text:
- mlp
                                        udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 28. november 2018
s-12-17
                                   værnsfælles forsvarskommando
                                   (advokat thomas impgaard sørensen
                                   v/advokatfuldmægtig martin karst)
                                   mod
                                    h.h. danship a/s
                                   (advokat hans lindstrøm svendsen)
indledning
ved denne dom tages der stilling til, om h. h. danship a/s er ansvarlig på objektivt grund-
lag efter sølovens bestemmelser om ansvar for skade forvoldt af bunkerolie, således at
værnsfælles forsvarskommando (tidligere søværnets operative kommando, sok) kan
kræve, at h. h. danship a/s skal refundere omkostningerne for iværksatte beredskabsmæs-
sige foranstaltninger for at hindre olieforurening i forbindelse med skibet faxborgs
grundstødning i vejle fjord den 7. august 2014.
                                               -2-
sagen er anlagt ved sø- og handelsretten den 4. august 2017, oprindeligt tillige imod rederi-
et lyn aps og shippingselskabet af 15/6-17 a/s, tidligere nørresundby shipping a/s.
værnsfælles forsvarskommando har efterfølgende hævet sagerne mod rederiet lyn aps og
shippingselskabet af 15/6-17 a/s, der begge er taget under konkursbehandling.
parternes påstande
værnsfælles forsvarskommando har nedlagt påstand om, at h. h. danship a/s til værns-
fælles forsvarskommando skal betale 80.660,60 kr. med tillæg af procesrente fra den 4. april
2016.
h. h. danship a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
den 7. august 2014 grundstødte skibet ms faxborg i vejle fjord. rederiet lyn aps var på
grundstødningstidspunktet ejer af skibet. skibsfører, hans poulsen, der førte skibet under
grundstødningen, var i erhvervsstyrelsen registreret ejer af rederiet lyn aps med en ejer-
andel på 100 %.
sok blev i henhold til hændelsesloggen alarmeret den 7. august 2014 kl. 14.55, hvorefter ski-
bet blev tilbageholdt efter standarden i henhold til lov om skibes sikkerhed.
i tilbageholdelsen, der er dateret den 7. august 2014 og underskrevet af stabsvagten i sok og
hans poulsen, er ejer og/eller operatør oplyst som værende h. h. danship a/s (herefter h.
h. danship).
 på baggrund af soks vurdering af en alvorlig og overhængende fare for udledning og foru-
rening blev der truffet beredskabsmæssige foranstaltninger for at undgå olieforurening som
følge af grundstødningen. skibet blev afslutningsvist bragt flot.
                                               -3-
omtvistet i sagen er alene spørgsmålet om, hvorvidt h. h. danship, er omfattet af kredsen af
ansvarssubjekter for det objektive ansvar for forureningsskade, der er bestemt i sølovens §
183, jf. § 183, stk. 4.
det er således uomtvistet, at farebegrebet i sølovens § 183, stk. 2, er opfyldt, og værnsfælles
forsvarskommandos opgørelse af refusionskravet, der ligger til grund for påstanden, er lige-
ledes uomtvistet.
skibet og dets drift
det fremgår af faxborgs ”safety management certificate”, der blev udstedt den 15. febru-
ar 2011 og var gyldigt indtil den 21. september 2015, at faxborg var indflaget i togo, og
at selskabet nørresundby shipping a/s i aaborg var ism manager for faxborg.
det fremgår af faxborgs ”certificate of registry”, der blev udstedt den 11. maj 2011, at
faxborgs registreringshavn var lome, og at ejer af skibet var rederiet lyn aps med en
ejerandel på 100 %.
den 4. februar 2014 fremsendte h. h. danship en e-mail til havneagenten charles petersen
vejle a/s, hvori h. h. danship foretog nominering af agenten for så vidt angik et anløb af
vejle havn. i den forbindelse gav h. h. danship forskellige oplysninger om faxborg, her-
under hvorfra skibet ville komme, hvad det ville være lastet med, og anmodede samtidig
agenten om at foretage en række handlinger.
til illustration af samarbejdet mellem rederiet lyn aps, h. h. danship og havneagenten i
havne, som faxborg skulle anløbe, fremgår det af ”freight – and disbursements-account”
fra havneagenten charles petersen vejle a/s, at en opgørelse af havneagentens udgifter blev
sendt til rederiet lyn aps c/o h. h. danship.
                                                -4-
til illustration af hvorledes afregningen mellem rederiet lyn aps og h. h. danship skete,
fremgår det af ”commission note” dateret 3. marts 2014, at h. h. danship modtog 4 % af
den modtagne fragtindkomst på 76.000 kr.
til illustration af betaling for management-fee ism/isps fremgår det af faktura af 4. marts
2014 fra nørresundby shipping a/s stilet til master/owner m/v ”faxborg” c/o h. h.
danship a/s, at der for perioden 1. oktober 2013 – 31. marts 2014 skulle betales 6 måneder á
7.000 kr. pr. måned, svarende til 42.000 kr.
det fremgår endvidere af ”document of compliance”, der var gyldigt indtil den 1. december
2014, at nørresundby shipping a/s var ism manager.
af årsrapport for 2015 for rederiet lyn aps fremgår det, at skibet blev solgt i 2016.
af ”deletion certificate” fra togo fremgår blandt andet, at rederiet lyn aps var 100 % ejer
af faxborg, og at skibet har været registreret under togos flag fra den 20. april 2010 til den
7. juli 2016, hvor registreringen blev lukket.
h. h. danship foretog i henhold til udskrift for konto vedrørende faxborg og bilag fra
danske bank en a conto udlodning på 90.000 kr. til hans poulsen den 29. september 2016, og
h. h. danship tilskrev den 17. oktober 2016 nordea i svendborg med anmodning om luk-
ning af konto nr. 2029 0123 503 384 tilhørende rederiet lyn c/o h. h. danship, og overførsel
af saldoen til en konto tilhørende h. h. danship i danske bank i svendborg.
af en udateret afregning fra h. h. danship til rederiet lyn aps fremgår, at der som restud-
lodning til hans poulsen blev overført 30.497,25 kr.
korrespondancen vedrørende refusionskravet
den 5. september 2014 fremsatte sok et forbehold for refusionskrav mod h. h. danship. af
forbeholdet fremgik blandt andet:
                                                    -5-
      ”…
      sok skal hermed meddele, at forsvaret forbeholder sig ret til at rejse krav mod dem som
      registreret ejer af skibet faxborg, imo nr. 6810158, for udgifterne til beredskabsmæssi-
      ge foranstaltninger iværksat som følge af grundstødningen i vejle fjord den 7. august
      2014.
