text:
 -
                                    udskrift
                                        af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 5. oktober 2001 blev af retten i sagen
v-0019-00
gold radio aps
(advokat niels hansen damm)
   mod
anr guld k/s
(advokat jesper fabricius)
afsagt sålydende
                                     d o m:
under denne sag, der er anlagt den 11. februar 2000, har sagsøger, gold radio aps, påstået
sagsøgte, anr guld k/s, tilpligtet at ophøre med at anvende betegnelsen/varemærket "anr
guld fm", samt tilpligtet at betale 25.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg til
betaling sker.
sagsøgte har påstået frifindelse.
                                              - 2 -
sagsøger, gold radio aps
sagsøger har siden 1. oktober 1997 drevet en landsdækkende radiokanal, kaldet "gold fm",
der sendes via teledanmarks kabelnet. kanalen sender musik 24 timer i døgnet uden
reklamer.
i en programoversigt og på kanalens hjemmeside på internettet er kanalen præsenteret
således: "gold fm: kabel radio uden reklamer med de bedste hits fra de sidste 4 årtier. non
stop."
af en tegningsudskrift af 23. december 1998 fra erhvervs- og selskabsstyrelsen fremgår, at
sagsøger har registreret følgende binavne: skandinavisk radioreklame (ii) aps, net shop aps,
cyber market aps, dk gold aps, gold aps, gold fm aps, ocean aps, ocean radio aps, ocean
fm aps, ocean gold aps, cyper radio aps, dansk gold aps, rock gold aps, classic gold aps,
classic rock aps, soft rock aps, classic pop aps og melody fm aps. som direktion er
registreret "baron otto reedtz-thott".
som markedsføringsmateriale til brug for en brugerafstemning i 1999 udarbejdede sagsøger
sagens bilag h, "kabelradioer fra gold fm", hvoraf bl.a. fremgik:
"gold fm: du kan allerede høre den på dit kabelnet. den helt uundværlige musikforsyning
uden forstyrrende reklamer. dansk radio når det er bedst. alle de hits du kan synge med på
og elsker fra 60'erne og 70'erne og 80'erne. vi har oven i købet inkluderet de bedste sange fra
90'erne, de numre der har hærget hitlisterne det sidste årti. hvis du kunne vælge én radio, der
havde alle dine ynglingssange, skulle du vælge gold fm - sender 24 timer i døgnet, koster 95
øre pr. måned.
dansk guld fra gold fm: det bedste danske pop og rock fra de sidste årtier med bl.a.:
shubidua, thomas helmig, kim larsen, dodo & the dodos, gnags, tøsedrengene, sneakers,
malurt, news, sebastian, lars h.u.g., sanne salomonsen osv, osv. med alle hitlistemelodierne
fra dk hitlisten. 24 timer i døgnet, ingen snak eller reklamer, koster 95 øre pr. måned.
classic rock radio fra gold fm: de bedste rock numre fra de sidste 4 årtier med bl.a. u2,
                                               - 3 -
aerosmith, rolling stones, david bowie,....
24 timer i døgnet, ingen snak eller reklamer, koster 95 øre pr. måned.
radio hits fra gold fm: kan du ikke få nok af den sidste nye ørehænger? så lyt til gold fm
hits! vi spiller kun de sidste nye sange, som hærger hitlisterne - alle tophits fra danmark,
england og usa....
24 timer i døgnet, for 95 øre pr. måned slipper du for at høre reklamer.
love songs fra gold fm: sangene til de intime stunder, de sange der bringer de gode
minder frem, stille ballader som underlægnings musik for en hygge middag, en aftenstund eller
en doven søndag morgen, f.eks.: lisa stansfield, simply red, the beatles.....
romance 24 timer i døgnet, ingen snak eller reklamer, koster 95 øre pr. måned.
klassisk fm er en dansk klassisk musikradio for alle dem, der savner den klassiske musik
efter dr p4 blev lukket.....
så prøv klassisk fm - musik 24 timer i døgnet uden reklamer, for kun 90 øre pr. måned.
på jazz fm har du mulighed for at nyde jazzens største og mest populære navne 24 timer i
døgnet og uden at blive afbrudt af reklameindslag. lyt til jazz fm og oplev de legendariske
indspilninger af jazzens topstjerner fra 50'erne og op til i dag. lyt til louis armstrong, lionel
hampton, ella fitzgerald, ben webster, billie holiday...
du kan også opleve nutidige jazz/beat kunstnere som david sanborn, candy dufler, kenny
g,....
....uden reklamer for kun kr. 1 pr. måned.
...."
ud for hver enkelt radiokanal var afbilledet kanalens logo.
i "radio-tv håndbogen" nr. 20, 1999, er om "gold fm" bl.a. oplyst "type: gold/oldies. ÷
reklamer. ... personale: 5 lønnede. sendetider: alle dage - døgnet rundt."
                                              - 4 -
sagsøgte, anr guld fm
sagsøgte har rødder tilbage til 1983, hvor man startede som lokal radiostation, aalborg
nærradio.
i 1999 ændrede sagsøgte profilen for radiostationerne, "anr aalborg" og "anr fjord", der
havde haft sigte på hver sit geografiske område. stationerne ændredes til "anr hit fm"
(målgruppe: de 13-40-årige) og "anr guld fm" (målgruppe: de 30-60-årige). kanalerne
begyndte at sende den 3. maj 1999.
af en husstandsomdelt reklame fremgik:
"....
fra mandag den 3. maj er der to nye radiostationer i den nordjyske æter.
anr guld fm og anr hit fm.
anr guld fm er en ny radiostation,
hvor du kan høre klassikere med
beatles og elvis og nutidens kendte
navne som lilholt og celine dion. alt
sammen krydret med god snak og
massere af hygge i studiet. på anr
hit fm - der er afløseren for anr aal-
borg - kan du fortsat høre nutidens hot-
te hits, krydret med historier om tidens trends.
...."
efter ansøgning den 7. januar 1999 fik sagsøgte den 15. marts 1999 registreret "anr guld"
som ordmærke i patentdirektoratet for klasserne 35 (reklamevirksomhed), 38 (transmission og
gengivelse af lyd og billede), 41 (underholdningsvirksomhed) og 42 (nyhedsformidling).
i et bilag har sagsøgte opgjort sine markedsføringsomkostninger således:
"opgørelse over eksterne udgifter til annoncer og reklame for radioer i anr gruppen i
                                               - 5 -
perioden 1993 til 1999.
i opgørelsen er alene indregnet eksterne omkostninger. indrykning af spots på egne stationer
og tvdanmark aalborg er ikke indregnet. ligeledes er gager til pr-opgaver ikke indregnet og
produktion af jingels mv. er ikke indregnet. lytteranalyser mv. er heller ikke indregnet.
år                                                 kr.
1993                                    kr. 360.969
1994                                    kr. 305.201
1995                                    kr. 429.982
1996                                    kr. 460.102
1997                                    kr. 572.087
1998                                   kr.1.062.224
1999                                   kr.1.238.310
                                       kr.4.428.875
radioernes udgifter til lytteranalyser har i 1999, i tillæg til ovenstående kr. 1.238.310, udgjort
kr. 227.484.
ovenstående er i overensstemmelse med de reviderede årsregnskaber."
brugerafstemninger og lytterundersøgelser
den 1. september 1999 faxede tele danmark kabel tv gallup's resultat af den vejledende
brugerafstemning 1999 for radio til bl.a. sagsøger.
antallet af stemmeberettigede havde været 518.546, og 214.595 havde stemt, svarende til en
stemmeprocent på 41,4. for nordjyllands amt var tallene 12.551 og 4.960 eller en
stemmeprocent på 39,5.
"gold fm" opnåede en plads som nr. 11 på landsbasis og en 7.-plads i nordjyllands amt. "love
songs" blev nr. 7 på landsbasis (nr. 6 i nordjyllands amt), "classic rock radio" nr. 17 (17),
"dansk guld" nr. 15, (8), "jazz fm" nr. 25 (34), "klassisk fm" nr. 26 (44). blandt øvrige af de i
                                               - 6 -
alt 107 deltagende kan nævnes "soft fm" (nr. 10), "jam fm" (nr. 75), "beur fm pans" (nr. 89)
og "kink fm" (nr. 103).
af "gallup radio index, 1. kvartal 2000, lytning i 1000 (personer over 12 år)" fremgår, at anr
guld fm havde et ugentligt antal lyttere i nordjyllands amt på 100.000, medens det tilsvarende
tal for "anr hit" var 153.000. tallene for lytning hver dag var for disse kanaler henholdsvis
47.000 og 82.000. til sammenligning var tallene for dr p3 186.000 på ugebasis og 98.000
hver dag.
af de daglige 47.000 lyttere på anr guld fm var de 24.000 fra kanalens "primærområde", dvs.
aalborg, medens resten fordelte sig på en række "sekundærkommuner" i det nordlige jylland.
de tilsvarende tal for de ca. 100.000 ugentlige lyttere var ca. 47.000 i primærområdet og ca.
52.000 i sekundærområdet.
i en anden undersøgelse ("gallup radio index 2. hlv. 1999") havde "anr guld fm" 87.000
ugentlige lyttere (20,8 %) i nordjyllands amt, "anr hit fm" 163.000 (38,8 %), "anr
frederikshavn" 36.000 (8,6 %) og "anr hjørring" 30.000 (7,1 %), hvilket i samlet tal for anr-
kanaler var 227.000 ugentlige lyttere i nordjyllands amt, svarende til en dækningsprocent på
54,1 % (specifikt for aalborg kommune: 60,5 %). for dr p3 var tallet 242.000 (57,8 %,
aalborg ligeledes 57,8 %). på landsplan var den beregnede dækningsprocent for "anr guld
fm" for ugentlige lyttere 2,0 % og for "anr hit fm" 3,9 %.
i et medlemsblad for aalborg-nørresundby antenneforening, "antv", februar 2000, var
gengivet resultatet af en undersøgelse blandt foreningens medlemmer, der havde peget på
"anr-hits" som radiofavorit med 37,4 procent af stemmerne. dr p3 fik 15,3 % af stemmerne,
dr p1 14,6 %, "anr guld" 10,3 % og dr p2 musik 9,1 %. sagsøgers kanal "gold fm" var ikke
nævnt på resultatlisten, der omfattede i alt 14 kanaler.
af en artikel i fyens stiftstidende den 9. november 2000 med overskriften "lytterne flygter
fra danmarks radio" fremgik det bl.a.:
"....
danmarks radio har meget svært ved at holde fast i lytterne. den seneste tids tendens
fortsætter nemlig, og på et år har dr mistet 270.000 ugentlige lyttere.
  noget af forklaringen er, at en del mennesker simpelthen har droppet radioen. 43.000 færre
                                                  - 7 -
hørte radio i årets tredje kvartal i forhold til samme periode sidste år, viser de nyeste tal fra
gallup.
  men først og fremmest skyldes tabet, at flere personer foretrækker lokalradioerne.
flere konkurrenter
- der kommer flere og flere konkurrenter til danmarks radio i forskellige såkaldte formater.
mange lokalradioer laver en "gold" eller en "plus" som en overbygning til den kanal, de i
forvejen har, siger thomas sande, der er afdelingsleder i dr's medieforskning.
  lytterne flygter især over til en række af stationerne bag radionyhederne, der er et
netværkssamarbejde om landsdækkende nyheder mellem 15 af landets største lokalradioer -
heriblandt the voice-gruppen, anr i aalborg og radio victor i esbjerg.
  disse 15 lokalradioer har samlet fået knap 40.000 flere lyttere siden sidste år ved samme tid
og er nået op på lidt over 2 millioner ugentlige lyttere.
  radio anr i aalborg ejer radionyhederne, der siden marts har sendt landsdækkende nyheder
fra pilestræde midt i københavn. det er én af grundene til lokalradioernes fremgang, mener
direktør peter a. petersen.
- radionyhederne er en vigtig brik i dét spil. det er blevet muligt for ganske få journalister at
lave en usædvanlig omfattende nyhedsudsendelse. det gør, at folk ikke længere slår væk, når
der kommer nyheder, siger anr's direktør.....
...."
om betegnelserne "gold", "guld" o. lign.
af kanaler med "gold" eller "guld" i navnet har der i radio-tv håndbogen været omtalt "radio
uptown gold" ("type: oldies non-stop. reklamer..."), "radio mercur gold" ("type: formateret
gold-koncept. nyheder. reklamer...") og "radio silkeborg guld" ("type: ac-formateret
hitradio fra 1960 og frem - med nyheder, service og reklamer...").
i et brev af 10. juli 2001, stilet til sagsøgtes advokat, har administrerende direktør benny
bach, cmc records a/s, vedrørende "guld/gold" udtalt følgende:
"under henvisning til behagelig telefonsamtale af 6. juli kan jeg oplyse, at jeg har beskæftiget
mig ca. 25 år inden for musikbranchen, og at jeg i dag besidder stillingen som administrerende
                                                - 8 -
direktør for cmc records, der er emi gruppens katalogafdeling i skandinavien. det er min
erfaring, at betegnelsen guld eller gold hyppigt anvendes inden for musikbranchen dels til at
illustrere et stort pladesalg, p.t. i danmark et symbol på 25.000 solgte enheder, og dels i
forbindelse med greatest hits og opsamlingsplader eller andre udgivelser, hvor der er tale om
hits, klassikere eller standard repertoire med kendte kunstnere.
cmc har således benyttet gold-betegnelsen bl.a. i forbindelse med udgivelse af grupperne
kandis, vikingarne og spandau ballet, mens vores moderselskab emi har et decideret
plademærke under navnet emi gold, der omfatter omkring 500 udgivelser med gamle
klassikere inden for rock og pop. ligeledes har vores kollegaer, pladeselskabet bmg i
københavn, i en årrække benyttet betegnelsen gold i forbindelse med udgivelse med
eksempelvis boney-m og the sweet.
generelt er min vurdering, at gold og guld er almindeligt anvendte ord inden for
musikbranchen, og alle gør brug af begreberne løbende i forbindelse med markedsføring af
produkterne.
til orientering tillader jeg mig at vedlægge udskrift fra vores branchekatalog hvorfra det
fremgår at over 300 pladeudgivelser har en titel, hvor ordet guld/gold/ gyldne og lignende
indgår."
i den i brevet nævnte branchekatalogudskrift er oplistet cd-udgivelser indenfor forskelligartede
musikgenrer, f.eks. rock fra forskellige årtier (steppenwolf: "gold", little richard: "golden hits
vol 1", kinks: "golden hours of the kinks vol 2", bee gees: "gold and diamonds", fats
domino: "gold collection", david bowie: "golden years", jefferson airplane: "gold rock",
m.fl.), underholdning/pop fra danmark og udland (sammy davis: "golden boy (mucical)
uddrag", pat boone; "golden hits of pat boone", ole jensen: "golden trumpets", paul robe-
son: "golden hour of paul robeson", ole erling: "golden hammond grand prix", jodle birge:
"golden sound of nashville", lutz albrecht: "goldene filmschlager", bamses venner: "guld
med bamses venner", m.fl.), jazz (simon brehms orkester: "golden era of swedish jazz", sil
austin: "golden saxophone hits", bay city jazz band: "golden days") og klassisk (annelise
rothenberger: "goldene operette - im weissen røssl - das freimäderlhaus", diverse
kunstnere: "goldene operette paganini der graf von luxemburg"). som yderligere eksempler
fra listen kan nævnes fred gerlach: "golden guitars", marsha hunt: "golden greats", john
stewart: "gold", chuck berry: "golden hits" (vol. 1 og 2), bill haley: "golden hits", jerry
                                               - 9 -
brandow: "golden hits", don deal: "gold (tribute to wynn stewart)", three degrees: "gold",
imagination: "gold", stefan sundstrøm; "golden hits 90-98", sweet: "gold", bhupinder singh:
"golden collection from films", boogie torben: "guldkorn" og joan baez: "golden hour
presents joan baez".
blandt musikudgivelser, som ikke er omtalt i cmc's katalog, er som eksempler bl.a. oplyst
johnny reimar: "guld- party 2" (kassettebånd - 1977), klaus wunderlich: "golden hammond
pops" (lp - 1973), vikingarna: "gold" med tekst på omslag, bl.a.: "det bästa av vikingarna
med 7 nyheter", abba: "gold" (1992), diverse kunstnere: "barcelona gold" (1992), "kim
larsens greatest - guld & grønne skove", elvis presley: "pure gold" (1975), diverse kunstnere
(bl.a. cliff richard, t. rex, jackson 5 og electric light orchestra): "pure gold on emi" med føl-
gende tekst under titlen: "20 hits by the original artists" og diverse kunstnere (bl.a. bjørn
tidemand, poul bundgaard, ulla pia og lollipops): "dansk guld" med følgende tekst under
titlen: "20 topnumre fra dansktoppen med de originale kunstnere".
der er til sagen fremlagt hjemmesideudskrifter fra internettet, der viser en række eksempler
på udenlandske radiokanaler, hvor betegnelsen "gold" indgår i kanalens navn, bl.a.: "gold 90.5
fm" ("easy listening favouri- tes"), "country gold texas", "old and gold" ("rhythm & blues,
the hottest rockabilly and down home blues of the 50's & 60's!"), "classic gold radio" ("in-
dependant local radio offering music from the 60s and 70s, local and community events 828
mw"), "classic gold amber", "radio contact gold", "dekking radio 10 gold" ("muziek uit de
jaren 50/60/70/80/90"), "am gold - radio gems", "radio gold", "pure gold" ("rock'n roll
oldies"), "gold fm l'essentiel", "gold fm" og "radio gold".
der er udgivet en bog (af charles miron) med titlen "rock gold: all the hit charts from 1955 to
1976".
der er endvidere udgivet en bog med titlen "rock & roll, gold of the 50's - 60's - 70's & 80's",
indeholdende noder og tekst til en række musikudgivelser.
sagens øvrige omstændigheder
i september 1998 blev der afholdt et møde i vejle med deltagelse af repræsentanter fra jyske
radiostationer, herunder sagsøgte, og fra den københavnske radiostation "the voice". der er til
sagen fremlagt billed- og andet materiale, som var udarbejdet til mødet.
                                                   - 10 -
ved brev af 28. april 1999 rettede sagsøgers advokat henvendelse til sagsøgte. af brevet, der
var stilet til direktør peter a. petersen, fremgik bl.a.:
"vedr.: anr guld
som advokat for gold radio aps retter jeg herved henvendelse til dem, idet min klient har
konstateret, at de i nær fremtid agter at starte en ny kanal under navnet "anr guld fm".
min klient har gennem længere tid drevet radiovirksomhed under navnet "goldfm", hvorfor
deres anvendelse af navnet "anr guld fm" er uberettiget.
jeg beder dem senest 8 dage fra dato overfor mig bekræfte, at anr ikke vil benytte navnet
"guld fm" eller andre navne, der krænker min klients rettigheder..."
i et brev af 17. maj 1999 til sagsøgers advokat oplyste sagsøgtes direktør peter a. petersen, at
"...jeg har drøftet sagen med otto reetz-tott. vi har aftalt, at han drøfter sagen videre med
dig, og jeg foretager mig herefter ikke yderligere, medmindre jeg hører fra jer."
i skrivelse af 20. maj 1999 rettede sagsøgers advokat på ny henvendelse til sagsøgtes
direktør. af skrivelsen fremgik bl.a.:
"i fortsættelse af deres brev af 17. ds. og deres forudgående telefoniske oplysninger til min
klient kan jeg oplyse, ....at min klient er indforstået med, at anr for indeværende anvender
navnet "anr guld fm" på følgende vilkår og betingelser:
-                 anr anerkender, at anvendelsen af navnet "anr
                  guld fm" og andre mærker, hvori "guld fm"
                  indgår kræver min klients, gold radio aps'
                  tilladelse
-                 min klient tillader indtil videre deres
                  anvendelse af navnet "anr guld fm",
-                 min klient kan ved påkrav når som helst trække
                  tilladelsen tilbage uden begrundelse, således
                                                - 11 -
                at de ved et varsel på 1 måned er forpligtet
                til at ophøre med brugen af omhandlede mærke.
disse vilkår og betingelser er gældende, uanset hvor lang tid, der går inden min klient
fremsætter påkrav..."
sagsøgte besvarede henvendelsen i skrivelse af 27. maj 1999, hvoraf bl.a. fremgik:
"i skrivelse af 20. maj 1999 kræver de, at vi skal anerkende at vore anvendelse af navnet på
vores nye radio kræver deres klients godkendelse.
imidlertid er vi ikke enige heri, idet der er så stor forskel på de to navne, at det ikke krænker
deres klients rettigheder...."
sagsøger rettede herefter ved rekvisition af 16. juni 1999 henvendelse til fogedretten i aalborg
med anmodning om fogedforbud mod sagsøgtes anvendelse af navnet "anr guld fm".
bl.a. med den begrundelse, at sagsøgers ordmærke "gold fm" ikke har det til skabelse af en
varemærkeret fornødne særpræg, nægtede fogedretten ved kendelse af 1. fe bruar 2000 at
fremme forbudsforretningen.
den 10. februar 2000 skrev sagsøgtes advokat således til radio hinnerup i hinnerup:
"vedr.: radio guld fm
jeg retter henvendelse til dem...., idet min klient netop har erfaret, at de tilsyneladende er i
færd med at lancere en ny radiostation under navnet "guld fm".
jeg går ud fra som givet, at de er bekendt med, at min klient i knap 1 års tid i sit sendeområde
har drevet radiokanalen "anr guld fm". kanalen, der er reklamefinansieret, sender i døgndrift
et musikprogram løbende afbrudt af nyheder, sportsindlæg, trafikmeldinger, vejrudsigt og
andre journalistiske indslag. kanalen har over 100.000 lyttere dagligt og er stærkt indarbejdet i
det nordjyske område.
udover at drive radiokanal under det pågældende navn, har min klient i patentdirektoratet
                                               - 12 -
registreret varemærket "anr guld"....
ifølge varemærkelovens § 4 kan indehaveren af en varemærkeret forbyde andre, der ikke har
dennes samtykke, at gøre erhvervsmæssig brug af tegn,
hvis tegnet er identisk med eller ligner
varemærket, og varerne eller tjenesteydel- serne er af samme eller lignende art, så- fremt der
er risiko for forveksling, her-
under at det antages, at der er en forbin- delse med varemærket"
der er ubestrideligt tale om varer af samme art, nemlig drift af radiokanal og for mig at se
hersker der ikke den ringeste tvivl om, at domstolene vil give min klient ret i, at de to
varemærker er "identiske eller ligner" hinanden, således at der opstår forvekslingsrisiko, her-
under således at lytterne kan få indtryk af, at der er en forbindelse mellem de to
radiostationer, hvilket som bekendt ikke er tilfældet.
da det i øjeblikket indgår i min klient overvejelser at udvide sendeområdet til andre dele af
jylland, vil det være særdeles ubelejligt for min klient at skulle operere i markedet sideløbende
med en radiostation, der driver en kanal under et nærmest identisk navn. på denne baggrund
skal jeg høfligst anmode dem om straks skriftligt at bekræfte, at den nye radiostation vil blive
igangsat og markedsført under en anden betegnelse end "guld fm"...."
foreningen fm 99 besvarede henvendelsen i et brev af 16. februar 2000 og bekræftede, at
man pr. 1. marts 2000 ville ophøre med at anvende navnet "guld fm", og at det nye navn ikke
ville indeholde ordet "guld".
der har der under domsforhandlingen været afspillet jingles fra parternes radiokanaler.
forklaringer
thomas sande pedersen har forklaret, at han har været ansat i dr som medieforsker siden
november 1996. han er leder af radioområdet. medieforskningen er markedsorienteret. der
foretages overordnede analyser af, hvad der sker på markedet.
"gold" er almindeligt begreb og én fællesbetegnelse blandt mange andre. "gold" betegner
                                               - 13 -
ældre musik, som der er et stort publikum for. når man eksempelvis taler om "golden
classics", refererer man til de store hits - som regel fra den gyldne rock-periode, f.eks. gamle
beatles- hits. betegnelsen "gold" ses anvendt indenfor klassisk musik, men den anvendes
overvejende indenfor rock-verdenen. begrebet anvendes også for dansk musik op til 30-35 år
tilbage, f.eks. musik af kim larsen og sanne salomonsen.
"gold" er en fast betegnelse i dr's medieforskning, og begrebet var også ved vidnets
ansættelse i 1996 almindeligt anvendt. vidnet har ikke nærmere kendskab til begrebets
opståen. betegnelsen bruges af nogle jyske radiokanaler, og det mener han allerede var
tilfældet i 1996. kanaler, f.eks. i aalborg og viborg, har diverse formater, f.eks. et "gold"-
format, et "hit"-format og et "plus"-format. om der var radiokanaler i 1996, hvor "gold" var en
del af navnet, er vidnet usikker på.
dr har ikke aktuelle planer om en "guld"-kanal. det er dog blevet drøftet, og man kunne godt
forestille sig, at det skete en dag. om man ville kalde en sådan kanal noget med "gold", tør
vidnet ikke sige.
i aalborg fogedrets kendelse af 1. februar 2000 er vidnet otto reedtz-thott's forklaring i
det væsentlige gengivet således:
"....at han er direktør i gold radio aps og som sådan står for den daglige ledelse. kanalen
"gold fm" startede den 1. oktober 1997 gennem teledanmarks kabelnet, og stationen har
sendt uafbrudt lige siden. kanalen er blevet markedsført siden da. det er ordet "gold" der skal
huskes, og henviste i den forbindelse til den skete markedsføring, hvor "gold" altid er blevet
fremhævet. bilag 6 viser det logo, der bliver brugt overalt. han var ikke til stede under mødet i
september 1998, men har forklaret, at der på mødet blev diskuteret navnet for en eventuel
fælles radiostation, samt at salgschef erik hansen fra the voice overfor mødets deltagere
påpegede, at navnet "gold fm" i forvejen blev brugt. han blev derfor ringet op og spurgt, om
han var villig til at sælge navnet "gold". han nævnede en pris for navnet, men hørte
efterfølgende ikke mere om sagen. han er først blevet bekendt med rekvisiti radio, da han
læste en notits i avisen omkring 1. maj 1999. han har overfor rekvisitus fremsat indsigelser
mod navnet, men er blevet overhørt. han har altid været meget bevidst om at beskytte navnet
gold. "radio uptown gold" er lukket efter en henvendelse fra ham om, at der forelå en konflikt
mellem navnet "gold fm" og "radio uptown gold". "gold fm" er ikke registreret som
varemærke, da ibrugtagning af navnet yder en bedre beskyttelse. han er først under sagen
                                              - 14 -
blevet bekendt med, at rekvisitus har fået navnet "anr guld fm" registreret som varemærke.
.... efter hans mening er gold ikke en betegnelse for en musikgenre. gold er en anden
betegnelse for evergreens. goldbegrebet er i musikverdenen musik for modne mennesker i
"den gyldne alder". begreberne "gold" og "guld" er forvekslelige."
vidnet kan vedstå sin forklaring bortset fra gengivelsen af næstsidste linie, der er noget
sludder; han har ikke brugt udtrykket "modne mennesker i den gyldne alder".
vidnet har yderligere forklaret, at "gold" betegner et udvalg af populære musiknumre inden for
forskellige genrer, f.eks. punk, jazz og klassisk. afgrænsningen af begrebet afhænger af, hvilke
forudsætninger man indlægger.
sagsøgers koncept var udtænkt allerede i efteråret 1996. da sagsøger startede med at sende
via kabel-tv den 1. oktober 1997, var der ikke andre kanaler, der brugte "gold"-betegnelsen
eller - rendyrket - konceptet med forhenværende hits, som folk har hørt før og kan genkende.
kanalen spiller sange fra 60'erne, 70'erne, 80'erne og 90'erne. sagsøgeren har gennem sin
advokat reageret overfor de kanaler, der har efterlignet konceptet. nogle har efterkommet
sagsøgerens henvendelse, andre afventer udfaldet af denne sag. "gold fm" er en stor
økonomisk succes.
vidnet ved ikke, om "gold fm" overhovedet var repræsenteret i den lytterundersøgelse, hvis
resultat er gengivet i antenneforeningen an-tv's medlemsblad i februar 2000.
bilag h ("kabelradioer fra gold fm") blev udarbejdet til brug for dr's lytterafstemning i 1999.
som den eneste af de på bilaget nævnte kanaler sendte "gold fm" også før
brugerafstemningen. når "love songs" opnåede en samlet 7. plads i afstemningen, skete det
således alene på grundlag af den forventning, de stemmeafgivende havde efter den
beskrivelse, som sagsøger havde givet af kanalen i bilaget.
baggrunden for, at sagsøger har fået registreret de mange binavne til gold radio aps, er, at
man jo aldrig ved, om det kunne blive aktuelt at gøre brug af dem på fremtidens radiomarked.
"gold fm" har 2 deltidsansatte teknikere, som ellers har deres job på "the voice". "gold fm" er
fysisk placeret oven over "the voice". vidnet er den, der beskæftiger sig mest med kanalen.
han pløjer gamle hits igennem, udvælger dem, han bedst kan lide, foretager edb-programme-
                                               - 15 -
ring, hvorefter musikken afspilles efter spillelisten. han reprogrammerer anlægget, når der en
gang om ugen, evt. 2 gange om måneden, skal nye numre på listen. sagsøger har 2.500
melodier, hvilket er flere end de fleste andre stationer. han behøver ikke at være på stationen
hver dag, men han er der flere gange om ugen.
op til brugerafstemningen i 1999 brugte sagsøger 250.000 kr. på markedsføring af "gold fm"
og de øvrige kanaler, der skulle deltage i afstemningen. budgettet kunne holdes på et lavt
niveau, da han fik specielle priser f.eks. på markedsføring på "the voice". sagsøger har ikke
haft andre udgifter til ekstern markedsføring, men der foretages intern markedsføring.
der kan ikke nævnes konkrete eksempler på forveksling mellem parternes radiostationer, men
det er muligt, at det skyldes forveksling med sagsøgtes kanal, at "gold fm" ved
brugerafstemningen i 1999 opnåede et forholdsmæssigt bedre resultat i nordjylland end andre
steder.
peter petersen har vedstået sin forklaring for fogedretten i aalborg, som i fogedrettens
kendelse i det væsentlige er gengivet således:
".... at han er direktør for aalborg tvr-koncernen, hvorunder anr hører. anr besluttede i
begyndelsen af 1999 at ændre programprofilen, således at man oprettede to nye kanaler
henvendt til hver sit publikum. man oprettede "anr hit fm" for ungdommen og "anr guld fm"
til det ældre publikum. .... mødet i efteråret 1998 var et samarbejde mellem jyske stationer og
the voice. der var primært tale om reklamearbejde. han deltog ikke selv i mødet.... rekvisiti
programchef karsten worsøe deltog i mødet, og har fortalt, at man på mødet drøftede at byde
på den 4. landsdækkende kanal. salgschef erik hansen fra the voice ville ringe rekvirenten op
for at forhøre sig om navnet "gold", men han har ikke meldt tilbage med svar. han mener, at
"gold" er en betegnelse for en musikgenre, der har været anerkendt i mange år, ligesom der er
udgivet adskillige plader med betegnelsen "gold". ideen til "anr guld fm" og anr hit fm" er
udviklet af en medarbejder i samarbejde med et reklamebureau. det har kostet ca. 6-700.000
kr. at lancere "anr guld fm", og der reklameres stadig. der markedsføres via radio, tv, aviser,
internet, "out door" og gennem sponsorvirksomhed. "anr guld fm" har ca. 100.000 lyttere og
"anr hit fm" har ca. 200.000 lyttere på ugebasis, der i gennemsnit lytter til stationen i 1½
time. der foretages lytterundersøgelser gennem gallup samt løbende optegnelser. et forbud vil
betyde oprettelse af et nyt navn, hvilket vil medføre omkostninger i den størrelsesorden det
kostede at lancere "anr hit fm". "anr guld fm" er et "goldformat", idet
                                               - 16 -
befolkningssammensætningen i østhimmerland består af ældre mennesker samt mennesker
med en forsigtig holdning til tilværelsen. format er et udtryk for den måde, den enkelte
radiokanal er bygget op på. "guld" er brugt i stedet for "gold", da man "snakker dansk" i det
område. "anr guld fm" anvendes altid fuldt ud. "anr" angiver afsenderen, "guld" angiver
formatet, og "fm" viser, at der er tale om en radiokanal. i radioudsendelserne fremstår anr
tydeligst i udtalelserne af "anr guld fm" og "anr hit fm". rekvisitus sender radio i
nordjylland, og har ikke aktuelle planer om at sende andre steder."
peter petersen har yderligere forklaret, at tvr-koncernen, der har et par hundrede ansatte, og
som ejes af 65 lokale nordjyske foreninger, beskæftiger sig med lokalradio og -tv, film mv. -
anr, udledt af aalborg nær radio, er radiogrenen. anr adskiller sig fra andre kommercielle
radiokanaler. der sendes ikke kun musik, men også jour nalistiske indslag. radioen er tæt
knyttet til det lokale samfund og fungerer som informationsradio. i samarbejde med politiet
deltager radioen f.eks. i regulering af trafikken. anr er ganske enkelt radioen i nordjylland og
er en meget kendt og indarbejdet betegnelse. man kan måske sige, at den næsten er for kendt
- for stærkt indarbejdet. den lokale tv-station hedder tv danmark aalborg, men folk omtaler
den som "anr-tv".
når udgifterne til markedsføring i 1998 var steget til godt en mill. kr. fra godt ½ mill. kr. i
1997, skyldtes det ønsket om at slå anr-navnet fast også uden for det oprindelige
kerneområde, aalborg. anr havde opkøbt ra- diokanaler med andre navne, og det var vigtigt,
at anr- navnet blev slået fast som det nye navn. i 1999, hvor de eksterne
markedsføringsomkostninger var godt 1,2 mill. kr., skulle de nye musikformater, anr guld fm
og anr hit fm markedsføres. nu var opgaven navnlig at slå "efternavnene", "guld fm" og "hit
fm" fast som vedhæng til det i forvejen meget stærke "anr". også "anr" alene er registreret
som varemærke.
i forbindelse med, at navnet "anr guld fm" blev besluttet, var der var ingen, der havde
sagsøgerens station "gold fm" i tankerne.
på mødet i vejle i efteråret 1998 blev der bl.a. drøftet oprettelse af en fælles landsdækkende
kanal. et "hit"- format og et "gold"-format var på dagsordenen. vidnet har efter sagens opstart
fra anden hånd hørt, at erik hansen fra the voice under mødet fra sin mobiltelefon ringede op
til otto reedtz-thott om dennes kanal med et gold-navn.
                                              - 17 -
når sagsøgte rettede henvendelse til radio hinnerup i anledning af, at denne radio havde
planer om at oprette en radiostation ved navn "guld fm", skyldtes det, at der kunne opstå
forvirring i forhold til "anr guld fm". radio hinnerup sender ind over anr's sendeområde.
sagsøgte var godt klar over, at man ikke juridisk kunne gøre noget, hvis radio hinnerup sagde
nej til at følge sagsøgtes opfordring.
vidnet mener ikke, at "anr guld fm" og "gold fm" er forvekslelige i praksis. han har ikke
været ude for eksempler på forveksling.
på displayet på bilradioer står "anr guld".
efter fogedretskendelsen den 1. februar 2000 købte sagsøgte dele af radio viborg. sagsøgtes
ejerandel i radio viborg er 2/3. radio viborg ejer ca. 20 % af radio silkeborg, der også har et
"guld"-format.
at han i fogedretten forklarede, at sagsøgte ikke havde aktuelle planer om at sende andre
steder end i nordjylland, mener han ikke på afgørende måde er i modstrid med det, der
fremgik af sagsøgtes advokats brev af 10. februar 2000 til radio hinnerup om at udvide
sendeområdet til andre dele af jylland.
procedure
sagsøger har anført, at "gold fm" via teledanmarks kabelnet sender over hele landet.
kanalen markedsfører og har fra starten markedsført sig selv intensivt på sin egen kanal. det
ligger i selve mediet, at markedsføringen er effektiv. andre erhvervsvirksomheder betaler store
summer for markedsføring på radio og tv. ej heller dr markedsfører sig selv i andre medier.
at "gold fm" er en kendt, landsdækkende station, illustreres af resultatet af
brugerafstemningen i 1999, hvor "gold fm" opnåede en 11. plads på landsbasis og i øvrigt en
7. plads i nordjylland. "gold fm" er fortsat en del af teledanmarks kabel tv-pakke.
det er ubestridt, at "gold fm" var først på markedet. mere end et år efter startede sagsøgtes
kanal. "radio uptown gold" ophørte med at sende radio med dette navn, da sagsøger
henvendte sig. de øvrige, der nu anvender "gold"- eller "guld"-betegnelser, er sagsøgte selv
                                                - 18 -
eller stationer, som sagsøgte er involveret i, f.eks. radio viborg og radio silkeborg.
på mødet i vejle i efteråret 1998 mellem lokalradioer og "the voice" blev et koncept, "gold
fm", drøftet. et brand, "gold", var på dagsordenen, og der blev taget telefonisk kontakt til otto
reedtz-thott for at drøfte hans rettigheder til navnet. reedtz-thott nævnte en pris, men fik
ikke senere nogen tilbagemelding. sagsøgte begyndte at lancere sit nye kanalkoncept, "anr
guld fm" og "anr hit fm" i begyndelsen af 1999. da man den 3. maj 1999 begyndte at sende,
kendte man sagsøgers reaktion.
det kan efter sande pedersens vidneforklaring lægges til grund, at "gold" er en betegnelse for
det bedre af en kunstners/kunstneres musikproduktion.
betegnelsen "gold" ikke beskrivende for en radiokanal. det gøres gældende, at betegnelsen
har tilstrækkeligt særpræg til at nyde beskyttelse som varemærke. det var tilsyneladende også
sagsøgtes egen opfattelse, da man i skrivelse af 10. februar 2000, med en argumentation, pa-
rallel med den foreliggende, anmodede radio hinnerup om at undlade at gøre brug af
betegnelsen "guld fm". sagsøgtes holdning er selvmodsigende og bør ikke nyde beskyttelse.
et varemærke kan godt bestå af helt almindelige ord, og patentdirektoratet har tidligere tilladt
registrering af netop betegnelsen "guld". radio hinnerup sagde da også pænt undskyld efter
henvendelsen fra sagsøgte. "gold" eller "guld" er ikke beskrivende, men antyder varens
egenskaber, hvilket ikke udelukker beskyttelse som varemærke. man ved ikke, hvilken musik
der vil blive spillet i "gold fm", kun at det vil være "god musik". om det er johnny reimar,
steppenwolf eller elvis presley, kan man ikke vide. "gold"/"guld" vil kunne dække over så for-
skelligartet musik som f.eks. operette, jazz og rock. ved at konsultere encyklopædien ser man
ordet "guld" som betegnelse for et ædelmetal, mens "gold" er uomtalt og altså ikke er en
betegnelse for en musikgenre.
de fremlagte internetudskrifter vedrørende udenlandske "gold"-radiostationer viser kun et
enkelt eksempel pr. land, hvilket kunne tyde på, at kanalernes navne nyder varemærkeretlig
beskyttelse. det fremlagte store antal eksempler på cd'er, bånd og plader med "gold"-
"golden"- eller "guld"-titler siger ikke noget om, hvorvidt "gold" har særpræg som
radiostation. eksemplerne er i øvrigt illustrerende for musikkens forskelligartethed indenfor
"gold"-området.
                                                - 19 -
hvis retten måtte finde, at betegnelsen "gold fm" på ibrugtagningstidspunktet ikke havde
fornødent særpræg, gøres det gældende, at betegnelsen har opnået særpræg gennem den
brug, der er gjort af den. radiostationen har siden 1. oktober 1997 sendt hele døgnet over
teledanmarks landsdækkende kabelnet og har på denne måde effektivt markedsført sig selv.
der er tale om en klar krænkelse af sagsøgers varemærke. produkterne er identiske. mærkerne
er forvekslelige, hvilket illustreres af sagsøgtes henvendelse til radio hinnerup. det er ordene
"gold" og "guld", der står tilbage. det er uden betydning, at det ene ord er dansk og det andet
engelsk. alle ved, hvad ordene står for. ordene er auditivt og visuelt næsten identiske. i det
udviskede erindringsbillede vil brugerne ikke kunne skelne. for så vidt angår nordjyllands
område er der sammenfald mellem parternes sendeområde. sagsøgte er i gang med at
ekspandere. forvekslingsrisikoen illustreres af det gode resultat, som sagsøger opnåede ved
brugerafstemningen i nordjylland. det lokale kendskab til sagsøgtes station gav en positiv
afsmitning for sagsøger, der her opnåede et bedre resultat end i resten af landet. for sagsøgte
er det centrale ord i mærket "guld", der jo skal tjene til at adskille stationen fra sagsøgtes
anden station "anr hit fm".
såfremt sagsøgers påstand ikke tages til følge efter varemærkeloven, gøres de tilsvarende
anbringender gældende til støtte for, at markedsføringslovens § 1 og § 5 finder anvendelse.
der stilles mindre krav for at bringe markedsføringsloven i anvendelse, end det er tilfældet
med varemærkeloven. ved vurderingen spiller det ind, at sagsøgte efter mødet i vejle i
efteråret 1998 var i kvalificeret ond tro med hensyn til sagsøgerens rettigheder, da man
startede sin station.
sagsøgte har handlet erstatningspådragende. den sagsøger tilkommende erstatning må
fastsættes skønsmæssigt. den nedlagte påstand på 25.000 kr. er beskeden og må kunne tages
til følge.
sagsøgte har anført, at sagsøgers betegnelse ikke har tilstrækkeligt særpræg til at opnå
varemærkeretlig beskyttelse. selve formålet med et varemærke er at adskille indehaverens
varer fra andres, og helt almindelige ord som "gold" eller "guld" er ikke egnede hertil. hvis
sagsøgers helt generelle betegnelse kan opnå beskyttelse, vil det på urimelig måde begrænse
konkurrenters mulighed for at tegne deres produkter.
efter varemærkelovens § 3, stk. 2, kan der ikke opnås varemærkeret, hvis registrering er
                                                - 20 -
udelukket i medfør af § 13. der stilles efter praksis ret strenge krav til et mærkes særpræg. -
mærker, der beskriver varen eller dens egenskaber - deskriptive mærker -, kan ikke
registreres. en fyldig praksis illustrerer dette.
det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at "guld" og "gold" er beskrivende for musik,
nemlig den musik, som består af de bedste hits og kendte numre fra 1950'erne til 1980'erne.
at begrebet efterhånden har fået en afsmittende effekt, således at den i et vist omfang også
anvendes ved musikudgivelser indenfor jazz og klassisk musik, ændrer ikke herved. otto
reetz-thott betegnede begrebet som svarende til forhenværende hits, og thomas sande
pedersen forklarede, at begrebet især er knyttet til den gyldne rockperiode, og han nævnte
gamle beatles-numre som typisk for "gold". musikken henvender sig overvejende til et mere
modent publikum.
det er denne musik, som "gold fm" sender uafbrudt på sin station. af lokalradiohåndbogen
fremgår det også, at "gold fm"'s musiktype er "gold/oldies". der er således tale om et klassisk
og klart eksempel på et deskriptivt varemærke. "gold"/"guld" betegner varens art.
at betegnelsen også er almindelig for radiostationer, er dokumenteret ved de fremlagte
internetudskrifter. sagsøgte kunne godt have fundet flere eksempler fra de enkelte lande, men
formålet med eksemplerne var at illustrere omfanget af udbredelsen. også i danmark er der
flere tilfælde, f.eks. "radio uptown gold", "radio mercur gold" og "radio silkeborg guld".
forløbet af mødet i vejle er uden betydning for sagen. erik hansen fra "the voice", som delvist
er ejet af sagsøger, havde en samtale med otto reetz-thott, men det er ikke ganske klart,
hvad der blev talt om. den landsdækkende radiokanal, som var på dagsordenen, blev ikke til
noget.
i følge thomas sande pedersen forklaring var betegnelsen "gold" allerede i 1996, hvor
sagsøger startede sin kanal, beskrivende for den omhandlede musik, og det var nok også
årsagen til, at sagsøger valgte at kalde kanalen "gold fm".
at hævde, at "gold" alene er associerende, må forudsætte, at betegnelsen optræder i
sammensatte forbindelser. når betegnelsen står alene, er den direkte beskrivende. "gold fm"
indgår i sagsøgers serie af kanaler, der beskriver, hvad kanalen sender: "jazz fm", "klassisk
fm" og "hit fm". hvis "gold fm" anerkendes som varemærke, og hvis det samme sker for alle
                                                - 21 -
sagsøgers 24 beskrivende binavne, er der et yderst begrænset råderum for konkur- renters
muligheder for at finde betegnelser til deres kanaler.
"gold fm" har ej heller opnået særpræg ved indarbejdelse. der stilles i praksis store krav.
sagsøger skal godtgøre, at mærket ved brug er blevet almindeligt kendt som kendetegn for
indehaverens varer - og dermed egnet til at adskille disse varer fra andre varer. denne be-
visbyrde har sagsøger ikke løftet. en indarbejdelse har ikke fundet sted. på kanalen, der passes
af 2 personer, der er ansat på "the voice", sendes alene programmeret musik. at kanalen blev
valgt ved brugerafstemningen, skyldtes alene det koncept, som lytterne kunne læse sig til. det
må bemærkes, at kanalen "love songs" blev bedre placeret end "gold fm", uden at "love
songs" nogensinde havde været sendt. placeringen skyldtes, at folk kunne lide konceptet, som
det var beskrevet. indarbejdningsperioden har højst kunnet være 1½ år, hvilket i sig selv er
for kort tid. udover materialet til brugerafstemningen til en udgift på 250.000 kr. - en udgift,
der står i kontrast til sagsøgtes markedsføringsomkostninger - har sagsøger overhovedet ikke
markedsført kanalen, der ikke, som hævdet af sagsøger, markedsfører sig selv.
sagsøgers henvisning til sagsøgtes henvendelse til radio hinnerup om kanalen "guld fm" er
uden betydning for sagen. sagsøgte er ikke specialdomstol i varemærkeretten. hertil kommer,
at man meget vel kan tænke sig, at sagsøgtes varemærke kan være krænket, uden at
sagsøgers er det i denne sag.
under alle omstændigheder må "gold fm" være et svagt mærke med en svag beskyttelse.
sagsøgtes mærke adskiller sig fra sagsøgers på flere punkter. det i sagsøgtes sendeområde
meget stærkt indarbejdede og selvstændigt registrerede mærke "anr" er skudt ind foran
"guld", som er et ganske almindeligt ord, der ligesom "gold" anvendes som almindelig
anprisning. sagsøgte har brugt store summer på ekstern markedsføring af kanalen. der er
store forskelle i kanalernes lydbilleder, hvilket har stor betydning, når der er tale om
radiokanaler. "anr" kan ikke sammenstilles med en geografisk betegnelse i relation til dets
adskillelsesevne. der foreligger ikke oplysninger om, at kanalerne konkret er blevet forvekslet.
under alle omstændigheder må sagsøgte være berettiget til i medfør af varemærkelovens § 5,
nr. 2, at gøre brug af betegnelsen "guld".
sagen er af varemærkeretlig karakter og skal derfor bedømmes efter varemærkeloven og ikke
markedsføringsloven.
                                                - 22 -
rettens bemærkninger
efter bevisførelsen finder retten det godtgjort, at betegnelserne "gold" og "guld" inden for
musikbranchen er almindeligt anvendte begreber, som der i betydelig grad gøres brug af i
forbindelse med salg og markedsføring af bl.a. musikudgivelser.
betegnelserne anvendes således i forbindelse med "greatest hits"-udgivelser, opsamlingsplader
og i øvrigt udgivelser af kendte kunstneres tidligere hits, klassikere, "evergreens" og standard
repertoire.
uanset at betegnelserne også ses anvendt i forbindelse med musikudgivelser inden for f.eks.
jazz og klassisk musik, lægges det til grund, at der overvejende gøres brug af betegnelserne
inden for rock- og populærmusikken for så vidt angår perioden 1950'erne til 1980-1990'erne.
på sagsøgers radiokanal "gold fm" spilles i døgndrift forud programmeret, båndet musik, som i
alt væsentligt svarer til det indhold, begreberne "gold"/"guld" har i musikverdenen.
under disse omstændigheder finder retten, at radiokanalens navn, mærket "gold fm", på
deskriptiv måde betegner kanalens indhold. herefter og da det endvidere ikke er godtgjort, at
mærket som følge af brug har opnået det til registrering fornødne særpræg, har sagsøger ikke
stiftet varemærkeret til mærket, jf. varemærkelovens § 3, stk. 2, jf. § 13.
som en følge heraf og da endvidere det i relation til markedsføringsloven anførte ikke kan føre
til et andet resultat, vil sagsøgte i det hele være at frifinde.
          thi kendes for ret:
sagsøgte, anr guld k/s, frifindes.
sagsøger, gold radio aps, betaler inden 14 dage kr. 12.000 i sagsomkostninger til sagsøgte.
                                             - 23 -
                             claus forum petersen
ole lundsgaard andersen                        hans jørgen nielsen
                                    (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                p. j. v. sø- og handelsretten, den 05/10-01.


text:
                                                dom
afsagt den 12. oktober 2016 af vestre landsrets 10. afdeling (dommerne linda hangaard,
chris olesen og tine bransholm ginnerup (kst.)) i nævningesag
v.l. s–0865–16
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1988
(advokat karoline normann, københavn)
retten i horsens har den 26. april 2016 under medvirken af nævninger afsagt dom i 1. instans
(rettens nr. 4052/2015).
påstande
anklagemyndigheden har påstået domfældelse i overensstemmelse med tiltalen for byretten i
forhold 1 samt skærpelse, herunder således at tiltalte udvises af danmark med indrejseforbud
for bestandigt.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at frakendelsen af førerretten skal
ske i 10 år fra endelig dom.
tiltalte har påstået frifindelse i forhold 1 og stadfæstelse af dommens bestemmelse om
betinget udvisning.
tiltalte har ikke protesteret mod påstanden om førerretsfrakendelse.
anklagemyndigheden har berigtiget den subsidiære tiltale i forhold 1 således, at der efter
”straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, ” tilføjes ”til dels”. efter ”§ 247, stk. 1” slettes ” –
forsøg på” og efter ”under særdeles skærpende omstændigheder” tilføjes ”samt til dels forsøg
herpå”.
                                               - 2 -
erstatningskrav
f1 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 88.695 kr. med procesrente fra den 26. maj
2015.
kravet er opgjort således:
økonomiske tab
- ophold på krisecenter fra den 19. juni 2015 til den 7. januar 2016
  203 dage a 91 kr.                             18.473 kr.
  203 dage a 50 kr.                             10.150 kr.
- udgift til psykologerklæring                   1.502 kr.
- 3 psykologtimer a 650 kr.                      1.950 kr.
svie og smerte
- 298 dage a 190 kr.                            56.620 kr.
hun har endvidere taget forbehold for senere at gøre krav om varige men og erhvervsevnetab
gældende.
tiltalte har bestridt erstatningspligten, men størrelsesmæssigt anerkendt erstatningskravet,
bortset fra kravet på 1.950 kr.
f2 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 107.900 kr. med procesrente fra den 26. maj
2015.
kravet er opgjort således:
økonomiske tab
- ødelagt tøj                                    1.500 kr.
- indhentelse af lægeerklæring                     300 kr.
                                              - 3 -
tabt arbejdsfortjeneste
- 210 timer a 60 kr.                            12.600 kr.
svie og smerte
- 476 dage a 190 kr. begrænset til              73.500 kr.
krænkelsesgodtgørelse, jf. eal § 26, stk. 3
- godtgørelse                                   20.000 kr.
hun har endvidere taget forbehold for senere at gøre krav om varige men og erhvervsevnetab
gældende.
tiltalte har anerkendt erstatningspligten vedrørende ødelagt tøj samt dette krav
størrelsesmæssigt. de øvrige erstatningskrav har tiltalte anerkendt størrelsesmæssigt.
f3 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 95.000 kr. med procesrente fra den 26. maj
2015.
kravet er opgjort således:
økonomiske tab
- ødelagt tøj                                     1.500 kr.
svie og smerte
- 472 dage a 190 kr. begrænset til               73.500 kr.
krænkelsesgodtgørelse, jf. eal § 26, stk. 3
- godtgørelse                                    20.000 kr.
hun har endvidere taget forbehold for senere at gøre krav om varige men og erhvervsevnetab
gældende.
                                               - 4 -
tiltalte har anerkendt erstatningspligten vedrørende ødelagt tøj. tiltalte har i øvrigt bestridt
erstatningspligten og kravene størrelsesmæssigt.
f4 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 78.405 kr. med procesrente fra den 26. maj
2015.
kravet er opgjort således:
økonomiske tab
- omkostninger ved ødelagt hoveddør                4.905 kr.
svie og smerte
- 472 dage a 190 kr. begrænset til                73.500 kr.
han har endvidere taget forbehold for senere at gøre krav om varige men og erhvervsevnetab
gældende.
tiltalte har anerkendt kravet vedrørende den ødelagte dør, men har i øvrigt bestridt kravet.
f5 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 73.500 kr. med procesrente fra den 26. maj
2015.
kravet er opgjort således:
svie og smerte
- 472 dage a 190 kr. begrænset til                73.500 kr.
hun har endvidere taget forbehold for senere at gøre krav om varige men og erhvervsevnetab
gældende.
tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravet størrelsesmæssigt.
                                                 - 5 -
supplerende sagsfremstilling
tiltalte er ved retten i glostrups dom af 25. november 2015 straffet med fængsel i 60 dage
for blandt andet overtrædelse af ordensbekendtgørelsen og våbenloven. straffen blev gjort
betinget med en prøvetid på 1 år fra endelig dom.
forklaringer
tiltalte og vidnerne kriminalassistent egon poulsen, f3, f2, f4, f5, a, e, d og c har vedstået
deres forklaringer for byretten og har afgivet supplerende forklaring for landsretten. vidnet j
har afgivet forklaring for landsretten.
tiltalte har supplerende forklaret, at han ikke havde talt med andre end a om, at han ville tage
til løsning den 16. juni 2015. dog vidste tiltaltes bror også, at han tog til løsning. a ville
gerne have, at han afsluttede forholdet til f1 ansigt til ansigt. han havde ikke overvejet,
hvordan han ville tage kontakt til hende, når han mødte hende. pistolen lå i bilen. det er
rigtigt, at bilen tilhørte hans bror, men tiltalte lagde pistolen i bilens handskerum dagen før, da
han uden brorens viden tog bilen. han tog bilen, fordi han skulle besøge sine fætre og feste
med dem. han havde ikke overvejet at benytte pistolen i løsning. han havde heller ikke
overvejet, om han skulle have den med som sikkerhed. han vidste, at f1s bil oftest holdt ved
huset, når hun var på x-vej. han vidste det, fordi han tidligere havde været tæt på huset. han
havde ikke været henne ved huset, fordi f1 havde sagt, at hendes far ikke måtte se ham.
da han kom til løsning, kontaktede han ikke f1 ved hendes arbejde, fordi han ikke ønskede,
at hun skulle lave drama. han ville tale med hende under fire øjne. han kørte rundt i løsning,
mens han ventede på hende. hvis hun så ham, ville hun ringe til politiet. han ville tale med
hende på gaden. han ønskede ikke at tale med hende på x-vej. han kørte lige bag hende
derhen. han signalerede ikke til hende, at hun skulle stoppe. han ville bare vente, til hun selv
stoppede. da de kom til x-vej, var han nervøs for, at f1s far var hjemme. han var bange for,
at der kunne ske noget. der kunne ske alt. det var derfor, at han for en sikkerheds skyld
                                                   - 6 -
havde sin pistol med. han havde ikke planlagt, at der skulle ske noget med f1, som andre
ikke skulle se.
på x-vej parkerede f1 ude på vejen. hun var ved at lukke bildøren, da han parkerede.
forevist foto nr. 24, ekstrakten side 58, har tiltalte forklaret, at hans bil var parkeret foran den
sorte bil. f1 stod omtrent, hvor hun ses på billedet. han sagde til f1, at hun skulle stoppe, så
de kunne snakke, men hun gik hurtigt videre. han var så tæt på hende, at han kunne have
grebet fat i hende. han kunne ikke se hendes ansigt, og han ved ikke, om hun var bange. han
ved heller ikke, om f1 så pistolen. han havde pistolen med ud af bilen. han havde den i
bukselinningen. han havde pistolen med, fordi han vidste, at f1s far rendte rundt med pistoler
og skød mod sin egne døtre. han ville om nødvendigt vise den for at kunne stikke af. han
ved, hvilken person han er. havde f1 stoppet et andet sted, havde han ikke taget pistolen med
ud af bilen. på x-vej tænkte han, at alt kunne ske. han har to gange via andre fået advarsler
fra f1s far om, at han havde trådt på farens ære. han vidste, at han kunne regne med alt, da
faren havde skudt mod sine egne døtre. han tænkte ikke på, hvad der kunne ske med faren.
kun på hvad der kunne ske med ham selv. han vidste godt, at han ikke havde tilladelse til at
træde ind på f1s families ejendom. allerede fordi han gik ind på ejendommen uden tilladelse,
kunne f1s far ifølge deres kultur gøre alt imod ham.
det er rigtigt, at han sparkede på hoveddøren, men han sparkede ikke hårdt. han ville ikke ind
i huset. foreholdt politirapport af 17. juni 2015 vedrørende afhøring af tiltalte, ekstrakten side
268, 2. sidste afsnit, har tiltalte forklaret, at han ikke har forklaret til politiet, at han prøvede at
komme ind i huset. hvis han ville ind, havde han smadret ruden. han vidste ikke, om f1s
søstre var i huset på x-vej. han havde hørt f1s far, så han vidste, at faren var hjemme. han
havde ikke en idé om, hvorvidt f1s mor var hjemme. han kunne ikke se igennem glasset i
døren. han så f1 gå ind, og så havde han ryggen til, indtil han hørte f1s far. han husker ikke,
om han så andre skygger end f1s, og han hørte ikke andre stemmer end f1s og hendes fars,
før han skød. f1 sagde, at de skulle ringe til politiet. foreholdt samme politirapport,
ekstrakten side 268, 2. sidste afsnit og sidste afsnit, har tiltalte forklaret, at han ikke kan
huske, at han skulle have forklaret til politiet, at han kunne se flere personer bevæge sig rundt
inde i gangen bag det materede glas. han mener, at der var helt stille, da f1s far tog ladegreb
det er længe siden nu. han dukkede sig til venstre for døren ud mod muren, da f1s far
spurgte efter sin pistol. han kunne ikke bare løbe væk, fordi han ville være nødt til at løbe hen
                                                  - 7 -
foran hoveddøren. han blev stående ved siden af døren i nogle sekunder. han havde ikke
intentioner om at komme ind i huset. han skød derefter to varselsskud mod dørens lås. han
tænkte ikke på at skyde op i luften. han skød på låsens metal, fordi f1s far skulle vide, at han
havde en rigtig pistol. foreholdt foto nr. 8, ekstrakten side 91, har tiltalte forklaret, at han sad
på hug til venstre for døren. det var derfra, han skød. han vidste, at der altid er metal i
karmen ved dørens side. han skød ikke mod låsen for at komme ind. efter skuddene faldt han
over risten. han ved ikke, hvordan det skete, men han sad bare fast. han snublede og tog fra
med begge hænder. han var da ca. midt for døren. han flyttede pistolen over i venstre hånd,
og mens han rejste sig op, skød han mod døren. han ved ikke, om døren var ved at blive
åbnet. det gik hurtigt. han ved ikke, hvorfor han skød. han troede, at f1s far var efter ham,
men han kiggede sig ikke tilbage. han ved ikke, hvordan han stod, da han rejste sig op. han
skød i hvert fald ikke for at ramme døren. foreholdt samme politirapport, ekstrakten side 269,
2. afsnit, har tiltalte forklaret, at han ikke har forklaret, at han skød med højre hånd for at
ramme den, som stod bag døren. han skød med højre hånd mod låsen. han ville ikke ramme
dem, der stod bag døren. han skød kun, fordi han hørte, at der var en, der havde en pistol.
han skød udelukkende, fordi han gik i panik. han overvejede hverken ved de to første skud
eller de fem næste skud, at nogen blev bragt i fare, eller at nogen kunne dø, mens han skød.
han ved ikke, hvorfor han skød de fem sidste skud. foreholdt samme politirapport, ekstrakten
side 269, 1. afsnit, har tiltalte forklaret, at det godt kan passe, at han har forklaret, at han skød
for at ramme f1s far og såre ham, således at han selv kunne slippe væk. men det passer ikke.
han ville ikke såre f1s far.
internetsøgningerne skyldes ikke, at han var ved at planlægge et angreb på f1 eller hendes
familie. det var vigtigt at undersøge, hvad der var sket i forhold til hans onkel, fordi a ville
vide det. hun skulle jo giftes med ham. onklens handlinger fandt sted i danmark omkring
2004.
han var vant til, at pistolen altid lå i bilen. han har ikke haft en konflikt med sin familie.
familien var dog ikke glade for hans forhold til f1, men de mente, at det var hans eget valg.
han sms’ede til f1s far, fordi han havde hørt, at han ikke måtte komme i huset på x-vej. han
skrev til f1s far, at faren måtte tale med f1, fordi f1 ikke ville se ham. årsagen til, at han
skrev til faren, var, at f1 blev ved med at kontakte ham. han ville have, at faren skulle få
hende til at holde op med det. han vidste godt, at f1 ikke hørte meget efter sine forældre, men
                                               - 8 -
det var hans eneste mulighed. han var sammen med sine fætre, da han den 16. juni 2015 søgte
på ”skænderi i løsning”. han ville vise fætrene, hvor meget ballade f1 lavede sidst, han talte
med hende. han søgte på sagen vedrørende ..., fordi han ville drøfte den og onklens sag med
fætrene. det viste sig imidlertid, at der ikke var afsagt dom i ...-sagen. på turen fra københavn
havde han kontakt med a. på turen kiggede han også på facebook. det er derfor, at der er
flere logninger på internettet.
foreholdt tillægsekstrakt 5, side 29, har tiltalte forklaret, at opkaldet kl. 17.16.36 er fra ham til
hans mor. opkaldet fandt sted efter episoden på x-vej. han ringede til hende, fordi hun var
den første, han kom i tanke om. han ville fortælle hende, at der var sket noget slemt. han var
endnu ikke kommet på motorvejen. kl. 17.18 ringede han til a. senere ringede hans mor til
ham, men han mener ikke, at han tog telefonen. telefonnummer … tilhører hans far.
han har ikke forklaret i byretten, at han var bange for, at han havde dræbt nogen. han
forklarede i byretten, at han var bange for, at nogen var blevet ramt. han har på intet tidspunkt
været bange for, at han skulle have dræbt nogen, således som det fremgår af dommen på side
8.
han ville gerne have skilt sig af med pistolen på et tidligere tidspunkt, men det kunne han
ikke. han havde overvejet, hvordan det kunne ske, men der var ikke nogen måder. mens han
boede hos f1, var den gemt væk. ellers havde han den altid på sig eller med i bilen. han ved
ikke, hvorfor han altid havde den på sig. det undrede ham ikke, at a kunne knytte hans
efternavn til episoden, hvor tiltaltes onkel havde dræbt en kvinde fra den landsby i tyrkiet,
hvor as familie kommer fra.
kriminalassistent egon poulsen har supplerende forklaret, at alle skuddene er affyret ude fra
mod døren. det ses ved, at indskudshullet er større end udgangshullet. han har haft bedst
mulighed for at måle skudvinklen ved skuddet markeret med ”8” på fotoet i ekstraktens side
92. det er dette skud, som han vurderer, er nedadgående. efter hans opfattelse er dette skud
ikke affyret i samme serie, som de fire stigende skud markeret med ”12” til ”9”. det er hans
opfattelse, at skuddene blev afgivet fra en position umiddelbart foran døren. han kan ikke
udelukke, at skuddene er afgivet på den måde, som tiltalte har forklaret. på grund af de
usikkerheder, der er forbundet med en sådan vurdering, kan han ikke udtale sig om præcist,
                                               - 9 -
hvordan pistolen blev holdt i skudøjeblikket. der er forskel på, hvor meget rekyl, der er ved
forskellige pistoltyper. den pågældende pistol er lille og giver ikke så meget rekyl. han kan
ikke sige, hvor hurtigt pistolen kunne skydes tom. det afhænger af, hvor hurtigt skytten kan
reagere og skyde. politiet har ikke udtalt sig om, hvor langt skytten stod fra døren i
skudøjeblikket. da hullerne i det yderste lag glas og det inderste lag glas i termoruden er ud
for hinanden, vurderer han, at skuddene er affyret vinkelret mod ruden. i forbindelse med
forklaringen demonstrerede vidnet, hvordan en pistol af samme type, som den tiltalte
anvendte, fungerer.
f3 har supplerende forklaret, at f1 kom løbende ind i stuen og begyndte at råbe. hun virkede
panisk. hun lagde ikke mærke til, om f1 græd, men hun var helt ude af den. vidnet vidste, at
det var tiltalte, der var efter f1. han havde tidligere sendt bil- leder af f1s bil til f1. f1 havde
vist hende billederne, og de havde kontaktet politiet. hun ved ikke, om f1 også havde
kontaktet tiltalte. da f1 kom ind, for de op. hendes far spurgte, hvad der var sket. han måtte
råbe til f1 for at trænge igennem til hende. han gik umiddelbart herefter ud i entreen. der gik
under et minut fra f1 kom, før de hørte spark på døren. hun var ved hoveddøren, da der blev
sparket. foreholdt skitse af entreen og mellemgang, tillægsekstrakt 7, side 2, har hun
forklaret, at åbningen øverst på billedet går ind til stue/køkken. der er en dør fra stuen ind til
køkkenet, der ligger til venstre for stuen. døren nederst til venstre på tegningen fører ind til et
soveværelse.
f1 stod ved åbningen til stue/køkken. hendes forældre, f2 og vidnet samledes ved f1. hun
ved ikke, om der allerede da var sparket på døren. det var først, da hun kom ud i entreen, at
hun hørte og så, at der blev sparket på døren. hendes far og f2 var også i entreen. hendes
mor og f1 stod i døråbningen mellem entreen og mellemgangen. hun, f2 og faren blev
stående i entreen. de flyttede sig først, da der blev skudt. da de stod i entreen, sagde hendes
far, at han ville åbne døren. hun og f2 sagde, at det skulle han ikke. stemningen i huset var
panisk. der var råben og skrigen. alle råbte og skreg. hun råbte til sin far, at han ikke skulle
åbne døren. de prøvede alle at overdøve hinanden. faren havde ikke en pistol. han talte
overhovedet ikke om en pistol. de havde spist aftensmad, men der var ingen, der havde
køkkenredskaber eller andet i hænderne.
                                                - 10 -
hun husker ikke, hvor mange skud der blev affyret. hun lagde ikke mærke til, at glasset i
entredøren blev ramt. da hun stod i entreen, prøvede hun at holde sin far tilbage. da der blev
råbt, at der blev skudt, tog hun fat i sin far for at få ham ud. i bevægelsen kom vidnets arm op
over brystet.
f1s forhold til tiltalte havde ikke haft store konsekvenser i familien. den eneste konsekvens
var, at nogle i familien ikke talte med f1. vidnet og vidnets forældre talte imidlertid med f1.
hun har ikke hørt samtaler, hvor der er talt om, hvad hendes far ville gøre ved tiltalte, hvis
han mødte ham. hun hørte ikke faren kommentere på oplysningen fra f1 om, at tiltalte havde
en pistol. hoveddøren kunne låses inde fra med en vrider. det var den vrider, som hendes far
prøvede at dreje rundt. f2 sagde, at faren skulle lade være. hun husker ikke, om f1 sagde
noget. hendes far ville ikke have gjort tiltalte noget, selvom han havde været bevæbnet.
hendes far har vist hende den sms, hvori tiltalte bad ham slå f1 ihjel.
før episoden den 16. juni 2015 arbejdede hun i en isenkrambutik. hun har været sygemeldt
siden episoden. hun blev ramt fire steder på armene, og der kom blod på tøjet. politiet fik
tøjet, og de har bortskaffet det. hun modtager behandling hos sin egen læge og hos psyko-
log. hun går nu på smerteklinik. lægens beskrivelse af hendes situation i erklæringen af 29.
september 2016 er rigtig.
f2 har supplerende forklaret, at man kunne se på f1, at hun var i panik, da hun kom ind og
råbte: ”han er her” og ”ring til politiet”. hun sad i en sofa, der stod placeret op ad væggen til
køkkenet, og hun nåede lige at lægger sin pc på sofabordet, inden hun løb ud i entreen. de
panikkede alle sammen. de råbte i munden på hinanden. forevist skitse af entre og
mellemgang, har hun forklaret, at f1 stod ved hjørnet ved mellemgangen og indgangen til
stuen og råbte. hun så faren løbe hen til døren, og hun løb efter ham. i entreen stod hun til
højre for ham, og f3 stod på venstre side. de stod helt op mod døren. f1 og moren stod bag
ved dem, men hun husker ikke, om de var i entreen eller i mellemgangen. mens hun var i
entreen, blev der sparket kraftigt på døren. hun kunne mærke sparkene, da hun holdt imod.
lyden fra sparkene var også rimelig høj. hun husker det som om, at døren på grund af
sparkene åbnede sig lidt nederst. der var panikangst i huset. de råbte og skreg i munden på
hinanden. personen uden for kunne ikke undgå at høre, at de råbte, fordi de råbte højt. hun
husker ikke præcist, hvad der blev råbt. de råbte: ”pas på” eller ”kom nu væk derfra”. der var
                                               - 11 -
ingen, der talte om pistoler. de råbte, mens der blev sparket på døren. da hun stod ved
hoveddøren, kunne hun se en skikkelse gennem glas- ruden. hun kunne se en person iført
hvid t-shirt, sorte bukser og hvide sko. hun kunne ikke genkende personens ansigt igennem
det slørede glas. hun har efterfølgende fået at vide af politiet, at det tøj, tiltalte havde på,
svarede til hendes beskrivelse. hun har maksimalt været 50 cm fra døren.
hun føler, at episoden alt i alt varede maksimalt to til tre minutter. selve episoden med spark
og skud varede højst 30 sekunder. i den tid var hun, f3 og deres far ved hoveddøren. hun
husker ikke, hvor hun stod, da hun blev ramt. de har måske nået at træde et skridt tilbage. der
var ikke nogen, der havde noget med ud i entreen. hun kan ikke huske, hvorfor faren ville ud
i entreen. hun holdt selv mod døren, fordi hun ikke ville have, at tiltalte sparkede døren op.
f1 havde fortalt hende, at tiltalte er banderelateret. tiltalte har også selv snakket meget om
bander, og f1s søn var blevet fascineret af bander, efter f1 havde lært tiltalte at kende. hun så
f1, selvom f1 var kæreste med tiltalte. det havde hun selv besluttet. forældrene var på grund
af tiltaltes banderelationer ikke glade for, at f1 så tiltalte. de talte derfor ikke med f1 i en
periode. foreholdt politirapport af 16. juni 2015 vedrørende afhøring af vidnet, ekstrakten
side 293, 3. nederste afsnit, har hun forklaret, at det er rigtigt, at der blev hængt billeder af
tiltalte op i lærerværelset på vidnets skole. det skete, fordi vidnet var bange for tiltalte, efter
han havde lagt blomster på f1s bil, og lærerne skulle være orienteret.
hun var hos lægen i går, hvor hun betalte 300 kr. for en lægeerklæring. hun talte med lægen
om, hvordan hun har det nu. hun kan fortsat mærke eftervirkninger af episoden. hun tager
antidepressiv medicin og sovemedicin. hun er henvist til psykolog, men hun har ikke talt med
en psykolog endnu. hun har talt med støttepersoner på det gymnasie, som hun gik på, indtil
hun blev student i sommer. hun bor i udlandet, hvor hun arbejder. umiddelbart efter episoden
var hun to måneder tyrkiet. hun var sygemeldt imens. frem til december 2015, hvor hun
flyttede hjemmefra, arbejdede hun ikke særlig meget.
f4 har supplerende forklaret, at f1 virkede meget bange, da hun kom hjem. det kunne han se
på hende, idet hun kom løbende ind og råbte: ”ring til politiet”. de kunne ikke helt forstå,
hvad der skete. han blev ikke bange, men han kunne se på de andre, at de blev bange. de
begyndte at råbe: ”hvad er det sket”. han husker ikke, om der blev råbt før eller efter sparkene
                                                 - 12 -
på døren. på grund af f1s råb løb han ud til hoveddøren. hele fami-familien fulgte med ham.
han løb ud midt i entreen. f3 og f2 fulgte med. f1 og hans hustru var da bag ved ham. han
kunne ikke se dem, men han mener, at de var i mellemgangen. han ville ud for at tale med
tiltalte. han ville høre, hvad der var sket, men der blev skudt, inden han kom udenfor. han
kan ikke huske, at f2 holdt døren. det kan hun have gjort, mens han prøvede at låse døren op.
hele familien ville forhindre ham i at åbne døren. han talte på intet tidspunkt om en pistol.
han havde heller ikke en pistol. han stod i entreen, da de første skud blev affyret. da
skuddene lød, løb de ind i huset. han kan ikke huske, hvor lang tid der gik, fra skuddene lød,
indtil de løb ind. foreholdt foto, ekstrakten side 91, har han forklaret, at ristene foran
hoveddøren stod på ben på fliserne. ristene var ikke fastmonteret. han så ikke efter, om
ristene og blomsterkrukkerne var flyttet efter episoden, men han har ikke flyttet på noget efter
episoden.
han besvarede ikke den sms, som tiltalte sendte ham. det stod ordret i sms’en, at tiltalte ville
have, at han skulle slå sin datter ihjel. efter sms’en talte han i telefon med tiltalte, der sagde til
ham, at han skulle slå sin datter ihjel og redde sin ære, ellers ville tiltalte slå hende ihjel. han
troede ikke, at tiltalte mente det alvorligt. derfor kontaktede han ikke politiet. han mener, at
han talte med tiltalte to til tre måneder før episoden. det var tiltalte, der ringede til ham. han
kendte ikke nummeret. han ved ikke, om opkaldet er registreret på hans telefon. han husker
ikke, om han har fortalt politiet om samtalen med tiltalte. han tror, at han har gjort det.
under episoden hørte han ikke, at der blev sparket på hoveddøren, men bagefter konsta-
terede han, at der var blevet sparket på døren. foreholdt politirapport af 16. juni 2015 vedrø-
rende afhøring af vidnet, ekstrakten side 298, 1. afsnit, har han forklaret, at han forklarede til
politiet, at der var meget kaos, og at de alle stod derude og spurgte, hvad der var galt. med
kaos mente han, at der blev råbt. han kan ikke huske, om andre end f1 råbte, inden der blev
skudt. f1 råbte ikke i første omgang noget om, at tiltalte havde våben. hun råb-te først, at de
skulle ringe til politiet, og derefter råbte hun, at personen ved døren havde våben. vidnet
fortalte ikke, hvorfor han ville ud til tiltalte, men han ville blot tale med ham for at høre, hvad
det var, der var sket. det er muligt, at han sagde, at han blot ville tale med ham. i så fald var
det ikke for at berolige f1. tiltalte vidste godt, at de ikke accepterede, at han og f1 var
kærester. det havde f1 fortalt tiltalte. han ved ikke, hvordan tiltalte ville reagere, hvis han
var kommet ud til ham.
                                              - 13 -
da f1 kom ind og råbte, gik det med det samme op for ham, at det var tiltalte, der var ved
døren. det måtte være ham, fordi det var tiltalte, der havde været kæreste med f1, og han var
den eneste, der havde truet vidnets familie. foreholdt foto, ekstrakten side 96, har han
forklaret, at han stod omtrent der, hvor der er markeret med ”kt. 18”, efter de første skud var
affyret. der er et skridt mellem hoveddøren og positionen markeret med ”kt. 18”. foreholdt
ransagningsrapport af 17. juni 2015, ekstrakten side 173, sidste afsnit, har han forklaret, at
han sagde til politiet, at han ikke havde en pistol eller lignende, og at politiet bare kunne
ransage.
døren var ødelagt efter skudepisoden. forsikringen dækkede, men han skulle betale
selvrisiko, og han har haft udgifter på 4.905 kr. vedrørende døren. det, som hans læge har
anført i erklæring af 29. september 2016, passer. han tager bl.a. antidepressiv medicin. den
16. juni 2015 var han sygemeldt på grund af en diskusprolaps. han blev sygemeldt i oktober
eller november 2014, men han havde de seneste måneder inden episoden fået behandlinger og
havde gået til genoptræning. efter episoden gik han ned psykisk. han har arbejdet tre til fire
timer om dagen siden den 11. januar 2016.
f5 har supplerende forklaret, at hun blev bange, da f1 kom hjem og råbte. f1 råbte højt, og
hun var i panik. f2 begyndte også at råbe. vidnet blev bange men råbte ikke. hendes mand
råbte heller ikke, men han spurgte, hvad der skete. da de hørte sparkene på døren, blev de
mere bange. de gik i panik. f1 havde forinden sagt, at de ikke skulle gå ud til tiltalte, fordi
tiltalte havde en pistol. hun mener ikke, at de råbte så højt, men det er muligt, at tiltalte lige
uden for døren kunne høre, hvad de sagde. hendes mand nævnte overhovedet ikke noget med
en pistol. han har ikke nogen pistol. f1 råbte: ”far, han har en pistol”. det kan være, at tiltalte
har hørt dette.
hun opholdt sig i mellemgangen, men på et tidspunkt, efter at der var skudt, gik hun ud i
entreen for at hente sine børn og sin mand. det hele gik meget hurtigt. hun husker ikke i dag,
hvor lang tid der gik mellem skuddene. efter episoden blev hun opmærksom på, at låsen var
gået i stykker. de første skud var rettet mod låsen. hun stod lige ved døren mel- lem
mellemgangen og entreen og kunne se, at der blev skudt på den. hun har set den sms, som
tiltalte sendte til hendes mand. det er den eneste sms fra tiltalte, som hun har set.
                                               - 14 -
hun var hos sin læge den 29. september 2016. det, som lægen har anført i erklæringen af
samme dato, passer. hun er stadig påvirket af episoden. hun sover ikke godt, og hun tager
beroligende, angstdæmpende og antidepressiv medicin. hun er førtidspensionist, og det var
hun også den 16. juni 2015. hun kan ikke arbejde, sådan som hun har det nu. hendes mand er
ikke pensionist. han var i jobprøvning på grund af sygemelding den 16. juni 2015. han var i
arbejde, inden han blev sygemeldt.
a har supplerende forklaret, at forholdet til tiltalte nu er på stand by. hun kendte godt til f1,
da hun blev kæreste med tiltalte. allerede inden hun blev kæreste med tiltalte, havde han
betroet sig til hende om sit forhold til f1. hun gav ham tips til, hvordan han skulle forholde
sig til f1s henvendelser. i begyndelsen sendte f1 sms’er til tiltalte, senere begyndte hun at
kontakte ham via facebook. nogle gange ringede f1 også fra hemmeligt nummer.
hun husker ikke, hvordan tiltaltes onkels drab på sin kone blev nævnt første gang. hun var
imidlertid nødt til at vide om drabet, fordi hun skulle fortælle sin familie om det. det var hun
nødt til, fordi onklens kone kom fra den landsby i tyrkiet, som hendes familie kom- mer fra.
det var på grund af, at hun ønskede oplysninger, at tiltalte søgte efter oplysninger om drabet
på internettet. hun blev skræmt ved de oplysninger, hun fik, fordi hendes forældre ville finde
ud af det, når de undersøgte tiltaltes baggrund. de ville ikke synes om denne oplysning.
hendes telefonnummer er … foreholdt tillægsekstrakt 5, side 17-18, har hun forklaret, at hun
sms’ede med tiltalte den 16. juni 2015. de sms’ede om ferien og deres fremtid. tiltalte
fortalte ikke, at han var på vej over til f1. hun bemærkede det heller ikke. det ville hun ikke
vide noget om. det var normalt, at de sms’ede. hun kan godt huske, at hun sendte flere
sms’er til tiltalte omkring kl. 15.30. det var bare søde ord. sms’erne havde ikke noget med
sagen at gøre. da tiltalte ringede og bad hende hente ham i fredericia, fortalte han ikke noget
om det, der var sket i løsning. hun havde talt med tiltalte om, at han skulle afslutte sit
forhold til f1 på en ordentlig måde en gang for alle. det var nødvendigt, hvis hun skulle gå
videre med tiltalte som kæreste.
e har supplerende forklaret, at det var om aftenen ved 18-19-tiden den 15. juni 2015, at han så
tiltalte hjemme hos deres mor. han troede, at tiltalte var kommet sig over f1, når han havde
                                                - 15 -
været på ferie med en anden pige. efter hans opfattelse har tiltalte og f1 været lige gode om
at have svært ved at give slip på hinanden, men det er svært at sige. han har tidligere haft
telefonnummer … i dag kan han ikke huske, at han var i kontakt med tiltalte den 16. juni
2015, men de havde kommunikeret om aftenen den 15. juni 2015 i anledning af, at tiltalte
havde taget vidnets bil. han kan ikke rigtigt huske, om han har talt med tiltalte om ...-sagen.
han husker, at deres far har talt om sagen. omkring den 15. og 16. juni 2015 har han kun
kommunikeret med tiltalte om bilen. det var en firmabil, og han var bekymret for, om der
skete noget med den. han kommunikerede ikke med tiltalte om episoden i løsning. tiltalte
havde ikke lånt den pågældende bil tidligere. han tror ikke, at tiltalte har opbevaret en pistol i
bilen. det ville også være umuligt. de vidste begge, at det var en firmabil, og at den kunne
blive kaldt ind når som helst.
han vidste ikke, at tiltalte havde en pistol. han vidste, at f1 havde haft en pistol. da han så
den, bad han hende fjerne den omgående. f1 fortalte, at pistolen tilhørte tiltalte. han fortalte
sin mor, at der var en pistol i omløb, og at den skulle væk. han sagde ikke noget til tiltalte om
den.
d har supplerende forklaret, at efter tyrkisk kultur bliver der set mere ned på en kvinde, der
har et forhold uden for ægteskab, end der bliver på en mand. vidnets hustru har fortalt ham, at
tiltalte gik fra f1 flere gange. det er rigtigt, at han har sagt til f1, at hendes forhold til tiltalte
gik ud over hendes fars ære. han sagde det, fordi han ikke kunne se en fremtid for f1 og
tiltalte sammen. det skyldtes, at tiltalte var gift og havde børn. hvis f1 fortsatte forholdet til
tiltalte i den situation, ville det gå ud over hendes fars ære. han ved ikke, hvordan f1s far
ville reagere.
han kender til ...-sagen. de havde talt om sagen i familien. han husker, at han har talt med
tiltalte om sagen. han husker ikke, om han har talt med e om sagen. han så ikke tiltalte den
15. juni 2015.
c har supplerende forklaret, at tiltalte fortalte hende, at han ikke længere ville være i et
forhold til f1. han fortalte også, at f1 ikke ville afslutte forholdet. f1 havde i en af de
telefonsamtaler, vidnet havde med hende, givet udtryk for, at hun var klar over, at tiltalte var
gift og havde børn. hun gav udtryk for, at hun ville give slip på ham, men det gjorde hun
                                                - 16 -
ikke. f1 har ikke direkte givet udtryk for, at hun ville giftes med tiltalte. det var hendes egen
beslutning at ringe til f1s mor. hun blev ked af det på f1s vegne. hun havde forklaret f1, at
hun ikke kunne få en fremtid med tiltalte. derfor måtte de hjælpe hende. de har ikke ønsket,
at der skulle ske noget med f1. de ønskede blot, at tiltalte og f1 skulle gå fra hinanden. hun
så tiltalte den 15. juni 2015. de talte ikke om noget særligt. tiltalte var i godt humør, fordi
han lige have været i tyrkiet. den 16. juni 2015 er en sort dag i hendes liv. det eneste, hun
husker fra den dag, er, at tiltalte ringede og sagde, at han havde gjort noget forfærdeligt.
normalt ringede hun og spurgte tiltalte om, hvordan han havde det, så det kan hun også have
gjort den dag. hun husker ikke, om hendes telefonnummer var …, men det var i hvert fald
noget med 70.
j har foreholdt mail af 20. april 2016 til forsvareren, tillægsekstrakt 6, side 1, forklaret, at det
er ham, der har skrevet mailen, hvor han har gennemgået mentorforløbet for tiltalte. så vidt
han husker, fremgik det ikke af rapporten fra kommunen, at tiltalte var banderelateret.
kommunen ville normalt anføre forhold, som de skulle være opmærksom på, herunder
banderelationer. de kom ikke videre med spørgsmålet til den tyrkiske ambassade i danmark
vedrørende skilsmissen, fordi tiltalte oplyste, at han selv var ved at have styr på den
problemstilling. tiltalte fortalte lidt om sit forhold til f1, herunder at hendes familie ikke ville
acceptere ham. i forbindelse med, at tiltalte fik en ny kæreste, ville tiltalte gerne have sluttet
forholdet til f1 på en ordentlig måde. han husker ikke, om tiltalte var bekymret for, om han
kunne slutte forholdet.
tiltalte har supplerende forklaret om sine personlige forhold, at han endnu ikke er blevet skilt.
processen har været på stand by, mens han har været varetægtsfængslet. han ser nu sine børn
to gange om året. de er pt. i danmark. de opholder sig her på et tre-måneders turistvisum. de
bor hos hans forældre. han har en stor familie i danmark. hans eneste familie i tyrkiet er
hans børn.
landsrettens begrundelse og resultat
skyldsspørgsmålet:
der er om skyldsspørgsmålet afsagt
                                               - 17 -
                                           ”k e n d e l s e:
samtlige nævninger og dommere udtaler:
det tiltrædes også efter bevisførelsen for landsretten og af de grunde, der er anført af byretten,
at tiltaltes forklaring om, at han ikke kunne se bevægelse bag hoveddøren, og at han ikke
kunne høre nogen råbe, da han stod uden for hoveddøren og affyrede de to skud mod låsen, er
tilsidesat.
det tiltrædes også, at tiltaltes forklaring om, at han hørte f4 udtale ”hvor er min pistol”, er
tilsidesat, ligesom det efter bevisførelsen for landsretten ikke kan lægges til grund, at tiltalte
hørte en lyd, der kunne forveksles med et ladegreb.
det lægges således efter f3s, f2s og f4s forklaringer til grund, at de alle tre stod op ad eller
meget tæt på hoveddøren, og det lægges efter oplysningerne i kriminalteknisk erklæring af 9.
juli 2015 om, hvad der kunne ses gennem ruden, til grund, at tiltalte kunne se i hvert fald
konturerne af dem. det kan på baggrund af erklæringen ikke lægges til grund, at tiltalte også
kunne se f1 og f5, der ikke opholdt sig i entreen.
det er herefter bevist, at tiltalte med viden om, at der stod tre personer umiddelbart bag døren
affyrede to skud mod dørens lås, da han stod lige uden for hoveddøren og umiddelbart
derefter fem skud mod ruden i døren. efter kriminalassistent egon poulsens forklaring lægges
det til grund, at de fem skud blev affyret fra næsten samme standplads og nogenlunde
vinkelret på ruden. efter den kriminaltekniske erklæring ramte disse skud i en højde af 1,37 til
1,51 meter over flisestenene, og efter de lægelige oplysninger ramte fire af skuddene f3 og f2
som anført i tiltalen. det tiltrædes således, at tiltaltes forklaring om skudafgivelsen er
tilsidesat.
endelig tiltrædes det, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at tiltalte kom til
løsning i den hensigt at dræbe f1.
                                                - 18 -
under hensyn til farligheden af det anvendte våben, samt til at skudafgivelsen gennem den
melerede glasrude i hoveddøren skete på ganske kort afstand og mod de personer, som tiltalte
kunne se befandt sig umiddelbart bag døren, til antallet af skud og til den højde og vinkel,
disse blev afgivet i, lægges det til grund, at tiltalte anså det som overvejende sandsynligt, at en
eller flere af personerne i entreen ville blive ramt på en sådan måde, at disse ville afgå ved
døden (sandsynlighedsforsæt), og at tiltalte indså muligheden for, at de alle tre ville blive ramt
og afgå ved døden samt accepterede denne mulighed (dolus eventualis). tiltalte har således
haft forsæt til at dræbe de pågældende personer (f3, f2 og f4).
tiltalte er i dette omfang skyldig i overtrædelse af straffelovens § 237, jf. § 21, i forhold 1.
                                       t h i b e s t e m m e s:
tiltalte er skyldig i henhold til den principale tiltale i forhold 1, dog således at han alene har
forsøgt at dræbe tre af de anførte personer.”
straffastsættelse
der er afgivet 10 stemmer for at fastsætte straffen til fængsel i 8 år og 8 stemmer for at
fastsætte straffen til fængsel i 7 år.
efter udfaldet af stemmeafgivningen fastsættes straffen til fængsel i 8 år.
straffen fastsættes som en fællesstraf med den betingede dom af 25. november 2015 i medfør
af straffelovens § 237, jf. § 21, § 192 a, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3, jf. våbenlovens § 2, stk. 1, jf. §
1, stk. 1, nr. 1 og 3, knivlovens § 7, stk. 2, jf. § 1 og § 2, stk. 1, nr. 6 (tidligere våbenlovens §
10, stk. 2, jf. § 4, stk. 1, og våbenbekendtgørelsens § 57, stk. 4, jf. § 16, stk. 1, nr. 5 og 6) og
færdselslovens § 117, stk. 2, nr. 6, jf. § 53, stk. 1, og § 117 a, stk. 2, nr. 1, jf. stk. 1, jf.
straffelovens § 61, stk. 1.
både flertallet og mindretallet har ved fastsættelsen af straffen lagt vægt på karakteren af
forhold 1, herunder at forholdet blev begået under medbringelse og anvendelse af et skarp-
                                               - 19 -
ladt skydevåben i de forurettedes hjem, og at angrebet blev udført uden nogen rimelig
anledning.
udvisning
der er afgivet 15 stemmer for at tage anklagemyndighedens påstand om udvisning til følge og
3 stemmer for ikke at tage påstanden til følge.
efter stemmeflertallet udvises tiltalte for bestandig, jf. udlændingelovens § 26, stk. 2, jf. § 22,
nr. 1, 2, 3, 6 og 8, jf. § 32, stk. 2, nr. 5.
begrundelse:
tiltalte er tyrkisk statsborger, og han er idømt en ubetinget fængselsstraf på 8 år for bl.a.
overtrædelse af straffelovens § 237, jf. § 21, og straffeloven § 192 a, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3.
disse forhold kan give anledning til udvisning efter udlændingelovens § 22. dette indebærer,
at tiltalte skal udvises, medmindre det vil være i strid med danmarks internationale
forpligtelser, jf. udlændingelovens § 26, stk. 2. spørgsmålet er derfor, om udvisning af tiltalte
vil være i strid med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 eller artikel 14
i associeringsrådets afgørelse nr. 1/80 af 19. september 1980, således som afgø-relsen er
fortolket af eu-domstolen.
tiltalte er født og opvokset i danmark. han er 28 år, og han har haft lovligt ophold i ca. 26 år
og 9 måneder. han har gennemført sin skolegang indtil 8. klasse. han har ingen uddannelse.
han har haft forskelligt arbejde i danmark. han var ikke i beskæftigelse ved anholdelsen.
han taler, læser og skriver tyrkisk, og han har jævnligt været på ferie i tyrkiet. han har ikke
aftjent sin værnepligt der. tiltaltes forældre og bror bor i danmark. tiltalte har ikke børn i
danmark. han har siden 2008 været gift med en tyrkisk kvinde, der bor i tyrkiet med deres to
fællesbørn på henholdsvis ca. 2 og 6 år. tiltalte har oplyst, at han ikke har levet sammen med
ægtefællen og børnene. han har videre i byretten oplyst, at han har haft kontakt med dem i
forbindelse med sine ferier i tyrkiet. i landsretten har tiltalte forklaret, at han nu ser sine børn
i danmark to gange om året. han har forklaret, at han agter at lade sig skille fra ægtefællen.
                                                 - 20 -
afgørelsen af, om det vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser at udvise
tiltalte, beror i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention på en vurdering af,
om udvisningen efter en konkret proportionalitetsvurdering vil være et uforholdsmæssigt
indgreb i hans ret til respekt for et privatliv. under hensyn til, at tiltalte er født og har haft sin
opvækst og skolegang her i landet, må der ved vurderingen stilles meget strenge krav –
afhængig af tiltaltes tilknytning til tyrkiet – til den kriminalitet, der kan føre til udvisning. i
forhold til associeringsafgørelsen beror afgørelsen på, om tiltaltes adfærd udgør en reel,
umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse.
de voterende, der har stemt for at tage påstanden om udvisning til følge, finder, at tiltalte på
baggrund af karakteren af sine handlinger må anses for at udgøre en reel, umiddelbar og
tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. disse vote-
rende finder endvidere efter en samlet bedømmelse af på den ene side, at tiltalte er idømt en
langvarig ubetinget fængselsstraf for forsøg på manddrab begået mod tre personer, og på den
anden side til tiltaltes tilknytning til danmark, hvor han er født og opvokset, at afvejningen af
disse forhold sammenholdt med, at tiltalte har en væsentlig tilknytning til tyrkiet, navnlig
idet tiltaltes mindreårige børn og ægtefælle bor der, medfører, at danmarks internationale
forpligtelser ikke er til hinder for udvisning.
mindretallet finder af de grunde, der er anført af byretten, at en udvisning af tiltalte vil være i
strid med danmarks internationale forpligtelser.
førerretsfrakendelse
samtlige voterende udtaler:
den udenretlige vedtagelse af kørselsforbud, som tiltalte ifølge tilførslen på straffeattesten
vedtog den 14. august 2010, har ikke gentagelsesvirkning på de senere spirituskørsler. tiltalte
er således nu fundet skyldig i at køre spirituskørsel i et andengangstilfælde med en promille
på 1,45. det tiltrædes derfor, at tiltalte er frakendt førerretten som sket.
tort, erstatning og godtgørelse
                                              - 21 -
efter de juridiske dommeres bestemmelse tages f1s og f5s påstande om erstatning og
godtgørelse ikke under påkendelse, jf. retsplejelovens § 992, stk. 1.
efter de juridiske dommeres bestemmelse tages f2s, f3s og f4s erstatningspåstande
vedrørende økonomiske tab til følge.
af de grunde, som byretten har anført, finder de juridiske dommere, at godtgørelsen til f3 og
f2 i medfør af erstatningsansvarslovens § 26, stk. 3, skal fastsættes til 20.000 kr. til hver.
det tiltrædes af de grunde, der er anført af byretten, at kravene om godtgørelse for svie og
smerte ikke er taget under påkendelse.
de tilkendte beløb forrentes som påstået.
tiltalte har fortsat været frihedsberøvet under anken.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
tiltalte, t, straffes med fængsel i 8 år.
tiltalte udvises af danmark med indrejseforbud for bestandig.
tiltalte skal inden 14 dage betale 34.400 kr. til f2 v/ advokat ulrik sjølin pedersen med
procesrente fra den 26. maj 2016.
tiltalte skal inden 14 dage betale 21.500 kr. til f3 v/ advokat ulrik sjølin pedersen med
procesrente fra den 26. maj 2016.
tiltalte skal inden 14 dage betale 4.905 kr. til f4 v/ advokat ulrik sjølin pedersen med
procesrente fra den 26. maj 2016.
bestemmelserne i byrettens dom om førerretsfrakendelse, konfiskation, betaling af erstatning
til topdanmark og sagsomkostninger stadfæstes.
                                            - 22 -
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark