text:
h000300v - lr
                         udskrift
                             af
              sø- & handelsrettens dombog
                        ____________
den 23. april 2003 blev af retten i sagen
h-3-02
asis holding aps
(advokat rolf ussing)
   mod
1) hartmann invest a/s
   (advokat henrik munck)
2) eske munck
   (advokat henrik munck)
afsagt sålydende
                          d o m:
denne sag vedrører navnlig spørgsmålet om, hvorvidt sag-
søger, asis holding aps, var berettiget til at hæve hand-
len vedrørende køb af anparterne i ameta elektronik aps
over for sælger sagsøgte 1, hartmann invest a/s.
påstande
                           - 2 -
sagsøger, asis holding aps, har nedlagt påstand om, at de
sagsøgte, hartmann invest a/s og eske munck, tilpligtes
in solidum at betale 1.361.777 kr. med procesrente fra
den 21. januar 2002.
overfor sagsøgte 1, hartmann invest a/s´, selvstændige
påstand har sagsøger påstået frifindelse.
sagsøgte 1, hartmann invest a/s, har nedlagt påstand om
frifindelse samt selvstændig påstand om, at sagsøger til-
pligtes at betale til sagsøgte 1 335.000 kr. med proces-
rente fra den 24. maj 2002.
sagsøgte 2, eske munck, har nedlagt påstand om frifin-
delse.
sagsfremstilling
sagsøger, asis holding aps, er et holdingselskab ejet af
selskabets direktør paul-erik houmann nielsen. holding-
selskabet købte anparterne i ameta elektronik aps fra
hartmann invest a/s med overtagelsesdag den 1. oktober
2001.
sagsøgte 1, hartmann invest a/s, er et investeringssel-
skab, hvis direktør og ejer er sagsøgte 2, eske munck,
der er sagsøgt som selvskyldnerkautionist for hartmann
invest a/s´ opfyldelse af overdragelsesaftalen vedrørende
anparterne i ameta elektronik aps.
ameta elektronik aps er et selskab, som var opbyggget på
resterne af den daglige leder søren heicks tidligere
virksomhed. selskabet lejede sine lokaler af hartmann in-
vest a/s, og det var i forbindelse med drøftelsen af hus-
lejerestancer, at hartmann invest a/s i 1999 overtog sel-
skabet for 1 kr. samt overtagelse af gældsforpligtel-ser
                           - 3 -
over for søren heicks forældre og forpligtelse til at be-
tale restancer til told og skat på omkring 280.000 kr.
søren heick stod for den daglige drift op til sagsøgers
overtagelse, og eske munck var direktør. de holdt et må-
nedligt møde, og eske munck kom normalt ikke i øvrigt på
virksomheden.
paul-erik houmann nielsen kontaktede ved skrivelse af 15.
marts 2001 eske munch med henblik på at indgå drøftelser
om eventuelt køb af ameta elektronik aps. han var blevet
bekendt med selskabet, der var underleverandør til gn
otometrics a/s, hvor han havde været ansat. parterne hav-
de et møde den 23. marts 2001. herefter forhandlede de
over en række møder, havde telefonsamtaler og korrespon-
derede ved e-mails. man drøftede blandt andet, om handlen
skulle gennemføres ved en due diligence eller en q&d
(quick and dirty) aftale. de blev enige om en q&d aftale,
hvor prisen blev fastsat efter en price/earning model. i
e-mail af 5. juni 2001 oplyste eske munch blandt andet
følgende vedrørende 1. kvartal 2001:
  ”regnskabet viser et overskud på 178 tkr. for kvartalet
  (incl. udgift på 50 tkr. i ekstra overarbejdsbetaling)
  og er fuldt booket i produktionen frem til uge 40.”
ved e-mail af 18. juni 2001 påpegede paul-erik houmann
nielsen efter at have gennemgået regnskaberne diverse
forhold og anførte, at resultatet muligvis skulle nedju-
steres til 120.000 kr. for kvartalet.
ved e-mail af 19. september 2001 fremsendte paul-erik
houmann nielsen 2. reviderede oplæg til købstilbud på 1,5
mill. kr. det indeholdt blandt andet otte betingelser fra
købers side. punkt 1 - 5 havde følgende indhold:
  ”1. selskabet friholdes fra al gæld før overtagelses-
  dagen, der ikke er anmeldt/oplyst overfor køber, jf.
  bilag 1 af sælger/em. retssager ifm. strid om sådan
                            - 4 -
  gæld føres af sælger, ligesom omkostninger dermed af-
  holdes af sælger. der handles på basis af 2000 balan-
  cen. det forudsættes, at der på overtagelsesdatoen ikke
  er ændringer på passivsiden i balancen, herunder opta-
  get yderligere lån, udbetalt udbytte eller udbetalt a-
  conto bortset fra de til driften nødvendige transaktio-
  ner. samtidig forudsættes, at selskabets materielle an-
  lægsaktiver er intakte og tilstede. alle transaktioner
  der ikke kan henføres til driften, kan reguleres i
  restkøbesummen.
  2. alle forhold til det offentlige normaliseres inden
  overtagelsesdagen. krav fra det offentlige, herunder
  restgæld, afgifter, bøder, morarenter i forbindelse med
  afklaring af forholdet til det offentlige betales af
  sælger (moderselskabet) eller em i perioden 6 måneder
  efter overtagelsesdagen.
  3. alle eventuelle ulovlige forhold bringes i overens-
  stemmelse med lovgivningen. udgifterne herved betales
  af sælger (moderselskabet) eller em i en periode på 6
  måneder efter overtagelsesdagen. samme forhold gør sig
  gældende vedrørende retssager og lignende, om hvis
  grundlag sælger ikke har oplyst køber senest pr. over-
  tagelsesdagen.
  4. selskabet friholdes af sælger for krediteringer el-
  ler omkostninger i forbindelse med opgørelse/vurdering
  af krediteringer herunder eventuel afhjælpning af fejl
  hidrørende fra perioden før overdragelsen. kulancekre-
  diteringer kan efter aftale med sælger tilbageholdes i
  købesummen.
  5. paul-erik h. nielsen overtager tillige fordring på
  kr. 361.777,- for kr. 200.000,- der erlægges kontant
  ved overdragelse af selskabet. prisen forudsætter, at
  fordringen ikke i 2001 helt eller delvist er nedbragt.”
ved e-mail af 24. september 2001 meddelte paul-erik hou-
mann nielsen til eske munck, at han af skattemæssige
grunde havde hævet prisen på fordringen til kurs 100 og
korrigeret købesummen tilsvarende ned.
ved e-mail af 25. september 2001 kommenterede eske munck
det fremsendte udkast til overdragelsesaftale. indlednin-
gen til hans bemærkninger var:
  ”umiddelbart en sådan 9 siders aftale lidt langt fra
  min opfattelse af qd aftaler.”
                           - 5 -
sagsøgers grundlag for vurdering af selskabets økonomiske
forhold var navnlig selskabets årsregnskab for 2000 samt
resultatopgørelse for perioden 1. januar 2001 til 18.
september 2001. der er ikke enighed mellem parterne om, i
hvilket omfang sagsøger havde fået oplysninger om navnlig
huslejerestancer og udsigterne vedrørende ordrer fra gn
otometrics a/s.
af årsregnskabet for 2000 fremgik blandt andet følgende:
  ”årsberetning
  …..
  økonomisk udvikling
  resultatet af virksomhedens ordinære drift i regnskabs-
  året udviser et overskud på kr. 232.698, men på grund
  af fejl og manglende periodisering foregående år, er
  der udgiftsført yderligere kr. 206.872 under posten
  ”ekstraordinære udgifter” året resultat andrager her-
  efter et overskud på kr. 25.826 mod et underskud året
  før på kr. 375.948.
  årets resultat bevirker, at egenkapitalen ved årets ud-
  gang stadig udviser underbalance med kr. 194.704, idet
  den under egenkapitalen ansvarlige lånekapital er re-
  klassificeret til langfristet gæld. sammenligningstal
  er ændret tilsvarende.
  som en følge af bla. ovenstående problemer er selska-
  bets regnskabsaflæggelse blevet væsentlig forsinket og
  vedtagelsen af regnskabet har ikke kunne holdes inden-
  for lovgivningens tidsfrister.
  rekonstruktion
  regnskabet er aflagt under forudsætning af fortsat
  drift, idet ledelsen forventer stadig stigende aktivi-
  tetsniveau for det kommende regnskabsår og da tillige
  tiltag i form af besparelser og personaleomlægninger nu
  er slået igennem, forventer ledelsen retablering af en
  positiv egenkapital, med udgangen af regnskabsåret
  2002.
  ledelsen forventer for 2001 et positivt resultat på li-
  nie med årets ordinære resultat og da tillige:
   1. selskabets likviditet med nuværende kreditgivning
      skønnes tilstrækkelig til at betale forpligtelser
      til forfaldstid, og
                             - 6 -
    2. den del af selskabets langfristede kreditorer, som
        repræsenterer ejeren, yderligere har udlånt kr.
        76.000 og afgivet tilbagetrædelseserklæring over-
        for alle andre kreditorer, samt
    3. der ikke efter regnskabsåret udgang er konstateret
        hændelser, der kan betyde en forværring af vor
        vurdering af selskabets forhold,
    findes det ikke nødvendigt på nuværende tidspunkt, at
    tilføre selskabet yderligere indskudskapital.
    ……………
    revisionspåtegning
   …..
   supplerende oplysninger
    1)ledelsen har i årsberetningen under afsnittet ”re-
    konstruktion” anført betingelserne for selskabet kan
    fortsætte sin drift og dermed begrundet, hvorfor sel-
    skabets årsregnskab er aflagt under forudsætning af
    fortsat drift. jeg er enig med ledelsen i grundlaget
    for, at årsregnskabet er aflagt under forudsætning af
    fortsat drift.
    2)der har i årets løb været gentagne overtrædelser af
    kildeskattelovens og momslovens bestemmelser vedrø-
    rende betaling og indberetning.
    …..
             balance pr. 31. december 2000
   …..
                       passiver
                                                     1999
                                                1.000 kr.
…
kortfristet gæld
langfristet gæld, der forfalder
indenfor 1 år                           7.389           7
kreditinstitutter                    421.198          226
leverandører af varer og
tjenesteydelser                      491.061          276
anden gæld                           451.331          406
kortfristet gæld i alt             1.370.979          915
…..
noter
…..”
langfristet gæld
                           - 7 -
moderselskabet har afgivet tilbagetrædelseserklæring i
forhold til alle øvrige kreditorer. gælden tilbagebetales
når der i ameta aps’s aktiver foreligger fuld dækning for
selskabets forpligtelser overfor alle andre kreditorer.
…….”
resultatopgørelsen for 1. januar 2001 til 30. september
2001 blev udskrevet med det foreløbige indhold, den havde
den 18. september 2001. af den fremgår bl.a., at der i
året havde været en nettoomsætning på 2.477.134,81 kr.,
at dækningsbidraget efter løn og stykomkostninger var
518.511,10 kr., og indtjeningsbidraget efter fradrag af
kapacitetsomkostninger var 248.666,62 kr. og efter fra-
drag af finansielle poster 171.695,58 kr.
ved overdragelsesaftale af 1. oktober 2001 indgik parter-
ne aftale om sagsøgers køb af anparterne i ameta elektro-
nik aps. af aftalen, der var udformet af sagsøgers advo-
kat bortset fra enkelte rettelser foretaget på mødet,
hvor aftalen blev underskrevet, fremgår blandt andet:
”                        § 1.
                     det overdragne
sælger overdrager til køber hele anpartskapitalen i ameta
aps, cvr-nr. 20749199, nominelt kr. 125.000,-
sælger garanterer, at anparterne er frie og ubehæftede i
enhver henseende, herunder i henseendet til pantsætnin-
gen, udlæg og forkøbsrettigheder.
…
                        § 4.
                selskabets dokumenter
sælger overgiver senest på overtagelsesdagen til køber
alle selskabets dokumenter, herunder anpartshaverforteg-
nelser, forhandlingsprotokol indeholdende samtlige gene-
ralforsamlingsreferater og eventuelle bestyrelsesmødere-
ferater, revisionsprotokol og samtlige selskabets regn-
skabsbilag og interne regnskaber for indeværende og de
foregående regnskabsår med tilhørende selvangivelser og
dertil hørende specifikationer og bilag.
                        § 5.
                            - 8 -
                  selskabets aktiver
overdragelsen sker på grundlag af det af selskabets re-
visor, registreret revisor mogens flenør balle, …, udar-
bejdede materiale: bilag 1: internt årsregnskab for se-
neste regnskabsperiode, inkl. specifikationshæfte. bilag
2: anlægskartotek og bilag 3: år til dato (010101-180901)
urevideret resultatopgørelse fra selskabets bogholderi.
sælger erklærer, at selskabet stedse har været drevet ef-
ter sædvanlige forretningsmæssige principper og i over-
ensstemmelse med god og omhyggelig forretningsskik samt
at der efter sælgers opfattelse ikke er udeladt væsent-
lige oplysninger i det ovenfor nævnte bilag 1-3.
…
                         § 6.
             sælgers oplysninger og garantier
sælger garanterer:
at selskabet alene har de i årsregnskabet nævnte kre-di-
   torforpligtelser med tillæg for driftssædvanlige
   transaktioner frem til overtagelsen,
at selskabet alene har de i bilag 4 nævnte medarbejder-
   /lønningsforpligtelser,
at sælger friholder køber og det overdragne selskab for
   al gæld hidrørende fra før overtagelsesdagen,
at samtlige selskabets aktiver er frie og ubehæftede samt
   i al væsentlighed gode og i funktionsdygtig stand,
at der ikke er udbetalt udbytte (endeligt eller a´conto),
   indgået låneengagementer, indgået driftsusædvanlige
   kreditorforpligtelser eller afhændet aktiver i år 2001
at forholdet til offentlige myndigheder, herunder told og
   skat, er normaliseret og bragt i overensstemmelse med
   gældende regler pr. overtagelsesdagen, herunder at
   samtlige krav fra offentlige myndigheder er betalt af
   sælger inden overtagelsesdagen, herunder at eventuelle
   krav, der rejses af offentlige myndigheder efter over-
   tagelsesdagen, baseret på forhold der daterer sig før
   overtagelsesdagen, ligeledes betales af sælger,
at alle eventuelle ulovlige forhold bringes i overens-
   stemmelse med lovgivningen for sælgers regning, som
   udgangspunkt pr. overtagelsesdagen, dog senest 6 må-
   neder efter overtagelsesdagen, såfremt sædvanlig eks-
   peditionstid nødvendiggør dette,
                            - 9 -
at sælger friholder det overdragne selskab og køber for
    udgifter til krediteringer eller omkostninger i for-
    bindelse med opgørelse og vurdering af krediteringer
    overfor kunder samt afhjælpning af fejl og mangler
    hidrørende fra driftsperioden før overtagelsesdagen,
at kulancekrediteringer i henhold til aftale med sælger
    fra sag til sag kan tilbageholdes i købesummen,
at det overdragne selskab ikke er part i retssager samt
    at der ikke er varslet sagsanlæg mod selskabet,
at det overdragne selskab ikke pr. overtagelsesdagen er
    impliceret i verserende skattesager eller er mødt med
    krav fra skattevæsenet om ændringer i selskabets selv-
    angivelser eller mødt med krav om anmodning om indsen-
    delse af supplerende oplysninger i anledning af de
    indgivne selvangivelser med tilhørende bilag.
sælger oplyser,
at ingen betydelige debitorer er faldet bort, helt eller
    delvist, i perioden 1/1 2001 til overtagelse,
at sælger/driftleder bekendt ikke er kunder på vej væk
    fra ameta aps p.t.
…
                         § 11.
                        købesum
…..
restkøbesummen tilbageholdes indtil videre til sikring af
købers eventuelle krav mod sælger i anledning af denne
aftale og frigives med fradrag af eventuelle modregnings-
krav i henhold til denne aftale til sælger 6 måneder ef-
ter overtagelsesdagen.
                          § 12.
  aftale om overdragelse af sælgers fordring i selskabet
køber overtager sælgers fordring i selskabet fuldt ud
(31/12-2000: kr. 361.777,-), jf. særskilt aftale herom.
…
                          § 15.
                        kaution
eske munck indestår ved underskrift på denne aftale som
selvskyldnerkautionist for sælgers opfyldelse af denne
aftale i enhver henseende. kautionen er limiteret til kø-
besummen.”
                           - 10 -
den særskilte aftale nævnt i aftalens § 12 blev under-
skrevet samtidig med overdragelsesaftalen. købesummen
361.777 kr. skulle betales kontant den 1. oktober 2001.
kort inden underskriften mødte paul-erik houmann nielsen
søren heick, som først var blevet bekendt med forhandlin-
gerne kort forinden. der er ikke enighed mellem parterne
om, hvilke oplysninger paul-erik houmann nielsen fik i
forbindelse med mødet, hvor også eske munck deltog. paul-
erik houmann nielsen havde ikke kontakt med selskabets
revisor inden handlens indgåelse.
ved skrivelse af 9. oktober 2001 blev ameta elektronik
aps tilsagt til udlægsforretning af told og skat som
følge af skyldig moms på 133.286 kr., der i det væsent-
ligste vedrørte 2. kvartal 2001.
i skrivelse af 11. oktober 2001 til ameta elektronik aps
opgjorde sagsøgtes advokat som administrator af den ejen-
dom, som sagsøgers lejemål var beliggende i, sagsøgers
huslejerestance til 677.040,98 kr., der vedrørte 2. kvar-
tal 1999 og fra 4. kvartal 1999 til og med 4. kvartal
2001. lejen for 4. kvartal var forhøjet fra 66.487,70 kr.
til 82.579,22 kr. administrator foreslog, at restancen
blev afviklet over 6 måneder under forudsætning af, at
lejen fremover indbetaltes rettidigt.
paul-erik houmann nielsen fandt efter sin overtagelse af
selskabet et udkast, dateret 27. august 2001, til opsi-
gelse af en medarbejder til fratræden den 19.oktober
2001. opsigelsen er begrundet med, at ”vor storkunde akut
har måttet trække sin produktion hjem i minimum 6 måne-
der”.
                           - 11 -
ved skrivelse af 18. oktober 2001 til sagsøgte påtalte
sagsøgers advokat en række forhold, som sagsøger fandt
problematiske, herunder at anparterne var pantsat til sø-
ren heicks forældre, at revisionsprotokol manglede, at
der ikke havde fundet lønforhandlinger sted pr. 1. maj
2001 med co-metal, at selskabet havde modtaget stævning
vedrørende manglende betaling af aer, at moms ikke var
betalt rettidigt, at gn otometrics a/s ikke havde afgivet
ordrer siden 16. august 2001, og at der skulle være plan-
lagt en opsigelse som følge heraf, at der var en ikke op-
lyst huslejestigning på omkring 40 %, og at visse debito-
rer var udgået af belåningsgrundlaget over for nordic
factoring a/s som følge af for sen betaling. denne skri-
velse blev fulgt op af skrivelser af hhv. 18. og 19. ok-
tober fra sagsøgers advokat til sagsøgte vedrørende moms-
restancen og huslejerestancen.
ved skrivelse af 31. oktober 2001 svarede sagsøgtes advo-
kat blandt andet, at man ikke havde været opmærksom på
pantsætningen af anparterne, men at der ville blive taget
skridt til ophævelse heraf, at gn otometrics a/s fortsat
var kunde, at huslejestigningen var blevet frafaldet for
at undgå strid om dette punkt og, at huslejerestancen
fremgik af regnskabet og derfor var sagsøger bekendt.
ved skrivelse af 1. november 2001 bekræftede gn otome-
trics a/s overfor ameta elektronik aps, at man på grund
af overkapacitet så sig nødsaget til ikke at placere
yderligere ordrer, og at situationen ikke så til at ville
ændre sig indenfor de kommende 6 måneder.
ved skrivelse af 12. november 2001 meddelte sagsøgers ad-
vokat til sagsøgtes advokat, at sagsøger anså aftalen for
væsentligt misligholdt, medmindre sagsøgte inden 8 dage
efterkom sagsøgers krav på tilfredsstilende måde. sagsø-
ger henviste til de tidligere anførte forhold samt yder-
                           - 12 -
ligere, at der var kommet en stævning på 83.559 kr. fra
selskabets tidligere revisor, og at en kunde havde rejst
krav om fejlretning vedrørende en leverance til en værdi
af 25.000 kr. sagsøgers advokat opgjorde et foreløbigt
erstatningskrav på 1.030.931,90 kr.
ved skrivelse af 12. november 2001 sendte sagsøgtes advo-
kat påkrav til ameta elektronik aps vedrørende betaling
af huslejerestancen inden 3 dage. det anførte krav inde-
holdt den tidligere frafaldne huslejestigning. efter ind-
sigelse fra sagsøgers advokat blandt andet om, at husle-
jestigningen var frafaldet ved skrivelse af 31. oktober
2001, fremsendte sagsøgers advokat nyt påkrav ved skri-
velse af 14. november 2001.
efter sagsøgers overtagelse gennemgik statsautoriseret
revisor christian jakobsen selskabets økonomiske forhold
pr. 30. september 2001. af revisorens gennemgang, der fo-
relå i udkast den 21. november 2001 og i endelig udgave
den 5. december 2001, fremgår blandt andet, at der skulle
foretages en række efterposteringer, herunder for mang-
lende skatte- og momstilsvar, samt at egenkapitalen var
negativ med 109.373 kr.
ved skrivelse af 5. december 2001 ophævede sagsøger afta-
len under henvisning til, at der forelå misligholdelse på
grund af de forhold, der tidligere havde været anført i
korrespondancen, og fremsatte påkrav om tilbagebetaling
af den erlagte købesum på 1 mill. kr. samt købesummen for
fordringen på 361.777 kr. samtidigt meddeltes, at paul-
erik houmann nielsen fratrådte som direktør og grothen &
perregård som revisor.
den 7. december 2001 fremsendte sagsøgtes advokat en
check til panthaverne til indfrielse af pantegælden.
                           - 13 -
ved skrivelse af 31. januar 2001 meddelte sagsøgtes advo-
kat, at dækningssalg ikke var muligt, og at selskabet var
på vej til tvangsopløsning. der blev afsagt konkursdekret
over ameta elektronik aps den 19. marts 2002.
forklaringer
paul-erik houmann nielsen har forklaret, at han er uddan-
net produktionsingeniør og er hd i afsætning. han har si-
den 1981 arbejdet i forskellige firmaer.
han rettede henvendelse til eske munck den 15. marts
2001, efter at han var han kommet hjem fra tyskland, hvor
han havde været produktionsansvarlig i omkring 2 ½ måned
for gn otometrics a/s. han ville være selvstændig og kig-
gede efter en virksomhed, hvis økonomiske krav og stør-
relse passede til hans forhold. han var blevet bekendt
med ameta elektronik aps, da selskabet var underleveran-
dør til gn otometrics a/s. sagsøgte var interesseret i at
sælge, og han mødtes med eske munck den 23. marts 2001.
mødet var et orienteringsmøde, hvor de præsenterede sig
for hinanden og drøftede deres intentioner, strategier,
og hvordan selskabet kunne udvikle sig, men der kom ingen
konkrete tal frem. efterfølgende havde de flere møder, og
mellem møderne havde de telefonsamtaler, som havde mest
praktisk karakter. tal og lignende blev diskuteret på mø-
derne og skriftligt. de drøftede flere overtagelsesmodel-
ler for at kunne mødes i pris. det var hans udgangspunkt,
at de skulle frem til en model baseret på price/earning.
på et møde den 15. juni 2001 kom der flere tal på bordet,
og de gik mere i dybden, hvor blandt andet it og produk-
tionsstyringsværktøjer blev diskuteret.
de drøftede løbende, om handlen skulle gennemføres ved en
due diligence eller som q&d aftale, hvilket var eske
muncks forslag. udover hans foretrukne price/earning mo-
                           - 14 -
del drøftede de også en model, hvor sagsøger skulle købe
aktiverne ud. han kom imidlertid hurtigt frem til, at
prisen måtte fastsættes efter indtjeningsmulighederne.
resultatopgørelsen havde derfor stor betydning. eske
munck nævnte en udgangspris på 2 mill. kr., hvilket lå
langt over hans økonomiske muligheder. de talte også om,
at der kunne tages udgangspunkt i selskabets egenkapital.
han husker ikke, hvilke oplysninger han havde om denne.
det var også derfor, at han bad om et halvårsregnskab for
2001 og fik indføjet i aftalens § 6, at sælger skulle
friholde køber for al gæld, som ikke var nævnt i årsregn-
skabet for 2000, hidrørende fra tiden før overdragelsen.
da han i juli 2001 fik årsregnskabet for 2000, forsøgte
de at beregne egenkapitalen for juli 2001, men det viste
sig, at det kun kunne gøres ved en efterfølgende revisor-
undersøgelse. han gik ud fra, at der ikke var sket væ-
sentlige ændringer i egenkapitalen i forhold til årsregn-
skabet for 2000 ud fra de garantier, som han fik i over-
dragelsesaftalen. han fik resultatopgørelsen frem til den
18. september 2001. han lagde vægt på denne sammenholdt
med eske muncks oplysninger om korrektioner. han hæftede
sig ikke ved, at der var et misforhold mellem opgørelsen
over vareleverancer i resultatopgørelsen og varegælden i
årsregnskabet. han støttede sig til resultatopgørelsen
samt årsregnskabet, og prisen på selskabet blev sat her-
efter. han var klar over, at der kunne være yderligere
korrektioner af resultatopgørelsen som følge af periodi-
seringer. han forventede imidlertid et resultat i over-
ensstemmelse med resultatopgørelsen, hvor eventuelle æn-
dringer ville modsvares af ændringer i balancen, hvilket
ville blive dækket af sælger som følge af garantierne i
aftalens § 6. i juli 2001 blev de enige om, at handlen
skulle gennemføres enten hurtigt eller slet ikke. han fik
aldrig selskabets regnskab for 1. halvår 2001, og han fik
den opfattelse, at det skyldtes tidspres, eller at det
ikke var muligt at udarbejde det. det var hans opfat-
                           - 15 -
telse, at der ikke kom et møde med revisor i stand, da
alle tal skulle passere eske munck, og at denne måske
ikke ønskede at oplyse revisor om, at selskabet var ved
at blive solgt. ved mail af 19. september 2001 fremsendte
han et oplæg til købstilbud til eske munck. i oplægget
stillede han syv betingelser. disse betingelser var base-
ret på en gennemgang af selskabets regnskab for 2000 samt
resultatopgørelsen for 1. kvartal 2001 og diverse korrek-
tioner fra søren heick, som han havde fået fra eske
munck. hovedforudsætningerne for at købe var, at der var
tale om en going concern, at selskabets gæld skulle beta-
les af sælger over refusionsopgørelsen, og at de tidlige-
re skatte- og momssager skulle afklares af sælger. herud-
over fandt han det nødvendigt med en konkurrenceklausul
og et advokatforbehold samt en sikkerhedsstillelse fra
sælger i form af tilbageholdelse af en del af købesummen
til 6 måneder efter overtagelsen. efterfølgende blev der
reguleret lidt på sikkerhedsstillelsen fra sælger, lige-
som kunder og debitorer blev nærmere defineret, men han
gav ikke køb på nogen af de nævnte forudsætninger. den 2.
reviderede udgave af hans oplæg til købstilbud indeholdt
i punkt 1 en betingelse om, at sagsøger skulle friholdes
for gæld fra før overtagelsesdagen, der ikke var anmeldt
eller oplyst over for sagsøger. betingelsen skulle for-
stås således, at sagsøger skulle friholdes for al gæld i
virksomheden, som han ikke var bekendt med. for eksempel
skulle bogført gæld i balancen betales af sælger, hvis
den ikke var oplyst over for ham inden overtagelsen, idet
han ikke havde fået udleveret en balance. betingelsen
blev skrevet på et tidspunkt, hvor han forventede at få
balancen udleveret, inden der blev indgået en aftale.
dette kom efter hans opfattelse også til udtryk i § 6 i
den endelige aftale i form af det tredje ”at” i paragraf-
fen. i samme ”at” henviser ”anden gæld” navnlig til 1. og
2. ”at”, men det omfatter også eventuelt andre bestemmel-
ser i kontrakten vedrørende gæld. fem minutter inden af-
                           - 16 -
talens underskrift blev der på eske muncks foranledning i
1. ”at” indsat ”med tillæg af driftssædvanlige transak-
tioner frem til overtagelsen”, idet eske munck sagde, at
det blot vedrørte køb af varer og intet andet. det var
hans egen advokat, der havde udformet kontrakten og sendt
den på mail, hvorefter den blev tilrettet på under-
skriftsmødet. før stod der ”med tillæg for kontraktfor-
pligtelser”. det var meningen, at sælger ikke skulle be-
tale for varekøb, og tilføjelsen skete for at præcisere
dette. han mødte søren heick 1-2 timer, inden han under-
skrev overtagelsesdokumenterne. indtil dette tidspunkt
havde han alene forhandlet med eske munck. på mødet med
søren heick var eske munck til stede. de drøftede blandt
andet kunderne. det blev nævnt, at der var en midlertidig
afmatning hos gn otometrics a/s. han kunne ikke forestil-
le sig, at det betød, at der ingen ordrer kom. han fik
nærmest ingen oplysninger om selskabets likviditet, idet
det ikke var muligt at trække oplysninger herom fra sel-
skabets edb-system. han regnede med at skulle tilføre
selskabet nogen likviditet, men for eksempel havde han
ikke regnet med den skyldige husleje. han fik ikke op-
lyst, at der var en huslejestigning på vej. han fik op-
lyst, at lejekontrakten var det eneste dokument vedrøren-
de lejeaftalen, og han fik ikke oplyst, at hartmann in-
vest a/s var udlejer. hvis han havde vidst, at hartmann
invest a/s havde ca. 1. mill. kr. til gode hos selskabet,
er det muligt, at han ikke ville have indgået aftalen.
han ville i hvert fald have forhandlet om huslejerestan-
cen, ligesom man forhandlede om hartmann invest a/s´ krav
på 361.777 kr. han spurgte til posten ”tjenesteydelser” i
regnskabet, som senere viste sig at indeholde den skyldi-
ge husleje, og fik oplyst, at den vedrørte leverandør-
gæld. hans reaktion på, at der ikke var mere dokumentati-
on for selskabets forhold inden underskrivelsen af over-
dragelsesaftalen, var, at han måtte dække risikoen herved
af på anden vis, hvilket skete ved betingelserne i afta-
                           - 17 -
lens § 6. det var også i lyset af disse garantier, at han
frafaldt at gennemføre handlen ved en due diligence. af-
talen blev underskrevet den 2. oktober 2001, og der skete
betaling samme dag. det var ikke den 1. oktober, som an-
givet i aftalen. mødet med søren heick var også den 2.
oktober. eske munck havde sagt, at de kunne opgøre vare-
lageret efter overtagelsen. han var inden overtagelsen
blevet vist rundt på virksomheden. de talte om kunder,
men tal vedrørende debitorer kunne ikke fremskaffes.
momsbetaling vedrørende 3. kvartal var efter hans opfat-
telse gæld hidrørende fra før overtagelsesdagen, selv om
han senere er blevet bekendt med, at det forholdesr sig
anderledes. de drøftede ikke på noget tidspunkt, hvor
stort momstilsvaret for 3. kvartal kunne være. at momsen
skulle betales af sælger, følger af den endelige aftales
§ 6 6. ”at”. han gik ud fra, at de løbende udgifter som
telefon, vareydelser etc. var blevet betalt på overtagel-
sestidspunktet. han var opmærksom på, at der i årsregn-
skabet stod, at der var for sent betalte poster, men han
var ikke bekendt med, at der fortsat var problemer af
denne art.
umiddelbart efter overtagelsen af selskabet fik han sin
revisor til at undersøge selskabets forhold med henblik
på at udarbejde en balance. det gik lidt tungt, idet sø-
ren heick havde meget at se til med kunder, administrati-
on, lagerstatus etc. kommunikationen foregik direkte mel-
lem søren heick og revisor. på et tidspunkt spurgte han
søren heick om revisionsprotokollen. søren heick oplyste,
at man ikke brugte revisionsprotokol i virksomheden. han
blev løbende orienteret om revisors resultater, men det
var svært at ”finde hoved og hale på det hele”.
den 3. oktober 2001 introducerede han sig for medarbej-
derne og fortalte om sin strategi med virksomheden. kort
efter oplevede han en ren tæppebombning af problemer, som
                           - 18 -
for eksempel stævninger, huslejeopkrævning, forfalden of-
fentlig gæld, et tidligere uoplyst nedbrud på virksomhe-
dens edb-system og forudbetalt løn. hans holdning til
problemerne var, at det var reguleret i aftalen og måtte
løses med sælger. der kom imidlertid ingen løsninger fra
de sagsøgte. korrespondancen med sælger gik efter de 10
første arbejdsdage på virksomheden gennem dennes advokat.
han havde selv mange møder for at få nye kunder, og til-
svarende havde søren heick. det hele var meget presset. i
midten af november 2001 var han ved at få nok, og han
kunne godt se, hvor det bar hen. han var dog stadig ind-
stillet på, at det kunne lade sig gøre, og blandt andet
ved skrivelse af 12. november 2001 til gn otometrics a/s
forsøgte han at få ordrer ind.
eske munck har forklaret, at han i dag er direktør i it-
virksomheden netconcept og er ejer hartmann invest a/s.
han stiftede bekendtskab med ameta elektronik aps, da
hartmann invest a/s var selskabets udlejer. han fik be-
sked fra administrator om, at selskabet var i restance
med huslejebetalingerne, og han drøftede dette med søren
heick. de talte om selskabet, og søren heick fortalte
blandt andet, at man forsøgte at sælge virksomheden, og
der ville ske betaling af huslejen medio 1999. et par må-
neder efter var huslejen imidlertid fortsat ikke betalt,
og de drøftede, om hartmann invest a/s havde interesse i
at overtage selskabet. der blev indgået en handel, som
byggede på hans tillid til søren heick som daglig leder,
da han ikke selv havde kendskab til branchen. hartmann
invest a/s betalte i 1999 1 kr. for selskabet og overtog
gældsforpligtelserne over for søren heicks forældre og
forpligtelser til at betale restancer til told og skat på
omkring 280.000 kr. selskabets lejemål blev lejet ud for
300 kr. pr. m2, hvilket var en meget attraktiv leje. det
                           - 19 -
var således ikke for at dække sin investering, at hart-
mann invest a/s overtog selskabet. huslejebetalingerne
blev sat i bero, og det aftaltes, at de først skulle be-
tales, når der var mulighed for det. der var fremgang i
selskabet som følge af omlægninger. selskabet var en vi-
dereførelse af søren heicks virksomhed heick elektronik,
som var gået konkurs. efter hans vurdering skyldtes det
udviklingsarbejdet, hvorfor han skar det væk efter hart-
mann invest a/s´ overtagelse, hvorefter vægten blev lagt
på lønarbejde. han var ikke selv tæt på driften og kom
kun en gang om måneden i virksomheden og agerede spar-
ringspartner for søren heick. selskabet skiftede revisor
til revisor mogens balle, da han ikke havde tillid til
den tidligere revisor. revisor mogens balles bemærkninger
i regnskabet skal også ses i lyset heraf. han har aldrig
hørt om en ide om at betale fratrædelsesgodtgørelse for
ansatte hos gn otometrics a/s.
efter paul-erik houmann nielsens henvendelse i marts 2001
spurgte han søren heick, der sagde, at paul-erik houmann
nielsen var kendt i branchen. han havde selv rigeligt at
se til og mente, at virksomheden var bedre stedt med en
branchekendt person. han mødtes derfor med paul-erik hou-
mann nielsen, der virkede professionel. de havde en ind-
ledende drøftelse. paul-erik houmann nielsen sagde, at
han havde ti kunder, som han kunne tilføre virksomheden.
virksomheden var i vækst, og han mente selv, at den havde
en værdi omkring 2 mill. kr. henset til et forventet
overskud. selskabet havde under hans ledelse formået at
lave en meget hurtig turn-around. han fortalte paul-erik
houmann nielsen om, hvordan han havde overtaget virksom-
heden efter at være kommet i kontakt med den som udlejer-
repræsentant på grund af virksomhedens huslejerestance.
det var tydeligt, at paul-erik houmann nielsen var inte-
resseret i, hvad han havde måttet betale for virksomhe-
den. derfor talte de om selskabets likviditetsproblemer,
                           - 20 -
herunder huslejerestancen. de endte på en lavere pris end
2 mill. kr, idet paul-erik houmann nielsen ikke forstod,
at prisen burde være højere, og hans betalingsevne åben-
bart ikke rakte højere. endvidere blev han selv mere vil-
lig til at se på paul-erik houmann nielsens model med ud-
gangspunkt i indtjeningsevnen, da de fik set nærmere på
tallene. han er sikker på, at de talte om selskabets
egenkapital, men det er rigtigt, at han ikke var hurtig
til at komme med tal. de prøvede at beregne, hvad egenka-
pitalen var pr. 30. september 2001 ved at sammenholde re-
sultatopgørelsen pr. denne dato med årsregnskabet for
2000. paul-erik houmann nielsen var bekymret over selska-
bets negative egenkapital. de talte derfor om konverte-
ring af ansvarlige lån eller kontant indskud i virksomhe-
den med henblik på at skabe en positiv egenkapital. i
forhandlingerne ”lagde han sig i baghjulet” på paul-erik
houmann nielsens revisor og advokat. de drøftede overta-
gelse ved due diligence, hvilket ville have været det
mest naturlige, men han var nervøs for branchen og fryg-
tede, at det eventuelt ville give konkurrenterne indblik
i selskabets indtjening, og han ønskede ikke støj og uro
op til 4. kvartal, der er meget vigtig i denne branche.
paul-erik houmann nielsen havde også fortalt, at han
havde kig på en anden virksomhed, hvorfor han ikke var
meget for at give ham indsigt i selskabets forhold. der
var ikke en balance i september 2001, da det var sædvan-
ligt, at han kun fik resultatopgørelsen, og han gav paul-
erik houmann nielsen, hvad han selv fik, og undskyldte
formen. det nedbrud, som havde været i edb-systemet tid-
ligere på året, var således ikke årsag til, at balancen
ikke blev udleveret. balancen kunne godt trækkes. deres
dialog var imidlertid koncentreret omkring resultatopgø-
relsen, og derudover drøftede de egenkapitalen. paul-erik
houmann nielsen havde et udmærket grundlag for at vurdere
egenkapitalens størrelse, da han fik oplyst, at der ikke
var givet udbytte eller på anden måde trukket penge ud.
                           - 21 -
de drøftede også likviditetsproblemer, da omsætningsha-
stigheden var for lav, hvilket sagsøger kunne ændre og
derved afhjælpe likviditetsproblemerne. han havde ikke
selv sagkyndig bistand. det var sagsøgers advokat, som
skrev kontrakten. det sidste udkast kom på e-mail tæt op
til dagen, hvor de underskrev aftalen. han mener, at
paul-erik houmann nielsen mødte søren heick den 1. okto-
ber 2001, og at de holdt møde igen den 2. oktober. han
overdrog dokumenterne vedrørende selskabet dagen efter,
da der forelå dokumentation for betalingen. prisnedslaget
var efter hans mening uforholdsmæssigt stort, henset til
de garantier, der blev givet sagsøger. overdragelsen var
heller ikke specielt hurtig, da der var 6 måneder til at
rette op på eventuelle problemer. der var således efter
hans opfattelse tale om et mix af en q&d aftale og en
sædvanlig aftale.
kreditorlisten måtte først udskrives efter overdragelsen,
da han ikke ønskede at skabe uro i virksomheden, idet det
ville være meget atypisk at bede om den i forhold til
hans normale samarbejde med søren heick. endvidere ville
den være mere præcis på dette tidspunkt. det var ikke no-
get problem at udskrive en kreditorliste, og det viste
sig, at den udskrevne liste stemte i det væsentlige med
de faktiske forhold. det var aftalt, at den skulle ud-
skrives dagen efter overtagelsen, og han var indstillet
på at tilbagebetale, hvis der var posteringsmæssige pro-
blemer. momsen vedrørende 3. kvartal skulle ikke efter
sædvanlige driftsprincipper betales før overdragelsen, og
den faldt derfor uden for garantierne i § 6 i overdragel-
sesaftalen, der alene skulle dække i tilfælde af ekstra-
ordinære poster. garantierne skulle sikre mod overraskel-
ser, der ikke stod i balancen, som skulle udskrives, og
resultatopgørelsen, der forelå. det kom bag på ham, at
momsen vedrørende 2. kvartal ikke var betalt. han var
indstillet på forligsmæssigt at betale dette beløb.
                           - 22 -
huslejestigningen for ameta elektronik aps skulle ses i
lyset af, at lejen skulle op til markedsniveauet, og der
skete derfor en generel lejeforhøjelse for lejerne. han
trak den tilbage, da han ikke havde oplyst paul-erik hou-
mann nielsen herom inden aftalens indgåelse. de havde
haft en dialog om den kortfristede gæld, hvorunder han
havde oplyst, at den indeholdt huslejerestance. han havde
ikke specifikt oplyst huslejerestancens størrelse, men
han havde oplyst, at en stor del af den kortfristede gæld
udgjordes af huslejerestancen. han mente, at de nok
skulle få løst huslejeproblematikken i løbet af 6 måne-
ders perioden.
da sagsøger ophævede aftalen i december 2001, var selska-
bet i dårlig stand. han overvejede at træde ind i det
igen og talte med søren heick herom. han følte imidler-
tid, at det var håbløst, da kunder og personale ikke læn-
gere havde tillid til virksomheden. søren heick fik til
opgave at finde eventuelle købere. der var kun én, og det
var den samme, som i 1999 havde vist købsinteresse. denne
trak sig dog efter at have forhørt sig i branchen.
statsautoriseret revisor christian jakobsen har forkla-
ret, at han kom ind i sagen i juni 2001, da paul-erik
houmann nielsen så på forskellige selskaber, herunder
ameta elektronik aps. herefter var han ude af sagen til,
efter at aftalen var underskrevet. han deltog ikke i for-
handlingsforløbet. efter handlens indgåelse blev han bedt
om primært at gennemgå periodebalancen pr. 30. september
2001 for ameta elektronik aps. et sekundært formål var at
undersøge, hvorvidt der var poster, som skulle medtages i
refusionsopgørelsen. han har ikke selv været ude på virk-
somheden, men han havde den 15. oktober 2001 første gang
en medarbejder derude, som fik udskrevet balancen pr. 30.
september 2001. han havde tidligere fået udleveret resul-
                           - 23 -
tatopgørelsen pr. 18. september 2001, og han fik nu re-
sultatopgørelsen for de sidste 12 dage af måneden. kvali-
teten af bogholderiet var præget af, at søren heick havde
mange opgaver, og af at der var ansat en freelance bog-
holder. der var således en del mangler i bogholderiet.
søren heick prioriterede den daglige drift højest. resul-
tatet for 2001 frem til 30. september blev efter hans be-
regninger nedsat fra et resultat på ca. 139.000 kr. til
et resultat på ca. 83.000 kr. det var forskellige poster,
der medførte denne ændring. de tungeste poster var af-
skrivninger og manglende betaling til told og skat. af-
skrivningerne ændrede resultatet med 22.150 kr., renterne
til told og skat med 14.800 kr. i alt blev resultatet
ændret med omkring 55.000 kr. ved gennemgangen var han
ikke opmærksom på, at huslejerestancerne var bogført un-
der leverandørgæld i årsregnskabet for 2000, og hans be-
mærkninger om huslejerestancen skal ses i lyset heraf.
det er hans opfattelse, at huslejerestancen burde have
stået under kortfristet gæld som gæld til moderselskabet.
efter årsregnskabsloven skal moderselskabsgæld oplyses.
baggrunden er, at sådanne poster kan have anden karakter
end sædvanlig gæld. han har ikke set en revisionsprotokol
for selskabet.
registreret revisor mogens balle har forklaret, at han
var revisor for ameta elektronik aps. han blev valgt som
revisor for selskabet, da han var revisor for modersel-
skabet, hartmann invest a/s. han har kendt eske munck si-
den 1999, hvor han blev valgt som revisor til et andet
selskab, som eske munck var ejer af. han udarbejdede
ameta elektronik aps´ årsregnskab for 2000. der var nogle
poster, som han ikke kunne identificere, hvorfor der blev
hensat beløb hertil. han havde ingen forbehold, men han
indsatte supplerende oplysninger i årsberetningen, bl.a.,
at selskabet var under rekonstruktion, at egenkapitalen
var negativ, at likviditeten skønnedes tilstrækkelig og,
                           - 24 -
at der forventedes at komme en positiv balance. det var
en forudsætning for hans tiltrædelse af bestyrelsens vur-
dering af, at det var realistisk at fortsætte selskabet
som going concern, at der var en betydelig omsætning og,
at der skete en personalereduktion. hartmann invest a/s
havde givet henstand med huslejebetalingen, hvilken re-
stance blev opført i årsregnskabet under posten ”leveran-
dører af varer og tjenesteydelser”, da husleje er en tje-
nesteydelse. det er ikke hans opfattelse, at årsregn-
skabsloven stillede krav om, at det skulle oplyses, at
der var tale om gæld til moderselskabet, idet det var et
almindeligt handelsmellemværende. hartmann invest a/s var
selskabets største kreditor som følge af huslejerestan-
cerne. han husker ikke, hvornår edb-systemet har været
gået ned. i bogholderiet var der som følge af nedbruddet
poster, hvor der stod ”crash”.
der var en del at rette op på i søren heicks bogføring,
som bar præg af, at søren heick ikke er uddannet boghol-
der. der blev derfor ansat en bogholder, hvilket medfør-
te, at bogholderiet kom ajour i 2001. han ved ikke meget
om selskabet i 2001, da han ikke har foretaget revision
vedrørende dette regnskabsår. han er ikke sikker på, at
han mødte paul-erik houmann nielsen før end efter sagsø-
gers overtagelse af ameta elektronik aps. ham bekendt er
der ikke en revisionsprotokol for ameta elektronik aps.
der kunne på et givent tidspunkt udskrives kreditorliste
for selskabet med uvæsentlige usikkerhedsmomenter.
søren heick har forklaret, at han i dag er ansat i ultra
print som administrativ leder. i ameta elektronik aps var
han daglig leder indtil den 1. oktober 2001.
ameta elektronik aps var opstået på resterne af hans tid-
ligere firma heick elektronik. han husker ikke, hvornår
anparterne i selskabet blev pantsat til hans forældre, og
                           - 25 -
han er ikke sikker på, at han var med i transaktionerne
herom. der var ikke en revisionsprotokol i selskabet.
året 1999, hvor eske munck overtog virksomheden, var et
meget dårligt år for virksomheden. han ved ikke, hvad
eske munck betalte for selskabet, da han var ikke med i
forhandlingerne. eske munck tilførte kapital tilvirksom-
heden, som havde været lukningstruet. efter kapitaltilfø-
relsen kom der hurtigt gang i hjulene. for at going con-
cern princippet skulle kunne fastholdes, blev der beslut-
tet en række tiltag, herunder at man skulle være up to
date med kreditorlister etc., og at omsætningen skulle
forøges. han er ikke klar over, hvor meget der skyldtes i
husleje, men restancen skulle betales. de drøftede ikke
huslejerestancen særskilt i forbindelse med årsregnskabet
for 2000.
told og skat havde berammet en udlægsforretning mod sel-
skabet i 1. kvartal 2001. efterfølgende lykkedes det at
betale momsen. de manglende a-skattebetalinger skyldtes
rod i selskabets forhold, som var opstået i forbindelse
med et bankskift. datalønopkoblingen gik i stå i en fe-
rie, og der var derfor en periode med manuel betaling, og
forholdene blev aldrig bragt helt på plads. midt i sep-
tember 2001 fik virksomheden et forhåndsvarsel om, at gn
otometrics a/s i den nærmeste fremtid ikke ville komme
med ordrer. ordrerne kom som regel ”i byger”, og der
kunne godt gå nogle måneder uden ordrer fra dem. firmaet
havde ikke selv helt styr på ordreafgivelsen, og han
måtte af og til rykke dem. han talte to gange om ugen med
søren bonné fra gn otometrics a/s. han bad jævnligt om en
afklaring af forholdene. han havde et sædvanligt måneds-
møde med eske munck op til den 1. oktober 2001. meldin-
gerne fra komponentleverandørerne tydede på, at det ville
komme til at gå meget dårligt, hvilket han drøftede med
eske munck. ameta elektronik aps var af den type, der
sidst kommer til at mærke nedgang. han fortalte også om
                           - 26 -
gn otometrics a/s´ udmelding. en anden stor kunde havde
imidlertid netop afgivet en stor ordre til dem. der var
derfor et uklart billede af ordresituationen. han mener,
at han udarbejdede udkastet til opsigelse af en medarbej-
der aftenen før mødet med eske munck den 27. september
2001, uanset at udkastet er dateret den 27. august 2001.
han havde udarbejdet det som et oplæg til mødet. de blev
imidlertid enige om at ikke foretage afskedigelser, før
end de nærmere havde undersøgt kundernes forhold og havde
fået et forecast fra dem. årsagen til, at der var angivet
6 måneders pause fra en stor kunde i udkastet til opsi-
gelsesskrivelsen, var, at der skulle være en begrundelse
over for kvindeligt arbejderforbund.
han mødte paul-erik houmann nielsen første gang den 1.
oktober 2001. han havde talt i telefon med ham i begyn-
delsen af året, hvor paul-erik houmann nielsen som ansat
hos gn otometrics a/s tilbød kvalitetssikring, hvilket
lød interessant, men de havde ikke yderligere kontakt in-
den den 1. oktober. den 1. oktober havde han først et
møde med eske munck, som sagde, at han havde en interes-
seret køber, som gerne ville se virksomheden og skulle
komme om nogle timer. mødet senere på dagen udviklede sig
nærmest til en ansættelsessamtale. paul-erik houmann ni-
elsen spurgte navnlig til, om de kunne samarbejde. han
spurgte ikke til økonomien, herunder likviditeten og kre-
ditorerne. han mener, at de først på et senere tidspunkt
talte om en kreditorliste, som han husker, at han fik ud-
skrevet til paul-erik houmann nielsen. de talte om kun-
derne, herunder gn otometrics a/s, og han nævnte, at det
så ud til, at gn otometrics a/s ville holde en pause med
ordrer til dem, hvilket paul-erik houmann nielsen ikke
sagde meget til. den efterfølgende onsdag drøftede de
samarbejdet med gn otometrics a/s, herunder hvad årsagen
var til pausen mv. han husker ikke, om de drøftede den
globale situation på mødet. han er sikker på, at han
                           - 27 -
nævnte, at gn otometrics a/s havde varslet en 6 måneders
pause. det var aldrig sikkert, at pauserne fra gn otome-
trics a/s blev så lange, som de varslede. der havde fire
år tidligere været en tilsvarende udmelding, men i stedet
for en pause mundede det ud flere ordrer end nogensinde
før fra dem.
da paul-erik houmann nielsen begyndte i virksomheden,
fortsatte han selv med sit sædvanlige driftsansvar og ar-
bejdede i det hele taget videre som sædvanligt udover, at
han havde meget revisionsarbejde. der kom efter overta-
gelsen ingen nye kunder til, og der blev brugt mange res-
sourcer til at se på økonomien, status, lageroptælling og
igangværende arbejder mv. alle medarbejdere var involve-
ret i dette. de fakturerede fint i oktober 2001, men i
november, hvor der historisk set havde været stor produk-
tivitet i virksomheden, var der ikke de ordrer, som de
plejede at få. de var bagud med køb af produktionsmateri-
aler mv. paul-erik houmann nielsen koncentrerede sig mere
om fremtiden og økonomien end om den daglige drift. der
var en trykket stemning i virksomheden. der var penge til
løn i december, men virksomheden havde kun omsat for det
halve af, hvad de burde have gjort. i sagsøgers ejerpe-
riode blev selskabet stævnet af selskabets tidligere re-
visor, men det var et uberettiget krav, idet revisor
havde fået betalt sit krav i forbindelse med eske muncks
overtagelse af selskabet. der var ved sagsøgers overta-
gelse en reklamation fra en kunde, hvilket var en mindre
ting, som kostede 4-5.000 kr. at rette. kunden betalte
efter fejlretningen den fulde regning samt et tillæg, da
kunden medgav, at fejlen til dels skyldtes dem selv. sel-
skabets fakturaer var belånt til nordisk factoring a/s,
og de udgik af belåningsgrundlaget, når forfaldsdagen var
passeret med en måned, hvilket vil sige, at der var gået
60 dage efter udskrivningen af fakturaen. deres fakturaer
var belånt med 85 %. han husker ikke, hvor stort belå-
                           - 28 -
ningsgrundlaget var. der var ikke nogen krav, som blev
opgivet, men de havde tit kunder, som betalte for sent.
efter ophævelsen af overdragelsesaftalen bad han om in-
strukser fra begge parter. han så ikke paul-erik houmann
nielsen efter den 6. december 2001. han så på erhvervs-
og selskabsstyrelsens hjemmeside, at han var fratrådt som
direktør. han drøftede ikke med eske munck, om denne
skulle komme tilbage som direktør. han prøvede selv at
finde en køber og overvejede muligheden for selv at over-
tage virksomheden. han mødtes i juleferien med en poten-
tiel køber, men han fik aldrig svar fra denne.
på et tidspunkt var der tale om at betale fratrædelses-
godtgørelse for ansatte hos gn otometrics a/s mod, at gn
otometrics a/s ophørte med selv at udføre det arbejde, de
kunne lægge hos ameta elektronik aps. han husker ikke, om
det var paul-erik houmann nielsen eller eske munck, der
kom med ideen.
procedure
sagsøger har anført, at der er en sådan sammenhæng mellem
aftalen om overdragelse af hartmann invest a/s´ fordring
på ameta elektronik aps, og aftalen om sagsøgers køb af
anparter, at såfremt der er grundlag for at ophæve afta-
len om køb af anparterne, er der tillige grundlag for at
hæve aftalen om overdragelse af fordringen. den fremlagte
e-mailkorrespondance vedrørende fordringen viser, at
overdragelsen af fordringen har været en integreret del
af den samlede aftale. ændringen af købesummen for for-
dringen fra 200.000 kr. til 361.777 kr. fik indflydelse
på købesummen for anparterne. de to aftaler kan derfor
ikke behandles forskelligt ved vurderingen af, hvorvidt
det har været berettiget at hæve aftalen.
                           - 29 -
de tre væsentligste hævebegrundende forhold er for det
første, at der var direkte ulovlige forhold i det over-
dragne selskab, uanset at der var garanti for, at dette
ikke var tilfældet, for det andet har sagsøgte ikke op-
fyldt sin loyale oplysningspligt i forbindelse med over-
dragelsen, og for det tredje orienterede sagsøgte ikke
sagsøger om ordreophøret fra gn otometrics a/s. for så
vidt angår de ulovlige forhold var der hverken sket ind-
betaling eller indberetning af moms vedrørende 2. kvartal
2001 på trods af garantien i overdragelsesaftalens § 6.
der var ikke indbetalt a-skat fra en gang i foråret 2001,
hvilket ifølge søren heick skyldtes, at man havde skiftet
bankforbindelse. den manglende indbetaling er direkte i
strid med kildeskattelovens § 74, og selv om selskabet
ikke har haft mulighed for at betale, måtte man i det
mindste foretage indberetning, hvilket heller ikke var
sket. sagsøgte oplyste ikke disse forhold, og de kom
først frem, da sagsøgers revisor opdagede dem ved sin
gennemgang af selskabets forhold, hvilket vil sige, at de
ikke var oplyst, inden sagsøger betalte købesummen. det
var også illoyalt, at sagsøgte ikke oplyste om den
skjulte moderselskabsgæld vedr. huslejen. at der under
posten ”leverandører af varer og tjenesteydelser” under
den kortfristede gæld i årsregnskabet for 2000 var en be-
tydelig huslejerestance til moderselskabet skulle i hen-
hold til årsregnskabsloven have fremgået og burde have
været anført som gæld til moderselskabet. alvorligheden
af denne forkerte postering blev illustreret af, at sag-
søger fik tilsendt påkrav fra hartmann invest a/s som ud-
lejer kort efter overtagelsen. dette påkrav var baseret
på hele den skyldige husleje, og sagsøger var kun bekendt
med, at der skulle være krav på leje vedrørende 4. kvar-
tal 2001. endvidere ville forhandlingssituationen have
været en anden, hvis sagsøgte havde oplyst, at der var
tale om moderselskabsgæld. det havde da været naturligt
at forhandle herom tilsvarende forhandlingerne om moder-
                           - 30 -
selskabets fordring på 361.777 kr. endelig ville sagsøger
sandsynligvis have garderet sig mod opsigelse af lejemå-
let henset til alle de andre garantier, han forhandlede
igennem. af statsautoriseret revisor christian jakobsens
bemærkninger i sin regnskabsgennemgang pr. 30/9 2001
fremgår, at man muligvis kunne have set, at der var tale
om husle-jegæld, men han var ikke på det tidspunkt, hvor
han skrev disse bemærkninger, klar over, at der var tale
om moderselskabsgæld. selskabet havde et akut likvidi-
tetsbehov på over 1 mill. kr. i form af huslejerestance
på omkring 600.000 kr. og krav fra told og skat på
481.151 kr. dette burde være oplyst, da det er ekstraor-
dinært med et sådant likviditetsbehov for en virksomhed
med 8-10 ansatte. dette må endvidere sammenholdes med
overdragelsesaftalens § 5 samt de deri nævnte bilag. når
sagsøger har fået at vide, at der ikke var udeladt væ-
sentlige oplysninger, måtte sagsøger kunne regne med, at
driftssædvanlige udgifter var betalt til tiden. endvidere
bemærkes, at det fremgår af årsberetningen i regnskabet
for 2000, at det forventedes, at selskabet ville betale
sine forpligtelser til forfaldstid fremover, hvilket sag-
søger måtte fæste lid til, når han ikke blev oplyst om
andet. sagsøgte var ansvarlig for at give disse oplysnin-
ger, hvorfor det er uden betydning, om den manglende ori-
entering af sagsøger skyldtes søren heicks forhold eller
manglende kommunikation mellem ham og eske munck, som
burde have været bekendt med disse oplysninger. efter sø-
ren heicks forklaring var det ikke klart, hvorvidt gn
otometric ville skære ned eller helt stoppe med ordrer,
da han og paul-erik houmann nielsen talte sammen inden
underskriften af overdragelsesaftalen. det må imidlertid
efter bevisførelsen anses for godtgjort, at sagsøgte var
klar over, at der ville komme i hvert fald en pause i or-
drerne på 6 måneder, hvilket blandt andet fremgår af det
udkast til opsigelse af en medarbejder dateret den 27.
august 2001, som søren heick havde udarbejdet. man over-
                           - 31 -
vejede altså allerede på dette tidspunkt at afskedige en
eller flere ansatte. dette blev ikke loyalt oplyst til
sagsøger. vigtigheden af ordrerne fra gn otometrics a/s
fremgår af, at man åbenbart havde haft tanker om at beta-
le for, at nogle medarbejdere hos gn otometrics a/s
skulle fratræde.
udover de ovenfor nævnte forhold har der været en række
mindre uoverensstemmelser i forhold til det i aftalen ga-
ranterede, hvilket også understøtter, at det har været
berettiget at hæve aftalen. garantierne i aftalen skulle
afdække risikoen for sagsøger ved, at overdragelsen blev
gennemført ved en q&d aftale og ikke ved due diligence.
en ren q&d aftale blev faktisk frafaldet ifølge eske
muncks mail af 26. september 2001 og hans forklaring. at
man ikke havde tal vedrørende egenkapitalen, blev kompen-
seret ved en garanti for, at de løbende ydelser var be-
talt til forfaldstid. resultatopgørelsen sammenholdt med
den gamle balance ville give den aktuelle balance. det
var derfor en afgørende forudsætning, at de gamle krav
skulle betales af sælger. af statsautoriseret revisor
christian jakobsens notat benævnt ”regnskabsgennemgang
pr. 30/9 2001” fremgår, at der ikke var angivet og betalt
momstilsvar, hvilket har medført fejl i resultatopgørel-
sen. denne resultatopgørelse lå til grund for beregningen
af handelsprisen for selskabet. det er derfor en væsent-
lig fejl, uanset om den i sig selv ikke umiddelbart havde
en væsentlig størrelse. endvidere fremgår det, at der
ikke var afregnet a-skat, som ledelsen hæftede personligt
for. endelig stemte kreditormodulet ikke med finansbog-
holderiet, hvilket indebar, at man ikke kunne se, hvor
stor selskabets gæld var pr. 30. september 2001, hvilket
er meget kritisabelt. selskabets resultat for 2001 blev
næsten halveret i forhold til de tal, der blev handlet
på, hvilket må karakteriseres som væsentligt, henset til
at der blev handlet efter en price/earning model. den
                           - 32 -
manglende a-skattebetaling kunne også få betydning for
sagsøger, hvis denne en anden gang skulle momsregistre-
res, da det kunne medføre, at skattemyndighederne ville
kræve sikkerhedsstillelse. af det 1. ”at” i overdragel-
sesaftalens § 6 sammenholdt med § 5 in fine fremgår, at
alt driftssædvanlig gæld skulle være betalt af sælger in-
den overdragelsen. vedrørende det 6. ”at” i § 6 bemærkes,
at det ganske vist er usædvanligt, at sælger skal betale
gamle momskrav, men dette er aftalt. huslejerestancen må
karakteriseres som driftsusædvanlig henset til dens stør-
relse og karakter af moderselskabsgæld. endvidere var der
ikke oplyst om, at der var en incassosag vedrørende den
tidligere revisors krav mod selskabet, hvilket også var i
strid med garantierne. endelig var det ikke oplyst, at en
kunde havde klaget over en leverance. sælger burde have
rettet for sig, da man blev opmærksom på alle disse pro-
blemer. da det ikke skete i løbet af to måneder, har sag-
søger været berettiget til at hæve handlen. at der er
tilbageholdt 335.000 kr. er ikke et argument for, at der
skal accepteres store uforudsete udgiftsposter.
vedrørende sagsøgtes selvstændige påstand må der ske fri-
findelse som følge af, at det har været berettiget at
hæve aftalen.
sagsøgte har anført, at overdragelsen af fordringen på
361.777 kr. ikke efter ordlyden af overdragelsesaftalen
var betinget af, at handlen vedrørende anparterne gennem-
førtes. fordringen var forrentet med 12 %, hvilket gjorde
den attraktiv også uden overtagelse af anparterne. de
forudgående forhandlinger må der ses bort fra, når de
ikke har udmøntet sig i den endelige aftale. det må til-
lægges betydning, at sagsøger var bistået af revisor og
advokat i forbindelse med handlens gennemførelse, og at
det var sagsøgers advokat, der udformede overdragelsesaf-
talen. efter koncipistreglen må eventuel tvivl derfor
                           - 33 -
komme sagsøger til skade. de to aftaler må således be-
handles uafhængigt af hinanden, og der er ingen holde-
punkter for at hæve aftalen vedrørende overdragelsen af
fordringen.
der må ske frifindelse af eske munck, allerede fordi han
har vedstået sin forpligtelse som kautionist, og en sådan
skal ikke betale før, end det er godtgjort, at hoved-
skyldneren ikke kan betale.
som efter købelovens § 42 er det et krav for at være be-
rettiget til at kunne hæve handlen vedrørende anparterne,
at der var væsentlige mangler eller, at sælger har hand-
let svigagtigt. bevisbyrden herfor påhviler sagsøger, og
der skal foretages en konkret vurdering. ved denne må der
lægges vægt på, at det var sagsøger, der havde professio-
nel bistand, at sagsøger var den aktive, og at sagsøgers
advokat har udformet kontrakten. efter aftalens § 11 in
fine blev der tilbageholdt 335.000 kr. af købesummen i 6
måneder til dækning af eventuelle mangler. hvis manglerne
alene beløber sig til omkring 335.000 kr., kan de således
ikke siges at være væsentlige. endvidere må det tillægges
betydning, hvorvidt sagsøger har opfyldt sin undersøgel-
sespligt. sagsøger indgik handlen på grundlag af resul-
tatopgørelsen for 2001 og årsregnskabet for 2000. sagsø-
ger undlod at undersøge forhold som selskabets likvidi-
tet, debitorbeholdningen, igangværende arbejder og vare-
lageret, hvilket tilsammen udgjorde næsten 1 ½ mill. kr.
sagsøger forlod sig i stedet på garantierne i overdragel-
sesaftalen, og sagsøger måtte derfor være klar over, at
der kunne blive tale om efterfølgende reguleringer. end-
videre var der ”advarsler” i det materiale, sagsøger
havde. af årsberetningen i 2000 regnskabet fremgik, at
kildeskatteloven var overtrådt både vedrørende indbeta-
linger og indberetninger til told og skat. sagsøger kunne
også se, at der var problemer med at udarbejde regnskabet
                           - 34 -
for 2000, og at der måtte forventes uregelmæssigheder om
end ikke alvorlige. endelig blev aftalen indgået som en
q&d aftale. alle disse forhold trækker i retning af, at
der er en væsentlig margin for, hvilke uregelmæssigheder
i forhold til aftalen, som sagsøger må acceptere, uden at
det kan karakteriseres som væsentlige mangler.
statsautoriseret revisor christian jakobsens notat be-
nævnt ”regnskabsgennemgang pr. 30/9 2001” forekommer ikke
væsentligt kritisk over for selskabets forhold. der var
efterposteringer på ca. 50.000 kr., hvor den største post
var afskrivninger med 22.000 kr. af mail af 18. juni 2001
fra paul-erik houmann nielsen til eske munck fremgår, at
han var opmærksom på problemet med afskrivningerne. den
næststørste regulering var renter og gebyrer til told og
skat på 14.000 kr. dette er ikke en post, der har betyd-
ning for den sædvanlige drift. resten af reguleringerne
var små set i forhold til en virksomhedsoverdragelse af
denne art. balancen i regnskabsgennemgangen viser, at
gælden i selskabet var på omkring 1.942.000 kr., hvori
indgik gælden på 361.777 kr. fra den overtagne fordring
samt et gældsbrev på 139.000 kr. den kortfristede gæld
udgjorde således omkring 1,4 mill. kr., hvilket svarede
til den kortfristede gæld i årsregnskabet for 2000. sel-
skabet var således på dette punkt, som sagsøger måtte
forvente ved aftalens indgåelse. beregningen af resultat-
opgørelsen i notatet adskiller sig med ca. 90.000 kr. fra
det i bilag 3 til overdragelsesaftalen oplyste, hvoraf
udgør renter og afskrivninger omkring 40.000 kr. de re-
sterende 50.000 kr. svarer til 12 dages drift, hvilket er
en forskel, som må forventes som almindelige udsving i en
virksomhed af denne type. et udsving på 50.000 kr. for-
delt over 9 måneders drift kan ikke karakteriseres som
væsentligt. selskabet var også på dette punkt, som sagsø-
ger måtte forvente ved aftalens indgåelse. efter notatet
udgjorde forholdene af betydning for refusionsopgørelsen
                           - 35 -
udover huslejestigningen, som allerede var frafaldet af
sagsøgte, tilsammen ca. 200.000 kr., hvilket er langt un-
der det tilbageholdte beløb på 335.000 kr., hvorfor disse
forhold heller ikke kan karakteriseres som væsentlige. at
der som påpeget i notatet ikke er sket løbende afstemning
af diverse konti og moms i bogføringen, er ikke en væ-
sentlig mangel, idet disse forhold ikke har medført væ-
sentlige fejl i regnskabet.
for så vidt angår pantsætningen af anparterne til søren
heicks forældre, var den i strid med overdragelsesafta-
lens § 1, men sagsøgte var ikke bekendt med dette for-
hold, og da sagsøgte blev gjort opmærksom herpå, meddelte
sagsøgte, at pantefordringen ville blive indfriet. endvi-
dere lå pantefordringen indenfor det tilbageholdte beløb
på 335.000 kr.
selskabets revisionsprotokol blev ikke drøftet mellem
parterne inden handlens indgåelse. en revisionsprotokol
har ingen selvstændig betydning, og det forhold, at den
ikke har været der, har ikke haft nogen betydning.
alle relevante oplysninger fremgik af årsregnskabet. sag-
søger er således ikke blevet forholdt oplysninger, og
manglerne er derfor ikke væsentlig. den manglende beta-
ling af moms for 2. kvartal på ca. 144.000 kr. og mang-
lende betaling af aer var ikke nogen væsentlig mangel.
sagsøger kunne se af årsregnskabet, at selskabet traditi-
onelt har været sent med sine betalinger til told og
skat. formelt burde eske munck have vidst, at betaling
ikke var sket, men reelt vidste han det ikke. da beløbene
var med i den udskrevne balance, var det ikke muligt for
ham at se, at de faktisk ikke var betalt. der er derfor
ikke tale svig. posterne havde ikke indflydelse på resul-
tatet, men det var muligvis refusionsposter, hvor det be-
mærkes, at hvis sælger betaler beløbet, har køber fået en
                           - 36 -
gevinst, da det vil betyde en forbedring af egenkapitalen
og resultatet. det er derfor ikke selvfølgeligt, at sæl-
ger i det hele taget skal betale denne post. selskabets
egenkapital og resultat var, som sagsøger måtte forvente
ved aftalens indgåelse.
den manglende a-skattebetaling på ca. 53.000 kr. skyldtes
problemer med dataløn i forbindelse med, at selskabet
skiftede bank. lønudbetalingen skete herefter manuelt, og
der skete fejl. det ville muligvis være en refusionspost,
hvor det tilsvarende fejlen med momsen vedrørende 2.
kvartal og aer betaling vil indebære en utilsigtet beri-
gelse af sagsøger, såfremt beløbet skulle medtages i re-
fusionsopgørelsen. fejlen ændrer ikke resultatet eller
egenkapitalen i forhold til, hvad sagsøger måtte forvente
ved overtagelsen. endelig kan beløbet rummes inden for de
335.000 kr., der er tilbageholdt.
det afvises, at sælger skulle betale for uforfalden moms
vedrørende 3. kvartal. det sædvanlige er, at det påhviler
det fortsættende selskab at betale denne post, idet det
er omfattet af den sædvanlige drift og normalt først
skulle være betalt efter overtagelsesdagen. da garantier-
ne i aftalens § 6 dækker sagsøger mod driftsusædvanlige
forhold, er posten heller ikke omfattet heraf. endvidere
var posten indregnet i resultatopgørelsen, hvorfor sæl-
gers betaling af den vil indebære en utilsigtet berigelse
af sagsøger. endelig foreligger det også efter paul-erik
houmann nielsens egen forklaring en misforståelse fra
hans side, og koncipistreglen må anvendes ved uklarhed.
forholdene omkring gn otometrics a/s var ikke i strid med
aftalens § 6, 13. ”at”, hvor det garanteres, at der sæl-
ger/driftleder bekendt ikke er kunder på vej væk fra sel-
skabet. sagsøger har ikke godtgjort, at gn otometrics a/s
var mere på vej væk som kunde, end hvad sagsøgte havde
                           - 37 -
oplyst, inden handlen blev indgået. det er heller ikke
godtgjort, at sagsøgte vidste mere end oplyst inden hand-
len. at sagsøgte kort inden handlen havde overvejet at
afskedige en medarbejder, skyldtes ifølge søren heick
tillige den generelle afmatning på markedet. som oplyst
af gn otometrics a/s i skrivelse af 1. november 2001
holdt selskabet en pause i ordrerne på 6 måneder, men det
var ikke usædvanligt, da gn otometrics a/s jævnligt holdt
pauser på 2-3 måneder.
det var illoyalt fra sagsøgtes side, at man ikke inden
handlen havde oplyst om huslejestigningen, hvorfor sag-
søgte straks frafaldt kravet, da man blev opmærksom
herpå.
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at sagsøgte
inden handlens indgåelse havde oplyst sagsøger om husle-
jerestancen. eske munck har oplyst om denne i forbindelse
med, at han fortalte, hvorledes han kom ind i ameta elek-
tronik aps. bevisbyrden for, hvorvidt sagsøger var be-
kendt med huslejerestancen inden aftalens indgåelse, må
derfor vende, og sagsøger har ikke godtgjort, at han ikke
havde fået det oplyst. endvidere gøres det gældende, at
huslejerestancen var oplyst i årsregnskabet for 2000. at
den er opført i regnskabet i strid med årsregnskabsloven
er ikke væsentligt, da det var sædvanlig regnskabspraksis
i selskabet, og da det alene er et formkrav af overskue-
lighedshensyn. sagsøgte var, som det fremgik af revisor
mogens balles forklaring, i god tro om rigtigheden af po-
steringen. sagsøger kendte summen, det var kun fordrin-
gens identitet, som sagsøger muligvis ikke var bekendt
med. selskabet var derfor stillet, som sagsøger ved afta-
lens indgåelse måtte forvente. heller ikke sagsøgtes be-
handling af kravet efter overdragelsen af selskabet kan
kritiseres. der blev ikke givet et påkrav fra sagsøgtes
side ved skrivelsen af 11. oktober 2001. restancen blev
                           - 38 -
foreslået betalt over 6 måneder. gælden var i regnskabet
opført under kortfristet gæld, og kortfristet gæld bety-
der, at gælden må forventes at skulle betales inden for
et år, hvilket sagsøger måtte være klar over. det var så-
ledes ikke en belastning for sagsøger, at der var tale om
huslejegæld, da sagsøgte ikke afgav påkrav. påkrav blev
først afgivet, da parterne ikke kunne opnå en forligsmæs-
sig løsning. selskabet havde inden aftalens indgåelse
fået en incassoskrivelse vedrørende kravet fra den tidli-
gere revisor, men eske munck var ikke bekendt hermed. i
øvrigt var der fastlagt en procedure i overdragelsesafta-
len for, hvorledes der skulle forholdes med en situation
som denne, og sælger har i aftalens § 7 givet tilsagn om,
at man indestår for et sådant krav.
fejlen, som kunden reklamerede over, blev rettet for 4-
5.000 kr., og den samlede faktura var på omkring 25.000
kr. det var hverken usædvanligt i forhold til driften el-
ler et væsentligt problem.
forholdet til nordisk factoring a/s ses på ingen måde at
have indebåret problemer. kunderne betalte altid, og der
er ikke grundlag for at statuere, at væsentlige poster
skulle være udgået af belåningsgrundlaget med likvidi-
tetsmæssige følger til skade for sagsøger.
årsagen til virksomhedens sammenbrud efter sagsøgtes
overtagelse var, at der ikke kom nye kunder, at man
brugte tid på statusopgørelser, og at der kom en dårlig
stemning på virksomheden. virksomheden var således i
langt dårligere stand, da den blev tilbageleveret, end
den var ved handlens indgåelse. sælger vil derfor være
stillet urimeligt ringe, hvis det statueres, at sagsøger
var berettiget til at hæve handlen.
rettens afgørelse
                           - 39 -
efter bevisførelsen, herunder særligt mail af 19. og 24.
september 2001 fra paul-erik houmann nielsen til eske
munck findes det godtgjort, at der var tale om en samlet
handel af anparter og fordringen på selskabet, hvorfor
aftalerne må behandles under ét ved vurderingen af, hvor-
vidt sagsøgers ophævelse var berettiget.
ved vurderingen af, hvorvidt sagsøger var berettiget til
at hæve aftalen, har retten lagt vægt på en række for-
hold. ordrerne fra gn otometrics a/s udgjorde en væsent-
lig del af det handlede selskabs omsætning. efter bevis-
førelsen finder retten det godtgjort, at søren heick den
1. oktober 2001, hvor han orienterede paul-erik houmann
nielsen om selskabets situation, var klar over, at der
ikke ville komme ordrer fra gn otometrics a/s i hvert
fald de næste seks måneder, en oplysning, som eske munck
som direktør burde have været bekendt med. retten finder
det ikke godtgjort, at paul-erik houmann nielsen forinden
handlens indgåelse blev orienteret om, at ordrenedgangen
fra gn otometrics a/s havde et sådant væsentligt omfang.
under hensyn til, at anparternes værdi var baseret på den
fremtidige indtjening og ikke selskabets nettoformue er
en så betydelig nedgang i omsætningen en oplysning af
væsentlig betydning.
endvidere finder retten det ikke godtgjort, at eske munck
i forbindelse med handlen oplyste sagsøger om, at en stor
del af den kortfristede gæld i regnskabet opført under
"leverandører af varer og tjenesteydelser" udgjordes af
huslejerestance tilbage fra 1999 til moderselskabet, der
var sagsøgte, hartmann invest a/s, hvilket må anses for
at være en væsentlig oplysning. en omhyggelig regnskabs-
læser måtte dog stille spørgsmål ved, om en så stor "le-
verandørgæld" set i forhold til selskabets varekøb var
realistisk. efter sagsøgers overtagelse af selskabet den
                           - 40 -
2. oktober 2001 gav huslejerestancen anledning til, at
ejendommens administrator, advokat henrik munck, ved
skrivelse 11. oktober 2001 sendte en opgørelse af hus-
lejerestancen, hvor denne blev opgjort til 677.040,98
kr., der i skrivelsen blev foreslået indbetalt over seks
måneder med 112.840,16 kr. pr. måned, hvilket beløb de
sagsøgte med kendskab til selskabets likviditet og ind-
tjening måtte være klar over ikke kunne betales af sel-
skabet uden likviditetstilskud.
dertil kommer selskabets resultatopgørelse, som retten
efter bevisførelsen lægger til grund, var væsentlig rin-
gere end det på handelstidspunktet oplyste, hvor resul-
tatet blev opgivet til 171.696 kr. for perioden fra den
1. januar 2001 til den 18. september 2001. afvigelsen i
resultatet skyldtes i vidt omfang uregelmæssig bogføring
fra selskabets side. sagsøger var gennem revisionspåteg-
ningen i selskabets årsregnskab for 2000 bekendt med, at
der i årets løb havde været gentagne overtrædelser af
kildeskattelovens og momslovens bestemmelser om betaling
og indberetning. i overdragelsesaftalens § 6, 6. ”at”
"garanterer sælger, at forholdet er normaliseret, og at
samtlige krav fra offentlige myndigheder er betalt af
sælger før overtagelsesdagen." den manglende indberetning
og den manglende betaling af kildeskat og moms - i hvert
fald vedrørende 2. kvartal 2001 - må derfor anses som væ-
sentlig forringelse af selskabets værdi og værende i
strid med § 6 samt i strid med § 5, stk. 2, hvorefter
sælger erklærede, "at selskabet stedse har været drevet
efter sædvanlige forretningsmæssige principper og i over-
ensstemmelse med god og omhyggelig forretningsskik samt
at der efter sælgers opfattelse ikke er udeladt væsent-
lige oplysninger i det ovenfor nævnte bilag 1-3." de
nævnte bilag 1-3 var internt årsregnskab for seneste
regnskabsperiode inkl. specifikationshæfte, anlægskarto-
                           - 41 -
tek og år til dato (010101- 180901) urevideret resultat-
opgørelse fra selskabets bogholderi.
endelig bemærkes, at der ikke forelå revisionsprotokol
som garanteret i overdragelsesaftalens § 4, ligesom sag-
søgte straks burde have foranlediget pantsætningen af an-
parterne afregistreret, da man blev opmærksom på proble-
met.
efter en samlet vurdering af de nævnte forhold finder
retten, at sagsøgte væsentligt har misligholdt aftalen,
navnlig ved den manglende oplysning om omfanget af omsæt-
ningsnedgangen hidrørende fra gn otometrics a/s, manglen-
de oplysning om, at store dele af den kortfristede gæld
var huslejerestance til moderselskabet, ved det forhold,
at resultatopgørelsen var væsentligt ringere end forudsat
som følge af uregelmæssig bogføring fra selskabets side
og ved den manglende indberetning og betaling af skat og
moms. sagsøger findes derfor at have været berettiget til
at hæve handlen, uanset at sagsøger havde accepteret en
betydelig risiko ved at indgå aftalen på det af parterne
beskrevne grundlag.
under hensyn til, at begge parter har været årsag til
uklarheder om aftalegrundlaget findes parterne at burde
betale egne omkostninger.
                 thi kendes for ret:
de sagsøgte, hartmann invest a/s og eske munck, tilplig-
tes in solidum til sagsøger, asis holding aps at betale
1.361.777 kr. med procesrente fra den 19. januar 2002.
hver part bærer egne sagsomkostninger
                               - 42 -
hans jørgen nielsen      mette christensen        john tyrrestrup
                               (sign.)
                            ___ ___ ___
                 udskriftens rigtighed bekræftes
                 p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                       afsagt onsdag den 11. december 2013
sag 197/2012
(1. afdeling)
homeenter ab
(advokat jane frederikke land)
mod
noma af 2003 aps
(advokat johan løje)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 15. juni 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jon stokholm, jens peter christen-
sen, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, homeenter ab, har påstået frifindelse.
indstævnte, noma af 2003 aps, har påstået stadfæstelse med den ændring, at homeenter skal
betale 250.000 kr. med procesrente fra den 11. maj 2011.
anbringender
homeenter har navnlig anført, at selskabet under alle omstændigheder skal frifindes for på-
stand 2 b og 2 c, da det markedsføringsmateriale, der er omfattet af disse påstande, ikke var
bestilt eller godkendt af homeenter. der er ikke hjemmel til at lade selskabet hæfte på objek-
tivt grundlag.
homeenter har endvidere anført, at der ikke ved kampagnen blev gjort brug af noma som
varemærke. hertil kommer, at varemærkelovens § 4, stk. 1, ikke er anvendelig, da der ikke er
                                                - 2 -
tale om varer af samme art, og da der ikke er risiko for forveksling. § 4, stk. 2, er heller ikke
anvendelig, da nomas varemærke ikke er velkendt, og da brugen af varemærket hverken med-
fører en utilbørlig udnyttelse eller skade. endelig fører også varemærkelovens §§ 5 og 6 til, at
noma ikke kan forbyde homeenters reklamefremstød.
homeenter har tillige anført, at markedsføringslovens §§ 1, 3 og 18 ikke er overtrådt. det
skyldes bl.a., at homeenter ikke selv udformede markedsføringsmaterialet, og at det er almin-
deligt at udlodde gaver uden samtykke. det bestrides endvidere, at der er sket en forvridning
på markedet.
homeenter har endelig anført, at der ikke skal betales vederlag eller erstatning efter varemær-
kelovens § 43 og markedsføringslovens § 20. noma har ikke lidt et tab, og homeenter har
ikke handlet forsætligt eller uagtsomt. hvis homeenter har handlet uagtsomt, må et rimeligt
vederlag fastsættes ud fra den beskedne brug. der kan ikke lægges vægt på et tilbud af 28.
februar 2012 til eventbureauet eventually, bl.a. fordi det ikke er dokumenteret, at der er betalt
et selvstændigt beløb for retten til at gøre brug af nomas navn.
noma har navnlig anført, at anvendelsen af selskabets navn er i strid med varemærkelovens §
4. salg af chokolade må anses for ligeartet med restaurationsdrift, og der er risiko for for-
veksling, jf. § 4, stk. 1, nr. 2. der er endvidere sket en klar overtrædelse af § 4, stk. 2, da
nomas varemærke er velkendt, og da homeenters udnyttelse har været utilbørlig og medført
risiko for skade på nomas renomme. homeenters anvendelse af nomas varemærke er ikke
lovlig efter § 5, og nomas varemærke er ikke konsumeret efter § 6.
noma har tillige anført, at markedsføringslovens §§ 1, 3 og 18 er overtrådt. markedsføringen
har været vildledende og utilbørlig.
noma har endelig anført, at homeenter skal betale vederlag og erstatning, jf. varemærkelo-
vens § 43 og markedsføringslovens § 20. størrelsen af vederlaget skal fastsættes ud fra en
markedsmæssig vurdering af, hvilken licenssats noma kan afkræve andre for en tilsvarende
brug af nomas navn og virksomhedsprofil. noma har i den forbindelse henvist til et tilbud af
28. februar 2012 til eventbureauet eventually om et ”ud af huset” arrangement. homeenter er
                                                - 3 -
ansvarlig over for noma, og det er ikke afgørende, at det var mikkelsen media, der stod for
gennemførelsen af den krænkende markedsføring.
supplerende sagsfremstilling
i et brev til eventually af 28. februar 2012 tilbød noma et ”out of the house” arrangement for
375 personer til afvikling den 4. maj 2012 for en samlet pris på 1 mio. kr. med tillæg af
moms. af dette beløb blev 175.000 kr. anført som ”noma fee (deposit) (includes the right to
use noma in invitational material)”. under betalingsbetingelser hedder det endvidere bl.a., at
der ved underskrift af kontrakten skulle betales ”100 % of the noma fee which is also the de-
posit”.
forklaringer
rikke nordentoft damborg har for højesteret forklaret bl.a., at hun er administrerende di-
rektør i eventually, som er et eventbureau, der bl.a. beskæftiger sig med kundearrangementer,
events og lancering af nye produkter. eventually har både danske og udenlandske kunder med
cirka halvt af hver. eventually har et samarbejde med restauranten noma, og nogle kunder
tiltrækkes af samarbejdet. eventually har ikke andre relationer til noma end det rent professi-
onelle forhold. eventually har afholdt et arrangement med restaurant noma. når et arrange-
ment skal gennemføres afgives et tilbud. i den omhandlede sag blev der kontaktet 7 bureauer,
med henblik på afgivelse af tilbud. normalt vil der blive kontaktet 3 eventbureauer. even-
tually har før afgivet tilbud, der omfattede noma, men de tilbud blev ikke til noget. kunderne
er ofte villige til at betale mere på grund af maden fra noma.
noma afgav et tilbud til afvikling i maj 2012. kunden var en tysk virksomhed, som ville af-
holde et arrangement for topsælgerne i virksomheden. eventually skulle finde stedet, under-
holdningen og maden. der var tale om en komplet pakke for en stor tysk virksomhed, men
hun kan ikke oplyse virksomhedens navn. de oprindelige 7 bureauer afgav tilbud og gennem-
gik et udskilningsforløb. eventually vandt, da de kunne tilbyde middag i skuespilhuset og
mad fra noma. den tyske virksomhed ønskede, at deres topsælgere skulle have det bedste:
mad fra noma, en unik oplevelse og underholdning. noma leverede maden og kokke. køk-
kenfaciliteter, lokaler og service skulle de selv stå for. den tyske kunde måtte alene fortælle
om arrangementet internt i virksomheden, og havde ikke tilladelse til ekstern markedsføring
af navnet noma. det var vigtigt, at den tyske virksomhed alene oplyste internt om arrange-
                                                 - 4 -
mentet. hun vil mene, at det ville have været dyrere, såfremt den tyske kunde skulle have
tilladelse til at markedsføre navnet noma eksternt. eventually betalte ca. 1 mio. kr. plus
moms til noma for arrangementet. det var kun betalingen for noma, der var også andre ud-
gifter i henhold til tilbuddet. prisen blev ikke diskuteret med den tyske kunde, der vidste, at
det ville være dyrt at få mad fra noma. der skulle betales et ”upfront fee” på 175.000 kr. plus
moms for at få lov til at anvende nomas navn internt og oplyse medarbejderne i den tyske
virksomhed om arrangementet. det lyder rigtigt, at der skulle betales en avance på menupri-
sen, da der var tale om et ”ud af huset” arrangement. den tyske kunde valgte den dyreste løs-
ning, og det var de opsat på. det var en rimelig pris for den omhandlede kunde.
det har betydet meget for danmark, at noma har fået omtale i hele verden. det er en værdi at
kunne fortælle, at man har et samarbejde med noma. det er naturligt, at der er udbud i bran-
chen. i denne situation var det som tidligere omtalt 7 bureauer, som afgav tilbud. man bliver
udvalgt til at afgive tilbud, og derefter sammensættes et forslag. eventually blev kontaktet i
december 2011. hun kan ikke huske præcis, hvornår de blev kontaktet, og hvornår der blev
afgivet tilbud. det kan have været i januar 2012. efter ca. 14 dage fra afgivelse af tilbuddet
blev der indledt forhandlinger med den tyske kunde. hun kan ikke huske præcis, hvilken dato
forhandlingerne startede, men hun mener, at forhandlingerne faldt på plads i marts 2012. hun
har dokumentation for de forskellige datoer og kan finde dokumentationen frem. den tyske
kunde og noma havde ingen relationer til hinanden i forvejen. der er heller ingen ansatte i
eventually, der har relationer til noma. den tyske kunde er en stor virksomhed, og hun har
ikke haft noget med deres interne kommunikation at gøre. hun ved heller ikke, hvornår der
blev oplyst internt om arrangementet. dialogen med noma var god og professionel. den fo-
regik som udgangspunkt telefonisk, men der har også været møder og skriftlig dialog. hun
mener stadig, at hun har dokumentation for den skriftlige dialog. noma krævede fra starten
betaling for, at navnet noma skulle bruges. eventually har afgivet i alt 4 tilbud, der har om-
handlet noma. der var 2 tilbud som blev afsendt, men ikke vundet og 2 tilbud, som blev vun-
det.
det var kun ét arrangement, som blev til noget. det andet tilbud, som blev vundet, blev afgi-
vet til et flyselskab, og der var tale om det samme slags tilbud, som det omhandlede ”ud af
huset” arrangement med den tyske kunde, uanset at de ikke nåede at forholde sig til, hvorvidt
der skulle være tilladelse til intern eller ekstern kommunikation af navnet noma. det var ikke
                                                - 5 -
på grund af prisen, at arrangementet ikke blev til noget. det var, fordi flyselskabet var bange
for, at flyselskabets passagerer fremover ville forvente noma-mad på flyet. i alle tilfælde
kontaktede hun noma, inden tilbud blev afgivet, med henblik på at afklare, om noma ville
involveres med deres kunde. der blev ikke oplyst priser i tilbuddet vedrørende flyselskabet.
når det første tilbud sendes, oplyses der ikke priser, men alene om arrangementet. priserne
bliver oplyst efterfølgende. i forhold til tilbuddet afgivet til flyselskabet, vidste hun ikke, hvor
mange mennesker der skulle deltage i arrangementet. hun spurgte ikke noma om priser. hun
mener, at hun kan finde dokumentation vedrørende det omhandlede tilbud til flyselskabet. de
fik opgaven for flyselskabet, men det blev ikke noma, der blev en del af arrangementet. hun
mener, at et ”fee” ville være højere, såfremt man fik tilladelse til at anvende navnet noma
eksternt. hun har dog ikke erfaring på området, men mener at det giver sig selv. hun ved
ikke, hvordan det omhandlede ”fee” på 175.000 kr. er fastsat. beløbet har været fastsat fra
starten. eventually har samarbejdet med andre restauranter, men ikke så eksklusive som
noma. de har eksempelvis samarbejdet med restaurant babette i vordingborg, der er en
”middel” restaurant. de har ikke betalt et ”fee” til restaurant babette. de har ikke haft andre
”ud af huset” arrangementer med en michelin restaurant. de har haft middagsselskaber på
andre michelin restauranter. i de tilfælde er der ikke betalt et ”fee” for at anvende og mar-
kedsføre restauranternes navn. eventually omtalte ikke arrangementet med noma på deres
hjemmeside. eventually havde skrevet under på, at de ikke måtte forbinde den tyske kunde og
noma med hinanden. eventually omtaler tit deres arrangementer på hjemmesiden for at in-
formere eventuelle fremtidige kunder. de betaler ikke for at reklamere for deres arrangemen-
ter på hjemmesiden, og de har tilladelse til at anvende samarbejdspartneres logoer, eksempel-
vis dong. vedrørende tilbuddet til flyselskabet kan hun ikke huske, om de nåede til en
drøftelse af størrelsen af det ”fee”, der skulle betales, men hun er sikker på, at der skulle be-
tales et ”fee”. noma stiller mange krav til udførelsen af arrangementer, herunder bl.a. vedrø-
rende service og køkken. de havde mange møder inden arrangementet og havde derudover
smagstests.
højesterets begrundelse og resultat
mikkelsen media aps har efter aftale med homeenter ab udført bl.a. internetannoncering for
en chokoladeklub. ved annonceringen blev der stillet udlodning af en middag på restaurant
noma i udsigt. sagen angår, om der ved annoncekampagnen er sket en krænkelse af nomas
                                                - 6 -
rettigheder i henhold til varemærkeloven og markedsføringsloven, og om homeenter skal
betale vederlag og erstatning til noma.
homeenter indgik aftale med mikkelsen media om et reklamefremstød for sin chokoladeklub
og godkendte annoncekampagnen svarende til den udformning, den fik bl.a. med bilag 1.
højesteret finder, at homeenter efter det anførte forløb hæfter sammen med mikkelsen media
for en mulig overtrædelse af varemærkeloven og markedsføringsloven ved den godkendte
annoncekampagne, herunder også for reklamefremstød foretaget af mikkelsen medias under-
leverandører.
det fremgår af varemærkelovens § 4, stk. 2, at en varemærkeindehaver kan forbyde brug af
varemærket, hvis varemærket er velkendt her i landet, og brugen vil medføre en utilbørlig
udnyttelse af eller skade på dets særpræg eller renomme.
højesteret tiltræder, at noma på tidspunktet for annonceringen var særdeles velkendt i dan-
mark. ved annonceringens fremhævelse af noma som ”verdens bedste” restaurant blev no-
mas varemærke brugt på en dominerende og meget iøjnefaldende måde. homeenters choko-
ladeklub forsøgte ved denne brug at lægge sig i kølvandet på nomas renommerede vare-
mærke for derved at drage fordel af varemærkets tiltrækningskraft, omdømme og prestige.
højesteret finder, at homeenter herved på utilbørlig måde har snyltet på varemærkets sær-
præg og renomme. det tiltrædes derfor, at der er sket en overtrædelse af varemærkelovens §
4, stk. 2.
efter det anførte finder højesteret, at der tillige er sket en overtrædelse af markedsføringslo-
vens §§ 1 og 18.
højesteret finder, at krænkelsen efter det beskrevne forløb kan tilregnes homeenter som i
hvert fald uagtsom. homeenter skal herefter betale et rimeligt vederlag for den skete brug af
nomas varemærke, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, og markedsføringslovens § 20, stk. 3.
vederlaget skal som udgangspunkt fastsættes i overensstemmelse med, hvad noma kan godt-
gøre ud fra markedsforholdene med rimelighed at ville have forlangt.
                                             - 7 -
sø- og handelsretten har tilkendt noma et vederlag på 150.000 kr., bl.a. under hensyn til op-
lysninger om betaling for brug af nomas navn i et andet tilfælde. de oplysninger, der er
fremkommet for højesteret, giver ikke grundlag for at ændre dette beløb.
noma har heller ikke efter bevisførelsen for højesteret godtgjort at have lidt et omsætningstab
eller anden yderligere skade.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                   thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal homeenter ab betale 40.000 kr. til noma af 2003
aps.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark