text:
                                        udskrift
                                             af
                        sø- & handelsrettens retsbog
                                      ____________
den 14. december 2017 kl. 10:00 blev retten sat af dommerfuldmægtig      anonymiseret
der foretoges:
b-172-17
zelecting aps under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
          sagsøgte
(advokat morten bjerregaard nielsen)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                       kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
zelecting aps.
                                                 -2-
kurator, advokat advokat bo vadt christensen, har nedlagt påstand om, at          sagsøgte
               pålægges konkurskarantæne i tre år.
           sagsøgte              har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurska-
rantæne pålægges i en kortere periode.
oplysninger i sagen
zelecting aps er stiftet den 6. december 2012 af h.c. andersens holding aps med en sel-
skabskapital på 80.000 kr.             sagsøgte             har siden den 6. december 2012 og
frem til den 18. august 2016 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var
at drive virksomhed med salg og marketing, samt enhver i forbindelse hermed stående virk-
somhed. selskabet havde regnskabsår fra den 1. januar til den 31. december, og første perio-
de løb fra den 6. december 2012 til den 31. december 2013. der er indsendt årsrapporter til og
med den 31. december 2014.
erhvervsstyrelsen traf den 18. august 2016 beslutning om tvangsopløsning af selskabet på
grund af manglende indsendelse af årsrapporten for perioden fra den 1. januar til den 31. de-
cember 2015, og den 18. november 2016 tog retten straks selskabet under konkursbehandling
og udpegede samtidig advokat bo vadt christensen som kurator i konkursboet.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
2.049.485,51 kr., hvoraf 1.872.395,46 kr. vedrører krav anmeldt af skat.
skifteretten har den 24. marts 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod              sagsøgte             til følge.
parterne har herefter i processkrifterne oplyst bl.a. følgende vedrørende sagens faktiske for-
hold:
kurators processkrift, der er modtaget den 19. april 2017:
                                                 -3-
”…
  2.2 selskabets aktiver og passiver
      ved konkursdekretet bestod selskabets aktiver alene i 12 ældre computere, som solgtes til en
      samlet salgssum på 12.000 kr. + moms. herud over havde selskabet et bankindestående på
      443,41 kr., der er tilgået boet.
      …
      hovedparten af gælden er stiftet inden for et år forud for selskabets tvangsopløsning. dog
      bestod der allerede et år forud for selskabets tvangsopløsning en gæld på 420.960 kr. til
      skat.
      ved at sammenholde selskabets bankkonto … med gældbogen … , fremgår det, at selskabet i
      vidt omfang har honoreret selskabets løbende forpligtelser til husleje, telefonselskaber, ren-
      gøring, lønmodtagere (nettoløn), forsikringer mv. der er således heller ikke modtaget an-
      meldelser af udestående krav fra nogen af disse kreditorer. i samme periode er der i det væ-
      sentligste imidlertid ikke betalt a-skat eller am-bidrag af udbetalte lønninger, ligesom der
      ikke er betalt moms, hvilket altså har resulteret i skats anmeldte krav i konkursboet.
2.3   grundlag for konkurskarantæne
      …
2.3.2 ad skatte- og afgiftsmæssige forhold:
      som ovenfor nævnt, er det ved gennemgang af oplysninger modtaget fra skat konstateret,
      selskabets gæld til skat er steget fra 420.960 kr. til 1.542.331 kr. ved konkursdekretets af-
      sigelse, svarende til en nettoforøgelse af selskabets gæld på 1.121.371 kr. denne forøgelse af
      forpligtelsen over for skat skete samtidig med, at de fleste øvrige kreditorer blev dækket.
      …
      i de sidste måneder før konkursdekretets afsigelse skete der flere foreløbige fastsættelser af
      moms, a-skat og am-bidrag, fordi der ikke var indgivet anmeldelser fra selskabets side.
2.3.3 ad mangler ved bogføring og regnskab:
      sagsøgte er gentagne gange blevet opfordret til at aflevere bogføring og bogføringsbilag for
      selskabet til kurator. disse bogføringsbilag eller bogføring er imidlertid aldrig fremkommet
      til kurator. det må således lægges til grund, at bogføring eller bogføringsbilag siden seneste
      regnskabsaflæggelse ikke foreligger.
      kurator har således konstateret, at selskabet ikke har foretaget bogføring i overensstemmelse
      med bogføringslovens regler herom, jf. dennes §§ 6-10 og § 12-14. overtrædelse af bogfø-
      ringslovens regler kan i grove tilfælde være strafbart efter straffelovens § 302, stk. 1, nr. 2
      og 3.
                                                       -4-
             selskabets ledelse, og dermed sagsøgte, er ansvarlig for at der bliver indgivet årsrapport, jf.
             årsregnskabslovens §§ 2 og 8. dette er ikke sket og kan i grove tilfælde være strafbart, jf.
             straffelovens § 302, stk. 1, nr. 4.
    2.3.4    ad tidligere deltagelse i konkursramte virksomheder/oplysning om allerede pålagt konkurs-
             karantæne/verserende karantænesager
             sagsøgte har tidligere deltaget i ledelsen af flere selskaber, som efterfølgende er opløst efter
             konkurs/tvangsopløst, jf. udskrift fra cvr-registret …
      …”
svarskrift fra advokat morten bjerregaard nielsen:
      ”…
      angående bogføringsmateriale i øvrigt, så oplyser sagsøgte, at for så vidt angår 2015, så er bilag
      overleveret til kurator med undtagelse af salgsfakturaerne, der nu er fremlagt som bilag a.
      …”
kurators replik:
      ”…
        1.     …
               som bilag 9 fremlægges sidst foreliggende årsrapport for zelecting aps for kalenderåret 2014.
               af rapportens side 9 fremgår det, at der er et tilgodehavende hos virksomhedsdeltager og ledelse
               pr. 31. december 2014 på 26.261 kr.
               som bilag 10 fremlægges email af 24. januar 2017, hvoraf fremgår, at sagsøgte på et møde sam-
               me dato blev anmodet om oplysninger om det i seneste årsregnskab anførte anpartshaver-
               lån,ligesom der ønskedes oplysninger om en redegørelse. anmodningen om redegørelse er ikke
               imødekommet.
               sagsøgte opfordres (1) til at oplyse om karakteren af dette tilgodehavende og om dette stadig be-
               står. såfremt mellemregningen er afviklet, må dette dokumenteres.
      …”
duplik fra advokat morten bjerregaard nielsen:
      ”…
      kurator opfordrer sagsøgte til at oplyse om karakteren af det tilgodehavende på dkk 26.261 hos
      virksomhedsdeltager og ledelse, som fremgår af årsrapport for 2014, samt at oplyse hvorvidt dette
      stadig består.
      det bemærkes, at en mellemregning i niveau dkk 25.000 er sædvanlig og i den helt lave ende.
      selvom der teknisk set herved opstår et kapitalejerlån, så er det en størrelse, hvor enkelte udlæg
      hurtigt giver en saldo i det niveau.
      der henvises også til årsrapporten fra 2014 (bilag 9), side 9, hvor det er oplistet.
                                                          -5-
     kurator skriver i replikken følgende:
               som bilag 10 fremlægges email af 24. januar 2017, hvoraf fremgår, at sag-
               søgte på et møde samme dato blev anmodet om oplysninger om det i sene-
               ste årsregnskab anførte anpartshaverlån,ligesom der ønskedes oplysninger
               om en redegørelse. anmodningen om redegørelse er ikke imødekommet.
     svaret fremlægges som bilag b, som er udskrift fra selskabets kontonummer 1 i jyske bank.
     det fremgår heraf, at der den 4. september 2016 er betalt moms, hvorefter dkk 80.000 er overført
     til selskabets anden konto i jyske bank kontonummer 2 i zelecting aps regi. dette er herved do-
     kumenteret.
     kurator kan således selv konstatere, at pengene er gået ind på driftkontoen for zelecting aps den
     samme eller næstfølgende hverdag. kurator opfordres til at bekræfte dette.
     …”
kurators processkrift 1:
     ”…
     det af sagsøgte med duplikken fremlagte bilag b, der tillige indgår i det tidligere fremlagte bilag 6,
     viser, at der fra zelecting aps’ konto den 4. september 2014, blev betalt moms med 147.917 kr.
     nogle dage efter overførtes 80.000 kr. til selskabets anden konto i jyske bank.
     bilaget viser derimod ikke, hvorledes der er forholdt med det anpartshaverlån, der er omtalt i sel-
     skabets senest aflagte årsregnskab for 2014, bilag 9.
     som bilag 11 fremlægges oplysninger fra skat, hvoraf fremgår, at sagsøgte står anført som ind-
     beretter af moms for selskabet i årene 2014 – 2016.
     sagsøgte har i sit svarskrift tidligere anført: ”angående bogføringsmateriale i øvrigt, så oplyser
     sagsøgte, at for så vidt angår 2015, så er bilag overleveret til kurator med undtagelse af salgsfaktu-
     raerne, der nu er fremlagt som bilag a.”
     kurator kan bekræfte, at sagsøgte i januar 2017 overbragte en plasticpose indeholdende usorterede
     bilag vedrørende 2015 og 2016. bilagene er i et vist omfang adresseret til zelecting aps. endvide-
     re indeholder posen åbnede og ikke åbnede rudekuverter, øjensynligt hidrørende fra offentlige
     myndigheder, samhandelspartnere og kreditorer. fotografi af det afleverede materiale fremlægges
     som bilag 12.
     plastikposen med indhold af bilag, således som de er afleveret til kurator, vil blive medtaget ved sa-
     gens hovedforhandling, da det ikke er muligt at kopiere og fremlægge materialet med dette proces-
     skrift.
     …
     af selskabets senest aflagte årsrapport for regnskabs- og kalenderåret 2014 …, fremgår det af revi-
     sors erklæring, side 3 under ”supplerende oplysninger”, at selskabet havde tabt hele sin egenkapi-
     tal, og at selskabets evne til at fortsætte driften krævede en væsentligt forbedret likviditet og at
     kreditfaciliteter stilledes til rådighed for selskabet. alligevel fortsatte selskabets drift i længere tid
                                                         -6-
       efter såvel regnskabsårets afslutning som efter regnskabets aflæggelse.
       som bilag 13 fremlægges cvr-udskriften for selskabet h.c. andersen & partners aps, cvrnr.
       37650722.selskabets binavn er zelecting & partners aps. selskabet er stiftet og ejet af det af sag-
       søgte ejede selskab. h.c. andersen holding aps, som også var stifter og ejer af zelecting aps, jft
       bilag 2. som det fremgår har h.c. andersen & partners aps – ligesom zelecting aps – til formål
       at drive at virksomhed med salg og marketingaktiviteter.
       som bilag 14 fremlægges print fra zelecting & partners aps hjemmeside på www.zelecting.dk.
       virksomhedens logo er sammenfaldende med skyldnerselskabets logo, som det fremgår af de faktu-
       raer, der er fremlagt af sagsøgte som bilag a, ligesom det kan konstateres at, forbrugerrådet tænk
       på hjemmesiden, anføres som kunde hos zelecting & partners aps. af sagsøgtes bilag a kan det
       ses, at netop denne virksomhed også var én stor kunde i zelecting aps.
       …”
forklaringer
             sagsøgte                 har forklaret bl.a., at han er uddannet jurist. fra 2007 til 2010
havde han et vikar- og rekrutteringsbureau med sin ekspartner. fra 2010 arbejdede han i
eget regi med field marketing, tele marketing og rekruttering. zelecting aps, som han stifte-
de i slutningen af 2012, skulle primært beskæftige sig med field marketing og rekruttering.
han havde kontrakt med en kunde, der drev tele marketing, og han stod selv for field mar-
keting og rekruttering. det er i branchen meget sædvanligt, at der for at sprede risikoen op-
rettes flere forskellige selskaber. det ses fx med konkurrenten salespartners. det er meget
personafhængigt, om det går godt i branchen. kunderne efterspørger stor volumen – fx vil
red barnet gerne have 12.000 nye medlemmer om året. der er oftest tale om ”no cure no
pay” i branchen. det passer bedst med hans temperament at have ngo’ere som kunder, da
der er et mere ”humant” miljø i forhold til kommercielle kunder.
han forholdt sig til zelecting aps’ beskedne egenkapital, som fremgår af årsrapporten for
2014, ved at sørge for lavere personaleomkostninger. zelecting aps havde mistet en kunde,
men han troede på, at de kunne få nye kunder. hvis de havde fået en stor kunde, som fx rø-
de kors, så ville selskabet have været reddet. selskabet har indberettet moms, og inde på sel-
skabets skattekonto forsøgte han at afdrage momsgælden til skat. hans fokus var på at få
gode kunder og ikke så meget på økonomien. forløbet med zelecting aps har været en læ-
                                                -7-
restreg for ham. i de selskaber, han driver i dag, har han derfor en ekstern bogholder, adea,
som står for bogføring og revision, men han ved godt, at det er ham, der har ansvaret.
fra januar 2016 blev fakturaerne vedrørende zelecting aps’ ydelser udstedt til sm sales &
marketing aps, som han er ejer af. dette skete for at risikominimere og for at nedbringe
gælden i zelecting aps. medarbejderne i zelecting aps fik 110 kr. i timen, men sm sales &
marketing aps betalte 180 kr. i timen, som er almindeligt for vikarer, og sørgede på den må-
de for likviditet i zelecting aps.
medarbejderne i zelecting aps var ansat på funktionærvilkår. det var danløn, der beregne-
de medarbejdernes skat og nettoløn, men han stod selv for lønudbetalingen. posteringerne
på selskabets konto, hvor der er angivet personnavne, er nettoløn til medarbejdere. der er i
dag ingen af de pågældende medarbejdere tilbage i hans nuværende selskaber. zelecting
aps har betalt feriepenge til medarbejderne.
med det setup, de har i dag, har de ca. 2000 timer om måneden, og der var derfor potentiale i
zelecting aps. da zelecting aps i juli 2015 fik kontrakt med røde kors var det med en fast
dialogpris på 38 kr., og selskabet kunne overleve, hvis det var lykkedes. han havde ansat en
person fra amnesty til at stå for det, men opgaven blev ikke løst så hurtigt, som røde kors
ønskede det. røde kors ønskede derfor fra oktober/november 2015, at samarbejdet skulle
være på ”no cure no pay-basis”, hvorfor samarbejdet ophørte. zelecting aps havde dog fort-
sat muligheder med tænk og med de kunder, som de har i dag. han kunne have lagt aftalen
med røde kors i et andet selskab, men han troede på zelecting aps.
det var ikke sjovt, da han blev indkaldt til møde i skifteretten vedrørende tvangsopløsnings-
anmodningen. på mødet havde han styr på tallene vedrørende selskabet. han mener ikke, at
han har drevet selskabet videre efter håbløshedstidspunktet, og han synes, at han har gjort,
hvad han kunne, og han troede på selskabet til det sidste.
parternes synspunkter
                                                        -8-
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med de fremlagte påstandsdo-
kumenter.
kurator har i sit påstandsdokument gjort gældende:
      ”…
           at      sagsøgte som tidligere direktør i zelecting aps er ansvarlig for etableringen af et
                   ulovligt lån af kr. 26.261 kr. til sig selv, jf. selskabslovens § 210, stk. 1, samt mang-
                   lende beskatning heraf, jf. ligningslovens § 16e
           at      sagsøgte er ansvarlig for selskabets manglende opfyldelse af bogføringslovens krav
                   om forsvarlig bogføring samt overholdelse af god bogføringsskik, jf. bogføringslovens
                   §§ 6-9
           at      sagsøgte i strid med bogføringslovens § 10 har undladt at sikre selskabets forsvarlige
                   opbevaring af bogføringsbilag og regnskabsmateriale
           at      sikker og forsvarlig opbevaring og bogføring af dette materiale er af afgørende betyd-
                   ning for, at der kan udarbejdes et retvisende regnskab, samt for kurators efterfølgen-
                   de mulighed for at kontrollere og følge transaktionsspor, herunder undersøgelser af
                   aktiver og eventuelle omstødelige dispositioner
           at      ovennævnte overtrædelser af bogføringslovens bestemmelser kan være strafbare, jf.
                   straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1 og 2
           at      sagsøgte er ansvarlig for selskabets manglende overholdelse af årsregnskabslovens §
                   8 ved manglende udarbejdelse og indlevering af årsrapport for 2015, hvilket i grove
                   tilfælde kan være strafbart, jf. straffelovens § 302, stk. 1, nr. 4
           at      sagsøgte dermed ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til selskabslovens §§
                   117, stk. 2, og 118, idet han ikke har sikret en forsvarlig organisation af selskabets
                   virksomhed, eller at selskabets bogføring er sket under iagttagelse af lovgivningens
                   regler herom, og at formueforvaltningen er foregået på en betryggende måde
    2.1    vedr. skatte- og afgiftslovgivningen:
           at      sagsøgte som direktør i selskabet er ansvarlig for selskabets manglende indeholdelse
                   og indbetaling af a-skat og am-bidrag, jf. kildeskattelovens § 46 og arbejdsmar-
                   kedsbidragslovens § 7
           at      zelecting aps i vidt omfang har undladt betaling af momstilsvar, hvilket sagsøgte
                   som selskabets direktør bærer ansvaret for,
           at      sagsøgte står anført som indberetter af selskabets moms og således har ansvar for, at
                   dette er sket korrekt,
                                                         -9-
             at      sagsøgte bærer ansvaret for skats opgjorte tab på 1.872.395,42 kr. i henhold til det
                     af skat i boet anmeldte krav hidrørende fra skyldig opgørelse af momstilsvar og a-
                     skat/am-bidrag.
   2.2       vedr. drift ud over håbløshedstidspunktet:
             at      sagsøgte fortsatte driften af selskabets virksomhed, på et tidspunkt, hvor
                     hele selskabskapitalen var tabt, hvilket er udtryk for et groft misbrug af den begræn-
                     sede selskabshæftelse, idet han burde have indset at en videreførelse af driften ville
                     medføre betydelige tab for kreditorerne, herunder navnlig skat som tvangskredi-
                     tor.
   2.3       vedr. afhændelse af selskabets aktiver og aktiviteter
             at      sagsøgte har overdraget selskabets aktiver og aktiviteter til et af ham indirekte ejet
                     selskab/virksomhed, uden at zelecting aps har modtaget reel betaling herfor.
   2.4       vedr. konkursloven:
             at      sagsøgtes handlinger er udtryk en grov uforsvarlig adfærd, der i høj grad statuerer
                     et misbrug af den begrænsede selskabshæftelse, hvilket har medført et væsentligt tab
                     for selskabets kreditorer, herunder skat, og
             at      sagsøgte derfor på grund af grov uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at delta-
                     ge i ledelsen af en virksomhed, hvorfor han skal pålægges konkurskarantæne i 3 år,
     …”
advokat morten bjerregaard nielsen har i sit påstandsdokument gjort gældende:
     ”…
     generelle anbringender
     konkurslovens § 157, stk. 1, er sålydende:
             ”konkurskarantæne kan efter kurators begæring efter § 161 pålægges den, der senere end 1
             år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed, hvis det må antages, at
             den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i le-
             delsen af en erhvervsvirksomhed. hvis skyldneren var under tvangsopløsning, da konkur-
             sen indtrådte, regnes fristen på 1 år fra dagen for beslutningen om tvangsopløsning”
     til støtte for den nedlagte påstand gør min klient overordnet gældende, at det er kurator som bæ-
     rer bevisbyrden for, at betingelserne for at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslovens §
     157 er opfyldt, og den bevisbyrde er ikke løftet.
     selv hvis det konstateres, at en relevant adfærd eller undladelse ligger inden for den relevante pe-
     riode, så påhviler det kurator at løfte bevisbyrden for følgende, jf. konkurslovens § 157:
        1.   for det første at adfærden har fundet sted inden for den omfattede periode.
                                                   - 10 -
   2.    at adfærden kan betegnes som groft uforsvarlig forretningsførelse.
   3.    at dette også fører til, at sagsøgte fremover må findes uegnet til at deltage i ledelsen af en
         virksomhed, jf. det fremtidskriterium som ligger i ordlyden af § 157. dette fremtidskrite-
         rium overses ofte i retspraksis, men er - når det som her bliver gjort gældende - også noget
         som anvendes i retspraksis, jf. for eksempel den frifindende kendelse fra sø- og handelsret-
         ten af 24. maj 2016 i sag b-46-15. her fremgår af præmisserne: “på denne baggrund finder
         retten det ikke godtgjort, at x1 og x2 har udvist en så uforsvarlig forretningsførelse, at de
         fremover skal kendes uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, hvorfor be-
         stemmes: x1 og x2 frifindes” (min understregning.) link til dommen er her:
         http://domstol.fe1.tangora.com/media/-300011/files/b0046008.pdf
   4.    at rimelighedsbetingelsen er opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
i begyndelsen blev reglerne om konkurskarantæne ofte fortolket sådan, at selv forholdsvis minimale
fejl eller undladelser førte til pålæggelse af konkurskarantæne.
landsretten har ændret den forkerte skifteretspraksis, som nu også er fulgt i senere skifteretsdom-
me fra omkring 2016 og frem. ovennævnte frifindende kendelse fra sø- og handelsretten af 24.
maj 2016 i sag b-46-15 er blot ét af mange eksempler herpå.
med henblik på objektivt at vurdere, om der er tale om groft uforsvarlig forretningsførelse følger
det af torben kuld hansen og lars lindencrone petersen, insolvensprocesret, 3. udgave, 2014,
side 328:
”de handlinger, der skal kunne udløse konkurskarantæne, skal objektivt udgøre enten overtrædel-
ser af straffeloven eller meget grove overtrædelser af speciallovgivningen.”
subjektivt skal handlingen kunne betegnes som grov, ligesom min klient skal findes uegnet til
fremover at kunne drive virksomhed med begrænset ansvar uden at hæfte personligt for selskabets
udækkede gæld ved konkurs.
det gøres sammenfattende gældende, at betingelserne i konkurslovens § 157 ikke er opfyldt.
tidsgrænsen i § 157
i den forbindelse skal det for god ordens skyld bemærkes, at højesterets kendelse af 16. januar 2016
i den såkaldte frisk vikar-sag (sag 155/2015) ikke udvider perioden på 1 år.
det følger af præmisserne, at højesteret lægger vægt på at forretningsførelsen i selskabet i den sag
var groft uforsvarlig i hele perioden med samme person som direktør (også i perioden mindre end
et år før fristdagen), samt at ledelsen inden for 1-årsperioden undlod at rette op på de mangelfulde
forhold og fortsatte med at tilsidesætte de ledelsespligter, der følger af lovgivningen.
højesteret slår altså fast, at der netop var tale om overtrædelser som netop lå inden for 1-
årsfristen.
højesteretsdommen sætter derfor ikke 1-årsfristen ud af kraft, og der skal i hvert enkelt tilfælde ske
en særskilt vurdering af, om aktive handlinger eller undladelser af at opfylde lovgivningens krav
ligger inden for 1-årsperioden.
                                                   - 11 -
det bemærkes, at højesteret i kendelsen på side 8 netop præciserer, at efter lovens forarbejder er
det en forudsætning for konkurskarantæne, at den groft uforsvarlige adfærd skal have fundet sted
senere end et år før fristdagen.
derfor skal der fortsat (som det også direkte følger af lovens ordlyd) i hvert enkelt tilfælde ske en
særskilt vurdering af, om handlinger eller undladelser i perioden på 1 år før fristdagen skal føre til
pålæggelse af konkurskarantæne.
hertil skal det også påpeges, at det er kurator, som har bevisbyrden for, at dispositioner som måtte
kunne begrunde en konkurskarantæne i den relevante periode er udført af sagsøgte.
sagsøgte gør gældende, at den bevisbyrde ikke løftet.
for så vidt angår de dispositioner som falder uden for 1-årsfristen (senere end 1 år regnet fra fri-
sten) er nedennævnte bemærkninger kun medtaget for så vidt angår retten måtte give kurator
medhold i dennes - efter sagsøgtes opfattelse - forkerte udlægning af frisk vikar-dommen.
konkrete anbringender ift. kurators kritikpunkter
sagsøgte var registreret direktør i virksomheden i perioden 6. december 2012 til 18. august 2016.
fristdagen er den 18. august 2016.
konkursdekret blev afsagt den 18. november 2016.
inden gennemgang af kurators kriitkpunkter findes det hensigtsmæssigt, at henlede rettens op-
mærksomhed på, at sagsøgte oplyser, at en model/struktur med forskellige selskaber i denne brance
er sædvanlig for at sprede risikoen.
min klient ønsker at uddybe dette til partsforklaring og ønsker til illustration at henvise til følgen-
de konstruktion, som min klient oplyser er en konkurrent i samme branche, og uden at der i øvrigt
er nogen sammenhæng mellem disse selskaber og min klients selskab:
salespartners group aps
salespartners tm aalborg aps
salespartners tm roskilde aps
salespartners tm københavn aps
salespartners tm odense aps
min klient ønsker at uddybe dette til partsforklaring, og det kan fx være forskellige selskaber til at
varetage telemarketing og et andet til at varetage field marketing for samme kunde.
        1.     skatte- og afgiftsmæssige forhold
kurator kritiserer på side 3, afsnit 3, at selskabets gæld til skat er steget fra dkk 420.960 til
dkk 1.542.331, samtidig med at de fleste af selskabets øvrige kreditorer angiveligt blev dækket.
hertil bemærker sagsøgte, at højesteret i ovenstående kendelse på side 8 netop præciserer, at efter
lovens forarbejder er det en forudsætning for konkurskarantæne, at den groft uforsvarlige adfærd
skal have fundet sted senere end et år før fristdagen.
                                                 - 12 -
kurator fremhæver selv, at der allerede et år forud for selskabets tvangsopløsning bestod en gæld
på dkk 420.960 til skat. da denne gæld ikke er stiftet inden for 1-årsfristen vil denne ikke skul-
le inddrages i vurderingen af hvorvidt sagsøgte skal pålægges konkurskarantæne eller ej.
det bemærkes, at en gæld til skat ikke kan sidestilles med en opretholdelse af et ulovligt ejerlån.
der skal derfor udelukkende fokuseres på perioden fra 19. august 2015 til 18. august 2016 og
gælden på dkk 1.121.371 til skat, som er stiftet inden for denne periode.
det forhold at der opbygges en restance er ikke i sig selv groft uforsvarlig forretningsførelse. selv i
tilfælde hvor det måtte være forretningsmæssig udygtighed, så er det ikke nok til en karantæne.
se f.eks. konkursloven med kommentarer, 12. udgave side 882. der er derfor ikke tale om groft
uforsvarlig forretningsførelse, og gælden til skat vil ikke kunne resultere i en konkurskarantæne
mod sagsøgte.
hertil bemærkes, at det afgørende for en karantænevurdering er de reelle tal.
for så vidt angår momsdelen, så har sagsøgte ud fra salgsfakturaerne opgjort momsen til følgende
for så vidt angår § 157-perioden, og salgsfakturaer er tidligere fremlagt som et samlet bilag a.
det bemærkes, at der herved ikke er taget højde for det fradrag, som der ville være ved købsmoms af
varekøb og andet, og bilag a kan specificeres som følger:
  aug-15        3              20197          147487,50
  aug-15        3              20198          66000,00
  aug-15        3              20199          243000,00
  aug-15        3              20200          133047,50
  aug-15        3              20201          106225,00
  aug-15        3              20202          79162,50
  aug-15        3              20203          34625,00
  2015          4              20204          63150,00
  2015          4              20205          812,50
  2015          4              20206          22875,00
                - 13 -
2015 4 20207 -2500,00
2015 4 20208 26250,00
2015 4 20209 75750,00
2015 4 20210 36312,50
2015 4 20211 60250,00
2015 4 20212 211707,50
2015 4 20213 57375,00
2015 4 20214 -211707,50
2015 4 20215 157932,50
2015 4 20216 -57375,00
2015 4 20217 -157932,50
2015 4 20218 214362,50
2015 4 20219 104760,00
2015 4 20220 -104760,00
2015 4 20221 104385,00
2015 4 20222 32937,50
2015 4 20223 32187,50
2015 4 20224 54562,50
2015 4 20225 31187,50
                                                   - 14 -
  2015            4             20226           31750,00
                                                1593820,00                       318764,00
  2016            1             20227           140000,00
  2016            2             20228           145800,00
  2016            2             20229           145800,00
  2016            2             20230           -145800,00
  2016            2             20231           206317,50
  2016            2             20232           -1682,50
  2016            2             20233           109365,75
                                                599800,75                        119960,15
  total                                         2193620,75                       438724,15
        2.   mangler ved bogføring og regnskab
kurator kritiserer på side 3, afsnit 5, at sagsøgte ikke har overholdt bogføringsloven.
det bemærkes i den forbindelse, at der hverken er rejst sigtelse eller tiltale mod      sagsøgte
                 for overtrædelse af straffeloven eller bogføringsloven.
kurator henviser i sit processkrift (side 3, afsnit 7 og 8) til straffelovens § 302, stk. 1. hertil skal
bemærkes, at straf kun kan pålægges efter straffelovens § 302, stk. 1, hvis den pågældende har haft
forsæt til overtrædelse af bogføringsloven. der findes ingen dokumentation for, at sagsøgte
                 bevidst og forsætligt skulle have overtrådt bogføringsloven.
angående bogføringsmateriale i øvrigt, så oplyser sagsøgte, at for så vidt angår 2015, så er bilag
overleveret til kurator med undtagelse af salgsfakturaerne, der nu er fremlagt som bilag a.
        3.   tidligere deltagelse i ledelsen af flere selskaber, som efterfølgende er opløst efter kon-
             kurs/tvangsopløst.
sagsøgte er enig i, at det følger af betænkning nr. 1525/2011, side 139 og de særlige bemærknin-
ger til § 157, lovforslag nr. 131, at der i konkurskarantænevurderingen kan tages hensyn til, om
den, som pålægget om konkurskarantæne retter sig mod, har deltaget i ledelsen af tidligere kon-
                                                   - 15 -
kursramte og/eller tvangsopløste selskaber. men det bemærkes at dette alene kan være en biom-
stændighed, og at spørgsmålet om konkurskarantæne afgøres i hvert konkursbo for sig ud fra en
individuel bedømmelse.
dertil kommer, at det i sig selv taler imod konkurskarantæne, at en lang række andre forhold, som
ofte giver anledning til kritik ikke af kurator er blevet kritiseret. kurator har for eksempel ikke haft
kritik af følgende:
selskabet har været i drift i mange år, hvilket taler imod konkurskarantæne. der foreligger ikke
misbrugskarakteristika, som gør sig gældende for selskaber der oprettes for i en kort periode at
misbruge fordelene ved at drive virksomhed i kapitalselskabsform.
         4.   mellemregning
kurator opfordrer sagsøgte til at oplyse om karakteren af det tilgodehavende på dkk 26.261 hos
virksomhedsdeltager og ledelse, som fremgår af årsrapport for 2014, samt at oplyse hvorvidt dette
stadig består.
det bemærkes, at en mellemregning i niveau dkk 25.000 er sædvanlig og i den helt lave ende.
selvom der teknisk set herved opstår et kapitalejerlån, så er det en størrelse, hvor enkelte udlæg
hurtigt giver en saldo i det niveau.
der henvises også til årsrapporten fra 2014 (bilag 9), side 9, hvor det er oplistet.
i forhold til mellemregning skriver kurator i replikken følgende:
           som bilag 10 fremlægges email af 24. januar 2017, hvoraf fremgår, at sag-
           søgte på et møde samme dato blev anmodet om oplysninger om det i sene-
           ste årsregnskab anførte anpartshaverlån,ligesom der ønskedes oplysninger
           om en redegørelse. anmodningen om redegørelse er ikke imødekommet.
svaret fremlægges som bilag b, som er udskrift fra selskabets konto kontonummer 1 i jyske bank.
det fremgår heraf, at der den 4. september 2016 er betalt moms, hvorefter dkk 80.000 er overført
til selskabets anden konto i jyske bank 5 kontonummer 2 i zelecting aps regi. dette er herved do-
kumenteret.
kurator kan således selv konstatere, at pengene er gået ind på driftkontoen for zelecting aps den
samme eller næstfølgende hverdag.
         5.   kapitaltabsreglerne
om kurators bemærkning til bilag 9 anfører sagsøgte:
selskabslovens § 118, stk. 2, om at sikre selskabets kapitalberedskab, er ny i forhold til den tidligere
aktieselskabslov.
i de specielle bemærkninger til denne bestemmelse henvises der til bemærkningerne til lovforsla-
gets § 115, nr. 5.
§ 115 vedrører direkte bestyrelsens forpligtelser, men bemærkningerne omfatter som følge af hen-
visningen også direktørens pligter.
                                                     - 16 -
af de specielle bemærkninger til § 115, nr. 5 fremgår bl.a.:
         ”der er med den ændrede formulering af bestemmelsen i forhold til de gældende regler ikke
         tilsigtet en skærpelse af den eksisterende retstilstand for så vidt angår ledelsens ansvar over
         for kreditorerne i tilfælde af selskabets konkurs. der er tale om en præcisering af, hvad det
         indebærer, når ledelsen skal påse, at kapitalberedskabet til enhver tid er forsvarligt.”
bestemmelsen tager altså ikke stilling til, hvilken handlepligt der gælder, når der konstateres æn-
dringer i kapitalselskabets økonomiske forhold, og den foreslåede bestemmelse kan ikke antages at
føre til et generelt skærpet ansvar for kapitalselskabets kapitalisering.
pointen er altså, at reglen ikke foreskriver nogen bestemt handlemåde.
ledelsen har således ret til at videreføre et selskab i finansiel krise og forsøge at overvinde denne,
men ledelsen må ikke pådrage selskabet yderligere forpligtelser, som det realistisk set ikke kan dæk-
ke. ledelsens ansvar for selskabets forsvarlige kapitalberedskab indebærer også et ansvar for driften
og dermed en pligt til at standse dets virksomhed, når en forsvarlig videreførelse ikke længere er
mulig.
disse forhold udgør derfor heller ikke groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1.
         6.    forhold der ikke kritiseres
herudover foreligger ingen kritik i forhold til:
        -     ulovlige ejerlån
        -     overførsler til ejeren i strid med kreditorernes interesser
        -     fiktive ansættelseskontrakter med henblik på misbrug af lg-ordningen
rimelighedsbetingelsen
det gøres også gældende, at rimelighedsbetingelsen i § 157, stk. 2 ikke er opfyldt.
§ 157, stk. 2 er sålydende:
         ”ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågældendes
         handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne.”
min klient gør gældende, at disse betingelser ikke er opfyldt.
længde
det fremgår af konkurslovens § 158, stk. 1, at konkurskarantæne pålægges for 3 år. hvis særlige
grunde taler for det, kan konkurskarantæne pålægges for en kortere periode end 3 år.
det følger af forarbejderne og senere slået fast i landsretspraksis, at særlige grunde er en periode på
mere end 1 år fra afsigelse af dekret til kendelsen afsiges.
for eksempel u.2016.2702. heraf fremgår:
                                                         - 17 -
              “sagsbehandlingstiden overstiger væsentligt 1 år regnet fra konkursdekretets afsigelse og
              kan ikke anses for begrundet i hverken konkursboets størrelse eller kompleksitet eller a's
              forhold. de forhold, der begrunder konkurskarantænen, bestod også, inden a blev fuldtids-
              sygemeldt. henset hertil og til sagens øvrige omstændigheder finder landsretten, at a bør
              pålægges konkurskarantæne i 2 år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, sidste pkt.”
      som andre eksempler på at konkurskarantæne kun blev pålagt for 2 år ved længere sagsbehand-
      lingstid end 1 år mellem konkursdekret og afgørelsen af karantænesagen kan nævnes:
      sø- og handelsrettens kendelse af 13. december 2016 i b-55-16. link til afgørelsen er her:
      http://domstol.fe1.tangora.com/media/-300011/files/b0055006.pdf
      sø- og handelsrettens kendelse af 27. oktober 2016 i b-457-15. her anføres helt enkelt i præmis-
      serne:
              "karantæneperioden fastsættes til 2 år under henvisning til, at der er forløbet mere end 1
              år fra konkursdekretets afsigelse, jf. konkurslovens § 158, stk. 1. "
      link til afgørelsen er her: http://domstol.fe1.tangora.com/media/-300011/files/b0457006.pdf
      i nærværende sag vil afgørelsen ved sædvanlig tid mellem hovedforhandling og afsigelsestidspunkt
      for kendelsen først foreligger efter udløbet af denne 1-års-frist.
      derfor gøres det gældende, at karantæneperioden maksimalt kan være 2 år.
      …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
zelecting aps blev den 18. november 2016 taget under konkursbehandling med fristdag den
18. august 2016, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 18. august 2015.
            sagsøgte                   var fra stiftelsen af selskabet den 6. december 2012 og frem til
den 18. august 2016 registreret som selskabets direktør.
på baggrund af de foreliggende oplysninger om, at kurator har fået udleveret en plasticpose
med usorterede bogføringsbilag samt åbnede og uåbnede rudekuverter vedrørende 2015 og
2016, lægger retten til grund, at selskabet ikke efter aflæggelsen af årsregnskabet for 2014 har
overholdt bogføringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bogfø-
ring med registrering af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udar-
bejdelse af årsregnskab mv.
                                                  - 18 -
retten lægger dernæst til grund selskabet i vidt omfang har indberettet a-skat og moms,
men har undladt at foretage afregning heraf, hvorved selskabets gæld til skat blev forøget
med ca. 1,1 mio. kr. i det seneste år inden konkursdekretet afsigelse. der er således systema-
tisk oparbejdet gæld til skat som tvangskreditor, mens der er betalt til andre kreditorer.
retten lægger derudover som ubestridt til grund, at der fra selskabet er ydet et ulovligt an-
partshaverlån på 26.261 kr. til             sagsøgte             .
             sagsøgte               har fortsat driften af selskabets virksomhed efter det tids-
punkt, hvor det bl.a. på baggrund af revisors erklæring i årsrapporten for 2014 burde have
stået klart, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab for kreditorerne.
            sagsøgte              har således tilsidesat de pligter, der påhviler ledelsen i medfør
af lovgivningen, og der er påført selskabets kreditorer, herunder navnlig skat, et betydeligt
tab.
på denne baggrund finder retten, at                 sagsøgte             har udvist groft uforsvar-
lig forretningsførelse, og derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
virksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten, at det er rimeligt at pålægge                   sagsøgte            konkurskarantæne, jf.
konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
da der er forløbet mere end et år fra konkursdekretets afsigelse, fastsættes karantæneperio-
den til to år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
                                                - 19 -
efter resultatet skal            sagsøgte               erstatte statskassens udgifter som neden-
for bestemt, jf. konkurslovens § 165, stk. 1 og stk. 2.
                                        derfor bestemmes:
           sagsøgte              pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat bo vadt christensen, et vederlag på 28.000 kr. med tillæg af
moms i alt 35.000 kr., og der tillægges               sagsøgtes               beskikkede advokat,
advokat morten bjerregaard nielsen, et salær på 24.000 kr. med tillæg af moms i alt 30.000
kr.
           sagsøgte               skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens
førelse med i alt 65.000 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                             dommer
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                     sø- og handelsretten, den


text:
..
   retten i herning
   udskrift af dombogen
   dom
   afsagt den 14.juni 2017 i sag nr. bs 11-858/2016:
   a
   …
   7400 herning
   mod
   ankestyrelsen aalborg
   nytorv 7
   9000 aalborg
   sagens baggrund og parternes påstande
   denne sag, der er anlagt den 29. september 2016, drejer sig om forlængelse
   af sygedagpenge i medfør af sygedagpengelovens § 27, stk. l, nr. 4.
   sagsøgeren, a, har nedlagt påstand om, at ankestyrelsens afgørelse om
   ophør af sygedagpenge fra den 23. oktober 2014 kendes ugyldig og
   hjemvises til fornyet behandling.
   sagsøgte, ankestyrelsen, har påstået frifindelse.
   oplysningerne i sagen
   denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retspleje-
   lovens § 218 a, stk. 2.
   a har retshjælpsdækning. a blev i 2012 s ygemeldt.
   den 24. september 2014 ændrede ankestyrelsen en afgørelse truffet af her-
   ning kommune om afslag på forlængelse af sygedagpenge, således at a havde
   ret til sygedagpenge efter den 30. august 2013. afgørelsen blev truffet i
   medfør af sygedagpengelovens § 27, stk. l, nr. 2, idet ankestyrelsen
   vurderede, at det var nødvendigt at få klarlagt as arbejdsevne på det
   tidspunkt, hvor kommunen standsede udbetalingen af hendes sygedagpenge,
   og at det var sandsynligt, at afklaringen kunne gennemføres inden for 39 uger.
   den 23. oktober 2014 traf herning kommune afgørelse om ophør af syge-
   dagpenge med sidste udbetalingsdag den 31. maj 2014. den 5. januar 2016
   ændrede ankestyrelsen delvist afgørelsen, således at a fortsat ikke havde ret
   til sygedagpenge efter den 23. oktober 2014, men dog frem til denne dato.
                                                                                side 2/4
a var i virksomhedspraktik hos stof og stil fra den 15. september 2014 til
den 14. december 2014. praktikken blev efter indhentelse af ergoterapeutisk
vurdering forlænget til den 15. marts 2015. der er herefter udarbejdet en
funktionsbeskrivelse af hendes arbejdsevne. i perioden blev hendes ugentlige
arbejdstid øget fra 8 timer til 11 timer og 15 minutter. effektiviteten
vurderedes at være 30 % svarende til 3 timer effektiv arbejdsevne pr. uge.
a har forklaret, at hun kommer fra phillipinerne, og at hendes sygehistorie er
som beskrevet i den generelle helbredsattest i bilag l. efter hendes opfattelse
var der ikke nogen realistisk mulighed for, at hun kunne vende tilbage til det
ordinære arbejdsmarked, da hun startede i virksomhedspraktikken hos stof
og stil. hendes sygdom er og var kronisk, og hun har så mange smerter.
ergoterapeuten sørgede for en særlig stol, men kunne ellers ikke gøre noget
for hende.
årsagen til, at hun skulle til en neurologisk behandling den 9. december 2014
i holstebro, var, at hun tidligere havde gået til behandling for sin migræne i
vejle, men at det var for hårdt at køre helt dertil. det var nemmere at komme
til holstebro, hvorfor hun prøvede det. hun har været der to gange, men de
har heller ikke kunnet hjælpe hende mere. det var en egentlig undersøgelse,
som hun var til den 9. december. hendes mave kunne ikke tåle den medicin,
som hun havde f å e t i vejle, og de valgte at ophøre med den behandling.
hun er stadig på kontanthjælp. hun er den 28. marts 2017 startet i en anden
arbejdsprøvning, hvor hun arbejder 3 timer 4 dage om ugen.
parternes synspunkter
a har gjort gældende, at hendes arbejdsevne var endelig afklaret den 23.
oktober 2014 i forhold til hendes muligheder for at vende tilbage til
arbejdsmarkedet på normale vilkår. det har ankestyrelsen selv lagt til grund
ved en tidligere sag, og der var ingen ændring i de lægelige oplysninger. hun
havde været igennem et længerevarende sygdomsforløb og havde en kronisk
lidelse. det er ikke noget krav, at der har været iværksat arbejdsprøvning,
og under alle omstændigheder skyldes det kommunens egen nøl, at denne
ikke havde været iværksat tidligere. virksomhedspraktikken
var i realiteten formålsløs i forhold til, om hun kunne opnå eller fastholde be-
skæftigelse på normale vilkår, og der var derfor tale om indhentelse af unød-
vendige oplysninger. funktionsbeskrivelsen bekræftede da også kun de op-
lysninger, som kommunen havde i forvejen. virksomhedspraktikken var kun
af betydning for at vurdere, om hun var berettiget til fleksjob eller til førtids-
pension, og betingelsen i sygedagpengelovens § 27, stk. l, nr. 4 var derfor
opfyldt.
ankestyrelsen har gjort gældende, at der ikke er tilvejebragt et sikkert grund-
 lag for at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse, hvorefter a
                                                          st007sj69-so 1-sto 1-k 19-4-t 1-l1-1-mo 1·1'02·\k25
                                                                                side 3/4
ikke havde ret til sygedagpenge efter den 23. oktober 2014. selvom hun hav-
de været syg i længere tid, var hendes arbejdsevne ikke endelig afklaret, idet
hun kun lige var startet virksomhedspraktik, hvilken praktik i øvrigt blev for-
længet med den begrundelse, at der var behov for yderligere afklaring. hertil
kommer, at hun også fortsat var i gang med helbredsmæssig udredning, idet
hun blandt andet afventede en neurologisk undersøgelse, der var planlagt den
9. december 2014. da as arbejdsevne og helbredsmæssige forhold således
ikke var endeligt afklaret på standsningstidspunktet, var der ikke grundlag for
at behandle sagen hos rehabliteringsteamet med henblik på en vurdering af
berettigelse til ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension, jf.
sygedagepengelovens § 27, stk. l, nr. 4. det fremgår da også af forarbej-
derne til denne bestemmelse, at det var en forudsætning for anvendelse af
denne forlængelsesmulighed, at sagen kunne behandles i rehabliteringsteamet
 indenfor en periode på 4 uger, og at der ikke skulle indhentes nye læglige op-
lysninger til brug for teamets behandling. endelig skal vurderingen foretages
på baggrund af de oplysninger, der forelå på tidspunktet for kommunens af-
gørelse. det er uden betydning for afgørelsen af, om betingelserne for for-
længelse af sygedagpenge var til stede, om kommunen evt. har handlet an-
svarspådragende. sådanne synspunkter må i givet fald fremføres i en erstat-
ningssag mod kommunen.
 rettens begrundelse og afgørelse
 ankestyrelsen afslog at forlænge as sygedagpenge med hjemmel i
 sygedagpengelovens § 27, stk. l, nr. 4 med følgende begrundelse:
        "kommunen havde i forbindelse med revurdering af sagen inden ophør
        af sygedagpengeudbetalingen vurderet, at sagen ikke skulle behandles i
        rehabliteringsteamet med henblik på en vurdering af berettigelse til res-
        sourceforløb, fleksjob eller førtidspension. der kunne derfor ikke ske
        forlængelse efter denne bestemmelse.
        vi har lagt vægt på, at der var behov for yderligere afklaring af ar-
        bejdsevnen, og at det ikke kunne udelukkes, at du efter genoptræning
        ville kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet."
 ved langt de fleste sygdomme er det ved vurderingen af arbejdsevnen ikke
 tilstrækkeligt med lægelige oplysninger, som derfor må suppleres af arbejds-
 prøvninger. a var kronisk syg, men var kun lige påbegyndt en sådan
 arbejsprøvning, og retten finder ikke, at der efter de lægelige oplysninger er
 et sådan sikkert grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens vurdering af, at
 der i hendes tilfælde burde indhentes yderligere oplysninger, herunder fra den
 iværksatte virksomhedspraktik. retten har herved lagt vægt på, at de
 lægelige oplysninger ikke udelukker, at a kan have nogen arbejdsevne, og at
 de lægelige oplysninger kun beskriver skånehensyn, men ikke omfanget af
 arbejdsevnen. ankestyrelsens vurdering understøttes yderligere af, at
 virksomhedspraktikken blev forlænget for at vurdere resultatet af blandt
 andet ergoterapeutiske tiltag, og af at a heller
                                                           std075j69-so 1-sto 1-k l j-l-t 1-ll-1-mo 1-1'01-\k!s
                                                                                side 4/4
ikke efter den afsluttede virksomhedspraktik blev indstillet til behandling i re-
habiliteringsteamet.
som følge af det anførte frifindes ankestyrelsen.
da a har tabt sagen, skal hun betale 30.000 kr. i sagsomkostninger til
ankestyrelsen. beløbet udgør et skønsmæssigt beløb til advokat og er
inklusiv moms. der er lagt vægt på sagens skønnede værdi og omfang.
thi kendes for ret:
sagsøgte, ankestyrelsen, frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgeren, a, betale 30.000 kr. i sagsomkostninger til
ankestyrelsen.
sagsomkostningerne forrentes i medfør af rentelovens § 8a.
                                                         id07s;6?-soi-stoi-k l <jt 1-lu·mo 1·1"0!·\k s
 publiceret til portalen d. 15-03-2018 kl. 18:05
modtagere: appellant a

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
v005500g - abj
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 17. maj 2004 blev af retten i sagen
v-55-03
restaurant piaf v/
marc noel og martin bøgh
(advokat arne jensen)
   mod
piaf´s vinhandel i/s
v/ interessenterne
jesper danielsen holdning aps
og
peter rystok holdning aps
(advokat henrik lyhne)
afsagt sålydende
                           d o m:
under denne sag, der er anlagt den 8. maj 2003, har sag-
søgeren, restaurant piaf v/marc noel og martin bøgh (i
det følgende: restaurant piaf), overfor sagsøgte, piaf
vinhandel i/s v/interessenterne jesper danielsen holding
aps og peter rystok holding aps (i de følgende: piaf vin-
handel) nedlagte følgende påstande:
                            - 2 -
   1. piaf vinhandel tilpligtes at ophøre med brug af
      navnet piaf vinhandel og piaf deli i forbindelse
      med restaurationsvirksomhed, herunder salg og mar-
      kedsføring af mad ud af huset, herunder som vist i
      sagens bilag 2, i brochurer og på piaf vinhandels
      hjemmeside www.piaf-vinhandel.dk.
   2. piaf vinhandel dømmes til at betale restaurant piaf
      kr. 50.000,00 med tillæg af procesrente fra sagens
      anlæg, subsidiært et af retten fastsat mindre be-
      løb.
piaf vinhandel har med hensyn til påstand 1 taget bekræf-
tende til genmæle for så vidt angår navnet piaf deli og
har i øvrigt påstået frifindelse. med hensyn til påstand
2 har piaf vinhandel påstået frifindelse, subsidiært fri-
findelse mod betaling af et beløb mindre end det på-
stævnte.
sagens omstændigheder
med overtagelsesdag den 1. maj 1999 købte bl.a. marc noel
og martin bøgh restaurant piaf af anni danielsen, som er
mor til piaf vinhandels stifter, jesper danielsen.
af købekontraktens § 2 fremgår:
    ”forretningen er hidtil drevet under navnet ”kafe og
    restaurant piaf”...
    køber accepterer, at sælgers søn driver vinhandel,
    ligeledes under forretningsnavnet piaf.”
af købekontraktens § 7 fremgår, at købesummen var 600.000
kr., fordelt med 200.000 kr. for inventar og 400.000 kr.
for goodwill.
                           - 3 -
købekontraktens § 12 indeholder en 5 års konkurrenceklau-
sul for sælger, der ”... ikke er til hinder for, at sæl-
ger udfører arbejdsopgaver for piafs vinhandel”.
i november/december 2000 markedsførte piaf vinhandel un-
der anvendelse af navnene piaf’s deli (som overskrift) og
piaf’s vinhandel i en brochure/menukort en 5-retters nyt-
årsmenu samt forskellige nytårsretter til salg ud af hu-
set, og i februar 2001 blev ligeledes i en brochure under
navnet piaf’s deli markedsført ”dagens sandwich med vari-
erende fyld til kun 19,75” og endvidere couvertretter ”ud
af huset” med bl.a. følgende tekst:
    ”som noget nyt tilbyder piaf’s deli nu også mad ud af
    huset til store og små lejligheder.”
der er endvidere fremlagt en brochure vedrørende piaf
vinhandels markedsføring i 2001 af ”det danske julebord”
til en couvertpris af 179 kr., ”den store franske jule-
buffet” til en couvertpris af 229 kr. og ”piaf nytårs-
menu”. i brochuren gjordes brug af såvel navnet piaf vin-
handel som piaf deli. det er oplyst, at piaf vinhandel
også havde markedsført en julemenu i 2000.
i den lokale ugeavis ”ekstra posten” den 6. marts 2002
havde restaurant piaf indrykket en annonce med ”ugens
menu”. efter præsentationen af menuens 6 retter fremgik
det af annoncen:
    ”2 retter 238,-. 3 retter 288,-. 4 retter 338,-. 5
    retter 388,-. 6 retter 438,-. vi leverer også mad ud
    af huset til selskaber, buffeter m.v. ring og hør
    nærmere. på gensyn.”
i samme avis havde piaf vinhandel indrykket en annonce
med angivelse af forskellige delikatesser og dagens ret
(bilag 2). øverst i annoncen fremgik navnet ”piaf vinhan-
del” med logo mellem de to ord, og nederst navnet ”piaf
                           - 4 -
deli”. umiddelbart ovenover piaf deli fremgik teksten
”mad ud af huset – små som store selskaber”.
annoncerne fremtrådte stilistisk med væsentlige ligheds-
punkter og havde begge benyttet kursivskrift til teksten,
til dels med samme eller tilnærmelsesvis samme typestør-
relser.
i en skrivelse af 16. april 2002 rettede restaurant piaf
under henvisning til annoncen ”i ekstra posten den 6.
marts 2002 og senere” henvendelse til piaf vinhandel med
anmodning om straks at ophøre med markedsføring af mad ud
af huset under anvendelse af navnene piaf deli og piaf
vinhandel. i skrivelsen var der bl.a. henvist til, at re-
staurant piaf ”... dagligt [må] afvise kunder, som retter
telefonisk henvendelse angående piaf deli’s annoncering”.
i en skrivelse af 21. maj 2002 afviste piaf vinhandel an-
modningen fra restaurant piaf bl.a. under henvisning til
restaurant piaf’s ”længerevarende passivitet”. det var
oplyst, at piaf vinhandel ”siden 1992 har solgt mad ud af
huset og siden 1. november 2000 under navnet piaf deli”,
hvilket restaurant piaf ”ikke har kunnet være uvidende
om”.
i en skrivelse af 31. maj 2002 oplyste restaurant piaf,
at man først i forbindelse med piaf vinhandels annonce-
ring i marts 2002 fik kendskab til, at piaf vinhandel
”fremstillede og solgte middagsmenuer til udbringning”.
i ”ekstra posten” 2. oktober 2002 havde begge parter på
ny indrykket annoncer. restaurant piaf markedsførte bl.a.
en ”piafmenu” med priser fra 238 kr. (2 retter) til 438
kr. (6 retter) mens piaf vinhandel havde en couvertpris
på 229 kr. for ”den store franske julebuffet” bestående
af 9 retter. det fremgik af annonceteksten bl.a., at ”ma-
                            - 5 -
den anrettes præsentabelt på flotte fade, klar til serve-
ring”.
restaurant piaf’s annonce fremtrådte i det væsentlige som
annoncen i ”ekstra posten” den 6. marts 2002, mens piaf
vinhandels annonce navnlig var ændret ved, at menuteksten
ikke var skrevet i kursiv.
af en udskrift af piaf vinhandels hjemmeside, piaf-vin-
handel.dk, fra 7. oktober 2002 fremgår, at piaf vinhandel
under navnet piaf deli markedsførte ”mad ud af huset til
selskabet, receptionen eller bare en god middag. vi til-
byder forskellige færdigløsninger”. herefter er angivet
eksempler på ”buffet”, ”osteborde”, ”pølseborde” som
kolde anretninger og ”husets menu”, ”luksus menu” samt
”gourmet menu” som varme anretninger til priser fra 165
kr. for 2 retter til 255 kr. for 4 retter.
af præsentationen på hjemmesiden fremgik bl.a.:
    ”piaf vinhandel i silkeborg er stiftet i 1992. inde-
    haverne jesper danielsen og peter rystok havde deres
    baggrund i restaurant piaf, som henholdsvis køkken-
    chef og sommelier. dette gastronomiske forum dannede
    baggrunden for detailbutikken på nygade 33, der er
    indrettet med ørneapotekets originale inventar fra
    1930’rne. piaf vinhandel står i dag som en af landets
    største og mest spændende specialbutikker indenfor
    vin, spiritus og delikatesseområdet.”
restaurant piaf og piaf vinhandel har adresse henholdsvis
nygade 31 a og nygade 33 i silkeborg. i mellem disse to
adresser ligger ”john bull pub”.
forklaringer
martin bøgh har forklaret, at han er uddannet kok. han
arbejdede i en kort periode som afløser i restaurant piaf
i 1996. konkurrenceklausulen i købekontrakten blev ind-
                           - 6 -
sat, fordi de som købere af restauranten ikke ønskede, at
sælger startede konkurrerende virksomhed, mens de ikke
havde noget imod, at hun hjalp sin søn i vinforretningen.
restaurant piaf er en gourmetrestaurant, der laver små,
fine retter af høj kvalitet med de bedste råvarer. re-
stauranten ligger i toppen i silkeborg og har et godt ry.
restauranten leverede i en periode friskbagt brød til
piaf vinhandel, der ikke selv havde køkkenfaciliteter.
disse leverancer ophørte engang i 2000, da jesper daniel-
sen oplyste, at piaf vinhandel nu ville opbygge en deli-
katesseafdeling og selv bage deres flutes, som skulle
bruges til salg af sandwich. denne form for salg af mad
havde restauranten intet imod. restauranten solgte ikke
selv sandwich, og der var derfor ikke noget konkurrence-
element. da der fortsat var efterspørgsel på restauran-
tens brød, begyndte restauranten selv at sælge brød ud af
huset, så parterne blev konkurrenter på brødområdet.
piaf vinhandel har haft et arrangement i restaurant piaf
med præsentation af vine, hvor restauranten stod for ma-
den. der har ikke været noget tilsvarende arrangement i
piaf vinhandel.
i marts 2002 blev han opmærksom på piaf vinhandels an-
nonce i ekstra posten. annoncen lignede til forveksling
restaurant piafs, men prisniveauet var væsentlig lavere.
han var ikke blevet underrettet på forhånd om, at piaf
vinhandel ville påbegynde salg af mad ud af huset, og han
havde ikke tidligere set annoncer eller reklamer herom.
restaurant piaf blev herefter kontaktet af utroligt mange
kunder, der ville købe de billigere menuer, som piaf vin-
handel markedsførte. restauranten blev også kontaktet om
vin, og restauranten henviste her folk til vinhandelen. i
                           - 7 -
december 2002 ankom et selskab, som angiveligt havde be-
stilt bord til en julefrokost. det viste sig imidlertid,
at de var gået forkert, idet de skulle til piaf vinhan-
del. da de havde festtøj på, regnede han med, at de ikke
blot skulle afhente maden, men spise i piaf vinhandel.
han undersøgte ikke dette nærmere.
restaurant piaf har også været ude for dårlig omtale pga.
forvekslinger. alle deltagerne i et selskab var blevet
syge af en madleverance fra piaf vinhandel. der blev
imidlertid reklameret til restauranten, og den person, en
lokal sognepræst, der havde bestilt maden, klagede til
fødevaredirektoratet over ”piaf”. restauranten måtte så
overbevise direktoratet om, at maden ikke var kommet fra
restauranten.
restaurant piaf har bestemt lidt et tab som følge af vin-
handelens restaurationsvirksomhed. det er svært at sætte
tal på, men der er i dag færre kunder, da salget af mad
ud af huset er stagneret. når menuerne ud af huset ”står
overfor hinanden”, vælger folk den billigste. der er også
sket et tab i relation til restaurantens goodwill. re-
staurantens samlede omsætning er ikke faldet, hvilket
bl.a. skyldes prisstigninger og et større antal menuer.
jesper danielsen har forklaret, at hans mor købte restau-
ranten i 1978, hvor den hed boomerang. hun drev den under
det navn frem til 1982, hvor den blev ombygget og omdøbt
til piaf, under hvilket navn den blev drevet, frem til
hun solgte den i 1999.
han er selv uddannet kok og arbejdede som sådan i køben-
havn frem til slutningen af 1990, hvor han blev daglig
leder af restaurant piaf. han startede i 1992 vinhandelen
sammen med peter rystock, der var ansat i restaurant
piaf. vinhandelen havde dengang et areal på ca. 100 kva-
                           - 8 -
dratmeter. de valgte navnet piaf vinhandel, fordi de
fandt kombinationen af mad og vin interessant. de var
ikke interesseret i et ”tips-lotto-vin koncept” men i en
vinhandel, der tillige solgte delikatesser, køkkengrej,
kogebøger m.v. dette havde hele tiden ligget i luften. de
kørte med vinsmagninger, allerede i starten af 90’erne,
hvor de var et relativt nyt begreb, og hvor interessen
var stor. vinsmagningsarrangementerne blev holdt både i
restauranten og i vinhandlen. hvis et arrangement fandt
sted i vinhandlen, leverede restaurant piaf maden. kun-
derne entrerede med piaf vinhandel og vidste derfor ikke
nødvendigvis, at maden kom fra restauranten. dette fik de
dog sædvanligvis at vide i løbet af aftenen. vinhandlen
afholdt også vinsmagninger hos forskellige virksomheder,
hvor maden fra restauranten blev medbragt.
restauranten har i et enkelt tilfælde, i juni 2000, lånt
vinhandelens kælder til et arrangement for restaurantens
egne kunder.
samarbejdet mellem vinhandelen og restauranten pågik fra
1992 - november 2000. vinhandelen var i september 2000
blevet udvidet med godt og vel 200 kvadratmeter. i novem-
ber blev der ansat 2 kokke på fuldtid, og vinhandelen be-
gyndte at sælge delikatesser. der var tale om viderefør-
sel af en udvikling, der allerede var i gang. for at ud-
nytte kapaciteten optimalt var det, som det er tilfældet
med de fleste delikatesseforretninger, nødvendigt også at
have salg af færdigretter ud af huset. piaf vinhandel
havde en lidt blød opstart af et sådant salg i perioden
november 2000 til april 2001. det nyetablerede køkken var
åbent og indrettet som en del af forretningslokalet. i
marts 2001 postomdeltes til samtlige virksomheder og bu-
tikker en brochure for piaf vinhandel, der bl.a. omtaler
virksomheden med mad ud af huset.
                           - 9 -
under henvisning til martin bøghs forklaring om selska-
bet, der mødte frem til en julefrokost, forklarede han,
at der ikke været afholdt egentlige julefrokoster i piaf
vinhandel. vinsmagningen har stået i centrum. gæsterne
til disse arrangementer har næsten altid pænt tøj på.
det er korrekt, at det er den almindelige opfattelse i
silkeborg, at de to forretninger har noget med hinanden
at gøre. der har været forvekslinger siden vinhandlens
start i 1992.
procedure
restaurant piaf har gjort gældende, at det efter de af-
givne forklaringer er ubestrideligt, at der består en
forvekslingsrisiko mellem de to piaf-forretninger. de
henvender sig til samme kundekreds i samme lokalområde,
og forretningerne er hinandens naboer. eksemplerne på
faktiske forvekslinger er mange.
restaurant piaf har hverken udtrykkeligt eller ved sin
adfærd stiltiende accepteret, at piaf vinhandel kunne op-
starte restaurationsvirksomhed. piaf vinhandels restaura-
tionsvirksomhed herunder med mad ud af huset under anven-
delse af navnet piaf er stridende mod markedsføringslo-
vens § 1 og § 5. piaf vinhandels anvendelse af navnet i
denne relation er en snyltning på den goodwill, som re-
staurant piaf har oparbejdet med sin restaurationsvirk-
somhed. det bemærkes, at der i forbindelse med købet af
restauranten i 1999 blev betalt 400.000 kr. for goodwill.
det er ikke udtryk for en naturlig udvikling at sælge
færdigretter ud af huset under anvendelse af navnet på en
vinhandel. man må rette navnet ind efter virksomhedens
driftskoncept. at piaf vinhandel insisterer på at drive
                           - 10 -
restaurationsvirksomhed under dette navn, kan alene skyl-
des ønsket om at lukrere på restaurant piafs goodwill.
restaurant piaf har ikke udvist retsfortabende passivi-
tet. restaurant piaf reagerede straks efter at være ble-
vet opmærksom på piaf vinhandels restaurationskoncept i
ekstra posten den 6. marts 2002, hvori piaf vinhandels
første annonce var indrykket. restaurant piaf har ikke på
noget tidligere tidspunkt været bekendt med, at piaf vin-
handel solgte færdigretter i form af menuer ud af huset.
piaf vinhandel kan ikke støtte ret på den mellem anni da-
nielsen og køberne af restaurant piaf indgåede købekon-
trakt, da piaf vinhandel ikke er part i kontrakten. kon-
trakten giver under alle omstændigheder kun ret til at
drive vinhandel og ikke restaurationsvirksomhed.
det ikke er muligt for restaurant piaf at dokumentere et
direkte tab, men det er på den anden side oplagt, at piaf
vinhandels restaurationsvirksomhed har medført et omsæt-
ningstab for restaurant piaf, der tillige må være beret-
tiget til erstatning for markedsforstyrrelse.
piaf vinhandel har gjort gældende, at køberne af restau-
rant piaf i forbindelse med købet accepterede piaf vin-
handels eksistens. de var klar over, at der igennem en
årrække havde været et samarbejde mellem de to virksomhe-
der, hvor restauranten havde leveret maden til piaf vin-
handels vinsmagninger. man har således accepteret for-
vekslingsrisikoen. at piaf vinhandel selv overtog produk-
tionen af mad i forbindelse med lokaleudvidelsen i 2000,
er udtryk for en naturlig udvikling for en vin- og deli-
katesseforretning. piaf vinhandel har accepteret, at nav-
net piaf deli, der først blev benyttet fra et sent tids-
punkt, ikke må anvendes, men virksomheden har hele tiden
                           - 11 -
været drevet under navnet piaf vinhandel, og den udvidede
drift må kunne finde sted under anvendelse af dette navn.
det forekommer ikke troværdigt, at restaurant piaf først
i marts 2002 skulle være blevet bekendt med, at piaf vin-
handel solgte mad ud af huset. piaf vinhandel annoncerede
allerede i november 2000 med mad ud af huset. en brochure
blev postomdelt i marts 2001, der har løbende været op-
stillet en gadestander, og virksomheden har en hjemme-
side. restaurant piaf forholdt sig passiv i 1½ år og har,
selvom kravene hertil er strenge, dermed udvist retsfor-
tabende passivitet. restaurant piaf har som nabo haft en
særlig forpligtelse til at reagere snarest muligt.
restaurant piaf har ikke dokumenteret noget tab.
rettens afgørelse
den restaurationsvirksomhed, som piaf vinhandel så småt
opstartede ultimo 2000, og som blev udbygget i 2001 og
2002, bestod efter det foreliggende i alt væsentligt i
produktion og salg ud af huset af kolde og varme færdig-
retter til dels i form af flerretters menuer samt buffet-
arrangementer af forskellig slags til såvel private som
firmaer. ved etableringen af denne virksomhed, der var
baseret på piaf vinhandels lokaleudvidelse i 2000 med ny-
installation af køkkenfaciliteter i forretningslokalet og
ansættelse af uddannede kokke, kom piaf vinhandel for
første gang i et direkte konkurrenceforhold til restau-
rant piaf. der er ikke holdepunkter for, at restaurant
piaf – hverken direkte eller stiltiende – har accepteret
etableringen af denne virksomhed, og der er ikke grundlag
for at antage, at en sådan virksomhed er udtryk for en
sædvanlig udvikling af en vinhandels forretningskoncept,
som restaurant piaf måtte regne med, at piaf vinhandel
potentielt ville etablere.
                           - 12 -
under disse omstændigheder findes piaf vinhandel ikke at
have været berettiget til at markedsføre den nyetablerede
restaurationsvirksomhed under anvendelse af betegnelsen
”piaf” som sket, jf. markedsføringslovens § 1, jf. § 5.
da endvidere restaurant piaf, der efter martin bøghs for-
klaring må antages at være blevet klar over karakteren af
piaf vinhandels restaurationskoncept i forbindelse med
annoncen i ”ekstra posten” den 6. marts 2002, ikke som
følge af passivitet har fortabt retten til at påtale piaf
vinhandels overtrædelse af markedsføringsloven, tages re-
staurant piaf’s påstand 1 til følge.
da det efter sagens oplysninger må antages, at piaf vin-
handels restaurationsvirksomhed har medført nogen mar-
kedsforstyrrelse samt et afsætningstab for restaurant
piaf, har restaurant piaf krav på erstatning, der i man-
gel af dokumentation fastsættes skønsmæssigt til 25.000
kr.
            t h i  k e n d e s   f o r r e t:
sagsøgte, piaf vinhandel i/s v/interessenterne jesper da-
nielsen holding aps og peter rystok holding aps tilplig-
tes at ophøre med brug af navnet piaf vinhandel og piaf
deli i forbindelse med restaurationsvirksomhed, herunder
salg og markedsføring af mad ud af huset, herunder som
vist i sagens bilag 2, i brochurer og på sagsøgtes hjem-
meside www.piaf-vinhandel.dk
sagsøgte betaler inden 14 dage 25.000 kr. til sagsøgeren,
restaurant piaf v/marc noel og martin bøgh, med tillæg af
procesrente fra den 8. maj 2003 samt sagens omkostninger
med kr. 14.000.
                            - 13 -
               claus forum petersen
uffe thustrup                                  bjarne egedal
                            (sign.)
                         ___ ___ ___
              udskriftens rigtighed bekræftes
              p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 15. april 2014
sag 207/2013
(1. afdeling)
yupex trading a/s
(advokat jakob krogsøe)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat david auken)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 8. afdeling den 1. juli 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jytte scharling, hanne schmidt,
lars hjortnæs og kurt rasmussen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, yupex trading a/s, har gentaget sin påstand.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
anbringender
yupex trading a/s har for højesteret anerkendt, at den afgiftspligtige værdi skal beregnes
med udgangspunkt i handelsprisen for en tilsvarende bil, dvs. en autocamper. selskabet har
fastholdt, at der ikke skal ske fradrag for en skønnet restværdi af beboelsesindretningen, fordi
beboelsesindretningen netop indgik i afgiftsgrundlaget ved indregistreringen i 2004 af auto-
camperen.
                                                - 2 -
yupex trading har supplerende anført, at der alene skal ske fradrag for kilometerstand, jf. §
10 i den dagældende værdiansættelsesbekendtgørelse fra 2006, og dette fradrag kan højst ud-
gøre 18.800 kr. der er ingen støtte i bekendtgørelsens ordlyd for, at det er hele afvigelsen, der
skal beregnes fradrag for, hvis kilometertallet afviger med mere end 10 pct. dette bekræftes
også af, at skatteministeriet i marts 2013 kort før hovedforhandlingen for landsretten fandt
behov for at ophæve bekendtgørelsen fra 2006 og udstede en ny bekendtgørelse. i den nye
bekendtgørelse er § 10 afløst af § 29, hvor det er angivet, at en eventuel regulering sker med
hele fravigelsen. der er ikke tale om en præcisering, men derimod om en egentlig ændring,
der først kan få virkning fra den nye bekendtgørelses ikrafttræden.
skatteministeriet har supplerende anført, at det aldrig har været hensigten med § 10, stk. 1, i
bekendtgørelsen fra 2006, at der skulle være tale om et bundfradrag på 10 pct. samtlige
”overkørte kilometer” i forhold til normalkilometertallet har betydning for værdiansættelsen
af et brugt køretøj. denne fortolkning er fulgt ved skat’s faste praksis, og retstilstanden blev
for klarhedens skyld præciseret med § 29 i bekendtgørelsen fra marts 2013.
supplerende om retsgrundlaget
bekendtgørelse nr. 230 af 22. marts 2006 om værdiansættelse af motorkøretøjer mv. blev op-
hævet ved bekendtgørelse nr. 350 af 25. marts 2013 om registreringsafgift. denne bekendtgø-
relse er senere erstattet af bekendtgørelse nr. 879 af 1. juli 2013 om registreringsafgift. det
hedder i de enslydende bestemmelser i § 29, stk. 1, i de to bekendtgørelser:
       ”der beregnes et standardtillæg eller standardfradrag til den afgiftspligtige værdi af en
       person- eller varebil, hvis det antal kilometer, bilen har kørt, fraviger fra det normale
       antal som angivet i stk. 3 med mere end 10 pct., jf. dog stk. 2. en eventuel regulering
       sker med hele fravigelsen. skat offentliggør satser for kilometertillægget/-fradraget.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret, om det var med rette, at skattemyndighederne ved fastsættelse af
afgiftsgodtgørelsen for den pågældende kia carnival mpv camper lx foretog fradrag for
udgiften til køretøjets beboelsesindretning. sagen angår endvidere, om det fradrag for antal
kørte kilometer over det normale, som skattemyndighederne foretog ved bedømmelsen af kø-
                                               - 3 -
retøjets skønnede restværdi på udførselstidspunktet, er foretaget i overensstemmelse med de
dagældende regler.
om der ved fastsættelse af afgiftsgodtgørelsen skal foretages fradrag for udgiften til køretø-
jets beboelsesindretning
af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder højesteret, at skattemyndighederne ved
fastsættelse af afgiftsgodtgørelsen med rette har foretaget fradrag for udgiften til køretøjets
beboelsesindretning. det bemærkes herved, at det fremgår af forarbejderne til den tidligere
gældende regel om en afgift på 60 pct. for køretøjer som det foreliggende, at størrelsen af
denne afgift skønnedes at udligne afgiften af den særlige beboelsesindretning (folketings-
tidende 1989-90, tillæg a, sp. 1329). det fremgår endvidere af forarbejderne til lovændringen
i 2007, hvor den gældende afgiftsregel blev indført, at den foreslåede regel om, at der betales
registreringsafgift efter samme takst som for almindelige personbiler, men således at der kan
ses bort fra udgiften til beboelsesindretningen, nøje ville svare til intentionen bag den hidti-
dige 60 pct.-regel (folketingstidende 2006-07, tillæg a, s. 7842).
om beregning af fradrag for kilometerstand
yupex trading a/s har anført, at det følger af ordlyden af § 10 i den dagældende bekendtgø-
relse om værdiansættelse af motorkøretøjer mv. (bekendtgørelse nr. 230 af 22. marts 2006), at
der kun kan foretages fradrag i det pågældende køretøjs afgiftspligtige værdi for antal kørte
kilometer ud over det normale for så vidt angår den del af afvigelsen, som overstiger 10 pct.
det må imidlertid lægges til grund, at skattemyndighederne efter fast praksis har anvendt
reglen således, at der foretages fradrag for hele afvigelsen, såfremt den overstiger 10 pct. da
det endvidere må lægges til grund, at hele afvigelsen fra det normale antal kørte kilometer –
ikke kun den del, som overstiger 10 pct. – normalt vil have indflydelse på køretøjets værdi,
finder højesteret, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte skattemyndighedernes skøn, hvor-
efter der ved vurderingen af køretøjets værdi er lagt vægt på hele afvigelsen fra det normale
antal kørte kilometer.
yupex trading har endvidere anført, at det følger af skattemyndighedernes faste praksis som
udtrykt i juridisk vejledning, at værdifradrag for antal kørte kilometer ud over det normale
som udgangspunkt ikke må medføre, at prisen bliver lavere end for et tilsvarende køretøj, som
er et år ældre, medmindre kilometerafvigelsen er ekstrem, hvilket den efter yupex tradings
                                                - 4 -
opfattelse ikke er i dette tilfælde. højesteret bemærker, at den påberåbte retningslinje efter sin
ordlyd alene anvendes som et udgangspunkt i forbindelse med den samlede vurdering, der
skal foretages, og højesteret tiltræder herefter, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte skat-
temyndighedernes skønsmæssige vurdering af kilometerafvigelsens betydning for køretøjets
værdi.
herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder højesteret, at der ikke
er grundlag for at tilsidesætte skattemyndighedernes skøn med hensyn til, hvor stort et fradrag
i det pågældende køretøjs afgiftspligtige værdi, der skulle foretages på grundlag af en samlet
vurdering af køretøjets kilometerstand, vedligeholdelsesstand, forbedringer og øvrige beskaf-
fenhed.
konklusion
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal yupex trading a/s betale 25.000 kr. til skatteministe-
riet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.