text:
dom
afsagt den 17. oktober 2014
rettens nr. 4-1722/2014
politiets nr. søk-91990-00021-12
anklagemyndigheden
mod
t1 aps
cvr-nummer ...,
t2
cpr-nummer ...52-...,
t4 a/s
cvr-nummer ... og
t3
cpr-nummer ...60-...
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 16. juni 2014.
t1 aps, t2, t4 a/s og t3 er tiltalt for overtrædelse af
                                                 forhold 1
tiltalte 1, t1 aps
kursmanipulation under særligt skærpende omstændigheder efter straffelovens § 299 d,
jf. lov om værdipapirhandel § 93, stk. 6, (tidligere lov om værdipapirhandel § 94, stk. 1,
2. pkt. jf. § 93, stk. 6, jf. § 94, stk. 2), jf. lov om værdipapirhandel § 39, stk. 1, jf. § 38,
stk. 1, nr. 2 og nr. 4,
ved som juridisk person på adressen ... 13, x-by, at være ansvarlig for, at tiltalte 2, direktør i
selskabet t1 aps, t2, foretog handlinger, der var egnet til at påvirke kursen på obligationen
"7% kristensen germany ag 2015", der var noteret på det regulerede marked nasdaq
omx københavn, i en retning, der afveg fra dennes værdi i markedet, idet:
a:
tiltalte 2, t2, som direktør i og på vegne af tiltalte 1, den 30. december 2011 kl. 09.48, via t4
a/s afgav en købsordre på det regulerede marked på nominelt 100.000 kr. i obligationen 7 %
kristensen germany ag 2015 til kurs 35, hvorved bedste købspris i markedet på obligationen
steg fra kurs 1,1 til kurs 35. købsordren blev samme dag kl. 10.30 matchet i en handel med en
modsatrettet salgsordre, alt hvorved senest noterede kurs på obligationen steg fra kurs 1,1 til
kurs 35. handlen blev umiddelbart efter annulleret af nasdaq omx københavn a/s, hvor-
ved senest noterede kurs faldt til 1,1, ligesom
b:
tiltalte 2, t2, som direktør i og på vegne af tiltalte 1, den 30. december 2011 kl. 12.43, via t4
a/s afgav en købsordre på det regulerede marked på nominelt 100.000 kr. i obligationen 7%
kristensen germany ag 2015 til kurs 30, hvorved bedste købspris i markedet på obligationen
steg fra kurs 1,1 til kurs 30. købsordren blev omgående matchet i en handel med en modsat-
                                                    - 2 -
rettet salgsordre, alt hvorved senest noterede kurs på obligationen steg fra kurs 1,1 til kurs 30,
som derved blev årets lukkekurs.
tiltalte 1's andel af den daglige omsætning i obligationen 7% kristensen germany ag 2015
på årets sidste handelsdag den 30. december 2011 udgjorde 100 %.
tiltalte 1's beholdning af obligationen 7% kristensen germany ag 2015 steg i værdi fra
495.000 kr. til 13,5 mio. kr. som følge af de gennemførte transaktioner.
de under a og b nævnte købsordrer og gennemførte transaktioner var egnede til at give urig-
tige eller vildledende signaler om efterspørgslen efter og kursen på obligationen 7% kristen-
sen germany ag 2015, og sikrede, at obligationens kurs herefter lå på et kunstigt eller unor-
malt niveau.
                                                 forhold 2
tiltalte 2, t2
kursmanipulation under særligt skærpende omstændigheder efter straffelovens § 299 d,
(tidligere lov om værdipapirhandel § 94, stk. 1, 2. pkt.), jf. lov om værdipapirhandel §
39, stk. 1, jf. § 38, stk. 1, nr. 1 og nr. 4,
ved som direktør i tiltalte 1, t1 aps, at have gennemført de i forhold 1 anførte købsordrer og
transaktioner med obligationen 7% kristensen germany ag 2015, som var egnede til at give
urigtige eller vildledende signaler om efterspørgslen efter og kursen på obligationen 7% kri-
stensen germany ag 2015, og sikrede, at obligationens kurs herefter lå på et kunstigt eller
unormalt niveau.
tiltalte 3, t4 a/s
principalt:
kursmanipulation under særligt skærpende omstændigheder efter straffelovens § 299 d,
jf. lov om værdipapirhandel § 93, stk. 6, (tidligere lov om værdipapirhandel § 94, stk. 1,
2. pkt., jf. § 93, stk. 6, jf. § 94, stk. 2), jf. lov om værdipapirhandel § 39, stk. 1, jf. § 38,
stk. 1, nr. 1 og nr. 4, jf. straffelovens § 23,
ved som juridisk person på adressen ... 1, y-by, at være ansvarlig for, at tiltalte 4, bankens
finanschef t3, i forening og efter aftale med tiltalte 1 og tiltalte 2, t1 aps og t2, medvirkede
til gennemførelse af de i forhold 1 anførte købsordrer og transaktioner med obligationerne 7%
kristensen germany ag 2015, som var egnede til at give urigtige eller vildledende signaler
om efterspørgslen efter og kursen på obligationen 7% kristensen germany ag 2015, og som
sikrede, at obligationens kurs herefter lå på et kunstigt eller unormalt niveau, idet t3 telefo-
nisk den 29. og 30. december 2011 med t2 drøftede mulighederne for at få flyttet kursen på
obligationen 7% kristensen germany ag 2015 væsentligt op fra kurs 1,1, under hvilke drøf-
telser t3 tog initiativ til valgte af fremgangsmåden for at få kursen op på årets sidste handels-
dag, samt aktivt og selvstændigt anviste handlemåder og rådgav om konsekvenserne af så-
danne handlinger, hvorefter t3 aftalte med t2, at t4 a/s, på vegne tiltalte 1, t1 aps, ville
afgive købsordrer på nasdaq omx københavn, på nominelt 100.000,- kr. i obligation 7%
kristensen germany ag 2015 og indgå handler, som beskrevet i forhold 1.
subsidiært:
overtrædelse af underretningspligten efter lov om værdipapirhandel § 93, stk. 1, jf. stk.
6, jf. § 37, stk. 6,
                                                  - 3 -
ved som juridisk person at have undladt uden ugrundet ophold at underrette finanstilsynet om
transaktionerne som anført i forhold 1, uagtet at det med rimelighed kunne antages, at de gen-
nemførte transaktioner udgjorde en overtrædelse af værdipapirhandelslovens § 39, stk. 1,
(kursmanipulation), idet t4 a/s ikke underrettede finanstilsynet om transaktionerne.
                                               forhold 4
tiltalte 4, t3
principalt:
kursmanipulation under særligt skærpende omstændigheder efter straffelovens § 299 d,
(tidligere lov om værdipapirhandel § 94, stk. 1, 2. pkt.), jf. lov om værdipapirhandel §
39, stk. 1, jf. § 38, stk. 1, nr. 2 og nr. 4, jf. straffelovens § 23,
ved som finanschef i tiltalte 3, t4 a/s, ... 1, y-by, i forening og efter aftale med tiltalte 1 og
tiltalte 2, t1 aps og t2, at have - på den måde, som er beskrevet i forhold 3 (principal tiltale)
- medvirket til gennemførelse af de i forhold 1 beskrevne købsordrer og transaktioner med
obligationen 7% kristensen germany ag 2015.
subsidiært:
overtrædelse af underretningspligten efter lov om værdipapirhandel § 93, stk. 1 og stk.
6, jf. § 37, stk. 6,
ved som finanschef i tiltalte 3, t4 a/s, at have undladt uden ugrundet ophold at underrette
finanstilsynet om transaktionerne anført i forhold 1, uagtet at det med rimelighed kunne an-
tages, at de gennemførte transaktioner udgjorde en overtrædelse af værdipapirhandelsloven §
39, stk. 1 (kursmanipulation), idet t3 ikke underrettede finanstilsynet om transaktionerne.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf for så vidt angår tiltalte t1 aps og
tiltalte t4 a/s, og påstand om frihedsstraf for så vidt angår tiltalte t2 og tiltalte t3.
anklagemyndigheden har i medfør af straffelovens § 79, stk. 1, 1. pkt., jf. stk. 1, jf. § 78, stk.
2, nedlagt påstand om, at tiltalte t3 indtil videre frakendes retten til erhvervsmæssigt at be-
skæftige sig med handel med værdipapirer noteret på et reguleret marked eller en alternativ
markedsplads.
de tiltalte har alle nægtet sig skyldige.
sagens oplysninger
tiltalte t2 har forklaret, at han blev handelsuddannet i 1972. efter forskellige andre jobs
købte han sig ind i faderens foderstofvirksomhed. han fik senere kontrollen over virksom-
heden. han har måttet afhænde korn- og foderstofvirksomheden på grund af sygdom, men har
beholdt t1 aps som et investeringsforetagende. den 30. december 2011, hvor obligationen i
7 % kristensen germany ag 2015 blev købt, handlede tiltalte i sin egenskab af prokurist og
direktør i t1 aps. tiltalte ejer 70 % af virksomheden. de to andre ejere er hans børn, der ejer
hver 15 %. når tiltalte handler på vegne af t1 aps sker det oftest i samråd med børnene og
en svigersøn. tiltalte gør meget brug af eksterne investeringsrådgivere. han har ikke selv
                                                 - 4 -
ekspertise inden for investeringsområdet. t1 aps solgte aktier for cirka 36 millioner kroner i
maj 2007. t1 aps havde oprindeligt for 25 millioner kroner obligationer i 7 % kristensen
germany ag 2015. i 2011 havde t1 aps liggende for 45 millioner kroner pålydende obliga-
tioner i 7 % kristensen germany ag 2015. de lå i to depoter hos t4 a/s. tiltalte kan ikke
svare på, hvorfor det ene depot er noteret som værende pantsat, da t1 aps ikke skylder penge
i banken. den 29. og 30. december 2011 forsøgte tiltalte gennem t4 a/s at købe en obliga-
tion i 7 % kristensen germany ag 2015. han lagde bud ind på henholdsvis kurs 35 og kurs
30. der blev handlet på buddet til kurs 35, men handlen blev annulleret af fondsbørsen. bud-
det til kurs 30 blev gennemført, da der var et udbud, der matchede hermed. tiltalte har stort
set kun brugt t4 a/s som investeringspartner i 2011. t1 aps og tiltalte har dog også likvider
i sydbank. baggrunden for, at tiltalte oprindeligt lagde et bud ind til kurs 35, var, at det efter
hans mening var obligationens reelle værdi. tiltalte fulgte ikke kontinuerligt kursen på 7 %
kristensen germany ag 2015, men gik dog ind på børsens hjemmeside oftest i forbindelse
med møder blandt obligationsejere og ved modtagelse af fondsbørsmeddelelser. tiltalte øn-
skede i december 2011 at købe en obligation mere i 7 % kristensen germany ag 2015, fordi
kursen var handlet ekstremt lavt ned i kurs 0,04 kroner, hvilket han sammenholdt med fonds-
børsmeddelelse nr. 77 af 22. december 2011. tiltalte havde også været til et møde blandt
obligationsejerne, hvor kristensen property havde forsøgt at skalte og valte med obligations-
ejernes formue. kursen på 0,04 kroner var ikke den reelle værdi af obligationen i 7 % kri-
stensen germany ag 2015. tiltalte var svært utilfreds med udstedernes måde at behandle
obligationsejerne på. han har været til tre møder blandt obligationsejerne, hvor udstederne har
forsøgt at misbruge obligationsejerne, så udstederne selv kunne blive fri for at skulle stille
penge til rådighed. tiltalte laver kun få værdipapirhandler i løbet af et år. tiltalte har kendt t3
fra en gang i 1980'erne. det var ikke vigtigt for tiltalte, at købet af obligationen i 7 % kristen-
sen germany ag 2015 blev gennemført pr. 30. december 2011. det var således ligegyldigt
for både tiltalte og t1 aps, hvad kursen ultimo 2011 på 7 % kristensen germany ag 2015
måtte være. tiltalte og t1 aps er således begge selvfinansierende, hvorfor det for den sags
skyld kunne være ligegyldigt, om ultimokursen lå på 0. allerede inden købet af obligationer-
ne i 7 % kristensen germany ag 2015 den 30. december 2011 besad t1 aps en tilstrækkelig
mængde obligationer i 7 % kristensen germany ag 2015 til at have styringen. tiltalte øn-
skede den 30. december 2011 at købe en obligation for at vise, at den reelle kurs på obligatio-
nen ikke var 0,04 kroner. det ønskede han at vise over for de andre medlemmer af obliga-
tionsforeningen, i hvilken forening tiltalte havde været et ledende medlem og havde udført et
stort arbejde. tiltalte fandt, at den rette kurs måtte være 35, også blandt andet vurderet ud fra
en garantistillelse fra kristensen property. da tiltalte indlagde buddet på kurs 35, var kurs-
værdien af t1 aps’ beholdning i 7 % kristensen germany ag 2015 på 500.000 kr. en han-
del til kurs 35 ville bevirke, at beholdningen steg til en kursværdi på cirka 13 millioner kro-
ner. det var dog ikke noget, som hverken tiltalte eller t1 aps havde brug for i regnskabs-
mæssig sammenhæng, da de som sagt er og var selvfinansierede. handlingen blev ene og
alene foretaget som en form for signalværdi over for de øvrige obligationsejere.
telefonsamtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende side 23, er blevet afspillet. det er en
samtale mellem tiltalte og t3. tiltalte ringede, idet han havde fået fondsbørsmeddelelse nr.
77. han og t3 havde ikke tidligere talt om obligationen. han ved ikke, hvordan t3 vidste,
hvilket obligation, der var tale om. "hamre op" er et udtryk, som han altid har brugt. "at
hamre den op" er ensbetydende med "at handle den op i pris". han ville "hamre kursen op",
da den reelle værdi var langt højere end nasdaq kursen. han spurgte hårdt ind til, om det
var muligt, idet han ikke ønskede at gøre noget ulovligt. han var godt klar over, at når t3
sagde, at han ville ryge i spjældet, ville det betyde, at det var strafbart at handle med sig selv.
                                               - 5 -
han mener, at der blev handlet indenfor de gældende regler. det betød intet for tiltalte, at fi-
nanstilsynet førte skærpet tilsyn op mod årsskiftet. "nu må du ikke bruge dette til noget" ved
tiltalte ikke, hvad han mente med. da t3 sagde, at han kunne byde ind, opfattede tiltalte det,
som om det var en mulighed, som han kunne benytte. t3 foreslog 100.000 til kurs 15. tiltalte
var ikke klar over stykstørrelsen, hvorfor han selv foreslog køb af 50.000 til kurs 40.
han ønskede købskursen børsnoteret og gik derfor via t4 a/s. han ønskede, at kursen skulle
blive vist for markedet. det var bevidst, at han ikke forsøgte at få handlet til sidste handels-
kurs på 1,1. han lagde 73 og 1 sammen og delte med 2, hvorefter han kom frem til tilbuds-
kursen. den omtalte "proces" drejer sig om processen med køb af obligationerne. der blev
ikke henvist til en civil proces, som han også havde gang i på det pågældende tidspunkt. til-
talte sagde til t3, at kursen gerne skulle vises indenfor det indeværende år, men var ikke no-
get "must" i det fra tiltaltes side.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende på side 30, er blevet afspillet. det er igen en
samtale mellem tiltalte og t3 - den 29. december 2011. han ønskede ikke at købe en stor
mængde obligationer, idet han arbejdede for alle investorerne. han ville vise, at der var noget
galt i 7 % kristensen germany ag 2015. han havde styringen i 7 % kristensen germany ag
2015, idet han havde mange obligationer og dermed mange stemmer. han ønskede således
ikke flere obligationer. "svinehunden" er k. han ville "give dem hammeren" ved at møde op
til de kommende møder med sine stemmer. han ville foretage en styring af firmaet. han
havde tilstrækkelige stemmer til styring. han var efter modtagelsen af fondsbørsmeddelelsen
nr. 77 af december 2011 af den klare opfattelse, at obligationen var mere værd, end den var
noteret til.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende på side 4, er blevet afspillet. det er igen en
samtale mellem tiltalte og t3. tiltalte forklarede, at han ikke kendte handelssystemet. tiltalte
forsøgte efterfølgende, da handlen til kurs 35 var annulleret, at få fat i nasdaq for at få op-
lyst, hvorfor handlen ikke kunne gennemføres. han fik ingen forklaring.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende på side 6, er blevet afspillet. det er igen en
samtale mellem tiltalte og t3. tiltalte blev flere gange opfordret til at ringe til nasdaq. t3
havde sagt, at det skulle han selv gøre. "øvelserne" drejer sig om, at investorerne var blevet
lukket af i forbindelse med en fremtidig sag mod kristensen properties vedrørende prospekt-
ansvar. tiltalte havde fundet en advokat til at tage en kommende sag. det var udelukket ar
køre en sag, inden sidste udbetaling havde fundet sted.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende side 10, er blevet afspillet. det er igen en sam-
tale mellem tiltalte og t3. tiltalte mente stadig, at han manglede svar omkring spørgsmål i
forbindelse med den annullerede handel. det er korrekt, at tiltalte kunne vælge at købe obli-
gationerne, der var udbudt til 30.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende på side 12, er blevet afspillet. det er igen en
samtale mellem tiltalte og t3 - cirka 10 minutter efter den foregående samtale. "at se hvad
der sker" betyder om der kan købes til kurs 30.
samtale, udskrift bilag 21 - 01 - 19, startende på side 17, er blevet afspillet. det er igen en
samtale mellem tiltalte og t3.
tiltalte t3 har forklaret, at han er uddannet som bankmand i 1980 i z-by. i 1983 blev han
ansat i a-banks fondsafdeling. han har siden da beskæftiget sig med handel på fondsbørsen.
han blev ansat i t4 a/s i 1997 og har været ansat der siden. han er chef for fondsafdelingen.
banken har en ledergruppe på 12 personer. han er "nummer 3" i banken og medlem af leder-
gruppen. hans arbejdsopgaver i banken består bl.a. af driften af fondsafdelingen samt perso-
naleledelse i fondsgruppen. i de fleste tilfælde udfører hans underordnede handelsopgaverne
for kunderne. nogle gange gør han det selv, f. eks. hvis hans kolleger har travlt. han var i
2011 bevist om, hvad der var lovligt, og hvad der var ulovligt.
                                                 - 6 -
til samtalen mellem tiltalte og t2 den 29. december 2011, bilag 21 - 01 - 19, side 23 - 26,
har tiltalte forklaret, at han har talt med t2 umiddelbart efter ansættelsen i 1997. t2 er for-
muende, derfor havde t2 lettere adgang til tiltalte end andre. tiltalte har aldrig været kunde-
rådgiver for t2. tiltalte sidder i t4 a/s’ afdeling i y-by. t2 er tilknyttet t4 a/s’ afdeling i
x-by. tiltalte fandt, at det er klogest, at han selv talte med t2, idet t2 er vidende og insiste-
rende. tiltalte havde ikke kendskab til t2s investeringsprofil. t2 og tiltalte talte om en inve-
stering i "dem deroppe". tiltalte vidste ikke fra start af, hvad det drejede sig om. de havde
ikke tidligere talt om investering i 7 % kristensen germany ag 2015. tiltalte og t2 havde
således ikke tidligere talt om 7 % kristensen germany ag 2015, og han vidste ikke, at t2
havde en beholdning på nominelt 45 millioner i 7 % kristensen germany ag 2015. han
husker ikke, om han slog t2s depotbeholdninger op. tiltalte fik et konkret spørgsmål af t2
og svarede straks, at hvis man handler med sig selv, ryger man i spjældet.
anklageren har oplæst brev dateret 21. december 2011 fra finanstilsynet, bilag 9 - 1. tiltalte
har oplyst, at det var dette brev, han sad med og hentydede til under sin samtale med t2. så-
fremt en kunde ønsker at foretage køb, der kan opfattes som mulig kursmanipulation, har en
bankansat pligt til at informere finanstilsynet.
investorer, der har lyst til at købe, kan lægge bud ind på børsen. tiltalte informerede t2 om,
hvad t2 lovligt kunne gøre. der var tale om en generel information.
tiltalte blev i løbet af samtalen klar over, at der var tale om obligationer i 7 % kristensen
germany ag 2015, som t2 refererede til. der var på det pågældende tidspunkt problemer på
ejendomsmarkedet. han havde ikke været inde og læse 7 % kristensen germany ag 2015's
regnskaber. man kan vise sin interesse for et værdipapir ved at lægge et bud ind. hvis der
herefter viser sig en sælger til den udbudte kurs, er der en handel. tiltalte foreslog køb af
100.000 til kurs 15. han tror, at det må have ligget inden for spreadet. han kan ikke svare
præcist, hvorfor han nævnte kurs 15 eller, hvorfor han nævnte køb af 100.000. tiltalte gjorde
det helt klart for t2, hvad man må og ikke må i forbindelse med fondsbørshandler. i løbet af
samtalen blev tiltalte klar over, at de talte om 7 % kristensen germany ag 2015 obligationer.
tiltalte har en overordnet baggrundsviden om denne obligation, da banken havde haft besøg
med henblik på eventuel udbud af disse obligationer.
ud fra en generel snak har man som investor til enhver tid lov til at lægge et bud ind børsen.
tiltalte tog ikke stilling til, hvad t2 ville med sin idé. det betød intet for tiltalte, at t2 ville
have buddet ind over børsen.
tiltalte var bekendt med, at finanstilsynet kunne finde på at spørge ind til en handel. tiltalte
vidste også godt, at der kunne blive stillet spørgsmål, såfremt der var nogen, der forsøgte at
flytte en kurs.
da tiltalte fik fondskoden, vidste han, hvad det drejede sig om. tiltalte forstod, at t2 havde
det antal stemmer, der var nødvendige for at styre 7 % kristensen germany ag 2015.
tiltalte opfattede "proces" som en proces, der endnu ikke var afsluttet med kristensen pro-
perties. tiltalte fik senere at vide, at der var en strid mellem t2 og kristensen properties.
under samtalen blev tiltalte og t2 enige om, at der skulle bydes nominelt 50.000 til kurs 35.
hvis t2 havde fået handlen, ville tiltalte have lagt de 50.000 i t2s depot i banken.
t4 a/s var ikke direkte på børsen i 2011. de handlede bl.a. via saxo bank og sydbank. til-
talte havde adgang til handelssystemet, således han kunne handle direkte.
det var b, der forestod det praktiske ved t2s budgivning. b blev instrueret om, at han skulle
byde i overensstemmelse med den aftale, der var indgået mellem t2 og tiltalte.
det er en talemåde, at tiltalte sagde, " at han havde prøvet", når det reelt var b, der havde fo-
restået budgivningen.
                                                   - 7 -
i forbindelse med bud på børsen kan man blive kontaktet af en anden sælger. tiltalte spurgte
derfor, om han skulle købe flere millioner obligationer. dette sagde t2 nej til. det var ikke
tiltaltes indtryk, at t2 ville gøre en god handel.
t2 ville tage "skraldet", hvilket tiltalte blot bekræftede. banken var ikke med til at give nogen
"hammeren". børsen kan i princippet bruges til meget, men er til for, at man kan handle der,
og at man kan få fastsat kursen.
tiltalte t3 har videre forklaret, at han ikke mente selv at skulle bruge tid på at kontakte
fondsbørsen omkring den annullerede handel, hvorfor han henviste t2 til selv at gøre det.
kurs 35 var en kurs, der afveg en del fra den tidligere børsnoterede kurs.
tiltalte nævnte blot den mulighed, at t2 kunne vente og se, om der kom nogle penge ind. t2
havde ikke et økonomisk perspektiv med sit købsønske. tiltalte havde ikke en forventning til
børsen - hverken til kurs 35 eller 30. t2s bemærkning om, at han havde fundet en advokat,
tog tiltalte slet ikke stilling til. tiltalte opsummerede blot, hvad konsekvenserne kunne blive.
tiltalte lyttede blot til t2s informationer. han forholdt sig ikke nærmere til dem.
vedrørende de interne retningslinier i banken har tiltalte forklaret, at de fremgår af forret-
ningsordenen.
foreholdt, bilag 21 - 0 - 1 - 16, side 1, har tiltalte forklaret, at det er en korrekt beskrivelse.
der har været et tidligere til dels ligelydende notat nogenlunde svarende til det viste notat af
2012. tiltalte er bekendt med indholdet af det tidligere notat. tiltalte har læst casen, da den
blev sendt rundt. efter at have gennemlæst casen, satte han den i en mappe, som står i afde-
lingen.
handlen for t2 foregik ikke på samme måde som beskrevet i casen. reglerne for handel in-
den for et kurs spread afhænger ikke af tidspunktet for handlen. handlen blev foretaget inden
for spreadet, omx havde været inde over, da handlen blev gennemført. tiltalte gik derfor ud
fra, at handlen lå indenfor det lovlige. han indberettede derfor ikke handlen til finanstilsynet.
på spørgsmål fra advokat lotte eskesen har tiltalte forklaret, at han har fulgt forskellige sager
indenfor obligationshandel også med ejendomsobligationer. en almindelig bankkunde ville
blive stoppet i sit forehavende, såfremt denne ville købe. modsat en almindelig kunde er t2
bekendt med handel af værdipapirer og er tillige meget formuende.
til den referede samtale, bilag 21 - 0 - 1 - 19, side 23 - 25, har tiltalte forklaret, at han vil tro,
at han slog 7 % kristensen germany ag 2015 op første gang, da han fik fondskoden af t2.
det var på dette tidspunkt, han fandt ud af, hvad de talte om. det tidligere havde blot været en
generel drøftelse. tiltalte har fulgt med i værdipapirmarkedet gennem tiden. han kan på bag-
grund af sin erfaring tale i generelle termer omkring emnet.
tiltalte og t2 talte meget bramfrit sammen. der var en del samtaler under eksekverings-
processen. de mange oplysninger fra t2 gav tiltalte en billede af, hvad t2 ville med sit bud.
han gik ikke nærmere ind på t2s beregning af kursen. særligt kursen på ejendomsobligatio-
ner viser kraftige udsving og flyver op og ned. dette er den eneste handel for t2, som tiltalte
har været involveret i. han var vidende om, at t2 var formuende. tiltalte kender ikke til, om
t2 eller t1 aps har gæld til t4 a/s, men han tror det ikke.
på spørgsmål fra advokat bo holse har tiltalte til det særskilt udleverede farvelagte regneark
side 3 og 4 forklaret, at det tyder på, at sydbank har lavet en fejlagtig handel. han ved ikke,
hvem xxa er.
b har som vidne forklaret, at han har været ansat i t4 a/s, men ikke er det længere. han var i
december 2011 ansat i fondsafdelingen. i dag er han ansat i saxo bank i et lignende job. vid-
                                               - 8 -
net foretog en handel med 7 % kristensen germany ag 2015 obligationen på vegne af sin
chef t3.
t3 gav ordren mundtligt til vidnet. vidnet skulle indlægge en ordre på obligationen på
fondsbørsen. vidnet kendte ikke til baggrunden for købsønsket. det vil være naturligt, om
vidnet har rapporteret tilbage til t3.
samtale mellem vidnet og dealeren i sydbank, side 28 - 30, blev afspillet. dealeren stillede
spørgsmålstegn vedrørende handlen. det vil være naturligt, om vidnet har diskuteret dealerens
forundring med t3. vidnet mente, at hvis kunden havde lyst til at købe den pågældende obli-
gation til den pågældende kurs, måtte være kundens egen sag.
på spørgsmål fra advokat lone eskesen og foreholdt afhøring til politirapport den 26. maj
2014, bilag 37 - 4 - 00 - 2, har vidnet forklaret, at det er korrekt, at der kan være obligationer
på markedet, der er svære at prissætte.
h, t4 a/s, har forklaret, at ledelsen i banken først blev bekendt med handlen med 7 % kri-
stensen germany ag 2015, da finanstilsynet bad om en redegørelse.
forevist skrivelse, bilag 21 - 01- 00, har h oplyst, at han har læst brevet. der må opfattes
sådan, at man ikke mener, at t3 har truffet en forkert beslutning.
finanstilsynet har været på besøg i banken i 2010 og 2014. foreholdt redegørelser vedrørende
de pågældende besøg, materialesamlingen, side 288 og side 291, har h forklaret, at han ikke
kan huske noget omkring inspektionen i 2010. han kan således heller ikke huske, hvilke pro-
cedurer, der skulle forbedres. påbuddene skulle, så vidt h erindrer, være givet på kreditområ-
det alene og ikke på markedsområdet.
m har som vidne forklaret, at han er ansat på københavns fondsbørs, hvilket han har været
siden 2010. han skal sikre, at der på markedet handles på fair vis. fondsbørsen har et alarm-
system, der eksempelvis er udslagsgivende ved voldsomme kursudsving og atypiske handler i
øvrigt f. eks. volumenmæssigt set. typisk er en alarm forskellig fra sag til sag. systemet
overvåger alle handler og ordrer. historisk set er der flest alarmer omkring årsskiftet og sær-
ligt på årets sidste dag, da det er den dag, der er afgørende for de handlendes årsregnskaber.
vidnet har anmeldt nærværende sag til finanstilsynet.
forevist bilag 19 - 4 - 00, side 3, har vidnet forklaret, at det er et udtryk for et af fonds-
børsens overvågningssystemer. bilaget omhandler obligationen 7% kristnensen germany ag
2015 den 30. december 2011. de røde og grønne områder viser henholdvis bedste køb og
bedste salg. forskellen er således spreadet. når der kommer en ring, betyder det, at der er
indgået en handel. de to hvide firkanter markerer fondsbørsens alarmsystem. når der er ud-
løst en alarm, reagerer fondsbørsen på handlen. i denne specifikke sag kiggede vidnet bl.a. på
handelsprisen og den forudgående pris på obligationen, men der er også en del andre faktorer,
der skal tages i betragtning. han søgte at finde en forklaring på prisen. der kan være mange
forklaringer på prisudsving. vidnet orienterede finanstilsynet om denne handel, da han ikke
kunne finde en naturlig forklaring på kursudsvinget.
forevist bilag 2 - 2, side 10, har vidnet forklaret, at billedet viser udviklingen indenfor okto-
ber, november og december 2011. firkanterne viser alarmer.
obligationen 7 % kristensen germany ag 2015 er en ejendomsobligation. vidnet vil betegne
obligationen som illikvid.
forevist, bilagsmaterialet, side 211 og 212, har vidnet oplyst, at han ikke har set dette tidlige-
re. han ville ikke kunne bruge disse informationer i forbindelse med 7 % kristensen germany
ag 2015. fondsbørsen har en særlig observationsliste. observationslisten viser, hvis der no-
get, man som aktør skal være specielt opmærksom på. observationslisten er offentliggjort på
børsens hjemmeside.
                                                - 9 -
på spørgsmål fra forsvareren, advokat bo holze, har vidnet til række 111 forklaret, at der er
tale om en handel, hvor der er blevet udløst en alarm. han kan ikke huske, om der blev taget
kontakt til kontraktsparterne. alarmen blev udløst idet kursen var 4 øre og tidligere havde
været 5 kroner. det blev dog konkluderet, at det var udtryk for et tvangssalg. til række 108
har vidnet forklaret, at det er nordea, der sætter 200.000 til salg til 4 øre. det var ikke vidnet,
der havde med det pågældende sag at gøre.
forevist bilag 24 - 01- 00 - 008 har vidnet oplyst, at han ikke tidligere har set dette bilag. al-
mindelige valørdage er tre dage. serial amount er et udtryk, som vidnet ikke kender.
til en handel den 20. december 2011 har vidnet oplyst, at det ser ud til at være en manuel
handel. vidnet vil vurdere, at det er en børshandel.
foreholdt bilag 19 - 1 - 009 har vidnet forklaret, at det ikke er en handel, der indgår i prissæt-
telsen.
børsen åbner kl. 8. fra kl. 8 til 8.30 kan der indberettes handler, der er indgået uden for åb-
ningstiden.
til række 274 og 277 - handel den 20. december 2011 - har vidnet forklaret, at der kan være
talte om en dobbeltindberetning, men han kan ikke afgøre det definitivt. han mener, at århus
lokalbank lå bag navnet xaa, men han er ikke helt sikker.
vidnet mener ikke, at der blev indberettet handler af obligationen 7 % kristensen germany
ag 2015 til finanstilsynet, før vidnets indberetning omkring det den 30. december 2011 pas-
serede.
til række 452, handel den 27. januar 2012, har vidnet forklaret, at det er et udtræk fra fonds-
børsens overvågningssystem. der er tale om, at jyske bank har indrapporteret en handel.
på spørgsmål fra forsvareren, advokat lotte eskesen, har vidnet, foreholdt forklaring til poli-
tirapport, bilag 37 - 03 - 00- 01, forklaret, at han i anledning af den første alarm var i kontakt
med s fra saxo bank. vidnet annullerede handlen, idet han vurderede, at der var tale om en
klar fejl.
efter den anden alarm var vidnet i kontakt med saxo bank igen. han fik da oplyst, at køber
og sælger var enige om prisen, og at de ønskede at fastholde handlen. vidnet vurderede her-
efter, at der ikke var grundlag for at annullere handlen. en sag som nærværende er et sjældent
syn. handlen blev indberettet, fordi der måske kunne være tale om kursmanipulation.
analysemedarbejderne på fondsbørsen har mange forskellige parametre - forudgående hand-
ler, spreadet, nyhedsstrømme m.v., når de skal afgøre prisniveauet på et værdipapir.
på aktier har de en guideline, der viser, hvornår de må annullere en handel. de har ingen ret-
ningslinier vedrørende obligationer.