      …”
den 5. september 2014 fremsendte h. h. danship en e-mail til sok, der bekræftede modta-
gelsen af forbeholdet.
den 2. marts 2016 fremsatte værnsfælles forsvarskommando ved faktura 90907502 et refusi-
onskrav på betaling af 80.660,60 kr. mod h. h. danship, da h. h. danship fremgik som regi-
streret ejer af faxborg ved en af værnsfælles forsvarskommando udført søgning i den
kommercielle database ihs. fakturaen var tilknyttet en redegørelse af 4. marts 2016 for det
juridiske grundlag for kravet.
af redegørelsen fremgik blandt andet:
      ”…
      2. det juridiske grundlag for dette krav er, at den registrerede ejer af et skib uden hensyn
      til skyld (objektivt ansvar) er ansvarlig for alle udgifter, skade eller tab, som følger af ri-
      melige forholdsregler truffet for at afværge eller begrænse forureningsskade…”
af udskrift af 21. juli 2017 af ihs´ database fremgår vedrørende faxborg blandt andet, at
h. h. danship i feltet ”commercial history” ud for dateringen fra 2010-09 er oplyst i
kolonnerne ”group owner”, ” operator” og ” registered owner” og at shippingselskabet af
15/6-17 er oplyst i kolonnen ”manager”. ud for dateringen fra 04-2010 er under ”flag”
nævnt ”togo”. ud for dateringen fra 05-2008 er skibets navn oplyst som faxborg og i ko-
lonnerne ”operator”, ”manager” og ”registered owner” er nævnt lyn aps.
den 7. marts 2016 fremsendte h. h. danship en e-mail til værnsfælles forsvarskommando,
hvoraf det fremgik:
      ”god dag
      registreret ejer af ms faxborg er
                                                    -6-
      rederiet lyn aps
      c/o
      hh danship as
      jessens mole 15
      5700 svendborg
      vi beder dem tilsende evtl krav til korrekt adressat.
      med venlig hilsen
      hh danship
      keld pedersen”
værnsfælles forsvarskommando v/ inger corydon-petersen kontaktede herefter telefonisk
h. h. danship, og udarbejdede et telefonnotat af følgende indhold:
      ”foranlediget af e-post fra h h danship a/s, se dokument 17 på sagen, kontaktede jeg
      keld pedersen fra h h danship. jeg forklarede, at h h danship stod anført i lloyds
      skibsregister, som registreret ejer af skibet faxborg. keld forklarede mig, at dette var
      en fejl, men at firmaet kun styrede logistikken på skibet.
      keld bekræfter, at det som skulle ændres, er faktura nr. 90907502, som skal adresseres til
      rederiet lyn aps, c/o h h danship.”
den 7. marts 2016 stilede værnsfælles forsvarskommando faktura 90907907 med refusions-
kravet til rederiet lyn aps, c/o hh danship a/s. efter sit indhold erstattede denne faktura
den tidligere fremsendte faktura 90907502.
den 6. april 2016 afviste h. h. danship på vegne rederiet ms lyn aps ved en e-mail til
værnsfælles forsvarskommando krav om ansvar for udgifter i forbindelse med grundstød-
ningen under henvisning til, at der på intet tidspunkt havde været risiko for forurening. med
e-mailen fulgte en rapport fra skibsfører hans poulsen vedrørende hændelsesforløbet ved
grundstødningen.
der pågik herefter yderligere korrespondance mellem h. h. danship på vegne rederiet lyn
aps og værnsfælles forsvarskommando i perioden indtil salg af faxborg.
den 25. august 2016 fremsendte h. h. danship til værnsfælles forsvarskommando en e-
mail, hvoraf fremgik blandt andet:
                                                 -7-
      ”…
      vi repræsenterer ikke rederiet lyn aps længere og skibet er solgt til guyana.
      henvendelse kan ske til hans poulsen – e mail faxborg@hotmail.com
      (denne såvel som rykker nr 2 er videresendt til ovennævnte )
      …”
h. h. danship oplyste i årene 2013 – 2016 på sin hjemmeside blandt andet følgende:
      ”fleet
      the company currently operates a fleet of 12 modern boxhold coasters ranging from
      1600 to 4000 dwt …”
på hjemmesiden fulgte herefter en oplistning af en række skibe. faxborg var i årene
2013 – 2015 medtaget på denne liste.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af fuldmægtig inger corydon-petersen, direktør leif
hansen, skibsfører hans poulsen, direktør hasse kierkgaard og revisor lilly jeppesen.
fuldmægtig inger corydon-petersen har forklaret blandt andet, at hun er ansat i en stilling
som juridisk fuldmægtig hos værnsfælles forsvarskommando. hendes arbejdsopgaver ved-
rører havmiljøloven og beredskabsmæssige foranstaltninger og består i sagsbehandling, juri-
disk rådgivning, tilsyn og håndhævelse af lovgivningen på området. hun behandler blandt
andet refusionskrav i tilfælde, hvor der har været konkret indsættelse af beredskabsforan-
staltninger. hun kan huske alle sager, som hun har behandlet siden 2013.
beslutningen om tilbageholdelse i denne sag er sket efter den almindelige procedure i sager,
hvor et skib går på grund. ved grundstødning sker der generelt det, at der går besked til en
vagthavende skibsfører i forsvarets operationscenter. skibsføreren kontakter en juridisk bag-
vagt, og træffer sammen med denne en beslutning om en tilbageholdelse i henhold til loven
om sikkerheds til søs og havmiljøloven. den vagthavende i forsvarets operationscenter ind-
henter informationer om skibets ejer og registreringsforhold i den komercielle database ihs,
som er lagt ind som en del af værnsfælles forsvarskommandos styresystem, der overvåger
                                               -8-
skibstrafik. de har 750 – 800 hændelser med grundstødning om året, hvor de indhenter op-
lysninger fra ihs databasen. de anser disse oplysninger for at være korrekte på tilsvarende
vis som oplysningerne i skibsregisteret. hun har siden 2013 kun én gang tidligere oplevet, at
der var en registreringsfejl i databasen, og det var et tilfælde, hvor skibet havde skiftet flag
dagen før søgningen i databasen.
skibsfører hans poulsen ringede selv til operationscenteret efter grundstødningen med
faxborg. der blev givet en mundtlig tilbageholdelse til skibet, som hurtigst muligt blev
fulgt op af en skriftlig tilbageholdelse. den skriftlige tilbageholdelse bliver generelt over-
bragt til skibet af en myndighedsperson fra forsvaret eller fra politiet, således at der sker en
forkyndelse af beslutningen om tilbageholdelse og en sikring af, at de pågældende personer
forstår retsvirkningen af tilbageholdelsen.
forbeholdet for refusionskrav af 5. september 2014 blev sendt til h. h. danship, fordi dette
selskab var registreret som ejer af faxborg i ihs databasen. hun har ikke fremsendt for-
beholdet, idet hun ikke var sagsbehandler på sagen i september 2014. h. h. danship bekræf-
tede modtagelsen af forbeholdet. hun er ikke bekendt med, at der skulle have været anden
korrespondance med h. h. danship på dette tidspunkt. hun sendte brevet af 4. marts 2016
med refusionskravet til h. h. danship. da hun overtog sagen i begyndelsen af 2015, havde
der ikke været korrespondance i denne ud over kvitteringen fra h. h. danship for modtagel-
se af forbeholdet. den 7. marts 2016 modtog hun en e-mail fra h. h. danship med oplysning
om, at den registrerede ejer af skibet ms faxborg var rederiet lyn aps. dette gav anled-
ning til, at hun telefonisk kontaktede keld pedersen fra h. h. danship. hun kvitterede i tele-
fonsamtalen for modtagelsen af e-posten og gjorde samtidig keld pedersen opmærksom på,
at h. h. danship stod anført som ejer af faxborg i lloyds skibsregister (ihs databasen).
keld pedersen oplyste, at h. h. danship fandt lasten til skibet og bestemte, at skibet skulle
sejle fra a til b, og at h. h. danship ikke var ejer af skibet, hvorfor registreringen var fejlag-
tig. hun udarbejdede et kort telefonnotat af samtalen. keld hansen oplyste, at hun skulle
adressere fakturaen til rederiet lyn aps, der var ejer af skibet, så ville h. h. danship sørge
for at videreformidle kravet. hun foranledigede, at fakturaen blev ændret, og sendte den
herefter i henhold til det aftalte.
                                               -9-
herefter fik værnsfælles forsvarskommando den 6. april 2016 nogle indsigelser fra h. h.
danship om, at der ikke havde været risiko for forurening. med indsigelsen fulgte et kort og
en skriftlig beskrivelse af det passerede fra hans poulsen. som hun husker det, var det den
første korrespondance, efter at hun havde overtaget sagen. hun forblev sagsbehandler på
sagen indtil den 1. juli 2016, hvor hun gik på barselsorlov. så vidt hun husker, sendte hun
den første rykkerskrivelse til rederiet lyn aps. i den periode, hvor hun varetog sagen, fore-
gik al korrespondance til rederiet via h. h. danship. h. h. danship skrev i august 2016, at
skibet faxborg var solgt, og at fremtidig henvendelse skulle ske til hans poulsen, idet h.
h. danship ikke længere repræsenterede rederiet.
der er på sagen to notater vedrørende to telefonsamtaler med hans poulsen, og en skrivelse
om sagens overdragelse til kammeradvokaten, der alle er foregået, efter at hun var gået på
barselsorlov. det var spørgsmålet om rimeligheden af kravet, der blev drøftet, og ikke ejer-
skabet til skibet.
direktør leif hansen har forklaret blandt andet, at han ejer 53 % af aktiekapitalen i h. h.
danship. han er direktør i selskabet, som han var med til at stifte den 2. oktober 1986. h. h.
danship har 6 ansatte. selskabet optræder som skibsmægler. selskabets kerneydelse er at
formidle last ved at skabe kontakt mellem afskiber og reder. h. h. danship er medlem af
dansk skibsmæglerforening. i virksomheden har de en klar beslutning om, at det er skibs-
mæglerarbejdet, de koncentrerer sig om.
hans poulsen kontaktede ham i 2010 og spurgte, om h. h. danship havde nogle gode laster.
de bliver enige om at indgå i et samarbejde. de udarbejdede ikke en skriftlig kontrakt. de
var enige om, at hans poulsen ikke skulle ringe til andre skibsmæglere i den periode, hvor
h. h. danship kunne finde laster til hans poulsens skib faxborg. h. h. danship fik i hen-
hold til den indgåede aftale betaling for de sluttede laster, som blev afregnet med 4 % i
kommission. h. h. danships arbejde bestod i at markedsføre hans poulsens skib og indbe-
fattede den første kontakt til havneagenten, når en aftale om en last fra a til b var kommet i
stand, således at havnen var bekendt med, hvilket skib der ville anløbe havnen og hvornår.
                                              - 10 -
h. h. danship var ikke involveret i driften af skibet og har ingen tekniske kompetencer i sin
virksomhed. det var hans poulsen, der varetog driften af faxborg. h. h. danship lokali-
serede mulighederne for en last fra a til b og spurgte herefter hans poulsen, der hele tiden
var inde over beslutningen om, hvad faxborg skulle sejle med. hans poulsen havde det
sidste ord. han sejlede ikke med hvad som helst. hans poulsen fravalgte en gang at sejle til
kaliningrad på grund af en tidligere dårlig erfaring derfra. når skibet skulle laste og losse,
nominerede h. h. danship havneagenter på rederiets vegne. h. h. danship foretog betalin-
ger til havneagenten med rederiet lyn aps´ penge.
h. h. danship indkasserede fragterne, betalte havneregningerne og afregnede sin kommis-
sion. det beløb, der var tilovers, blev overført til hans poulsen. h. h. danship var ikke af-
hængige af driftsresultatet for rederiet.
h. h. danship er ikke ism certificeret. selskabet kunne ikke påtage sig nogen opgaver i den
henseende.
h. h. danship havde ledig kapacitet i bogholderiet og indgik derfor en aftale med hans
poulsen om at foretage bogholderiet for rederiet lyn aps mod betaling af et fast månedligt
beløb på 7.000 kr. pr. måned.
han var ikke opmærksom på registreringen i ihs databasen. det var ikke en database, som
h. h. danship brugte i det daglige arbejde.
i h. h. danship er der 4 personer, der befragter skibe. alle tekniske og bemandingsmæssige
opgaver outsources. han blev bekendt med kravet fra værnsfælles forsvarskommando, da
det kom til h. h. danship. h. h. danship bekræftede, at de havde modtaget kravet. kravet
blev givet videre til hans poulsen med det samme, da det var en sag for rederiet lyn aps.
keld pedersen er hans kollega. de har en overordnet opdeling mellem sig af tonnagen. keld
pedersen havde den daglige kontakt med hans poulsen. han var ikke bekendt med den
                                                    - 11 -
samtale, keld pedersen havde med værnsfælles forsvarskommando. han ved ikke, hvorfor
h. h. danship skulle være postboks på korrespondancen med værnsfælles forsvarskom-
mando. h. h. danship havde ikke mulighed for at behandle kravet, da det var en sag for re-
deriet.
keld pedersen og hans poulsen diskuterede sagen. hans poulsen bad keld pedersen om at
svare på kravet som sket. han ved ikke, om det var under et besøg, som hans poulsen havde
på deres kontor. h. h. danship afviste derfor kravet på vegne af rederiet. hans poulsen be-
stred, at der var grund til at sætte så meget beredskab i værk. det var et problem for h. h.
danship at få hans poulsen til at forholde sig til kravet. keld pedersen sagde til hans poul-
sen, at denne ikke bare kunne ignorere det, og måtte svare på det. h. h. danship havde ko-
pier af skibets certifikater på kontoret, idet hans poulsen havde fremsendt dem. i forbindelse
med befragtningsforløbet skal certifikaterne fremvises i mange sammenhænge. en befragter
vil vide, at skibet er certificeret, før en aftale sluttes.
skibsfører hans poulsen har forklaret blandt andet, at han har sejlet i 52 år. hans fik oprin-
deligt sin uddannelse ved at sejle, hvorefter han var på søfartsskole. han har efterfølgende
taget flere forskellige kurser. han har været selvstændig erhvervsdrivende i 15 år. indimel-
lem har han drevet virksomhed sammen med en anden. rederiet lyn aps var han alene om,
og han var alene om at eje skibet faxborg. h. h. danship hjalp med at finde lasterne til
skibet. han har særligt arbejdet sammen med keld pedersen fra h. h. danship igennem
mange år. han var tilfreds med det arbejde, som h. h. danship udførte. hans spidskompe-
tence var at sejle fra a – b med den last, som h. h. danship nu havde fundet. h. h. danship
hjalp rederiet lyn med bogføring. der var en konto, hvor indbetalinger kom ind. herfra be-
talte h. h. danship de regninger, der kom og besætningens løn. alt afhængig af beløbsstør-
relsen spurgte h. h. danship ham nogle gange forinden en betaling, men andre gange betal-
te h. h. danship fra kontoen, uden at han blev orienteret forinden. de kendte jo hinanden så
godt. rederiet lyn aps passede skibet.
opgaverne til faxborg kom ind ved, at han ringede til keld pedersen for at høre, om der
var en last, eller keld pedersen ringede til ham. så drøftede de mulighederne, og det blev be-
                                              - 12 -
sluttet, hvor han skulle sejle hen. han kunne sige nej til en last, hvilket skete meget sjældent.
der kunne være noget, som han ikke syntes, at det var forsvarligt at sejle med. h. h. dans-
hip havde kendskab til hans skib og kendskab til, hvad han gerne ville sejle med.
han spurgte keld pedersen, hvem der var mægler i de havne, faxborg skulle anløbe. så
kontaktede han selv mægleren for at høre, hvor han skulle ligge. h. h. danship ved alt om,
hvad havneagenten skal anmodes om. hvis h. h. danship ikke havde en fragt, så kom der
ingen indtjening. han kunne absolut ikke undvære en skibsmægler til at finde lasterne til
skibet.
i de tilfælde, hvor han bad keld pedersen om at ringe til nogen andre, eksempelvis værns-
fælles forsvarskommando, gjorde keld pedersen dette. det var keld pedersen, som værns-
fælles forsvarskommando ringede til. der kom mange opkald fra politi og brandvæsen, da
grundstødningen var sket. politiet var om bord på faxborg, og det betød, at han havde
nok at gøre ombord på skibet.
han sørgede selv for bemanding af faxborg og kontakt til værftet. det kan godt ske, at
han talte med h. h. danship om disse forhold. klassecertifikat, forsikring og besætningen
stod han selv for. h. h. danship stod for selve udbetalingen af lønnen til besætningen.
han har skrevet redegørelsen for hændelsesforløbet, der sammen med kortet blev sendt til
værnsfælles forsvarskommando. kortet fik de fra internettet.
direktør hasse kierkgaard har forklaret blandt andet, at han er direktør for charles petersen
vejle a/s, der beskæftiger sig med lastning og losning af skibe på havnen i vejle og forestår
befragtning af gods.
en ”nominering” er en ordre til, at agenten på havnen får lov på h. h. danships vegne at
håndtere et skib, når det anløber havnen. nomineringen kommer sædvanligvis fra h.h.
danship, der som mægler håndterer at informere agenten i de havne, som skibet skal anløbe.
nomineringen af faxborg kom fra h. h. danship på vegne af rederiet til charles petersen
                                                - 13 -
vejle a/s efter, at der var indgået en fragtaftale. h. h. danship gav ved nomineringen med-
delelse om, at skibet ville komme og fortalte lidt om skibets størrelse og lasten. dette oplyses,
for at havneagenten kan informere diverse myndigheder og modtageren af lasten om, at der
kommer varer, således at modtageren kan arrangere losning, når skibet kommer frem. h. h.
danship ville gerne have oplyst, hvornår det forventedes, at losning af skibet ville kunne ske,
idet h. h. danship således fik viden om, hvornår skibet ville kunne forventes at sejle videre
til næste havn. endvidere ønskede h. h. danship oplysninger om omkostningerne ved at
anløbe havnen, for at kunne se, om prisniveauet lå på linje med prisen i andre havne. reg-
ningerne for faxborgs anløb af havne blev altid sendt til h. h. danship. hvis der opstod
uoverensstemmelser, når faxborg anløb en havn, så foregik kontakten vedrørende dette
med h. h. danship. hvis skibet havde brug for små fornødenheder, eksempelvis ferskvand,
så kom beskeden herom fra skibet selv. han ved ikke, hvem der stod for bestilling og leve-
ring af bunkerolie. i 2014 var havnen i vejle ikke hegnet ind, så der kunne uden videre
komme en leverandør med bunkerolie. han har ikke været i tvivl om, at h. h. danship age-
rede på vegne af rederiet lyn aps.
revisor lilly jeppesen har forklaret blandt andet, at hun har ejet firmaet revisorgruppen si-
den 1995. forud herfor var hun ansat i 13 år i et stort revisorfirma. h. h. danship blev etab-
leret i 1986. hun arbejde med deres årsregnskab i hendes tidligere ansættelse. samarbejdet
stoppede, da hun blev selvstændig, idet hun havde en kundebeskyttelsesklausul. samarbej-
det blev genoptaget efter et par år.
hun har ikke været tilknyttet rederiet lyn aps i hele rederiets eksistensperiode. på et tids-
punkt opstod der uoverensstemmelser mellem rederiet og den tidligere revisor. herefter be-
gyndte hun fra 2013 et samarbejde med rederiet lyn aps. hun ydede en regnskabsmæssig
assistance til rederiet, der havde fravalgt revision.
hun ved, at h. h. danship er blevet honoreret med en kommission på den fragt, rederiet
lyn aps har modtaget. skibet faxborg er et ældre skib, hvilket stiller nogle begrænsnin-
ger i forhold til, hvad skibet kan håndtere. hun ved også, at h. h. danship varetog boghol-
                                                       - 14 -
derifunktionen for rederiet. den opgave kunne lige så godt have være placeret hos hende el-
ler hos en bogholder et andet sted.
administrativt gik fragterne ind på en konto tilhørende h. h. danship, der foretog modreg-
ning af laste- og losseudgifter, proviant og eventuelle kontante udlæg til kaptajnen m.m.
hun er af den overbevisning, at hans poulsen har godkendt regningerne.
da skibet blev solgt, og rederiet lyn aps blev lukket ned, blev rederiets bankkonto lukket.
rederiet trådte i solvent likvidation. i den forbindelse skulle der indrykkes proklama, og hun
assisterede rederiet med indhentelse af en skattekvittance. der kom et beløb retur fra skat
til rederiet, som ikke kunne udbetales, da rederiet ikke længere havde en nem konto. pen-
gene blev derfor sat ind hos h. h. danship. i den forbindelse blev hun betalt, hvilket kan ses
af opgørelsen af restudlodning til hans poulsen i sagens bilag 32. de sædvanlige ind- og ud-
betalinger har hans poulsen ikke kunnet have så meget indflydelse på, men omkostningerne
vedrørende skib og bemanding har hans poulsen været involveret i.
parternes synspunkter
værnsfælles forsvarskommando har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 17. september 2018, hvoraf blandt andet fremgår:
”…anbringender
       retsgrundlaget
       refusionskravet er fremsat med hjemmel i sølovens kapitel 9a (ansvar for skade forvoldt
       af bunkerolie), § 183, stk. 1, 1. led, hvorefter:
       ”et skibs ejer er uden hensyn til skyld ansvarlig for enhver forureningsskade.” [min understreg-
       ning]
       bestemmelsen pålægger således objektivt ansvar for forureningsskade, hvilket i medfør
       af § 183, stk. 2, omfatter forurening, samt udgifter afholdt som følge af rimelige forholds-
       regler truffet for at afværge eller begrænse alvorlig og umiddelbar fare for forurenings-
       skade forårsaget af bunkersolie.
                                                   - 15 -
ansvaret efter denne bestemmelse vedrører udelukkende forureningsskade som følge af
udledning af bunkerolie fra skibe, som ikke er indrettet til eller transporterer olie i last, jf.
lovens § 183, stk. 3, hvoraf fremgår:
”ved bunkersolie forstås i dette kapitel enhver mineralsk olie med carbonhydrider, herunder smø-
reolie, der anvendes eller skal anvendes til skibets drift eller fremdrift, dog ikke sådan bunkersolie,
som er omfattet af reglerne i kapitel 10.”
lovens § 183, stk. 4, indeholder en definition af bestemmelsens ejerbegreb og afgrænser
mulige ansvarssubjekter for det objektive ansvar:
”ved ejer forstås i dette kapitel skibets ejer, herunder den registrerede ejer, reder, bareboatbefrag-
ter, disponent eller andre, der i ejerens sted varetager skibets drift.” [min understregning]
det fremgår endvidere af sølovens § 183, stk. 6, at disse ansvarssubjekter/personer er so-
lidarisk ansvarlige, og skadelidte har derfor adgang til at rette sit krav direkte mod en-
hver af de i § 183, stk. 4 angivne ansvarssubjekter.
sølovens kapitel 9a er en implementering af bunkerkonventionen af 2001. ifølge betænk-
ning nr. 1451 af 2004 til sølovens kapitel 9a, har man med formuleringen i § 183, stk. 4,
bl.a. søgt at dække konventionens begreber ”manager” og ”operatør”.
det følger således af konventionens artikel 1, nr. 2, at:
"shipowner" means the owner, including the registered owner, bareboat charterer, manager and
operator of the ship.” [min understregning]
til sammenligning er konventionen også implementeret i norge, hvor det af sjølovens §
183, afsnit 5 fremgår:
”med skipets eier forstås i §§ 183 til 190 eieren, herunder den registrerte eieren, rederen, bare-
boatbefrakteren, disponenten eller andre som står for sentrale funksjoner knyttet til driften av ski-
pet.” [min understregning]
til forskel fra sølovens øvrige regler om ansvar for olieforurening, der også er baseret på
internationale konventioner, er der efter bunkerkonventionen foretaget en bevidst udvi-
delse af kredsen af objektivt ansvarlige/flere ansvarssubjekter med det formål at sikre
bedre, hurtigere og tilstrækkelig adgang til kompensation for skadelidte, jf. således kon-
ventionens præambel, de almindelige bemærkninger i betænkning nr. 1451 af 2004 samt
forarbejderne til den norske sjølov (ot.prp. nr. 77, 2006 - 2007).
yderligere afgrænsning af ansvarssubjekterne
bunkerskonventionen og dens implementering i såvel dansk som norsk ret har derfor i
praksis udvidet rækkevidden af ansvarssubjekter til også at omfatte ”managere”, ”opera-
tører”, ”disponenter”, eller i øvrigt enhver anden, der har varetaget skibets drift eller stå-
et for centrale funktioner knyttet til driften af skibet.
det følger således af bemærkningerne til sølovens § 183 i betænkning nr. 1451 af 2004, at:
”… der i bunkersreglerne ikke [er] sket ansvarskanalisering til ét ansvarssubjekt, men reglerne
opererer med en gruppe af ansvarlige. fælles for denne gruppe er, at de alle i et eller andet omfang
                                                - 16 -
er ansvarlige for skibets drift og dermed har en grad af rederværdighed.” [min understregning
og parentes]
tilsvarende fremgår det af høringssvarene fra det norske advokatsamfund og det norske
rederiforbund i forarbejderne til den norske sjølov, at fælles for de parter, der kan gøres
ansvarlige, er, at de samlet set eller hver for sig har udført centrale funktioner knyttet til
skibets drift.
i forarbejderne til den norske sjølov beskriver det norske rederiforbund således en ”ma-
nager” som én, der foretager ”enkeltfunktioner”, herunder f.eks. knyttet til ”befrakt-
ning”.
også i den maritime branche dækker begreberne ”manager” og ”operatør” generelt over
en videre række af forskellige opgaver i relation til skibes drift, herunder i forbindelse
med befragtningsopgaver, håndtering af krav og kundekontakt, bistand i forbindelse
med planlægning af havneophold, herunder bestilling og betaling af forsyninger og
driftsudgifter samt forståelse af en række økonomiske og finansielle opgaver i relation til
driften af et skib.
vurderingen af, om en part kan gøres objektiv ansvarlig for udgifter i forbindelse med
foranstaltninger mod fare for forurening fra bunkerolie, er således baseret på en helheds-
vurdering af, om pågældende i et eller andet omfang har deltaget i driften af skibet eller
centrale funktioner i tilknytning hertil, og om parten derfor har en vis grad af redervær-
dighed. som eksempler på dette, er der i lovgivningen nævnt ”managere”, ”operatører”
og ”disponenter”.
det er dermed ikke en betingelse efter bestemmelsen, at parten har foretaget samtlige op-
gaver, som en ejer eller reder normalt ville udføre, da opgavefordelingen i branchen i
udpræget grad afhænger af det enkelte samarbejde, og da bestemmelsens formål netop
har været at udvide kredsen af ansvarlige til mere end det traditionelle ejer-/rederbegreb.
det vil derfor ikke være i overensstemmelse med lovens formål at fortolke definitionen af
ansvarssubjekter indskrænkende, og det ville ligeledes udhule bestemmelsens adgang til
sikring af krav fra en bredere kreds.
idet loven hjemler objektivt ansvar, er det heller ikke relevant, om parten har haft ansvar
for sikkerhedsmæssige foranstaltninger eller navigation af skibet. ansvaret er således ik-
ke baseret på skyld eller manglende iagttagelse af en sikkerhedsmæssig procedure i øv-
rigt, men derimod baseret på et formål om, at skadelidte uanset en modparts skyld skal
kunne opnå bedre, hurtigere og tilstrækkelig dækning for sit krav.
den konkrete sag
hans poulsen har primært fungeret som skibets skipper, hvor han har stået for navigati-
on af skibet og håndtering af skibets besætning.
rederiet lyn aps har primært fungeret som registreret ejer af skibet faxborg. rederiet
har derimod ikke forestået anden hverken administrativ, kommerciel eller praktisk drift
af skibet eller rederiet i øvrigt.
                                                      - 17 -
      hans poulsen var eneejer af rederiet lyn aps, og da hans poulsens primærkompetence
      lå i skipperhvervet, var langt størstedelen af alle opgaver i tilknytning til drift af rederiet
      og skibet faxborg uddelegeret til h.h. danship a/s.
      h.h. danship a/s har haft et mangeårigt tæt samarbejde med hans poulsen og rederiet
      lyn aps, og h.h. danship a/s har i denne periode forestået væsentlige opgaver i til-
      knytning til rederiets og skibets drift. derudover har h.h. danship a/s selv betegnet sig
      som ”operatør” af skibet faxborg.
      der må på denne baggrund være en formodning for, at h.h. danship a/s også faktisk
      har fungeret som ”operatør” og varetaget opgaver i tilknytning til skibets og rederiets
      drift.
      de opgaver, h.h. danship a/s har udført i sin egenskab heraf, har i praksis blandt andet
      været befragtningsopgaver, håndtering af krav og kundekontakt, bistand i forbindelse
      med planlægning af havneophold, herunder bestilling og betaling af forsyninger og
      driftsudgifter samt forståelse af en række økonomiske og finansielle opgaver i relation til
      driften af et skib.
      derudover har h.h. danship a/s forestået rederiet lyn aps ind- og udbetalinger, ført
      bogholderi samt ført kommunikationen med rederiets bank.
      endeligt har h.h. danship a/s udført en række ad-hoc opgaver for rederiet lyn aps ef-
      ter behov.
      h.h. danship a/s har på denne baggrund udført en så omfattende og essentiel del af re-
      deriet lyn aps’ og skibet faxborgs drift, at der de facto ikke havde været noget funge-
      rende rederi, eller noget skib i drift, hvis ikke det havde været for h.h. danship a/s.
      h.h. danship a/s har på denne baggrund udført en så stor del af driften af skibet
      faxborg, at h.h. danship a/s efter en konkret helhedsvurdering har en tilstrækkelig
      grad af rederværdighed til at være omfattet af sølovens § 183, stk. 4, og dermed til at væ-
      re objektiv ansvarlig for værnsfælles forsvarskommandos udgifter i nærværende sag.”
h. h. danship har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet
af 17. september 2018, hvoraf blandt andet fremgår:
      ”…anbringender:
      det gøres gældende, at sagsøgte ikke er ansvarssubjekt i henhold til erstatningsansvars-
      bestemmelsen i sølovens § 183.
      det gøres herunder gældende, at sagsøgte ikke er ”ejer” jfr. sølovens § 183, stk. 4, idet
      sagsøgte ikke har varetaget ”skibets drift”, som dette må forstås forudsat i sølovens §
      183, stk. 4.
      det gøres gældende, at sagsøgte alene har haft til opgave at formidle transportkontrakter
      mellem rederiet og afskiberne, ligesom sagsøgte har ført rederiets bogholderi. sagsøgte
                                                     - 18 -
       har oppebåret et fast aftalt honorar for varetagelse af bogføringen og modtaget en provi-
       sion for de aftalte fragter. betalingen har været uafhængig af resultatet af skibets drift og
       sagsøgte har ikke haft funktioner, der har givet sagsøgte nogen rederværdighed.
       alle opgaver vedrørende skibets drift har rederiet selv stået for, herunder f.eks. alt vedrø-
       rende mandskab, vedligehold, værftsophold, klassepapirer m.v.
       det gøres videre gældende, at den omstændighed, at sagsøgte ikke havde eller har nogen
       ism certificering bestyrker, at sagsøgte ikke har stået for det i sagen involverede skibs
       drift.
       det gøres gældende, at det påhviler sagsøger at bevise, at sagsøgte har stået for driften af
       skibet i den forstand, som det må forstås i sølovens § 183.
       den omstændighed, at sagsøgte i en privat kommerciel database jf. bilag 10 fejlagtig er
       opført som ejer, kan ikke danne grundlag for et ansvar efter bestemmelsen i sølovens §
       183.
       det gøres gældende, at det ikke er afgørende, hvorledes man benævner de forskellige ak-
       tører, men derimod afgørende, hvilke opgaver der faktisk udføres.
       sagsøgte har ikke udført opgaver for det involverede skib, der betyder, at sagsøgte er an-
       svarssubjekt i forhold til bestemmelsen i sølovens § 183…”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
skibet faxborg stødte på grund i vejle fjord den 7. august 2014, og det er ubestridt, at det-
te førte til alvorlig og umiddelbar fare for forureningsskade fra bunkerolie, hvilket igen ube-
stridt førte til en udgift på 80.660,60 kr. for værnsfælles forsvarskomando (tidligere sok),
som iværksatte rimelige forholdsregler for at afværge forureningsskade. endelig er det ube-
stridt, at dette krav skal honoreres af skibets ejer i den forstand, dette begreb er defineret i sø-
lovens § 183, stk. 4, som fastlægger kredsen af de ansvarssubjekter, som er objektivt og soli-
darisk ansvarlige for de afholdte udgifter, jf. i det hele sølovens § 183. sagens stridspunkt er
således, om h.h. danship på tidspunktet for grundstødningen og de iværksatte foranstalt-
ninger var ejer af faxborg i henhold til sølovens § 183, stk. 4.
sølovens § 183, stk. 4, omfatter i henhold til sin ordlyd skibets ejer, herunder den registrere-
de ejer, reder, bareboatbefragter, disponent eller andre, der i ejerens sted varetager skibets
drift. bestemmelsen implementerer bunkerskonventionen fra 2001, som i henhold til artikel
                                               - 19 -
1, nr. 3, definerer ansvarssubjektet ”shipowner” som ”the owner, including the registered
owner, bareboat charterer, manager and operator of the ship”. af lovforslaget til sølovens §
183, stk. 4, fremgår i overensstemmelse med den bagvedliggende betænkning bl.a., at ”…i
modsætning til reglerne i kapitel 10 er der i bunkersreglerne ikke sket ansvarskanalisering til
ét ansvarssubjekt, men reglerne opererer med en gruppe af ansvarlige. fælles for denne
gruppe er, at de alle i et eller andet omfang er ansvarlige for skibets drift og dermed har en
grad af rederværdighed.”, jf. de specielle bemærkninger til § 183, stk. 4, i lovforslag nr. 44 af
24. februar 2005 om ændring af søloven og side 17 i sølovsudvalgets betænkning nr. 1451 af
2004. samme steder fremgår det, at udtrykket ”disponent eller andre der i rederens sted va-
retager skibets drift” dækker over begreberne ”operator” og ”manager” i bunkerskonventio-
nen.
sølovens § 183 omhandler som anført objektivt og i givet fald solidarisk ansvar for skade
forvoldt af bunkerolie, og retten finder, at retsgrundlaget må forstås sådan, at ansvaret for-
udsætter, at man varetager skibets tekniske drift som nærmere bestemt i § 183, stk. 4, og de
nævnte forarbejder. der er således ikke grundlag for at udstrække den strenge ansvarsbe-
stemmelse, som knytter sig til skade som følge af skibets tekniske drift, til tillige at omfatte
den kommercielle drift af skibet.
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at h.h. danship ikke har deltaget i skibets tekni-
ske drift. h.h. danships opgaver har således alene vedrørt dele af den kommercielle drift,
herunder navnlig formidling af last til skibet, som h.h. danship varetog som kommissions-
honoreret skibsmægler på eksklusiv basis, og nominering af agenter i forbindelse med hav-
neanløb. dertil kommer, at h.h. danship varetog bogføringsmæssige og regnskabsmæssige
opgaver for skibets ejer, rederiet lyn aps. den tekniske drift af skibet blev efter bevisførel-
sen alene foretaget af rederiet lyn aps, herunder ejer og skipper hans poulsen.
på den anførte baggrund frifinder retten h.h. danship a/s for den nedlagte påstand.
det kan ikke føre til noget andet resultat, at den kommercielle database ihs fejlagtigt havde
anført, at h.h. danship var ejer af faxborg. heller ikke omtalen af faxborg på h.h.
                                              - 20 -
danships hjemmeside eller den efterfølgende korrespondance mellem sok og h.h. danship
kan føre til noget andet resultat.
som følge af sagens resultat skal værnsfælles forsvarskommando betale sagsomkostninger
til h.h. danship med 25.000 kr. beløbet vedrører udgifter til advokat ekskl. moms og er fast-
sat ud fra sagens værdi, karakter, omfang og forløb.
                                     thi kendes for ret:
sagsøgte, h. h. danship a/s, frifindes.
sagsøger, værnsfælles forsvarskommando, skal inden 14 dage betale sagens omkostninger
til h. h. danship a/s med 25.000 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
søren berg                      mads bundgaard larsen                     jens boye
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                            sø- og handelsretten, den 28-11-2018
                                      josephine hansen
                                        teamsekretær


text:
dom
afsagt den 15. februar 2018
rettens nr. 3-7209/2017
politiets nr. 3700-84181-00030-17
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1983
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 27. oktober 2017.
t er tiltalt for overtrædelse af:
knivlovens § 7, stk. 1, jf. § 2, stk. 1, nr. 1,
ved den 12. april 2017 i kolding arrest, tingvejen 1, kolding under skærpende
omstændigheder, uden politiets tilladelse og uden anerkendelsesværdigt formål at have
besiddet en kniv, hvis klinge oversteg 12 cm, hvorefter han forsøgte at indsmugle kniven i
kolding arrest til b.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at tiltalte i medfør af
udlændingelovens § 49, stk. 1, jf. § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 8, subsidiært efter § 24, nr. 2,
udvises med indrejseforbud i et tidsrum, som retten fastsætter, jf. udlændingelovens § 32, stk.
1.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
af retsbog af den 7. november 2017, hvor tiltalte blev fundet skyldig i overensstemmelse med
anklageskriftet fremgår:
       "tiltalte forklarede, at han var i arresten den 12. april 2017. han havde en taske med. i
       tasken var der tøj til b. han var i arresten for at besøge b. det er bs taske. han havde
       tasken hjemmefra, hvor de bor. de bor sammen. han havde pakket tasken med tøj. der
       var ikke andre, der havde haft fat i tasken, inden han ankom til arresten. det var hans
       ven, der kørte ham til arresten. hans ven havde ikke noget med tasken at gøre. da han
       ankom til arresten, var der ikke nogen tolk til stede, og han sagde derfor til den
       fængselsbetjent, han talte med, at det var bs ting. betjenten svarede: "ok, gå du bare
       hjem." efter halvanden måned blev han ringet op og fik at vide, at han havde forsøgt at
       indsmugle våben i arresten. han svarede, at han ikke havde lagt kniven i tasken. politiet
       spurgte ham dengang, om han havde gennemgået, hvad der var i tasken, og der svarede
       han, at det havde han, og han havde ikke set kniven i tasken.
                                         - 2 -
forevist foto af kniv, sagens bilag 2, forklarede tiltalte, at han ikke havde set den kniv
før.
tasken var en militærtaske. da politiet i sin tid havde hentet b på deres bopæl, havde
politiet spurgt om, hvis taske det var, og han havde svaret, at det var bs. tasken er en
rygsæk med mange lommer. da han puttede tøjet i tasken, gennemgik han ikke alle
lommerne, han kiggede blot i dem. han så, at der lå skolebøger i tasken, som han tog
ud, og derefter lagde han tøjet i. han har ikke talt med bi forbindelse med, at han
afleverede tasken. han ved ikke, hvorfor han skulle forsøge at indsmugle en kniv for b,
for han ved godt, at politiet ville gennemgå de ting, som man indleverer til en indsat i en
arrest. b er hans søsters søn.
han blev på et tidspunkt kontaktet af bs advokat, om ikke han kunne komme med noget
tøj til b. han var træt af bog havde ikke besøgt ham. der gik lang tid, inden han
afleverede tasken til arresten. han og b bor sammen i en lejlighed, hvor der er ét
værelse og en stue. det er bs taske, og han har ikke anvendt den, før han afleverede den
ved arresten. b havde anvendt tasken til, når han gik i skole. i arresten fik
fængselsbetjenten tasken, og der blev da ikke kigget ned i tasken.
fængselsbetjent a mødte som vidne og blev gjort bekendt med vidnepligten og
vidneansvaret.
vidnet forklarede, at hun er fængselsbetjent. det er hende, der har visiteret tasken. man
kan indlevere effekter til de indsatte mellem kl. 11 og kl. 19. så udfylder man en seddel
med, hvem der indleverer med navn og cpr-nummer og legitimerer sig med billede. de
indleverede effekter bliver visiteret af natholdet. der sker aldrig visitation af tingene i
forbindelse med indleveringen af tingene. når de modtager f.eks. en taske, stilles den på
et bord i mandskabsstuen med navn og nummer på den, der skal modtage effekten.
rygsækken var forholdsvis lang med dybe lommer. kniven blev fundet i en af
rygsækkens yderlommer helt nede på bunden. hun skulle have armen helt ned i lommen
for at kunne tage den op. hun skar sig ikke, da hun mærkede kniven. hun havde ikke
forinden klappet rygsækken på siderne for at mærke, om der var noget. hun havde, efter
at have taget tøjet op, løftet på rygsækken og kunne mærke, at der var noget tungt i den
ene side. kniven var ikke pakket ind i noget, men lå løst i bunden af lommen.
forevist foto af kniven, bilag 1.2, forklarede vidnet, at det var den kniv.
[...]
efter votering afsagde retten
kendelse:
tiltalte har forklaret, at han ikke undersøgte alle lommerne i rygsækken, inden han
lagde tøj til b ned i den.
ved anvende en andens taske uden forinden at have undersøgt den og alle dens lommer,
har tiltalte påtaget sig en risiko for, at der kunne ligge noget i tasken, som ikke ville
være lovligt at besidde.
                                               - 3 -
     tiltalte har således i hvert fald uagtsomt besiddet kniven, da han henvendte sig i
     kolding arrest.
     tasken og dens indhold blev afleveret i kolding arrest med henblik på at blive afleveret
     videre til b. tiltalte har dermed forsøgt at indsmugle kniven i arresten.
     efter forarbejderne til knivloven vil der i almindelighed kun foreliggende skærpende
     omstændigheder, hvis en person bærer en kniv på steder eller under omstændigheder,
     hvor der er nærliggende risiko for, at der kan opstå tilspidsede situationer af potentiel,
     voldelig karakter. der er i den forbindelse henvist til, at man bærer kniv i aften- og
     nattetimerne i restaurationsmiljøet samt til fodboldkampe m.m.
     henset hertil, og til de generelle anstaltshensyn, der er til at undgå eventuelle konflikter
     eller optrapning af disse i arresthusene, må det at besidde en kniv i kolding arrest og
     forsøge at indsmugle den til en indsat, anses det for at være en skærpende
     omstændighed.
     retten finder således, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med anklageskriftet.
     derfor bestemmes:
     tiltalte findes skyldig."
kriminalforsorgen har oplyst, at
     "kriminalforsorgens konklusion:
     det er kriminalforsorgens vurdering, at t er egnet til at modtage en hel eller delvis
     betinget dom med vilkår om samfundstjeneste, hvortil det skal anbefales, at der
     fastsættes vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen i prøvetiden.
     finder retten, at sagen kan afgøres med en betinget dom uden vilkår om
     samfundstjeneste, skal det anbefales, at der alene fastsættes prøvetid.
     ....."
udlændingestyrelsen har i udtalelse af den 31. januar 2018 anført:
     "det er til sagen oplyst, at anklagemyndigheden forventer pågældende idømt 7 dages
     fængsel.
     det er endvidere oplyst, at anklagemyndigheden vurderer, at der under straffesagen bør
     nedlægges påstand om udvisning med indrejseforbud.
     opholdsgrundlag og længde
     t indrejste i danmark den 4. august 2015, hvor han søgte asyl. den pågældende blev
     den 5. november 2015 meddelt opholdstilladelse i danmark efter udlændingelovens § 7,
     stk. 1 indtil den 5. november 2020.
     længden af ts lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmerne regnes fra den 5.
     november 2015, hvor pågældende blev meddelt opholdstilladelse i danmark efter
                                          - 4 -
udlændingelovens § 7, stk. 1, jf. herved udlændingelovens § 27, stk. 2, og t har således
haft lovligt ophold i danmark i ca. 2 år og 3 måneder, jf. udlændingelovens § 27.
udvisningshjemmelen
udlændingestyrelsen er af den opfattelse, at opholdets længde og karakter fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 24, nr. 1, jf. §
22, nr. 8 eller § 24, nr. 2.
efter udlændingelovens § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 8 kan en udlænding, som ikke har haft
lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 5 år udvises, hvis udlændingen efter
straffelovens § 192a, § 10, stk. 1, jf. §§ 1 og 2, i lov om våben og eksplosivstoffer, § 59,
stk. 4, jf. § 18, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 1444 af 1. december 2016 om våben og
ammunition m.v. med senere ændringer, eller § 7, jf. §§ 1 og 2, i lov om knive og
blankvåben m.v., idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der
indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville
have medført en straf af denne karakter.
efter udlændingelovens § 24, nr. 2, kan en udlænding, som ikke har haft lovligt ophold
her i landet i mere end de sidste 5 år, udvises, hvis udlændingen idømmes betinget eller
ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver
mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført en straf af
denne karakter.
§ 26, stk. 2
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en beslutning om udvisning af t med sikkerhed
kan antages at være i strid med danmarks internationale forpligtelser, skal
udlændingestyrelsen henvise til politiets rapport af 28. december 2017.
heraf fremgår blandt andet følgende:
         t er ikke gift og har ingen børn.
         t har en søster i danmark
udlændingestyrelsen har i udtalelsen ikke taget stilling til, om den pågældende i
hjemlandet risikerer at blive straffet for den samme forbrydelse (dobbeltstraf). der
henvises til højesterets dom, afsagt den 14. november 2017, samt rigsadvokatens
meddelelse af 5. december 2017.
udtalelse om udvisningsspørgsmålet
det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens § 26,
stk. 2, at en udlænding skal udvises efter § 22-24, medmindre dette med sikkerhed vil
være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
på den baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter, og
om at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 7 dages varighed sammenholdt
med de i udlændingelovens § 26, stk. 2 nævnte hensyn, kan udlændingestyrelsen
tiltræde anklagemyndighedens indstilling om udvisningsspørgsmålet.
                                                - 5 -
       konsekvenser ved en eventuel udvisning
       det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et
       indrejseforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1. i den
       førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
       fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr.
       1-5.
       det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i
       forbindelse med udvisning efter § 22, nr. 4-8 eller for udlændinge, som ikke har haft
       lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog altid for mindst 6
       år.
       det fremgår af udlændingelovens § 49 a, at forud for udsendelse af en udlænding, som
       har haft opholdstilladelse efter § 7 eller § 8, stk. 1 eller 2, og som er udvist ved dom, jf.
       § 49, skt. 1, træffer udlændingestyrelsen afgørelse om, hvorvidt udlændingen kan
       udsendes, jf. § 31, med mindre udlændingen samtykker i udsendelsen. en afgørelse om,
       at udlændingen ikke kan udsendes, jf. § 31, skal tillige indeholde afgørelse om
       meddelelse eller nægtelse af opholdstilladelse efter § 7.
       ....."
tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at han er færdig med at være i praktik. han
har gode udsigter til at få et job. han forventer, at han vil lide overlast, hvis han udvises til
syrien. han har fortsat venner og passer sin sprogskole, og har ingen kæreste.
rettens begrundelse og afgørelse
tiltalte er ved rettens kendelse af den 7. november 2017 fundet skyldig i det i anklageskriftet
anførte, herunder at forholdet er sket under skærpende omstændigheder.
straffen fastsættes til fængsel i 7 dage, jf. knivlovens § 7, stk. 1, jf. § 2, stk. 1, nr. 1.
tiltalte er fundet skyldig i at have forsøgt at indsmugle kniven i et arresthus, hvor der er en
nærliggende risiko for, at der kan opstå tilspidsede situationer. retten finder derfor ikke,
uanset tiltaltes i øvrigt gode personlige forhold, grundlag for at fravige udgangspunktet,
hvorefter en sådan overtrædelse straffes med ubetinget fængsel, heller ikke ved en betinget
dom med vilkår om samfundstjeneste.
da tiltalte er idømt ubetinget fængsel for overtrædelse af knivlovens § 7, stk. 1, jf. § 2, stk. 1,
nr. 1, er betingelserne i udlændingelovens § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 8, jf. § 32, stk. 1, jf. stk. 3,
for at udvise tiltalte med et indrejseforbud på 6 år opfyldt.
retten tager udvisningspåstanden til følge i medfør af udlændingelovens § 26, stk. 2, da
udvisningen ikke med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
retten har herved lagt vægt på karakteren af den begåede lovovertrædelse og på de
omstændigheder, hvorunder tiltalte var i besiddelse af den i sagen omhandlede kniv, der blev
forsøgt indsmuglet i kolding arrest. herefter og henset til oplysningerne om tiltaltes
                                              - 6 -
personlige forhold vedrørende hans ophold i danmark, alder, helbred og familiemæssige
relationer finder retten endvidere, at tiltalte ikke har en sådan tilknytning til danmark, at
udvisning kan anses for uproportional.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 7 dage.
tiltalte udvises af danmark. tiltalte pålægges indrejseforbud i 6 år. fristen for
indrejseforbudet regnes fra den 1. i den førstkommende måned efter udrejsen eller
udsendelsen.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
dom
afsagt den 14. juni 2017 af vestre landsrets 7. afdeling (dommerne hans-jørgen nymark
beck, chris olesen og marianne hornbjerg (kst.) med domsmænd) i ankesag
v.l. s–0936–17
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1997
(advokat henrik thorstholm, skjern)
retten i herning har den 2. maj 2017 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. 99-635/2017).
påstande
anklagemyndigheden har påstået skærpelse, navnlig således at straffen gøres ubetinget.
tiltalte har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
af journalnotat af 17. maj 2017 fra praktiserende læge rasmus d. christensen vedrørende a
fremgår bl.a.:
”i venstre side af hovedet ses foran og over venstre øre, 1,5 cm lang flænge, gaber minimalt.
denne limes. er varslet om symptomer på hjernerystelse, og anbefalet at tage den helt med ro
de næste min 24 timer.”
forklaringer
                                                - 2 -
tiltalte har for landsretten i det væsentlige forklaret som i 1. instans.
tiltalte har supplerende forklaret, at han havde haft undervisning på hold med a omkring
halvdelen af tiden siden januar 2016. den 17. maj 2016 havde været en forholdsvis normal
dag bortset fra, at han var sent på den med en opgave. det gik ham på, at han var bagud med
opgaven, idet han nødig ville dumpe faget. a og dennes kammerater sad to til tre meter
bagved skråt til højre for tiltalte og kammeraten b. tiltalte havde svært ved at koncentrere
sig, fordi der blev kastet med sølvpapirskugler bagfra. læreren opdagede ikke, hvad der
skete, og tiltalte tænkte ikke på at bede ham om hjælp.
hvis der havde ligget et penalhus ved siden af ham, kunne han have taget dette. det var en
”sekundreaktion”. han husker ikke, om han slog to elle tre gange. han mener, at han kun slog
to gange.
han er stadig i gang med sit uddannelsesforløb. han arbejder p.t. fuld tid. han skal på et
skoleforløb igen til januar 2018. han har ikke talt med a siden episoden. han ved heller ikke,
hvad han skal sige til ham – andet end undskyld. tiltalte bor fortsat hos sine forældre.
landsrettens begrundelse og resultat
efter voldens karakter, herunder de forvoldte skader, og baggrunden herfor finder lands-
retten, at straffen passende kan udmåles til fængsel i 60 dage.
det må anses for forudsat i forarbejderne til lov nr. 152 af 18. februar 2015 om ændring af
reglerne om samfundstjeneste mv., at udgangspunktet ved grov vold, jf. straffelovens § 245,
fortsat er, at der skal fastsættes en ubetinget frihedsstraf, og at en betinget dom med vilkår om
samfundstjeneste kun vil kunne anvendes, hvis særlige grunde taler for det, jf. højesterets
dom af 25. april 2017 (sag 12/2017).
3 voterende udtaler:
vi finder under hensyn til det forudgående forløb og voldens begrænsede skader sammen-
holdt med tiltaltes gode personlige forhold, at der uanset voldens karakter er grundlag for
undtagelsesvis at gøre straffen betinget med vilkår om samfundstjeneste som nedenfor be-
stemt.
                                                - 3 -
3 voterende udtaler:
vi finder under hensyn til voldens karakter og til omstændighederne i øvrigt, at der ikke er
grundlag for undtagelsesvis at gøre straffen betinget, heller ikke med vilkår om samfunds-
tjeneste, selvom volden alene har påført forurettede begrænsede skader.
der træffes afgørelse efter udfaldet af stemmeafgivningen.
med de anførte ændringer stadfæster landsretten dommen.
t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom ændres, således at straffen nedsættes til 60 dages fængsel, der gøres betinget,
idet fuldbyrdelse af straffen udsættes og bortfalder efter en prøvetid på 1 år fra denne dom på
betingelse af,
at tiltalte i prøvetiden ikke begår strafbart forhold,
at tiltalte i prøvetiden undergiver sig tilsyn af kriminalforsorgen, og
at tiltalte udfører ulønnet samfundstjeneste i 80 timer efter kriminalforsorgens bestemmelse
inden for en længstetid på 6 måneder.
prøvetiden ophører, når længstetiden er udløbet.
byrettens afgørelse om sagsomkostninger stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten.