text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 23. oktober 2018
sag 51/2018
(1. afdeling)
radius elnet a/s
(advokat erik bertelsen)
mod
transport-, bygnings- og boligministeriet
(advokat sarah jano)
biintervenient til støtte for:
appellanten: dansk energi og dansk ledningsejerforum (selv)
indstævnte: københavns kommune (advokat lars carstens)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 20. februar 2018.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, jon stokholm, hanne schmidt,
lars apostoli og kristian korfits nielsen.
påstande
appellanten, radius elnet a/s, har gentaget sine påstande om ophævelse af transport-, byg-
nings- og boligministeriets afgørelse af 12. november 2015, subsidiært ophævelse af afgørel-
sen og hjemvisning af sagen til fornyet behandling i ministeriet. radius, der har opfyldt lands-
rettens dom om sagsomkostninger, har endvidere nedlagt påstand om, at ministeriet skal til-
bagebetale 150.000 kr. med procesrente.
indstævnte, transport-, bygnings- og boligministeriet, har påstået stadfæstelse og frifindelse
for betalingspåstanden.
anbringender
                                               - 2 -
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender.
biintervenienten københavns kommune har anmodet om tilkendelse af sagsomkostninger for
landsret og højesteret, jf. retsplejelovens § 252, stk. 4, 2. pkt.
supplerende retsgrundlag
det dagældende arbejdsministerium har i en skrivelse af 8. juni 1982, der har været offent-
liggjort i bl.a. landinspektøren og dansk vejtidsskrift, anført bl.a. følgende om nødvendig
påvisning af ledninger i forbindelse med et vejprojekt:
      ”i skrivelse af 27. maj 1982 har kommunens tekniske forvaltning anmodet om en udta-
      lelse om, hvorvidt § 106, stk. 1, i vejloven om ”gæsteprincippet” finder anvendelse i en
      situation, hvor kommunens arbejde med udskillelse i matriklen af offentligt vejareal i
      henhold til § 89 i vejloven gør det nødvendigt, at der udføres håndgravning til påvisning
      af nogle ledningers placering i vejarealet.
      i den anledning skal man meddele, at ministeriet efter de foreliggende oplysninger er af
      den opfattelse, at ”gæsteprincippet” finder anvendelse, således at den nødvendige hånd-
      gravning må betales af ledningsejeren.”
vejdirektoratet har i et brev af 13. november 2000, der har været offentliggjort i bl.a. landin-
spektøren og dansk vejtidsskrift, anført bl.a. følgende om påvisning af ledninger:
      ”efter § 106, stk. 1, i lov om offentlige veje skal ledningsejerne betale for nødvendig
      flytning af ledninger i offentlige veje i forbindelse med en vejs regulering eller omlæg-
      ning (det såkaldte ”gæsteprincip”).
      bestemmelsen finder efter direktoratets opfattelse anvendelse ved alle former for
      ændringer af vejarealer, der har et vejmæssigt formål…
      …
      det er endvidere vejdirektoratets opfattelse, at ”gæsteprincippet” tillige finder anven-
      delse, hvis det i forbindelse med et vejarbejde er nødvendigt med en nøjagtig stedfæ-
      stelse af ledningerne.
      ledningsejeren må således også afholde udgifterne til den påvisning, der er nødvendig
      for at skabe klarhed over ledningernes placering.”
                                                 - 3 -
denne forståelse af gæsteprincippet har vejdirektoratet ligeledes givet udtryk for i et brev fra
2006 til erhvervs- og byggestyrelsen vedrørende en række spørgsmål om ledningsejerregi-
stret. i brevet hedder det bl.a.:
        ”forholdet mellem ledningsejere på den ene side og vejmyndighederne (vejbestyrelsen
        for offentlige veje og vejmyndigheden for private fællesveje) er reguleret i vejlovens §§
        20, 101 og 106 og i privatvejslovens §§ 49, stk. 4, og 50-52. vejlovgivningen regulerer
        derimod ikke forholdet mellem de forskellige ledningsejere.
        …vejlovens § 106 lovfæster således det såkaldte ”gæsteprincip”, hvorefter lednings-
        ejerne afholder udgifterne til ledningsflytninger, der er nødvendiggjort af arbejder med
        vejformål.
        ”gæsteprincippet” finder også anvendelse, når det i forbindelse med et vejarbejde er
        nødvendigt med en stedfæstelse af ledningerne. ledningsejerne må derfor afholde ud-
        gifterne til denne stedfæstelse, herunder en fysisk påvisning af ledningernes placering.
        der er ikke fastsat nærmere regler om dokumentationsformen, når ledningsejerne skal
        give vejmyndighederne oplysning om placeringen af ledningerne. men det skal ses i
        sammenhæng med, at ledningsejerne om nødvendigt må påvise ledningerne fysisk, fx
        ved frigravning, når det er nødvendigt i forbindelse med vejmyndighedernes arbejder.
        …
        som det fremgår ovenfor, er der ikke fastsat nærmere regler om dokumentation af led-
        ningernes placering. for vejmyndighedernes vedkommende volder dette ikke proble-
        mer, da vejmyndigheden om nødvendigt kan bede gæsten (=ledningsejeren) påvise sine
        ledninger. i forhold til det indbyrdes forhold mellem flere ledningsejere forudsætter vej-
        lovgivningen kun, at en konflikt ikke generer de trafikale formål.”
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstillinger
sagen angår en tvist mellem radius elnet a/s (tidligere dong energy eldistribution a/s – i
det følgende benævnt ”radius”) og københavns kommune. sagen udspringer af kommunens
beslutning om at ombygge frederikssundsvej, hvor radius har nedgravede højspændingskab-
ler. i forbindelse med projektets gennemførelse indhentede kommunens rådgiver, rambøll
danmark a/s, via ledningsejerregistret oplysninger fra radius om elkablernes placering i
vejen. på baggrund af navnlig disse oplysninger fandt kommunen det overvejende sandsyn-
ligt, at kablernes placering flere steder på den vejstrækning, som skulle ombygges, var ufor-
enelig med projektets gennemførelse. kommunen fandt det derfor nødvendigt med en nøjag-
tig lokalisering af elkablerne for at kunne vurdere, om det var muligt – eventuelt med tilpas-
                                                 - 4 -
ninger – at gennemføre den planlagte ombygning af vejen uden omlægning af kablerne, eller
om det var nødvendigt at kræve kablerne flyttet, hvilket ville være tidkrævende og medføre
betydelige omkostninger for radius.
københavns kommune ønskede nøjagtige oplysninger om elkablernes placering, herunder
koten, og kommunen udstedte derfor den 7. maj 2015 påbud til radius om at foretage prøve-
gravninger med henblik på fremskaffelse af sådanne oplysninger. radius afviste at være for-
pligtet til at foretage eller betale for prøvegravningerne, og kommunen besluttede herefter – af
hensyn til fremdriften i ombygningsprojektet – selv at foretage prøvegravningerne og forelø-
bigt afholde udgifterne på 71.089 kr. kommunen indbragte herefter betalingsspørgsmålet for
det daværende transport- og bygningsministerium (nu transport-, bygnings- og boligmini-
steriet) i henhold til § 5, stk. 2, i den dagældende vejlov. ministeriet traf den 12. november
2015 afgørelse om, at udgifterne til prøvegravningerne skulle betales af radius som lednings-
ejer.
sagen angår prøvelse af denne afgørelse. spørgsmålet er i første række, om der i ledningsejer-
registerloven er gjort udtømmende op med en ledningsejers forpligtelse til at give oplysninger
om sine ledningers placering, eventuelt ved prøvegravning. hvis det ikke er tilfældet, er
spørgsmålet i anden række, om der efter gæsteprincippet som kodificeret i den dagældende
vejlovs § 106, stk. 1, gælder en pligt for en ledningsejer til at betale for prøvegravninger med
henblik på stedfæstelse af sine ledninger, og i givet fald om prøvegravningerne har været
nødvendige i den foreliggende sag.
forholdet mellem gæsteprincippet og ledningsejerregisterloven
radius har gjort gældende, at ledningsejerregisterloven som den specielle lovgivning på om-
rådet udtømmende regulerer en ledningsejers forpligtelse til at oplyse om placeringen af sine
ledninger eller påvise ledningerne ved prøvegravning, og at gæsteprincippet i den dagældende
vejlovs § 106, stk. 1, derfor ikke kan finde anvendelse, når en ledningsejer har opfyldt sine
forpligtelser efter ledningsejerregisterloven.
parterne er for højesteret enige om, at radius har opfyldt sine oplysningsforpligtelser over for
københavns kommune efter den dagældende ledningsejerregisterlov med tilhørende be-
kendtgørelse.
                                              - 5 -
disse regler har, jf. den dagældende ledningsejerregisterlovs § 1, til formål at reducere antal-
let af skader på nedgravede ledninger i bl.a. jord gennem etablering af et landsdækkende led-
ningsejerregister, som letter entreprenører og andres undersøgelser forud for gravearbejder i
jorden. loven regulerer forholdet mellem ledningsejeren og enhver, der erhvervsmæssigt ud-
fører gravearbejde (graveaktøren). efter lovens § 9 gælder en forpligtelse for graveaktøren til
at indhente de nødvendige ledningsoplysninger, inden gravearbejdet påbegyndes, og til at
tilrettelægge og udføre gravearbejdet under hensyntagen til de indhentede oplysninger. efter
lovens § 8 gælder en forpligtelse for ledningsejeren til at fremsende de nødvendige lednings-
oplysninger til forespørgeren eller indgå aftale med denne om påvisning på stedet. lednings-
ejerregisterloven indeholder ikke bestemmelser om ret til at kræve ledninger flyttet af hensyn
til gravearbejdet.
den dagældende vejlov tager navnlig sigte på at sikre trafikafviklingen og i øvrigt vejmyn-
dighedens mulighed for at varetage trafikale formål. gæsteprincippet i den dagældende vej-
lovs § 106, stk. 1, regulerer forholdet mellem en ledningsejer og vejmyndigheden og indebæ-
rer, at den ledningsejer, der som ”gæst” har fået tilladelse til vederlagsfrit at anbringe sin led-
ning i vejen, skal bekoste ledningsarbejder, herunder flytning af ledningen, der er nødvendig-
gjort af vejmyndighedens ændrede benyttelse af det areal, hvor ledningen er anbragt, jf. bl.a.
højesterets domme af 22. september 2009 (ufr 2009.2978) og 19. maj 2015 (ufr
2015.2854).
den dagældende vejlov og den dagældende ledningsejerregisterlov tager således ikke sigte på
at regulere samme forhold, og der er ikke i forarbejderne til ledningsejerregisterloven holde-
punkter for, at det med loven har været tilsigtet at indskrænke eller ændre de grundlæggende
forpligtelser, som påhviler en ledningsejer efter gæsteprincippet i den dagældende vejlovs §
106, stk. 1.
højesteret finder således, at der med den dagældende ledningsejerregisterlov ikke er gjort
udtømmende op med en ledningsejers forpligtelse til at give oplysninger om sine ledningers
placering til vejmyndigheden, og afgørelsen af, om radius skal betale for de foretagne prøve-
gravninger, må derfor bero på, om en forpligtelse til påvisning ved prøvegravning kan udledes
af gæsteprincippet i den dagældende vejlovs § 106, stk. 1.
                                              - 6 -
gæsteprincippet
som nævnt indebærer gæsteprincippet i den dagældende vejlovs § 106, stk. 1, at den led-
ningsejer, der som ”gæst” har fået tilladelse til vederlagsfrit at anbringe sin ledning i vejen,
skal bekoste ledningsarbejder, herunder flytning af ledningen, der er nødvendiggjort af
vejmyndighedens ændrede benyttelse af det areal, hvor ledningen er anbragt.
højesteret finder, at gæsteprincippet indebærer, at en ledningsejer er forpligtet til at oplyse
om en mere præcis placering af sin ledning end den, der følger af den dagældende lednings-
ejerregisterlov, hvis det er nødvendigt for vejmyndigheden at have kendskab hertil med hen-
blik på en stillingtagen til, om en ændret anvendelse af vejarealet nødvendiggør omlægning af
ledningen, eller om den ændrede anvendelse af arealet, eventuelt med tilpasninger af vejpro-
jektet, kan gennemføres uden omlægning af ledningen. det er ”gæsten”, der har gravet led-
ningen ned i vejen, og ”gæsten” må være nærmest til at vide, hvor ledningen ligger, eller til at
fremskaffe de – i forhold til vejmyndighedens anlægsprojekt – nødvendige oplysninger her-
om. denne forståelse af gæsteprincippet harmonerer med den retsopfattelse, som de admini-
strative myndigheder på området har givet udtryk for i en række udtalelser.
højesteret finder herefter, at prøvegravninger med det beskrevne formål må anses for omfattet
af betalingsforpligtelsen efter gæsteprincippet i den dagældende vejlovs § 106, stk. 1.
efter sagens oplysninger lægger højesteret til grund, at de prøvegravninger, som københavns
kommune foretog den 12. og 15. juni 2015, var nødvendige for, at kommunen kunne vurdere,
om gennemførelsen af ombygningen af frederikssundsvej nødvendiggjorde omlægning af
radius’ elkabler, eller om vejprojektet, eventuelt med tilpasninger, kunne gennemføres uden
omlægning af kablerne.
højesteret tiltræder på den anførte baggrund, at radius i henhold til gæsteprincippet i den
dagældende vejlovs § 106, stk. 1, skal betale de med prøvegravningerne forbundne udgifter på
71.089 kr. den omstændighed, at transport-, bygnings- og boligministeriet ved sin afgørelse
af 12. november 2015 fejlagtigt lagde til grund, at radius ikke havde opfyldt sine forpligtelser
efter ledningsejerregisterlovgivningen, kan herefter ikke føre til ophævelse af afgørelsen og
hjemvisning af sagen til fornyet behandling i ministeriet.
                                              - 7 -
konklusion og sagsomkostninger
højesteret stadfæster landsrettens dom.
efter sagens udfald, omfang og principielle karakter skal radius betale sagsomkostninger for
højesteret til transport-, bygnings- og boligministeriet med 100.000 kr.
højesteret finder, at der ikke foreligger sådanne særlige grunde, at radius skal betale sags-
omkostninger til biintervenienten københavns kommune, jf. retsplejelovens § 252, stk. 4, 2.
pkt.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal radius elnet a/s betale 100.000 kr. til transport-,
bygnings- og boligministeriet. beløbet skal betales inden 14 dage efter denne højesterets-
doms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                          udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                               dom
afsagt den 28. juni 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident micha-
el b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, aksel gybel og torben svanberg.
h 128/04                             ganket a/s
                                     (advokat mads marstrand-jørgensen)
                                     mod
                                     dansk retursystem a/s
                                     (advokat ann-britt sørensen)
indledning og påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt dansk retursystem a/s (i det følgende: dansk retursystem)
uberettiget har annulleret en kontrakt med ganket a/s (i det følgende: ganket) om levering
af pantetiketter til returemballage, og om ganket derfor kan kræve positiv opfyldelsesinte-
resse.
                                                      2
      ganket har nedlagt påstand om, at dansk retursystem skal betale 423.933,38 kr. med
procesrente fra den 30. november 2004.
      dansk retursystem har påstået frifindelse.
sagens baggrund
den 9. september 2002 underskrev ganket og dansk retursystem en kontrakt, der var kon-
ciperet af dansk retursystems advokater. af kontrakten fremgik bl.a.:
      ”
      …
      4. ganket’s ydelser
      ganket skal foretage levering af det antal pantetiketter, som drs foretager bestilling af
      på grundlag af bestemmelserne i nærværende kontrakt. …
      …
      16. opfølgning og genforhandling
      parterne har forpligtet sig til løbende at foretage en opfølgning af det i nærværende kon-
      trakt fastsatte.
      der skal ske genforhandling af hele kontrakten 30 dage før kontraktperiodens udløb.
      17. kontraktperiode
      nærværende kontrakt udløber uden varsel fra nogen af parterne et år efter datoen for
      dens underskrivelse. …”
de pantetiketter, som ganket skulle levere, var trykt med en særlig infrarød farve, som var
leveret af dansk retursystem. på tidspunktet for kontraktens indgåelse havde dansk retur-
system endnu ikke fået færdigudviklet et kamera, som i flaskeautomaterne skulle aflæse
etiketternes stregkode. således skrev ekstra bladet den 24. og den 25. september 2002, at bu-
tikkernes flaskeautomater ikke kunne kende forskel på ægte og falske pantetiketter påsat
emballage købt i udlandet, og at flere butikker oplevede, at retursystemet blev misbrugt.
      efterfølgende fik dansk retursystem leveret og monteret kameraerne i flaskeautoma-
terne, hvorefter misbruget faldt. mindre butikker uden flaskeautomater kunne dog fortsat
ikke skelne mellem ægte og falske pantetiketter.
                                                   3
      efter at dansk retursystem havde reklameret over, at nogle stregkoder på gankets
etiketter ikke kunne læses af automaterne, holdt direktør for ganket, per andersen, den 5.
september 2003 møde med repræsentanter fra dansk retursystem for at drøfte kvaliteten af
de leverede etiketter og en eventuel kontraktforlængelse, jf. kontraktens §§ 16 og 17. på mø-
det nåede parterne ikke til enighed om, at gankets etiketter var mangelfulde, og ganket
indtog i et brev af samme dato det standpunkt, at dansk retursytem ”skulle have reageret
betydeligt hurtigere, hvis etiketterne var så dårlige, som det påstås. ...”
      uanset denne uenighed valgte parterne at forlænge samarbejdet ved kontrakt af 17. og
25. oktober 2003, hvis §§ 16 - 17 var enslydende med §§ 16 – 17 i kontrakten af 9. september
2002.
      den 6. maj 2004 bragte dansk retursystem samarbejdet med ganket til øjeblikkeligt
ophør ved følgende skrivelse:
      ”
      …
      med henvisning til telefonsamtale med ingrid sørensen 4. maj 2004, kan dansk retursy-
      stem a/s (drs) hermed oplyse, at vi d.d. ændrer på vores procedurer vedr. pantetiket-
      ter.
      det betyder, at drs indfører en ny teknologi til fremstilling af pantetiketter. den nye
      teknologi skal sikre et højere sikkerhedsniveau mht. fremstilling af pantetiketterne, og
      dermed vanskeliggøre efterligninger af pantetiketter.
      fremstillingen af pantetiketter kræver en speciel godkendelse og certificering, som drs
      har fået adgang til. det betyder samtidig, at der p.t. ikke er behov for de hidtil leverede
      pantetiketter.
      …”
dansk retursystem gik samtidig over til en ny type pantetiketter, som var trykt med oasis-
farve fra det schweiziske firma sicpa sa (i det følgende: sicpa), der kun leverer til trykkeri-
er, som sicpa har certificeret (godkendt).
revisorerklæring vedrørende gankets tab
statsautoriseret revisor jørgen roager har i erklæring af 19. oktober 2004 opgjort gankets
manglende dækningsbidrag i perioden fra den 6. maj 2004 til kontraktens udløb den 25. ok-
                                                 4
tober 2004 til 407.859 kr. beløbet er beregnet ud fra gankets leverancer fra den 1. januar til
den 30. april 2004 med en bruttoavance på 46,53 %, svarende til gankets gennemsnitlige
avance fra 2000 til 2003. gankets udgifter til et særligt sikringsrum, hvor trykte pantetiketter
efter krav fra dansk retursystem blev opbevaret, er af revisoren opgjort til 16.074,38 kr.
gankets tab er således opgjort til det beløb på 423.933,38 kr., som ganket har nedlagt på-
stand om, og som parterne er enige om, er med moms.
forklaringer
direktør for ganket, per andersen, har forklaret, at dansk retursystems opsigelse af kon-
trakten den 5. september 2003 skete uden varsel. under kontraktforhandlingerne drøftede
parterne ikke indholdet af bestemmelserne i kontraktens §§ 16 - 17, og de drøftede ikke,
hvorfor kontrakten ikke indeholdt et opsigelsesvarsel for det tilfælde, at kontrakten blev op-
sagt i utide. det var hans klare opfattelse, at ganket var eneleverandører af etiketter til
dansk retursystem, uanset at denne status ikke fremgik direkte af kontrakten. dansk retur-
system benyttede sig ikke af andre leverandører end ganket.
       ganket kunne sagtens være blevet certificeret til trykning af etiketter med sicpas oa-
sis farve, da ganket opfylder de sikkerhedskrav, som sicpa stiller som betingelse for at bli-
ve certificeret. ganket trykker således sikkerhedsetiketter til ibm og tivoli og selvklæbende
frimærker til post danmark.
       dansk retursystem krævede, at ganket oprettede et særligt sikringsrum til at opbeva-
re etiketter, der var trykt, men endnu ikke leveret til dansk retursystem.
direktør for dansk retursystem, benny rasmussen, har forklaret, at dansk retursystem var
under betydeligt pres fra forhandlerne og pressen for at sikre et retursystem, der ikke kunne
misbruges. dansk retursystem måtte indføre et nyt sikkerhedssystem og besluttede sig for
et system med etiketter trykt med sicpas oasis farve. fordelen ved dette system er, at min-
dre forhandlere uden flaskeautomater kan skelne ægte etiketter fra falske ved hjælp af et
særligt kontrolkort.
       dansk retursystem havde i perioden ikke andre leverandører end ganket, men gan-
ket havde ikke status af eneleverandør, og ganket vidste, at dansk retursystem ledte efter
                                                 5
en ny leverandør. den eneste grund til kontraktforlængelsen i oktober 2004 var således, at
dansk retursystem på dette tidspunkt endnu ikke kunne få leveret pantetiketter med sicpas
oasis farve, hvilket dansk retursystem dog ikke fortalte ganket.
teknisk chef hos dansk retursystem, henrik als, har bl.a. forklaret, at dansk retursystem så
sig om efter en ny leverandør af etiketter allerede i april 2003. dansk retursystem kunne
godt have ventet med at gå over til det nye system, indtil kontrakten med ganket var udlø-
bet, men de valgte som følge af den negative omtale i pressen at skifte leverandør tidligere.
teknisk rådgiver for dansk retursystem, leif rye christensen, har forklaret, at dansk retur-
system havde formuleret kravene til etiketterne. man drøftede ikke under kontraktforhand-
lingerne, om ganket skulle være eneleverandør, og ganket bad ikke om at få en eksklusiv
ret til at levere. ganket stillede under forhandlingerne heller ikke krav om, at kontrakten var
uopsigelig.
        drs stillede krav om, at ganket havde et sikkerhedsrum til at opbevare trykte, men
ikke leverede pantetiketter, idet hver pantetiket i princippet kunne udløse en betaling på
1,50 kr.
ingrid sørensen har forklaret, at hun som ansat hos dansk retursystem var ansvarlig for be-
stilling af etiketter hos ganket. der var en del reklamationer over pantetiketterne fra for-
handlerne, men hun oplevede det ikke som et problem.
tidligere logistikchef hos dansk retursystem, kjeld olsen, har forklaret, at ganket var util-
freds med, at dansk retursystem reklamerede over etiketters læsbarhed forud for den nye
kontrakt. per andersen fra ganket blev så sur herover, at han på mødet den 5. september
2003 sagde, at ganket ikke ville levere yderligere etiketter til dansk retursystem.
sales manager for sicpa i skandinavien, holger husse, har forklaret, at sicpa er førende in-
den for produktion af sikkerhedsfarve, og at oasis-farven bruges til bl.a. trykning af pen-
gesedler og gældsbreve. farven leveres kun til producenter, som sicpa har certificeret. der
kræves en investering på 150.000 – 200.000 euro i nogle særlige printere. han besøgte gan-
                                                   6
ket den 13. september 2003, hvor han så gankets produktion og materiel. hans opfattelse
var, at ganket havde en meget lille produktion, og at ganket ikke da havde det nødvendige
materiel til at blive certificeret. certificeringen ville imidlertid alene afhænge af, at ganket
foretog nødvendige investeringer.
parternes synspunkter
gankets advokat har gjort gældende, at dansk retursystem efter kontraktens § 16 var forplig-
tet til at aftage etiketter i et år fra kontraktens indgåelse, og at kontrakten ikke kunne opsi-
ges i kontraktperioden, hvor ganket reelt fungerede som eneleverandør. dansk retursy-
stem har ikke dokumenteret, at ganket har misligholdt kontrakten, og i opsigelsesskrivelsen
af 6. maj 2004 henviste dansk retursystem således heller ikke til de tidligere reklamationer,
men alene til, at dansk retursystem ønskede at skifte til en anden trykmetode. at dansk re-
tursystem ønskede at skifte til en anden type etiketter, gav ikke dansk retursystem ret til at
opsige kontrakten før dens udløb. det må i øvrigt efter holger husses forklaring lægges til
grund, at ganket ville kunne have trykt etiketter med oasis-farven, hvis ganket havde fået
mulighed herfor, idet ganket blot skulle foretage visse nødvendige investeringer.
dansk retursystems advokat har gjort gældende, at dansk retursystem var berettiget til at op-
sige kontrakten med ganket med et rimeligt varsel, da kontrakten ikke var uopsigelig, og da
ganket ikke var eneleverandør af etiketter. ganket fik et rimeligt varsel, navnlig når der
henses til, at direktør per andersen selv havde opsagt den tidligere kontrakt uden varsel på
mødet den 5. september 2003. endvidere havde dansk retursystem løbende reklameret
over, at flere af de leverede etiketter ikke kunne læses af flaskeautomaterne.
        dansk retursystem var under betydeligt pres for at sikre et retursystem, der ikke åb-
nede mulighed for misbrug, og var tvunget til at skifte leverandør for at nedbringe antallet
af falske pantetiketter. dansk retursystem besluttede sig for oasis-farven fra sicpa, der
sikrede, at også forhandlere uden automater kunne opdage misbrug. ganket havde ikke
mulighed for at blive certificeret til at trykke med denne farve, da det ville kræve betydelige
investeringer i materiel fra gankets side.
                                                 7
sø- og handelsrettens afgørelse
dansk retursystems aftale med ganket af 9. september 2002 blev udarbejdet af dansk re-
tursystems advokater og var efter § 17 tidsbegrænset til et år med pligt til for parterne at
genforhandle kontrakten 30 dage inden dens udløb, jf. kontraktens § 16, 2. pkt.
       retten finder, at dansk retursystem må være afskåret fra at påberåbe sig per ander-
sens udtalelser om at ville standse leverancerne i forbindelse med mødet den 5. september
2003, idet leverancerne blev genoptaget, og idet dansk retursystem uanset per andersens
bemærkninger indgik ny kontrakt med ganket den 17. og 25. oktober 2003.
       den nye kontrakt blev indgået, uanset at dansk retursystem på tidspunktet for kon-
traktindgåelsen var ved at skifte til et andet system med pantetiketter trykt med den særlige
oasis farve fra sicpa. dette forhold var dansk retursystem fuldt bekendt med, men und-
lod at oplyse noget herom over for ganket, som derfor måtte regne med at forsætte med at
være eneste leverandør af etiketter til dansk retursystem i endnu et år.
       det var dansk retursystems eget valg at skifte til den nye teknologi med farven fra
sicpa, og dette valg berettigede på ingen måde dansk retursystem til at afbryde kontrakt-
forholdet med ganket. efter holger husses forklaring ville ganket i øvrigt kunne være ble-
vet certificeret til at trykke etiketter med oasis-farve, hvis ganket havde fået mulighed for
at foretage visse investeringer.
       dansk retursystem har således uberettiget annulleret kontrakten, og ganket er derfor
berettiget til at kræve sin positive opfyldelsesinteresse erstattet af dansk retursystem, her-
under sit mistede dækningsbidrag. ganket skulle afholde udgifterne til sikringsrummet ud
af sit dækningsbidrag og kan derfor ikke kræve udgifterne til sikringsrummet erstattet ved
siden af dækningsbidraget.
       retten finder det ubetænkeligt at lægge statsautoriseret revisor jørgen roagers erklæ-
ring af 19. oktober 2004 til grund for erstatningsopgørelsen, dog således at erstatningsbelø-
bet for mistet dækningsbidrag opgøres uden tillæg af moms, og tilkender derfor ganket en
erstatning på 326.287,20 kr.
                                               8
     efter sagens udfald finder retten, at dansk retursystem skal betale ganket 35.000 kr. i
sagsomkostninger, hvoraf 8.300 kr. udgøres af retsafgift, mens resten er omkostninger til
advokat.
                             thi kendes for ret
dansk retursystem a/s skal inden 14 dage betale ganket a/s 326.287,20 kr. med tillæg af
procesrente fra den 30. november 2004 og 35.000 kr. i sagsomkostninger.
   aksel gybel                        michael b. elmer                  torben svanberg
                                       (retsformand)
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- lca
                                        udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 14. februar 2017
v-6-16
                                  1) dansk hvidevare service aps
                                  2) karsten henrik reinhold thomsen
                                  (advokat jakob s. johnsen for begge)
                                  mod
                                  dts dansk total-service a.m.b.a.
                                  (advokat kim egegaard)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt der skal ske overdragelse af domænenavnet danskhvidevare-
service.dk.
                                                -2-
dansk hvidevare service aps og karsten henrik reinhold thomsen har nedlagt påstand
om, at dts dansk total-service a.m.b.a. tilpligtes at overdrage domænenavnet danskhvide-
vareservice.dk principalt til dansk hvidevare service aps, subsidiært til karsten henrik
reinhold thomsen.
dts dansk total-service a.m.b.a. har nedlagt påstand om frifindelse.
sagen er anlagt den 15. januar 2016.
oplysningerne i sagen
karsten henrik reinhold thomsen og dansk hvidevare service aps
det er oplyst under sagen, at karsten henrik reinhold thomsen (herefter: karsten thomsen)
den 24. juni 2003 stiftede karsten thomsen handelsselskab aps med cvr-nummer
27274048. selskabet fik den 4. juni 2005 registreret dansk hvidevare service aps som bi-
navn. den 13. maj 2005 registrerede selskabet domænenavnet danskhvidevareservice.dk og
stod som registrant af dette frem til 20. oktober 2006, hvor domænenavnet blev slettet på
grund af manglende betaling. selskabet blev taget under konkursbehandling den 19. sep-
tember 2005, og boet blev sluttet den 20. september 2006.
det fremgår af en cvr-udskrift af 18. marts 2016, at karsten thomsen har registreret en en-
keltmandsvirksomhed ved navn dansk hvidevare service v/karsten thomsen under cvr-
nummer 26090296 med startdato den 1. september 2005. virksomheden har fra den 1. sep-
tember 2005 til den 31. december 2007 været registreret med branchekoden ”reparation af
elektriske husholdningsmaskiner og -apparater”.
den 7. september 2009 registrerede karsten thomsen domænenavnet danskhvidevareser-
vice.com. ifølge en udskrift fra whois af 8. juni 2016 er karsten thomsen fortsat indehaver af
denne registrering.
                                               -3-
den 11. august 2011 stiftede karsten thomsen dansk hvidevare service aps med cvr-
nummer 33874723. selskabet er registreret med branchekoden ”reparation af husholdnings-
apparater og redskaber til hus og have”.
dts dansk total-service a.m.b.a.
dts dansk total-service a.m.b.a. (herefter dts) er en paraplyorganisation, der formidler af-
taler om service og reparation af hvidevarer til selskabets medlemmer, der hver især er selv-
stændige virksomheder, som reparerer og yder service på hårde hvidevarer. flere af med-
lemsvirksomhederne benytter ”hvidevareservice” som en del af deres selskabsnavn. andels-
selskabet havde startdato den 25. juni 1992 og er registreret med branchekoden ”reparation
af husholdningsapparater og redskaber til hus og have”. dts tilbyder gennem sine med-
lemmer landsdækkende hvidevareservice. blandt andet virksomheden scandia service a/s
var medlem af organisationen frem til sin konkurs den 23. september 2009. karsten thomsen
var i en periode frem til scandia service’ konkurs ansat som hvidevarereparatør i scandia
service.
dts registrerede den 11. januar 2007 domænenavnet danskhvidevareservice.dk. det er ube-
stridt, at man ved indtastning af dette domænenavn ledes hen til dts’ hjemmeside hvideva-
reservice.dk.
øvrige oplysninger
dansk hvidevare service og karsten thomsen har fremlagt en udskrift fra google analytics
for perioden 1. januar 2011 til 25. marts 2015, som viser, at domænenavnet danskhvidevare-
service.com har haft mere end 138.000 sessioner, mere end 101.000 brugere og mere end
353.000 sidevisninger i perioden.
dansk hvidevare service og karsten thomsen har endvidere fremlagt en oversigt fra ma-
jestic.com vedrørende domænenavnet danskhvidevareservice.com, hvoraf fremgår, at antal-
let af ’external backlinks’ og ’referring domains’ udgør 14, hvilket efter det oplyste betyder,
at der er 14 andre domænenavne, som er linket sammen med danskhvidevareservice.com,
                                                    -4-
hvorimod der ikke ses samme aktivitet i en oversigt fra majestic.com vedrørende danskhvi-
devareservice.dk.
en udateret udskrift af en google-søgning på domænenavnet danskhvidevareservice.dk vi-
ser, at flere af de fremkomne søgeresultater vedrører danskhvidevareservice.com, mens in-
gen vedrører danskhvidevareservice.dk.
der er fremlagt to eksempler på dårlige anmeldelser på trustpilot af danskhvidevareser-
vice.com. blandt andet omtales i en af anmeldelserne en direktør torben bennetzen, der efter
det oplyste er direktør i et af de selskaber, som er tilknyttet dts.
den 21. april 2015 indgav dansk hvidevare service klage til klagenævnet for domænenavne
med påstand om, at dts skulle overdrage domænenavnet danskhvidevareservice.dk til
dansk hvidevare service.
den 24. november 2015 traf klagenævnet for domænenavne afgørelse om, at dts ikke skulle
overdrage domænenavnet til dansk hvidevare service. af klagenævnets bemærkninger
fremgår blandt andet følgende:
       ”…
       klagenævnet finder, at betegnelsen ”danskhvidevareservice” er en rent beskrivende be-
       tegnelse for en virksomhed som klagerens, der har til formål at drive virksomhed inden
       for service af hårde hvidevarer og endvidere kun henvender sig til det danske marked.
       det forhold, at klageren har registreret samt gør brug af selskabsnavnet ”dansk hvideva-
       reservice aps” og domænenavnet ”danskhvidevareservice.com”, medfører ikke i sig
       selv, at betegnelsen ”danskhvidevareservice” nyder beskyttelse som varemærke eller for-
       retningskendetegn for klagerens virksomhed.
       det er nævnets opfattelse, at betegnelsen ”danskhvidevareservice” ikke har tilstrækkeligt
       særpræg til at kunne nyde beskyttelse som varemærke eller forretningskendetegn for
       klagerens virksomhed, medmindre der foreligger dokumentation for, at betegnelsen er
       indarbejdet som individualiseringsmiddel for netop denne virksomhed, jf. (princippet i)
       varemærkelovens §§ 3 og 13. vil klageren påberåbe sig at have en kendetegnsret til be-
       tegnelsen ”danskhvidevareservice” for klagerens virksomhed, må klageren godtgøre, at
       klageren har indarbejdet betegnelsen på en sådan måde, at den forbindes med netop kla-
       gerens virksomhed.
       det vil i almindelighed være meget vanskeligt – og ofte umuligt – at godtgøre, at en be-
       tegnelse, som er rent beskrivende for genstanden for en virksomhed, er blevet indarbej-
                                               -5-
det som individualiseringsmiddel for netop den virksomhed. nævnet finder således hel-
ler ikke, at de oplysninger, som er fremkommet i denne sag, giver grundlag til at antage,
at klageren har indarbejdet betegnelsen ”danskhvidevareservice” på en sådan måde, at
klageren derved har opnået en kendetegnsretlig beskyttelse, som giver klageren fortrins-
ret til at benytte denne betegnelse for sin virksomhed efter de kendetegnsretlige regler.
…
det følger [af forarbejderne til domænelovens § 25], at lovgiver har forudsat, at der ved
anvendelsen af domænelovens § 25, stk. 1, i en situation som den foreliggende skal fore-
tages en interesseafvejning og en afvejning af, om et domænenavn anvendes på loyal
måde og til varetagelse af legitime interesser.
betegnelsen ”danskhvidevareservice” er beskrivende for klagerens virksomhed og ind-
går i klagerens selskabsnavn, ligesom klageren anvender domænenavnet ”danskhvide-
vareservice.com” til at markedsføre sin virksomhed. sekretariatets undersøgelser har
endvidere vist, at betegnelsen ”danskhvidevareservice” på internettet i en vis grad for-
bindes med klageren. klageren har på den anførte baggrund en anerkendelsesværdig in-
teresse i også at kunne råde over domænenavnet ”danskhvidevareservice.dk” i forbin-
delse med klagerens markedsføring.
denne interesse skal imidlertid afvejes i forhold til de øvrige interesser, som registrerin-
gen og anvendelsen af det omtvistede domænenavn involverer, herunder indklagedes in-
teresser. ved denne interesseafvejning må det tillige tages i betragtning, at betegnelsen
”danskhvidevareservice” som nævnt er rent beskrivende for genstanden for klagerens
virksomhed og at også mange andre end sagens parter kan have en naturlig interesse i at
kunne råde over det.
indklagede har registreret og anvender domænenavnet ”danskhvidevareservice.dk” til at
markedsføre sin virksomhed, som siden stiftelsen i 1992 har beskæftiget sig med service
og reparation af hårde hvidevarer og tilbyder disse ydelser landsdækkende. som sagen
er oplyst, finder klagenævnet, at indklagede har en reel og legitim interesse i fortsat at
kunne råde over domænenavnet ”danskhvidevareservice.dk” til dette formål. nævnet
lægger i den forbindelse også vægt på, at indklagede har registreret (og anvendt) det om-
tvistede domænenavn ”danskhvidevareservice.dk” flere år forud for, at klagerens virk-
somhed blev stiftet.
det ændrer ikke på denne vurdering, at indklagede ikke har fremlagt egentlig dokumen-
tation for omfanget af aktiviteten på hjemmesiden, eftersom klagenævnet på baggrund af
sagens oplysninger ikke finder grundlag for at antage, at indklagede ikke på en reel måde
skulle anvende domænenavnet ”danskhvidevareservice.dk” til at markedsføre sin virk-
somhed. det ændrer heller ikke på vurderingen, at indklagede oprindeligt registrerede
domænenavnet ”danskhvidevareservice.dk” efter, at karsten thomsen handelsselskab
aps, der havde samme ejer som klageren, fik slettet registreringen den 20. oktober 2006
på grund af manglende betaling.
efter en samlet vurdering af parternes modstående interesser, således som de fremstår på
nuværende tidspunkt, finder nævnet herefter, at klagerens interesser ikke medfører, at
der er grundlag for at fastslå, at indklagede har handlet i strid med domænelovens § 25,
stk. 1, om god domænenavnsskik, ved at opretholde sin registrering og afvise at overføre
domænenavnet til klageren.
                                                   -6-
       da der ikke i øvrigt under sagen er fremkommet oplysninger, der giver anledning til at
       antage, at indklagedes registrering og brug af domænenavnet ”danskhvidevareser-
       vice.dk” skulle være illoyal eller på anden måde retsstridig i forhold til klageren, og da
       indklagede har været først i tid med hensyn til at lade domænenavnet registrere, træffer
       klagenævnet herefter følgende afgørelse…”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af karsten thomsen, per friedrich, dorte nielsen og
pia gunthel.
karsten thomsen har forklaret blandt andet, at han er ejer af dansk hvidevare service aps.
oprindeligt begyndte han at arbejde med hvidevareservice i 2003. han havde på daværende
tidspunkt ingen erfaring indenfor området, så han tog forskellige kurser i reparation af hvi-
devarer. han indledte et samarbejde med hyldahl hvidevareservice frem til april 2004. da
hyldahl havde svært ved at betale hans løn, stoppede samarbejdet. den 14. juni 2004 blev
han ansat i scandia serviceteknik, og han blev i den forbindelse bedt om at lukke ned for si-
ne egne aktiviteter i samme branche, da der var tale om konkurrerende virksomhed. han
måtte blandt andet ikke have sin hjemmeside oppe at køre. der var ingen aktivitet i hans
personlige virksomhed dansk hvidevare service v/ karsten thomsen fra juni 2004 til sep-
tember 2009, og karsten thomsen handelsselskab aps gik konkurs i 2006.
i 2007 overgik scandia serviceteknik til scandia service med nye ejere. i 2009 opstod der
problemer med lønudbetalinger fra scandia service, og alle ansatte blev fritstillet den 5. au-
gust 2009, men blev tilbudt ansættelse i selskabet din hvidevareservice. han valgte dog ik-
ke at tage imod tilbuddet.
i forbindelse med scandia service’ konkurs talte han på et tidspunkt med per friedrich fra
dts om muligheden for at samle alle medarbejdere fra scandia service i et nyt selskab under
navnet dansk hvidevare service. i begyndelsen af september 2009 begyndte han igen for sig
selv under navnet dansk hvidevare service v/karsten thomsen. han forsøgte også at regi-
strere danskhvidevareservice.dk, men opdagede, at domænenavnet var blevet registreret af
                                               -7-
dts. som han husker det, linkede dette domænenavn til dts’ egen hjemmeside. da han
havde et ønske om at bruge navnet dansk hvidevare service, som han var kendt under fra
sin tidligere virksomhed, og danskhvidevareservice.dk var optaget, registrerede han i stedet
danskhvidevareservice.com.
han begyndte at markedsføre sin virksomhed under navnet dansk hvidevare service på
hjemmesiden danskhvidevareservice.com og begyndte at kontakte gamle kunder. hans fir-
ma fik en servicekontrakt med gorenje group, men da gorenje fusionerede med asko vø-
lund, kom serviceaftalerne i udbud, og dts vandt udbuddet.
i 2011 stiftede han dansk hvidevare service aps for at undgå den personlige hæftelse for
virksomhedens økonomi, og servicevirksomheden er siden blevet drevet herigennem. han
har dog opretholdt sit personlige firma ved siden af, da det havde en del udestående tilgo-
dehavender.
dansk hvidevare service har primært kunder på sjælland, og langt størstedelen af kunderne
finder virksomheden ved søgning på google. dansk hvidevare service har endvidere ind-
gået aftale om landsdækkende garantireparationer på tre hårde hvidevare-produkter. de
outsourcer opgaverne i jylland og på fyn til nogle lokale reparatører. selskabets omsætning
fra kunder, som har fundet dem via google, udgør 90 % af den samlede omsætning. dansk
hvidevare service bruger mange penge hver måned på google adwords, da det handler om
at ligge øverst oppe blandt søgeresultaterne. dansk hvidevare service har antaget et profes-
sionelt firma, greenlink media, til at varetage dansk hvidevare service’ interesser, herunder
styre søgeord. dansk hvidevare service bruger ca. 40.000 kr. om måneden på at optimere
søgeresultaterne. særligt tidsrummet 07-16 er et vigtigt tidsrum for google-søgninger. hvis
greenlink media begår fejl, kan dansk hvidevare service mærke det med det samme.
i begyndelsen af 2015 oplevede dansk hvidevare service en væsentlig omsætningsnedgang.
han talte bl.a. med greenlink og tdc om, hvad der kunne være årsagen hertil, men ingen
kunne rigtigt forklare, hvad det skyldtes. den 23. marts 2015 blev han ringet op af en kunde,
som spurgte, om hans virksomhed havde hjemmesiden danskhvidevareservice.dk eller
                                               -8-
danskhvidevareservice.com, da pågældende var blevet forvirret over de to næsten identiske
domænenavne. han var derfor inden på dts’ hjemmeside danskhvidevareservice.dk, som
nu linkede til hjemmesiden hvidevareservice.dk. det var en ganske neutral hjemmeside,
hvor man blev bedt om at indtaste sit postnummer. der var intet, som indikerede, at det ikke
var dansk hvidevare service’ hjemmeside, men heller ikke at det var. dagen efter kontakte-
de han greenlink media, og de fandt ud af, at kunderne forsvandt til dts via danskhvideva-
reservice.dk. greenlink media anbefalede ham at kontakte en advokat. omsætningsnedgan-
gen fortsatte, og dansk hvidevare service måtte skrue op for markedsføringen. det er hans
opfattelse, at dts havde fået lavet en ny platform omkring februar måned 2015.
han har set anmeldelser på trustpilot vedrørende dansk hvidevare service, som vedrørte
arbejde udført af en af dts’ medlemmer og ikke dansk hvidevare service. anmeldelserne
fra trustpilot viser, at der sker forveksling mellem deres virksomheder. nogle af de dårlige
anmeldelser vedrører bl.a. manglende fremmøde. dansk hvidevare service ringer altid til
kunden, hvis en tekniker er syg, og det er derfor ikke dansk hvidevare service, men dts
der skrives om i anmeldelserne. dansk hvidevare service får omkring 4-5 af disse forkerte
anmeldelser hver måned. dansk hvidevare service har afvist nogle af anmeldelserne og
skrevet, at dansk hvidevare service beklager den dårlige oplevelse, men at det ikke er
dansk hvidevare service, der har været ude. de har også dagligt kunder, som rykker for en
reparation, som ikke er aftalt med dem, men med f.eks. din hvidevareservice.
per friedrich har forklaret blandt andet, at dts er en paraplyorganisation, som dækker over
syv selvstændige virksomheder, der alle beskæftiger sig med hvidevareservice. virksomhe-
derne er fordelt rundt i hele landet, således at dts dækker hele danmark. dts udfører ser-
vice og reparationer af hvidevarer for butikker, producenter, fabrikker, andre reparatører og
forsikringsselskaber. dts har serviceaftaler med ca. 40 fabrikker.
han har været ansat i servicebranchen i mange år. i 2004 kom han til dts, som dengang be-
stod af 12 virksomheder, der tilbød hvidevareservice. han oprettede hjemmesiden dt-s.dk i
2004. han er direktør i selskabet, og han forhandler kontrakter med importører og fabrikker.
                                                  -9-
kunder henvender sig typisk til enten den butik, hvor de har købt deres produkt eller til im-
portøren, som henviser til reparation hos dts, når det drejer sig om reparation fra en af de
fabrikker, som dts har kontrakt med. dts modtager henvendelser både vedrørende repara-
tioner indenfor og udenfor garantiperioden.
dts’ hjemmeside fungerer på den måde, at kunden indtaster sit postnummer midt på siden,
hvorefter kunden bliver ledt hen til en af dts’ medlemmer, som herefter ekspederer opga-
ven. tilsammen har de omkring 180.000 servicebesøg om året på landsplan, hvoraf ca. 60.000
servicebesøg er i region hovedstaden.
dts registrerede domænenavnet danskhvidevareservice.dk i 2007, da domænenavnet var
ledigt, og da dansktotalservice ikke var særligt sigende for deres arbejdsområde. dts søgte
efter flere forskellige adresser for at se, hvad der var ledigt, og dts fandt og købte derudover
domænenavnene klimaservice.dk og hvidevareservice.dk. alle tre domæner linkede på det
tidspunkt til hjemmesiden dt-s.dk, som henviste til dts’ medlemmer.
betegnelsen ’hvidevare service’ bruges af rigtig mange og i forskellige kombinationer. det
er meget normalt, da navnet beskriver, hvad virksomheden beskæftiger sig med.
dts begyndte at bruge virksomheden søgemedier a/s for 5-6 år siden til at hjælpe sig med
strategi for markedsføring på nettet, adwords med videre.
scandia service var en af dts’ store andelshavere. han blev i sommeren 2009 ringet op af én
af ejerne i virksomheden og indkaldt til et møde, hvor han blev orienteret om, at virksomhe-
den måtte lukke. scandia service havde 2000 ventende kunder, som der skulle findes en løs-
ning for. han talte i den forbindelse med nogle af teknikerne i scandia service og inviterede
dem til møde hos din hvidevareservice for at planlægge en virksomhedsoverdragelse.
dts fik en ny hjemmeside i februar 2015 for at gøre det lettere for kunderne. alle deres regi-
strerede domænenavne har siden februar 2015 linket til hjemmesiden med domænenavnet
hvidevareservice.dk, hvor kunden taster sit postnummer, hvorefter kunden dirigeres videre
                                               - 10 -
til nærmeste medlem af dts. det var en anbefaling fra dts’ rådgiver hos søgemedier a/s.
det er en fordel, at kunder kan komme ind på dts’ hjemmeside fra så mange ’indgange’
som muligt. han husker ikke, hvornår der var et selvstændigt indhold på danskhvidevare-
service.dk.
dorte nielsen har forklaret blandt andet, at hun har været ansat i dansk hvidevare service
siden 2010. hun taler med kunder, der ringer om hvidevareservice. hun har oplevet, at kun-
der oplyser, at de har fået service fra dansk hvidevare service, men når hun slår den pågæl-
dende op i systemet, er kunden ikke registreret. hun søger først på telefonnummer og deref-
ter adresse, og når hun spørger til, hvad det drejer sig om, viser det sig ofte, at det slet ikke
har været dansk hvidevare service, der har været på servicebesøg, men din hvidevareser-
vice, hvorefter hun giver kunden din hvidevareservice’ telefonnummer. nogle kunder bli-
ver sure på dansk hvidevare service, fordi de mener, at det er dansk hvidevare service, der
har været ude, fordi de har kontaktet dansk hvidevare service. det sker omkring fem gange
om dagen, at de bliver ringet op af kunder, der tager fejl.
forvekslingen startede i foråret 2015, hvorefter det er eskaleret. de har længe talt om, hvad
årsagen kunne være, og er kommet frem til, at det skyldes, at danskhvidevareservice.dk lin-
ker til dts’ hjemmeside.
pia gunthel har forklaret blandt andet, at hun er gift med karsten thomsen. hun står for
den daglige drift af de administrative funktioner i dansk hvidevare service, herunder kon-
tor, bogholderi og call-center. hun har ikke noget med hjemmesiden at gøre. hun sidder og-
så i call-centeret og besvarer telefonopkald fra kunderne. dansk hvidevare service modtager
ca. 200 opkald om dagen, hvoraf ca. 80 % udgør opkald fra privatkunder. dansk hvidevare
service har også kontokunder, der består af boligselskaber, boligforeninger, virksomheder
og institutioner. de private kunder har fundet dansk hvidevare service på internettet ved
en søgning på google. man kan booke servicebesøg enten online eller ved at ringe til dem.
hun oplever kunder, der ringer og oplyser, at de har benyttet dansk hvidevare service tid-
ligere, og at der stadig er problemer med deres hvidevare. når de ikke kan finde kunden ud
                                                  - 11 -
fra telefonnummer, forsøger de med navn eller adresse. hvis kunden ikke er registreret i de-
res system, oplyser de kunden om, at det må være et andet firma, der har været på service-
besøg. mange kunder fastholder, at det er dansk hvidevare service, og de oplever også
skæld ud fra kunder, der insisterer på, at det er dansk hvidevare service, der har været ude
hos dem. nogle kunder oplyser, at de har modtaget en sms om, at de skal ringe for at indgå
en aftale, men den service tilbyder dansk hvidevare service ikke. nogle kunder ringer også
og rykker for en aftale. hun oplever dagligt omkring 5 fejlopkald. forvekslingerne begyndte
i 2015.
parternes synspunkter
for sagsøgerne, dansk hvidevare service og karsten thomsen, er der i det væsentlige procederet
i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 21. november 2016, hvoraf fremgår blandt
andet:
       ”…
       at     sagsøger2s firmanavn og forretningskendetegn siden 2001 har været og er dansk
              hvidevare service
       sagsøger2 er ultimativ ejer og hovedanpartshaver i sagsøger1, og har tidligere drevet sel-
       skab under navnet »karsten thomsen handelsselskab aps«, hvori sagsøger2 tillige var ho-
       vedanpartshaver. selskabets vedtægtsmæssige formål var, at drive virksomhed inden for
       investering, handel og finansiering, herunder særligt reparation af elektriske hushold-
       ningsmaskiner samt anden beslægtet virksomhed.
       karsten thomsen handelsselskab aps blev stiftet af sagsøger2 den 24. juni 2003, og hav-
       de optaget dansk hvidevare service aps som binavn siden 4. juni 2004.
       sagsøger2 anvendte og anvender også dansk hvidevare service da han stiftede sin en-
       keltmandsvirksomhed…
       på den baggrund gøre det gældende:
       at     sagsøger2 før sagsøgte har været registrant af danskhvidevareservice.dk
       sagsøger2 har tidligere været registrant af danskhvidevareservice.dk, hvilket han regi-
       strerede den 13. maj 2005 og anvendte domænet aktivt indtil den 20. oktober 2006…
       den 11. januar 2007 blev domænet registreret af den nuværende registrant, … idet dansk
       hvidevare service aps (karsten thomsen handelsselskab aps) blev taget under kon-
       kursbehandling, og domænet blev i denne henseende slettet grundet manglende fornyel-
                                            - 12 -
se.
på den baggrund gøres det gældende:
at    sagsøger1s firmanavn og forretningskendetegn siden stiftelsestidspunktet 2011 har
       været og er dansk hvidevare service
den 11. august 2011 stiftede sagsøger2 et anpartsselskab i overensstemmelse med sit for-
retningskendetegn, som således hedder dansk hvidevare service aps…
det faldt sagsøger2 ganske naturligt, at det nye selskab netop skulle hedde dansk hvi-
devare service, da sagsøger2 siden den 17. maj 2001 og til dags dato er ejer af enkelt-
mandsvirksomheden »dansk hvidevare service«, cvr-nr. 26 09 02 96. sagsøger2 betragte-
de det nye selskab (sagsøger1) som en videreførelse af sin enkeltmandsvirksomhed.
at    sagsøgerne som online firmanavn og forretningskendetegn har anvendt danskhvi-
      devareservice siden 7. september 2009
da sagsøger ikke kunne registrere danskhvidevareservice.dk den 7. september 2009, idet
domænenavnet allerede var registreret af sagsøgte, registrerede sagsøger danskhvideva-
reservice.com…
sagsøger så dette som en naturlig følge af, at dennes selskabsnavn var dansk hvidevare
service.
på den baggrund gøres det gældende:
at    sagsøgtes domænenavn danskhvidevareservice.dk er identisk med sagsøgernes
      forretningsnavn og domænenavn
der er dog en ubetydelig forskel, idet domænenavnene slutter med .dk og .com medens
adressen foran .dk og .com er identiske.
på den baggrund gøres det gældende:
at    sagsøgte anvender forretningskendetegn i sit domænenavn danskhvidevareser-
      vice.dk, der ikke tilkommer dem, jf. markedsføringslovens §18
i henhold til markedsføringslovens §18 må erhvervsdrivende ikke benytte forretnings-
kendetegn og lignende, der ikke tilkommer dem eller benytte egne kendetegn på en så-
dan måde, at det er egnet til at fremkalde forveksling med andres i dette tilfælde sagsø-
gernes, hvilket er i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens §1 ctr.
§18…
i henhold til karnovs noter til markedsføringslovens §18, falder ikke blot forretningsken-
detegn herunder, men alt, hvad der med rimelighed kan opfattes som et kendetegn for en
bestemt virksomhed, det vil sige, hvad der af publikum eller konkurrenter opfattes som
synonym med vedkommendes virksomhed, således f.eks. domænenavne.
                                             - 13 -
dansk hvidevare service og alle sammensætninger heraf – herunder danskhvidevare-
service - opfattes blandt de danske kunder som et synonym med sagsøgernes virksom-
hed.
enhver handling foretaget i erhvervsøjemed er omfattet af god markedsføringsskik. ved
afgørelsen af om sagsøgtes anvendelse af domænenavnet strider mod god markedsfø-
ringsskik, skal foretages en afvejning af erhvervsinteresser, forbrugerinteresser og kon-
kurrencemæssige interesser.
sagsøgtes anvendelse af domænenavnet afskærer sagsøger i at gøre brug af sit virksom-
hedsnavn og forretningskendetegn.
idet sagsøgte ikke anvender domænenavnet aktivt, men har til formål at skabe trafik til
hvidevareservice.dk er anvendelsen en illoyal markedsadfærd, der er omfattet af god
markedsføringsskik.
sagsøgte vil endvidere opnå en markedsføringsmæssig fordel ved sagsøgernes online
markedsføring af danskhvidevareservice, hvilken fordel er ubeføjet, navnlig under hen-
syntagen til, at sagsøgte ikke har været i stand til at henvise til en loyal begrundelse for
anvendelsen af domænenavnet.
på den baggrund gøres det gældende:
at     sagsøgte snylter på sagsøgernes renomme og opnår en uberettiget vinding på be-
       kostning af sagsøgerne
renommesnyltning fører let til vildledning af forbrugeren, idet denne kan associere to
virksomheder med hinanden. i nogle tilfælde går associeringen så vidt, som til en reel
forvekslelighed.
denne forveksling har sagsøger2 allerede erfaret fra en del af sine kunder, idet de fejlag-
tigt har ringet til sagsøgte og forespurgt hvorvidt de har kontaktet dansk hvidevare ser-
vice, hvilket sagsøgte har bekræftet, endskønt at sagsøgtes forretningsnavn er dts dansk
total-service. på det foreliggende grundlag er der derved skabt forveksling på markedet
mellem sagsøgte og sagsøgerne for så vidt angår firmanavn.
ydermere har en del af sagsøger2s kunder rettet henvendelse til sagsøger2 og spurgt, om
danskhvidevareservice.dk er det samme, som danskhvidevareservice.com.
på den baggrund gøres det gældende:
at     sagsøger2s kunder forveksler sagsøgtes domænenavn og dermed sagsøgtes virk-
       somhed med sagsøgers virksomhed
sagsøger gør gældende, at sagsøgtes anvendelse – eller snarere manglende anvendelse –
er omfattet af forbuddet mod warehousing.
i henhold til lov om internetdomæner § 25, stk. 2 … må en registrering af et domæne-
navn ikke opretholdes med videresalg eller udlejning for øje. denne bestemmelse dækker
reelt over warehousing, hvor registrantens formål alene er at besidde en portefølje af
                                              - 14 -
domænenavne med henblik på salg eller udlejning og dermed med formålet at opnå en
økonomisk gevinst.
warehousing er også et forbud mod at registrere og anvende et domænenavn, såfremt
formålet med anvendelsen er at begrænse eller forhindre konkurrenter i at markedsføre
sig på internettet eller at opnå en uberettiget markedsføringsmæssig fordel af en konkur-
rents markedsføring på internettet.
jo mere sagsøger markedsfører danskhvidevareservice på internettet, desto større fordel
opnår sagsøgte af sagsøgers markedsføring, idet danskhvidevareservice.dk tillige vil bli-
ve markedsført væsentligt.
typosquatting betyder, at nogen registrerer et domænenavn, der på nær et bogstav eller
to eller ved en simpel ombytning af ord ligner et domænenavn, der allerede eksisterer.
typosquatting indebærer derfor, at et domænenavn anvendes til at skabe forveksling
med et andet næsten identisk domænenavn og dermed skaber trafik på egen hjemme-
side, når brugeren foretager en fejlagtig indtastning, stavefejl eller ombytning af ord.
det gøres gældende, at sagsøgtes anvendelse af domænenavnet er i strid med princippet
om typosquatting, idet det er almindeligt kendt, at en gennemsnitlig forbruger vil sætte
.dk efter et domænenavn, når denne søger på en dansk virksomhed, som sagsøger er.
såfremt en gennemsnitlig forbruger vil besøge sagsøgers hjemmeside, vil en gennem-
snitsforbruger derfor skrive danskhvidevareservice.dk fremfor danskhvidevareser-
vice.com.
sagsøgte vil dermed opnå en uberettiget vinding ved en gennemsnitsforbrugers fejltast-
ning – om ikke andet er der en væsentlig risiko herfor.
en gennemsnitforbruger kan derfor vildledes på en sådan måde, at denne antager at han
handler med sagsøger uagtet, at denne ved en fejltastningen er blevet henvist til sagsøgte,
og at gennemsnitsforbrugeren på baggrund af fejltastningen foretager sit køb ved sagsøg-
te, skønt at denne havde til hensigt at foretage købet hos sagsøger.
dette er sket.
forveksleligheden fremgår også af anmeldelsen fra trustpilot. anmeldelsen er rettet til
danskhvidevareservice.com, medens anmelderen henviser til samtaler med torben ben-
netzen. sagsøger2 har ingen relationer til torben bennetzen, der i øvrigt er ultimativ ejer
og ledelsesmedlem i din hvidevareservice aps, cvr-nr. 19003892 og hvilket selskab er
andelshaver i sagsøgte…
der findes flere lignende anmeldelser fra trustpilot.
anmeldelsen understøtter, at der allerede er skabt forveksling mellem sagsøgerne og
sagsøgte. der er ikke alene tale om en risiko, men også en reel faktisk forveksling.
på den baggrund gøres det gældende:
at     sagsøgerne og sagsøgte er konkurrenter
                                                - 15 -
at      sagsøgtes anvendelse af danskhvidevareservice.dk er i strid med markedsførings-
       lovens § 5, stk. 1
i henhold til markedsføringslovens § 5, stk. 1, er sammenlignende reklame enhver rekla-
me, som direkte eller indirekte henviser til en konkurrent eller til en varer eller tjenestey-
derlser, som udbydes af en konkurrent...
som enhver reklame anses tillige domænenavne. idet sagsøgtes domænenavn henviser til
sagsøger og dennes virksomhedsnavn og idet parterne er konkurrenter, er domænenav-
net omfattet af markedsføringslovens § 5, stk. 1.
i henhold til markedsføringslovens § 5, stk. 2, er sammenlignende reklame tilladt, hvis de
8 kumulative betingelser i bestemmelsen er opfyldt.
det gøres gældende, at sagsøgte drager utilbørlig fordel af den anseelse, der er knyttet til
sagsøgers firmanavn og domænenavn, ligesom sagsøgtes domænenavn skaber forveks-
ling på markedet, hvorfor betingelserne i markedsføringslovens § 5, stk. 2 ikke er opfyld-
te.
at      sagsøgtes domænenavn danskhvidevareservice.dk er blevet og bliver anvendt til
        at pege på hvidevareservice.dk
ved indtastning af danskhvidevareservice.dk bliver den besøgende ført videre til hvide-
vareservice.dk og ikke til danskhvidevareservice.dk. det er således ikke muligt at besøge
danskhvidevareservice.dk, ligesom der ikke forefindes selvstændiugt indhold eller andet
på domænet. domænet bliver derfor ikke anvendt aktivt, idet sagsøgte markedsfører sig
på hvidevareservice.dk og dt-s.dk.
at      sagsøgtes ibrugtagning og anvendelse af danskhvidevareservice.dk er i strid med
        god domænenavnsskik, jf. lov om internetdomæner § 25, stk. 1
i forarbejderne, jf. lovforslag l 66 af 13. november 2013 (folketingstidende 2013-14, til-
læg a, s. 30-31), er det blandt andet forudsat, at kravet om overholdelse af god domæne-
navnsskik gælder både registrering, ibrugtagning, markedsføring, overdragelse og opgi-
velse af domænenavne, og at det således ikke er tilsigtet at lægge nogen begrænsning i,
hvilke hændelser omkring registrering og brug af domænenavne, der kan være underlagt
pligt til at følge god domænenavnsskik. de forhold, der indgår i vurderingen af god do-
mænenavnsskik, kan som hidtil ikke alene angå registreringsøjeblikket, men også ethvert
senere tidspunkt. det er envidere forudsat i forarbejderne, at der i den praktiske ud-
møntning af kravet om god domænenavnsskik vil kunne indgå en række modstående
hensyn, som må afvejes over for hinanden. i forarbejderne er blandt andet anført følgen-
de om disse hensyn …:
loven angiver ikke en prioritering af hvilke hensyn, der vejer tungest, men overlader dette skøn til
klagenævnet og domstolene. der er ikke på forhånd foretaget en interesseafvejning mellem private
registranter, kommercielle eller samfundsmæssige formål.
i lighed med klagenævnets praksis i dag kan klagenævnet og domstolene i vurderingen af god do-
mænenavnsskik overveje og balancere forskellige hensyn, herunder blandt andet den samfunds-
mæssige værdi i anvendelsen, hensynet til muligheden for at komme til orde, sammenhængen mel-
                                                       - 16 -
      lem domænenavnet og den faktiske anvendelse, domænenavnets anvendelse i praksis eller påtænkte
      anvendelse (teknisk, aktivt eller passivt), værdien af domænenavnet for henholdsvis registranten
      og tredjeparten, forudgående eller efterfølgende forhold, der er relevante for vurderingen, om det er
      anstødeligt, om det er i strid med anden lovgivning m.v.
      det følger heraf, at lovgiver har forudsat, at der ved anvendelse af § 25, stk. 1, i en situa-
      tion, som den foreliggende, skal foretages en interesseafvejning og en afvejning af, om et
      domænenavn anvendes på loyal måde og til varetagelse af legitime aktiviteter…
      at     sagsøgernes interesse for domænenavnet overstiger sagsøgtes interesse
      det altafgørende i sagen er parternes selvstændige interesse for domænenavnet, særligt
      under hensyntagen til det tungtvejende forhold, at sagsøgte ikke anvender domænenav-
      net aktivt og ikke har anvendt det aktivt siden registreringen, ligesom der ikke er selv-
      stændigt indhold på domænenanvet.
      idet sagsøgerne, som forretningsnavn og forretningskendetegn, aktivt anvender og mar-
      kedsfører sig under dansk hvidevare service – herunder også online – har sagsøger en
      stærk tilknytning til de værdier, som domænenavnet signalerer …:
      sagsøgerne vil således kunne udnytte domænets reelle værdi, ligesom sagsøgerne har en
      stærk interesse i at afværge den forveksling mellem parternes virksomheder, som allere-
      de er konstateret blandt forbrugere samt at undgå en fremtidig risiko for forveksling.
      at     sagsøgte ikke er i stand til at henvise til en loyal begrundelse for anvendelsen af
              danskhvidevareservice.dk
      ved indtastning af danskhvidevareservice.dk peger domænenavnet den besøgende vide-
      re til hvidevareservice.dk. det er således ikke muligt at besøge danskhvidevareser-
      vice.dk, ligesom der ikke forefindes indhold eller andet på domænet. domænet bliver
      derfor ikke anvendt aktivt, idet sagsøgte markedsfører sig på hvidevareservice.dk og dt-
      s.dk.
      sagsøgtes formål med anvendelsen er således alene at skabe trafik til hvidevareser-
      vice.dk, velvidende at de dels afskærer sagsøger i at anvende sit forretningsnavn og ken-
      detegn, dels at de opnår en uberettiget fordel ved sagsøgers markedsføring…”
for sagsøgte, dts dansk total-service a.m.b.a, er der i det væsentlige procederet i overens-
stemmelse med påstandsdokumentet af 22. november 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”det gøres til støtte for sagsøgtes frifindelsespåstand gældende,
      -      ”danskhvidevareservice.dk” er registreret med rette, idet sagsøgtes ultimative ejere
             gennem registrering af selskabsnavne og gennem stadig brug har opnået ret til an-
             vendelse af ”hvidevareservice” med forskellige tilføjelser og i forskellige kombina-
             tioner, herunder i særdeleshed domænet ”danskhvidevareservice.dk”,
                                               - 17 -
-       at ”danskhvidevareservice.dk” er registreret på et sagligt grundlag, idet sagsøgte
        allerede på registreringstidspunktet var indehaver af domænet ”hvidevareser-
        vice.dk”, men ønskede at synliggøre sin landsdækkende virksomhed ved registrerin-
        gen af ”danskhvidevareservice”,
-       at ”danskhvidevareservice.dk” blev registreret før ”danskhvidevareservice.com”,
-       at ”danskhvidevareservice.dk” blev taget i brug straks ved registreringen og har
        været anvendt uafbrudt lige siden,
-       at sagsøgerne ved at registrere ”danskhvidevareservice.com” efter sagsøgtes regi-
        strering af ”danskhvidevareservice.dk”, som sagsøgerne var vidende om, har over-
        trådt markedsføringslovens §§ 1, 3, 5 og 18, varemærkelovens § 4, stk. 2 og domæ-
        nelovens § 25.
…
det gøres gældende, at det er uden betydning, hvor længe sagsøgerne har haft intention
om at drive virksomhed under et givet navn. det afgørende er fra hvilket tidspunkt sag-
søgerne rent faktisk har drevet virksomhed under et givet navn.
det bestrides, at sagsøger 1 er stiftet som led i en skattefri virksomhedsomdannelse. stif-
telsestidspunktet er således angivet som 11. august. for at omdannelsen kunne ske skat-
tefrit, skulle stiftelsen være sket senest den 30. juni. det følger da også af bilag 2, at stiftel-
sen ikke er sket ved indskud af en igangværende virksomhed, men ved et kontant ind-
skud på kr. 80.000.
det bestrides således, at sagsøger 1 er en videreførelse af dansk hvidevare service v/
karsten thomsen (cvr nr 2609 0296), som i skrivende stund fortsat er registreret, hvilket
ikke ville have været tilfældet, såfremt den virksomhed var omdannet til sagsøger 1.
det bestrides endvidere, at ”uagtet af selskabet er gået konkurs, har sagsøger2 stedse virksom-
heden under cvr-nr. 26090296.” sætningen er ikke let læselig, men bortset herfra, er det
formentlig mere rigtigt, når det senere i replikken anføres: ”sagsøger2 drev virksomhed fra
dette domænenavn [danskhvidevareservice.com – min tilføjelse] siden registreringstidspunk-
tet under cvr-nr. 26090296”, hvorved bemærkes, at registreringstidspunktet er 7. septem-
ber 2009.
til støtte for dette synspunkt bemærkes, at karsten thomsen handelsselskab aps havde
reparation af husholdningsapparater indarbejdet i sine vedtægter, hvorfor det er nærliggen-
de at antage, at selskabet vitterlig har drevet virksomhed hermed i selskabets levetid fra
24. juni 2003 til 20. september 2006, hvor det gik konkurs. fra konkurstidspunktet og
frem til 23. september 2009 var sagsøger 2 ansat i skandia a/s, der drev virksomhed med
reparation af husholdningsapparater, og sagsøger kunne naturligvis ikke sideløbende
med sin ansættelse drive konkurrerende virksomhed i eget regi. fra 11. august 2011 må
det antages, at sagsøger 1 har drevet virksomhed med reparation af husholdningsappara-
ter, idet det formål er angivet i det selskabs vedtægter. der kan således højst være tale
om, at sagsøger 2 har drevet virksomhed med reparation af husholdningsapparater un-
der cvr nr 2609 0296 i perioden september 2009 til august 2011.
                                                - 18 -
i replikkens afsnit under overskriften ”sagsøgers tidligere registrering” er der fejlagtigt
henvist til sagens bilag 10. det er retteligt bilag 11. i forbindelse med bilag 11 gøres det
gældende, at det er uden betydning for retten til et domænenavn, hvor længe en regi-
strant forud for opgivelsen af domænet har holdt det registreret.
sagsøgte bestrider fortsat, at domænet ikke har været aktivt siden sagsøgtes registrering.
det har således siden registreringen været sådan, at en internetbruger, som i browseren
indtaster www.danskhvidevareservice.dk som resultat får alle relevante oplysninger om
den af sagsøgte drevne virksomhed og de produkter og ydelser, som sagsøgte tilbyder
sine aktuelle og potentielle kunder.
sagsøgte har på intet tidspunkt oplevet at være blevet forvekslet med sagsøgerne.
en eventuel forvekslingsmulighed må i det hele tillægges sagsøgerne, som med fuldt
overlæg registrerede .com navnet vel vidende, at sagsøger 2 havde opgivet .dk domænet
nogle år tidligere.
det bemærkes tillige i den forbindelse, at sagsøger 1 i en kortere periode fra 1. maj 2013 –
17. september 2013 var registreret under navnet dh-s aps. sagsøgtes navn begynder
som bekendt med dts og sagsøgte benyttede i perioden og benytter fortsat domænet
www.dt-s.dk med hoved e-mail adresse info@dt-s.dk
det kan således konstateres, at sagsøgerne selv anlægger en meget aggressiv navnepoli-
tik over for sagsøgte og således selv må bære risikoen for den forvekslelighed, der måtte
opstå som følge heraf.
for så vidt angår interesseafvejningssynspunktet, som introduceres i replikken, henvises
blot til det faktum, at sagsøger 1 har registreret binavnene
københavns hvidevare service aps
midt sjællands hvidevare service aps
nord sjællands hvidevare service aps
syd sjællands hvidevare service aps
vest sjællands hvidevare service aps
og på sin hjemmeside skriver:
”vi kommer rundt på hele sjælland, så det tager ikke lang tid før vi også kan være hos dig, uanset
om du bor i roskilde, taastrup, albertslund, ringsted, sorø, slagelse, næstved, holbæk, frede-
rikssund, hvidovre, glostrup, ballerup eller et helt andet sted som københavn.”
sagsøgerne har således en stærkt lokalt præget markedsinteresse uden behov for at vise
den landsdækkende betegnelse ”dansk” i modsætning til sagsøgte, som driver en lands-
dækkende forretning.
sagsøgerne har i replikken ikke nærmere defineret, hvad sagsøgerne lægger i begrebet
”warehousing”. tværtimod introduceres yderligere begrebet ”typo-squatting”, som lige-
ledes må nærmere defineres, såfremt sagsøgerne har til hensigt at procedere på disse be-
greber.”
                                                - 19 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
det lægges efter forklaringen fra karsten thomsen til grund, at han i perioden fra midten af
juni 2004 til september 2009 ikke drev nogen form for virksomhed – hverken i personligt regi
eller i selskabsform – under navnet dansk hvidevare service, ligesom der ikke var nogen ak-
tivitet på hjemmesiden med domænenavnet danskhvidevareservice.dk fra juni 2004, og ind-
til domænenavnet blev slettet i oktober 2006.
betegnelsen ”danskhvidevareservice” er som anført af klagenævnet for domænenavne en
rent beskrivende betegnelse for den virksomhed med service og reparation af hårde hvide-
varer, som såvel dansk hvidevare service som dts beskæftiger sig med, og betegnelsen har
derfor i udgangspunktet ikke særpræg for denne type virksomhed. efter det i sagen frem-
komne finder retten det endvidere ikke godtgjort, at ”danskhvidevareservice” er blevet ind-
arbejdet som forretningskendetegn for netop den servicevirksomhed, som dansk hvidevare
service udøver.
dts har beskæftiget sig med service og reparation af hårde hvidevarer i hele danmark siden
1992 og har derfor en helt legitim interesse i at kunne benytte domænenavnet danskhvideva-
reservice.dk i markedsføringen af sin virksomhed. da dts registrerede domænenavnet
danskhvidevareservice.dk i januar 2007, benyttede karsten thomsen som anført ovenfor ik-
ke aktivt dansk hvidevare service som betegnelse for nogen virksomhed, og dts’ registre-
ring af danskhvidevareservice.dk kan derfor ikke anses for illoyal, ligesom der ikke var tale
om, at dts snyltede på sagsøgernes renommé.
det er under sagen kommet frem, at dts siden registreringen af domænenavnet danskhvi-
devareservice.dk har benyttet domænenavnet på den måde, at det oprindeligt linkede til
dts’ hjemmeside dt-s.dk og siden 2015, hvor dts fik ny hjemmeside, til hjemmesiden hvi-
devarer.dk, ligesom det er tilfældet med de øvrige domænenavne, som dts har registreret.
                                              - 20 -
det er på den baggrund rettens opfattelse, at dts gør reel brug af domænenavnet danskhvi-
devareservice.dk i sin markedsføring af virksomheden.
dertil kommer, at karsten thomsen var fuldt bekendt med dts’ registrering af danskhvide-
vareservice.dk, men alligevel valgte at registrere og benytte domænenavnet danskhvideva-
reservice.com og navnet dansk hvidevare service, da han i september 2009 igen begyndte
egen virksomhed med service og reparation af hårde hvidevarer, og karsten thomsen har
således selv været medvirkende til, at der opstår den risiko for forveksling mellem parternes
virksomheder, som han nu oplever som generende.
som følge af det anførte finder retten ikke, at dts har overtrådt markedsføringsloven eller
har handlet i strid med domænelovens § 25, stk. 1 om god domænenavnsskik, eller domæne-
lovens § 25, stk. 2 om warehousing, og dts frifindes derfor for påstanden om overdragelse
af domænenavnet danskhvidevareservice.dk
efter sagens udfald skal dansk hvidevare service og karsten thomsen betale sagsomkost-
ninger til dts. beløbet fastsættes efter sagens værdi og omfang til 25.000 kr. til dækning af
dts’ rimelige udgifter til advokatbistand.
                                     thi kendes for ret:
dts dansk total-service a.m.b.a. frifindes.
dansk hvidevare service aps og karsten henrik reinhold thomsen skal inden 14 dage til-
sammen betale dts dansk total-service a.m.b.a. 25.000 kr. i sagsomkostninger. beløbet for-
rentes efter rentelovens § 8a.
karina engström nielsen                   mette skov larsen                   jens krog
               - 21 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den