på spørgsmål fra forsvareren, advokat jacob arrevad, har vidnet til bilag 19- 4- 00, side 3,
bekræftet, at de røde felter viser priser, som folk vil købe til. der udløses først en alarm, hvis
der sker en handel, ikke hvis der alene lægges et bud ud. spreadet viser forskel mellem køber
og sælger. det fremgår ikke af børsens hjemmeside, at der findes et alarmsystem. udefra
kommende personer kan ikke se, hvis der udløses en alarm.
på spørgsmål fra anklageren har vidnet forklaret, at det er handlen og ikke ordren, der angiver
kursen.
foreholdt forklaring til politirapport, bilag 37 - 93 - 00, side 2, har vidnet forklaret, at han
ikke i dag husker, om det var ham, der havde den konkrete alarm.
der er under sagen foretaget dokumentation af brudstykker fra diverse bilag herunder børs-
prospekt vedrørende 7 % kristensen germany ag 2015, fondsbørsmeddelelser og oplysnin-
                                               - 10 -
ger omkring 7 % kristensen germany ag 2015's forhold til kristensen property, junior-
/seniorbanker og obligationsejere. regnskabsmæssige oplysninger vedrørende 7 % kristensen
germany ag 2015, handelsvilkår vedrørende nasdaq, herunder regler for annullation af
handler med henholdsvis aktier og obligationer, fragmenter fra dels regneark/rådata del fra vp
og dels fra nasdaq vedrørende salgsordrer/købsordrer og handel med 7 % kristensen ger-
many ag 2015 obligationen. der er endvidere dokumenteret regnskabsmæssige oplysninger
vedrørende tiltalte t1 aps og dette selskabs forhold til tiltalte t4 a/s. egenkapitalerne for t1
aps og t4 a/s er ligeledes dokumenteret..
et af forsvarerne den 24. september 2014 udarbejdet støttebilag kaldet "tidslinie ctr. sel-
skabsmeddelelser i 7 % kristensen germany ag 2015" er gennemgået kronologisk tillige
med de bilagshenvisninger, der er i støttebilaget.
udover ovennævnte skriftlige bilagsmateriale er der afspillet lydfiler vedrørende samtaler
mellem tiltalte t2 og tiltalte t3 henholdsvis fra den 29. og 30. december 2011 og samtaler
mellem b, medarbejder i tiltalte t4 a/s's fondsafdeling, og henholdsvis en medarbejder fra
sydbank og en medarbejder fra saxo bank. sidstnævnte samtaler blev ført 30. december
2011.
rettens begrundelse og afgørelse
to af rettens medlemmer udtaler:
vi finder efter bevisførelsen at kunne lægge til grund, at 7 % kristensen germany ag 2015
obligationen på handelstidspunktet reelt var illikvid, og at der som følge heraf ikke har eksi-
steret noget egentligt marked for obligationen, og derfor heller ikke noget marked, der har
kunnet danne grundlag for manipulation. endvidere kan vi konstatere, at købstilbuddet lå in-
denfor spreadet på 73,1 og 0,04. herefter, og da vi på samme baggrund ikke finder at kunne
afvise tiltalte t2s begrundelse for værdiansættelsen af obligationen, frifinder vi alle de tiltalte.
frifindelsen finder vi yderligere støttes af, at tiltalte t3 som den professionelle aktør i spillet,
ikke har fundet anledning til at indberette handlen til finanstilsynet.
et af rettens medlemmer udtaler:
hovedidéen med børshandel er efter min opfattelse at fastsætte kursen på et værdipapir på en
uvildig markedsreguleret måde set ud fra udbud på og efterspørgsel efter et givet værdipapir,
således at kursen bliver et resultat af de modsatrettede interesser blandt udbydere og efter-
spørgere. kursmanipulation efter § 38 i lov om værdipapirhandel må derfor forstås som
handlinger, der er egnet til at bringe disse markedskræfter ud af spil, hvilket kan ske på flere
måder jf. bl.a. værdipapirhandelslovens § 38, stk. 1, nr. 2 og nr. 4, som er omhandlet i nærvæ-
rende sag, og som er eksemplificerede i bestemmelsens stk. 2, nr. 1 - 3, samt indikeret i be-
kendtgørelsens § 15, stk. 1, jf. stk. 2.
hvorvidt, der er sket et indgreb i markedet på en kunstig og manipulerende måde, finder jeg
skal afgøres ud fra sagens konkrete omstændigheder, hvori blandt andet indgår ovennævnte,
eksemplificeringer og indikationer, som jeg dog ikke finder kan stå alene i relation til, om der
har fundet kursmanipulation sted.
                                                - 11 -
7 % kristensen germany ag 2015 obligationen har såvel forud for den 30. december 2011
som efter denne dato kun været omsat ganske få gange, hvorfor den reelle markedsværdi på
denne baggrund kan være vanskelig at fastslå. den officielle markedskurs har dog været note-
ret som følger:
handel den 14. november 2011 kurs 5 indtil den 21. november 2011.
handel den 21. november 2011 kurs 0,04 indtil den 27. december 2011.
handel den 27. december 2011 kurs 1,0.
handel den 28. december 2011 kurs 1,1.
handel t1 aps den 30. december 2011 kl. 9.48 kurs 35. handlen blev annulleret.
handel t1 aps den 30. december 2011 kl. 12.43 kurs 30.
sidstnævnte blev årets slutkurs.
kursen forblev uændret 30 indtil den 27. januar 2012, hvor obligationen blev handlet første
gang dette år. denne handel bevirkede, at kursen faldt til kurs 1.
de af t2 på vegne af t1 aps og via t4 a/s og t3 afgivne bud den 30. december 2011 har
dermed dannet grundlag for, at kursen på 7 % kristensen germany ag 2015 obligationen
blev kursfastsat til 30 i perioden fra den 30. december 2011 til den 27. januar 2012.
spørgsmålet er dernæst, om t1 aps’ køb den 30. december 2011 var en handling, der var
egnet til at påvirke kursen på 7 % kristensen germany ag 2015 obligationen i en retning, der
fik kursen på obligationen til at afvige fra værdien i markedet. i denne vurdering finder jeg,
ovennævnte omstændigheder omkring kursudviklingen skal indgå som en indikation, der dog
ikke kan stå alene.
det fremgår af de afgivne forklaringer og de afspillede telefonsamtaler, at t2 på vegne af t1
aps, i modsætning til modspil mellem markedskræfterne via udbud/efterspørgsel, ønskede at
påvirke kursen på 7 % kristensen germany ag 2015 i opadgående retning for at skabe en
signalværdi i relation til de øvrige obligationsejere, ligesom buddet på ingen måde var afgivet
ud fra kommercielle interesser, men alene ud fra personlige, idealistiske synspunkter i relation
til en underliggende konflikt mellem obligationsejerne og blandt andet kristensen properties,
senior - og juniorbankerne. det fremgår endvidere, at tiltalte t2 ønskede at "give dem ham-
meren" og tage ansvaret herfor.
der findes derfor samlet set på ovennævnte baggrund og tillige set i lyset af, at der alene var
tale om en handel med 1 obligation foretaget af idealistiske årsager, at være tale om kurs-
manipulation som beskrevet i lov om værdipapirhandel § 38, stk. 1, nr. 2 og nr. 4, jf. stk. 2, jf.
bekendtgørelsens § 15, stk. 1, jf. stk. 2, når også henses til t1 aps’ dominerende obligations-
besiddelse i relation til 7 % kristensen germany ag 2015.
jeg finder derfor, at tiltalte t2 som direktør og udøvende kraft og t1 aps som ansvarlig for
direktørens handlinger er skyldige i kursmanipulation jf. lov om værdipapirhandel § 39, stk.
1, jf. § 38, stk. 1, nr. 2 og nr. 4. derimod finder jeg det betænkeligt at fastslå, at kursmanipu-
lationen har fundet sted under særligt skærpende omstændigheder jf. straffelovens § 299 d,
særligt henset til, at der kun har været tale om 1 handel, og at der ikke med handlen har været
tilsigtet at opnå nogen økonomisk vinding.
i relation til de tiltalte t4 a/s og t3 bemærker jeg:
                                              - 12 -
da der ikke har været tale om, at tiltalte t3 har søgt at tilskynde t2 eller t1 aps til at handle
på en given måde eller i øvrigt har søgt at understøtte t2 eller t1 aps i en ulovlig handling,
finder jeg ikke grundlag for at dømme hverken t4 a/s eller t3 for medvirken til kursmani-
pulation. derimod finder jeg, at t3 på baggrund af de oplysninger, han fik fra t2 med rime-
lighed burde have indset, at t1 aps’ køb af 1 obligation i 7 % kristensen germany ag 2015
var så spektakulær, at der burde været sket en indberetning til finanstilsynet jf. lov om værdi-
papirhandel § 37, stk. 6.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
thi kendes for ret:
de tiltalte t1 aps, t2, t4 a/s og t3 frifindes.
statskassen skal betale sagens omkostninger.


text:
- pej
                                           udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                             dom
afsagt den 18. juli 2018 kl. 10.00 i sagen
p-15-17
                                      1) hans uldahl rendbæk
                                      2) bo nordberg
                                      (begge advokat thomas v. bonnor)
                                      mod
                                      lån & spar bank a/s
                                      (advokat jens rysgaard)
indledning og parternes påstande
denne sag, der er en fordringsprøvelsessag i medfør af konkurslovens § 133, er foreløbig be-
grænset til spørgsmålene om, hvorvidt der kan nedlægges en afvisningspåstand, og i bekræf-
tende fald om der er grundlag for at afvise sagen som følge af påstandens formulering.
hans uldahl rendbæk og bo nordberg, har nedlagt påstand om, at afvisningspåstanden af-
vises, og at sagen fremmes til realitetsbehandling.
lån og spar bank a/s, har nedlagt påstand om, at fordringsprøvelsessagen afvises.
                                                 -2-
parterne er enige om, at retten kan træffe afgørelse om afvisningspåstanden på det forelig-
gende skriftlige grundlag.
sagsfremstilling og synspunkter
hans uldahl rendbæk og bo nordberg har i en stævning, der er modtaget i retten den 11.
oktober 2017 oprindelig nedlagt følgende påstand:
        ”sagsøgte, lån & spar bank a/s tilpligtes at anerkende, at banken ikke har ret
        til at indtræde i den panteret, der består i form af to pantebreve på henholdsvis
        kr. 2.000.000,00- og kr. 1.650.000,00,-, begge tinglyst den 1. november 2005 i
        ejendommen matr.nr. 30y søllerød by, søllerød, beliggende skodsborgvej 152a,
        2840 holte med nordea bank danmark a/s som kreditor.”
lån og spar bank a/s har i sit svarskrift oprindelig påstået frifindelse.
hans uldahl rendbæk og bo nordberg har i stævningen oplyst bl.a.:
      ”… hans uldahl rendbæk er under konkurs … ved sø- og handelsrettens skif-
      teret ved kurator lars skanvig.
      bo nordberg er kreditor efter kl § 97 i boet med et anmeldt krav på kr.
      7.208.012,51.
      anledningen til dette sagsanlæg er kurators indstilling til sagsøgtes krav på
      bomøde afholdt den 21. september 2017. … det fremgår, at sagsøgerne på mødet
      fremsatte indsigelser mod kurators indstilling, og at kurator vejledte om adgan-
      gen til sagsanlæg efter konkurslovens § 133, hvorefter retssag skal anlægges mod
      lån & spar bank a/s inden 4 uger efter mødet, hvis indsigelserne ønskes opret-
      holdt. sagsøgerne ønsker indsigelserne opretholdt, hvorfor nærværende stæv-
      ning er nødvendiggjort.
      i referatet er henvist til konkursboets cirkulære af 11. juli 2017 … under punkt 4
      … fremgår sagsforløbet vedrørende sagsøgtes påstand om at have subrogeret i
      nordea’s (nordea bank danmark a/s’) sikkerhedsrettigheder.
      på tidspunktet for stiftelse af pantet til nordea (1. november 2005) var den pant-
      satte ejendom ejet af hans uldahl rendbæks mor, nina uldahl rendbæk. hun
      afgik ved døden juni 2011. hans uldahl rendbæk var arving, men det var me-
      ningen, at han skulle købe ejendommen af dødsboet, og derfor indgik han aftale
      med sagsøgte om at finansiere købet og omprioritere lånene i ejendommen. hans
      uldahl rendbæk har underskrevet en kassekredit med sagsøgte på kr.
                                                 -3-
      1.200.000,00,- men ikke andre lånedokumenter. da boet efter nina uldahl rend-
      bæks mor blev gjort op, manglede der kr. 846.000,00,- i den aftalte købesum mel-
      lem dødsboet og hans uldahl rendbæk. da hans uldahl rendbæk ikke kunne
      skaffe den manglende købesum, blev ejendommen solgt til anden side. nordea
      danmark a/s (nordea) har aflyst de to pantebreve. …”
af et referat fra mødet til prøvelse af fordringer den 21. september 2017 hos kurator, advokat
lars skanvig, fremgår bl.a., at advokaterne for denne sags parter var tilstede, og at et krav på
3.774.018,38 kr., der var anmeldt af lån & spar bank a/s efter konkurslovens § 82, blev god-
kendt af kurator. der blev på mødet fremsat indsigelser herimod af sagsøgerne, og der blev
vejledt om fristen for sagsanlæg. om baggrunden for kurators indstilling henviste denne til
konkursboets cirkulære af 11. juli 2017. det hedder heri under pkt. 4 bl.a.:
      ”… ejendommen beliggende skodsborgvej 152a, 2840 holte, blev solgt forud for
      konkursens indtræden. købesummen blev frigivet delvist den 14. april 2015 med
      1.582.679,16 kr., og den resterende del af købesummen på 2,2 mio. kr. blev frigi-
      vet til konkursboet den 8. november 2016, hvor boet fik endelig dom for, at bo
      nordbergs transport i købesummen var omstødelig. samlet er der således indgå-
      et 3.782.679,16 kr. i provenu fra salg af ejendommen, hvilket beløb pt. indestår
      hos kurator.
      lån & spar bank har anmeldt et krav på 6.147.252,29 kr. overfor boet, og banken
      har i sin anmeldelse overfor boet gjort gældende at have sikkerhed i købesum-
      men for 3.774.018,38 kr., således at størstedelen af provenuet ved ejendomshand-
      len efter bankens opfattelse skal afregnes overfor banken. bankens advokat har
      til støtte for sit synspunkt skrevet følgende:
             ”om baggrunden for kravets stilling efter § 82 kan jeg anføre, at min
             klient har været låneformidlende pengeinstitut til en omprioritering
             af ejendommen skodsborgvej 152a, 2840 holte (”ejendommen”).
             der blev således foretaget indfrielse af indestående panter til nordea,
             som den tidligere (utinglyste) ejer af ejendommen, hans rendbæk,
             havde lånt i medfør af et engagement med lån & spar bank a/s og
             totalkredit a/s for omprioritering af pantegælden tinglyst i ejen-
             dommen til nordea.
             hans rendbæk indgik i september 2012 aftale med lsb om som for-
             midlende pengeinstitut og med totalkredit som realkreditinstitut om
             at omprioritere ejendommen, som hans rendbæk efterfølgende skul-
             le have udlagt i arven efter sin moder nina rendbæk.
                                     -4-
som dokumentation for aftalerne om omprioritering … mellem lån
& spar bank a/s og totalkredit a/s har hans rendbæk modtaget:
- finansieringsaftale at 27. januar - 2012 med lsb …
- refinansieringsaftale at 10. september 2012 med totalkredit …
- boligkontoaftale at 4. september 2012 med lsb …
- låne - og pantsætningsaftale og aftale med totalkredit …
- kontooversigt for boligkonto …
de indestående panter til nordea i ejendommen fremgår at tingbog
at 31. oktober 2013 …
panterne skulle indfries af totalkredit mod, at der efterfølgende ting-
lystes pant til totalkredit for omtrentlig samme restgæld, men på an-
dre rente- og afdragsvilkår end de indfriede panter til nordea.
totalkredit foretog indfrielse af nordeas panter i ejendommen den
12. september 2012 med kr. 1.685.919,76, og med kr. 1.662.447,26 … og
således i alt for kr. 3.348.367,02.
omprioriteringslånet skulle tinglyses med hans rendbæk for debitor
til totalkredit for kr. 3.675.000, …
pantet til totalkredit blev ikke tinglyst i ejendommen inden 12 må-
neder fra indfrielsen af nordea, og totalkredit krævede derfor indfri-
elsesbeløbet til nordea refunderet af lsb i henhold til boligkontoafta-
len … hvilket skete den 18. november 2013 … med kr. 3.712.005,91,
svarende til det anmeldte beløb af lsb.
det fremgår at vilkårene i låne- og pantsætningsaftale af 15. septem-
ber 2012 … i afsnittene ”medvirken til retablering af lån ved låneom-
lægning” og ”overdragelse at rettigheder”, at
“hvis omlægningen af lån i ejendommen ikke gennemføres som for-
udsat, kan totalkredit - uanset årsagen hertil - uden varsel kræve lå-
net/lånene retableret i ejendommen i en panteretsstilling inden for
rammerne for det/de indfriede lån. debitor er i så fald forpligtet til at
medvirke til at tilpasse lånet/lånene med hensyn til hovedstol, regule-
ret restgæld, afdragsprofil og løbetid.”
det skal fremhæves, at på henholdsvis fristdagen og dekretdagen var
pantet til nordea lyst på ejendommen.
deponering/frigivelse af købesummen … og efterfølgende overførsel
til konkursboet er derfor alene sket på baggrund af, at lsb (via total-
kredit) har indfriet nordeas pantsikrede fordring.
dermed har lsb subrogeret i nordeas sikkerhedsrettigheder og der-
med retten til at modtage betaling af det krav, som nordea havde
pant for.”
                                                  -5-
     …
     kurator har ikke fundet anledning til at betvivle størrelsen af den del af det an-
     meldte krav, der angår sikkerheden i købesummen. den øvrige del af kravet har
     ikke været genstand for fordringsprøvelse pt., idet det er uklart, om denne usik-
     rede del af kravet har udsigt til dividende.
     der er ikke frie midler i boet til at efterprøve rigtigheden af det af banken anførte
     i forhold til sikkerhedsstillelsen og subrogationsspørgsmålet. en umiddelbar be-
     tragtning kan være, at rettigheder over fast ejendom skal tinglyses for at få gyl-
     dighed mod aftaler om ejendommen og mod retsforfølgning i medfør at tinglys-
     ningslovens § 1, og at lån & spar bank derfor ikke med virkning overfor skyld-
     nerens kreditorer (dvs. overfor konkursboet) uden tinglysning kan subrogere i
     nordeas tinglyste panteret. omvendt er pantet lyst på ejendommens blad i ting-
     bogen, hvorfor det kan anføres, at tinglysningslovens § 1 er overholdt, og at der
     ikke ses at være grundlag for at afvise muligheden for subrogation. der henvises
     til bankens advokats synspunkter gengivet i citatet ovenfor.
     synspunkterne for og imod den af lån & spar bank anmeldte sikkerhedsret kan
     fremføres med forskellig grad af styrke, uden at det med klarhed kan siges, hvad
     den endelige retstilling er.
     idet der ikke frie midler i boet til at efterprøve rigtigheden af det af banken anfør-
     te i forhold til sikkerhedsstillelsen, agter kurator derfor at indstille det af lån &
     spar bank anmeldte krav på sikkerhed i købesummen for 3.774.018,38 kr. til
     godkendelse på et fordringsprøvelsesmøde …
     det vil herefter være op til boets kreditorer eller skyldner på mødet at fremsætte
     indsigelse overfor indstillingen, og anlægge retssag mod banken inden 4 uger ef-
     ter mødets afholdelse, såfremt indsigelsen fastholdes.
     en eventuel retssag vil således være en tvist mellem banken og den eller de på-
     gældende kreditorer eller skyldner, der måtte gøre indsigelse. boet vil ikke være
     part i sagen, men være bundet at udfaldet at retssagen, jf. konkurslovens § 133.
     …”
lån og spar bank a/s har i et svarskrift oplyst bl.a.:
     ”… nærværende sag vedrører om lån & spar banks anmeldte krav på dkk
     3.712.005,91 skal have fortrinsstilling efter § 82 i konkursboet efter hans rend-
     bæk.
                                              -6-
hans uldahl rendbæk indgik i 2012 aftale med lån & spar bank som lånefor-
midlende bank og totalkredit a/s (”totalkredit”) som realkreditinstitut, om at
omprioritere skodsborgvej 152a, 2840 holte (”ejendommen”), som hans uldahl
rendbæk efterfølgende skulle have udlagt i arven efter sin moder nina rend-
bæk.
hans uldahl rendbæk har i stævningen anført, at der alene var indgået aftale om
en kassekredit på dkk 1,2 med lån & spar bank og ikke yderligere dokumenter.
dette er ikke korrekt, idet der blev indgået en række aftaler om omprioriteringen
mellem hans uldahl rendbæk, lån & spar bank og totalkredit, der fremlægges
som bilag:
- finansieringsaftale af 27. januar 2012 med lsb …
- refinansieringsaftale af 10. september 2012 med totalkredit …
- boligkontoaftale af 4. september 2012 med lsb …
- låne – og pantsætningsaftale og aftale med totalkredit …
- kontooversigt for boligkonto …
det fremgår af vilkårene i låne- og pantsætningsaftale af 15. september 2012 … i
afsnittene ”medvirken til retablering af lån ved låneomlægning” og ”overdragel-
se af rettigheder”, at
       ”hvis omlægningen af lån i ejendommen ikke gennemføres som forudsat,
       kan totalkredit – uanset årsagen hertil – uden varsel kræve lånet/lånene re-
       tableret i ejendommen i en panteretsstilling inden for rammerne for det/de
       indfriede lån. debitor er i så fald forpligtet til at medvirke til at tilpasse lå-
       net/lånene med hensyn til hovedstol, reguleret restgæld, afdragsprofil og lø-
       betid.”
de indestående panter til nordea bank danmark a/s for dkk 2 mio. og til nor-
dea kredit realkreditaktieselskab dkk 1,650 mio. (”nordea”) i ejendommen
fremgår af tingbog …. det bemærkes, at panterne til nordea også var lyst på
ejendommen på fristdagen den 14. marts 2014 og på dekretdagen den 25. august
2014 i konkursboet efter hans uldahl rendbæk.
ved omprioriteringen skulle gælden til nordea indfries af totalkredit mod, at
der tinglystes pant til totalkredit (”omprioriteringslånet”). totalkredit foretog
indfrielse af nordeas panter i ejendommen den 12. september 2012 med kr.
1.685.919,76, og med kr. 1.662.447,26 … og således i alt for kr. 3.348.367,02.
                                                  -7-
       omprioriteringslånet skulle tinglyses med hans rendbæk som debitor til total-
       kredit for kr. 3.675.000.
       hans uldahl rendbæk ville ikke medvirke til lysning af omprioriteringslånet i
       ejendommen inden 12 måneder fra totalkredits indfrielsen af nordea, og total-
       kredit krævede derfor det betalte indfrielsesbeløb til nordea refunderet af lån &
       spar bank i henhold til boligkontoaftalen … hvilket skete den 18. november 2013
       … med kr. 3.712.005,91, svarende til det anmeldte beløb af lån & spar bank i
       konkursboet efter § 82.
       efter indfrielsen af totalkredit i september 2013 indledtes der drøftelser mellem
       lån & spar bank og hans uldahl rendbæk om etablering af panterne til total-
       kredit samt yderligere kreditfaciliteter.
       disse drøftelser ophørte da hans uldahl rendbæk skjult for lån & spar bank fik
       ejendommen udlagt fra sin moders bo den 13. marts 2014 for kr. 5.150.000, og
       bortsolgte den for kr. 4.750.000 samme dag eller dagen efter uden, at der var lyst
       pant til totalkredit eller lån & spar bank. …”
efter at formuleringen af sagsøgernes påstand bl.a. havde været drøftet på et telefonisk rets-
møde den 17. januar 2018, blev sagen udsat på forligsmæssige drøftelser. den 6. marts 2018
blev der afholdt et nyt telefonisk retsmøde med deltagelse af parternes advokater. det hed-
der i retsbogen bl.a.:
       ”… parterne oplyste, at der ikke er fundet en forligsmæssig løsning på sagen.
       sagen blev herefter på ny drøftet, herunder formuleringen af den af sagsøgeren
       nedlagte påstand.
       sagsøgeren vil i en replik tilkendegive om påstandens formulering fastholdes, li-
       gesom denne vil fremkomme med en udførlig sagsfremstilling.
       sagsøgte vil, hvis påstanden fastholdes i sin nuværende form, forbeholde sig at
       nedlægge en påstand om afvisning af sagen.
       parterne er i så fald enige om at udskille afvisningspåstande til særskilt afgørelse
       på skriftlig grundlag. …”
                                                -8-
hans uldahl rendbæk og bo nordberg har herefter i en replik af 28. marts 2018 oplyst bl.a.:
     ”… ad påstanden:
     af kurators redegørelse … fremgår at … at kurator ordret citerer sagsøgtes ad-
     vokats argumentation for, at sagsøgte skulle være “subrogeret i nordeas sikker-
     hedsrettigheder og dermed retten til at modtage betaling af det krav, som nor-
     dea havde pant for” … kurator fortsætter … “.... og at der ikke ses at være
     grundlag for at afvise muligheden for subrogation. der henvises til bankens ad-
     vokats synspunkt gengivet i citatet ovenfor.” i andet afsnit skriver kurator, at det
     ikke med klarhed kan siges, hvad den endelige retsstilling er, og af tredje afsnit
     fremgår, at kurator vælger at godkende det af sagsøgte anmeldte krav på sikker-
     hed i købesummen for kr. 3.774.018,38.
     da sagsøgte ubestridt ikke har nogen sædvanlig sikkerhedsret i form at pant i
     restprovenuet fra ejendomshandlen, der ifølge kurators redegørelse … beløber
     sig til kr. 3.782.679,16, er den eneste mulige konstruktion, at sagsøgte er indtrådt i
     en sikkerhedsret tilhørende 3. mand, in casu nordea, via subrogation. begrebet
     “subrogation” er derfor ikke alene central i sagen, men også den eneste logisk
     tænkelige mulighed for, at sagsøgte kan påstå sikkerhedsret.
     på trods af foranstående vælger sagsøgerne at præcisere deres påstand således:
     sagsøgte, lån & spar bank a/s har ingen sikkerhedsret, herunder ved subrogati-
     on i to pantebreve på henholdsvis kr. 2.000.000,00,- og kr. 1.650.000,00,- begge
     tinglyst den 1. november 2005 i ejendommen matr. nr. 3-oy, søllerød by, søllerød
     beliggende skodsborgvej 152 a, 2840 holte med henholdsvis nordea bank dan-
     mark a/s og nordea kredit realkredit a/s som kreditorer, hvorfor sagsøgte ikke
     har sikkerhedsret eller separatiststilling til det i konkursboet hans uldahl rend-
     bæk beroende restprovenu på kr. 3.782.679,16 hidrørende fra salget af den nævn-
     te ejendom.
     ad sagsfremstilling:
     de to omtalte pantebreve til nordea blev udstedt at hans uldahl rendbæks for-
     ældre og tinglyst den 1. november 2005. dette er ubestridt. hans uldahl rend-
     bæks mor, nina uldahl rendbæk overtog herefter ejendommen incl, de to pan-
     tebreve til nordea. ved hendes død i 2011 blev dødsboet tinglyst adkomsthaver
     ved bobestyrer bente bille hansen. det var hans uldahl rendbæks ønske at
     overtage ejendommen fra boet, og i den anledning indledte han i 2012 forhand-
     linger med sagsøgte om finansiering af købet … sagsøgte havde fået fuld adgang
     til alle boets forhold, herunder boopgørelse og testamente om båndlæggelse af en
     del af arven på kr. 850.000,00,-, hvilken båndlæggelse skulle vare indtil hans ul-
     dahl rendbæk’s 60. år. sagsøgte og bobestyrer førte en del drøftelser om hvorle-
                                                -9-
      des båndlæggelsen skulle håndteres, uden at der fremkom en løsning. de to
      nordea-lån blev indfriet at totalkredit a/s den 12. september 2012 …
      som nævnt ovenfor kunne der ikke tilvejebringes enighed mellem sagsøgte og
      bobestyreren om båndlæggelsen og dermed boet som sælger af ejendommen,
      hvorfor adkomst ikke kunne tinglyses til hans uldahl rendbæk, hvorved det
      heller ikke kunne tinglyses pant til totalkredit. det er derfor ikke korrekt, når det
      … påstås, at hans uldahl rendbæk ikke ville medvirke til tinglysningen af pan-
      tebreve til totalkredit a/s. det var ikke indenfor hans uldahl rendbæks mulig-
      heder at træffe beslutning om tinglysningen, den mulighed havde kun bobesty-
      reren. som nævnt … krævede totalkredit a/s det betalte indfrielsesbeløb til
      nordea refunderet af sagsøgte, som betalte uden at have opnået sikkerhed for sit
      heraf følgende krav.
      der opnåedes med en ny køber enighed om båndlæggelsesproblemet, jfr. betin-
      get købsaftale af 28. februar 2014 mellem hans uldahl rendbæk og ejendomssel-
      skabet hj aps, … køber, repræsenteret at advokat sune westrup rettede hen-
      vendelse til nordea om aflysning af de to indfriede pantebreve, men nordea
      nægtede at aflyse uden at angive nogen grund, jfr. skrivelse at 15. april 2014 fra
      advokat sune westrup til nordea bank a/s …
      køber anlagde herefter en retssag mod nordea, som endte med et forlig, jfr. skri-
      velse af 30. marts 2015 fra advokat sune westrup til københavns byret, hvorefter
      nordea bank danmark a/s og nordea kredit realkreditsaktieselskab aflyser de
      omhandlede pantebreve. … uden at det vides præcist hvornår, er pantebrevene
      herefter blevet aflyst. …”
lån & spar bank a/s har herefter i et processkrift a af 23. april 2018 nedlagt påstand om af-
visning af sagen og anført bl.a.:
      ”… 1. retsgrundlaget
      det fremgår af konkurslovens § 133, at fremsættes og opretholdes en indsigelse
      mod kurators indstilling, må den, der ikke kan anerkende indstillingen, anlægge
      sag ved skifteretten inden 4 uger efter det møde, hvori kurators indstilling forelå.
      endvidere fremgår det, at anlægges sag ikke rettidigt, er kurators indstilling en-
      delig.
      2. påstanden i stævningen
      kurators indstilling forelå den 21. september 2017 … og stævning blev den 6. ok-
      tober 2017 udtaget med følgende påstand:
                                           - 10 -
”sagsøgte, lån & spar bank a/s tilpligtes at anerkende, at banken ikke har ret til
at indtræde i den panteret, der består i form af to pantebreve på henholdsvis kr.
2.000.000,00,- og kr. 1.650.000,00, begge tinglyst den 1. november 2005 i ejen-
dommen matr. nr. 30y søllerød by, søllerød, beliggende skodsborgvej 152a, 2840
holte med nordea bank danmark a/s som kreditor.”
stævningen indeholder således en anerkendelsespåstand overfor sagsøgte om
ikke at have ret til at indtræde i 2 pantebreve. det er muligt, at sagsøgerne måtte
være af den opfattelse, at sagsøgte ikke kan indtræde i de anførte panterettighe-
der, men en forfølgelse af dette synspunkt må ske ved anlægges af en civil sag
ved de ordinære domstole.
påstanden omfatter derimod ikke hvorledes, der skal forholdes til kurators ind-
stilling om godkendelse af det af sagsøgte anmeldte krav efter § 82 …
det indtalte krav har derfor ingen retsvirkning/relevans efter konkurslovens §
133, da en eventuel dom til fordel for sagsøger ikke medfører en ændring i den
indstilling, som kurator har truffet ved prøvelse af sagsøgtes anmeldelse efter
konkurslovens § 131.
nærværende sag er anlagt ved skifteretten, men den nedlagte påstand i stævnin-
gen omhandler ikke kurators indstilling.
sagen påstås derfor afvist fra retten, da der ikke er nogen retlig interesse for sag-
søger.
3. påstanden i replikken
dernæst skal det anføres, at det i replikken er nedlagt følgende påstand (”på-
standen”):
”på trods af foranstående vælger sagsøgerne at præcisere deres påstand således:
sagsøgte, lån & spar bank a/s har ingen sikkerhedsret, herunder ved subrogation i to
pantebreve på henholdsvis kr. 2.000.000,00,- og kr. 1.650.000,00,- begge tinglyst den 1.
november 2005 i ejendommen matr. nr. 3-oy, søllerød by, søllerød beliggende skods-
borgvej 152 a, 2840 holte med henholdsvis nordea bank danmark a/s og nordea kre-
dit realkredit a/s som kreditorer, hvorfor sagsøgte ikke har sikkerhedsret eller separatist-
stilling til det i konkursboet hans uldahl rendbæk beroende restprovenu på kr.
3.782.679,16 hidrørende fra salget af den nævnte ejendom.” (understregning foretaget
her)
det bemærkes, at påstanden ikke længere indeholder nogen angivelse af hvem
en dom måtte forpligte, og allerede på denne baggrund gøres det gældende, at
                                                     - 11 -
       formuleringen af påstanden er uklar til pådømmelse for retten med den virkning,
       at sagen skal afvises.
       dertil kommer, at påstanden indeholder et nyt sidste led som understreget oven-
       for.
       det understregede er en udvidelse af den i stævningen nedlagte påstand, og
       fremstår som et forsøg fra sagsøger på at inddrage kurators indstilling til sagsøg-
       tes anmeldte og godkendte krav.
       der foreligger således ikke en præcisering, som anført af sagsøger, men derimod
       en mulig materiel udvidelse af påstanden, der er indtalt for skifteretten den 28.
       marts 2018.
       udvidelsen af påstanden er sket efter udløbet af 4 ugers fristen i konkurslovens §
       133, og har derfor ikke retsvirkning over for kurators indstilling, som er endelig
       med mindre krav er indtalt inden 4 uger fra den 21. september 2017.
       det gøres derfor gældende, at udvidelsen af påstanden er sket på et tidspunkt ef-
       ter at kurators indstilling er endelig, og dermed prækluderet. også på denne
       baggrund påstås sagen afvist. …”
den 1. maj 2018 sendte sø- og handelsretten en e-mail til parternes advokater. det hedder
heri:
       ”… da sagen har ændret sig i forhold til det på retsmødet drøftede, skal retten herved
       anmode sagsøgeren om at tilkendegive, hvorledes der skal forholdes i relation til sagsøgtes
       afvisningspåstand. …”
som svar herpå skrev sagsøgernes advokat i en e-mail af 15. maj 2018 til skifteretten bl.a.:
       ”… i den anledning skal jeg meddele, at jeg foreslår, at afvisningspåstanden udskilles, så-
       ledes at sagsøger og sagsøgte hver får lejlighed til at afgive processkrifter herom. …”
hans uldahl rendbæk og bo nordberg har herefter i et processkrift af 30. maj 2018 anført
bl.a.:
       ”… i mail af 1. maj 2018 har retten bedt sagsøgerne tilkendegive, hvorledes der
       skal forholdes i relation til sagsøgtes afvisningspåstand. (sagsøgtes processkrift a
       — … af 23. april 2018). hertil bemærkes principalt, at afvisningspåstanden ikke
       tillades fremsat efter stævning, svarskrift og replik, idet det af retsplejelovens §
       351, stk. 4 fremgår, at formalitetsindsigelser skal fremsættes i svarskriftet. subsi-
                                               - 12 -
diært gøres følgende gældende til forsvar for den præciserede påstand i sagsø-
gernes replik:
af kurators redegørelse … fremgår… : “en eventuel retssag vil således være en tvist
mellem banken og den eller de pågældende kreditorer eller skyldner, der måtte gøre indsi-
gelse. boet vil ikke være part i sagen, men være bundet af udfaldet af retssagen, jf. kon-
kurslovens 133”.
af referat af møde om fordringsprøvelse at 21. september 2017 … fremgår: “de
kreditorer, der havde fremsat indsigelse, blev vejledt om adgangen til sagsanlæg efter
konkurslovens 133, og at retssag skal anlægges mod lån & spar bank a/s inden 4 uger
efter mødet, såfremt indsigelsen ønskes opretholdt”.
herefter er det således, at en retssag ikke kan anlægges mod konkursboet, men
kun mod lån & spar bank a/s. en sådan retssag kan kun anlægges som et aner-
kendelsessøgsmål, eftersom lån & spar bank a/s ikke ved en “handling eller
undladelse” kan opfylde sagsøgernes krav.
der henvises herved til hurwitz & gomards “tvistemål”, 6. oplæg g.e.c. gads
forlag, 1970, side 124: “langt de fleste borgerlige retssager er fuldbyrdelsessøgsmål.
sagsøgerens påstand i sådanne sager går ud på, at sagsøgte tilpligtes at foretage eller
undlade visse handlinger”.
tilsvarende følger af gomard og kistrup, “civilprocessen”, 6. udgave, forlaget
thomson 2007, kapitel 20, side 397 ff. af side 398 fremgår: “sagsøgernes påstand
går i langt de fleste civile sager ud på, at sagsøgte tilpligtes at foretage eller undlade visse
handlinger, som oftest at betale et pengebeløb. tvangsfuldbyrdelsen af pengedomme sker i
almindelighed ved udlæg og tvangsauktion. en dom kan imidlertid også gå ud på, at den
domfældte skal udlevere en bestemt genstand eller (sjældnere) skal iværksætte visse foran-
staltninger eller undlade visse handlinger, f.eks. at benytte et firmanavn”.
og med hensyn til anerkendelsessøgsmål fremgår det af “tvistemål” side 125:
“grunden til, at en sagsøger anlægger anerkendelsessøgsmål i stedet for fuldbyrdelses-
søgsmål er dog oftest den, at kravet efter sit indhold ikke eller kun vanskeligt umiddelbart
kan gennemtvinges af fogden. sagsøgeren ønsker fastslået, at han er berettiget til at udfø-
re visse handlinger, f.eks. har færdselsret ad en bestemt vej over sagsøgtes grund, eller øn-
sker konstateret, at sagsøgte ikke berettiget til at udøve en vis virksomhed, f.eks. drive en
støjende fabriksvirksomhed på sin ejendom. påstanden og dommen i et anerkendelses-
søgsmål kan også gå ud på, at et bestemt krav mod sagsøgeren, som sagsøgte — uden at
anlægge retssag — har hævdet at have, ikke består, eller på, at en vis kendsgerning, som
har retlig betydning for sagsøgeren, foreligger eller ikke, f.eks. at et dokument er ægte eller
falsk.”
og tilsvarende fra “civilprocessen”, side 399:
                                              - 13 -
“påstanden og dommen i et anerkendelsessøgsmål kan også gå ud på, at et bestemt krav
mod sagsøgeren, som sagsøgte - uden at anlægge retssag — har hævdet at have, ikke be-
står, eller på, at en vis kendsgerning, som har retlig betydning for sagsøgeren, foreligger
eller ikke foreligger, f eks. om et dokument er ægte eller falsk”.
sagsøgers krav kan kun opfyldes af konkursboet, som ikke ønsker at være part i
sagen, men vil være bundet at udfaldet af retssagen jfr. ovenfor.
afgørende for, om konkursboet vil opfylde sagsøgernes krav er den retlige status
af sagsøgtes krav, det vil sige spørgsmålet om kravet konkursretligt er et separa-
tistkrav eller et simpelt krav. da retssag herom ikke kan anlægges mod konkurs-
boet, er det nødvendigt overfor sagsøgte at nedlægge påstand om sagsøgtes
kravs konkursretlige status som separatistkrav eller simpelt krav. dette kan kun
gennemføres som anerkendelsessøgsmål.
et søgsmål mod sagsøgte kan ikke direkte medføre en ændring af kurators ind-
stilling, men et søgsmål med påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at hans
krav har en anden konkursretlig status end den, kurators indstilling støttes på,
vil indirekte ændre kurators indstilling. denne situation er en følge af kurators
beslutning om, at konkursboet ikke vil være part i en retssag, “men være bundet
af udfaldet af retssagen, jfr. konkurslovens § 133” … dette betyder, at hvis sag-
søgernes påstand om, at sagsøgte ikke har sikkerhedsret eller separatiststilling
følges, vil konkursboet være bundet af en sådan dom og derfor være tvunget til
at ændre sin hidtidige indstilling.
foranstående gendriver følgende anbringender, som sagsøgte har fremsat i sit
processkrift a af 23. april 2018:
“påstanden omfatter derimod ikke hvorledes, der skal forholdes til kurators indstilling om
godkendelse af det af sagsøgte anmeldte krav efter § 82 …
det indtalte krav har derfor ingen retsvirkning/relevans efter konkurslovens 133, da en
eventuel dom til fordel for sagsøger ikke medfører en ændring i den indstilling, som kura-
tor har truffet ved prøvelse af sagsøgtes anmeldelse efter konkurslovens 131.
nærværende sag er anlagt ved skifteretten, men den nedlagte påstand i stævningen om-
handler ikke kurators indstilling”.
i artiklen u.2018b.123 har vicepræsident i sø- og handelsretten lotte wetterling
behandlet emnet “formulering af påstande i civile sager”. forfatteren henviser til
en anden artikel om emnet med titlen “påstandens formulering”, skrevet af
landsdommer john lundum og advokat pernille backhausen, offentliggjort i 3.
udgave af “proceduren” § 11, side 205 ff. jurist- og økonomforbundets forlag
2009. disse forfattere opstiller side 2014 ff. 4 krav til et anerkendelsessøgsmål:
                                             - 14 -
1. der skal være tale om retsuvished. dette krav er klart opfyldt i denne sag, jfr.
… [kurators redegørelse] hvor kurator skriver: “synspunkterne for og imod den af
lån & spar bank anmeldte sikkerhedsret kan fremføres med forskellig grad af styrke,
uden at det med klarhed kan siges, hvad den endelige retsstilling er”.
2. der skal foreligge en konkret situation (modsat en hypotetisk). dette krav er
ligeledes opfyldt, idet sagens realitet er, hvorledes et bestemt beløb, nemlig kr.
3.774.018,38 deponeret hos kurator … skal fordeles i forhold til status som sepa-
ratistkrav eller simpelt krav, mellem 3 bestemte parter, i.e. de to sagsøgere og
sagsøgte.
3. sagen skal have aktualitet. dette krav er også opfyldt, idet der henvises til pkt.
2 ovenfor, navnlig til, at tvisten er aktuel i et konkursbo der pt. er under behand-
ling.
4. endelig skal sagsøger have “retlig interesse” i den nedlagte påstand. om end
der er delte meninger i teorien om, hvad der skal forstås ved “retlig interesse” er
der ingen tvivl om, at sagsøgerne i denne sag har interesse i, om det i konkursbo-
et beroende depot skal udleveres til sagsøgte som separatist, eller om det skal
fordeles blandt kreditorer og skyldner, herunder sagsøgerne.
med ovennævnte argumentation om “retlig interesse” er sagsøgtes anbringende
herom i processkrift a … også gendrevet. begrebet er i øvrigt behandlet i “civil-
processen”. forfatterne skriver på side 417: “begrebet “retlig interesse”. betingelser-
ne for realitetsbehandling af anerkendelsessøgsmål er både i retspraksis og i litteraturen
ofte blevet sammenfattet i et krav om, at sagsøgeren skal have retlig interesse i søgsmålet,
jfr. eksempelvis u 2004. 1464h. (45) betegnelsen eller en betegnelse, der ligestilles her-
med, er tillige ofte anvendt i lovgivningen (46) det er praktisk at have en kort betegnelse
for disse betingelser. udtrykket retlig interesse giver ikke en egentlig positiv vejledning
om hvem, der kan optræde som part i en retssag og få procederet sin påstand, og sætter
ikke bestemte grænser for søgsmålsretten, sml. 2005.451.ø”. og på side 419: “udtrykket
er cirkulært. interessen er “retlig”, dersom den er retsbeskyttet. brug af udtrykket retlig
interesse angiver, at udøvelse af beføjelsen forudsætter en interesse hos den pågældende,
og at denne interesse skal være af en vis kvalitet. en almengyldig præcisering af denne
kvalitet er ikke mulig”.
ikke desto mindre nævnes begrebet i artiklen u.2018b.123 bl.a. under pkt. 2.2.
under pkt. 3, tjeklisten, anser forfatteren en anerkendelsespåstand for overflødig,
hvis den reelt kun udgør et anbringende til støtte for en samtidig nedlagt fuld-
byrdelsespåstand eller en anden bredere anerkendelsespåstand i samme sag.
som påpeget ovenfor, er det ikke muligt at nedlægge en fuldbyrdelsespåstand i
denne sag. i den nedlagte påstand er der heller ikke tale om et anbringende til
                                                  - 15 -
     støtte for en anden bredere anerkendelsespåstand. der er tale om en nøje beskri-
     velse at det, sagsøgerne ønsker, nemlig at sagsøgte anerkender, at de ikke har
     sikkerhedsret eller separatiststilling i forhold til det i konkursboet beroende de-
     pot.
     skulle sø- og handelsrettens skifteret komme til, at sætningen “herunder ved su-
     brogation....” i påstanden er et anbringende i forhold til påstanden om, at sagsøgte
     ikke har sikkerhedsret eller separatiststilling, og at dette er overflødigt, anmodes
     skifteretten om kun at afvise den del at påstanden, der reelt er et anbringende,
     jfr. ovennævnte § 11 i “proceduren”, side 219.
     i øvrigt henvises til sagsøgernes replik … hvor det påvises, at “subrogation” er
     den eneste mulighed for, at sagsøgte kan påstå sikkerhedsret, hvorfor en påstand
     om, at sagsøgte skal anerkende, at sagsøgte ikke har ret til subrogation og en på-
     stand om, at sagsøgte ikke har sikkerhedsret dækker over en og samme retlige
     kvalifikation.
     herudover henvises til u.1991.467 v, hvor en kreditors påstand i byretten var ”...
     har påstået boet tilpligtet at anerkende, at kreditor som separatist udtager 220.040,51
     kr...” og i landsretten: “.. påstået indstævnte, konkursboet v/kurator, advokat jens paul-
     sen, tilpligtet at anerkende, at appellanten er separatist i konkursboets, for så vidt angår
     principalt kr. 220.046,65.... “
     det gøres endeligt gældende, at sagsøgerne under forberedelsen, som udgangs-
     punktet har fri adgang til at udvide deres påstande, fremsætte nye anbringender
     og begære yderligere bevisførelse, jfr. retsplejelovens § 358, “civilprocessen”,
     side 293 f.o. og u.2014.756.ø. …”
lån & spar bank a/s har herefter i et processkrift b af 14. juni 2018 anført bl.a.:
     ”… sagsøger gør … som det første gældende, at afvisningspåstanden skal
     fremsættes i svarskriftet efter retsplejelovens § 351, stk. 4.
     sagsøger har under nærværende sag nedlagt en påstand, som er ændret, og det
     fremgår af retsbog af 8. marts 2018, at parterne under retsmødet samme dag var
     enige om at udskille en eventuel afvisningspåstand til særskilt behandling.
     allerede på denne baggrund skal sagsøgte bestride, at afvisningspåstanden kan
     fremsættes.
     dernæst anfører sagsøger i sit processkrift en række betragtninger om hvem
     sag skal anlægges mod, samt at der skal anlægges en anerkendelsespåstand.
     sagsøger fremhæver således, at boet ikke ”ønsker” at være part i sagen, hvortil
     bemærkes, at det følger af konkurslovens § 133, at boets afvisning af krav skal
                                              - 16 -
anlægges mod boet af den kreditor, hvis krav er blevet afvist. derimod skal
godkendte krav anlægges af en kreditor/fallent mod den kreditor, hvis krav er
blevet godkendt af boet.
det følger videre af sagsøgers processkrift … at
       ”afgørende for, om konkursboet vil opfylde sagsøgernes krav er den retlige
       status af sagsøgtes krav, det vil sige spørgsmålet om kravet konkursretligt
       er et separatistkrav eller et simpelt krav. da retssag herom ikke kan anlæg-
       ges mod konkursboet, er det nødvendigt overfor sagsøgte at nedlægge på-
       stand om sagsøgtes kravs konkursretlige status som separatistkrav eller
       simpelt krav. dette kan kun gennemføres som anerkendelsessøgsmål.
       et søgsmål mod sagsøgte kan ikke direkte medføre en ændring af kurators
       indstilling, men et søgsmål med påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at
       hans krav har en anden konkursretlig status end den, kurators indstilling
       støttes på, vil indirekte ændre kurators indstilling.” (sagsøgtes under-
       stregninger)
det gøres af sagsøgte gældende, at sagsøger ikke under nærværende sag har
indtalt en sådan påstand i stævningen eller i den ”præciserende” påstand i re-
plikken, som sagsøger selv angiver skal ske i sit processkrift.
som anført i processkrift a skal sagsøgte anføre, at der således ikke af sagsøger
er nedlagt påstand om, hvilken anden konkursretlig status sagsøgtes krav måtte
have efter sagsøgers opfattelse.
sagsøger kommenterer herefter i sit processkrift som det tredje forhold om ret-
lig interesse via en gengivelse af en række litteratursteder og praksis med op-
stilling af 4 punkter i en tjekliste, hvilket fremstår mindre relevant efter sagsøg-
tes opfattelse.
sagsøger adresserer således ikke nærværende sags problemstilling, hvor der er
nedlagt en påstand af sagsøger, som ikke omhandler hvilken anden konkursret-
lig status sagsøgtes krav og dermed hvilket retsvirkning/-følge den nedlagte
påstand har for sagsøgtes stilling over for konkursboet.
den anførte tjekliste er derfor ikke relevant i forhold til nærværende sag.
dernæst fremkommer sagsøger … i processkriftet med bemærkninger om på-
standens formulering, og anfører,
       ”som påpeget ovenfor, er det ikke muligt at nedlægge en fuldbyrdelsespås-
       tand i denne sag. i den nedlagte påstand er der heller ikke tale om et an-
       bringende til støtte for en anden bredere anerkendelsespåstand. der er tale
       om en nøje beskrivelse af det, sagsøgerne ønsker, nemlig at sagsøgte aner-
                                             - 17 -
      kender, at de ikke har sikkerhedsret eller separatiststilling i forhold til det i
      konkursboet beroende depot.”
som påpeget i processkrift a er påstanden uklar, idet sagsøgers påstand i re-
plikken er formuleret som følger:
      ”sagsøgte, lån & spar bank a/s har ingen sikkerhedsret, herunder ved
      subrogation i to pantebreve på henholdsvis kr. 2.000.000,00,- og kr.
      1.650.000,00,- begge tinglyst den 1. november 2005 i ejendommen matr.
      nr. 3-oy, søllerød by, søllerød beliggende skodsborgvej 152 a, 2840 holte
      med henholdsvis nordea bank danmark a/s og nordea kredit realkredit
      a/s som kreditorer, hvorfor sagsøgte ikke har sikkerhedsret eller separatist-
      stilling til det i konkursboet hans uldahl rendbæk beroende restprovenu
      på kr. 3.782.679,16 hidrørende fra salget af den nævnte ejendom.”
der er således ingen anerkendelse formuleret i påstanden, ligesom påstanden
ikke indeholder nogen angivelse af hvem en dom måtte forpligte, eller hvilken
anden konkursretlig status sagsøgtes krav måtte have efter sagsøgers opfattelse.
sagsøger har i sit processkrift … anført et subsidiært synspunkt om sin påstand:
      ”skulle sø- og handelsrettens skifteret komme til, at sætningen "herunder
      ved subrogation .... " i påstanden er et anbringende i forhold til påstanden
      om, at sagsøgte ikke har sikkerhedsret eller separatiststilling, og at dette er
      overflødigt, anmodes skifteretten om kun at afvise den del af påstanden,
      der reelt er et anbringende, jfr. ovennævnte § 11 i "proceduren", side 219.
dette vil medføre, at sagsøgers påstand i replikken ændres til at være som føl-
ger:
      ”sagsøgte, lån & spar bank a/s har ingen sikkerhedsret, herunder ved
      subrogation i to pantebreve på henholdsvis kr. 2.000.000,00,- og kr.
      1.650.000,00,- begge tinglyst den 1. november 2005 i ejendommen matr.
      nr. 3-oy, søllerød by, søllerød beliggende skodsborgvej 152 a, 2840 holte
      med henholdsvis nordea bank danmark a/s og nordea kredit realkredit
      a/s som kreditorer, hvorfor sagsøgte ikke har sikkerhedsret eller separatist-
      stilling til det i konkursboet hans uldahl rendbæk beroende restprovenu
      på kr. 3.782.679,16 hidrørende fra salget af den nævnte ejendom.” (ud-
      streget af sagsøgte)
det gøres gældende, at en sådan påstand også skal afvises, idet den er uklar, og
igen ikke angiver nogen anerkendelse eller hvilken anden konkursretlig status
sagsøgtes krav måtte have efter sagsøgers opfattelse.
                                                 - 18 -
       endelig har sagsøger anført, at sagsøger under sagens forberedelsen har fri ret
       til udvidelse af påstanden efter § 358 i retsplejeloven.
       dette synspunkt bestrides, da det fremgår af konkurslovens § 133, at efter udlø-
       bet af 4 ugers fristen er kurators indstilling endelig. sagsøger kan derfor ikke ef-
       ter dette tidspunkt indtale krav om nogen anden konkursretlig status for sag-
       søgtes indstillede krav ved skifteretten. …”
sø- og handelsretten skal udtale:
indledningsvis bemærkes, at lån & spar bank a/s’s påstand om afvisning af sagen har væ-
ret drøftet på to telefoniske retsmøder, første gang den 17. januar 2018 efter afgivelse af svar-
skrift og efter at retten havde opfordret hans uldahl rendbæk og bo nordberg til at formu-
lere påstanden i overensstemmelse med konkurslovens regler herom. spørgsmålet blev på
ny drøftet på et telefoniske retsmøde den 6. marts 2018. hans uldahl rendbæk og bo nord-
berg valgte herefter at ændre den nedlagte påstand, dog uden at følge rettens opfordring.
parterne har under forløbet været enige om, at spørgsmålet om afvisning kunne udskilles til
særskilt behandling.
på denne baggrund finder retten, at lån & spar bank a/s er berettiget til at påstå sagen af-
vist.
det følger herefter af konkurslovens § 242, at skifteretten prøver fordringer og krav, der ret-
tes mod konkursboet. retten til at rejse indsigelse under en sådan sag tilkommer også en
skyldner og boets øvrige kreditorer, jf. betænkning nr. 606/1971 om konkurs og tvangsak-
kord s. 270. det følger af samme betænkning samme sted, at skifterettens kompetence omfat-
ter fordringer mod boet, herunder disse placering i konkursordenen, samt tinglige krav.
skifterettens kompetence er dog begrænset til en prøvelse af kurators indstilling, jf. konkurs-
lovens § 133. i denne sag har kurator indstillet, at lån & spar bank a/s’s krav, der er an-
meldt med 3.774.018,38 kr., skal godkendes med status efter § 82. da hans uldahl rendbæk
og bo nordberg ikke kunne godkende denne indstilling, er det således dette krav med den
anførte status, der er genstand for prøvelse i skifteretten.
da hans uldahl rendbæk og bo nordbergs påstande ikke er formuleret i overensstemmelse
hermed, men bl.a. indeholder en påstand om anerkendelse af et anbringende om subrogati-
                                               - 19 -
on, og da de under sagen har været opfordret til at ændre påstanden, men har afvist at efter-
komme dette, kan sagen ikke behandles af skifteretten, og lån & spar bank a/s’s påstand
om afvisning tages derfor til følge.
ved fastsættelse af sagens omkostninger er der på den ene side taget hensyn til sagsgenstan-
dens værdi, og at til at der har været afholdt flere telefonmøder samt afgivet flere proces-
skrifter, og på den anden side, at sagen har været skriftlig behandlet.
                                       thi kendes for ret:
fordringsprøvelsessagen afvises.
hans uldahl rendbæk og bo nordberg betaler in solidum inden 14 dage fra dato sagens
omkostninger med 50.000 kr.
beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                      torben kuld hansen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark