning 19227. det viste sig, at de 400 grise var af for dårlig kvalitet. grisene blev
derfor - fratrukket 27 stk. - afleveret til dorthe og ole olesen i stedet for at gennemføre den
planlagte transport. de 400 grise skulle have været transporteret sammen med 403 grise fra
besætning 35377 henholdsvis 560 grise fra besætning 70885 til tyskland. annullerede
transporter figurer ikke i traces. normalt går vidnet ind og sletter transporter i chr-
indberetningen, som ikke bliver til noget.
der er alene taget smågrise med i indberetningsoversigten, bilag 35, hvorimod der er både
kreaturer, søer og slagtesvin med i opgørelsen fra traces.
han har på intet tidspunkt modtaget en tabel fra fødevarestyrelsen. han har alene forholdt sig
til forordningen og bekendtgørelsen. han er bekendt med, at der har været udarbejdet mange
tabeller, men der har ikke været anvendt interpolationstabeller i branchen.
da hans far blev stoppet i støvring, havde grisene ordentlige forhold. hans far blev præ-
senteret for tabellen, da han blev stoppet. de har altid drevet en sober virksomhed. de kunne
f.eks. have tilrettelagt transporten med en pause på 6 timer. derved kunne man nulstille tiden,
og transporten kunne ske som to korte transporter i stedet for en lang. han kan ikke se, at det
skulle øge dyrevelfærden.
de fleste af virksomhedens transporter er om omfattet af logbogskontrollen.
kontrollanterne stod med en tabel, men han blev først præsenteret for tabellen, da straffe-
sagen blev indledt. han synes, at det var to klare domme (rosgaard og westergaard-dom-
mene), der blev afsagt, og han forventede, at de ville kunne planlægge og udføre deres
transporter på den baggrund. de oplevede imidlertid, at kontrollanterne fortsat benyttede
tabellerne. de fik ikke lov at få certifikat, hvis de ikke rettede ind, og derfor var de nødt til at
rette ind i forhold til kontrollanterne. det var baggrunden for, at de rettede henvendelse til
fødevarestyrelsen. certifikaterne er nødvendige for at krydse landgrænser.
deres kontrakter med landmændene om blandt andet antal leverede smågrise, vægt ved
                                                - 19 -
levering m.v. er gældende for 6 måneder ad gangen. derudover tager det 6 måneder at få nye
smågrise klar – 3 måneders løbetid for soen og 3 måneder derefter inden smågrisene er klar.
det er vigtigt at vide, hvor mange smågrise i en bestemt vægtklasse, der kan transporteres på
en gang, da en ændring i det tilladte antal grise således tager nogen tid at få taget højde for
efter ændringer i myndighedernes praksis.
i den undervisning om dyretransporter, som han har deltaget i, har de ikke fået svar på, hvilke
regler der gælder for transport af smågrise. lærebogen beskriver også kun forordningen og
bekendtgørelsen.
efter de to domme er kontrollen ændret på den måde, at dyrlægerne er rådvilde. vurderingen
afhænger af den enkelte dyrlæge, som typisk slår meget op i papirer, og han oplever ikke, at
der bliver foretaget et konkret skøn. han oplever også, at papirerne bliver afvist
administrativt; oftest med en telefonafvisning, så der ikke står noget skrevet nogen steder. en
afvisning indebærer, at de skal underlægges en kontrol og ikke bare stikprøvekontrol.
kontrollen har en varighed på 1-2 timer, hvilket forsinker transporten.
ved lange transporter har det betydning, hvornår grisene skal vejes. det er utilfredsstillende,
at selskaberne ikke ved, om de er ved at lave noget ulovligt. der er vejning ved stalden og
undervejs. vægten kan svinge ganske markant undervejs, typisk i nedadgående retning når
grisene ikke skal fodres undervejs. på de lange transporter kan grisene tage på, når de har
både foder og vand.
det er urimeligt, hvis en lille eller stor gris skal optage plads i forhold til en gennemsnitsvægt.
der er tre etager på en vogn med en opdeling i rum på hver etage. der kan godt være store
grise i et rum og små grise i et andet rum. for at optimere pladsen foretages der ved
læsningen et konkret skøn. anvendelse af en gennemsnitsvægt for hele læsset giver et helt
forkert billede af lastetætheden i de forskellige rum på forvogn og anhænger ved transport af
uens størrelser af grise.
de har kontrakter med danske landmand om afhentning af grise med et givent interval. de
skal så både afhente grisene og sørge for at afsætte dem til tyskland. hvis de sætter grise
sammen fra to landmænd, så er der to logbøger og to ”traces”. hvis de ikke selv kan fylde
                                               - 20 -
en vogn op, så indgår de en aftale om restpladsen med kollegaer i branchen. de er både
speditører og grisehandlere. i dag har de mulighed for at læsse op til 700 eller 720 grise på en
vogn. det giver bedre muligheder og flere kunder at kunne henvende sig til.
deres salg er overvejende gensalg, idet både deres sælgere og købere vender tilbage. grisene
kommer overvejende fint frem. sundheden er blevet bedre, og det skyldes, at grisene, som er
flokdyr, står på samme måde i bilerne, som de står i staldene. de holder også bedre varmen,
og det er vigtigt for smågrise, som ellers kan blive nedkølet under transporten. stig jessen har
under et foredrag for nylig oplyst, at antallet af sager om overtrædelser af lastetæthed og
dyreværnsregler er faldende, selvom der er flere grise på transporterne.
der er stadig god plads, og grisene kan stå og ligge. chaufføren laver et konkret skøn på
stedet. det ses tydeligt, fordi grisene falder til ro i løbet af 5 minutter. hvis de ikke er faldet til
ro inden for det tidsrum, så tager de nogle grise ud.
i tyskland indgås kontrakter på 25 kg´s grise. den typiske tolerance er 5 kg, altså et interval
fra 20-30 kg. spændet på grisenes vægt på en bil vil typisk være tilsvarende. man kan ikke
ved besigtigelse skønne vægten på en gris så nøjagtigt, at intervaller på 1 kg giver mening.
efter dommene kan det på grund af den større lastetæthed, der nu tillades i praksis, også
betale sig at sende grise til holland. de har således haft en leverance fra give til et sted i
holland – en stald til stald leverance. de udfyldte de relevante papirer i rette tid, men
dyrlægen sagde, at de havde planlagt for mange grise på transporten. dyrlægen fokuserede på
gennemsnitsvægten og på vægten af grise, som var sendt af sted 14 dage tidligere. for den
konkrete transport ville grisene ligge i spændet fra 18-30 kg. de bad om at få oplyst hjemlen
for afvisningen af transporten. de fik ikke svar, og de blev nødt til at køre transporten til deres
samlestald. de kan, som det fremgår af e-mailen af 30. april 2013 fra mette buhl,
fødevarestyrelsen, først få et svar på spørgsmålene om anvendelse af gennemsnitsvægt, når
denne retssag er slut.
deres ansatte får en bøde og et klip efter dyreværnslovens regler, hvis transporten ikke er i
orden. det er utilfredsstillende, at de ikke på forhånd kan sikre deres medarbejdere, at
transporten er i orden. de har bøvl med fagforeningen af den grund, ligesom en chauffør har
                                               - 21 -
sagt sit job op på grund af usikkerheden. de bruger selv den største del af deres arbejdstid på
planlægning, fordi transporterne er så afhængige af den enkelte dyrlæges håndtering af
reglerne. en tysk lastbil kan laste op til 700 grise, selv om vognen er mindre, og de hollandske
vogne laster op til 800 grise. både tyske og hollandske vogne skal også krydse landegrænser
og registreres i traces. det afgørende er kvalitet og pris. hvis de ikke er attraktive på
prisen, så får de ikke handlerne.
prisen hos den danske landsmand er en væsentlig parameter ved handel med grise, men den
næste parameter er, at det nødvendige antal grise fra produktionen kan afhentes. den tyske
landmand har tilsvarende ønsker. kontrakten med den danske landmand er måske på 650
grise, og når de nogle gange ikke kan transportere det aftalte antal grise samtidigt, har det
betydning for omkostningerne. det er et krav fra landmanden, at de kan afhente inden for
normal arbejdstid.
det direkte tab er en opgørelse af selskabernes transportudgifter i forhold til det antal grise,
som de har transporteret. de har opgjort perioderne før og efter dommene. de har i dag op til
11,46 % flere grise på vognene end før dommene. det er billigere, jo flere grise de kan have
på vognene. de øgede transportomkostninger er beregnet pr. gris. deres transportomkostning
på 12.375 kr. pr. transport i forhold til f.eks. 600 grise, er 20,62 kr. pr. gris. hvis de øger
antallet til 720 grise på samme transport, opnår de en besparelse på ca. 3,40 kr. pr. gris. man
kan også sige, at 11,46 % af deres grise kunne de have kørt med gratis, hvis de havde kunnet
tage flere grise med.
de ville redegøre præcist for det indirekte tab, hvis de kunne. der er et umætteligt udenlandsk
marked og en overproduktion af smågrise i danmark. deres omsætningstal fremgår øverst på
bilag 19. deres dækningsbidrag er sat i forhold til omsætningen, og derved fremkommer
deres ”dækningsbidragsprocent”. erstatningskravet, der er rejst, svarer på dette punkt til et
dækningsbidrag på ca. 1,5% pr. år. det er et beskedent krav i forhold til de dækningsbidrag,
som man ellers beregner sig i branchen.
de har også mange landmænd, som leverer f.eks. 420 grise eller 200 grise. når de kan have
700 grise med, så har de bedre mulighed for at sammensætte med andre leverancer fra andre
landmænd eller fra deres egen stald. de har nu fået flere leverandører i danmark, ligesom de
                                              - 22 -
har fået større aftagere i tyskland. deres omsætning er i dag på over 300 mio. kr. de har både
kunderne og kapaciteten, så de ville kunne have opnået en markant større omsætning i 2010,
hvor udviklingen var eksplosiv. hvis de allerede da havde haft en større omsætning, ville de
også i dag have haft en endnu større omsætning.
de ”halve lastbiler” i opgørelsen skyldes, at de har kørt med grise fra f.eks. en kollega. det er
ren spedition. de har også situationer, hvor en landmand betinger sig, at det er hans grise
alene, som er på vognen. de tilfælde noterer han ikke som fuld vogn, selvom landmanden har
betalt for hele vognen. han kører meget sjældent med halve læs, da det ikke er rentabelt. han
fylder så op med andres grise eller kræver en højere betaling.
der er fra 2011 til 2012 ikke sket en ændring i deres vognpark. der er et lille fald i omsæt-
ningen i kr. rosgaard og søn aps. i rosgaard a/s bruger de også andre vognmænd.
når prisen på svin falder, har de en lille margin at handle med. de har udsolgt, selvom pri-
serne er faldende. deres købs- og salgspriser kan ændres pga. markedspriser, men de tager det
samme bidrag. de kan sagtens tage flere grise med.
han vil gerne, at fødevarestyrelsen skal behandle transportørerne, så det er ens i hele europa.
reglerne skal overholdes, men det skal ikke være en nidkær gennemgang. der skal være ens
spilleregler gældende for alle.
i en konkret tilfælde fik de efter logbogskontrollen et mundtligt afslag, der var så klart, at det
foranledigede den e-mail, han sendte til fødevarestyrelsen den 17. april 2013 – uanset at han
godt kendte reglerne. han havde forventet, at fødevarestyrelsen havde bekræftet det, som
kommer til udtryk i dommene. han fik ikke noget svar. når han skriver, at de kører over
samlestald, så skyldes det, at han aldrig ville tage en diskussion med dyrlægen ude ved
landmanden. men han vil godt tage den på deres egen adresse. det blev derfor ikke en stald til
stald levering. han har i stedet leveret de konkrete grise til et sted i tyskland, da han ikke kan
bevæge sig ud i europa i over 8 timer med den transport.
årsagen til, at de kører med flere grise i dag, er, at han i dag kan få papirer på flere grise.
efter dommene har grænserne flyttet sig, men det er ”en følen sig frem”. hvis han læsser op
                                               - 23 -
til 720 grise på en vogn, så får han en afvisning.
han synes, at praksisnotatet beskriver situationen fint. de har problemer med at få logbogen
med, da den bliver underkendt. logbogen består af 5 stykker papir, som de skal have med.
side 1 er planlægningen. side 2 udfyldes fra afgangsstedet. side 3 er ankomstdokumentet,
hvor landmanden bekræfter, at han har modtaget dyrene. side 5 er til bemærkninger fra
transportøren, f.eks. om at der har været trafikale problemer. side 4 er en ruteplan, hvor de
kan tegne ind, at der f.eks. har været kø i hamburg. logbogen skal afleveres til ekc, når de
kommer hjem til efterkontrol.
der er to scenarier, når ekc mener, at der er planlagt for mange grise - enten ændres planen
til at indeholde færre grise, eller også fastholdes planlægningen, og så beslutter ekc, at der
skal være fysisk kontrol ved læsningen. de skal bruge en stemplet logbog for at komme af
sted. noget andet er traces certifikat. traces er i henhold til forordningen; det kan de
ikke nægtes, og det skal de derfor nok få.
karsten krogsgaard madsen har forklaret, at han i perioden fra 2006 til 2008 var leder af
dyrevelfærdsrejseholdet. derefter har han været ansat ved veterinærrejseholdet. rejseholdet
bistår bl.a. politiet med kontroller på landevejene. tidligere havde rejseholdet en in-
struktionsbeføjelse. det var indtil ca. 2009. nu ligger instruktionsbeføjelsen centralt.
rejseholdets kontakt til ekc er i dag mere sporadisk. der afholdes erfa-møder, men ellers har
han ikke noget at gøre med logbogskontrollen eller eventuelle kontroller ved læsningen hos
landmændene. rejseholdet varetager vejkontroller.
det er politiet, som planlægger vejkontrollerne for et år ad gangen. det er typisk på motorveje
i jylland og ved grænsen. dyrlægen står sammen med en gruppe politifolk på en rasteplads.
de øvrige politifolk cirkulerer på vejene og tager kontakt til chaufførerne. politiet tjekker alle
papirerne. rejseholdet kigger imens på dyrene. dyrene tages ikke ud, men inspiceres gennem
lufthuller og sprækker i vogntoget.
når han har konstateret, hvilken type dyr det er, så ved han, hvad han nærmere skal se efter.
han tjekker f.eks., om der er plads nok, og om der er strøelse og vand til dyrene. la-
                                               - 24 -
stetætheden vurderes ud fra et fagligt skøn. grise ligger mest ned, når de transporteres. det
skal derfor se ud til, at de kan ligge ned, og hvis det er lange transporter, skal dyrene også
kunne bevæge sig over til vand. hvis grisene står op, eller hvis de ligger lidt oven på hin-
anden, så beder kontrollørerne om papirerne, så de kan se, hvor mange grise der er med, og
hvor stor en vogn det er. så kan de regne arealet ud pr. gris. det er svært at vurdere grisenes
individuelle størrelse og vægt. vognene vejes typisk tomme, og derefter når de er fyldte. på
den måde fremkommer grisenes samlede vægt. bilens areal er registreret og kan findes via
registreringsnummeret. der måles ikke op eller foretages beregninger, medmindre der ser ud
til at være overbelægning. hvis det er et grelt tilfælde, kan de bede vognen returnere, så
forholdene kan undersøges nærmere, og måske skal der læsses nogle dyr af. det sker
sjældent. det er ofte mest forsvarligt at lade transporten fortsætte, da det giver mindst mulig
ulempe for grisene. han træffer kun afgørelse om sanktionering i de grelle tilfælde. det er
typisk også kun, hvis det er en lang transport. nogle gange kan grisene måske omfordeles. en
overskridelse på få procent gør de typisk ikke noget ved.
for transporter af grise under 25 kg skæver de også til tabellen. der er forskellige kategorier
af grise, og inden for f.eks. 30 kg’s grise kan dyrene godt variere. i bund og grund bruger de
en gennemsnitsvægt i forhold til arealer. det er en praktisk måde. det ville ikke kunne lade
sig gøre at veje hver enkelt gris. gennemsnitsvægten er som oftest en fordel for eksportøren,
da de runder ned til fordel for eksportøren. han mener ikke, at tabellen anvendes til skade for
eksportøren. det er ikke realistisk at bruge det nedre intervals princip ved f.eks. at tillade
transport af grise på 49 kg på 0,2 m². det ville ikke være forsvarligt, og det ville han ikke
acceptere. selv en lægmand ville kunne se, at der ikke var plads nok. de videnskabelige
undersøgelser, der ligger bag transportforordningen, forudsætter da også et langt større areal
pr. gris i 49 kg’s klassen, jf. den røde og grønne graf i støttebilaget.
når han forholder sig til en vejeseddel, så er vejningen sket nogle timer tidligere. det til-
gængelige areal i forhold til mængden af grise skal tilstrækkeligt fra transportens begyndelse
til dens afslutning. det betyder ikke noget, at grisene taber lidt væske undervejs.
tabellen, der er fremlagt som bilag 3, er den, som de bruger som arbejdsredskab. politiet
bruger den også, og mange chauffører har den liggende i bilen. det er ved interpolation
beregnet, hvilke arealer der skal til. han tror, at tabellen blev til hos en dyrlæge i aalborg
                                              - 25 -
formentligt i midten af 1990’erne. det var før 8 timers kravet. han har selv været med til at
lave den om til 8 timers krav sammen med michael kofoed fra politiet. fødevarestyrelsen
havde også dialog med justitsministeriet og erhvervet. han husker svagt, at erhvervet synes,
det var rart med en tabel, da det gav en sikkerhed for, hvilke transporter, der kunne
godkendes. danske slagterier var glade for den, og spf har helt sikkert også brugt den.
tabellen har ikke været kommunikeret ud som en instruks, men den har cirkuleret. han tror,
at de har sendt tabellen til erhvervet. tabellen har ikke været en hemmelighed. han tror, at
den tilmed har ligget på erhvervets hjemmeside. tabellen har været en del af de redskaber,
som de brugte, når de skulle anbefale politiet, om der skulle rejses tiltale.
dommene fra vestre landsret gav fødevarestyrelsen lidt af en ”mavepumper”. det var
ærgerligt, at tabellen ikke kunne bruges som tidligere, men han har selv fortsat brugt den som
et arbejdsredskab. rejseholdet er nu blevet bedre til at fortage den veterinærfaglige
vurdering. det er ikke sådan, at tabellen ikke kan bruges. det var i deres optik en for-
glemmelse, at der med hensyn til arealkravene ikke skulle ske interpolation på samme måde
som for højdekravene, og de opfattede tabellen som værende inden for styrelsens råderum.
rejseholdet har efter dommene været bedre til at skaffe sig dokumentation ved f.eks.
videooptagelser. de fleste var ret desillusionerede efter dommene – både hos politiet og hos
dem selv. det er blevet sværere at rejse sager, også for de dyrlæger som står på
samlestederne. der bliver lagt pres på dem. de to domme har givet erhvervet ”blod på tan-
den”.
rejseholdet træffer beslutninger, men de vejleder ikke erhvervet. slagterierne har afholdt
nogle møder, hvor han har holdt indlæg om lovfortolkning. han synes, at de er i pæn dialog
med erhvervet. kontrollen skal tage så kort tid som muligt. det kan være et kvarter, hvis
tingene er i orden. det tager kun længere tid, hvis der er problemer.
teksten i e-mailen af 15. maj 2007 fra vidnet er hans egne ord. michael kofoed fra politiet
havde gjort ham opmærksom på, at der var nogle decimalfejl. de var rettet i det nye skema.
hans e-mail skal forstås sådan, at der hverken er hjemmel til interpolation eller
ekstrapolation. der er ikke nogen, som har haft bemærkninger til hans e-mail eller tabellen. e-
mailens indhold blev kun meldt ud til internt.
                                               - 26 -
forevist e-mail af 19. november 2010 fra john larsen, hvoraf fremgår, at ”det er det yder-
ligere frirum som 20% ekstra plads vil give dem, der er svært at skønne ved en visuel kon-
trol”, oplyste han, at han har svært ved at svare på, hvorvidt 20% fra eller til er acceptabelt.
han vil hellere ud og se på dyrene. det afhænger af grisenes størrelse, om grisene kan stå og
ligge i deres naturlige stilling indenfor trappeintervallerne i tabellen. hvis de alle vejer i den
øvre del af intervallet på trappestigen, vurderer han, at de ikke kan stå og ligge i deres
naturlige stilling.
han kunne aldrig finde på at bruge en samlet gennemsnitsvægt på både forvogn og anhænger.
han ville se på dyrene på den enkelte enhed – altså anhængeren eller forvognen. han har haft
sager, hvor der inden for enheden har været for lidt plads for nogle grise, selvom
gennemsnitsvægten har været i orden. grisene skal være læsset ordentligt mellem forvogn og
anhænger og i de forskellige rum; det følger af den samme regel.
han erindrer ikke, at rejseholdet har modtaget noget skriftligt fra styrelsen centralt efter de to
domme. han mener ikke, at der er kommet nogen vejledninger ud. han tror umiddelbart, at
der er flere smågrise på transporterne i dag end før de to domme. på rejseholdet har de ikke
kontakt til andre lande om deres brug af reglerne. rejseholdets interne regel er, at dyrene skal
kunne ligge ned i sideleje og derudover have plads til at kunne komme hen til vand.
regionens dyrlæge udsteder certifikaterne og ser på sundheden af dyrene. regionens dyrlæge
ser ikke nødvendigvis dyrene blive læsset. den risikobaserede kontrol er en stikprøvekontrol.
den kontrol udføres af regionens dyrlæge og ikke af rejseholdet.
vidnet foretager den visuelle vurdering på landevejen. han kan godt tage højde for forskellige
dyr på vognen. det er hans indtryk, at hans kollegaer i samlestaldene er blevet mere
tilbageholdende med sanktioner, og derfor tager transportørerne nok flere grise med.
ole gaardsted jørgensen har forklaret, at han har været ansat i fødevarestyrelsen siden 1996.
fra 2005 har han været kontrolchef. fra maj 2009 blev han veterinærchef i den sydlige del af
jylland. han har ikke udført kontroller selv siden 2005. hans arbejde består i ledelsesopgaver.
indtil efteråret 2010 lå kontrollen med logbøger og den praktiske kontrol decentralt. i 2010
                                              - 27 -
samlede man logbogskontrollen i et centralt center for at forbedre servicen for brugerne.
centret (ekc) kom til at ligge i haderslev. autorisation af transportører og traces hotline
blev tilknyttet. han har derfor siden 2010 været chef for ekc.
før dommene fra vestre landsret i 2010 foregik logbogskontrollen ved, at transportørerne
indsendte deres papirer, og hans medarbejdere kontrollerede så den planlagte rute og trans-
porttiden. derudover kontrollerede de antal dyr i forhold til transportmidlets totale areal. den
kontrol udførtes på baggrund af en tabel, som han ikke ved, hvor kommer fra. tabellen blev
anvendt vejledende og gav således en tommelfingerregel for, om der kunne være tale om
overlæsning. den var ikke en del af bekendtgørelsen eller transportforordningen. hvis vidnets
medarbejdere syntes, at det så ud til, at dyrene ville stå for tæt, ville de typisk tage telefonisk
kontakt til transportøren. hans medarbejdere har fået at vide, at tabellen var et hjælpeværktøj.
logbogen var og er også kun en slags hensigtserklæring, så de har typisk kunnet tale sig til
rette med transportørerne. der ligger ikke en egentlig godkendelse ved deres kontrol af
logbogen, og de kan ikke forhindre transportøren i at køre. logbogen kontrolleres ikke på
baggrund af et veterinærfagligt skøn. det er hk’ere som udfører kontrollen, og de har taget
udgangspunkt i tabellen. der har kun været en stigning af transporter.
han har aldrig hørt om nævneværdige diskussioner på grund af henvendelser fra logbogs-
centret. han synes, at området har kørt forholdsvist nemt. han har indtryk af, at tabellen har
været vidt udbredt også i branchen.
de to landsretsdomme gav anledning til nogen frustration. ekc manglede noget vejledning
fra justitsministeriet eller længere oppe i fødevaresystemet om, hvordan reglerne skulle
fortolkes. på et tidspunkt efter dommene blev det besluttet hos ekc, at de ikke skulle bruge
tabellen mere. der var nogle e-mails som sagde, at de ikke skulle bruge tabellen. det var nok i
efteråret 2010. der skete ikke i øvrigt nogen nævneværdige ændringer af deres arbejde med
logbogskontrollen . efter nogle sonderinger genoptog de brugen af tabellen. de brugte
tabellen som en vejledning, og sådan er det fortsat i dag. de har sjældent dialog med
branchen. giver logbogen indtryk af, at der er tale om, til fødevarestyrelsen den 17. april
2013, at dyrene læsses på en måde, der er for voldsom, så gør de et notat om, at det kan give
anledning til fysisk kontrol. de taler ikke med transportøren. deres notat er ikke et påbud,
men blot en henstilling til at en fysisk kontrol bør gennemføres.
                                               - 28 -
dyretransporter har stor politisk bevågenhed, og derfor ligger det hos medarbejderne, at de
skal reagere, hvis tingene ikke ser ud til at være i orden. det er relativt sjældent, at han hører
om skrappe situationer, og det giver sjældent anledning til meningsudvekslinger. den fysiske
kontrol af dyrene er den samme før og efter de to domme. hovedbudskabet har altid været, at
ekc ikke kunne tilbageholde sundhedscertifikatet (traces certifikatet), hvis de mener, at
der er for mange dyr på vognen. der kan derimod foretages en politianmeldelse. det er så
rejseholdet, som rykker ud. tabellen bruges som et hjælperedskab i dag. det afgørende er en
konkret vurdering. som oftest indeholder de store transporter ensartede dyr. især til tyskland
er der store krav til ensartethed. hvis der er stor vægtforskel, så læsses slagtesvin som
slagtesvin og smågrise som smågrise. han går ikke ud fra, at der bruges gennemsnitsvægte på
en vogn med forskellige dyregrupper. han docerer til sine medarbejdere, at der skal foretages
en konkret vurdering.
han har hørt fra sine medarbejdere, at der er to trends. der er større biler, og der transporteres
flere svin under 25 kg.
han har sagt til sine medarbejdere, at centret ikke kan nægte transporter. han har ikke hørt
om eksempler på, at kørsel er blevet nægtet, men de har diskuteret det i huset. han har ikke en
statistik for typen af grise. han tror ikke, at de modtager ukorrekte indberetninger. han tror
bare, at efterspørgslen har ændret sig til mindre grise. det er hans indtryk, at grisene er lige så
sunde, som de altid har været.
claus sandersen har forklaret, at han er svineproducent. han producerer 30 kg’s grise til
tyskland. de ligger mellem 22 og 30 kg i vægt, og gennemsnitsvægten er 27 kg. han pro-
ducerer ca. 30.000 grise om året, som sælges via rosgaard. han leverer ca. 650 grise om
ugen. nogle gange er det flere, men så er de typisk mindre. omkostningerne pr. gris er
mindre, når han kan fylde en hel bil. det har betydning for prisen. han får ikke transporteret
halve læs, så puljes grisene med andre.
når en stald er tømt, rengøres den, og så kommer det næste hold til tilvækst. det kører i
ugentlig turnus.
                                              - 29 -
torben poulsen har forklaret, at han har været formand for danske svineproducenter fra 2003
til 2010. i danske svineproducenter har de kæmpet ”med næb og klør” mod alle lastetabeller.
danske slagterier er konkurrenter, og de ville gerne have tabeller, da det fordyrer eksport af
levende grise. i løbet af 2000’erne blev eksporten udviklet, og fra 2007 og frem skete der en
voldsom udvikling af eksporten. der var mange grise i danmark til salg, og der var aftagere i
tyskland. vidnet er også selv svineproducent. han er bekendt med de to domme. han købte
også selv en ejendom til brug for eksport og indrettede sig på udviklingen. han sælger hver
mandag 23 kg’s grise til eksport. i danske svineproducenter kæmpede de for, at de skulle
behandles på samme måde som producenterne i holland og tyskland. de ville gerne have så
mange smågrise med på samme vogntog som muligt, og de kunne se, at der var plads. derfor
mente de, at myndighederne skulle anvende eu-reglerne direkte efter deres ordlyd. i stedet
brugte man tabellen. der burde være foretaget en konkret vurdering. tabellen blev der ikke
skiltet med, men han har set den nogle gange. den var heller ikke hemmelig. tidligere var det
konsekvent store grise, de solgte. i dag er det smågrise.
søren westergaard har forklaret, at han er direktør for h&s westergaard a/s og medejer
sammen med sin far. selskabet er biintervenient i sagen i dag. westergaard-dommen vedrører
h&s westergaard gmbh, som de også ejer.
der var en klar ændring af praksis efter de to domme. tidligere blev grisene ”vejet på en
guldvægt” i forhold til tabellen, og dyrene måtte ikke transporteres, hvis arealet var for lille i
forhold til gennemsnitsvægten. tabellen blev anvendt som et måleredskab med en nulto-
lerance. nu foretager dyrlægerne et syn og skøn, og dyrlægerne kigger på vægten sammen
med transportørerne. smågrise kan sælges i store mængder, tidligere fra 550 til 600 grise. nu
laster de med 650 til 700 grise. der er ikke en vejledning eller instruktion om, hvad der
gælder. nogen mener, at der gælder en tabel og andre ikke. omkostningerne pr. vogn er det
samme, men omkostningerne pr. dyr er nu blevet lavere, fordi der kan transporteres flere
smågrise med hvert vogntog. en transport til det største aftagerområde i tyskland,
niedersachsen, koster ca. 12.000 kr., og en transport til det næststørste område i tyskland,
nordrhein-westfalen, koster ca. 14.000 kr.
der er ikke problemer med grisene under transporten. sundheden er i orden. stig jessen sagde
for nylig på et møde i brancheorganisationen, at sagerne vedrørende lastetæthed er for
                                               - 30 -
nedadgående, og at dyrene er sunde. vidnet mener ikke, at grisene har fået det dårligere.
deres chauffører kan ikke finde ud af de regler, myndighederne opererer med, men de bruger
deres erfaring. tidligere havde det næsten trafiksikkerhedsmæssige konsekvenser, når grisene
blev lastet så tyndt, at alle grisene kunne lægge sig i den ene side af vognen.
de har mange gange oplevet, at logbogscentret før 2010 har stoppet transporten. på side 1
skal de skrive areal, rute, antal dyr og vægt. centret ringede og sagde, at det man planlagde,
ikke kan lade sig gøre. de kunne aldrig få en e-mail med en skriftlig afvisning, selvom de
spurgte efter det. praksis var, at man så lagde budgettet for turen om, så man f.eks. nedsatte
antallet af grise fra 600 til 590. han læssede så 600 dyr på bilen, og dyrlægen sagde god for
det ved konkret syn. kontrollen i logbogscentret var tidligere nidkær og regnede med
decimaler. efter dommene sker logbogskontrollen vel også efter tabellen, men så
gennemføres der en fysisk kontrol, hvor tingene går gennem.
hvis han beder om en skriftlig afvisning, bliver de pålagt udlæsserkontrol. i den konkrete
situation, som er omhandlet i sagens bilag vi, blev der lavet en kontrolrapport, da han bad om
det. han ville have dokumentation for, at dyrlæge mette bertelsen havde påset læsningen. det
oplyste han til stig jessen, da stig jessen ringede en time efter transporten var sendt af sted.
han er sikker på, at stig jessen bare tog udgangspunkt i tabellen. da stig jessen fik e-mailen
med kontrolrapporten, sagde han ”ok”. de blev nok forsinket ca. en time på grund af mette
berthelsens kontrol.
man kan ikke tage en gennemsnitsvægt af nogle grise og på den baggrund vurdere pladsen.
det sagde landsretten også, men det bruges stadig. derudover ændres vægten i løbet af dagen.
hans selskaber har også lidt tab, fordi de ikke kunne fylde bilerne. de har ikke kunnet optage
visse forretninger f.eks. fra polen, hvor der skal køres langt.
han transporterer både smågrise, slagtesvin og søer. dyrene deles op i kategorier. inden for
kategorierne er der et spænd, og det er der, gennemsnitsvægte er et problem. både log-
bogscentret og kontrollen bruger gennemsnitsvægte. ved den fysiske kontrol siger rejseholdet
også, at der skal være lige mange dyr i hvert rum. før 2010 var det for rejseholdet ligegyldigt,
om det så ”ok ud”. hvis regnestykket ikke stemte, så var der et problem. i dag passer
                                              - 31 -
rejseholdet mere på at skride ind, hvis det ser pænt ud, når de kigger ind.
vidnet oplever logbogskontrollen som en godkendelse. det er også det, de siger. hvis
planlægningssedlen ser ud til ikke at være i orden, så får de at vide, at transporten ikke kan
godkendes. det er muligt, at logbogskontrollen er blevet lidt mere forsigtig. logbogscentret
truer med politianmeldelse, hvis han insisterer på at køre. han har også oplevet at blive truet
med, at de ikke får deres certifikat.
han kører nok med 15-20% flere grise nu end før 2010. det er usædvanligt, at han kører med
halvtomme biler. der sker udvikling af bilerne, men det flytter ikke noget i forhold til det
antal grise, som kan medtages.
kaj rosgaard har forklaret, at han er enig i det, som lars rosgaard har forklaret. han har
aldrig fået vejledning om, hvordan myndighederne forstod reglerne. han har dog vidst, at
myndighederne brugte tabeller. det har betydning at vide, om en transport er lovlig eller
ulovlig, da usikkerheden er et kæmpe psykisk pres for både vognmand og chauffør. der-
udover skal de udnytte den plads, der er på vognen. han synes, at det er blevet lidt nemmere
efter dommene. det er ikke længere decimalerne, som myndighederne går op i. han har ikke
oplevet, at grisene har fået det dårligere. det er afgørende, hvilket produkt de leverer. når der
var en lille ændring i deres regnskab i vognmandsvirksomheden fra 2011 til 2012, skyldes det,
at der var en chauffør, som kørte en motor tør.
med erfaringen finder man ud af, hvor mange grise der kan være. grisene skal falde til ro i
løbet af 2-3 minutter, ellers er der for mange. han ønsker, at det ikke skal være ulovligt, det
han gør. han kan ikke se, hvad grisene vejer hos landmanden, så derfor kan det ikke bare
løses med en tabel, som vil være umulig at overholde i praksis. det er deres oplevelse, at
tabellen stadig bruges. når dyrene kommer frem i ordentlig stand, er det udtryk for, at de har
det godt under transporten.
tabet, som selskaberne lider, er et samlet tab for de to selskaber. de lapper over hinanden og
arbejder sammen hver dag. han tror ikke, at de vil øge indtjeningen ved flere biler. de kan
øge indtjeningen ved at udnytte de biler, som de har, bedre.
                                               - 32 -
per henriksen har forklaret, at han er uddannet dyrlæge. han har siden 2011 været veteri-
nærdirektør. i sin tidligere stilling som kontorchef i fødevarestyrelsen havde han det faglige
ansvar og skulle stå for blandt andet lovfortolkning. det var justitsministeriets ansvar at
varetage regeldannelse nationalt og internationalt, mens styrelsen bistod med veterinærfagligt
input og konkret gav vejledning til reglerne. de kunne ved tvivl stå for lovfortolkning.
vidnet har læst praksisnotatet og kan bekræfte beskrivelsen af praksis.
på dyrevelfærdsområdet arrangerede de temamøder for det regionale personale. derudover
blev der etableret erfa-grupper med personale fra både hovedkontoret og regionerne. der
kunne de drøfte tvivlsspørgsmål, men de udstedte ikke vejledninger. de kunne spørge ju-
stitsministeriet, hvis de ikke fik en afklaring.
der er indbygget et skøn i reglerne, og det kunne godt give frustration hos kontrolpersonalet.
på de andre områder for dyresundhed kunne de give et klart svar. de har løbende drøftet
spørgsmål på møder med justitsministeriet, og lejlighedsvis har de stillet skriftlige spørgsmål.
han har fået oplyst, at tabellen blev brugt som et værktøj for at afklare, om der skulle
foretages nærmere undersøgelser. det kan være nyttigt ligesom tjeklister for at skabe sig et
hurtigt overblik. han kan ikke mindes, at tabellen gav anledning til problemer, men han var
også langt væk fra de daglige kontrolsituationer.
han kan godt huske de to domme. i fødevarestyrelsen drøftede de dommene og vendte dem
mundtligt med justitsministeriet uden at få svar. de spurgte senere justitsministeriet skriftligt.
justitsministeriet svarede ikke deres forespørgsel. det var ikke helt usædvanligt. det var ikke
altid nemt at få et konkret svar på deres forespørgsler.
på et tidspunkt besluttede de at samle logbogskontrollen i ekc. det var for at optimere
administrationen og økonomien, men også for at få en ensartet praksis. så var ekspertisen
samlet. centralt var de i dialog med ekc om, hvordan styrelsen skulle forholde sig til
dommene. de har drøftet i chefgruppen, hvordan de kunne komme videre uden svar fra
justitsministeriet, uden at det egentligt førte til noget.
e-mailen af 19. november 2010 fra john larsen indeholder ikke en retvisende beskrivelse af
                                               - 33 -
logbogskontrollen. reglerne for logbogskontrol indeholder ingen godkendelsesfunktioner
eller muligheder for at afvise en transport.
vidnet læser ikke praksisnotatet side 5, næstsidste afsnit sådan, at tabellen blev brugt som
mere end et redskab. når der står, at ”styrelsen anmodede om/krævede at planlægning af den
påtænkte transport blev ændret…”, betyder det, at transportøren blev bedt om at revurdere sin
planlægning. han er uforstående overfor, at medarbejdere skulle have sagt, at en transport
ikke måtte finde sted.
procedure
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps har til støtte for påstand 1 anført, at påstanden
drejer sig om en lovfortolkning, som rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps har
umiddelbar og aktuel interesse i at få afklaret. de har en retlig interesse i at få afklaret,
hvorledes transportbekendtgørelsens bilag 2, afsnit d om svin skal læses, idet spørgsmålet
vedrører deres daglige arbejde, og såfremt reglerne ikke overholdes, risikerer både vognmand
og chauffører strafferetlige sanktioner. det forhold, at fødevarestyrelsen ved sit svar den 16.
december 2010 afviste advokatbrevet i det hele, dokumenterer, at der er behov for en
afklaring af retstillingen.
til støtte for anvendelse af det nedre intervals princip har rosgaard a/s og kr. rosgaard og
søn aps anført, at arealkravene fremgår af transportbekendtgørelsens bilag 2. det følger
modsætningsvis af transportbekendtgørelsens § 9, stk. 2, om højdekrav, hvor der er indeholdt
en udtrykkelig afgang til at interpolere, at interpolation ikke kan ske i relation til arealkravet.
interpolation vil derudover skærpe arealkravene i strid med forordningen.
til støtte for påstand 2 har rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps gjort gældende, at de
har en retlig interesse i at få en afklaring vedrørende arealkravene for svin med en vægt under
25 kg. fødesvarestyrelsens reaktioner og håndtering efter september 2010 dokumenterer, at
vestre landsrets dom af 2. september 2010 ikke gav den klarhed, som rosgaard a/s og kr.
rosgaard og søn aps havde forventet. påstanden er ikke uklar. der er benyttet entydige ord,
som både er anvendt af vestre landsret i den nævnte dom og af fødevarestyrelsen ved
dennes henvendelse til justitsministeriet.
                                                - 34 -
til støtte for anerkendelsespåstand 2 har rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps videre
gjort gældende, at det følger af en umiddelbar læsning af bekendtgørelsens bilag 2, at svin
med en vægt under 25 kg ikke er omfattet, idet der blandt andet ikke er anvendt < (mindre
end) foran 25 kg i modsætning til angivelsen af ”250 eller mere” for de største dyr.
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps har til støtte for påstand 3 gjort gældende, at
påstanden vedrører afklaring af forhold af betydning for fastlæggelsen af et svins vægt. et
svins vægt kan variere afhængigt af fordring og vanding før, under og efter transport. fø-
devarestyrelsens praksis for krav til vejning er urimelig, og rosgaard a/s og kr. rosgaard og
søn aps har derfor en retlig interesse i at få afklaret eventuelle krav til vejning.
det er yderligere til støtte for anerkendelsespåstand 3 gjort gældende, at der ikke findes
anerkendte videnskabelige undersøgelser, der generelt kan anvendes til at fremskrive eller
tilbageskrive svinenes vægt, ligesom der ikke er indsat bestemmelser i bekendtgørelsen eller
forordningen, som regulerer, hvornår svinene vægtmæssigt skal bedømmes.
til støtte for påstand 4 har rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps gjort gældende, at de
har en retlig interesse i at få afklaret, hvorvidt der må benyttes gennemsnitsvægte for svin i
forhold til arealkrav. hverken transportforordningen eller transportbekendtgørelsen anvender
ved transport med lastbil beregninger baseret på gennemsnitsvægt i modsætning til ved
lufttransport, og fødevarestyrelsens anvendelse af gennemsnitsvægt ved beregning af
arealkrav er derfor i strid med reglerne. fødevarestyrelsens praksis er også i strid med de eu-
retlige grundsætninger om forbud mod økonomisk diskrimination og proportionalitets-
princippet. ordene i påstanden er ikke uklare, og rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps
har en konkret og aktuel interesse, da påstanden vedrører den nuværende og fremadrettede
forståelse af reglerne.
til støtte for påstand 5 har rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps gjort gældende, at der
i perioden fra 2007 til oktober 2010 var en ulovlig og uhjemlet myndighedspraksis ved-
rørende arealkrav i forhold til svinetransporter med en varighed på over 8 timer. fødevare-
styrelsen udarbejdede og anvendte således en inter- og ekstrapolationstabel uden hjemmel
dertil, uden kompetence og uden at tabellen blev offentliggjort. tabellen er ikke godkendt af
                                             - 35 -
eu-domstolen, som i sagen mellem danske svineproducenter og justitsministeriet alene har
forholdt sig til transportbekendtgørelsens angivelser af arealkrav. det bestrides, at tabellen
blev benyttet til at overholde transportforordningen, idet forordningen i modsætning til
bekendtgørelsen ikke indeholder tal, som der kan interpoleres mellem.
de fremlagte bilag dokumenterer, at tabellen af fødevarestyrelsens medarbejdere blev an-
vendt og omtalt som en regel, der skulle udfylde bekendtgørelsen. dette bekræftes også ved
fødevarestyrelsens praksisnotat. tilsvarende dokumenterer de afsagte domme, at tabellen
blev anvendt som en regel. når justitsministeriet ikke besvarede fødevarestyrelsens
henvendelse, skyldtes det, at justitsministeriet alene skulle udtale sig om regler, og at tabellen
netop ikke var en regel.
fødevarestyrelsen var bekendt med, at de ikke havde bemyndigelse til at udstede regler, og
fødevarestyrelsen var eller burde i hvert fald være bekendt med, at tabellen blev anvendt som
en regel med den konsekvens, at transportørerne havde færre svin, med end transport-
forordningen og transportbekendtgørelsen gav mulighed for, og derved led tab.
fødevarestyrelsen er erstatningsansvarlig efter dansk rets almindelige erstatningsregler, men
styrelsen har også pådraget sig et ansvar efter eu-rettens erstatningsregler, da trans-
portforordningen giver transportørerne ret til at have flere svin med end den tabel, som
fødevarestyrelsen har anvendt. fødevarestyrelsen har derved foretaget en tilstrækkelig
kvalificeret overtrædelse af eu-reglerne, og der er derfor det fornødne ansvarsgrundlag. der
er årsagsforbindelse mellem det tab, som rosgaard a/s har lidt og det forhold, at fø-
devarestyrelsen ikke forvaltede reglerne korrekt.
det eu-retlige effektivitetsprincip indebærer, at beviskravene for rosgaard a/s og kr.
rosgaard og søn aps er lempet, og det følger af højesterets dom trykt i ugeskrift for
retsvæsen 2009, side 2203, at i tilfælde af alvorlige myndighedsfejl skal den skadelidte alene
sandsynliggøre sit tab med en vis sikkerhed.
det er dokumenteret ved forklaringerne og bilagene, at der var et nærmest umætteligt marked
i tyskland for salg af smågrise. det er også dokumenteret, at rosgaard a/s kunne have haft
ca. 11% flere smågrise med pr. transport, og at udgiften for en transport fra samlestalden til
                                               - 36 -
tyskland udgjorde ca. 12.000 kr. det direkte tab på 4.548.947 kr. er opgjort konservativt.
der er en vis bevisusikkerhed forbundet med det indirekte tab på 7.074.252 kr., men man kan
ved en parallelforskydning af omsætningen til tiden efter dommene se, at rosgaard a/s ville
have tjent mere, hvis tabellen ikke var anvendt i perioden fra 2007 til 2010. det var tabellen,
som ødelagde konkurrenceevnen i forhold til hollandske og tyske transportører, ligesom
anvendelsen af tabellen indebar, at de ofte måtte sende halvfulde lastbiler til tyskland, fordi
de tyske landmænd havde indrettet deres stalde til leverancer af en vis mængde. i perioden fra
2007 til 2010 var det praksis, at transportørerne ikke fik godkendt deres transporter ved
anvendelse af logbogen, førend tabellens krav var opfyldt. hvis transportøren fastholdte den
planlagte transport, blev transporten pålagt en fysisk kontrol varetaget af fødevarestyrelsens
dyrlæger. efterfølgende risikerede transportørerne at blive udsat for vejsidekontrol.
fødevarestyrelsen har til støtte for sin afvisningspåstand overfor påstand 1 gjort gældende, at
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps ikke har en retlig interesse i at få påkendt
påstanden. påstanden er i det væsentlige en afskrift af præmisser fra de to landsretsdomme,
som fødevarestyrelsen ikke bestrider. fødevarestyrelsens afvisning i december 2010 af
advokat lauge fastrups brev giver heller ikke rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps en
retlig interesse. fødevarestyrelsen kunne blandt andet ikke godkende, at tabellen skulle være
ugyldig som anført af advokaten. endvidere er påstanden uklar og ubestemt.
til støtte for sin frifindelsespåstand overfor påstand 1 har fødevarestyrelsen gjort gældende,
at fødevaremyndighedernes håndhævelse af arealkravene for svinetransporter baseres på den
direkte anvendelige transportforordning, uanset hvorledes transportbekendtgørelsen fortolkes.
fødevarestyrelsen har til støtte for afvisningspåstanden overfor påstand 2 gjort gældende, at
påstand 2 er uklar. derudover er landsrettens fortolkning som anført i vestre landsrets dom
af 2. september 2010 ikke bestridt af fødevarestyrelsen, og fødevarestyrelsen har ikke pligt
til at tage bekræftende til genmæle. til støtte for frifindelsespåstand har fødevarestyrelsen
anført, at transportforordningen fastsætter minimumskrav, som er umiddelbart anvendelige.
til støtte for sin afvisningspåstand overfor påstand 3 har fødevarestyrelsen gjort gældende, at
påstanden er uklar. til støtte for frifindelsespåstanden har fødevarestyrelsen anført, at
                                              - 37 -
arealkravene skal være opfyldt under hele transporten, og det er derfor uden retlig relevans,
hvorvidt vægten kan variere.
fødevarestyrelsen har til støtte for sin afvisningspåstand overfor påstand 4 gjort gældende, at
påstanden er uklar og uegnet til indgå i en domskonklusion. til støtte for frifindelsespå-
standen overfor påstand 4 har fødevarestyrelsen gjort gældende, at det følger af transport-
forordningen og forarbejderne hertil, at man skal anvende gennemsnitsvægte, og at det i
øvrigt ikke vil være praktisabelt, hvis arealkravene skal beregnes i forhold til det enkelte dyrs
vægt.
til støtte for påstanden om frifindelse overfor påstand 5 har fødevarestyrelsen anført, at
styrelsen også før transportforordningens og transportbekendtgørelsens ikrafttræden benyttede
tabellen til at udfylde de tidligere gældende regler. da forordningen og den nugældende
bekendtgørelse trådte i kraft, var det hensigten at videreføre de hidtil gældende regler.
tabellen er ikke ugyldig. de to landsretsdomme fastslår kun, at der ikke kan pålægges straf
på grundlag af overtrædelser af tabellen. dommene udtaler sig ikke om de materielle krav for
lastetæthed i henhold til bekendtgørelsen og forordningen.
fødevarestyrelsen har gjort gældende, at ansvarsnormen efter dansk henholdsvis eu-ret i det
væsentlige er den samme. det afgørende er, hvorvidt styrelsen åbenbart og groft har
overskredet sin skønsbeføjelse. det er i den forbindelse gjort gældende, at forordningens krav
er mindst lige så skrappe som tabellen, hvilket støttes af et veterinærfagligt skøn, som er
illustreret ved kurverne i fødevarestyrelsens hjælpebilag, herunder kurverne, der viser
arealkravene omtalt i rapporterne fra 2002 og 2011. styrelsen har gjort gældende, at for-
ordningens krav om et ”passende” gulvareal ikke kan opfyldes, hvis der alene anvendes det
nedre intervals princip i forhold til bekendtgørelsens bestemmelser.
det afgørende er ikke, hvorvidt tabellen har hjemmel, men hvorledes tabellen er blevet
anvendt. det er dokumenteret blandt andet ved forklaringerne, at tabellen alene – også før
2010 – har været anvendt som et hjælperedskab. hos ekc – og forud for oprettelsen af ekc
hos de regionale afdelinger - foretages alene en screening af logbogen. der var og er ikke tale
om en godkendelsesprocedure uanset ordlyden af john larsens e-mail. ekc har reageret i de
tilfælde, hvor transportørerne tester grænserne, ved at gøre dyrlægen opmærksom på
                                              - 38 -
lastetætheden, men ekc har ikke foretaget en egentlig afvisning af den planlagte transport i
logbogen. det er der heller ikke hjemmel til hverken i transportforordningen eller
transportbekendtgørelsen. fødevarestyrelsen er enig i, at der skal foretages et skøn, men der
har under alle omstændigheder ikke været tale om en grov overtrædelse af reglerne.
baggrunden for, at tabellen ikke blev offentliggjort, var, at erhvervet var bekendt med ta-
bellen, og der var derfor ikke et behov for offentliggørelse.
endelig har fødevarestyrelsen gjort gældende, at der ikke er dokumenteret et tab. fødeva-
restyrelsen har under skriftvekslingen opfordret rosgaard a/s til at uddybe sine oplysninger
og fremkomme med mere dokumentation, men opfordringerne er ikke imødekommet. på den
baggrund er bevisbyrden for et tab ikke løftet. derudover er det ikke bevist, at der er
årsagssammenhæng mellem det påståede tab og fødevarestyrelsens brug af tabellen. den
lastetæthed, som fødevarestyrelsen har accepteret umiddelbart efter dommene, kan ikke
anvendes som grundlag for beregning af et tab, idet medarbejderne i den periode var
forsigtige og meget tilbageholdende med håndhævelse af reglerne.
landsrettens begrundelse og resultat
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps’ påstande 1-4 angår efter deres indhold en generel
fortolkning af transportbekendtgørelsen og transportforordningen, som ikke er knyttet til en
konkret retstvist i forbindelse med en transport. påstandene er endvidere så generelt og
upræcist formulerede, at de ikke har en sådan klarhed, at de er egnede til at indgå i en
domskonklusion. landsretten tager derfor fødevarestyrelsens påstand om afvisning af
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps’ påstande 1-4 til følge.
rosgaard a/s har fremsat erstatningskrav for i alt 11.623.199 kr. erstatningskravene for
henholdsvis direkte og indirekte tab er opgjort på baggrund af egne oplysninger om om-
sætning, transportomkostninger, antal grise pr. transport mv. oplysningerne, som alle er
bestridt af fødevarestyrelsen - bortset fra antal transporter i perioden - er ikke understøttet af
reviderede regnskaber, revisorerklæringer eller tilsvarende. rosgaard a/s har på denne
baggrund ikke godtgjort endsige sandsynliggjort at have lidt et tab, hvorfor landsretten
allerede af denne grund frifinder fødevarestyrelsen i forhold til påstand 5.
                                             - 39 -
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal rosgaard a/s og kr. rosgaard
og søn aps solidarisk betale sagsomkostninger for landsretten til fødevarestyrelsen med
425.000 kr. beløbet vedrører udgifter til advokatbistand og er med moms, da fødeva-
restyrelsen ikke er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på
sagens økonomiske værdi, dens omfang og kompleksitet, samt i øvrigt at det ikke har medført
ekstra udgifter for fødevarestyrelsen, at der har været to sagsøgere.
der er efter karakteren og omfanget af biintervenienten h&s westergaard a/s deltagelse i
sagen ikke grundlag for at pålægge denne at betale sagsomkostninger til fødevarestyrelsen.
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
de af rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps nedlagte påstande 1- 4 afvises.
fødevarestyrelsen frifindes for den af rosgaard a/s nedlagte påstand 5.
rosgaard a/s og kr. rosgaard og søn aps skal solidarisk betale sagens omkostninger til
fødevarestyrelsen med 425.000 kr.
sagsomkostningerne, som skal betales inden 14 dage, forrentes efter rentelovens § 8 a.