text:
retten i viborg
dom
afsagt den 11. august 2017
rettens nr. 977/2017
politiets nr. 4100-73251-00110-16
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1994
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 16. marts 2017.
t er tiltalt for overtrædelse af straffelovens § 245, stk. 1 jf. § 247, stk. 1, vold af særlig rå,
brutal eller farlig karakter i gentagelsestilfælde, ved den 18. september 2016 ca. kl. 06.30 i
forening med pt. ukendte gerningsmænd, på … i silkeborg at have slået b flere gange i
hovedet med knyttet hånd, slået a flere gange i hovedet med knyttet hånd og sparket a i
hovedet mens han lå ned, med blodunderløbne mærker i ansigtet og brud på anklen på a til
følge.
påstande:
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
der nedlægges endvidere påstand om udvisning i medfør af udlændingelovens § 49, stk. 1, jf.
§ 22, stk. 1, nr. 6 med et indrejseforbud fastsat i medfør af udlændingelovens § 32, stk. 2.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
den for a beskikkede bistandsadvokat, advokat khuram ahmed, har nedlagt påstand om
erstatning, foreløbig på 22.053,25 kr.
tiltalte har bestridt erstatningspligten og har ikke udtalt sig mod erstatningskravets størrelse.
sagens oplysninger:
der er afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne b, a, …, … og …
forklaringerne er lydoptaget og gengives ikke i dommen.
                                                 - 2 -
af politiattest fremgår, at b henvendte sig hos lægen den 20. september 2016 kl. 16.00. det
fremgår af det objektive fund, at der hos ham blev konstateret:
                 "har 1x4 cm blålig misfarvning under hø øje og lille mellem øjenbrynene, og
                  lille ve tinding."
af politiattest fremgår, at a henvendte sig på skadestuen den 18. september 2016 kl. 11.38.
det fremgår af det objektive fund, at der hos ham blev konstateret:
                 "læsioner pådraget under overfaldet:
                  læsion 1: i ansigtet ses et ca. 8 x 8 1/2 cm stor, tværstribet, blodunderløbet
                  mærke, som går fra hø.øjenbryn ned ca. 2 cm fra hø.næsebor. den anden pol
                  går fra ca. midt på næseryggen og omkring 8 cm ud på kinden.
                  læsion 2:pt. har ondt i baghovedet i hø.side, formentlig fra faldet til jorden.
                  der mærkes ikke nogen bule og der ses ikke nogen læsioner her.
                  læsion 3:pt. har et brud i ve.ankel."
tiltalte er tidligere straffet flere gange, blandt andet
       -          ved denne rets dom af 28. marts 2014, fængsel i 60 dage, for overtrædelse af
                  straffelovens § 244, jf. § 247, stk. 1, løsladt den 6. november 2011, betinget
                  udvist af danmark med en prøvetid på 2 år
       -          ved denne rets dom af 27. november 2015, delvis betinget fængsel i 6
                  måneder, heraf skal 60 dage afsones, samfundstjeneste i 100 timer, for
                  overtrædelse af straffelovens § 191, stk. 1, 1. pkt., jf. stk. 2, samt
                  bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 27, stk. 1, jf. § 2, jf. bilag liste a,
                  nr. 1, prøvetid 8 måneder fra endelig dom under tilsyn af kriminalforsorgen,
                  løsladt den 13. maj 2016, betinget udvist af danmark med en prøvetid på 2 år
       -          ved udeblivelsesdom af 5. oktober 2016 af retten i hjørring, 6 dagbøder á
                  500 kr. for overtrædelse af straffelovens § 121.
udlændingestyrelsen har den 17. marts 2017 bl.a. udtalt:
                 "på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens
                  karakter, og om at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 4 til 5
                  måneders varighed sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 2
                  nævnte hensyn, kan udlændingestyrelsen tiltræde anklagemyndighedens
                  indstilling om udvisningsspørgsmålet."
tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at han ikke har nogen familie i irak. hele
hans familie bor i danmark, sverige, canada og australien. de flygtede fra irak, fordi de er
kristne. et af hans familiemedlemmer, hans mosters mand, har udtalt sig om, hvordan det er
gået de kristne i irak. han har tatoveringer, der viser hans herkomst. han forventer derfor, at
han vil blive slået ihjel, såfremt han vender tilbage til irak.
han skal gå på hf i silkeborg igen den 14. august 2017, hvor han vil færdiggøre sin tidligere
påbegyndte uddannelse. han har endnu ikke taget en hf eksamen, men har fået lov til at
                                                 - 3 -
starte derfra, hvor han tidligere var kommet til. han spillede for et halvt års tid siden fodbold i
kfum. nu træner han fitness i sin fritid.
tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 18. september 2016 til den 27.
oktober 2016.
rettens begrundelse og afgørelse:
efter de afgivne vidneforklaringer, der var troværdige og i det væsentlige samstemmende,
sammenholdt med de lægelige oplysninger, lægges det til grund, at tiltalte sammen med tre af
sine kammerater den 18. september 2016 ca. kl. 06.30 henvendte sig til b og a samt den pige,
som de to var i byen sammen med og sad sammen med på bænken på … i silkeborg.
det lægges videre til grund, at tiltalte og hans kammerater optrådte aggressivt og
frembrusende og forsøgte at provokere, selv om de flere gange blev bedt om at gå væk.
endeligt lægges det til grund, at b og a, selv om de gjorde, hvad de kunne for at undgå en
konfrontation, blev udsat for vold af tiltalte og dennes 3 kammerater, som nærmere beskrevet
i anklageskriftet.
retten tilsidesætter tiltaltes forklaring om, at tiltalte alene slog tilbage én gang efter at være
blevet skubbet omkuld, og at han derefter forlod stedet, som værende utroværdig.
retten finder ikke grundlag for at henføre forholdet under straffelovens
§ 248, stk. 1.
retten anser det efter det anførte for bevist med den til domfældelse fornødne sikkerhed, at
tiltalte sammen med sine tre kammerater, i forening udøvede den nævnte vold, idet ingen af
dem tog afstand fra volden, der ikke er gået ud over, hvad de måtte forvente.
når der tillige henses til tiltaltes forstraffe, er det derfor bevist, at tiltalte er skyldig i
overtrædelse af § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1.
ved sanktionsfastsættelsen er der lagt vægt på forholdets meget grove karakter, herunder de
alvorlige skader, som a blev påført, ligesom der er lagt vægt på, at forholdet blev begået af
fire gerningsmænd mod b og a, der ikke prøvede at forsvare sig og i den sidste del af
voldsudøvelsen ikke var i stand hertil, men befandt sig i hjælpeløs tilstand.
straffen, der er en tillægsstraf til den af retten i hjørring ved dom af 5. oktober 2016 idømte
straf, jf. § 89, fastsættes herefter til fængsel i 4 måneder, jf. § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1.
der er ikke grundlag for at gøre straffen helt eller delvist betinget, heller ikke med vilkår om
samfundstjeneste.
efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan tiltalte udvises af danmark, medmindre en udvisning
vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
ved bedømmelsen heraf må der lægges vægt på, hvad tiltalte har forklaret om sine personlige
forhold, herunder at han ikke har nogen familie i irak og forventer at blive slået ihjel, såfremt
han viser sig i landet, ligesom tiltaltes meget begrænsede tilknytning til irak i forhold til hans
                                               - 4 -
tilknytning til danmark, hvor han dog ikke har stiftet familie, og grovheden af den begåede
lovovertrædelse må tillægges betydning.
efter en samlet vurdering af det anførte, finder retten ikke, at der foreligger sådanne særlige
forhold, at tiltalte ikke skal udvises, idet en udvisning af tiltalte ikke kan anses for med
sikkerhed at være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
tiltalte udvises derfor, jf. udlændingelovens § 22, nr. 6.
tiltalte pålægges indrejseforbud i 6 år, jf. udlændingelovens § 32, stk. 2, nr. 2.
efter retsformandens bestemmelse tages erstatningspåstanden, der ikke størrelsesmæssigt er
bestridt, til følge, som nedenfor bestemt.
thi kendes for ret:
tiltalte, t, skal straffes med fængsel i 4 måneder.
tiltalte udvises af danmark og pålægges indrejseforbud i 6 år, der regnes fra den 1. i den
førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.
tiltalte skal inden 14 dage til a, c/o advokat khuram ahmed, in advokater, palægade 4, 4.
t.h., 1261 københavn k, betale 22.053,25 kr. med tillæg af renter efter
erstatningsansvarslovens § 16.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 15. januar 2019
sag 61/2018
(1. afdeling)
minkpapir a/s
(advokat claes wildfang)
mod
ankenævnet for patenter og varemærker
(advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 24. januar 2018.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, marianne højgaard pedersen,
poul dahl jensen, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, minkpapir a/s, har gentaget sin subsidiære påstand for sø- og handelsretten
om, at sagen hjemvises til indstævnte, ankenævnet for patenter og varemærker, med henblik
på fornyet behandling af patentansøgning pa 2014 00665.
ankenævnet for patenter og varemærker har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
minkpapir a/s indgav den 13. november 2014 dansk patentansøgning pa 2014 00665 om
”tane til taning af skind, specielt skind fra mink”. patentansøgningen blev indleveret til pa-
tent- og varemærkestyrelsen med anmodning om afdeling fra minkpapirs europæiske patent-
ansøgning ep 12075029.4 af 16. september 2004, der har prioritet fra den oprindelige danske
patentansøgning pa 2003 01339 af 16. september 2003. formålet med anmodningen om af-
deling er, at patentansøgningen skal tillægges prioritet fra den 16. september 2003.
                                                - 2 -
den 19. januar 2016 meddelte patent- og varemærkestyrelsen afslag på patentansøgningen,
idet styrelsen fandt, at det ikke er muligt at anvende en europæisk ansøgning som stamansøg-
ning til en dansk ansøgning, og at ansøgningen derfor ikke kan anses som en afdelt ansøgning
med prioritet fra 2003. afgørelsen blev påklaget til ankenævnet for patenter og varemærker,
der den 18. januar 2017 stadfæstede patent- og varemærkestyrelsens afgørelse.
også for højesteret er spørgsmålet, om det er muligt at anvende en europæisk ansøgning som
stamansøgning til en dansk ansøgning. hvis det er tilfældet, skal sagen hjemvises til anke-
nævnet for patenter og varemærker med henblik på fornyet behandling af minkpapirs danske
patentansøgning pa 2014 00665.
af de grunde, som sø- og handelsretten har anført, tiltræder højesteret, at patentlovens § 11
sammenholdt med § 82 ikke indeholder hjemmel til, at en dansk patentansøgning afdeles fra
en europæisk patentansøgning med den virkning, at den afdelte del overgår til behandling som
en dansk patentansøgning med prioritet som den europæiske ansøgning. minkpapirs danske
patentansøgning pa 2014 00665 kan således ikke anses som indleveret på det tidspunkt, da
selskabets europæiske patentansøgning blev indleveret (med prioritet fra den oprindelige dan-
ske ansøgning).
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal minkpapir a/s betale 30.000 kr. til ankenævnet for
patenter og varemærker.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                         dom
afsagt den 22. december 2017 af østre landsrets 9. afdeling
(landsdommerne peter hammershaimb (kst.), steen mejer og gitte rubæk peder-
sen).
9. afd. nr. b-2962 -16:
fagligt fælles forbund som mandatar
for boet efter a
(advokat niels-peter sejersen)
mod
dflm
(advokat nicolai mailund clan)
lyngby rets dom af 7. december 2016 (bs 167-543/2016) er anket af fagligt
fælles forbund som mandatar for boet efter a med påstand om, at indstævnte,
dfim, skal anerkende at være erstatningsansvarlig for den skade, a var udsat
for den 2. oktober 2014.
dfim har påstået stadfæstelse.
denne ankedom angår en delafgørelse, der alene tager stilling til, om dfim er er-
statningsansvarlig i sin egenskab af erstatningsorgan for uheld forvoldt af ukendte
motorkøretøjer.
supplerende sagsfremstilling
as arbejdsgiver, x-firma a/s, anmeldte den 14. oktober 2014 as tilskadekomst
som en arbejdsulykke. af anmeldelsen fremgår, at ulykkestidspunktet var den 2.
oktober 2014 kl. 06.00. om forløbet er det beskrevet:
      "a anvender sin cykel til omdeling. ved indkørsel x-vej (cykelsti), var
      en lysmast væltet ud over stien, masten var ikke afmærket og derfor
      skjult af mørket, han påkørte masten og væltede og kom til skade."
aalborg kommunes forsikringsselskab, codan forsikring a/s, afviste ved brev af
28. maj 2015 erstatningspligten overfor fagligt fælles forbund, der havde rejst krav
på vegne af a. af brevet fremgår blandt andet:
        "aalborg kommune bekræfter, at der er sket en påkørsel af lygtepælen,
       men at man ikke er bekendt med hvem, der har forvoldt skaden på lygte-
       pælen. aalborg kommune kan ikke genkende påstanden i brevet fra 3f
       om at kommunen skulle være blevet gjort bekendt med påkørslen inden
       jeres medlems uheld.
       aalborg kommune oplyser, at kommunens belysningsafdeling om
       morgenen/formiddagen den 2. oktober 2014 modtager en telefonisk
       henvendelse vedrørende en påkørt lampe ved indkørslen til x-by
       idrætscenter. kommunen sender kort tid efter en elektriker ud for at
       besigtige skade n.
       senere på dagen modtager kommunen en telefonisk anmeldelse fra
       nordjyske distribution på samme lampe. ved samme lejlighed oplyses
       om, at et bud samme morgen har påkørt lampen, der hældede udover
       cykelstien. herved kontaktes kommunens belysningsafdeling, der op-
       lyser, at de nogle timer tidligere har modtaget en henvendelse om den
       samme lampe, og at de allerede har besigtiget lampen. de bekræfter
       senere samme dag, at lampen havde været påkørt og "hældede" udover
       cykelstien; men at den nu var afmonteret."
 codan forsikring a/s fastholdt afslaget i mail af 12. november 2015 og oplyste
 supplerende, at der blev konstateret dæktryk ved lygtepælen, men at det ikke havde
 været muligt at fastslå, hvor de stammede fra.
 driftsleder i hededanmark a/s, henning nørgaard larsen, oplyste i mails af 7. og
 22. juli 2015 til advokat peter sejersen, fagligt fælles forbund, at hededanmark
 ikke varetog rabatklipningen på det pågældende sted, og at det ikke var hededan-
 marks mandskab, som havde påkørt lygtepælen, men at en medarbejder havde ob-
 serveret den påkørte lygtepæl, og at forholdet af hededanmark var meldt til aal-
 borg kommunes entreprenørenhed.
a anmeldte skaden til dfim den 21. november 2015. om skaden er det beskrevet:
       "beskæftiget med avisomdeling på cykel. påkører lygtepæl, som er
       væltet hen over cykelstien. lygtepælen er væltet efter påkørsel af
       ukendt motoriseret køretøj."
dfim afviste ved brev af 5. januar 2016 erstatningspligten med henvisning til, at der
ikke var en tilstrækkelig tidsmæssig sammenhæng mellem skaden på lygtepælen og
as påkørsel.
der er i sagen fremlagt tre fotos af uheldsstedet og lygtepælen. af dmis oversigt over
nedbør for oktober 2014 fremgår, at der var mellem 0 og 5 mm nedbør den 1. og 2. ok-
tober 2014.
 det er for landsretten oplyst, at a efter byrettens dom er afgået ved døden, hvilket
ikke har haft sammenhæng med nærværende sag. dødsboet har ønsket at fortsætte
sagen.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af b og harbo rønnow larsen.
b har supplerende forklaret blandt andet, at han kørte regelmæssigt i området i den
periode, hvor uheldet skete. han ville have flyttet masten, hvis han havde kunnet.
de fremlagte fotos er fra uheldsstedet. a lå tæt på lygtepælen, da vidnet kom hen til
ham den 2. oktober 2014. vejen ved siden af cykelstien er en befærdet vej, der be-
nyttes af såvel biler, lastbiler og f.eks. gravemaskiner. ikke langt fra uheldsstedet
ligger et idrætscenter. han har ikke bemærket, hvem der slår græsset omkring lyg-
tepælen.
harbo rønnow larsen har supplerende forklaret blandt andet, at de fremlagte fo-
tos fra uheldsstedet er taget af ham. han mener, at han besigtigede uheldsstedet midt
på formiddagen den 2. oktober 2014. en lygtepæl vil efter hans erfaring sædvanlig-
vis ikke kunne ligge væltet hen over en cykelsti i lang tid, da folk typisk ringer ind
med oplysning herom. de af ham observerede dækaftryk fandtes tæt ved lygtepæ-
len. han kan ikke sige, hvilken type køretøj dækaftrykkene stammer fra. det er hans
vurdering, at en bruger af parkeringspladsen ved x-by idrætscenter tæt ved
uheldsstedet har påkørt lygtepælen. busser til idrætscentret parkerer ofte i nærheden
af lygtepælen. idrætshallen har vist åben til kl. 22 eller 23 om aftenen. han tør ikke
svare konkret på, hvor længe masten har været væltet inden as uheld. det kan have
været i flere timer. påkørslen kan godt være sket om aftenen.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten og har pro-
cederet i overensstemmelse hermed.
dfim har supplerende gjort gældende, at det ikke alene er usikkert, om det er et mo-
torkøretøj, der har påkørt lysmasten. det er også usikkert, om det i givet fald har
været et køretøj tilhørende staten, således at dfim ikke hæfter, jf. § 19, stk. 6, i be-
kendtgørelsen om ansvarsforsikring for motorkøretøjer m.v.
boet efter a har heroverfor gjort gældende, at den blotte mulighed for, at påkørslen
  er sket med et køretøj tilhørende staten, ikke kan føre til, at dfim ikke hæfter for
 skaden.
 landsrettens begrundelse og resultat
 der er enighed om, at a styrtede på sin cykel, da han ramte den lysmast, der hælde-
 de ind over cykelstien, som a kørte på.
 spørgsmålet er i første række, om lysmasten forinden var blevet påkørt af et motor-
 drevet køretøj.
 det fremgår af de fremlagte fotos, at lysmasten var placeret umiddelbart ved siden
 af kørebanen. det fremgår endvidere, at lysmastens hældning var i overensstem-
 melse med en påkørsel i kørselsretningen, samt at lampeanordningen øverst i
 lysmasten var beskadiget.
 efter bevisførelsen, herunder navnlig forklaringen fra harbo rønnow larsen, lægger
 landsretten til grund, at det ikke var muligt med håndkraft at flytte lysmasten. det
 harmonerer med, at en lysmast normalt er forankret på en sådan måde, at der skal
 betydelig kraft til at vælte den.
herefter og ud fra sagens øvrige oplysninger finder landsretten, at lysmasten må
antages at være påkørt af et ukendt motordrevet køretøj. efter oplysningerne i sa-
gen er der ikke grundlag for at antage, at det motordrevne køretøj tilhørte staten, en
kommune eller en anden offentlig institution, der i almindelighed er selvforsikrer.
der er herefter ikke grundlag for at afvise et erstatningsansvar for dfim i medfør
af bekendtgørelsen om ansvarsforsikring for motorkøretøjer m.v. § 19, stk. 6.
spørgsmålet er herefter, om der har været tale om et færdselsuheld omfattet af færd-
selslovens§ 10 1.
efter forklaringen fra b finder landsretten, at det kan lægges til grund, at påkørslen
af lysmasten skete efter den 1. oktober 2014, kl. 16.00 og inden den 2. oktober
2014, kl. 06.00. påkørslen udgjorde et færdselsuheld, der havde som følge, at lys-
masten kom til at hælde ind over cykelstien, hvilket medførte en nærliggende og
betydelig risiko for cyklister på cykelstien.
   under disse omstændigheder finder landsretten, at der er e n sådan forbindelse mel-
  lem det ukendte motorkøretøjs påkørsel af lysmasten og dens placering ind over
  cykelstien, at as tilskadekomst, da han cyklede ind i lysmasten, er omfattet af an-
  svaret for motorkøretøjer efter færdselslovens § 101, stk. 1.
   dfim er som følge af det anførte erstatningsansvarlig for den skade, som a blev
   påført.
   sagsomkostninge r
a havde fri proces for byretten.
efter sagens udfald ska l dfim betale sagsomkostninger for både byret og landsret.
landsretten finder, at dfim i sagsomkostninger for byretten skal betale i alt 39.360 kr.
─ hvoraf 30.000 kr. er til dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms, mens
9.360 kr. vedrører retsafgift ─ der tilfalder statskassen, jf. retsplejelovens§ 332, stk. l. i
sagsomkostninger for landsretten skal dfim betale 29.360 kr., hvoraf 20.000 kr. er til
dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms, mens 9.360 kr. er til dækning af
udgifter til retsafgift. ved fastsættelsen af omkostningerne er der taget hensyn til
sagens værdi og begrænsede omfang, herunder at sagen i landsretten er
hovedforhandlet på under en halv retsdag.
                                   t h i kendes for ret:
dfim skal anerkende at være erstatningsansvarlig for den skade, a var udsat for den
2. oktober 2014.
dfim skal inden 14 dage betale 39.360 kr. til statskassen og 29.360 kr. til fagligt
fællesforbund som mandatar for boet efter a.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 15. august 2017
sag 234/2016
(2. afdeling)
anna kirstine hangaard
(advokat per overbeck, beskikket)
mod
ejstrup møllerne i/s
(advokat tom uldall hansen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 26. juni 2015 og af vestre landsrets
9. afdeling den 30. juni 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm, vibeke
rønne, jens kruse mikkelsen og lars apostoli.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
i en analyse af vindmøllers påvirkning af priser på beboelsesejendomme, udarbejdet for ener-
gistyrelsen af rådgivningsvirksomheden cowi i marts 2016, hedder det bl.a. i sammenfatnin-
gen:
       ”resultaterne af analysen konkluderer at:
               - nærhed til landvindmøller påvirker i store træk ejendomspriser for hhv. hel-
                   årshuse og sommerhuse negativt. dette stemmer overens med, hvad en ræk-
                   ke tidligere studier er kommet frem til.
               - landvindmøller har effekter på ejendomspriserne på helårshuse og sommer-
                   huse i en afstand på helt op til 3 km.
               - jo flere landvindmøller inden for en radius af 3 km, jo større tab, samtidig
                   med, at den første landvindmølle har den klart største effekt, alt andet lige.
                                                - 2 -
                -   jo tættere på helårshuse og sommerhuse landvindmøllerne samlet set er, jo
                    større er tabet i ejendommens værdi.
                -   ejendomspriserne på et helårshus påvirkes, afhængig af hvilket område det
                    ligger i, med 3-6% hvis der opstilles 2 vindmøller 1.000 m fra huset, mens
                    det påvirkes 6-10%, hvis der opstilles 8 vindmøller.
                -   den aftagende effekt af den sidst opstillede landvindmølle antyder, at det, alt
                    andet lige, bedre kan betale sig at koncentrere opstillingen af landvindmøl-
                    lerne end at sprede dem ud over landskabet.
                    …
                -   taksationsmyndighedernes afgørelser ligger gennemsnitligt højere, end hvad
                    den statistiske model forudsiger. dette kan i høj grad skyldes, at de sager,
                    der når frem til taksationsmyndighederne, udgør en stikprøve, der er syste-
                    matisk forskellige fra den samlede stikprøve, som modellerne bygger på.”
det lykkedes ikke anna kirstine hangaard at sælge ejendommen for prisen på 2.250.000 kr.,
som den senest var udbudt til. hun valgte ikke at forlænge formidlingsaftalen, og hun modtog
herefter en mail af 14. september 2016 fra ejendomsmægler johnny sørensen, der bl.a. be-
mærkede følgende:
       ”når jeg forholder mig til jeres historik mht. salgsperioden mv, så er jeg bange for, at
       prisen dog skal under 2 mill. men når det er sagt er jeg ikke enig i at dette er en fair pris
       for jeres ejendom, da jeg mener pladsen, udbygningerne og arealerne omkring jer er me-
       re værd end det – også i forhold til andet der bliver solgt.”
retsgrundlag
i lov om fremme af vedvarende energi (dengang lovbekendtgørelse nr. 1074 af 8. november
2011) hedder det bl.a.:
       ”værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller
       § 6. den, der ved opstilling af en eller flere vindmøller forårsager et værditab på fast
       ejendom, skal betale herfor, jf. dog stk. 2 og 3...
       …
       stk. 3. krav på betaling efter stk. 1 bortfalder, hvis værditabet udgør 1 pct. eller der-
       under af ejendommens værdi.
       § 7. taksationsmyndigheden træffer afgørelse om værditabets størrelse på baggrund af
       en individuel vurdering heraf. opstilleren af vindmøllen og ejeren af den faste ejendom
       kan dog i stedet indgå aftale om beløbets størrelse, jf. § 9, stk. 6.
       stk. 2. taksationsmyndigheden består af en formand, der opfylder betingelserne for at
       kunne udnævnes som dommer, og en sagkyndig i vurdering af værdien af fast ejendom.
                                               - 3 -
      i tilfælde af uenighed er formandens stemme afgørende. klima-, energi- og bygnings-
      ministeren beskikker et antal taksationsformænd og sagkyndige.
      …
      § 9. den, der ønsker at opstille vindmøller, som kræver vvm-tillladelse efter lov om
      planlægning, skal i høringsperioden og inden 4 uger før udløbet af høringsfristen for det
      offentliggjorte forslag til kommuneplantillæg med tilhørende vvm-redegørelse afholde
      et offentligt møde, hvor der redegøres for opstillingens konsekvenser for de omkring-
      liggende faste ejendomme…
      …
      stk. 3. ejere, der vurderer, at en vindmølleopstilling påfører deres ejendom et værditab,
      skal anmelde et krav på betaling herfor til energinet.dk inden 4 uger efter afholdelse af
      mødet, jf. stk. 1.
      …
      stk. 6. indgår opstilleren og ejeren aftale om værditabets størrelse, kan spørgsmål herom
      ikke indbringes for taksationsmyndigheden. har energinet.dk ikke inden 4 uger efter
      kravets fremsættelse modtaget underretning om en aftale, anmoder energinet.dk taksa-
      tionsmyndigheden om snarest muligt at træffe afgørelse vedrørende værditabet.
      …
      § 12. taksationsmyndighedens afgørelser … kan ikke indbringes for en administrativ
      myndighed.
      stk. 2. taksationsmyndighedens afgørelser kan af ejeren eller af opstilleren indbringes
      for domstolene som et søgsmål mellem disse. har opstilleren betalt for værditab i over-
      ensstemmelse med taksationsmyndighedens afgørelse, skal indbringelse for domstolene
      dog ske inden 3 måneder fra betalingstidspunktet.
      stk. 3. sager om betaling for værditab kan først indbringes for domstolene, når taksa-
      tionsmyndighedens afgørelse foreligger.”
forslaget til lov om fremme af vedvarende energi blev fremsat den 5. november 2008. i be-
mærkningerne til lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 2008-09, tillæg a, lov-
forslag nr. l 55, s. 1552-1553 og s. 1564-1569):
      ”2.3.1.2. lovforslagets værditabsordning
      det overordnede formål med ve-loven er at fremme udbredelsen af vedvarende energi,
      herunder opstilling af flere vindmøller. en barriere herfor kan være en manglende lokal
      opbakning hertil. der forslås derfor indført en værditabsordning, som har til formål at
      øge den lokale opbakning til opstilling af vindmøller.
      efter forslaget skal den, der ved opstilling af vindmøller forårsager et værditab på fast
      ejendom, betale herfor, selv om der ikke er noget at bebrejde opstilleren. selv om denne
      alene har udnyttet en fuldt lovlig tilladelse efter sit indhold, skal opstilleren betale for
      værditab på mere end 1 % forårsaget af opstillingen.
                                          - 4 -
der indføres således for opstilling af vindmøller en helt særlig ordning, som ikke gælder
for andre samfundsområder. den særlige beskyttelse af ejeres værditab som følge af op-
stilling af vindmøller skal ses på baggrund af, at opstillingen muliggør, at der i stigende
omfang kan leveres elektricitet baseret på vedvarende energi til forbrugerne. desuden er
opstillingen med til at sikre, at danmark kan opfylde sine ve-forpligtelser i forhold til
eu. vindmølleudbygningen har således baggrund i en politisk vedtaget målsætning om
øget udbygning af vindkraft, og det er på denne baggrund man skal se ordningen, der
sikrer, at det ikke er tilfældige husejere, der skal bære et eventuelt værditab som følge af
opstillingen. er der et værditab, skal det på dette specielle område bæres af vindmølle-
opstilleren.
det er det fulde individuelle værditab, som skal betales, og der er således ikke - som i
naboretten - nogen tålegrænse.
…
investor og naboerne har mulighed for at indgå en frivillig aftale om betaling af værdi-
tabet. hvis der ikke indgås en frivillig aftale, fastsættes værditabet af en uafhængig tak-
sationsmyndighed, som består af en jurist som formand og en sagkyndig i vurdering af
fast ejendom. fastsættelsen sker på baggrund af en individuel vurdering af ejendom-
mene.
…
taksationsproceduren i lovforslaget er mere enkel end taksationsproceduren på vej-
området, dels fordi ekspropriation vurderes som et større indgreb over for borgeren end
opsætning af en vindmølle, dels fordi der forventes flere sager end på vejområdet. der-
for kan taksationsmyndighedens afgørelse ikke ankes administrativt, som det er tilfældet
på vejområdet, men indbringes for domstolene. hertil kommer, at lovens formål er op-
sætning af flere vindmøller, hvorfor det vurderes hensigtsmæssigt, at de ordninger, som
pålægges vindmølleopstilleren, er så administrativt enkle som muligt.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
...
værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller
bestemmelserne i forslaget til §§ 6-12 sikrer, at ejere af fast ejendom får fuld betaling
for et værditab, som opstilling af vindmøller påfører deres ejendom. ordningen vedrører
kun værditab som følge af opstilling af vindmøller, og det er derfor med forslaget ikke
hensigten at ændre på mulighederne for at opnå erstatning eller værditabsbetaling på
andre områder. værditabsordningen indebærer, at der helt specifikt for opstilling af
vindmøller indføres en ganske særlig ordning, hvor ejere af fast ejendom sikres betaling
for værditab i videre omfang end det, der i øvrigt ville være tilfældet, såfremt værditabet
var blevet forårsaget af andre forhold.
værditabet fastsættes efter de almindelige erstatningsretlige principper, herunder en
konkret individuel vurdering af de enkelte ejendomme.
…
                                         - 5 -
da forslaget indebærer, at krav om betaling for værditab som hovedregel skal rejses al-
lerede i planfasen for vindmølleprojektet, adskiller ordningen sig på dette punkt fra de
almindelige erstatningsretlige principper, hvorefter kravet - det fulde tab - først kan gø-
res op, når selve skaden er indtrådt, og tabet dermed er en realitet. ordningen betegnes
derfor som en værditabsordning. ordningen baserer sig i øvrigt på de almindelige er-
statningsretlige principper.
ordningen supplerer de almindeligt gældende - ulovbestemte - naboretlige erstatnings-
regler, men alene for værditab forårsaget af opstilling af vindmøller.
til § 6
den foreslåede bestemmelse i stk. 1 indebærer, at der indføres en pligt for opstilleren af
en vindmølle til at betale for værditab på fast ejendom, som påføres ved opstillingen….
berettiget til at modtage betaling for et forårsaget værditab er enhver, hvis ejendom li-
der et tab som følge af opstillingen, jf. dog stk. 1 om medvirken og stk. 3 om grænsen
på 1 pct.
det er det fulde værditab, der kan kræves betaling for. herved adskiller ordningen sig
fra de gældende naboretlige regler, hvor der alene kan kræves erstatning for det tab,
som vedrører de ulemper, der ligger ud over, hvad man som led i den almindelige sam-
fundsudvikling må tåle.
lovforslaget fastlægger ikke kriterier for udmåling af værditabet, men det er forudsat, at
taksationsmyndigheden ved sin vurdering af værditabet bl.a. skal tage hensyn til om-
rådets karakter og områdets huspriser. det kan ligeledes have betydning, om der i for-
vejen er opstillet vindmøller i området, eller om der er andre tekniske anlæg i nærheden.
i bedømmelsen vil det tillige være naturligt at tage hensyn til vindmøllens afstand fra
bebyggelsen og til møllens højde og forventede genevirkninger. det er dog samtidigt i
lovforslaget forudsat, at fastsættelsen af værditabet foretages på baggrund af et konkret,
individuelt skøn baseret på de konkrete, lokale forhold.
…
… vurderingen af værditabet på den faste ejendom skal foretages på baggrund af ejen-
dommen, som den forefindes på tidspunktet for afholdelse af det offentlige møde om
opstilling af vindmøllen. der skal herved tages hensyn til de muligheder og restrik-
tioner, der er for ejendommen efter kommunalplan, lokalplan m.v., og de muligheder og
restriktioner, som er tinglyst på ejendommen.
...
til § 7
efter bestemmelsen træffer taksationsmyndigheden afgørelse om værditabets størrelse
på baggrund af en individuel vurdering heraf.
…
taksationsmyndigheden består af 2 personer: en formand, der opfylder kravene til at
kunne blive udnævnt til dommer, og en sagkyndig i vurdering af værdien af fast ejen-
dom, jf. forslag til stk. 2. den sagkyndige forventes at være en ejendomsmægler.
                                          - 6 -
som det fremgår af bestemmelsen, er den juridiske formands stemme afgørende, så-
fremt parterne er uenige om vurderingen af værditabets størrelse. den sagkyndige kan
dog anmode om, at dennes vurdering af ejendommens værditab fremgår af afgørelsen.
udpegningen af formænd og sagkyndige foretages af ministeren. det er hensigten at
udpege en juridisk formand pr. region og flere ejendomsmæglere i de enkelte regioner.
den juridiske formand vil herefter i samarbejde med energinet.dk anmode en af de for
regionen udpegede ejendomsmæglere om at deltage i den konkrete taksation. ved ud-
pegningen af den konkrete sagkyndige vil der blive lagt vægt på, at den pågældende ik-
ke driver virksomhed i det pågældende område, således at eventuelle interessekonflikter
undgås. det er samtidigt vigtigt at sikre, at den pågældende har kendskab til priser og
prisudvikling for ejendomme i området.
da taksationsmyndigheden er en del af den offentlige forvaltning, er den i sin virksom-
hed underlagt offentlighedsloven, forvaltningsloven og lov om folketingets ombuds-
mand. offentlighedsloven og forvaltningsloven gælder allerede for energinet.dk's virke,
jf. § 17 i lov om energinet.dk. taksationsmyndigheden kan - på samme måde som dom-
stolene - søge at forlige parterne som alternativ til, at myndigheden træffer en afgørelse.
…
til § 9
det er væsentligt, at opstilleren så tidligt som muligt kan få et overblik over, hvor store
beløb der skal betales til personer, hvis ejendom må antages at falde i værdi som følge
af opstillingen. afklaring heraf kan være af væsentlig betydning for investeringsbeslut-
ningen.
en afklaring af betalingsspørgsmålet på et tidligt tidspunkt forventes tillige at bidrage til
en hurtigere afslutning af den kommunale planproces, da usikkerhed herom for kom-
munens borgere kan bremse fremdriften i den kommunale beslutningsproces.
det er i dag med anvendelse af visualiseringer muligt at forudse påvirkninger fra vind-
møller på naboejendomme meget præcist. sådanne visualiseringer og synlighedsana-
lyser vil som hovedregel blive udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces,
herunder vvm-høringen. der vil således inden opstilling af møllen blive produceret
billedmateriale, som giver et meget præcist indtryk af den senere opstilling, ligesom
konsekvenserne af en eventuel flytning af møllen kan dokumenteres.
…
til § 12
det foreslås i stk. 1, at taksationsmyndighedens afgørelse om værditab er en endelig af-
gørelse, der ikke kan indbringes for en administrativ myndighed. det er herved tilstræbt
et enkelt system, som tillige er begrundet i, at det ikke er anset for rimeligt at pålægge
opstilleren sagsomkostninger til et mere omfattende klagesystem med flere administra-
tive instanser. opstilleren har tillige en berettiget forventning om, at betalingsspørgs-
målet afklares inden for en overskuelig tidshorisont, så investor - som det fremgår af
den politiske aftale af 21. februar 2008 kan få et overblik over omkostningerne og få
mulighed for at undersøge muligheder for at flytte vindmølleplaceringen inden afslut-
ningen af planlægningen.
…
                                                - 7 -
       taksationsmyndighedens afgørelse kan i henhold til stk. 2 på sædvanlig vis indbringes
       for domstolene. sagen kan indbringes af begge parter som et søgsmål mellem ejeren og
       opstilleren. taksationsmyndigheden kan således ikke sagsøges.
       der gælder som udgangspunkt ingen frist for anlæggelse af sag ved domstolene, når
       taksationsmyndigheden har truffet afgørelse. parterne kan således ikke afskære dom-
       stolsprøvelse ved passivitet, jf. dog stk. 2, 2. pkt., hvorefter der gælder en 3 måneders
       frist for sagsanlæg i det tilfælde, hvor opstilleren i overensstemmelse med taksations-
       myndighedens afgørelse har betalt det skyldige beløb til skadelidte. opstilleren kan så-
       ledes få en endelig afklaring af spørgsmålet, såfremt der 3 måneder efter betaling ikke
       er anlagt sag.”
anbringender
anna kirstine hangaard har supplerende anført navnlig, at det er misvisende, når taksations-
myndigheden betegnes som en ”myndighed”, da den nærmere har karakter af en art forligs-
institution. det er under alle omstændigheder i strid med loven og dens forudsætninger, når
byretten og landsretten har udvist tilbageholdenhed ved prøvelsen af taksationsmyndighedens
værdiskøn.
med syns- og skønserklæringen og erklæringen fra statsautoriseret ejendomsmægler kent
thomsen er der ført tilstrækkeligt bevis for, at det faktiske værditab som følge af vindmøller-
ne væsentligt overstiger det beløb på 50.000 kr., som taksationsmyndigheden har udmålt.
denne konklusion støttes af de observationer, som hun har redegjort for i sine forklaringer.
den støttes endvidere af de generelle analyser fra cowi og fra københavns universitet, in-
stitut for fødevare- og ressourceøkonomi, om vindmøllers påvirkning af priserne på nabo-
ejendomme og af erfaringerne fra hendes forsøg på at sælge den konkrete ejendom efter op-
stillingen af vindmøllerne.
ejstrup møllerne i/s har supplerende anført navnlig, at det ved loven er forudsat, at domstole-
ne udviser tilbageholdenhed ved prøvelsen af taksationsmyndighedens afgørelse, når den –
som i denne sag – er baseret på et i alt væsentligt korrekt og fyldestgørende grundlag. myn-
digheden har således været opmærksom på og har taget hensyn til alle de forhold vedrørende
de visuelle og støjmæssige gener mv., som anna kirstine hangaard har fremhævet.
på baggrund af taksationsmyndighedens sammensætning og arbejdsform er der ikke grundlag
for en formodning om, at en syns- og skønsmands vurdering er rigtigere end taksations-
myndighedens.
                                               - 8 -
syns- og skønsmandens vurdering af ejendommens værdi før opsætningen af vindmøllerne
(2.250.000 kr.) afviger betydeligt fra såvel taksationsmyndighedens (1.775.000 kr.) som stats-
autoriseret ejendomsmægler kent thomsens vurdering (1.700.000 kr.). skønsmanden har
anført, at hans skøn er behæftet med stor usikkerhed. disse forhold viser en sådan usikkerhed
om værditabets størrelse, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens
afgørelse.
højesterets begrundelse og resultat
ejstrup møllerne i/s har lovligt opstillet tre 125 meter høje vindmøller i nærheden af anna
kirstine hangaards ejendom. afstanden fra hendes bolig til den nærmeste mølle er ca. 874
meter. parterne er enige om, at generne som følge af vindmøllerne har medført et værditab på
ejendommen, og at ejstrup møllerne skal betale for værditabet efter § 6 i lov om fremme af
vedvarende energi (ve-loven). ejstrup møllerne har betalt anna kirstine hangaard 50.000
kr., som ifølge taksationsmyndighedens afgørelse udgør værditabet. sagen angår udmålingen
af værditabet, idet dette efter anna kirstine hangaards opfattelse udgør 350.000 kr.
efter den dagældende bestemmelse i § 6, stk. 1, i ve-loven har anna kirstine hangaard krav
på betaling af det fulde værditab på ejendommen, og efter lovens § 7, stk. 1, påhviler det tak-
sationsmyndigheden at træffe afgørelse om værditabets størrelse på baggrund af en individuel
vurdering heraf. taksationsmyndigheden, som efter sin sammensætning og funktion har sær-
lig sagkundskab med hensyn til at vurdere værditab på naboejendomme til vindmøller, skal
træffe afgørelse om værditabet inden opsætningen af vindmøllerne. lovgiver har af hensyn til
parterne ønsket at etablere en enkel ordning med tidlig afklaring af de økonomiske konse-
kvenser og med begrænsede sagsomkostninger. dette er baggrunden for, at taksations-
myndighedens skøn ikke kan indbringes for anden administrativ myndighed. taksationsmyn-
dighedens afgørelse om værditab kan af ejendommens ejer eller opstilleren af vindmøllerne
indbringes for domstolene som et søgsmål mellem disse, jf. lovens § 12.
højesteret finder efter det anførte om taksationsmyndighedens sagkundskab og funktion mv. i
henhold til ve-loven, at der ikke bør ske tilsidesættelse af denne myndigheds skøn over vær-
ditabets størrelse uden sikkert grundlag herfor. tilsidesættelse vil f.eks. kunne ske, hvis tak-
sationsmyndighedens skøn er baseret på forudsætninger om gener i form af visuelle påvirk-
                                                  - 9 -
ninger, støj og skyggekast mv., som har vist sig ikke at holde stik efter opstillingen af møller-
ne, og dette må antages at have betydning for vurderingen af værditabet. tilsidesættelse af
skønnet kan også ske, hvis det med fornøden sikkerhed kan lægges til grund, at taksations-
myndighedens afgørelse om værditabet afviger væsentligt fra det, som efter bevisførelsen må
anses for ejendommens reelle værditab. det er ikke i sig selv tilstrækkeligt bevis herfor, at der
foreligger en skønserklæring med en anden konklusion om værditabets størrelse, heller ikke
selv om skønsmandens vurdering er foretaget på baggrund af en besigtigelse efter opstilling af
vindmøllerne.
taksationsmyndigheden har i overensstemmelse med lovens ordning vurderet størrelsen af
værditabet på anna kirstine hangaards ejendom inden opstillingen af vindmøllerne på grund-
lag af en besigtigelse af ejendommen og et omfattende materiale vedrørende vindmøllernes
forventede gener for bl.a. hendes ejendom, herunder visualiseringsbilleder samt støj- og skyg-
gekastberegninger. resultatet af denne vurdering var et værditab på 50.000 kr.
efter bevisførelsen, herunder de støjmålinger, som har fundet sted efter opsætningen af vind-
møllerne, de fremlagte videooptagelser og de afgivne forklaringer, finder højesteret, at de
faktiske forhold efter opsætningen af vindmøllerne i alt væsentligt svarer til de forudsætninger
om generne, som blev lagt til grund af taksationsmyndigheden.
det fremgår af skønserklæringen og de afgivne forklaringer og fotos mv., at anna kirstine
hangaards ejendom er særegen, bl.a. som følge af en meget stor parklignende have, hvilket
ifølge skønsmanden vanskeliggør skønnet over ejendommens værdi. det er baggrunden for, at
han ikke har kunnet finde referencehandler, og at der er en usikkerhedsmargin på 10-15 % på
de af ham skønnede ejendomsværdier før og efter opsætningen af vindmøllerne. skøns-
manden, der har betegnet ejendommen som en liebhaverejendom, har ansat ejendommens
værdi før opsætningen af vindmøllerne til 2.250.000 kr. taksationsmyndigheden har ansat
ejendommens værdi til 1.775.000 kr. før opsætningen af vindmøllerne, hvilket stort set svarer
til statsautoriseret ejendomsmægler kent thomsens vurdering af ejendommens værdi på dette
tidspunkt.
højesteret finder på den anførte baggrund, at det forhold, at skønsmanden har ansat værdi-
tabet til 350.000 kr., ikke i sig selv er tilstrækkeligt bevis for, at taksationsmyndighedens skøn
                                              - 10 -
over værditabet afviger væsentligt fra ejendommens reelle værditab. anna kirstine hangaards
forklaring om generne som følge af vindmøllerne samt kent thomsens vurdering af værdi-
tabet kan ikke føre til et andet resultat.
da der herefter ikke er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens skøn over værdi-
tabet på anna kirstine hangaards ejendom, stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen til ejstrup møllerne i/s betale 50.000 kr.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 28. juni 2011
sag 306/2009
(1. afdeling)
lulu baby aps (tidligere basson baby aps)
(advokat mads marstrand-jørgensen)
mod
peter opsvik
og
stokke as
(advokat per håkon schmidt for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 17. november 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, poul dahl jensen, vibeke rønne,
michael rekling og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, lulu baby aps, har anket til frifindelse for så vidt angår de indstævntes, peter
opsviks og stokke as’, påstande 1-3 og 6-10.
peter opsvik og stokke as har påstået stadfæstelse.
anbringender
lulu baby aps har navnlig anført, at det følger af højesterets domme om tripp trapp-stolen,
arne jacobsens myren-stol og albertslund-lampen (ufr 2001 s. 747, ufr 2002 s. 1715 og
ufr 2003 s. 1219), at et brugskunstværk som tripp trapp-stolen har et ganske særligt
snævert ophavsretligt beskyttelsesområde. det er ikke i sig selv retsstridigt at efterligne tripp
trapp-stolen, hvis stolene ikke er forvekslelige for personer, der ikke er fagfolk, og i den
                                               - 2 -
forbindelse bør der lægges vægt på skønsmandens udtalelse om, at den velorienterede og
bevidste forbruger næppe vil forveksle de to stole.
hvis lulu baby aps findes at have krænket ophavsretten til tripp trapp-stolen, bør der alene
gives et vist vederlag og ikke en erstatning for yderligere tab, idet der ikke er dokumenteret
eller sandsynliggjort en markedsfortrængning af tripp trapp-stolen som følge af krænkelsen.
lulu baby aps har endvidere ikke handlet med en sådan grad af forsæt eller grov uagtsom-
hed, at der er grundlag for at idømme en bøde for overtrædelse af ophavsretsloven. selskabet
har således under hensyn til præmisserne i højesterets dom i ufr 2001 s. 747 været af den
opfattelse, at lulu-stolen ikke indebar en krænkelse af ophavsretten til tripp trapp-stolen.
peter opsvik og stokke as har navnlig anført, at det fremgår af højesterets dom i ufr 2001
s. 747, at tripp trapp-stolen har krav på beskyttelse mod efterligninger uden selvstændig
indsats, såfremt stolens formmæssige design efter en helhedsvurdering har en betydelig lighed
med tripp trapp-stolen, som ikke blot er funktionelt begrundet. lulu-stolen er en tættere eller
i hvert fald lige så tæt efterligning som stolen i den nævnte højesteretsdom fra 2001, og dertil
kommer, at efterligningen i den foreliggende sag har været tilstræbt og gennem markedsfø-
ringen udøvet med henblik på at udnytte tripp trapp-stolens goodwill, og at stolene kan for-
veksles af den ikke møbelbevidste forbruger. højesterets dom i sagen om arne jacobsens stol
”myren” i ufr 2002 s. 1715 indebærer ikke en anden retsstilling, idet ”myrens” særpræg
sammenholdt med f.eks. arne jacobsens egen syver-stol var nøje knyttet til myre-faconen, og
idet stolens beskyttelse ved manglende indgreb var blevet udvandet gennem årene, sådan at
der på markedet fandtes mange tilsvarende stole.
sø- og handelsrettens erstatningsudmåling må antages at bygge på det oplyste dækningsbi-
drag for tripp trapp-stolen, lulu baby aps´ oplysninger om salgstal og en formodet substi-
tutionsfaktor i markedet på 2:3, og der er ikke grundlag for at nedsætte denne substitutions-
faktor yderligere.
når henses til forhistorien og til lulu baby aps´ brug af stokkes slogan og af stokkes design
som illustration er det ubetænkeligt at lægge til grund, at krænkelsen af ophavsretten til tripp
                                                 - 3 -
trapp-stolen i hvert fald er groft uagtsom, og under hensyn til den øgede fokus på indsatsen
mod ulovlige kopieringer er en bøde på 20.000 kr. ikke for højt sat.
supplerende sagsfremstilling
under hovedforhandlingen har parterne forevist et eksemplar af tripp trapp-stolen og af
lulu-stolen samt et eksemplar af 2-step-stolen, som ved højesterets dom i ufr 2001 s. 747
blev fundet at krænke ophavsretten til tripp trapp-stolen, og af dan-stolen, som ved vestre
landsrets dom af 4. maj 1998 blev fundet ikke at krænke ophavsretten til tripp trapp-stolen.
det var for sø- og handelsretten oplyst, at antallet af solgte lulu-stole i perioden 2005 til
august 2009 var henholdsvis 400 stk. i 2005, 250 stk. i 2006, 1.160 stk. i 2007, 1.722 stk. i
2008 og 1.302 stk. i 2009 indtil august, i alt 4.834 stk. disse tal er blevet korrigeret for høje-
steret. det er for højesteret bl.a. oplyst, at der i 2005 blev solgt 15 lulu-stole, i 2006 633 stk.,
i 2007 1.724 stk., i 2008 2.564 stk., i 2009 3.380 stk. og i 2010 3.260 stk.
det er oplyst, at det gennemsnitlige dækningsbidrag pr. stol ved salg af lulu-stolen til for-
handlere er 65 kr.
der foreligger ikke oplysninger om antallet af solgte tripp trapp-stole år for år i perioden
2006-2010. stokke danmark aps får en afgift af salget af tripp trapp-stolen i danmark, og
det er oplyst, at dette selskabs bruttofortjeneste i 2006 var 4.706.000 kr., i 2007 3.852.000 kr.,
i 2008 4.262.000 kr., i 2009 3.580.000 kr. og i 2010 3.640.000 kr. selskabets årsresultat var i
2006 1.113.000 kr., i 2007 648.000 kr., i 2008 752.000 kr., i 2009 606.000 kr. og i 2010
700.000 kr.
højesterets begrundelse og resultat
det er ved højesterets dom af 5. juni 2001 (ufr 2001 s. 747) fastslået, at tripp trapp-stolen
er ophavsretligt beskyttet mod meget nærgående efterligninger. hovedspørgsmålet under sa-
gen er derfor, om lulu-stolen er en sådan meget nærgående efterligning.
det fremgår af højesteretsdommen, at tripp trapp-stolen har et banebrydende formmæssigt
design, hvor det særegne ved stolens udformning er dels de lige linjer og den meget stringente
form, dels anvendelsen af ”l-formen” til sidevangerne og de vandrette ben.
                                               - 4 -
efter bevisførelsen, navnlig syn- og skønsmandens erklæring og forklaring, lægger højesteret
til grund, at lulu-stolen er frembragt ved en efterligning af tripp trapp-stolen uden selvstæn-
dig indsats, at lulu-stolens formmæssige design efter en helhedsvurdering har en betydelig
lighed med tripp trapp-stolen, som ikke blot er funktionelt begrundet, og at de to stole er
forvekslelige for personer uden møbelfaglig baggrund eller interesse.
højesteret finder herefter, at lulu-stolens formmæssige design ikke indebærer en tilstrækkelig
frigørelse fra det særegne ved tripp trapp-stolens udformning, men må anses som en meget
nærgående efterligning, således at den krænker den ophavsret, der er knyttet til tripp trapp-
stolen.
med denne begrundelse stadfæster højesteret dommen for så vidt angår påstandene 1-3.
som sagen er oplyst, finder højesteret ikke grundlag for at nedsætte det samlede beløb, der er
tilkendt i vederlag og erstatning.
højesteret stadfæster herefter dommen for så vidt angår påstand 7.
lulu baby aps har været bekendt med alle de faktiske omstændigheder, der ligger til grund
for afgørelsen af, at lulu-stolen må anses for en meget nærgående efterligning, der indebærer
en krænkelse af den ophavsret, der er knyttet til tripp trapp-stolen. det forhold, at selskabet
har haft den opfattelse, at lulu-stolen ikke udgjorde en sådan meget nærgående efterligning af
tripp trapp-stolen, kan ikke fritage for strafansvar efter ophavsretslovens § 76, stk. 1, nr. 1.
højesteret tiltræder, at bøden for selskabet, jf. lovens § 80, er fastsat til 20.000 kr. og stadfæ-
ster dommen for så vidt angår påstand 9.
højesteret stadfæster endvidere dommen for så vidt angår påstandene 6, 8 og 10.
højesteret stadfæster herefter i det hele dommen, dog således, at godtgørelsen på 30.000 kr.
skal betales til peter opsvik i overensstemmelse med de indstævntes påstande for sø- og
handelsretten.
                                            - 5 -
                                    thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes med den ændring, at godtgørelsen på 30.000 kr. skal
betales til peter opsvik.
i sagsomkostninger for højesteret skal lulu baby aps betale i alt 75.000 kr. til peter opsvik
og stokke as.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                             dom
afsagt den 8. oktober 2014 af vestre landsrets 9. afdeling (dommerne fabrin, olav d. larsen
og mia grosen skovbo (kst.)) i ankesag
v.l. b–1060–14
a
(advokat michael egholm, aarhus)
mod
b
(advokat jørgen vangsgaard, aarhus)
retten i aarhus har den 2. april 2014 afsagt dom i 1. instans (bs 2-2459/2012).
påstande
for landsretten har appellanten, a, gentaget sin påstand for byretten.
indstævnte, b, har påstået dommen stadfæstet.
forklaringer
a har for landsretten forklaret, at han bor og driver selvstændig virksomhed i x-land. virk-
somheden omfatter konsulentvirksomhed og handel. der er fire ansatte i x-land og en ansat i
.... virksomheden er ca. 8 år gammel, men han flyttede først til x-land i oktober 2012. han
vurderede, at flytningen til x-land var den bedste mulighed for at opnå en indtægt, som giver
mulighed for at forsørge børnene på passende vis. han er gift igen i x-land og bor i y-by. der
er ingen børn i det nye ægteskab. han deltager i forsørgelsen af de tre børn ved at betale
                                                - 2 -
børnepenge og ved at bidrage til, at b og børnene fortsat kan bo i huset, som hele familien
tidligere boede i. efter samlivsophævelsen så han i en periode de tre børn ugentligt eller hver
anden uge. efter flytningen til x-land har han været på forretningsbesøg i danmark nogle
gange, og han har i den forbindelse ønsket at se børnene i et par dage. b har været til-
bageholdende med at lade ham se børnene, fordi hun har vurderet, at det for børnene var for
kort tid at være sammen med ham. han kommunikerer løbende med børnene via telefon og
skype. han følger med i børnenes skolegang via skolens intranet. han kom før hovedfor-
handlingen i landsretten til danmark den 22. september 2014, og han har i den forbindelse
været sammen med børnene i nogle dage. b er ikke altid imødekommende over for hans øn-
sker om samvær med børnene. b prioriterer nogle gange børnenes andre aktiviteter højere end
børnenes samvær med ham. han tilstræber at behandle børnene lige, og han har ikke hørt, at
børnene skulle opleve tingene på en anden måde. han ønsker det bedste for sine børn, og han
er indstillet på at indgå i et samarbejde med b om børnene. afstanden mellem danmark og ...
udelukker ikke, at parterne kan samarbejde om børnene. han har hjulpet b med de forsik-
ringsmæssige forhold efter et indbrud i huset. b har ønsket, at børnenes navne ændres, således
at de får mellemnavnet ”…” efter hende. han er ikke afvisende over for en sådan navneæn-
dring. det er vigtigt for børnene, som har tilknytning til både dansk og ... kultur, at parterne
samarbejder. parterne har begge ressourcer, som kan komme børnene til gode. han er meget
interesseret i børnenes udvikling, og han vil fortsat bidrage hertil, selv om han bor i x-land.
han kommer til danmark ca. en gang hvert kvartal. han er normalt i danmark mindst 10
dage ad gangen. han har ikke økonomisk mulighed for hyppigere eller længere besøg. det er
sket, at han i forbindelse med besøg i danmark ikke har set børnene, og det har naturligvis
været nedslående for ham. når han kommer til danmark, kontakter han b og orienterer hende
om sit arbejdsprogram i danmark og de deraf følgende muligheder for at se børnene. hans
arbejdsprogram i danmark er ikke tilrettelagt i detaljer på forhånd. det er en mulighed, at
børnene kan bo hos ham i x-land. han regner med på et tidspunkt at flytte tilbage til dan-
mark.
b har supplerende forklaret, at hun har samme arbejdsgiver og nu er blevet forfremmet til
kantineleder. hun regner med at blive dansk statsborger i maj 2015. hun og børnene skal
blive boende i danmark. hun er alene indstillet på besøg i x-land. det er et problem, at det er
svært for hende at få kontakt med a i x-land. det var eksempelvis vanskeligt at få udstedt et
nyt pas, da et pas var blevet stjålet ved et indbrud i huset. hun har tilstræbt, at børnene fortsat
                                              - 3 -
kunne have forbindelse med deres fars familie. kontakten er imidlertid efterhånden blevet
begrænset, fordi det kun var hende, som inviterede. hun modarbejder ikke as kontakt med
børnene, men hun vil gerne, at der er passende rammer for børnenes telefonsamtaler. hun
lægger vægt på, at hendes børn ikke forstyrrer de andre i skolen med telefonsamtaler. hun
ønsker, at børnene kommer til at hedde ”…” til mellemnavn lige som hende. det har hun
spurgt a om, men han har ikke givet hende et svar.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten er enig med byretten i, at as bopæl i x-land medfører så betydelige vanskelighe-
der for parternes samarbejde om de tre børn, at der er grundlag for at ophæve den fælles for-
ældremyndighed i medfør af forældreansvarslovens § 11. landsretten tiltræder således, at det
er bedst for børnene, at b skal have forældremyndigheden alene.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part eller til stats-
kassen.


text:
                                         udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                             dom
afsagt den 20. maj 2008 af sø‐ og handelsretten bestående af retsformanden, vicepræsident michael
b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, bestyrelsesformand bjarne egedal og direktør flemming
skouboe.
v ‐161‐04                           ferrari s.p.a.
                                    (advokat thorbjørn swanstrøm)
                                    mod
                                    dansk supermarked aps
                                    (advokat claus barrett christiansen)
indledning
sagen drejer sig om, hvorvidt dansk supermarked aps (i det følgende: dansk supermarked)
har krænket ferrari spa’s (i det følgende: ferrari) rettigheder ved at sælge en rød legetøjsbil.
                                                - 2 -
påstande
ferrari har nedlagt påstand om, at dansk supermarked skal:
       1. anerkende at have krænket ferraris varemærkerettigheder og ophavsret og at have
           overtrådt markedsføringslovens §§ 1 og 5 ved sin import og salg af biler som
           dokumenteret ved sagens bilag c
       2. anerkende, at toldmyndighedernes suspension af frigivelsen af et vareparti
           indeholdende 5.128 skala 1:8 legetøjsbiler og 3.837 skala 1:6 legetøjsbiler er
           berettiget, og at dette vareparti destrueres,
       3. forbydes salg, import, eksport eller direkte eller indirekte markedsføring af varer
           som vist på sagens bilag 1 og 2, som uretmæssigt er forsynet med ferraris
           varemærker, ferrari logoet, eller som kan forveksles hermed, eller som krænker
           ferraris ophavsret, varemærkeret eller rettigheder i henhold til markeds‐
           føringsloven,
       4. betale omkostninger til sagsøgers varemærkeagent, internationalt patent‐bureau
           a/s, samt udgifter til toldmyndighedernes destruktion af varerne,
dansk supermarked har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
ferrari er en verdenskendt fabrikant af sportsvogne og har sit eget formel 1 team, scuderia
(egtl. stald) ferrari. de racerbiler, som teamet kører i formel 1, skifter indretning og udstyr
fra sæson til sæson, alt efter den udvikling, som ferrari foretager, og efter de krav, som
formel 1 løbets ledelse opstiller med henblik på løbets afvikling. ferraris formel 1 biler har
en særlig rød farve, pantone nr. tpg 323, også kaldet rosso scuderia eller rosso corsa
(væddeløbsrød). en betydelig del af ferraris indtægter hidrører fra salg af forskellige former
for merchandise og af modelbiler, såvel af ferraris biler gennem tiderne til brug på
almindelig vej som af de biler, som scuderia ferrari gennem tiderne har brugt i formel 1 løb.
                                              - 3 -
      et eksempel på en formel 1 ferrari modelbil er fremlagt i sagen som bilag 15 og har
været forevist under hovedforhandlingen. den ser sådan ud:
dansk supermarked, som er danmarks største detailhandelskæde, importerede i 2004 5.128
stk. modelbiler i skala 1:8 og 3.837 stk. modelbiler i skala 1:6. i forbindelse med deres
ankomst til danmark blev de tilbageholdt af toldskat østjylland under henvisning til, at der
var mistanke om, at de var varemærkeforfalskede. en modelbil har været forevist under
hovedforhandlingen. et billede heraf er fremlagt i sagen som bilag 2 og ser sådan ud:
der er under sagen fremlagt fotos af alle biler, der har deltaget i formel 1 løb i perioden
1994‐2004. heraf fremgår de forskellige holds bilfarver og sponsormærker, herunder disses
placering.
forklaringer
                                                  - 4 -
salgschef i de seneste 6 år hos formel automobiler i allerød, ulrik rasmussen, som de
seneste 20 år har solgt ferraris biler i danmark, har forklaret, at de sælger ferrari biler,
herunder også formel 1 biler, der dog næppe kan registreres til gadekørsel i danmark.
ferrari sælger alene formel 1 biler brugt, dvs. 2 år eller ældre. herved beskytter ferrari
udviklingsarbejdet. også formel 1 biler tilbage fra 1960’erne bliver omsat. køberne er
passionerede entusiaster.
       ferrari har 16 standardfarver, heraf 3 med røde nuancer, hvoraf den ene udgør 60 % af
salget. resten af bilerne sælges primært i sort og gul farve.
       siden begyndelsen af 1960´erne har ferrari kørt formel 1 i farven rosso corsa, der var
den italienske motorsportsfarve, dengang man endnu kæmpede i motorsport mellem
nationerne og ikke mellem de enkelte bilfabrikker. ferrari er den eneste producent af
racerbiler, som har været med i formel 1 løb siden 1960.         tobaksfirmaet marlboro er ferrari
teamets hovedsponsor, således at teamets navn nu er scuderia ferrari marlboro, men da
man ikke længere må reklamere for tobak på de europæiske baner, er marlboros reklamer
dækket over med hvide felter på bagspoileren og på hver side forneden ved styrehuset, når
der køres i europa.
       shell og ferrari har ligeledes en meget lang samarbejdshistorie og har bl.a. udviklet
olier, som er overført til brug i standardvogne.
       det er efter vidnets vurdering ikke tilfældigt, hvor reklamerne placeres på formel 1
bilerne, idet det afgørende er eksponeringen.
       modelbiler produceres på licensbasis og udgør en stor indtægtskilde, tallene er ikke
officielt tilgængelige. der sælges også tøj, telefoner, ure, bærbare computere osv., som også
giver gode licensindtægter, og i nogle lufthavne er der ferrari butikker, som sælger disse
varer.
       ferrari sælger selv en formel 1 modelbil i skala 1:18. han kender ikke til, at ferrari har
givet licens til en scala 1:6 bil. ferrari laver hos lego bl.a. en modelbil i skala 1:10.
       han ved ikke, om man siden tobaksreklameforbuddet blev indført har solgt modelbiler
med marlboro‐reklame på.
                                               - 5 -
eva alsdam har forklaret, at hun har den 27. oktober 2001 som julegave til sin svigersøn købte
den røde modelbil, som ikke indgår i sagen, i føtex i ballerup, som er en del af dansk
supermarked. hun er ansat i internationalt patentbureau.
parternes synspunkter
ferrari har gjort gældende, at dansk supermarkeds modelbil udgør en krænkelse af ferraris
rettigheder.
       ferrari har siden formel 1 sportens begyndelse for 50 år siden som det eneste team til
stadighed anvendt den særlige røde farve til sine formel 1 biler. denne røde farve har
sammen med formel 1 bilerne en enestående grad af kendthed. det gøres ikke gældende, at
ferrari har eneret til at anvende farven rød, men at anvendelsen af farven rød på formel 1
biler er beskyttet.
       der er mellem parterne enighed om, at dansk supermarkeds modelbil ikke er en
slavisk kopi af ferrari´s modelbil, bl.a. fordi dimensionerne er anderledes.
       det tekniske regulativ for formel 1 biler bestemmer f.eks. dimensionerne på formel 1
bilerne, men der er stadig plads til eget design og æstetisk formgivning.
       ferraris formel 1 bil har værkshøjde og er derfor beskyttet af reglerne om ophavsret.
det gøres gældende, at der er forvekslingsrisiko mellem ferraris og dansk supermarkeds
modelbiler, hvilket udgør en krænkelse af ferraris rettigheder.
       ved sammenligningen skal bilerne ses som en helhed med hensyn til form, farve og
reklamer. en forbruger vil associere den røde formel 1 bil til ferrari, idet en forbruger med
rette vil mene, at alle røde formel 1 biler er ferrari biler. uanset at den røde farve ikke er
registreret som varemærke, er den stadig beskyttet mod efterligninger.
       markedsføringslovens § 5 beskytter også imod, at andre anvender ferraris
forretningskendetegn. reklamernes anbringelse på formel 1 bilerne er ikke uden betydning,
idet disse ikke er tilfældigt anbragt. ved en sammenligning af ferraris modelbil med dansk
supermarkeds modelbil ses det, at de sponsormærkerne på fronten ligner hinanden til
forveksling både med hensyn til anbringelsessted, form og farve. spoileren på ferraris
                                               - 6 -
modelbil er hvid i eu på grund af forbuddet mod tobaksreklamer, men i usa og brasilien
står der marlboro på ferraris spoiler, hvilket skal sammenlignes med dansk supermarkeds
modelbil, hvor der står martian. sponsormærket på siden af bilerne er endvidere
forvekslelige. udformningen og anbringelsen af mærkerne på dansk supermarkeds bil kan
ikke være tilfældig, men må være sket med ferraris formel 1 bil som forlæg.
sponsormærkerne har samme størrelse og antal og har det samme grafiske indtryk. alle
karakteristika er tilegnet fra ferraris bil. ferrari har haft faste sponsorer i mange år, hvilket
forbrugerne er bekendt med. bl.a. har shell været sponsor i 50 år, og shell anvender
endvidere ferrari logoet i deres markedsføring.
       der stilles ikke krav om identitet mellem produkterne for, at man kan statuere
krænkelse, men alene om forvekslelighed. helhedsindtrykket er afgørende. en normal
velorienteret forbruger kan typisk ikke foretage en direkte sammenligning af produkterne.
det afgørende er derfor, hvorvidt forbrugeren med et udvisket erindringsbillede associerer
til ferrari, når vedkommende ser på dansk supermarkeds modelbil, hvilket må anses for
tilfældet.
       merchandise er et utroligt vigtigt marked for ferrari, som har krav på beskyttelse mod
snyltning på og devaluering af deres produkt.
       der er tidligere afsagt dom i en tilsvarende sag ved sø‐ og handelsretten den 22.
november 2006 i v‐78‐05 (ferrari mod rema 1000). rema 1000´s bil afviger imidlertid en del
fra dansk supermarkeds bil, bl.a. ved mærket på spoileren og ved, at der på dansk
supermarkeds bil ikke er påsat et originalt shell mærke på fronten, men derimod et
forveksleligt mærke. sø‐ og handelsretten fandt i rema 1000 sagen, at der var tale om en
overtrædelse af den tidligere markedsføringslov, idet retten lagde vægt på, at anbringelsen
af sponsormærkerne gav det samme indtryk og var anbragt på samme måde som
reklamerne på ferraris bil.
       erstatnings‐ og vederlagsudmåling bør ske ud fra, at der er tale om en grov og direkte
kopiering af ferraris model med henblik på at erobre markedsandele fra ferrari. dansk
supermarked har bevidst benyttet sig af forbrugerens udviskede erindringsbillede. dansk
supermarked har ikke under sagen oplyst, hvilke udsalgspriser bilen blev solgt til, hvorfor
der ved påstandens beregning er taget udgangspunkt i anslåede priser og med en licensafgift
på 25 % af den anslåede vareværdi. idet der er tale om en nærgående efterligning af ferraris
                                               - 7 -
produkt, må markedsfortrængningen sættes til 1:1. markedsføringen kan påvirke ferraris
forhold til sine licenstagere, således at der er sket forstyrrelse af markedet.
dansk supermarked har gjort gældende, at dansk supermarkeds modelbil ikke krænker
ferraris rettigheder.
       det er i det hele taget uklart, hvilken bil dansk supermarked påstås at have krænket.
ferraris formel 1 biler skifter udseende fra sæson til sæson, og det samme gør deres
sponsorer og dermed mærkerne på bilen. den model, der påstås krænket, skal have været på
markedet samtidig med dansk supermarkeds bil.
       krænkelse af ophavsrettigheder kræver, at nyhedskravet er opfyldt. de fremlagte fotos
viser, at der er stor lighed i designs hos de forskellige teams i formel 1. bilen udvikles år for
år, men der er intet nyskabende. fia’s regulativ giver en minutiøs regulering af formel 1
bilerne. som følge heraf kan ingen af ferraris formel 1 biler anses for at være ophavsretligt
beskyttet, idet kravet om originalitet ikke er opfyldt. bilernes farve har ikke betydning for
bedømmelsen af, hvorvidt et værk er ophavsretligt beskyttet. f.eks. kan man stort set ikke se
forskel på toyotas ferraris formel 1 biler. dansk supermarked har ved udformningen af sin
modelbil lagt sig tæt op af, hvordan en formel 1 bil generelt ser ud, og ikke kun ferraris.
       for så vidt angår spørgsmålet om krænkelse af sagsøgers varemærkeret, våbenskjoldet
med den stejlende hingst, er der enighed om, at en forbruger sjældent vil have mulighed for
at foretage en direkte sammenligning af de to logoer. hvis man imidlertid ser på logoerne på
de to biler hver for sig, er det usandsynligt, at en forbruger skulle forveksle dansk
supermarkeds bils logo med ferraris. der er derfor ikke tale om en krænkelse.
       der er ikke sammenfald mellem logoerne. stort set samtlige formel 1 biler har
sponsorlogoer placeret de samme steder. ferrari har ikke dokumenteret at have ret til at
påtale krænkelse af sine sponsorers varemærker. ferrari har ikke registreret varemærkeret til
farven rød. farven kan heller ikke anses for markedsføringsretligt beskyttet. for så vidt
angår placeringen af sponsormærkerne har det betydning, at tobaksreklamer er forbudt i
danmark efter 2002, hvorfor ferrari´s sponsor marlboro´s logo, der uden for eu er placeret
på spoileren af ferrari´s bil, ikke fremgår på ferrari´s modelbil i danmark, idet der i stedet
for logoet er et hvidt mærke. ferrari markedsfører endvidere ikke modelbiler i samme
størrelsesforhold som den af dansk supermarked solgte modelbil. der er herefter ikke risiko
                                             - 8 -
for, at forbrugere associerer dansk supermarkeds bil med ferraris, ligesom en køber af
dansk supermarkeds modelbil ikke nødvendigvis ville have købt ferraris langt dyrere
modelbil. til forskel fra modelbilen i rema 1000‐sagen, jf. sø‐ og handelsrettens dom af 22.
november 2006, er sponsormærkerne på dansk supermarkeds bil ikke forvekslelige med
ferraris og er heller ikke placeret på samme måde som ferraris.
       ferrari har ikke lidt noget tab. dansk supermarkeds modelbiler blev stoppet i tolden,
og nåede derfor ikke at komme på markedet. der kan derfor alene blive tale om et vederlag,
såfremt retten skulle komme frem til, at der er sket krænkelse efter ophavsretsloven og/eller
varemærkeloven. den af ferrari opgjorte licenssats er for høj, idet det ikke er dokumenteret,
at licensen udgør 25 %.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
ferrari har ikke under sagen forevist den ferrari formel 1 racer, som påstås krænket ved den
modelbil, som dansk supermarked har importeret, og har alene forevist billeder og
modelbiler med henblik på at illustrere bilens almindelige fremtræden, farve mv., og de
reklamer fra sponsorer, som ferraris racerbiler er forsynet med.
       herefter, og idet ferraris design af den pågældende formel 1 bil i væsentlig grad er
bestemt af de tekniske regler, som for hvert år opstilles for formel 1 bilers indretning og
udstyr, findes ferrari allerede af disse grunde ikke at have godtgjort, at den racerbil, der
påstås eftergjort, er udtryk for en sådan selvstændig skabende indsats, at den kan betegnes
som et værk, jf. ophavsretslovens § 1, og der findes allerede af denne grund ikke at foreligge
nogen overtrædelse af ophavsretsloven.
       det lægges ved sagens afgørelse til grund, at ferrari igennem mange år har anvendt
rosso corsa (væddeløbsrød) som farve på sine formel 1 biler, hvorpå der er anbragt
reklamer for ferraris forskellige sponsorer. anvendelsen af denne farve gør det let at
genkende ferraris racerbiler i forbindelse med formel 1 løb, hvor det ellers kan være
vanskeligt at nå at se, hvilke biler der først kører forbi et bestemt punkt. ferrari har ikke
registreret farven som varemærke og sælger også biler i andre farver, som køberne måtte
ønske, og findes ikke at have godtgjort, at én bestemt farve er blevet taget i brug som
forretningskendetegn for ferrari.
                                               - 9 -
       ferraris spidslogo med en stejlende hingst og initialerne sf (for scuderia ferrari) er
eu‐registreret som varemærke for legetøj og modelbiler og anvendes i almindelighed med
en gul bund. det spidslogo, som findes på dansk supermarkeds modelbil, er bredere og
uden den øverste spids i forskellige farver svarende til det italienske flag, figuren på den
gule bund ligner ikke nogen hest, selv om den måske kan siges at ligne en (omvendt)
hestehale, og der er en tekst: swift placeret langs logoets venstre skrå side ned mod den
nederste spids. anbringelsen af dette mærke på modelbilen indebærer imidlertid ikke nogen
anvendelse heraf som varemærke for dansk supermarked, hvortil kommer, at retten ikke
finder, at dette mærke i sig selv ligner ferraris mærke, idet det alene er mærkets placering og
generelle udformning på en rød modelbil, der skaber associationer til ferraris formel 1 bil, jf.
nærmere neden for om spørgsmålet om, hvorvidt helhedsindtrykket af bilen med reklamer
udgør en markedsføringsretlig krænkelse. herefter findes dansk supermarked ikke at have
krænket ferraris varemærker.
       ferraris formel 1 racerbiler har i sig selv et vist særpræg, som ikke kun skyldes den
tekniske udformning af bilen, men i høj grad den røde farve, som ferrari anvender på disse
biler, sammenholdt med de reklamer og logoer, som sponsorerne har fået anbragt på disse.
disse formel 1 racerbiler er umiddelbart genkendelige for alle, og udformningen af dansk
supermarkeds modelbiler må ses som en tilstræbt efterligning heraf, selv om der ikke er
anvendt nøjagtig de samme logoer og reklametekster som på ferraris biler, hvilket ville have
indebåret selvstændige varemærkekrænkelser over for sponsorerne, men blot placeret
lignende logoer og reklamer.
       retten finder herefter, at der foreligger en krænkelse af markedsføringslovens § 1,
således at påstandene 1 og 2 for så vidt angår overtrædelse af markedsføringsloven tages til
følge.
       da varerne ikke er kommet i omsætning, er der ikke grundlag for at tilkende erstatning
for afsætningstab og andet tab, og reglerne om vederlag i markedsføringsloven var endnu
ikke trådt i kraft, da indførslen fandt sted. dansk supermarked frifindes derfor for påstand 3.
       ferrari skal have erstattet de udgifter, som toldmyndighederne vil opkræve i
forbindelse med destruktion af varerne, og påstand 4 tages for så vidt til følge. der er
derimod ingen dokumentation for udgifter til ferraris varemærkeagent i forbindelse med
                                              - 10 -
sagen, og udgifterne hertil må ferrari derfor afholde gennem som en del af
sagsomkostningerne.
                                thi kendes for ret
dansk supermarked a/s skal anerkende, at toldmyndighedernes suspension af frigivelsen af
et vareparti indeholdende 5.128 skala 1:8 legetøjsbilder og 3.837 skala 1:6 legetøjsbiler er
berettiget, at dette vareparti destrueres, og at have overtrådt markedsføringslovens § 1 ved
import og salg af de nævnte modelbiler.
dansk supermarked a/s forbydes salg, import, eksport eller direkte eller indirekte
markedsføring af varer som vist på sagens bilag 1 og 2, som krænker ferrari spa´s
rettigheder i henhold til markedsføringsloven.
dansk supermarked a/s skal erstatte ferrari spa’s udgifter i forbindelse med
toldmyndighedernes destruktion af de nævnte modelbiler
dansk supermarked skal inden 14 dage efter denne doms afsigelse betale 25.000 kr. i
sagsomkostninger til ferrari spa, hvoraf 2.000 kr. er til dækning af retsafgift, mens resten er
til dækning af advokat.
      flemming skouboe                      michael b. elmer                 bjarne egedal
                                             (retsformand)
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den
 - 11 -