text:
- mah
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 30. marts 2017
h-25-16
                                    tryg forsikring a/s som mandatar for
                                    transcargo a/s
                                    (advokat morten boe svendsen)
                                    mod
                                    konsult impex sp. zo.o.
                                    (selvmøder ved edward fronczak)
sagens baggrund og parternes påstande
sagens hovedspørgsmål er, om konsult impex sp. zo.o. har krav på erstatning fra transcar-
go a/s i anledning af, at konsult impex sp. zo.o. har betalt en toldafgift til de tyske told-
myndigheder i forbindelse med en transport af kaffe fra danmark til polen i marts 2011.
tryg forsikring a/s som mandatar for transcargo a/s har nedlagt følgende påstande:
                                                  -2-
principalt: konsult impex sp. zo.o. tilpligtes at anerkende, at konsult impex sp. zo.o.’s krav
på erstatning eller godtgørelse foranlediget af et tysk toldkrav på 37.002,24 euro, som vedrø-
rer transport af 18.163 kg kaffe, der i perioden 9. marts til den 11. marts 2011 blev fragtet fra
danmark til polen, er forældet i henhold til forældelsesloven, lov nr. 522 af 6. juni 2007 med
senere ændringer.
subsidiært: konsult impex sp. zo.o. tilpligtes at anerkende, at transcargo a/s ikke er erstat-
ningsansvarlig som følge af, at de tyske myndigheder har rejst et toldkrav på 37.002,24 euro
over for konsult impex sp. zo.o. på baggrund af en transport af 18.163 kg kaffe, der blev ud-
ført i perioden 9. marts til den 11. marts 2011.
konsult impex sp. zo.o. har her overfor påstået frifindelse.
konsult impex sp. zo.o. har endvidere nedlagt påstand om, at transcargo a/s til konsult
impex sp. zo.o. skal betale 37.002,24 euro.
tryg forsikring a/s som mandatar for transcargo a/s har her overfor påstået frifindelse.
sagen er anlagt den 15. marts 2016.
oplysningerne i sagen
i starten af marts 2011 indgik transcargo a/s (i det følgende ”transcargo”) og konsult im-
pex sp. z.o.o. (i det følgende ”konsult impex”) en aftale, hvorunder transcargo forpligtede
sig til at transportere et parti kaffe fra jyderup, danmark, til konsult impex’ adresse i szcze-
cin, polen.
transcargo viderekontraherede transportopdraget til undertransportøren enterprise lo-
gistics sp. z.o.o., som igen viderekontraherede transporten til transport drogowy som udfø-
rende transportør.
                                                    -3-
enterprise logistics sp. z.o.o. udfærdigede et cmr-fragtbrev i forbindelse med transporten,
hvoraf fremgår, at transportkunden og modtager var konsult impex, at godset havde en
bruttovægt på 18.163 kg. samt at godset skulle afhentes ved logistikvirksomheden frode
laursen i jyderup den 9. marts 2011. endelig fremgår det af cmr-fragtbrevet, at konsult
impex kvitterede for modtagelsen af godset i szczecin den 10. marts 2011.
da transportøren ankom til den tysk-polske grænse, blev han stoppet af de tyske toldmyn-
digheder, som konstaterede, at det ikke forud for transporten var blevet anmeldt til de tyske
myndigheder, at godset alene skulle transporteres gennem tyskland og var bestemt for po-
len. som følge heraf lagde de tyske toldmyndigheder til grund, at kaffen var beregnet til om-
sætning i tyskland, hvorved der opstod en toldafgift.
i e-mail af den 13. maj 2011 skrev jerzy gebski fra enterprise logistics sp. zo.o. til martin
christensen fra transcargo og anførte blandt andet følgende:
       ”…
       my haulier jaroslaw ziecina received this post a day before yesterday. he was loading
       nz 7041 on 9.03.2011 and cargo was coffee for szczecin, bytomska street. he was con-
       trolled by zoll just before the border de-pl but got nothing from the controlled parties.
       only got this letter now. cargo was carried on cmr only.
       …
       please let me know what actions you can take and what i should do.
       …”
i e-mail af 13. maj 2011 videresendte martin christensen fra transcargo ovenstående e-mail
til edward fronczak hos konsult impex og anførte endvidere blandt andet følgende:
       ”…
       we have just got this mail from our haulier. as you can see from below haulier must
       pay tax eur 37.002,24 from coffee in germany??? have you ever experienced that before.
       …”
i brev af 20. december 2011 fremsendte hauptzollamt stralsund notifikation om toldkravet
til henholdsvis konsult impex og fragtfører jaroslaw tomasz ziecina, der havde udført
transporten fra danmark til polen. i brevet anførtes blandt andet, at konsult impex og ja-
roslaw tomasz ziecina i henhold til en lov om kaffeafgifter (kaffeesteuergesetz) var solida-
                                                    -4-
risk ansvarlige for at betale toldafgiften for kaffepartiet på 37.002,24 euro. til brevet var end-
videre vedlagt en række dokumenter, der udspecificerede toldafgiften.
i brev af 26. marts 2012 skrev advokat rafal wiechecki på vegne konsult impex til
transcargo. brevet var affattet på polsk og blev først den 9. juni 2015 oversat af en statsauto-
riseret translatør til dansk. af den danske oversættelse fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      på vegne af min klient, selskabet ”konsult impex sp. z.o.o.” og i dennes navn, fuldmagt
      bilagt, skal jeg informere om at min klient har kæret beslutningen fra de tyske toldmyn-
      digheder … som pålægger min klient at betale punktafgift i en størrelse på 37.002,24 eu-
      ro. af begrundelsen for beslutningen fra de tyske toldmyndigheder fremgår det at deres
      firma som transportør ikke overholdt pligten til at indlevere en erklæring til den relevan-
      te myndighed om at omtalte kaffe blot skal transporteres gennem tysk område, og ikke
      anvendes i tyskland med henblik på opnåelse af fortjeneste. målet for varetransporten
      var szczecin (polen). som følge af forsømmelse fra deres side er min klient udsat for trus-
      len om at skulle betale en straf i form af ovennævnte punktafgift. det faktum at transpor-
      ten af de pågældende varer blev gennemført af en underleverandør – en videre transpor-
      tør – frigør ikke deres firma for ansvar.
      …
      den faktiske tilstand er åbenbar. deres firma vil af min klient blive pålagt at betale et be-
      løb som svarer til størrelsen af den straf som eventuelt pålægges min klient af de tyske
      toldmyndigheder. i forbindelse med ovenstående skal jeg foreslå en fælles løsning af
      problemet, som går ud på at deres selskab forpligter sig til at dække de tab som min kli-
      ent eventuelt vil lide, i forbindelse med pålæggelse af punktafgifter i en størrelse på
      37.002,24 euro.
      …”
den 29. juli 2012 sendte konsult impex en såkaldt ”debit note request” til transcargo. i
denne skrivelse anmodede konsult impex transcargo om betaling af 37.002,24 euro som
følge af toldafgiften, som konsult impex var blevet pålagt at betale til de tyske toldmyndig-
heder. i brevet var blandt andet anført følgende:
      ”…
      reason for claim
      coffee tax for transported goods v 6730/1 b – b 2103 without report for germany cus-
      tom, see attached germany control raport
      …”
der er i sagen ikke fremlagt besvarelser fra transcargo af konsult impex’ henvendelser af
henholdsvis 26. marts 2012 og 29. juli 2012.
                                                      -5-
det er ubestridt, at konsult impex efterfølgende har betalt toldafgiften til de tyske toldmyn-
digheder.
den 28. november 2012 anlagde tryg forsikring som mandatar for transcargo sag mod
konsult impex ved sø- og handelsretten med påstand om, at konsult impex’ krav på erstat-
ning af den toldafgift på 37.002,24 euro, som også er genstand for nærværende sag, var for-
ældet efter cmr-lovens § 41.
i sø- og handelsrettens dom i sagen (h 79-12), som blev afsagt den 11. marts 2016, blev det
bl.a. slået fast, at transcargo ikke havde handlet groft uagtsomt, og at der derfor i medfør af
cmr-lovens § 41 gjaldt en 1-årig forældelsesfrist løbende fra den 9. juni 2011. kravet blev
imidlertid ikke anset for forældet efter cmr-loven.
under hovedforhandlingen af sagen h 79-12 blev der afgivet forklaring af edward fronczak
og af bjarne sell hansen fra transcargo. sidstnævntes forklaring er gengivet således i dom-
men:
       ”bjarne sell hansen har forklaret blandt andet, at han er medejer af transcargo og end-
       videre arbejder som bestyrelsesformand i virksomheden. han har været medejer af
       transcargo i 21 år, og da nærværende sag opstod, var han administrerende direktør.
       transcargo består af to afdelinger; én i padborg, som tager sig af transporter fra jylland
       og én i brøndby, som tager sig af transporter fra sjælland. han har altid siddet i brønd-
       byafdelingen og den i sagen omhandlede transport blev håndteret fra brøndby, idet
       transporten var fra jyderup på sjælland. selvom de er specialister i transporter til polen,
       har de ikke – og har aldrig haft - polsktalende medarbejdere ansat i transcargo.
       han var ikke selv involveret i den konkrete transport, men eftersom der ikke foreligger
       noget skriftligt materiale for transportaftalen, formoder han, at aftalen blev indgået
       mundtligt over telefonen. han ved dog, at når de indgår aftaler med polsktalende kun-
       der, bliver aftalerne altid indgået på engelsk. transportaftalen var den første og sidste, de
       indgik med konsult impex.
       transcargos undertransportør kørte af sted via færgeovergangen fra gedser til rostock,
       og derfra til grænseovergangen ved stettin, hvor fragtføreren blev stoppet af de tyske
       toldmyndigheder. transcargo har ikke tidligere transporteret kaffe til polen og var ikke
       bekendt med denne type toldafgift i forbindelse med transport af kaffe, og da han forhør-
                                                    -6-
     te sig hos øvrige speditører om problemet, var de alle dybt overraskede og havde heller
     aldrig hørt om sådanne afgifter.
     transcargo fik besked om problemerne, der opstod ved den tyske grænse, fra deres un-
     dertransportør, enterprise logistics sp. z.o.o. i e-mail af 13. maj 2011.
     da transcargo modtog brevet fra advokat rafal wiechecki på vegne konsult impex var
     det i første omgang i padborg-afdelingen. da en medarbejder slog konsult impex op i
     deres system, kunne han se, at brevet angik en transport under brøndby-afdelingen,
     hvorfor brevet blev videresendt til denne. i brøndby var det antageligvis kurt holm, der
     modtog brevet, idet han var ansvarlig for transporter til polen. kurt holm ringede måske
     op til konsult impex, idet brevet jo var på polsk, men lagde det derefter formentlig væk.
     transcargo tog ikke initiativ til at få brevet oversat.
     der var herefter ingen korrespondance fra konsult impex, førend transcargo modtog
     debit note request. på debit note request er angivet, at brevet er af 29. juli 2012, men de
     modtog først brevet den 30. juli 2012.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af edward fronczak, der har vedstået sin forklaring
under sag h 79-12:
     ”edward fronczak forklarede, at han er formand for konsult impex’ direktion. firmaet
     svarer til et dansk anpartsselskab og er en familievirksomhed, der beskæftiger sig med
     distribution af kaffe inden for en rammeaftale med kaffeproducenten mondelez.
     tidligere anvendte de en anden transportør til at udføre deres transporter, men da én af
     medarbejderne hos denne transportør skiftede job og blev ansat hos transcargo, fik
     medarbejderen, martin christensen, overtalt konsult impex til at benytte transcargo
     som transportør.
     konsult impex blev bekendt med den pålagte toldafgift, da de modtog et brev fra de ty-
     ske toldmyndigheder i december 2011. det fremgik af brevet, at konsult impex sammen
     med såvel speditøren som fragtføreren blev pålagt et solidarisk ansvar for den manglen-
     de tolddeklaration.
     han er af den holdning, at det var transcargos opgave som kontraherende transportør at
     kontrollere, om fragtføreren var sendt af sted med de rette toldpapirer. konsult impex
     havde overgivet transporten til en professionel aktør, og det var følgelig ikke deres opga-
     ve at kontrollere, om fragtføreren havde styr på toldreglerne.
     i januar 2012 fremsatte konsult impex indsigelser over for de tyske toldmyndigheders
     afgørelse, og derudover sendte konsult impex også e-mails om situationen til medarbej-
     dere i transcargo. disse e-mails er ikke fremlagt i sagen, men han vil alligevel gerne be-
     nytte lejligheden til at gengive indholdet heri.
                                                      -7-
      i de e-mails han sendte til transcargo, beskrev han situationen, der var opstået og gjorde
      det endvidere klart, at det var transcargos forpligtelse at sørge for at have de nødvendi-
      ge og tilstrækkelige toldpapirer klar til rejsen. han vedlagde blandt andet også informa-
      tion om, at sådanne kaffetransporter ifølge tysk lovgivning skulle have været anmeldt
      senest én dag før godset skulle passere igennem tyskland. han korresponderede på en-
      gelsk med transcargo.
      fra den 7. februar 2012 er han sikker på, at konsult impex i en e-mail gjorde det klart
      over for transcargo, at de skulle friholde konsult impex for toldafgiften, hvis de tyske
      myndigheder fastholdt betalingsforpligtelsen. transcargo besvarede imidlertid ikke
      denne e-mail, hvorfor konsult impex sendte endnu en e-mail den 10. februar 2012.
      transcargo svarede herpå, at sagen ville blive overgivet til deres forsikringsselskab.
      den næste e-mail fra konsult impex til transcargo blev først sendt i juni 2012, men for-
      inden havde konsult impex fået sin advokat til at sende et krævebrev af 26. marts 2012. i
      en lang periode var der således tale om ensidig kommunikation fra konsult impex´ side,
      trods konsult impex udbad sig svar fra transcargo. transcargo skrev dog et par gange
      til konsult impex, men da alene breve der udsatte transcargos stillingtagen til proble-
      met.
      for så vidt angår brevet fra konsult impex’ advokat af 26. marts 2012, er han ikke klar
      over, hvorfor advokaten skrev på polsk. konsult impex gik imidlertid ud fra, at eftersom
      transcargo anvender polske undertransportører, ville transcargo også kunne forstå
      indholdet af brevet. transcargo svarede imidlertid aldrig på brevet.
      han finder det endvidere vigtigt at nævne, at transcargo i stævning af 27. november
      2012 henviste til brevet af 26. marts 2012, trods transcargo påstår, at de ikke forstod bre-
      vet.
      som følge af den manglende reaktion fra transcargos side, gik konsult impex selv i
      gang med at undersøge sagen nærmere og kom frem til, at de måtte betale toldafgiften til
      de tyske toldmyndigheder. dette gjorde de, og da konsult impex fremsatte kravet over-
      for transcargo, valgte transcargo at indstævne konsult impex med påstand om, at kra-
      vet var forældet.
      når bjarne sell hansen fortæller, at den i sagen omhandlede transport var den første og
      eneste transportaftale mellem konsult impex og transcargo, er dette ikke sandt. det var
      enten den tredje eller fjerde.
      før maj 2011 havde konsult impex ikke kendskab til den tyske toldafgift for kaffe, men
      efterfølgende har de naturligvis sikret sig viden om reglerne, således at de kan oplyse
      fragtførere, der skal køre igennem tyskland, om, at de i henhold til tysk lov er forpligtet
      til at anmelde kaffetransporter mindst én dag før ankomst til tyskland. det er speditørers
      og fragtføreres forpligtelse at sørge for, at de til brug for transporter er i besiddelse af de
      korrekte dokumenter, men konsult impex oplyser alligevel om kaffetolden, idet de ikke
      vil løbe en risiko for toldproblemer grundet uerfarne speditører.”
edward fronczak har supplerende forklaret bl.a., at han har haft et samarbejde med martin
christensen siden 1999/2000, hvor martin christensen var ansat hos itella logistics. på det
                                                -8-
tidspunkt blev kaffen transporteret på kraft foods danmarks regning til polen, og alle told-
dokumenter og formaliteter blev ordnet af kraft foods danmark og itella logistics. fra 2005-
2011 betalte konsult impex selv for transporten, men det var itella logistics der stod for alt
det praktiske vedrørende transportdokumenter og valg af rute. det var muligt at tage en di-
rekte færge fra danmark til polen, at tage via sverige med færge til polen eller at tage færgen
fra gedser til rostock og køre igennem tyskland. han interesserede sig ikke for, hvilken vej
itella foretog transporten.
martin christensen underrettede ham pr. mail i 2011 om, at han skiftede til transcargo.
konsult impex skiftede i den forbindelse også transportør til transcargo, da selskabet blev
tilbudt en lidt mere fordelagtig pris. det var transcargo, der besluttede, hvilken rute man
benyttede. han aftalte intet om transportruten med transcargo. han var ikke blevet gjort
bekendt med, at transporten skulle ske via tyskland, og han kunne heller ikke se det på
fragtbrevet, hvor der kun var angivet jyderup og szczecin.
parternes synspunkter
tryg forsikring a/s som mandatar for transcargo a/s har gjort gældende, at konsult im-
pex’ krav er forældet efter den danske forældelseslov. den skadegørende handling i nærvæ-
rende sag skete den 9. marts 2011, hvor de tyske toldmyndigheder standsede transporten
med kaffe. en eventuel suspension af forældelsesfristen ophørte enten ved transcargos mail
til konsult impex den 13. maj 2011, ved konsult impex’ modtagelse af kravet fra de tyske
toldmyndigheder i december 2011 eller senest ved konsult impex’ kravsskrivelse til
transcargo den 26. marts 2012. uanset hvilke af førnævnte tidspunkter der anvendes som
ophørstidspunkt, er der forløbet mere end 3 år til anlægget af nærværende sag, hvorfor kra-
vet er forældet. det bestrides, at forældelsesfristen blev afbrudt eller suspenderet indtil afgø-
relsen i h-79-12, idet konsult impex ikke rejste kravet om erstatning under den pågældende
sag.
såfremt retten ikke finder, at konsult impex’ krav er forældet, gøres det gældende, at
transcargo ikke har handlet ansvarspådragende. konsult impex var i henhold til cmr-
                                                -9-
lovens § 14 selv ansvarlig for, at alle nødvendige oplysninger om godset var til stede ved på-
begyndelsen af transporten til polen. transcargo modtog ikke de fornødne oplysninger til
brug for toldbehandling fra konsult impex , som således ikke har opfyldt sine forpligtelser
efter cmr-lovens § 14.
transcargo bestrider at have handlet simpelt eller groft uagtsomt, idet det herved er gjort
gældende, at afgørelsen i h 79-12 om, at transcargo ikke har handlet groft uagtsomt har
retskraft i nærværende sag.
konsult impex har gjort gældende, at kravet ikke er forældet, da de tyske toldmyndigheders
krav først blev rettet mod konsult impex i juli 2014, idet kravet forinden havde været rettet
mod transcargos underleverandør. den tre-årige forældelsesfrist efter den danske forældel-
seslov udløber derfor først i juli 2017.
transcargo har dernæst selv afbrudt forældelsesfristen ved anlæg af sagen h 79-12 den 28.
november 2012, hvor der blev afsagt dom den 11. marts 2016, og herefter ved nærværende
sag som blev anlagt den 15. marts 2016.
for så vidt angår selve kravet på betaling af toldafgift, beskæftiger konsult impex sig ikke
med transport og har ikke viden om de enkelte landes toldregler. konsult impex har derfor
gennem en årrække sørget for at bestille transporten hos kompetente transportvirksomhe-
der, der kunne sørge for, at formaliteterne var opfyldt. transcargo har selv reklameret med
udførelsen af transporter fra danmark til polen, og det var transcargo selv, der besluttede,
hvilken rute kaffen skulle fragtes ad. konsult impex var ikke bekendt med, at transporten
skulle foregå via tyskland. transcargo må eller i hvert fald burde have været bekendt med
de tyske toldregler angående kaffe, ligesom transcargo var i besiddelse af alle nødvendige
oplysninger til at udfylde toldformularen til de tyske myndigheder. transcargo har derfor
handlet ansvarspådragende ved ikke at sørge for udfyldelsen af toldformularen og ved at
have undladt at informere konsult impex om, at transporten skulle ske via tyskland, således
at konsult impex alternativt selv kunne sørge herfor. transcargo skal derfor erstatte den af
konsult impex betalte toldafgift.
                                               - 10 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
tryg forsikring som mandatar for transcargo anlagde den 28. november 2012 sag h 79-12
om forældelse af konsult impex’ krav i henhold til cmr-loven. forældelsen i henhold til
forældelsesloven blev herved afbrudt, jf. § 16, stk. 2, nr. 4. nærværende sag blev anlagt fire
dage efter, at der blev afsagt dom i sag h 79-12, hvor konsult impex blev frifundet for på-
standen om forældelse af kravet efter cmr-loven. der er på den baggrund heller ikke efter
forældelsesloven indtrådt forældelse af konsult impex’ krav, hvorfor konsult impex frifin-
des for den af transcargo nedlagte principale påstand.
det er ubestridt, at konsult impex er afsender af det omhandlede parti kaffe. som afsender
påhviler det i henhold til cmr-lovens § 14 konsult impex at stille de nødvendige dokumen-
ter til fragtførerens rådighed med henblik på toldbehandling og andre formaliteter.
det må efter edward fronczaks forklaring lægges til grund, at konsult impex ikke var be-
kendt med toldreglerne i tyskland og derfor ikke havde anmeldt kaffetransporten til de ty-
ske toldmyndigheder eller instrueret transcargo om, at dette skulle ske, ligesom man ikke
havde givet transcargo instruktion om ikke at foretage transporten igennem tyskland, så-
ledes at toldbehandlingen kunne være undgået. det lægges endvidere efter det af bjarne sell
larsen forklarede til grund, at transcargo ikke var bekendt med toldafgiften i tyskland i
forbindelse med transport af kaffe.
under de anførte omstændigheder kan transcargo ikke anses for at have handlet ansvars-
pådragende, og transcargo gives derfor medhold i sin subsidiære påstand og frifindes for
den af konsult impex nedlagte betalingspåstand.
efter sagens udfald, værdi og omfang skal konsult impex betale sagsomkostninger til tryg
forsikring med 31.980 kr. til dækning af retsafgift med 6.980 kr. og tryg forsikrings rimelige
advokatomkostninger med 25.000 kr.
                                               - 11 -
                                     thi kendes for ret:
konsult impex sp. zo.o. skal anerkende, at transcargo a/s ikke er erstatningsansvarlig som
følge af, at de tyske myndigheder har rejst et toldkrav på 37.002,24 euro over for konsult im-
pex sp. zo.o. på baggrund af en transport af 18.163 kg kaffe, der blev udført i perioden 9.
marts til den 11. marts 2011.
transcargo a/s frifindes for den af konsult impex sp. zo.o. nedlagte betalingspåstand.
konsult impex sp. zo.o. skal inden 14 dage betale sagsomkostninger med 31.980 kr. til tryg
forsikring a/s. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
ole poul sehested                   mette skov larsen             anne kathrine steenbjerge
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den


text:
h003100k - cfp
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 18. marts 2004 blev af retten i sagen
h-31-03
pro soft danmark v/
stig rex andersen
(advokat martin riise-knudsen)
   mod
speech-ware a/s
(advokat jacob kornerup)
afsagt sålydende
                           d o m:
under denne sag har sagsøgeren, pro soft danmark v/stig
rex andersen (herefter pro soft), nedlagt påstand om, at
sagsøgte, speech-ware a/s (herefter speech-ware), dømmes
til at betale pro soft 338.811,25 kr. med tillæg af pro-
cesrente fra sagens anlæg den 21. marts 2003.
speech-ware har principalt nedlagt påstand om frifin-
delse, subsidiært frifindelse mod tilbagelevering af 68
stk. talesynteser model dan tts version 1.3, mere subsi-
diært frifindelse mod tilbagelevering af 89 stk. talesyn-
                            - 2 -
teser model dan tts version 1.3 og mest subsidiært beta-
ling af et efter rettens skøn mindre beløb.
sagsfremstilling
pro soft er forhandler af softwareprodukter herunder ta-
lesynteseprogrammer, der kan omsætte tekst til tale
(”syntetisk tale”).
pro soft underskrev den 29. oktober 2001 en forhandler-
kontrakt med speech-ware, der er et salgsselskab for pro-
ducenten af talesynteseprogrammet dan tts.
af forhandlerkontrakten fremgår bl.a., at pro soft har
ret til forhandling af ”produkterne”, defineret som dem,
der er angivet i speech-ware’s til enhver tid gældende
produktkatalog. det på aftaletidspunktet gældende pro-
duktkatalog var vedhæftet kontrakten som bilag 1. ændrin-
ger i produktkataloget kunne ske med en måneds varsel. af
kontraktens pkt. 1.1.2. fremgår, at ”speech-ware forbe-
holder sig ret til selv at forhandle produkterne eller
til at lade sine øvrige forhandlere forhandle produk-
terne.” af pkt. 3 fremgår, at pro soft som forhandler er
uafhængig og køber og sælger i eget navn og for egen reg-
ning i forhold til speech-ware.
af forhandlerkontraktens pkt. 5.11. fremgår bl.a.:
      ”pro soft forpligter sig til at videresælge produk-
      ter til pc til privatbrugere indenfor handicapområ-
      det og undervisningsområdet...”
forhandlerkontraktens pkt. 7.2. er sålydende:
      ”priser fremgår af speech-ware a/s’ til enhver tid
      gældende vejledende prisliste, der med varsel af en
      måned... kan ændres.
                           - 3 -
      almindelige salgs- og leveringsbetingelser kan ænd-
      res med 3 måneders varsel.”
af kontraktens pkt. 9.1. og 9.2. fremgår, at kontrakten
er 5-årig, at der kan optages forhandlinger om forlæn-
gelse, og at aftalen kan opsiges af hver part med 24 må-
neders varsel til udgangen af en måned. af pkt. 14 frem-
går, at enhver ændring i eller tilføjelse til aftalen
skal være skriftlig.
af ”tillæg til forhandlerkontrakt”, underskrevet samme
dag, fremgår bl.a., at ”hvis speech-ware laver en ny re-
tailudgave af talesyntesen vil pro soft på lige fod med
andre (herunder speech-ware selv) kunne få mulighed for
salg af denne”.
på kontrakttidspunktet var produktet i bilag 1 til for-
handlerkontrakten (produktkataloget) betegnet som tale-
synteseprogrammet dantts version 1.3 med stemmen ”car-
sten”. af bilaget fremgår endvidere bl.a.:
      ”kopisikring cd-cops: én licens pr. cd-rom (bundet
      til mediet). pro soft håndterer al teknisk support
      til kunderne.
      ...
      stock rotation tilbydes i form af opgradering af
      eksisterende lager mod ekstra betaling på 20 % pr.
      syntese svarende til kr. 600,00/stk.
      ...
      vejl. pris [udsalgspris] er kr. 5.000,00.
      ...
      udbytningsgaranti: speech-ware a/s tilbyder med et
      varsel på 6 mdr. at tage eksisterende lager retur
      til reduceret pris. prisen er 50 % af købsprisen.
      udbytningsgaranti kan højst udnyttes i 12 mdr. fra
      kontraktens underskrivelse.”
pro soft aftog 100 stk. cd-rom af dan tts version 1.3 for
en købesum af 300.000 kr. ekskl. moms.
efter at stig rex andersen i november 2002 mod tilbagele-
vering af sit restlager af dan tts version 1.3 havde af-
                           - 4 -
hentet et tilsvarende antal af den nye version 2.1, mod-
tog pro soft den 13. december 2002 en e-mail fra janus
sørensen fra speech-ware med emnet ”registrering af dan
tts 2.1. doc.”, hvoraf bl.a. fremgik:
    ”...
    om sikringen af dantts 2.1
    cd-rom versionen er ikke sikret mod kopiering.
    ...
    under installation af dantts 2.1 på en windows pc,
    genereres et serienummer, som er unikt for denne pc.
    dan tts 2.1 kan nu benyttes i 14 dage uden begræns-
    ninger, men inden de 14 dage er gået, så skal bruge-
    ren/forhandleren indtaste en åbningskode, hvis bru-
    gerne fortsat ønsker at anvende dantts 2.1 efter de
    14 dage.
    forretningsgangen i forbindelse med registre-
    ring af dantts 2.1
    ny installation af dantts 2.1
    ved nyinstallation skal forhandleren sende det serie-
    nummer, som genereres under installation af dantts
    2.1 på brugerens pc, til e-mail adressen
    licens@speech-ware.dk. alle fremtidige spørgsmål ved-
    rørende licens og registrering skal i øvrigt foregå
    via ovennævnte mail-adresse.
    speech-ware a/s vil besvare e-mail til denne adresse
    samme dag, hvis e-mail er modtaget i tidsrummet:
    •fra 9.00 til 16.00 alle hverdage,
    •undtagen fredage, hvor tidsrummet er 9.00 til 15.00.
    speech-ware a/s svarer selvfølgelig på alle sådanne
    e-mail hurtigst muligt uden for dette tidsrum, hvis
    kontoret i øvrigt er bemandet.
    for at kunne udlevere en åbningskode, er der en række
    oplysninger, som skal være til stede i e-mail: oplys-
    ningerne tager udgangspunkt i følgende information:
    eksempel på skabelon for e-mail til licens@speech-
    ware.dk findes under bilag 1.
    ...
    speech-ware a/s ønsker af hensyn til dokumentation,
    at udveksling af serienummer og åbningskode foregår
    udelukkende via e-mail. åbningskoden vil indgå i sva-
    ret fra speech-ware a/s.
                        - 5 -
efter at have modtaget mail med åbningskode fra
speech-ware a/s, så tastes åbningskoden ind i pro-
grammet ”registrer licens”. licensprogrammet kan fin-
des via menuerne ”start”, ”programmer”, ”dantts” og
”registrer licens”. programmet dukker også op ved af-
slutningen af installationen, og åbningskoden kan ta-
stes ind her.
efter installation vil man, hvis andet ikke er angi-
vet, kunne anvende stemmen carsten.
...
speech-ware skal bruge det serienummer, som oplyses
under installationen. serienummeret er uafhængigt af
valg af stemmen. forskellen er blot, at forhandleren
modtager både en åbningskode og et nyt licensprogram
fra speech-ware a/s. det oprindelige licensprogram
en.exe overskrives (slettes) med det nye licenspro-
gram en.exe.
forretningsgange og politikken i forbindelse med da-
tanedbrud o.l. hos brugere.
der vil være en række situationer, hvor kunderne ven-
der tilbage med et ønske om at få udleveret en ny åb-
ningskode. det kan der være en række årsager til:
•  almindeligt snyd,
•  pc’en er gået ned, eller de har opgraderet den til
   et nyt operativsystem
•  eller en helt anden grund
det er ikke noget problem, såfremt at serienummeret
er kendt af speech-ware a/s i forvejen. speech-ware
registrerer alle serienumre samt tilhørende åbnings-
koder. brugeren vil her blot få udleveret den gamle
åbningskode.
...
og så er der alle de tilfælde, hvor brugeren beder om
åbningskode nummer 2. hvorvidt der vil blive udleve-
ret en ny åbningskode, vil blive truffet på baggrund
af den konkrete situation, men det vil være et krav
fra speech-ware a/s, at vi kender det gamle serienum-
mer, og ydermere at vi får brugerens navn, adresse og
telefonnummer.
...
forretningsgange og politikken i forbindelse med op-
gradering af dantts 1.3 brugere til dantts 2.1 bru-
gere.
speech-ware a/s foreslår, at forhandleren udarbejder
en liste over de kunder, som ønsker en ombytning af
dantss 1.3 til dantts 2.1. denne liste sendes til
speech-ware a/s... speech-ware a/s sender samme dag,
                           - 6 -
    som de modtager denne liste et tilsvarende antal cd-
    rommer med dantss 2.1 til afsenderen.
    ...
    ombytningen er en engangsforseelse. speech-ware a/s’
    forslag er, at ombytningen er tilendebragt ved udgan-
    gen af januar måned 2003. inden denne dato skal
    speech-ware a/s have en komplet liste over kunder,
    som ønsker opgradering.
    i forbindelse med registreringen af dantss 2.1 er det
    vigtigt, at forhandleren oplyser, hvorvidt det er en
    nyinstallation eller opgradering. er der tale om en
    nyinstallation, vil denne indgå i regnskabet hos
    speech-ware a/s over solgte licenser til forhandler.
    er der tale om en opgradering af en dantss 1.3 bru-
    ger, ønsker speech-ware oplyst kundens navn, adresse
    og telefonnummer. speech-ware forbeholder sig retten
    til at kontakte kunden direkte som en kontrolforan-
    staltning.
    ...”
den 31. januar 2003 udsendte pro soft sålydende presse-
meddelelse:
    ”pro soft i ringsted har forhandlet den danske tale-
    syntese carsten fra speech-ware. speech-ware har
    netop sendt den nye version 2,1 på markedet.
    den indeholder et reg. system, der efter vor opfat-
    telse er ulovligt og i hvert fald besværligt både for
    os som sælger og for slutbrugeren. vi har derfor
    valgt med øjeblikkelig varsel at returnere alt mate-
    riale og opsige samarbejdet, idet speech-ware ikke
    ønskede at ændre på procedurerne.
    pro soft vil derfor arbejde med andre og hurtigere
    systemer, som vi vil annoncere i nærmeste fremtid”.
samme dag sendte pro soft en faktura til speech-ware på
333.811,25 kr., svarende til det påstævnte beløb. ifølge
fakturaen angår beløbet betaling for 89 stk. ”speech-ware
1.3” a 3.000 kr., inkl. forsendelse og moms.
den 5. februar 2003 udsendte pro soft endnu en pressemed-
delelse, hvoraf bl.a. fremgik:
                            - 7 -
    ”...
    ”efter introduktionen af version 2.1 kræver speech-
    ware, at vi videresender slutbrugerens personlige
    data direkte til dem. det mener vi, er i strid med
    både gældende eu-lovgivning og den danske register-
    lov, og speech-ware har ikke kunnet garantere det
    modsatte. derfor har vi sagt stop,” siger stig rex
    andersen fra pro soft.
    ”vi bliver jo tit kontaktet af for eksempel amerikan-
    ske firmaer, der gerne vil have oplysninger om vores
    kunder, men dem hverken kan eller vil vi give videre.
    så kan vi selvfølgelig heller ikke give oplysningerne
    til speech-ware. hvis de vil i kontakt med slutbruge-
    ren, må kontakten gå gennem os,” siger han.
    stig rex andersen mener, at han som forhandler bør
    beskytte sine kunder.
    ”flere af de kunder, der har købt speech-ware af os,
    er mentalt handikappede, og al kontakt med os er fo-
    regået gennem en sagsbehandler. vi vil ikke risikere,
    at speech-ware ringer til den slags slutbrugere og
    begynder at spørge dem ud,” siger han.
    det har ikke været muligt at få en kommentar fra
    speech-ware a/s, men parterne mødes på fredag. det er
    imidlertid ikke et møde, stig rex andersen har de
    store forventninger til. i stedet regner han med
    snart at kunne lancere to nye talesyntese-produkter:
    det software-baserede lingo scan og den lille bærbare
    højtlæser handy-eye.”
parterne afholdt et møde i februar 2003 uden at opnå
enighed, og pro soft udtog herefter stævning ved sø- og
handelsretten den 21. marts 2003.
forklaringer
stig rex andersen har forklaret, at han har arbejdet med
software i ca. 6 år. pro soft har 7 ansatte og sælger ca.
70 forskellige produkter.
med softwareprodukter tager det sædvanligvis 2 til 3 år
at komme igennem på markedet. talesyntesesoftware er et
personligt og specielt produkt, hvor kundekredsen er dår-
                           - 8 -
lige læsere, skoler og handikappede, også mentalt handi-
kappede. det tager tid at løse en sådan opgave.
talesynteseprogrammer kan ikke arbejde alene. det er nød-
vendigt med et samspil af i alt 4 softwareprogrammer for
at få programmet funktionsdygtigt. kunden sammensætter
selv en sådan produktpakke.
han var utilfreds med forhandlerkontrakten, men under-
skrev alligevel, da han havde troen på et godt salg.
han købte 100 cd’er med version 1.3, svarende til 100 li-
censer. han solgte ca. 11 stk. på 1½ år og leverede den
29. november 2002 89 stk. tilbage samtidig med, at han
hentede den nye version 2.1. en ny installationsprocedure
for den nye version blev ikke omtalt.
med hensyn til version 1.3 var registreringsproceduren
uhyre enkel. køberen skulle blot indtaste et serienummer,
der sad på indersiden af omslaget til cd’en, hvorefter
programmet var klar til brug.
ved nyinstallation af version 2.1 skulle brugerens hard-
disknummer kombineres med cd-romnummeret og via forhand-
leren rapporteres tilbage til producenten, der herefter
leverede en åbningskode. der skulle også gives mange an-
dre oplysninger, og det kunne vidnet ikke acceptere. pro
soft har kunder over hele jordkloden, og i intet andet
tilfælde skal pro soft rapportere tilbage om sine kunder.
på grund af tekniske problemer modtog han først speech-
ware’s e-mail af 13. december 2002 nogle dage senere. han
kontaktede straks speech-ware, da han mente, at den nye
procedure måtte være en fodfejl, som nemt kunne rettes,
hvis der var vilje hertil. man fastholdt imidlertid pro-
ceduren. pro soft kunne herefter ikke forhandle produk-
                           - 9 -
tet, idet proceduren med bl.a. oplysning om slutbrugerens
navn, adresse og telefonnummer var stridende mod i hvert
fald hans egne etiske regler. hertil kom, at speech-ware,
som ifølge forhandlerkontrakten selv har forhandlerret-
tigheder, med disse oplysninger kunne overtage forbindel-
sen med efterfølgende salg til kunderne, hvor pro soft
havde gjort hele fodarbejdet. han har selv i flere til-
fælde personligt været ude at bistå med nyinstallationer.
nyinstallationer er langt hyppigere forekommende end op-
dateringer, måske i forholdet 80/20. talesynteser er en
meget personlig ting. når en bruger har vænnet sig til en
bestemt herrestemme, ønsker han typisk at fortsætte her-
med og ikke at overgå til f.eks. en kvindestemme.
i februar 2003 havde han et møde med lise-lotte bjørkholt
og per bang fra speech-ware. produktet var jo godt nok,
så han gav det gerne en chance. speech-ware ønskede imid-
lertid ikke at ændre på proceduren.
der forekommer piratkopiering af talesynteser i danmark,
men ikke i særlig stor udstrækning. han mener ikke, at
version 2.1 er væsentlig bedre beskyttet mod kopiering
end version 1.3.
pro soft har haft kontakt med mange leverandører. efter
ophøret af samarbejdet med speech-ware har han påbegyndt
forhandling af produktet ”real speak”. salg af ”real
speak” sker på licensbasis, og der er ingen lagerbinding.
han var ikke klar over, at en anden af speech-ware’s for-
handlere skal være blevet enig med speech-ware om en an-
den installationsprocedure af version 2.1.
hans opfattelse af spørgsmålet om overtrædelse af person-
dataloven byggede ikke på professionel rådgivning.
                           - 10 -
lise-lotte bjørkholt, direktør i speech-ware, har forkla-
ret, at speech-ware er et salgsselskab, stiftet i 1999.
talesynteseprogrammerne var udviklet af tdc, der stadig
er medejer af speech-ware. speech-ware havde i 2003 kon-
trakt med 4 forhandlere. der var således 5 forhandlere i
alt.
kontakten til pro soft blev primært varetaget af per
bang, men hun deltog i et indledende møde, før forhand-
leraftalen blev indgået. installationsproceduren blev
ikke drøftet på dette møde, og det var ikke hendes opfat-
telse, at proceduren havde nogen særlig betydning for pro
soft. omsætningen af produktet forløb ikke som ventet, og
på grund af de beskedne resultater blev der løbende af-
holdt møder med forhandlerne.
i forbindelse med lanceringen af version 2.1 blev det hos
speech-ware drøftet, hvordan man kunne sikre sig imod, at
en forhandler solgte en opgradering som en ny syntese.
selvom de vidste, at forhandlerne kunne tage det negativt
op, valgte de at indføre den omhandlede kontrolforan-
staltning. den nye procedure blev ikke drøftet på mødet i
november 2002, hvor stig rex andersen afhentede den nye
version 2.1.
de havde hos speech-ware hørt rygter om piratkopiering,
og de mente, at de med version 2.1 var bedre beskyttet
herimod end med version 1.3.
version 2.1 havde kvindestemme. versionen havde den for-
del, at det var muligt at bruge flere licenser samtidigt.
den kunne anvendes til eksportmarkedet.
proceduren ved installation af version 1.3 var blot, at
cd’en, hvortil licensen var bundet, skulle installeres.
                           - 11 -
den kunne herefter installeres på en anden pc. ved in-
stallation af version 2.1 blev der dannet en unik kode på
kundens pc. denne kode skulle så via forhandleren videre-
gives til speech-ware, der herefter fremsendte en ny
kode, en åbningskode, til forhandleren, som videresendte
den til kunden. speech-ware havde ingen interesse i at
have direkte kontakt med kunden, da produktet kræver in-
stallation af øvrige programmer, som speech-ware ikke
forhandlede. forhandlerens position i forhold til kunden
blev ikke forringet. de mente, at proceduren var lovlig,
når dataene om kunden ikke skulle anvendes markedsfø-
ringsmæssigt, men alene i kontroløjemed.
stig rex andersen havde talt om store omsætningstal, ad-
skillige tusinde licenser om året, og speech-ware havde
også store forventninger. resultaterne var imidlertid be-
skedne og skabte en vis nervøsitet hos speech-ware.
andre producenter af talesynteseprodukter anvender samme
kontrolsystem som det, speech-ware indførte.
efter at have afprøvet den nye procedure en måneds tid
vendte en anden forhandler, scandic, tilbage og oplyste,
at de fandt proceduren for besværlig. proceduren blev
herefter ændret. pro soft kunne også have fået en ændret
procedure. speech-ware havde ingen interesse i, at samar-
bejdet blev afbrudt.
speech-ware mødte frem til mødet med pro soft i februar
med den holdning, at de ville gøre, hvad de kunne, for at
få samarbejdet til at fungere, og det gav de udtryk for.
der var ikke mulighed for at foreslå andre procedurer.
procedurerne blev nævnt, men ikke drøftet i detaljer. de
havde en mistanke om, at pro soft havde planer om et an-
det talesyntesesystem, real speak, og at dette spillede
en rolle for pro soft’s holdning under mødet.
                           - 12 -
per bang har forklaret, at han i perioden 2001 til 2003
var salgsansvarlig i speech-ware.
under kontraktforhandlingerne med pro soft i 2001 blev
installationsproceduren ikke drøftet. stig rex andersen
gav udtryk for, at det var realistisk, at han kunne sælge
100 licenser inden for et til halvandet år, men salget
gik ikke som forventet. vidnet havde selv gjort store an-
strengelser for at fremme pro soft’s salg bl.a. på messer
og seminarer, hvor han gav henvisninger til pro soft.
stig rex andersen var meget skuffet over salget.
den 29. november 2002, hvor alle forhandlerne var på sta-
tusbesøg, afhentede stig rex andersen eksemplarerne af
den nye version 2.1.
han havde efter e-mailen af 13. december 2002 op mod jul
telefonsamtaler med stig rex andersen om de nye procedu-
rer. de enedes om at tage spørgsmålet op efter nytår,
hvilket skete. vidnet vendte tilbage den 3. eller 4. ja-
nuar. drøftelserne gik nok så meget på, om de nye proce-
durer var lovlige, hvilket de efter vidnets opfattelse
var, når personoplysningerne ikke skulle bruges markeds-
føringsmæssigt. speech-ware forsøgte også skriftligt at
redegøre for baggrunden for proceduren. under samtalerne
i januar måned blev det også bragt på bane, at pro soft
kunne tilbydes en klippekortsmodel, men denne løsning
ville stig rex andersen ikke acceptere.
en anden forhandler, scandic, fik en anden løsning, som
blev opstartet i januar. grunden til, at pro soft ikke
fik samme løsning, har nok været, at parterne ikke fik
talt nok sammen, inden tingene gik i hårdknude.
procedure
                           - 13 -
pro soft har anført, at proceduren ved installation af
version 2.1 adskilte sig væsentligt fra installationspro-
ceduren for version 1.3, der blot krævede indtastning af
cd’ens serienummer fra cd-coverets inderside. den nye
procedure indebar, at der blev vendt op og ned på pro
softs rolle som forhandler, og den komplicerede salget af
et i forvejen vanskeligt omsætteligt produkt. proceduren
forudsatte i modsætning til tidligere speech-ware’s fort-
satte eksistens, kompetence og samarbejdsvilje. den var
endvidere uhåndterlig for forhandleren.
det er noget af det mest principielle for en forhandler,
at hans position i forhold til producenten ikke forrin-
ges. det er essentielt, at forhandleren selv har kontak-
ten med kunden. alt andet er uacceptabelt. pro softs kun-
dekreds består af et specielt klientel og er vanskelig i
den forstand, at det kan give anledning til meget besvær,
hvis registreringsproceduren er kompliceret.
de ændrede vilkår for licenshåndteringen var i strid med
pro soft’s forudsætninger, der således er bristede. disse
forudsætninger var både væsentlige for pro soft og kende-
lige for speech-ware, der ikke énsidigt kan foretage så-
danne ændringer uden hjemmel i parternes aftale. ændrin-
gerne blev først meddelt pro soft, efter at den nye ver-
sion var leveret ultimo november 2002. stig rex andersen
reagerede straks efter modtagelsen af speech-ware’s e-
mail af 13. december 2002, hvor de nye procedurer var be-
skrevet. speech-ware var således med det samme klar over,
at pro soft lagde afgørende vægt på at få disse procedu-
rer ændret. uanset dette gjorde speech-ware ikke noget
effektivt for at komme til en forståelse med pro soft.
dette skal ses i lyset af, at speech-ware allerede i ja-
nuar 2003 aftalte nogle ændringer med en anden forhand-
ler, scandic. også problemerne i forhold til persondata-
                           - 14 -
loven spillede en om end mindre betydende rolle. en udle-
vering af personlige oplysninger om den udsatte aftager-
kreds er i strid med persondatalovens § 6, stk. 2. en ny
ledelse eller ejerkreds hos speech-ware kunne tænkes at
have en anden holdning til anvendelsen af oplysningerne
end den nuværende, der tilsyneladende ikke agtede at be-
nytte dem markedsføringsmæssigt. det afgørende er imid-
lertid pro soft’s forringede position i forhold til kun-
dekredsen.
de i e-mailen beskrevne, ændrede procedurer fremstod ikke
som forslag, uanset at dette ord er brugt et par gange.
det viste sig jo også, at man ikke i forhold til pro soft
var indstillet på at ændre procedurerne i forhold til be-
skrivelsen. der var tale om en påbudt procedure.
speech-ware’s arrogante holdning kan ikke komme pro soft
til skade. det var først efter opsigelsen af samarbejdet,
at der kunne komme et møde i stand. at problemerne ikke
blev løst, er speech-ware’s risiko. at skyde pro soft i
skoene, at man skulle have skjulte motiver, er krænkende.
pro soft havde bundet sig til et lager og påtaget sig en
økonomisk risiko og byrde, som blev forøget ved speech-
ware’s ensidige ændring af spillereglerne. den, der står
for sådanne ændringer, må selv komme med konstruktive op-
læg til en løsning af problemerne. man kan spørge sig, om
speech-ware overhovedet var gearet til at have med for-
handlere at gøre.
en tilbagelevering af de modtagne cd’er mod genlevering
af de ombyttede eksemplarer har ingen mening. cd-partiet
må omsættes til penge.
speech-ware har anført, at en praktisering af de nye pro-
cedurer ikke indebar en overtrædelse af persondataloven.
det er pro soft’s bevisbyrde, at der foreligger en over-
                           - 15 -
trædelse, og denne bevisbyrde er ikke løftet. procedu-
rerne skulle alene praktiseres ved reinstallation og op-
gradering, hvilket ifølge stig rex andersens forklaring
kun udgjorde ca. 20 % af ekspeditionerne, mens nyinstal-
lationer svarede til 80 %. dette skal ses i forhold til,
at der kun var solgt 11 licenser af version 1.3. der må
således have været tale om 89 nyinstallationer. det må
lægges til grund, at speech-ware ikke agtede at anvende
oplysningerne i markedsføringsøjemed, men i kontroløje-
med, altså til forfølgning af en berettiget interesse,
jf. persondatalovens § 6, stk. 1, nr. 7. procedurerne
skulle sikre mod piratkopiering, hvilket var i begge par-
ters interesse. persondatalovens § 6, stk. 2, er således
ikke overtrådt.
for at et anbringende om svigtende forudsætninger kan
komme på tale, skal forudsætningerne have været væsent-
lige og bestemmende for pro soft, og dette skal have væ-
ret kendeligt for speech-ware. disse betingelser er ikke
opfyldt. det må således lægges til grund, at installati-
onsproceduren ikke var genstand for drøftelse under kon-
traktforhandlingerne, og de nye procedurer ændrede stort
set ikke ved forhandlerens rolle i forhold til kunden. da
pro soft’s forudsætninger ikke har været åbenlyse, var
det op til pro soft selv at gøre speech-ware opmærksom på
disse, hvilket pro soft ikke gjorde. det er ikke rimeligt
at lægge ansvaret for samarbejdets forlis på speech-ware
– allerede fordi pro soft selv kunne have foreslået en
anden procedure.
såfremt retten alligevel måtte følge pro soft’s anbrin-
gende om bristende forudsætninger, er retsvirkningen
ikke, at pro soft kan kræve nogen betaling, men at pro
soft må aflevere de modtagne cd’er af version 2.1 mod at
få tilbageleveret de cd’er af version 1.3, som blev over-
                           - 16 -
givet til speech-ware ved udleveringen af version 2.1. et
ombytningskrav kan ikke konverteres til et pengekrav.
den licenshåndteringsprocedure, der fremgik af speech-
ware’s mail af 13. december 2002, skulle, som det direkte
siges i mailen, alene ses som et forslag. dette giver
ikke pro soft grundlag for at udsende pressemeddelelser
mv. det er ikke loyal adfærd. pro soft burde have for-
holdt sig konstruktivt til e-mailen og kommet med sine
egne forslag. pro soft kunne på denne måde, om man havde
haft en interesse i et fortsat samarbejde, have opnået et
andet resultat, hvilket illustreres af, at en anden for-
handler aftalte en anden procedure med speech-ware.
speech-ware forsøgte på sin side at løse problemerne på
forskellig måde, bl.a. ved at tilbyde pro soft en klippe-
kortløsning, som blev afvist af pro soft, hvis holdning
afspejler, at man havde andre interesser. man havde haft
et dårligt salg, 11. stk., havde en lagerbinding på ca.
300.000 kr. og ønskede at skifte til et andet produkt,
real speak, hvor man undgik lagerbinding. ombytningsga-
rantien i forhandlerkontrakten var udløbet, og pro soft
forsøgte derfor at blive frigjort på anden vis. det er
ikke retssystemets opgave at give sådanne argumenter va-
liditet.
rettens bemærkninger
efter en samlet vurdering af oplysningerne om de ændrede
installationsprocedurer for version 2.1. af talesyntese-
programmet dan tts samt efter bevisførelsen i øvrigt,
herunder stig rex andersens forklaring sammenholdt med
oplysningerne om tilbagemeldingen fra en af speech-ware’s
andre forhandlere og lise-lotte bjørkholts forklaring om
speech-ware’s forventninger med hensyn til forhandlernes
reaktioner, må det antages, at ændringerne var af væsent-
lig betydning for pro soft som forhandler både i praktisk
                           - 17 -
henseende og med hensyn til kundekontakt, servicering mv.
det kan endvidere lægges til grund, at speech-ware ikke
redegjorde for de nye procedurer, da parterne i november
2002 aftalte og gennemførte en ombytning af version 1.3
med version 2.1. procedurerne, der først blev meddelt pro
soft ved speech-ware’s e-mail af 13. december 2002, var
ensidigt bestemt af speech-ware og ubestridt ikke regule-
ret i parternes forhandlerkontrakt. der er ikke i e-mai-
lens tekst eller efter oplysningerne om forløbet efter e-
mailen holdepunkter for at antage, at procedurerne, be-
skrevet i e-mailen, grundlæggende skulle forstås som blot
et forslag fra speech-ware.
under disse omstændigheder, og hvor der ikke er grundlag
for at antage, at det i særlig grad beroede på pro soft’s
forhold, at problemerne ikke blev løst i mindelighed, kan
retten tiltræde, at pro soft, der rejste indsigelse i
hvert fald kort tid efter at have modtaget speech-ware’s
e-mail, ikke er bundet af ombytningsaftalen.
de anførte omstændigheder kan, som sagen er forelagt,
imidlertid ikke i sig selv begrunde pro soft’s betalings-
påstand, men kunne føre til, at speech-ware’s mere subsi-
diære påstand blev taget til følge, såfremt denne kunne
anses for indeholdt i pro soft’s påstand. da dette ikke
findes at være tilfældet, og idet pro soft ikke i øvrigt
har fremsat anbringender, der kan føre til, at betalings-
påstanden tages til følge, hverken helt eller delvist,
vil speech-ware være at frifinde i overensstemmelse med
sin principale påstand.
efter omstændighederne finder retten, at ingen af par-
terne bør betale sagsomkostninger til den anden part.
            t h i  k e n d e s   f o r r e t:
                               - 18 -
sagsøgte, speech-ware a/s, frifindes.
ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden
part.
                   claus forum petersen
claus jepsen                                      willy goldby
                               (sign.)
                            ___ ___ ___
                 udskriftens rigtighed bekræftes
                 p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                               dom
afsagt den 31. maj 2016 af østre landsrets 4. afdeling
(landsdommerne inge neergaard jessen, kåre mønsted og rasmus bjerre (kst.)).
4. afd. nr. b-523-15:
finanssektorens arbejdsgiverforening
som mandatar for b a/s
(advokat merete preisler)
mod
hk/danmark som mandatar for a
(advokat peter breum)
glostrup rets dom af 19. februar 2015 (bs 10a-712/2011) er anket af finanssektorens
arbejdsgiverforening som mandatar for b a/s med påstand om frifindelse, subsidiært
frifindelse mod betaling af et af retten fastsat mindre beløb.
indstævnte, hk/danmark som mandatar for a, har påstået, at appellanten tilpligtes til
indstævnte at betale 249.459,96 kr. med tillæg af procesrente fra den 21. august 2010 til
betaling sker, subsidiært stadfæstelse.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af c, d og a.
c har supplerende forklaret blandt andet, at a var en krævende medarbejder på den måde, at
der skulle tages særlige hensyn f.eks. til mødetider, hjemmearbejde og manglende deltagelse i
fredagsmøderne. baggrunden for mailkorrespondancen om lægeerklæringer i sommeren 2009
var, at hun ønskede at gøre a opmærksom på formalia. i august 2009 fik hun at vide, at a
efter operationen for sin knæskade havde fået problemer med svimmelhed, men hun havde
ingen forestilling om, at dette ville blive et problem af længere varighed. hun forsøgte
løbende at spørge nærmere ind til problemet med svimmelhed, men a ville ikke tale om det.
mødet den 17. august 2009 gik egentlig udmærket, og der blev lavet en plan for as delvise
genoptagelse af arbejdet i form af hjemmearbejde. der opstod dog en kontrovers om den
                                               - 2 -
manglende lægeerklæring og tonen i mailkorrespondancen herom. a må have haft det dårligt,
siden hun både græd og skældte ud. det blev ikke på dette tidspunkt overvejet skriftligt at
gøre a opmærksom på, at hendes adfærd var uacceptabel. ... var faglig projektleder for a og
deltog derfor i den faglige del af pus-samtalen den 5. oktober 2009 med a, mens hun selv
varetog den mere adfærdsmæssige del af samtalen. forud for as sygemelding havde hun ikke
så meget fagligt med a at gøre. efter as sygemelding kom as stædighed og vedholdenhed
meget klart til udtryk. det var imidlertid hendes oplevelse, at a overhovedet ikke var
indstillet på at deltage i en dialog om sin egen adfærd. hun ved ikke, hvad der ligger i, at det
ikke var acceptabelt, at a ikke orienterede hende om udviklingen i sin sygdom. hun kan ikke
huske, hvilken orientering hun gav d efter pus-samtalen med a. de aftalte, at a skulle lave
referat af pus-samtalen med sine egne kommentarer til de forskellige punkter. på
rundbordssamtalen den 17. november 2009 blev der med kommunens mellemkomst indgået
en aftale om transport af a til og fra arbejdspladsen. efter rundbordssamtalen modtog hun as
kommentarer til pus-samtalen. disse kommentarer var udslagsgivende for beslutningen om
at opsige a. det var navnlig as kommentarer om ”uenig, usandt” om adfærdsproblemer, der
var problematiske. beslutningen om opsigelse af a var helt uafhængig af as delvise
sygemelding. hun har aldrig truet eller presset a med at blive opsagt. det var efter sin
sommerferie i 2009, at hun orienterede d om mailkorrespondancen om lægeerklæringer.
hendes egen opfattelse var, at a havde nogle komplikationer i august 2009, der gav behov
for, at hun var delvist sygemeldt. dette betvivlede hun ikke.
d har supplerende forklaret blandt andet, at det formelt var direktionen og ikke bestyrelsen,
der besluttede at opsige a. b har gennem mange år arbejdet med og på et værdigrundlag, der
giver medarbejderne mere frihed, men under ansvar. as adfærd under hele forløbet i denne
sag stred mod dette værdigrundlag. as kommentarer til referatet af pus-samtalen den 5.
oktober 2009 viste entydigt, at a ikke ønskede at optræde i overensstemmelse med bs
værdigrundlag, hvor et meget vigtigt element netop er at kunne modtage og give kritik. dette
var den direkte årsag til opsigelsen. opsigelsen skete på trods af, at a var delvist sygemeldt.
han har aldrig over for eller i forhold til a sagt ”nu får du hugget” eller noget, der bare
tilnærmelsesvis ligner. han var ikke bekendt med detaljerne i, hvorfor a var sygemeldt. han
kan ikke huske, om han fik at vide, hvad a på mødet den 17. august 2009 skulle have skældt
e ud over. han blev af c i hvert fald to gange orienteret om as adfærd. de burde have givet
                                              - 3 -
a en advarsel inden opsigelsen, men de mente, at de havde taget alle de skridt for at finde en
løsning, som en advarsel også skulle have til formål at varetage.
a har supplerende forklaret blandt andet, at hun som ansat hos … var konsulent hos b blandt
andet i forbindelse med udviklingen af bs værdigrundlag. efter sin delvise genoptagelse af
arbejdet kunne hun lave analysearbejde, men hun kunne ikke arbejde særlig lang tid foran en
skærm, herunder med kodningsarbejde. hun var svimmel, og når hun gik, var det som om,
hun befandt sig på et sejlende skib. hun forsøgte at gøre b opmærksom på, at hun gerne ville
væk fra sit kodningsarbejde og hen mod mere analysearbejde. hendes læge henviste hende til
nærmere undersøgelser for hendes svimmelhed, ligesom hun udnyttede sin
sundhedsforsikring hos skandia til at opnå relevant behandling. da hun skrev mailen primo
august 2009 om den tredje lægeerklæring, følte hun, at hun skulle balancere mellem lægens
oplysninger og bs krav. på mødet den 17. august 2009 blev hun overrasket både over, at e
deltog, og over at e spurgte ind til, hvad hun fejlede. hendes kommentarer til referatet af
pus-samtalen den 5. oktober 2009 blev afgivet på opfordring fra c. hendes kommentarer var
udtryk for, at hun ikke kunne genkende sig selv i referatets beskrivelse af hende. det gav hun
også udtryk for under samtalen. efter rundbordssamtalen den 17. november 2009 og indtil
opsigelsen, nåede hun at være inde på arbejdspladsen tre gange. under rundbordssamtalen var
hun fortsat påvirket af sin svimmelhed og synsforstyrrelser. betingelserne for at få
invalidepension fra skandia var blandt andet, at hun fortsat havde svimmelhedsgener, og at
hendes tilstand ikke var stationær. hun begyndte først i virksomhedspraktik i 2014. hun har
fra den 17. august 2015 igen fuldtidsarbejde indenfor it-branchen, selvom hun stadig har
gener blandt andet i form af lysfølsomhed og skævt syn.
procedure
hk/danmark som mandatar for a har frafaldet anbringendet om, at hendes knæproblemer
udgjorde et relevant handicap på opsigelsestidspunktet. parterne har derudover for landsretten
gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
a blev opsagt fra sin stilling hos b a/s (b) ved brev af 25. november 2009, og denne sag
vedrører, om b derved har tilsidesat forskelsbehandlingslovens forbud mod
forskelsbehandling på grund af handicap.
                                              - 4 -
forskelsbehandlingslovens handicapbegreb omfatter tilstande, der er forårsaget af en lægeligt
diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en
begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med
forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet
på lige fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed.
det er for denne type handicap en forudsætning for at statuere tilsidesættelse af pligten til
efter forskelsbehandlingslovens § 2 a at foretage tilpasninger, at det dokumenteres, at der på
opsigelsestidspunktet forelå en sygdom, der havde medført et handicap, og at arbejdsgiveren
vidste eller burde vide, at arbejdstageren var handicappet.
i denne sag er tre forhold omstridte: om as tilstand på opsigelsestidspunktet var forårsaget af
en lægeligt diagnosticeret sygdom, om der forelå eller måtte forventes heraf forårsagede
begrænsninger af lang varighed, og om b vidste eller burde vide dette.
a kom til skade med sit knæ under karatetræning den 18. maj 2009, og der blev gennemført
en kikkertundersøgelse af hendes knæ under spinalblokade på privathospitalet hamlet a/s
den 23. juni 2009. for landsretten er det ubestridt, at der under sygdomsforløbet efter
knæskaden er udstedt lægeerklæringer af henholdsvis 4. juni, 26. juni, 6. august, 24. august,
22. september, 22. oktober og 22. november 2009 som gengivet i byrettens dom. den
skønnede varighed af as uarbejdsdygtighed var til og med lægeerklæringen af 24. august
2009 mellem 1-2 uger og 3-4 uger. i erklæringen af 22. september 2009 blev den delvise
uarbejdsdygtighed skønnet til 1-2 måneder. der er ikke dokumenteret oplysninger i
lægeerklæringerne om lægeligt diagnosticerede årsager til as hovedpine, synsforstyrrelser og
svimmelhed.
a har forklaret, at hun på mødet den 17. august 2009 oplyste, at hun var svimmel og havde
svært ved at læse, og at hun havde svært ved programmeringsarbejde, da hun ikke kunne
sidde så længe foran skærmen. det er desuden forklaret, at det blev omtalt, at hun
forhåbentlig kunne komme i arbejde efter en undersøgelse på hamlet den 20. august 2009. c
har om samme møde forklaret, at der blev lavet en plan, hvorefter a frem til 25. november
                                                 - 5 -
2009 skulle arbejde 3 dage á 3 timer med opgaver, der kunne udføres trods hendes
svimmelhed.
i journal fra privathospitalet hamlet a/s for den 20. august 2009 har overlæge søren
vesterhauge anført blandt andet:
       ”det er ikke helt klart, hvad der kan have foranlediget pt.s svimmelhed, men det
       er som en meget sjælden hændelse beskrevet, at pt. efter lumbal punktur kan få en
       perilymfatisk fistel formentlig pga trykfald i cerebrospinalvæsken. hvis der har
       været tale om en toksisk påvirkning af indre ører, må man formode, at
       symptomerne enten var forsvundet hurtigere eller der var klare abnormiteter ved
       undersøgelsen.
       på baggrund af den lille mistanke om en perilymfatisk fistel, synes jeg, vi skal
       udsætte den endelige konklusion til der er gået ca. 3 mdr. efter operationen, hvor
       vi godt kan tillade os at lave en henneberts test mhp. at konstatere om der er en
       perilymfatisk fistel…”
i journalen for den 1. oktober 2009 har overlæge søren vesterhauge anført:
       ”det var egentlig planen at lave en objektiv hennebert test.
       jeg synes ikke, at det er rimeligt at risikere noget i form af tilbageskridt ved at
       trykbelaste ørerne, hvorfor vi afstår fra det, men aftaler at se patienten igen.”
der er ikke derudover dokumenteret lægelige overvejelser vedrørende en mulig diagnose af
årsagen til as svimmelhed og synsforstyrrelser fra perioden forud for bs opsigelse af hende.
overlæge søren vesterhauge har i journal for den 25. februar 2010 anført blandt andet:
       ”der laves i dag objektiv hennebert test, som viser helt normale forhold, hvilket
       passer med at der ikke på nuværende tidspunkt er tale om en perilymfatisk fistel.
       omstændighederne har tidligere tydet på, at det var tilfældet.”
a blev undersøgt på københavns private synsplejeklinik den 24. marts 2010 af
neurooptometrist torben helstrup. af referat af undersøgelsen dateret 17. maj 2010 fremgår
blandt andet:
       ”diagnose: kategori – fusionel konvergens insufficiens (who h 51,1) – i meget
       kraftig udgave”
i referatet er desuden anført:
       ”a er uden tvivl slemt plaget – formentlig udløst af en vestibulær skade
       registreres i dag både eftervirkninger og komplikationer for synssansen.”
                                               - 6 -
tidligere overlæge på rigshospitalet mads klokker har for byretten forklaret bl.a., at det
tidligere var et åbent spørgsmål, hvordan man kunne påvise en perilymfatisk fistel, da den kan
være så lille, at den ikke kan ses under en operation eller ved almindelig røntgen. han har
endvidere forklaret, at han kom ind i as forløb 2 år efter undersøgelsen på hamlet, og at det
hele var normalt, da han i 2013 undersøgte hende igen.
på denne baggrund finder landsretten det efter en samlet vurdering ikke godtgjort, at as
tilstand på opsigelsestidspunktet var forårsaget af en lægeligt diagnosticeret sygdom. da det
således ikke er dokumenteret, at a på opsigelsestidspunktet led af et handicap omfattet af
forskelsbehandlingsloven, tages bs frifindelsespåstand allerede af den grund til følge.
hk/danmark som mandatar for a skal betale sagsomkostninger for begge retter til
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for b a/s med i alt 83.300 kr. beløbet
omfatter 3.300 kr. til retsafgift og 80.000 kr. til udgifter til advokatbistand ekskl. moms. ved
fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens
værdi taget hensyn til sagens omfang og varighed.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
b a/s frifindes.
i sagsomkostninger for begge retter skal hk/danmark som mandatar for a betale 83.300 kr.
til finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for b a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.