text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 30. juni 2010
sag 64/2007
(2. afdeling)
ab vibrator aps
(advokat lars karnøe)
mod
scan-vibro a/s
(advokat asger heine jensen)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 19. januar 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, børge dahl, poul søgaard, jytte
scharling og michael rekling.
påstande
appellanten, ab vibrator aps, har gentaget sine frifindelsespåstande og sin subsidiære på-
stand om betaling af et mindre beløb.
indstævnte, scan-vibro a/s, har gentaget sine påstande, for så vidt angår påstand 2 dog såle-
des, at der kræves procesrente af 100.000 kr. fra sagens anlæg den 19. maj 2005 og af det
overskydende beløb fra den 22. december 2005. subsidiært har scan-vibro a/s påstået stad-
fæstelse.
forklaringer
der er afgivet supplerende forklaring af alfred rasmussen, peder hviid og poul pedersen og
forklaring af jens jørgen petersen, vagn hansen og morten skak.
                                               - 2 -
alfred rasmussen har om sin forklaring – gengivet i sø- og handelsrettens dom – supple-
rende forklaret, at selskabet, aktieselskabet valdemar skak, ikke solgte 15-20 vibrationssig-
ter af typen sls, men kun 2-3 sigter, mens han var ansat i selskabet. aktieselskabet valdemar
skak solgte i alt 40-50 maskiner i den periode, han var ansat, og ikke om året, således som det
er anført i dommen.
han har endvidere forklaret, at valdemar skak døde den 31. december 1999. han købte sel-
skabets computere med indhold, testsigten, varelager, fjedre og andre reservedele, som var på
lager, af dødsboet. sønnen, morten skak, drev virksomheden videre og afviklede den lang-
somt. da han købte testsigten i 2000, var han klar over, at virksomheden ikke ville blive ført
videre. testsigten kan indstilles i forskellige retninger og dermed teste sigtens størrelse i for-
hold til kundens behov for en vibrationssigte. det er efter hans opfattelse nødvendigt at have
en testsigte, idet testmålingerne af skridningsvinkler og produktkarakteristika afgør sigtens
størrelse. valdemar skak fremstillede testsigten. han var også involveret i fremstilling af test-
sigten. der findes normtal til fastsættelse af længde og bredde af nettet, alt efter hvilken stør-
relse sigte, der skal anvendes. forholdet mellem nettets længde og bredde er således givne i
forhold til normtallet. hvis sigten skal scaleres op til en større sigte, anvendes normtallene.
der bruges typisk standard net-størrelser, der ligger lige over kundens krav til sigten. vinklen
på udløbet skal tilpasses, så produktet kan løbe ud fra sigten. dette gør, at maskinerne ofte
ligner hinanden. kunderne stiller ofte krav til udløbshullets størrelse og afstanden fra udløbs-
hullet. ud fra disse retningslinjer fastsættes netstørrelse og skridningsvinkler. i branchen fin-
des standardnet, som er baseret på normtallene, f.eks. i forholdet 1 - 2½. udformningen af de
forskellige fabrikanters maskiner kan være temmelig ens, fordi nettene ligner hinanden, og
fordi netfabrikanterne producerer nettene i ens bredder. stålpladernes dimensioner sætter også
i en vis grad standarder for maskinernes størrelse og udseende.
nettet er ofte spændt op over en bue – pilhøjder – fordi det ikke må spændes fladt op. der
anvendes som oftest to metoder til opspænding af net. ved den ene metode anvendes et rundt
rør med takker, som trækkes om sin egen centerakse og derved strammer nettet, såkaldte ne-
topspændingsrør. ved den anden metode anvendes et træksystem, hvor der trækkes i siderne.
han anvender som regel træksystemet med netopspændingsrør, ligesom scan-vibro. det er et
almindeligt anvendt princip.
                                              - 3 -
ved motorkonsollen anvendes stålplader, som vibratorerne spændes fast på. disse øreplader
er spændt på siden af maskinen. det er også en almindelig kendt fremgangsmåde i branchen.
han anvender en kuglebund med en tremmerist, som sidder under sigtenettet. der er i risten
anbragt gummikugler, som hopper op og ned på nettet, når det vibrerer. herved renses nettet.
der er lavet sektionsopdeling af ristene, da alle kuglerne ellers ville ligge i udløbsenden, fordi
der er fremdrift i produktet, som passerer gennem sigten. ved sektionsopdeling virker kug-
lerne i hele sigtenettet. denne metode er også almindelig anvendt i branchen.
han har annonceret på internettet siden 2000. valdemar skak markedsførte også sine pro-
dukter på internettet. hans billedmateriale er stort set det samme, som valdemar skak an-
vendte.
ab vibrators sigter er ikke identiske med scan-vibro's sigter. ved indløbssiden har scan-
vibro et mindre dæksel, som sidder til venstre for indløbet på sigten. scan-vibro anvender
endvidere en såkaldt uglepakning, hvor en gummipakning sidder på selve sigtekassen. på ab
vibrators sigte sidder pakningen i dækslet og følger med dækslet, når det tages af. på venstre
side af sigten anvender scan-vibro et rundt dæksel, hvor ab vibrator anvender et ovalt dæk-
sel. på siden af scan-vibros dæksel er der huller, som angiver, at der er spændt noget på tværs
både ved indløbet og ved udløbet. ab vibrators sigte er helt glat ved udløbssiden. der er så-
ledes ingen bolte, hvor der er fastgjort noget. endelig er udformningen af vibratorbjælken
forskellig. måden, vibratoren er boltet fast på, er efter hans opfattelse ikke identisk på de to
modeller.
tegningerne i kataloget fra 1996 blev lavet i samarbejde med valdemar skak. valdemar skak
godkendte som direktør i sidste ende tegningerne. han husker ikke i dag, hvem der lavede
detaljerne i tegningerne. når han tidligere har udtalt, at tegningerne i det væsentligste er lavet
af valdemar skak, er det et udtryk for, at valdemar skak som direktør godkendte tegnin-
gerne.
rundsigter kan i nogen grad løse samme opgaver som de sigter, som ab vibrator fremstiller.
ikke alle kunder ønsker dog at få en rund sigte.
                                               - 4 -
jens jørgen petersen har forklaret, at han er ansat i skako comessa a/s, herefter kaldet
skako, hvor han arbejder med salg til store kunder. han blev for 20 år siden ansat hos scan-
vibro. de seneste 7-10 år har han arbejdet med salg af lignende maskiner. vibrationsteknik-
ken blev først anvendt af vester åby vibrator – der senere blev til scan-vibro – hvor
valdemar skak var ansat i1950'erne. valdemar skak begyndte i 1961 sin egen virksomhed.
denne virksomhed udviklede sig til skako i faaborg først i 1960'erne. valdemar skak afvik-
lede sit engagement i skako sidst i 1990'erne. valdemar skak startede herefter en ny virk-
somhed, aktieselskabet valdemar skak, dansk svingningsteknik, hvor alfred rasmussen
blev ansat. det er efter hans opfattelse således "tordenskjolds soldater på sydfyn", som går
igen i virksomhederne. der er færre end fem leverandører i danmark. i tyskland er der 40-50
konkurrenter. leverandørerne i danmark opfattes derfor mere som kolleger end som konkur-
renter.
netopspænding ved firkantede sigter kan ske ved en tværopspænding med spændjern eller en
længdeopspænding, hvor nettet ved hjælp af bjælker eller rør trækkes i længderetningen.
netleverandørerne anviser den måde, som deres net skal spændes op på. selve vævningen af
et net foretages altid af underleverandører. skako anvender begge opspændingsmetoder ved
firkantede net. sigter med netopspænding med drejelige rør har været i skakos brochure i
hvert fald de seneste 10 år. opspænding med drejelige rør bruges især ved varme elementer,
ellers anvendes normalt den billigere bjælkeopspænding. han er bekendt med, at ab vibrator
anvender længdeopspænding ved hjælp af drejelige rør.
netdimensionen fastsættes efter en teoretisk beregning af arealbehov. herefter anvendes
nærmeste netstandard for så vidt angår længde og bredde. disse størrelser er fastsat ud fra
normtals-tabeller. dansk standard har et blad med disse normtal. han ved ikke, hvem der op-
rindeligt har udregnet normtallene. normtallene anvendes, når der springes fra en bredde til
en anden bredde.
der er også fastsat normtal for pladetykkelsen på det anvendte stål. normtallene anvendes
generelt i vibrationsbranchen. skako anvender primært øreplade-konstruktioner på vibrations-
sigterne for at føre kræfterne fra en tykkere til en tyndere plade ved overgangen fra drivenhe-
den til sigtekassen. der overføres store kræfter, hvorfor der er behov for store arealer. pladen
har ofte en v-form. skako bruger øreplader både på udvendig og indvendig side af sigtekas-
                                               - 5 -
sen. konceptet er dog det samme med hensyn til overførsel af kraft. han ved ikke, hvem der
først anvendte øreplader på sigter.
det er i branchen almindeligt at anvende kuglerensning af vibrationssigterne. ved længdeop-
spændte net er nettet opspændt i sektioner. herved opstår en naturlig opdeling af nettet. hvis
sigten har en hældning, skal nettet også sektionsopdeles. sigten vil ikke fungere med kugle-
rensning uden en sektionsopdeling.
rundsigterne egner sig kun delvist til de samme produkter, som de firkantede sigter anvendes
til. rundsigterne egner sig bedst til meget fine materialer, f.eks. en størrelse under en halv
millimeter.
ved tilbud til en kunde tages der udgangspunkt i teoretiske beregninger. 9 ud af 10 gange fo-
retages der ikke test. de har dog muligheden for at anvende en testsigte. oplægget til kunden
tager udgangspunkt i de standardnet, som anvendes på markedet. hvis standarden ikke kan
bruges, foretages tilpasninger. der er forskellige normtalsrækker alt efter kundens ønske til
sigtens bredde. ud fra normtallene fastsættes længden på sigten. standardmålene på sigterne
er kun sammenfaldende for nogle af produkterne fra de forskellige fabrikanter.
vagn hansen har forklaret, at han er seniordirektør i cabinplant i hårby. virksomheden laver
maskiner og udstyr til fødevareindustrien. virksomheden, som han var med til at starte, laver
også vibrationssigter. i branchen findes visse bredder og standarder, som man forsøger at rette
sig efter. ved vibrationssigter er der meget naturgivent ved udformningen på grund af materi-
alets karakter. der er i europa mange virksomheder, som laver vibrationssigter. når der laves
tilbud til kunden, tages der afsæt i det vibrationssigteprogram, som virksomheden har. der
laves ikke korrektioner på selve sigten uden at up-scale hele sigten.
peder hviid har supplerende forklaret, at han i 1974 blev ansat i vester åby vibrator som
ingeniør. han skulle udvikle en ny produktserie i udviklingsafdelingen, så der var et sammen-
hængende produktprogram. i 1979 købte han virksomheden sammen med nogle andre. i juni
2006 solgte han sin sidste ejerandel til direktør steen larsen. den grundlæggende idé med
produktprogrammet i 1976 eksisterer stadig i dag for så vidt angår nethældninger, typebeteg-
nelser, grunddesign osv. det bærende i designet er stadig det samme.
                                               - 6 -
i 2000 fik de en kontakt fra en kunde, som ønskede at købe en sigte mere. kunden troede, at
han havde købt sigten hos dem, men det viste sig, at han havde købt sigten af alfred rasmus-
sen. de undersøgte sagen nærmere og sendte via en advokat brev til alfred rasmussen. de
ønskede ikke at hindre alfred rasmussen i at drive virksomhed, kun at han ophørte med at
sælge produkter, som kunderne kunne forveksle med scan-vibros produkter. sagen blev her-
efter henlagt. 3 år senere blev de på en messe i herning kontaktet af nogle unge ingeniører,
som sagde, at deres virksomhed havde købt en tilsvarende maskine af scan-vibro. maskinen
viste sig at være købt af alfred rasmussen. en sigte kan bygges ind i mange designs. scan-
vibro har sit eget design-særpræg, ligesom andre fabrikanter har deres særpræg. hver fabri-
kant prøver at lave sit eget forhold mellem bredden og længden af sigtenettet. ved forsøg
fandt de i 1976 frem til forholdet 1 - 2 ½. på dette tidspunkt var der ham bekendt ikke andre i
branchen, der brugte disse normtal.
valdemar skak blev ansat i vester åby vibrator først i 1950'erne. valdemar skak har arbej-
det med samme type vibrationssigter, også før han blev ansat i vester åby vibrator. ved re-
klamationen over for alfred rasmussen blev der taget afsæt i en tegning, men han ved ikke,
om alfred rasmussen har tegnet den, da der ikke var anført initialer i hjørnet. sagen blev
henlagt, fordi scan-vibro havde opfattelsen af, at ab vibrator ville ophøre med at snylte på
scan-vibro design.
i levnedsmiddel- og sanitærbranchen er der ca. 10 konkurrenter på markedet. de ser derfor
ofte konkurrenternes sigter hos kunderne. scan-vibro var de første, som anvendte øreplader.
skako anvendte øreplader, efter de havde set det hos scan-vibro. der er dog ikke grundlag
for at forveksle skakos sigter i forhold til scan-vibros design. scan-vibro var også de første
til at lave en opdeling af kuglebunden på tværs. kuglerne skal adskilles, for at de ikke bevæ-
ger sig ned i den ene ende af sigten. der er ikke udtaget patent, fordi virksomheden løbende
laver små forbedringer på produktet, hvilket vil kræve en ny patentansøgning hver gang, der
skete en ændring.
valdemar skaks produktkatalog fra 1996 er for visse produkter en kopi af det program, som
han tegnede i 1976, bortset fra at der nu anvendes elektromagnetiske vibratorer. modelbeteg-
nelserne er tilmed stort set identiske. på scan-vibros sigte er dækslet rundt. ved tilløbshullet
                                               - 7 -
er der et inspektionsdæksel på scan-vibros modeller. gummipakningen ved det store dæksel
er placeret på sigten. der er nogle modeller, hvor gummipakningen er placeret i dækslet.
rundsigter kan også anvendes til grovere materialer. ved små partikler, under 0,2 mm, kan
der kun anvendes rundsigter og ikke firkantede sigter.
poul pedersen har supplerende forklaret, at han blev ansat i scan-vibro i 1976. han kom efter
kort tid i udviklingsafdelingen, hvor han var i 5-6 år. han har siden 1993 arbejdet som salgs-
chef på det danske marked. scan-vibros program har ikke grundlæggende ændret sig siden
udviklingen i 1976. scan-vibros og ab vibrators prøvesigter er identiske. prøvesigten an-
vendes til at dimensionere alle de sigter, som scan-vibro har solgt siden 1976. prøvesigten
har stået i et selvstændigt testrum, da det var en slags forretningshemmelighed. sigten har
ganske kortvarigt været udlånt til kunder ved specielle produkter.
scan-vibro udviklede metoden med netopspænding med rør og takker. ab vibrator bruger en
tilsvarende netopspænding. scan-vibro udviklede også øreplader i samarbejde med svejse-
centralen. spændingsberegningerne afgjorde udformningen af ørepladerne. scan-vibro ud-
viklede stangsystemet, hvor kuglerne hopper i felter. det var et dyrt system at udvikle og pro-
ducere. scan-vibro udviklede ligeledes sigter med net efter normtallet 1 - 2 ½. andre produ-
center anvendte andre normforhold. det er hans opfattelse, at netopspændingsrør kun anven-
des af ab vibrator og scan-vibro. scan-vibro producerer selv nettene til sigterne.
morten skak har forklaret, at han er uddannet cand. polit. og er ansat som lektor ved syd-
dansk universitet i odense. aktieselskabet valdemar skak blev startet af hans far, valdemar
skak, og han var sammen med sine to søstre og deres familier aktionærer i selskabet. fra
1994 var han direktør med ansvar for administration og regnskab. efter valdemar skaks død
blev selskabet likvideret og afregistreret ved udgangen af 2000.
selskabet producerede vibrationssigter. valdemar skak ville udvikle en ny type vibrations-
maskine, som blandt andet var mere energivenlig. valdemar skak brændte for produktudvik-
ling, ikke drift eller kundekontakt.
                                                - 8 -
valdemar skak leverede håndtegningerne til produktprogrammet fra 1994. i produktpro-
grammet fra 1996 er tegningerne tegnet på cad af alfred rasmussen. alfred rasmussen
blev dels ansat som sparringspartner for hans far og dels for at tage sig af salgs- og kunde-
delen af selskabet. som han husker det, blev der solgt 40-50 maskiner i den periode, hvor al-
fred rasmussen var ansat i selskabet.
efter valdemar skaks død blev garantisager overtaget af boet efter valdemar skak. alfred
rasmussen tegnede selskabets testsigte, da han blev ansat. testsigten havde det drivaggregat,
som valdemar skak havde udviklet. han vil ikke afvise at have tegnet den tegning, som
scan-vibros advokat henviste til i korrespondancen mellem parternes advokater i september-
oktober 2000. alfred rasmussen havde lavet et salgsprojekt til en kunde. selskabet fik or-
dren, efter at valdemar skak var afgået ved døden, og alfred rasmussen var ude af selskabet.
han anvendte de tegninger på cad, som lå i computeren, og lavede arbejdstegningerne til
ordren. der lå et forholdsvist detaljeret oplæg i salgsprospektet, som han tegnede videre på.
produktkataloget fra 1996 blev lagt ud på internettet. både han og alfred rasmussen arbej-
dede hjemme. de sendte tegningerne til hinanden via internettet. efter valdemar skaks død
købte alfred rasmussen computeren med indhold, som han havde hjemme.
højesterets begrundelse og resultat
det er ikke godtgjort, at scan-vibro a/s blev bekendt med, at aktieselskabet valdemar skak
i årene 1996-99 solgte vibrationssigter, som havde meget betydelige ligheder med scan-vi-
bros sigter. det er heller ikke godtgjort, at scan-vibro blev bekendt med ab vibrator aps’
udbud af sådanne sigter før henvendelsen fra medarbejdere fra scanima a/s på messen i no-
vember 2003. det bemærkes herved, at korrespondancen mellem scan-vibros advokat og ab
vibrators advokat i september-oktober 2000 blev afsluttet, efter at sidstnævnte i brevet af 31.
oktober 2000 fortsat havde afvist indsigelserne og havde anført, at den tegning, som scan-
vibro havde henvist til, ikke var udført af ab vibrator. ved bedømmelsen af, om scan-vibro
har udvist passivitet, må det derfor lægges til grund, at scan-vibro ikke forud for efteråret
2003 havde noget kendskab, som kunne udløse en handlepligt i relation til bevarelse af den
beskyttede markedsposition.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, stad-
fæster højesteret dommen.
                                              - 9 -
sagsomkostningerne for højesteret er fastsat til dækning af advokatudgift med 75.000 kr.
under hensyn til bl.a., at der har været anvendt et betydeligt arbejde til forberedelse af et syn
og skøn, som var begæret af ab vibrator, men som blev frafaldet umiddelbart inden gennem-
førelsen af skønsforretningen.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal ab vibrator aps betale 75.000 kr. til scan-vibro a/s.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 12. april 2012
sag 271/2011
(2. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat henrik dupont jørgensen, beskikket)
og
f1
(advokat klaus kastrup-larsen, beskikket)
mod
t
(advokat henrik dupont jørgensen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 11. januar 2011 og af østre
landsrets 5. afdeling den 30. juni 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, poul dahl jensen, vibeke rønne,
jens peter christensen og michael rekling.
påstande
dommen er anket af t med påstand om, at straffen ændres til fængsel.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
f1 har nedlagt påstand om, at t til hende skal betale 161.520 kr., subsidiært et mindre beløb,
dog ikke under 111.520 kr., alt med procesrente af 111.520 kr. fra den 3. februar 2011 og af
restbeløbet fra den 8. marts 2012.
                                                 - 2 -
t har heroverfor påstået stadfæstelse.
anbringender
t har om den idømte forvaring anført, at betingelserne om farlighed og nødvendighed ikke er
opfyldt, jf. straffelovens § 70, stk. 2, nr. 2 og 3. han har ikke tidligere været straffet og var 17
år på gerningstidspunkterne. han har endvidere henvist til de lægelige udtalelser i sagen, her-
under den retspsykiatriske erklæring af 10. juni 2010, hvorefter man ikke med sikkerhed kan
udtale, at han frembyder en sådan nærliggende fare, at anvendelse af forvaring findes påkræ-
vet, og retslægerådets udtalelse af 28. juli 2010, hvorefter han udgør en så nærliggende fare,
at anvendelse af forvaring med stor sandsynlighed er nødvendig til forebyggelse heraf. efter
forarbejderne til straffelovens § 70, stk. 2, kræver dom til forvaring i tilfælde, hvor tiltalte
ikke tidligere har været straffet, at der er betydelig risiko for gentagelse.
anklagemyndigheden har anført, at der i medfør af straffelovens § 70, stk. 2, bør idømmes
forvaring, idet også betingelserne om farlighed og nødvendighed er opfyldt, jf. bestemmelsens
nr. 2 og 3. hans unge alder udelukker ikke anvendelse af forvaring. efter en samlet bedøm-
melse af de lægelige udtalelser, af oplysningerne om ts grænseoverskridende og stærkt
seksualiserede adfærd siden drengeårene, og af karakteren af den pådømte kriminalitet, der er
begået ved to lejligheder med et halvt års mellemrum, herunder navnlig overgrebet mod f1,
der blev bragt i manifest livsfare, må t antages at frembyde væsentlig fare, jf. § 70, stk. 2, nr.
2. alternativet til forvaring er en straf af fængsel, der ikke kan overstige 8 år, da t var 17 år
på gerningstidspunkterne, jf. straffelovens dagældende § 33, stk. 3. den tidsmæssige udstræk-
ning af en tidsbestemt fængselsstraf vil ikke være tilstrækkelig til at forebygge faren, og for-
varing er derfor nødvendig, jf. § 70, stk. 2, nr. 3.
f1 har gjort gældende, at tortgodtgørelsen efter erstatningsansvarslovens § 26 bør forhøjes fra
100.000 kr. til 150.000 kr. hun har henvist til kriminalitetens karakter og de betydelige fysi-
ske og psykiske følger, overgrebet har haft for hende. det idømte beløb er i overensstemmelse
med gældende praksis, men niveauet bør forhøjes væsentligt under hensyn til den tid, der er
gået siden fastlæggelse af niveauet i 2002, og til niveauet i de øvrige nordiske lande, herunder
norge, hvor niveauet for ”oppreisningserstatning” for voldtægt er 150.000 kr. ifølge norges
høyesteretts dom af 19. maj 2011.
                                              - 3 -
t har over for f1 anført, at tortgodtgørelsen er udmålt i overensstemmelse med praksis. der
er ikke – heller ikke med oplysningerne om ”oppreisningserstatning” efter norsk retspraksis –
grundlag for at forhøje niveauet for tortgodtgørelse.
højesterets begrundelse og resultat
under hensyn til, at t var 17 år på gerningstidspunkterne og ikke tidligere har været straffet,
finder højesteret, at der – uanset karakteren af den pådømte kriminalitet og oplysningerne om
hans person – ikke er fuldt tilstrækkeligt grundlag for at anvende forvaring i stedet for fæng-
sel i medfør af straffelovens § 70, stk. 2.
henset til karakteren og beskaffenheden af den alvorlige kriminalitet, som t er fundet skyldig
i, og under hensyn til hans alder på gerningstidspunkterne, fastsætter højesteret straffen til
fængsel i 7 år.
højesteret finder ikke grundlag for at ændre det almindelige niveau for tortgodtgørelse og
stadfæster derfor dommens bestemmelse på dette punkt.
t har fortsat været fængslet under anken.
                                     thi kendes for ret:
t straffes med fængsel i 7 år.
bestemmelsen i landsrettens dom om betaling til f1 stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten og højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark