text:
s0004000 - kre
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 9. februar 2006 blev af retten i sagen
s-4-04
"peter marlene" e 177 v/
gunnar andreasen
(advokat bo ascanius
v/ advokat helle carlsen)
  mod
1) granly a/s
  (advokat jørgen lauridsen jensen)
adcit. 1) alm. brand forsikring a/s
       (advokat niels thuen macholm)
2) axa colonia versicherung
  k. rerup & co. aps
  (advokat nils-erik norsker)
3) forsikringsmæglerne v/
  leif holm pedersen
afsagt sålydende
                                       d o m:
                                          - 2 -
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om granly a/s (herefter granly) er erstatningsansvarlig
for en brand opstået om bord på den gunnar andreasen tilhørende fiskekutter ”peter
marlene” e 177 af esbjerg (herefter peter marlene), som lå i havn og var under en
større ombygning.
sagen er anlagt den 13. januar 2004. spørgsmålet om granlys ansvar i forbindelse
med branden er udskilt til særskilt afgørelse, jf. retsplejelovens § 253. spørgsmålet
om de 3 adciteredes ansvar er derfor ikke omfattet af denne dom.
gunnar andreasen har påstået, at granly skal tilpligtes at anerkende at være erstat-
ningsansvarlig for den brandskade, der overgik peter marlene i esbjerg havn den 20.
marts 2002.
granly har påstået frifindelse.
sagens omstændigheder
fiskefartøjet peter marlene lå i foråret 2002 i esbjerg havn for at gennemgå et større
ombygningsarbejde, som involverede flere entrepriser. peter marlene var ejet af
gunnar andreasen.
granly er en smede- og maskinfabrik, som indgik aftale med gunnar andreasen om
en delentreprise vedrørende forskellige arbejder ombord.
aftalen mellem gunnar andreasen og granly
parterne har haft et løbende samarbejdsforhold gennem en årrække.
i november 2001 tilbød granly at udføre klargøring og isolering af 25 m3 fryselast.
det var anført, at granlys salgs- og leveringsbetingelser var gældende for tilbuddet.
senere fremkom granlys tilbud/ordrebekræftelse af den 18. februar 2002 ”ifølge af-
                                               - 3 -
tale” om at udføre forskellige arbejder på peter marlene for gunnar andreasen. til-
buddet omfattede blandt andet ”fremstilling af fryselast under bak” til en pris af
145.700 kr. eksklusiv el-, hydraulik- og isoleringsarbejde. arbejdet omfattede frem-
stilling af luger, drejetud, skot, forbindelsesrør til fryselast og pumpe i lænsebrønd
m.v. det var anført, at ”for tilbuddet gælder i øvrigt salgs- & leveringsbetingelser for
granly a/s”. isoleringsarbejdet skulle udføres af esbjerg husisolering i en selvstæn-
dig fagentreprise.
parterne er uenige om, hvilke betingelser der er gældende for aftalen og det udførte
arbejde.
det fremgår af granlys udaterede salgs-, leverings- og betalingsbetingelser, at be-
stemmelserne er gældende for ethvert salg af produkter og ydelser, medmindre andet
er aftalt. vedrørende mangler er det anført, at køberen udover almindelige mangels-
beføjelser ikke kan fremsætte krav mod granly i anledning af mangler, det være sig
tabt arbejdsfortjeneste/omsætning, hjemtagelsesomkostninger, afværgeforanstaltnin-
ger eller krav fra andre mod køber m.v. vedrørende produktansvar er anført, at gran-
ly fraskriver sig ansvaret for ethvert indirekte tab som f.eks. driftstab, mistet avance,
tabt omsætning, punitive damages, hjemtagelsesomkostninger, afværgeforanstaltnin-
ger m.v. betingelserne er optrykt på bagsiden af fakturaer, dateret i månederne juli
og august 2002, til gunnar andreasen.
granly havde den 12. marts 1998 sendt skibs- og bådebyggeriernes almindelige be-
tingelser vedrørende reparations- og ombygningsarbejder til blandt andre gunnar
andreasen med oplysning om, at dette var granlys nye almindelige betingelser ved-
rørende alle arbejder, der udføres på skibe eller skibsdele. gunnar andreasen blev
anmodet at returnere et underskrevet eksemplar, hvorefter betingelserne fremover
skulle være gældende for alle aftaler mellem parterne. de fremsendte betingelser er
enslydende med de i sagen fremlagte.
under sagen er fremlagt et eksemplar af skibs- og bådebyggeriernes almindelige be-
tingelser for reparations- og ombygningsarbejder m.v., hvoraf blandt andet fremgår:
             ”…
             1. anvendelses og definition
             medmindre andet er skriftligt aftalt, finder disse bestemmelser i deres helhed anvendel-
             se på og indgår som et integreret led i aftaler.
                                                  - 4 -
             …
             1.2. betingelserne er således bl.a. gældende for alle former for reparations-, vedligehol-
             delses-, installations- samt ombygningsarbejde, …
             3. ordens – og sikkerhedsregler
             3.1. værftet er beføjet til at foretage den overordnede koordinering af beskyttelses-, sik-
             kerheds- og ordensforanstaltninger på værftets område og om bord på skibet, så længe
             det befinder sig på værftet. såfremt værftet udfører arbejde på skibet uden for værfts-
             området, påhviler det førnævnte koordinationsansvar bestilleren. uanset ovennævnte
             påhviler det bestilleren at informere værftet om alle relevante beskyttelses- og sikker-
             hedsregler vedrørende skibet og bestilleren er endvidere, såfremt bestillers mandskab er
             om bord på skibet under arbejdets udførelse, ansvarlig for overholdelse af alle sådanne
             regler.
             …….
             13. ansvarets omfang
             13.1. ud over hvad der følger af 12 ovenfor, er værftet ikke erstatningspligtig for nogen
             hos bestilleren opstået skade, herunder …, medmindre det godtgøres, at sådan skade
             skyldes fejl og forsømmelser, som kan tilregnes værftet som uagtsomme eller forsætli-
             ge.
             …
             13.3 værftet er under ingen omstændigheder ansvarlig for driftstab, tidstab, avancetab
             eller andet indirekte tab (konsekvensskade), hvad enten der er tale om en mangel, pro-
             duktskade eller erstatningskrav på andet grundlag, …
             …”
efter bestemmelserne er påtrykt: ”almindelige betingelser for reparations- og om-
bygningsarbejder ifølge ovenstående er gennemlæst og accepteres hermed:”, hvoref-
ter gunnar andreasens underskrift og datering den ”19.02.2002, esbjerg” fremgår.
parterne er enige om, at sted og dato ikke er udfyldt af gunnar andreasen. gunnar
andreasen har bestridt stedet og datoen for underskriften.
den 19. februar 2002 bekræftede granly et yderligere salg til gunnar andreasen
vedrørende levering af et cummins generatoranlæg. ordren var udarbejdet på brev-
papir mærket ”cummins diesel & service a/s” og henviste til ”leveringsbetingel-
ser: iflg. cummins diesel salg & service a/s salgs-, leverings- og betalingsbetingel-
ser.” denne ordrebekræftelse er også underskrevet af gunnar andreasen.
de originale underskrifter af gunnar andreasen på skibs- og bådebyggeriernes al-
mindelige betingelser, på ordrebekræftelsen af 18. februar 2002 og på ordren af et
cummins generatoranlæg er forevist retten. granly gør gældende, at underskrifterne
er sket med den samme pen på samme dag. underskrifterne har samme farve. gun-
nar andreasen har bestridt at have underskrevet skibs- og bådebyggeriernes almin-
delige betingelser den 19. februar 2002.
forholdsregler mod brand
                                                - 5 -
i 1992 søgte granly om medlemskab af sammenslutningen af reparationsvirksom-
heder på esbjerg havn. sammenslutningen bekræftede i 1993 optagelse i foreningen.
ved faktura af 31. juli 2002 krævede granly betaling for fire kulsyreslukkere i for-
bindelse med udførelse af ombygningsarbejdet på peter marlene.
ifølge en udateret meddelelse (bilag 21), der efter det oplyste er fra sammenslutnin-
gen af reparationsvirksomheder på esbjerg havn, finder følgende forholdsregler an-
vendelse ved svejsning, flammeskæring og brug af åben ild om bord i skibe:
             ”
             husk               inden arbejdet påbegyndes, skal skipperen eller et ansvarligt medlem
                                af besætningen underrettes og være til stede på skibet.
             husk               at fjerne gammel tvist, fedt og olie fra arbejdsområdet.
             husk               ved og under svejse- eller skærestedet, skal der afdækkes med våde
                                sække eller våd asbestlærred.
             husk               foruden montøren, der skal foretage arbejdet, skal der være 1 mand
                                fra virksomheden til at holde opsyn, medens arbejdet foregår, denne
                                mand skal have 1 spand vand, samt en ildslukker fra virksomheden
                                stående i umiddelbar nærhed af arbejdsstedet og skibets spule- eller
                                brandslange skal være disponibel ved arbejdsstedet.
             husk               …
                                svejse- eller skærearbejdet skal afsluttes senest 1 time før fyraften.
             denne meddelelse skal uddeles til hver af vore medarbejdere, og vi skal sikre os, at han
             har gjort sig bekendt med den; så vidt muligt medgives den medarbejderne hver gang de
             skal bruge åben ild om bord i et skib.”
granly bestrider at have kendskab til disse forholdsregler. det er omtvistet, hvorvidt
arbejdet med en vinkelsliber falder ind under brug af flammeskærer, svejsning eller
åben ild.
branden på peter marlene
ombygningen af peter marlene omfattede blandt andet indretning af to fryserum i la-
sten forrest i skibet, lige over vandlinien. dette og andre arbejder var lagt ud i fag-
entrepriser. granly udførte en del af smedearbejdet.
den 20. marts 2002 ved 16-tiden opstod om bord på peter marlene en brand, som
udviklede sig voldsomt. dansk fiskefartøjsforsikring a/s, som havde forsikret peter
                                                - 6 -
marlene, har udbetalt en samlet skadeserstatning på ca. 2,5 mio. kr., hvori ikke er
medregnet driftstabserstatning.
granly udførte på tidspunktet for brandens opståen arbejde om bord på peter marle-
ne. granly var ved at skære et lænserør over med en vinkelsliber. dette arbejde fore-
gik i rummet ovenover de rum, som skulle indrettes til fryserum. i fryserummene
havde firmaet esbjerg husisolering tidligere samme dag udført glasfiberarbejde i for-
bindelse med isolering af rummene. granlys medarbejdere opdagede branden.
parterne er uenige om brandårsagen, om hvorvidt granlys arbejde blev udført korrekt
og sikkerhedsmæssigt forsvarligt, og om gunnar andreasen har udvist egen skyld.
der blev ikke optaget politirapport i forbindelse med branden.
harry back fra dansk fiskefartøjsforsikring a/s foretog flere besigtigelser af peter
marlene efter branden. under tilstedeværelse af blandt andet gunnar andreasen og
direktør keld vogt fra granly besigtigedes den 17. april 2002 en blæser, som havde
været placeret i fryselasten under det rum, hvor granly udførte vinkelsliberarbejde
den 20. marts 2002. af besigtigelsesrapporten, der er udarbejdet af harry back,
fremgår:
             ”…
             1 stk. brandskadet blæser af typen frico ellemperator 10kw adskilles for at få konsta-
             teret i hvilke positioner blæserens 2 kontakter var sat i da branden opstod på e 177, pe-
             ter marlenes forskib.
             kontakten for regulering af blæserens termostat var fuld åben hvilket alle de tilstedevæ-
             rende var enige om.
             kontakten for regulering af blæseren on/off funktion samt varmelegemets on/off funkti-
             on var sat i en position således at blæseren kørte, men varmelegemet var ikke tilsluttet.
             blæseren cirkulerede kun luften i rummet hvor den var placeret da branden opstod. det-
             te var alle de tilstedeværende enige om.
             …”
hændelsesforløbet ved branden er beskrevet af skadeskonsulent bruno m. jensen i
en redegørelse af 24. april 2002 til axa colonia. af redegørelsen, som blev udarbej-
det i forbindelse med undersøgelsen af blæseren, fremgår:
             ”brandskade d. 20/3.2002 kl. ca. 16:00 på fiskekutter e. 177 "peter marlene", es-
             bjerg.
             skadelidte fiskeskipper gunner andreasen, vester vejrupvej 2, 6740 bramming.
                                    - 7 -
efter anmodning d. 17.4. 2002 fra forsikringsmægler leif holm pedersen, besøgte jeg
nordsø elektronik a/s, vesterhavsgade 147, med henblik på undersøgelse af en blæser.
blæseren havde været anvendt i fryselasten på fiskekutteren i forbindelse med ombygnin-
gen. blæseren havde været til undersøgelse hos arepa i silkeborg og var blevet sendt til
nordsø elektronik. ved besøget var blæseren endnu ikke pakket ud. til stede ved ud-
pakningen var:
direktør pavl møller, værkfører peter christensen, nordsø elektronik a/s, kim koldig,
h. koldig malerfirma, surveyor harry back, dansk fiskefartøjsforsikring g/f, direktør
kjeld vogt, granly og skadeskonsulent bruno jensen, axa colonia. ca. en halv time ef-
ter at blæseren var pakket ud kom fiskeskipper gunner andreasen.
undersøgelse af frico 10 kw varmeblæser viste, at blæseren var totalt ødelagt pga. af
brand. ved undersøgelse af afbrydersystemet kunne det konstateres, at varmelegemerne
ikke har været indkoblet på skadestidspunktet. det har alene været blæsemotoren, der har
kørt. der var ingen synlige løse/dårlige forbindelser i kontakt og ledningsforbindelserne,
men almindelig udglødning pga. den kraftige brand/varmeudvikling.
fiskeskipper gunner andersen fortalte, at han havde været inde i frysela-
sten/konsumlast ca. 1-2 min. inden der blev råbt, at det brændte i fryselasten. da han var
inde i lasten, var der ingen brand eller ild, og blæseren kørte og blæste kold luft. blæseren
var anbragt 40 cm. over dørken. temperaturen i fryselasten var på dette tidspunkt ca. 10-
15 grader.
lugen er op til lasten er til daglig lukket med en aluminiumsplade. lugen er 400 mm.
over dørken.
under ombygningen var lugen lukket med 2 lister, hvorpå der lå 2 stk. douglasplader og
til sidst et brandsikkert tæppe. denne konstruktion er udført af isolatøren. dette
arbejde er udført af l.m huse.
isolatørerne var i fryselasten/konsumlasten ca. 1,5 time inden skaden skete.
i umiddelbar nærhed af lugen lå der en del savsmuld (iflg. gunner andreasen). gunner
andreasen fortalte, at det var isoleringsfirmaet, der havde foretaget afdækningen af lu-
gen.
direktør kjeld vogt, granly fortalte, at der var et 4" lænserør i lasten oven over frysela-
sten, der skulle skæres over. arbejdet blev udført af en svend og lærling. der blev brugt
en stor vinkelsliber. pludselig opdagede lærlingen, at det røg op fra tæppet ved lugen.
for at undersøge hvad der var galt blev tæppet mm. fjernet fra lugen. der lød et brag
og der var ild i fryselasten. efter alt at dømme er der gået ild i nogle gasser. det for-
modes, at det er gnister fra vinkelsliberen, der har forårsaget branden.
fa. granly havde ikke fået noget påbud om, at de skulle tage specielle forholdsregler før
de gik i gang med at skære røret over. fa. granly a/s har ikke haft noget med afdæk-
ning af lugen at gøre.
…
hændelsesforløb iflg. lærling jesper schmidt: arbejdet med at skære lænserør over
blev påbegyndt mellem kl. 15:30 og 16:00. han stod ude på kajen mens svenden
skar lænserør over. han så, at det det begyndte at ryge op at brandtæppet, sprang ind i
kutteren og fjernede tæppet og plader, for at se hvad der var galt. det gav et brag og
med eet var hele fryselasten omspændt af flammer. jesper fortalte, at brandtæppet hang
løst ned over pladerne. han var ikke klar over, hvad det var for et arbejde, der var ved at
blive udført i fryselasten.
ud fra de oplysninger jeg har fået, og det jeg har set er min konklusion :
da skaden sker, er glasfiberen endnu ikke færdighærdet. der ligger et eller andet og ul-
mer under brandtæppet, som beskytter lugeafdækningen. da tæppet og lugeafdæk-
ningen fjernes, går der ild i nogle dampe/gasser, som antænder glasfiber, isolering og
andet brandbart materiale. en sådan brand er næsten umulig at slukke her og nu, uanset
                                                  - 8 -
             hvad der bliver brugt af slukningsmateriale.
             det er meget uheldige omstændigheder, der er årsag til den omfattende brand. der er ef-
             ter min mening ikke nogen, der har udvist fejl eller forsømmelse af nogen art.
             skaden var måske ikke var sket, såfremt blæseren ikke havde kørt. de gasser der opstår
             er tungere end luft og ville måske i så fald ikke have været oppe ved lugen?
             denne rapport har direktør kjeld vogt, fra granly og surveyor harry back, fra dansk
             fiskefartøjsforsikring g/f. set. de er enige med mig i ovenstående.
             esbjerg d. 24/4-2002
             kjeld vogt/                           harry back/                     bruno jensen/
             (sign.)                               (sign.)                         (sign.)
             med venlig hilsen
             bruno jensen
             kopi af denne skrivelse er sendt til gunner andreasen, nordsø elektronik: kjeld vogt, granly
             a/s, h. koldig malerfirma, harry back, dansk fiskefartøjsforsikring”
før underskrifterne er der med håndskrift tilføjet ”vi har talt med leo madsen [di-
rektør i esbjerg husisolering], som er enig i, at gasserne/styrendampe er tungere end
luft”.
granly har bestridt bruno m. jensens fremstilling af hændelsesforløbet.
forklaringer
gunnar andreasen har forklaret, at peter marlene blev bygget i 1974 og er på ca.
900-1.000 tons. skibet skulle i 2002 ombygges fra industri- til konsumfiskeri. der
skulle etableres et fryserum i et lukket rum i bagbords side, som var opdelt i to rum
med en dør imellem. oven på fryserummet var der et rum på ca. 3 gange 5 meter,
hvor fryseanlægget skulle være. bagerst i rummet var lænserøret, som skulle lænse
brønden for fiskeaffald. under ombygningen blev der lavet et hul i skibets side i det-
te rum for at skabe adgangsforhold for materialer og håndværkere.
granly havde 4-5 år tidligere installeret en generator på peter marlene. granly havde
både motor- og smedeafdeling, men smedeafdelingen havde granly overtaget fra et
firma, som han havde arbejdet sammen med i 15-20 år. han kendte derfor smedene
fra tidligere.
                                         - 9 -
keld vogt og han havde talt om ombygningen i flere måneder, og han havde fået et
tilbud i november 2001. det endelige tilbud blev forhandlet på plads den 18. og 19.
februar 2002. det var vigtigt, at der blev indgået en aftale med granly i februar, så-
ledes at ombygningen kunne blive færdig til den 1. april, hvor fiskeperioden begynd-
te. han og hans søn mødtes med peter carlsen og keld vogt fra granly den 18. fe-
bruar 2002, hvor de ikke blev enige, hvorfor de mødtes den næste dag kl. 8. preben
vogt fra granly kom og gik under mødet. det var et større projekt, for der var også
andre håndværkere involveret i ombygningen, herunder hans søn og egne ansatte.
han, gunnar andreasen, koordinerede projektet. der blev ikke underskrevet noget
før det afsluttende møde den 19. februar 2002. det er hans underskrifter på ordrebe-
kræftelsen af 18. februar 2002, skibs- og bådebyggeriernes almindelige betingelser
og ordren af 19. februar 2002 på cummins brevpapir. kontrakterne blev printet ud
og skrevet under den 19. februar 2002, men det var ikke den 19. februar 2002, at han
skrev under på de almindelige betingelser.
han har tidligere set granlys almindelige betingelser og modtog granlys brev af 12.
marts 1998, men han skrev ikke under på det. oftest var det keld vogt, som stod for
det arbejde, granly udførte for ham. i forbindelse med tidligere ordrer har han under-
skrevet et sæt papirer.
under ombygningen var han enten selv eller hans søn til stede meget af tiden, herun-
der ved isoleringen af fryserummet med glasfiber. peter carlsen og keld vogt havde
planlagt meget af arbejdet, da granly havde den største ordre, men det var ham, der
talte med de andre entreprenører og koordinerede arbejdet. der var ingen advarsels-
skilte på skibet under ombygningen. han påtalte overfor peter carlsen, at der lå et
virvar af slanger rundt omkring, og at nogle af dem var utætte.
i fryserummet blev der først bygget et skelet af træ. derefter blev der opsat doug-
lasplader, hvorpå der blev lagt glasfibermåtter og til sidst gelcoat. granly havde ind-
til dette tidspunkt arbejdet i en anden del af skibet. han var klar over den forøgede
brandrisiko under arbejdet med glasfiber, men han fremhævede ikke dette særskilt
overfor granlys folk, som var professionelle. der havde tidligere været udført stål-
og isoleringsarbejder samtidigt.
                                        - 10 -
når dagen var ved at være færdig, drøftede han med peter carlsen den næste dags
arbejde. den 20. marts 2002 ved 15-tiden mødtes han med peter carlsen. peter carl-
sen kørte hjem med sine folk. han kiggede efter, hvor langt granly var nået, og be-
gyndte at låse af. den 20. marts var op til påske, og der skulle arbejdes i påsken, da
arbejdet skulle være færdigt den 26. marts 2002. han går ud fra, at peter carlsen be-
ordrede lænserøret skåret over efter anmodning fra esbjerg husisolering. han tog ik-
ke hen til granly den 20. marts 2002 for at bede dem om at køre tilbage til peter
marlene for at skære røret over. han havde haft en diskussion med peter carlsen den
20. marts 2002 om, at lænserøret stod forkert, men han sagde ikke, at røret skulle
flyttes samme dag, han planlagde ikke det daglige arbejde for hver entreprise.
lænserøret gik fra fryserummet op gennem etageadskillelsen til rummet oven på,
men røret måtte flyttes af hensyn til douglaspladerne i fryserummet. den dag, isole-
ringen med glasfiber blev udført, var han inde fryserummet et par gange for inspekti-
on. han kunne gå i den halvdel af rummet, som var blevet afsluttet dagen forinden.
peter carlsen gik nogle gange med ham ind i fryserummet, men han kan ikke huske,
om peter carlsen var med den pågældende dag. i fryserummet stod der en blæser,
som fik strøm fra en kontakt i rummet. på vej op igen ad lejderen hørte han, at der
blev råbt ”brand”. han så, at det ulmede ud af det store hul i skibssiden og løb efter
en brandslukker. da han kom tilbage, stod der store flammer ud af skibssiden. han så
først flemming engsted og jesper smidt, begge fra granly, efter at branden var op-
stået. han ved ikke, hvem der havde sat dem i gang med skærearbejdet.
han talte med flemming engsted og peter carlsen om branden, og de fortalte, at det
var begyndt at ulme, da de brugte vinkelsliberen. de forklarede, at der var kommet
røg fra det tæppe, som lå oven på lugen, og at de havde taget afdækningen af. politiet
ankom sammen med brandvæsnet. politiet kørte igen, uden at han nåede at afgive
forklaring.
ca. en uge efter branden blev der holdt møde i hans forsikringsselskab, hvor han del-
tog sammen med keld vogt, peter carlsen, harry back m.fl. de drøftede årsager til
og ansvaret for branden. peter carlsen sagde, at granly havde benyttet en vinkelsli-
ber i stedet for en skærebrænder på grund af isoleringsarbejdet i rummet neden un-
der. han opfattede det således, at granly påtog sig ansvaret, men et par dage efter fik
han besked om, at granly fralagde sig ansvaret. han havde ikke troet, at der kunne
                                         - 11 -
komme en sag ud af et så klart hændelsesforløb. han fik en ”kollaps” og husker der-
for ikke så godt, hvad der skete i den følgende periode.
mødet med bruno m. jensen på nordsø elektronik den 17. april 2002 drejede sig om
den blæser, som esbjerg husisolering havde stillet op i fryserummet for at cirkulere
luften. det skulle undersøges, hvordan blæseren havde været indstillet, og ikke årsa-
gen til branden. blæseren havde været sendt til arepa, som havde returneret den,
da de ikke ville afgive en udtalelse, fordi denne kunne indgå i en mulig tvist. han
kom for sent til mødet og var ikke med til at pakke blæseren ud. de konkluderede, at
blæseren var totalt ødelagt, og at varmefunktionen ikke havde været sat til. jesper
schmidt var ikke til stede ved undersøgelsen, og han blev heller ikke kontaktet tele-
fonisk. der var ikke andre, der refererede jesper schmidts forklaring. brandårsagen
blev drøftet under mødet, herunder gnister fra vinkelsliberen. han modtog bruno m.
jensens rapport, men mente ikke, at den havde betydning, da bruno m. jensen var
skadeskonsulent for et andet selskab. han protesterede ikke over rapporten, men
spurgte harry back, om rapporten var af betydning. han vil ikke forklare, hvorfor
stævningen først blev udtaget lang tid efter rapporten.
keld vogt har forklaret, at han er direktør for granly. han blev medejer af granly i
1989. i 1992 søgte granly om optagelse i sammenslutningen af reparationsvirk-
somheder på esbjerg havn, men de modtog ikke andet materiale end bekræftelsen af
medlemskabet i 1993. de fremlagte forholdsregler ved brand m.v. har han aldrig set
før og er fra før hans tid på havnen.
granly havde flere afdelinger. de benytter cummins betingelser m.v. ved salg af mo-
torer. i forbindelse med en forsikringsgennemgang i 1998 fik granly udarbejdet nog-
le almindelige betingelser for skibsbygnings- og reparationsarbejde. betingelserne
blev sendt til alle kunder, men gunnar andreasen sendte ikke betingelserne tilbage i
underskrevet stand. de fortsatte med at lave aftaler med gunnar andreasen under
forudsætning af, at gunnar andreasen kendte salgs- og leveringsbetingelserne, da al-
le på havnen havde samme salgs- og leveringsbetingelser. ved skibsbygningsaftaler
underskrives særlige betingelser hver gang.
gunnar andreasen fik et tilbud i november 2001, da gunnar andreasen havde brug
for det med henblik på at søge om tilskud. derefter var der flere tilbud frem og tilba-
                                         - 12 -
ge mellem parterne indtil den 19. februar 2002. denne dag om morgenen mødtes han
med gunnar andreasen sammen med preben vogt og peter carlsen. da alt var på
plads, skrev gunnar andreasen under med sin egen pen på de to kontrakter samt
salgs- og leveringsbetingelserne. han afleverede dokumenterne til bogholderen uden
at tænke mere over det.
da ombygningen skulle begynde, holdt gunnar andreasen et møde, hvor alle hånd-
værkerne deltog. gunnar andreasen fremlagde ombygningsplanen og koordinerede
arbejdet sammen med sin søn. granly havde meget lidt med de andre håndværkere at
gøre.
den 20. marts 2002 var han på peter marlene ved 13-tiden. gunnar andreasen var
der ikke. der var 20-25 mand i gang og stor aktivitet. han modtog senere en opring-
ning om branden, men vidste ikke, at ansatte fra granly var taget derned for at skære
et rør over.
som smed er han klar over, at der er særlige regler for arbejde med åben ild, og
granly har egne regler for dette arbejde. arbejdet skal drøftes på forhånd og indrettes
efter de konkrete omstændigheder. han instruerer sine medarbejdere om morgenen,
hvis der er den slags arbejde den pågældende dag. ”varmt arbejde” er svejsning med
flamme og omfatter ikke vinkelslibning. arbejde med vinkelsliber kræver, at der er
en pulverslukker, at brændbare ting fjernes, og at der er en brandvagt, ligesom der al-
tid er brandtæpper i arbejdsvognen. han ved, at glasfiberdampe er farlige, men ikke
at det kan eksplodere. han er i tvivl, om flemming engsted vidste, at dampene var
brandfarlige.
der var et møde efter branden, hvor brandårsagen blev drøftet, men granly vedkend-
te sig ikke noget ansvar. ingen vidste, hvad der var sket.
under mødet den 17. april 2002 med bruno m. jensen blev årsagen til branden drøf-
tet. han var til stede ved udpakningen af blæseren, som var fuldstændig udbrændt.
det blev konstateret, hvordan kontakten stod, og det var det eneste, der kunne kon-
stateres. den stod på kold, men han har ikke forstand på det. blæseren blev ikke skilt
ad. de var enige om, at der ikke var nogen, der havde udvist fejl eller mangler. han
                                          - 13 -
tænkte, at sagen var ude af verden, og at forsikringen tog sig af det. stævningen kom
helt uventet.
harry back har forklaret, at han er uddannet maskinarbejder og maskinmester og
har sejlet som maskinmester i flere år. han har arbejdet i dansk fiskefartøjsforsik-
ring i 12 år og er havariekspert. hans opgave er at vurdere og aftale, hvad der skal
laves efter havarier. han udarbejder besigtigelsesrapporter og vurderer, hvad der er
omfattet af forsikringen.
han påtaler, hvis ”varmt arbejde” udføres uden tilstrækkelige forholdsregler. ”varmt
arbejde” omfatter også arbejde med vinkelsliber. han var ikke på peter marlene den
20. marts 2002, men han havde været om bord tidligere og vidste, at der blev arbej-
det med glasfiber, for det afgiver en gennemtrængende lugt. denne lugt er for en
smed ensbetydende med ingen skærebrænder eller lignende. han ankom kort tid efter
branden, men kunne ikke komme ombord på skibet, som var rødglødende og fuld af
skum. han kan huske det kraftige lænserør på ca. 4 tommers tykkelse med 7-8 mm
tykke vægge. det ville give et inferno af gnister flere meter væk i retning mod lugen
at skære i røret med en vinkelsliber.
den 22. marts 2002 kl. 10.00 var han til møde med deltagelse af blandt andre gunnar
andreasen, keld vogt og peter carlsen. han lavede et notat fra mødet, hvoraf frem-
går, at brandårsagen ikke blev drøftet, og at flemming engsted havde skåret røret
over efter peter carlsens instruktion, fordi en skærebrænder var for farlig. flemming
engsted skulle efter det oplyste have siddet med ryggen til den luge, hvorfra der væl-
tede røg op. granly var inde på, at der kunne være en fejl i den blæser, som var i fry-
serummet. blæseren blev derfor sendt til arepa, der imidlertid ikke ville have no-
get med den at gøre under hensyn til en eventuel kommende retssag. de involverede
parter aftalte at mødes den 17. april 2002 for at undersøge blæseren. blæseren har en
kontakt til blæsefunktionen og en kontakt til varmefunktionen. de konstaterede, at
blæseren var indstillet til at cirkulerede luft, men ikke til at varme. de skilte den ikke
ad. ansvaret for branden var slet ikke på tale og blev ikke nævnt. jesper schmidt var
ikke til stede ved undersøgelsen, men bruno m. jensen har efterfølgende haft telefo-
nisk kontakt til ham. han underskrev bruno m. jensens rapport, men han er ikke
enig i, at der ikke er nogen, der har udvist fejl. keld vogt og bruno m. jensen pres-
sede ham lidt for at skrive under, og han fik grønt lys af sin chef. rapporten var ikke
                                          - 14 -
bindende for forsikringsselskabet. han ved ikke, hvem der har påført det håndskrev-
ne på rapporten.
leo madsen har forklaret, at han er direktør og ejer af esbjerg husisolering og l.m.
huse og l.m. husisolering. esbjerg husisolering har udført meget arbejde på fiske-
kuttere i 30 år. de ansatte har mange års erfaring og er vant til, at der også udføres
arbejde af smede eller andre samtidigt. på peter marlene skulle et lastrum isoleres.
plader beklædt med glasfiber blev monteret på skroget og klæbet med glasfiber. bag
pladerne blev der pustet skum ind. på gulvene blev der lagt en hel måtte isolering for
at give større slidstyrke, og det afgiver stor lugt. i 2-3 timer afgives meget brandfar-
lige styrendampe, som lægger sig ved gulvet. gulvene blev lavet som det sidste, og
arbejdet var afsluttet ca. kl. 14.45. derefter var det ikke muligt at gå på gulvet i nogle
timer. der stod en blæser i en dør for at give lidt luft, så isoleringen kunne tørre. tør-
ringen afhænger af varmen, og der skal helst være over 18 grader. det var ikke nød-
vendigt at benytte blæseren, og han har ikke leveret den. han kender ikke blæserens
eksplosionsklasse.
det var hans tømrer, der udførte afdækningen af lugen, men han så ikke afdæknin-
gen. lugen var ca. 120 gange 120 cm. der blev lagt lægter, plader og et brandtæppe
fra smedene henover. afdækningen var ikke lufttæt, men dampene faldt jo til gulvet.
bent nielsen har forklaret, at han har været tømrer hos esbjerg husisolering i 35 år,
heraf arbejdet 30 år om bord på skibe. på skibene arbejdede forskellige håndværkere
sammen for at få det hele til at passe. på peter marlene skulle esbjerg husisolering
lave tre rum, og han lavede den indvendige beklædning med træplader, men ikke
med glasfiber. han har tidligere arbejdet med glasfiber og er klar over lugten og
brandfaren herved. smedene ved godt, at der ikke må være åben ild, for eksempel
skærebrænder eller vinkelsliber, i den zone, hvor der arbejdes med glasfiber. dagen
før branden lagde han plader over lugen til fryserummet, så der ikke skulle komme
gnister ned. han trak stigen op, lagde plader over og sagde, at han ikke ville se ild.
en smed startede en vinkelsliber om morgenen ved 8-tiden, efter at han havde lukket
lugen. han bad smeden om at slukke den igen, for ellers ville esbjerg husisolering
forlade skibet. en af smedene kom med et brandtæppe, som blev lagt over pladerne,
og som gik et stykke ned over siderne. om formiddagen talte han med gunnar an-
dreasen om, at lænserøret skulle flyttes. han sagde dette til smedenes formand, men
                                         - 15 -
han sagde også, at smedene ikke måtte flytte røret nu, da esbjerg husisolering havde
en mand nede i fryserummet. inden de gik fra skibet ved 15-tiden, sagde han til sme-
dene, at der ikke måtte være ild ombord, og at de ikke måtte skære i røret før næste
dag. det flød med kabler m.v., men ikke savsmuld og spåner. han var ikke til stede,
da branden brød ud. hans makker havde en blæser med af hensyn til luftcirkulatio-
nen, da glasfiberdampene er hård ved huden. han mener ikke, at der var varme på
blæseren.
elvin bøgelund har forklaret, at han er ansat i esbjerg husisolering. han udførte
glasfiberarbejdet i fryserummet, og det sidste, han lavede, var gulvene i begge rum.
det var ikke ham, der afdækkede lugen. han gik ned gennem hullet og gik ud af en
anden dør.
der var en blæser, da han kom. den kørte, for der var lunt. han satte den på kold
luft, men stillede ikke på den. han husker ikke, om den stod på varm luft, eller om
han satte den på kold, for det er en refleks. han havde meget tøj og udstyr på og hav-
de brug for cirkulation. han gik ca. kl. 14.45. han er ikke helt sikker på, om han luk-
kede døren til. det var ikke muligt at gå ind i fryserummet før efter 5 timer, afhæn-
gigt af temperaturen i rummet. han kunne ikke komme hen til blæseren for at sætte
varme på, da blæseren stod i en åbning mellem de to rum i fryselasten. han talte ikke
med de andre håndværkere om bord.
peter carlsen har forklaret, at han er uddannet smed og er driftsleder hos granly.
han var til stede under mødet med gunnar andreasen den 18.-19. februar 2002. bå-
de han og keld vogt havde haft drøftelser med gunnar andreasen forud for møder-
ne. det var ham, der udarbejdede det endelige tilbud. under forhandlingen renskrev
sekretæren aftalen, efterhånden som de blev enige. aftalerne og de almindelige be-
tingelser blev underskrevet af gunnar andreasen. det er fast kutyme ved ordrer i den
størrelsesorden.
gunnar andreasen koordinerede arbejdet på peter marlene. der gik mange forskelli-
ge håndværkere, herunder gunnar andreasens egne medarbejdere. granly havde go-
de folk på skibet. han var der daglig. den 20. marts 2002 kl. 7 holdt han møde med
granlys folk, hvor dagens arbejde blev drøftet, og der blev givet instrukser af sikker-
hedsmæssig karakter. han var igen på peter marlene ved 12-13-tiden og talte med
                                          - 16 -
blandt andre gunnar andreasen. de gik sammen ned i lasten, hvor der var meget
varmt. i bagbord lastrum var der en blæser, som kørte med varme. de talte ikke om,
at lænserøret skulle flyttes.
gunnar andreasen kom om eftermiddagen den 20. marts 2002 på granlys kontor og
fortalte, at lænserøret skulle flyttes for tredje gang, og at det skulle gøres her og nu,
da der kom et firma, som skulle trække hydraulikrør. han fik fat i flemming eng-
sted, der er en af de mest rutinerede på område. jesper schmidt tog også med. ingen
af disse havde tidligere arbejdet på det projekt. han viste dem røret, som skulle skæ-
res over to steder og flyttes 10-12 cm. jesper schmidt gik i gang med at rigge kabler
til, og han talte med flemming engsted om lænserøret. han var lidt nervøs på grund
af skumisoleringen i fryserummet, da de ikke kunne ikke se, hvordan røret løb under
dækket. mellem dækket og loftet var der isoleret med skum, og han var bange for at
varme røret for meget op. lugen var dækket til fra tidligere med træplader og et
brandtæppe. de talte om at bruge en vinkelsliber og ikke en brænder. de talte ikke
med gunnar andreasen.
flemming engsted har forklaret, at han er smed i granly, men at han blev uddannet
i et andet firma, som blev overtaget af granly. han har arbejdet som smed i ca. 20 år.
han kendte peter marlene og gunnar andreasen gennem det tidligere smedefirma.
han arbejdede ikke på peter marlene og havde ikke været der i to uger, da gunnar
andreasen kom til granly ved fyraften den 20. marts 2002. han sagde ja til at arbej-
de over, og det gjorde jesper schmidt også. de kørte til havnen, og peter carlsen
kom og viste dem, hvad der skulle gøres: et rør skulle flyttes tilbage til et sted, det
havde været tidligere. de talte ikke om forholdene på skibet. der lugtede på peter
marlene, men han havde ikke før prøvet at arbejde på et skib, hvor der blev udført
arbejde med glasfiber. skottet var blevet malet samme dag. han så efter, om der lå
noget og flød, og han fjernede noget savsmuld og nogle klodser fra det sted, hvor han
skulle sidde. der var nogle papkasser i stævnen. brandtæppet lå pænt. han tænkte, at
afdækningen skulle forhindre, at der kom snavs ned i fryserummet. han og peter
carlsen blev hurtigt enige om, at vinkelsliberen var det eneste rigtige værktøj, da en
skærebrænder ville være for varm og kunne brænde pumpen og isoleringen. brand-
slukkeren kom med ind.
                                         - 17 -
røret blev skåret for neden. han sad ned og skar vinkelret på røret. han dækkede af
med sin jakke, så gnisterne gik ned i brønden ved røret, hvor der lå vand. der er des-
uden en skærm på vinkelsliberen. gnisterne gik ikke om bag ved ham. der var ikke
varmt. jesper schmidt stod i hullet i skibssiden ud til kajen og sagde pludselig, at det
brændte. der stod flammer op ad lugen, og han tog afdækningen af og tømte en
brandslukker med co2. flammerne forsvandt under taget, og jesper schmidt gav
ham en ny brandslukker. jesper schmidt ringede efter brandvæsnet.
jesper schmidt har forklaret, at han var i lære hos granly, hvor han i dag er smed.
den 20. marts 2002 var han på peter marlene, men han havde ikke været der om
formiddagen. han husker ikke, om han havde været på peter marlene dagen før, eller
hvilket arbejde der var blevet udført i fryserummet. han tog derned, fordi peter carl-
sen spurgte, om han ville arbejde over. han riggede strøm og svejseværk til, mens
peter carlsen og flemming engsted talte om arbejdet. peter carlsen kørte hjem, og
flemming engsted gik i gang med at skære, mens han stod bag flemming engsted
med brandslukkeren. flemming engsted sad på knæ og skar. han bemærkede ikke,
hvor gnisterne fløj hen, men der var ikke et ”flammehav”. der hang et brandtæppe
over lugen og ned over kanten. der lå ikke noget på gulvet. han stod og så på, da han
så, at der stod flammer i ½-1 meter op fra det fjerne hjørne af lugen. han råbte til
flemming engsted, at der var brand. de rev pladerne af lugen og så et stort flamme-
hav i rummet neden under. han ringede til peter carlsen, der kom til stede med det
samme.
han har aldrig mødt bruno m. jensen, og han husker heller ikke, at han skulle være
blevet ringet op af bruno m. jensen. han har ikke set bruno m. jensens redegørelse.
anette knudsen har forklaret, at hun er bogholder/sekretær hos granly. den 19. fe-
bruar 2002 mødtes keld vogt, preben vogt og peter carlsen med gunnar andrea-
sen. de forhandlede, og hun tilrettede i tilbuddet. hun modtog de færdige kontrakter
fra keld vogt og kontrollerede, at der var underskrevet på alle tre. hun så, at der ik-
ke var dato på det sidste dokument, og tilføjede denne. gunnar andreasens under-
skrift var på alle dokumenter.
preben vogt har forklaret, at han i dag er ansat i commins diesel a/s. han er fætter
til keld vogt. under mødet den 19. februar 2002 var han, keld vogt, peter carlsen
                                        - 18 -
og gunnar andreasen til stede. han hjalp til med detaljerne vedrørende ordren på
generatoren fra cummins. han var til stede, da dokumenterne blev underskrevet, og
han så, at gunnar andreasen skrev under på det hele.
parternes argumenter
gunnar andreasen har gjort gældende, at granlys medarbejdere udviste ansvarspå-
dragende adfærd og forårsagede branden. granly har ikke ført bevis for egen skyld
hos gunnar andreasen, men det bestrides ikke, at gunnar andreasen havde ansvaret
for koordineringen af arbejdet på peter marlene.
granlys medarbejdere valgte at benytte en vinkelsliber, fordi den udviklede mindre
varme. granly var bange for at overføre varme til isoleringslaget. esbjerg husisole-
ring havde samme dag udført glasfiberarbejde med brandfarlige dampe. det er
utvivlsomt, at det var disse dampe, som blev antændt ved branden. blæseren modvir-
kede, at dampene lagde sig i gulvhøjde.
der må lægges særligt vægt på jesper schmidts og bent nielsens forklaringer, her-
under jesper schmidts forklaring til bruno m. jensen. efter branden var der enighed
om, at oversavningen af lænserøret bevirkede branden. jesper schmidt har siden skif-
tet forklaring og kan ikke huske samtalen med bruno m. jensen. efter harry backs
forklaring må det lægges til grund, at samtalen fandt sted. kjeld vogt må have un-
dersøgt, om forklaringen var korrekt, før han skrev under på redegørelsen.
jesper schmidt så røg fra tæppet og fjernede pladerne. jesper schmidt burde have
hældt vand over tæppet. jesper schmidt forklarer nu, at der stod flammer op fra la-
sten, men det kan ikke passe. først da han fjernede tæppet, udviklede branden sig.
flemming engsted kunne lugte noget og burde have overvejet, hvorfor lugen var
brandsikret. flemming engsted og jesper schmidt havde ikke været på skibet tidlige-
re den dag, men alligevel vidste flemming engsted, at skottet var blevet malet. det
er ansvarspådragende ikke at undersøge, hvad der var sket i fryserummene i lasten.
granly burde have forespurgt hos bygherren, om der var nogle risici. der var en gen-
nemtrængende lugt, og granly burde have vidst, at der var forøget brandrisiko. at
skære i metal med en vinkelsliber var i sig selv en så farlig handling, at det krævede
bedre sikring. granlys smede var blevet advaret flere gange af bent nielsen mod at
                                         - 19 -
bruge vinkelsliber. dette blev også nævnt overfor peter carlsen. det er granlys risi-
ko, at disse oplysninger ikke blev formidlet videre.
arbejde med vinkelsliber er omfattet af brandteknisk vejledning 10 b som ”varmt
arbejde”. denne vejledning er alment gældende og blev tillagt vægt af højesteret i
ufr 2002.2416 h. reglerne om undersøgelse og afdækning af risici blev ikke fulgt
af granly. arbejdet blev udført efter arbejdstids ophør i strid med vejledningen.
flemming engsted styrede gnisterne væk fra pappet, men sørgede ikke for at skærme
lugen mod gnister. jesper schmidt lagde ikke mærke til noget, for der var gnister
over det hele. det må lægges til grund, at gnisterne kom over til lugen.
samtlige punkter i forholdsreglerne fra foreningen på havnen, hvor granly er med-
lem, blev tilsidesat af granly, herunder anvendelsen af vand. forholdsreglerne næv-
ner ikke vinkelsliber, men forholdsreglerne må også skulle overholdes ved vinkel-
slibning. kjeld vogt forklarede, at medarbejderne blev instrueret i samme forholds-
regler ved vinkelslibning som ved svejsning. ukendskab til forholdsreglerne discul-
perer ikke.
gunnar andreasen var selv i fare under arbejdet med lænserøret. han var ikke klar
over, at arbejdet blev udført på dette tidspunkt. forklaringen om, at gunnar andrea-
sen tog op til granly og beordrede arbejdet udført, stemmer ikke med dette eller de
øvrige forklaringer og kan ikke lægges til grund. granly må bevise, hvorfor arbejdet
blev udført på netop dette tidspunkt.
efter bruno m. jensens undersøgelse af blæseren var alle enige om, at blæseren ale-
ne var indstillet på kold luft, men det gør ingen forskel, om det var kold eller varm
luft. der var ilt sammen de brandbare dampe. fra tæppet eller fra lugen kom der gni-
ster ned til dampene. dette var årsagen til branden og den eneste sandsynlige årsag.
en selvantændelse er hypotetisk og kræver meget høje temperaturer. bruno m. jen-
sens redegørelse er ikke et bevis, og en brandteknisk undersøgelse kunne have vist
brandårsagen.
skibs- og bådebyggeriernes almindelige betingelser punkt 3.1 regulerer ikke gran-
lys forpligtelser ved udførelse af ”varmt arbejde”. der er ikke grundlag for, at gun-
nar andreasen skulle have opsat advarselsskilte i medfør af pkt. 3.1, da arbejdet blev
                                         - 20 -
udført efter arbejdstids ophør uden instruktion fra gunnar andreasen herom. pkt. 3.1
er uden relevans, idet gunnar andreasens folk ikke var om bord.
uanset om arbejdsmetoden måtte anses for korrekt, kan omstændighederne i sig selv
føre til krav om kontrol og vådgøring af afdækningen, jf. ufr 1992.287 h. handlin-
gens farlighed og skademulighederne skal indgå i uagtsomhedsbedømmelsen.
en helhedsbedømmelse fører til, at granly kunne have undgået branden. omstæn-
dighederne burde have givet granly anledning til forsigtighed. der var tale om ruti-
nerede medarbejdere, og professionsansvaret skal undergives en skærpet bedømmel-
se. granly burde i det mindste have kontrolleret afdækningen eller udført den.
gunnar andreasen kan ikke fremskaffe en politirapport, men den er heller ikke nød-
vendig. gunnar andreasen har ikke forhindret, at der blev udarbejdet en politirap-
port. hvis bruno m. jensens redegørelse anses for uvildig, er det afgørende, at den
ikke havde til hensigt at bedømme årsagen til branden. det følger af retspraksis, at
bevisbyrden for årsagssammenhæng vendes eller lempes ved granlys tilsidesættelse
af forskrifter og culpøs adfærd. gunnar andreasen kan måske ikke bevise, om det
var gnister eller fjernelse af tæppet, som forårsagede branden, men gunnar andrea-
sen har løftet bevisbyrden ved at godtgøre, at det var anvendelsen af vinkelsliberen,
der forårsagede branden.
selv om retten måtte finde, at gunnar andreasen beordrede arbejdet udført, bortfal-
der granlys ansvar ikke. egen skyld skal sammenholdes med uagtsomhedsgraden og
farlighedsvurderingen. granly er undergivet et professionsansvar, og det kræver gro-
ve fejl af skadelidte for at nedsætte ansvaret på grund af egen skyld.
granly har gjort gældende, at skibs- og bådbyggeriernes almindelige betingelser
var aftalt, og at granly ikke har udvist ansvarspådragende adfærd.
der foreligger ingen uvildig dokumentation for årsagen til branden den 20. marts
2002, hverken vedrørende de faktiske eller brandtekniske forhold. i retspraksis til-
lægges politirapporter og brandtekniske undersøgelser stor vægt.
                                         - 21 -
den 12. marts 1998 sendte granly sine salgs- og leveringsbetingelser til blandt andre
gunnar andreasen. nogle vedrørte reparationsarbejder og andre vedrørte commins
diesel afdelingen. granly indgik herefter aftaler på disse betingelser. ifølge vidne-
forklaringerne og gunnar andreasens underskrift blev skibs- og bådebyggeriernes
almindelige betingelser aftalt og underskrevet samme dag som aftalen om ombyg-
ningen af peter marlene. flytningen af lænserøret var omfattet af aftalen.
efter de almindelige betingelser pkt. 3.1. er gunnar andreasen som bestiller forplig-
tet til at koordinere arbejdet og sørge for overholdelsen af sikkerhedsmæssige regler.
pkt. 13.3 og 13.4 er afgørende for ansvarets fordeling.
både granlys medarbejdere og gunnar andreasens medarbejdere er professionelle.
den eneste, der kan have givet ordren om udførelse af arbejdet med lænserøret, er
gunnar andreasen, hvad enten dette skete ved 13-tiden, eller da gunnar andreasen
ifølge flere vidner kom kørende forbi granly ved arbejdstids ophør og bad om at få
arbejdet udført hurtigt.
da peter carlsen havde forladt stedet, ryddede flemming engsted op inden arbejdets
påbegyndelse. jesper schmidt stod ved siden af flemming engsted med brandsluk-
keren. der var vand i brønden, og de kontrollerede afdækningen. flemming engsted
sad på knæ og holdt vinkelsliberen på en bestemt måde som et værn for gnister. der
er ikke rapporter eller umiddelbare forklaringer fra andre end disse to. der var ingen
advarselsskilte, og bent nielsens forklaring om advarsler var meget upræcise. flem-
ming engsted ville ikke have været gået i gang, hvis der var fare, men sikrede sig
tværtimod, at der ikke gik ild i isoleringsskummet. flemming engsted valgte en vin-
kelsliber, da en skærebrænder ville være for farlig, og fulgte alle regler med hensyn
til brandslukningsmateriel, oprydning, brandvagt, fjernelse af pap, savsmuld m.v.
granly modtog ikke forholdsreglerne fra foreningen på havnen ved optagelsen i for-
eningen. der var ikke tale om arbejde med åben ild, og der var vand i brønden. det
var derfor ikke nødvendigt at gøre brandtæppet vådt.
det var heller ikke påregneligt, at arbejdet med vinkelsliberen 3,75 meter fra lugen
kunne føre til brand i fryserummene i lasten. kanten ved hullet var ca. 60 cm høj, og
det er usandsynligt, at gnisterne fra vinkelsliberen var årsag til branden. afdæknin-
gen af lugen var ikke udført af granly eller granlys ansvar. granly havde ikke pligt
                                          - 22 -
til at kontrollere esbjerg husisolerings afdækning. jesper schmidt forklarede, at han
så ild komme op fra tæppet, og det var ikke tæppet, der var arnestedet. de måtte åbne
afdækningen for at bekæmpe ilden. den 24. april 2002 var de tre underskrivere enige
om, at ingen kunne drages til ansvar. granly mente, at der ikke kunne gøres noget
ansvar gældende.
efter bevisførelsen må det lægges til grund, at blæseren i fryserummet var tændt, jf.
besigtigelsesrapporten af 19. april 2002, som dog ikke har stor bevisværdi. ifølge pe-
ter carlsen var der varmt i rummet kl. 13. også ifølge elvin bøgelund kørte blæse-
ren, men han var usikker på, om den kørte med varm eller kold luft.
der er således mange mulige årsager til branden. der er ikke ført nærmere bevis her-
for, og det er gunnar andreasens bevisbyrde. bruno m. jensen er ikke ført som vid-
ne, hvorfor hans redegørelse er uden værdi.
gunnar andreasen har som professionel bestiller og koordinator udvist egen skyld.
et eventuelt ansvar for granly må derfor falde bort. gunnar andreasen burde have
opsat et skilt. gunnar andreasen fokuserer på mangelfuld afskærmning ved benyttel-
sen af vinkelsliberen, men afskærmning blev udført ved flemming engsteds
krop/jakke og skærmen på vinkelsliberen.
adciterede 1, alm. brand forsikring a/s, har til støtte for granlys påstand gjort
gældende, at sagen ikke vedrører personskade, men er et regreskrav fra et forsik-
ringsselskab. dette påvirker bevisbyrden. ved en sådan brand udarbejdes altid politi-
rapporter, for de er meget væsentlige og indeholder de umiddelbare indtryk og for-
klaringer. gunnar andreasen talte ikke med politiet, og det giver ham voldsomme
problemer i dag. der er intet gjort i denne sag for at fremskaffe pålidelige beviser fra
for eksempel dansk brandteknisk institut. dette ville være særligt relevant i en sag
som denne, hvor der er flere mulige årsager til branden. det er usikkert, om blæseren
var kold eller varm, og en uvildig undersøgelse med adskillelse af blæseren er ikke
gennemført. en kortslutning kunne være en sandsynlig brandårsag. det er ikke sand-
synligt, at en gnist fra vinkelsliberen sprang 3,75 meter og ned i lastrummet.
adciterede 2, axa colonia versicherung k. rerup & co. aps, har til støtte for
granlys påstand gjort gældende, at gunnar andreasen ledede og koordinerede arbej-
                                        - 23 -
det på skibet og efter fyraften gav ordre til granly om at skære røret over. gunnar
andreasen gav ikke besked om brandfaren, da han beordrede røret flyttet med det
samme. gunnar andreasen var den eneste, der var klar over, at epoxyen var ved at
hærde. peter carlsen var klar over, at der var sat plader op i fryserummet, men ikke
at der var blevet udført epoxyarbejde. flemming engsted og jesper schmidt havde
ikke været på peter marlene tidligere den dag. bent nielsen kunne ikke forklare,
hvem af smedene han havde talt med. der lugtede af maling, og da dampene fra iso-
leringsarbejdet synker til bunds, har dampene formentlig ikke kunnet mærkes i rum-
met oven på. smedene tog de nødvendige, påkrævede og tilstrækkelige forholdsreg-
ler. de fremlagte forholdsregler gælder ikke for vinkelslibere. der er intet bevis for,
at brandårsagen kan henføres til vinkelsliberen. der var intet savsmuld eller lignende,
hvori gløderne kunne ligge og ulme. der kan have været helt andre ting, som udløste
branden, for eksempel elektriske installationer, og det er gunnar andreasens bevis-
byrde, at branden skyldes brugen af vinkelsliberen. et culpaansvar for granly må
kræve, at årsagen med sikkerhed kan henføres til smedene og vinkelsliberen. ifølge
de aftalte leveringsbetingelser er ansvaret gunnar andreasens, hvilket er i overens-
stemmelse med arbejdsmiljøloven.
rettens begrundelse og resultat
gunnar andreasen havde som bygherre ansvaret for tilrettelæggelsen af arbejdet un-
der ombygningen af peter marlene. granly havde påtaget sig en smedeentreprise. ef-
ter keld vogts, preben vogts, peter carlsens og anette jeppesens forklaringer findes
det godtgjort, at aftalerne og skibs- og bådebyggeriernes almindelige betingelser
vedrørende reparations- og ombygningsarbejder blev underskrevet af gunnar andre-
asen på samme tid, den 19. februar 2002.
peter carlsen har forklaret, at gunnar andreasen efter fyraften bad om at få udført
ekstra arbejde, hvilket bestyrkes af flere andre vidner. det findes endvidere usand-
synligt, at granly af egen drift skulle påbegynde arbejdet med flytning af røret på
dette tidspunkt. beslutningen om at anvende en vinkelsliber blev taget af granlys
smede. efter bent nielsens forklaring må det lægges til grund, at granly var infor-
meret om isoleringsarbejdet, ligesom det kan lægges til grund, at glasfiberet afgav
stærk lugt, jf. også harry back. efter flemming engsteds og jesper schmidts forkla-
ringer lå der ikke brændbart materiale på gulvet, som gnisterne fra vinkelsliberen
                                         - 24 -
kunne få fat i. granly havde opstillet en brandvagt, der opdagede branden, og havde
placeret brandslukkere i nærheden. lugen var afdækket. flemming engsted skar
vinkelret på røret, mens han sad på gulvet og afskærmede med sin jakke/krop, såle-
des at gnisterne gik ned mod gulvet/brønden. retten finder herefter ikke, at der er
ført bevis for, at granlys anvendelse af vinkelsliberen var uforsvarlig, eller at for-
holdsreglerne var utilstrækkelige.
esbjerg husisolering havde lavet en afdækning af lugen ved hjælp af lægter og pla-
der. en sådan konstruktion kunne bevirke, at der var en fri luftstrøm gennem lugen.
en smed lagde et brandtæppe over lugen. flemming engsted bemærkede afdæknin-
gen, og at den var effektiv til at forhindre snavs i at komme ned i fryserummet. det
kan ikke afvises, at afdækningen gav mulighed for en upåregnelig udsivning af
brandbare dampe fra fryserummene, men det findes usandsynligt, at der kunne sprin-
ge en gnist ned i fryserummet gennem den tildækkede luge.
der er ikke ført tilstrækkeligt klart bevis for, om blæseren kørte med kold eller varm
luft, om blæseren sørgede for at tilføre ilt til næring af en brand, eller om blæseren
modvirkede, at dampene fra isoleringsarbejdet lagde sig på gulvet. det kan heller ik-
ke udelukkes, at en gnist fra blæseren eller varmfunktionen har antændt dampene.
efter bevisførelsen finder retten ikke, at der er tilstrækkelig bevismæssig sikkerhed
for, at arbejdet med vinkelsliberen helt eller delvist var årsag til branden, hvorfor
granlys frifindelsespåstand tages til følge.
gunnar andreasen skal betale sagsomkostninger i forhold til sagens værdi med
100.000 kr. til granly. granly skal betale sagsomkostninger til de tre adciterede for
advokatbistand og andre omkostninger med 12.500 kr. inkl. moms til henholdsvis
adciterede 1 og 2 og med 3.000 kr. til adciterede 3.
                                   thi kendes for ret
granly a/s frifindes.
                                       - 25 -
gunnar andreasen skal inden 14 dage betale 100.000 kr. i sagsomkostninger til
granly a/s.
granly a/ s skal inden 14 dage betale 12.500 kr. inkl. moms i sagsomkostninger til
alm. brand forsikring a/s.
granly a/s skal inden 14 dage betale 12.500 kr. inkl. moms i sagsomkostninger til
axa colonia versicherung k. rerup & co. aps.
granly a/s skal inden 14 dage betale 3.000 kr. til leif holm pedersen.
                                 mette christensen
frede kristiansen                                                      ole gernyx
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- evh
                                        udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
      afsagt den 1. december 2009
      v-98-08
                                        id huset a/s
                                        (advokat claus barrett christiansen)
                                        mod
                                        idé house of brands denmark a/s
                                        (advokat niels anker michaelsen)
sagsøgeren, id huset a/s, har overfor sagsøgte, idé house of brands denmark a/s, nedlagt
følgende
påstande
    1. sagsøgte forbydes at benytte betegnelsen idè house of brands for serviceydel-
       ser omfattet af sagsøgerens varemærkeregistrering vr 2005 03854, jf. bilag 1.
    2. sagsøgte forbydes at benytte betegnelsen idè for serviceydelser omfattet af sagsøge-
       rens varemærkeregistrering vr 2005 03854, jf. bilag 1.
                                                -2-
    3. sagsøgte forbydes at benytte betegnelsen idè house for serviceydelser omfattet af
        sagsøgerens varemærkeregistrering vr 2005 03854, jf. bilag 1.
    4. sagsøgte tilpligtes at betale til sagsøgeren 50.000 kr. med sædvanlig procesrente fra
        sagens anlæg, subsidiært et efter rettens skøn fastsat mindre beløb.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse over for alle sagsøgerens påstande.
sagsfremstilling
sagsøgeren er med registreringsdato den 6. oktober 2005 indehaver af figurmærket id huset
for vareklasse 35 (reklamevirksomhed, en gros- og detailhandel) og vareklasse 42 (design-
virksomhed). sagsøgeren har endvidere figurmærket registreret som eu-varemærke inden
for en række vareklasser. det registrerede figurmærke ser ud som følger:
sagsøgte er et dansk selskab, der er en del af en norsk koncern. det er ubestridt, at sagsøgte
startede sin virksomhed den 1. august 2008. forud for virksomheden i dette regi havde kon-
cernen haft en filial i brøndby, ifølge en udskrift fra erhvervs- og selskabsstyrelsen med
navnet ”idé, filial af idé as, norge”, som drev virksomhed med ”køb og salg, mar-
kedsføring af reklame og gaveartikler …”. startdatoen for filialens drift var registreret til
den 13. december 2006.
sagsøgtes benyttede logomærke ser således ud:
                                                -3-
af norsk brochuremateriale fremgår under overskriften ”litt historikk” bl.a.:
     ”1987
     idè as i drøbak etableres av morten pedersen og lasse lauritzen.
     1988-1993
     11 ansatte og eget idè-kontor i oslo.
     …
     1995-2000
     …
     2001
     30 ansatte. … idé-huset er en realitet med eget lager og trykkeri. vi oppretter avde-
     lingskontorer i stavanger og trondheim.
     2002
     vi oppretter avdelingskontor i bergen og etablerer samtidig et datterselskab i sverige.
     …
     2004
     45 ansatte. nytt avdelingskontor på lillehammer. …tirsdag 16. des. rundet vi 100 mill.
     i omsetning.
     2005
     48 ansatte. … morten pedersen selger sin del av idé til lasse lauritzen, og lasse eier
     nå 100 prosent av aksjene i idé. …
     2006
     sommeren 2006 kjøper idé 80% av aksjene i det svenske firmaet house of brands, og
     bliver idé house of brands. dette fører til en sterkere forankring i det svenske marke-
     det …
     vi fortsetter etableringen av en nordisk plattform med egen avdeling i danmark, i
     brøndby rett utenfor købenahvn. samtidig fusjoneres norske idènova as inn i idé as.
     vi er i ferd med å gjøre norge til ett ”idé-rike” med 7 avdelingskontorer rundt om i
     landet. året 2006 bliver ”best ever” igjen, vi omsetter for 170 mill. i norge og 20 mill. i
     sverige.
                                                 -4-
       2007
       75 ansatte. …vi forventer å passere 200 mill. i omsetning dette året. …”
i en mail-korrespondance den 1. september 2008 mellem sagsøgerens annette friese og en
medarbejder, jeanette leonthin, hos en af sagsøgerens leverandører, menu a/s, forespurgte
annette friese, om jeanette leonthin ”var ved at tage fejl af id house of brands og id huset,
da du talte med mig i telefonen lige før, og skulle have min mail adresse, jeg er nemlig stødt
på forvekslingen et par gange her på det seneste?”, hvortil jeanette leonthin svarede: ”ja, jeg
hørte nemlig ikke helt hvad du sagde da du ringede og da du gav mig email adressen, troede
jeg lige et øjeblik at det var idé house of brands …”.
i en mailkorrespondance den 29. september 2008 mellem annette friese og en medarbejder,
jesper rønn larsen, hos en anden af sagsøgerens leverandører, georg jensen, anførte an-
nette friese, at sagsøgte ”går ud med billigere erhvervspriser i deres nye katalog, end i/vi
gør” og spurgte, om der var tale om en ”specialaftale”, hvortil jesper rønne svarede, at der
ikke var aftaler om specielle priser ”med idé”.
i et kundeinformationsbrev fra februar 2009 varslede sagsøgeren, at der den 27. og 28. maj
ville blive afholdt et arrangement hos sagsøgeren i silkeborg med deltagelse af en række le-
verandører, herunder bl.a. georg jensen, menu, rosendahl, eva solo, stelton, gazzel (jacob
herskind) … spa supply (ole henriksen produkter) …”.
i en invitation fra 30. april 2009 med overskriften ”velkommen til foråret hos idè house of
brands” inviterede sagsøgte til deltagelse i ”vores gave- og inspirationsmesse”, som for
vestdanmarks vedkommende ville finde sted den 27. og 28. maj i kolding og for østdan-
mark den 3. og 4. juni i brøndby.
af dansksproget information på internettet vedr. temadage i efteråret 2009 hos sagsøgte i
kolding     var    anført   den    norske   postadresse,  telefonnummer      samt hjemmeside,
ide@idegroup.no.
                                               -5-
sagsøgeren har fremlagt en række udskrifter fra den norske hjemmeside www.idegroup.no
med norsk tekst, hvor idè house of brands præsenteres som ”nordens ledende leverandør
av profil og gaver til næringslivet” med muligheder for udover norsk at klikke på engelsk,
svensk og dansk udgave. i flere sammenhænge omtales idè house of brands blot som
”idè”, f.eks. ”gå ikke glipp av høstmesse hos idé”, ”idé har åpnet kontor i kolding”, ”idé i
birkebeinerrennet”, ”pressemelding: norges største leverandør av profilartikler, idé house
of brands (idé), har mer enn doplet omsetningen de siste fire årene.”
sagsøgeren      har   endvidere    fremlagt   udskrifter   fra    den  svenske    hjemmeside
www.idegroup.se, ligeledes med benyttelse af betegnelsen idé, f.eks. ”idé producerar och
leverar till ca 4000 kunder varje år”, ”idé har nytt kontor i danmark” og under overskriften
”nytt kontor i malmö”: ”idé-familjen växer och vi söker hela tiden efter nya platser att
utveckla”.
af en side i sagsøgtes tilbudskatalog med fremhævelse af logomærket ”idé house of
brands” fremgår under overskriften ”tøj til enhver smag – og til enhver anledning” i tek-
stens andet afsnit: der er i dag bred enighed om at tage vare på miljøet ved at satse på miljø-
venlige produkter og tjenester. idé er iso-certificeret på miljø. …”
af sagsøgtes engelsksprogede præsentationskatalog, som er fremlagt som en udskrift fra
hjemmesiden www.idegroup.eu, og hvor koncernen præsenteres og markedsføres som ”idé
house og brands”, ses koncernen i nogle sammenhænge betegnet som ”idé”, f.eks. ”our
clients are assisted by an idé team …”, ”idé can put together a tailor-made reward pro-
gramme for your sales personnel …”, ”idé offers beautiful gift boxes and bags …”, ”idé is
also a culinary expert …” og ”all branded articles offered by idé feature excellent quality
and popular designs”. på katalogets sidste side er trykt et kort med angivelse af de byer,
hvor koncernen opererer. af teksten på denne side fremgår bl.a.:
      ”idé house of brands is a total supplier of advertising and gift items for the business
      community. our ultimate goal is to supply ideas that stimulate relationships between
      individuals in the business sector.
                                                 -6-
      idé currently operates in norway, sweden, denmark and finland. …
      learn more about us at: www.idegroup.eu.”
som bilag er fremlagt en søgningsrapport fra det centrale virksomhedsregister over juridiske
enheder, hvori indgår ”idé”. resultatet gav mere end 250 resultater, f.eks. ”idé huset” idé
design”, ”idé byg”, ”idé og design (3 stk.), idè shoppen”, ”idé, håndværk og handel”,
”idé-butikken”, idé-huset”, ”idé-gruppen” og ”idé-sign”.
et bilag illustrerer, at virksomheden rexholm a/s, som ifølge egne oplysninger på hjem-
mesiden har 30 års erfaring med profilbeklædning, benytter et kvadratisk, rødt logo med
indskrevne hvide, store bogstaver ”id” og nedenunder med mindre bogstaver ”identity”.
virksomhedens hjemmesideadresse er www.id.dk.
et andet bilag er en kopi af virksomheden idéhuset aps’s hjemmside, www.idehuset.dk.
virksomheden beskæftiger sig ifølge hjemmesiden med markedsføring og reklamevirksom-
hed.
forklaringer
annette friese har forklaret, at hun er direktør i og eneejer af sagsøgeren, som hun driver
sammen med sin mand peter friese. virksomheden blev startet som personligt drevet den 5.
april 2005. id står for ideer, inspiration og identifikation. sagsøgeren har p.t. tre ansatte, men
normalt fem, og den årlige omsætning er 9 mio. kr., men har været oppe på 11 mio. kr. sag-
søgeren er leverandør af reklame- og designgaver til virksomheders kommercielle profile-
ring og til medarbejdergaver, give aways etc. sagsøgeren har kun lange forretningsrelationer
og er et respekteret navn i branchen. lige fra starten har sagsøgeren brugt mange ressourcer
på markedsføring, som er helårlig og ikke sæsonrelateret. den består i udsendelse af katalo-
ger, kampagnemateriale mv. samt vareprøver. sagsøgeren er også sponsor inden for hånd-
bold og superligafodbold. det er særdeles vigtigt med genkendelighed, idet der er tusindvis
af aktører indenfor reklamegaver. man må skille sig ud; ellers risikerer man at forsvinde i
mængden. reklamemateriale udsendes til de 1.400 største virksomheder i danmark, hvilket
                                               -7-
er en udvidelse i forhold til de tidligere 1.200. sagsøgeren har fået mange nye kunder det
sidste år. det drejer sig om virksomheder med minimum 300 ansatte, f.eks. danske bank.
flschmidt, tdc mv. sagsøgeren har et stort set-up i kina, hvilket kræver store aftaler. sag-
søgeren har udviklet sit eget design, produktlinien id-living. vedholdenhed er en del af
markedsføringsstrategien. der kan let gå 1 – 1,5 år, før man får foden inden for hos en ny
kunde.
hun kendte ikke idé house of brands i forvejen. straks de sendte materiale ud i august 2008,
fik sagsøgeren reaktion fra sine kunder, der bad om en forklaring. vareprøver blev sendt
forkert, og sådanne forvekslinger gider kunderne ikke. der var mange dialoger med kun-
derne herom, men da det kom dertil, at sagsøgeren havde brug for deres forklaringer, ind-
trådte akut hukommelsestab. det skyldes sikkert, at sagsøgte er store i norge. sagsøgeren
har tilbudt sagsøgte den løsning, at sagsøgte fjernede ”idé”, så de kun benyttede ”house of
brands”, idet mange kunder, især de yngre, kun hører de første stavelser. sagsøgerens leve-
randører har oplyst, at sagsøgte præsenterer sig som ”idé house” eller blot ”idé”. det er te-
lefonen, der er det vigtigste kommunikationsmiddel. det er dér, aftalerne indgås. hun har
ikke selv ringet på sagsøgtes telefon. hun tager for gode varer, hvad kunder og leverandører
fortæller.
sagsøgte søger bevidst at lægge sig op ad sagsøgerens markedsføring og høste, hvad sagsø-
geren har sået. det gav problemer, at sagsøgte lagde sit arrangement de samme dage i maj
2009 som sagsøgeren. flere kunder hævdede f.eks., at de havde meldt sig til sagsøgerens ar-
rangement, hvilket de ikke havde. man kan kun gisne om forklaringen herpå.
lasse lauritzen har forklaret, at sagsøgtes udvikling er som beskrevet på hjemmesiden. sag-
søgte har heddet idé house of brands, siden det svenske firma house of brands blev købt i
2006, og det er under dette navn, at sagsøgte blev etableret i danmark. det er også under
dette navn, virksomheden drives i alle fire nordiske lande, inkl. finland. allerede fra 2000-
2001 var det norske hovedselskab nordisk aktør, også i danmark, hvor en selvstændig filial
blev etableret i 2006. ”idé” bruges som en del af domænenavnet ”idégroup, som gælder for
                                              -8-
hele koncernen, og i hovedbygningen i oslo, ”idé-huset”. når man tager telefonen, siges
der ”idé house of brands”.
søger man på internettet, kommer man på den norske hjemmeside. norge har en indkøbsaf-
deling, en markedsføringsafdeling og en designafdeling. sådanne afdelinger findes ikke i de
øvrige lande. markedsføring planlægges overordnet fra norge, men der kan ske lokale til-
pasninger. aktivitetsplaner udarbejdes ½-1 år forud for aktiviteterne. han er så godt som
sikker på, at arrangementsdatoerne den 27. og 28. maj 2009 var planlagt fra norge, og det er
et tilfældigt sammentræf, at datoerne faldt sammen med sagsøgerens datoer. invitationerne
sendes ud 1 – 2 uger før arrangementet.
det fremlagte præsentationsmateriale benyttes i alle landene. aftaler indgås med norge. idé
house of brands har p.t. 94 ansatte og en årlig omsætning i norge på 245 mio. nok. og i
danmark på 4 mio. nok.
han kendte ikke sagsøgeren før denne sags opstart. sagsøgte har ikke oplevet forvekslinger i
forhold til sagsøgeren.
henrik rosenlund har forklaret, at han har været direktør hos sagsøgte siden 1. august 2008.
aftaler indgås med hovedselskabet i norge, der har en central indkøbsafdeling. sagsøgte har
ikke samhandel med firmaet rexholm. han kendte ikke sagsøgeren forud for nærværende
sag. ingen leverandører eller kunder har oplyst om forvekslingsproblemer. aktivitetsdatoer
bestemmes fra norge. han har ikke selv haft med datoerne den 27. og 28. maj 2009 at gøre.
han er ikke bekendt med andre firmaers aktivitetsdatoer. under alle omstændigheder ville
det være smartere at lægge sine egne datoer før og ikke samtidig med andres. han mener, at
der var fire leverandører med til sagsøgtes maj-arrangement. det er det normale antal.
jesper rønn larsen har forklaret, at han er business manager i georg jensen, der handler
med begge parter. han var i kontakt med sagsøgte fra starten af sin ansættelse for ca. 3 år si-
den. når man ringede, blev der sagt idé house of brands. ham bekendt har georg jensen
handlet med idé house of brands i 5 ½ år. aftaler indgås med det norske selskab. han har
                                                -9-
aldrig selv forvekslet parterne og heller ikke hørt om, at andre har gjort det. han mener, at
det norske selskab for 2 - 3 år siden sagde ”idé”, når man ringede til dem.
jesper cortzen har forklaret, at han er direktør i både tekstilbasen aps og i camus a/s, der
beskæftiger sig med næsten det samme, nemlig salg af profilbeklædning. selskabernes sam-
handel med sagsøgte startede, da sagsøgte startede i danmark for godt et år siden. før da
havde selskaberne handlet med det norske selskab. de har en overordnet aftale med det nor-
ske selskab, men de har også en separat aftale med sagsøgte. i 2008 solgte de for 3.000 kr. til
sagsøgeren, og her i 2009 for 1.500 kr. rexholm er den største leverandør indenfor profilar-
tikler, det svenske newwave group er nummer 2, hvorefter kommer 3-4 mellemstore leve-
randører, hvoraf vidnets virksomhed er den ene. rexholm brandede ”id collection” - eller
bare ”id”, som de kalder sig - som et overordnet varemærke for nogle år siden. han kender
naturligvis rexholms domæne www.id.dk, da rexholm er en af hans største konkurrenter.
maybritt arpe-sørensen har forklaret, at hun er fortoldningskonsulent i speditionsvirksom-
heden prime cargo a/s, hvor hun har været i 11 ½ år. hun har fungeret som vejleder for
sagsøgeren i spørgsmål om import og eksport gennem 5-6 år. hun troede, at det var sagsøge-
ren, der var ved at starte op i kolding, da hun sidste år så en artikel i avisen om sagsøgtes
opstart i kolding. hun ringede til sagsøgeren og gav udtryk for, at det var ”fedt”, at de nu
startede i kolding, men sådan var det jo ikke.
parternes argumenter
sagsøgeren har anført, at parternes ydelser er overlappende, og at deres mærker er forveks-
lelige. forvekslelighedsvurderingen skal ske med udgangspunkt i såvel sagsøgerens sel-
skabsnavn som figurmærke, hvor den dominerende del af mærket, orddelen ”id huset”, er
afgørende.
det gøres gældende, at sagsøgeren kan forbyde sagsøgte at anvende ”idé” i ”idé house of
brands”. ”idé” er særligt fremhævet med store bogstaver, mens ”house of brands” er tilfø-
jet med mindre typer. der er ikke tvivl om, at betegnelsen ”idé” selvstændigt anvendes af
sagsøgte i norge, men den anvendes også i flæng i danmark. når man er på den danskspro-
                                              - 10 -
gede hjemmeside, kan man klikke på ”idé”, hvorefter man linkes til den norske hjemmeside.
”idé” anvendes således som synonym for ”idé house of brands”. det bestrides ikke, at be-
tegnelsen ”idé” anvendes af mange andre virksomheder, men der er ikke dokumentation
for, at nogen af disse overlapper med hensyn til serviceydelser, eller at der i øvrigt foreligger
en konkurrencesituation. problemet i denne sag er, at begge parter anvender ”idé” i sine
kundekontaker, altså i salgssituationerne.
ved forveksleligheden mellem mærkerne skal der efter praksis foretages en lydlig, synsmæs-
sig og begrebsmæssig vurdering. betingelserne er ikke kumulative. såvel lydligt som syns-
mæssigt er ligheden mellem parternes mærker betydelig. ”house of brands” er blot et tillæg
til det fremhævede indledningsord, præfixet ”idé”, og fremstår som en slags kommentar til,
hvad der udbydes. der kan efter praksis sættes lighedstegn mellem ”house” og ”hus”. også
betydningsmæssigt er mærkerne forvekslelige. betydningen er identisk. når vareligheden er
stor, stilles der mindre krav til mærkeligheden.
det er varemærkeretligt fast antaget, jf. ohims og patent- og varemærkestyrelsens ret-
ningslinier, at der, når der er tale om længere ordmærker, lægges vægt på mærkernes første
del. når mærkerne er lange, er omsætningskredsen ofte vant til forkortelser.
det må erkendes, at der ikke er megen dokumentation for sagsøgtes selvstændige anven-
delse af betegnelserne ”idé” og ”idé house” (påstand 2 og 3). tilsvarende må det medgi-
ves, at sagsøgeren ikke har dokumenteret at have lidt noget tab.
sagsøgte har anført, at der ikke består nogen forvekslingsmulighed mellem mærkerne. ud
fra en visuel betragtning fremstår ”id” i sagsøgerens mærke ikke fremhævet og har samme
typografi som resten af mærket. omvendt er mærkedelen ”idé” i sagsøgtes mærke særligt
fremhævet i forhold til resten af mærket og indeholder i forhold til første del af sagsøgerens
mærke yderligere bogstavet ”e” med en apostrof over. det bestrides, at der som anført af
sagsøgeren skal lægges afgørende vægt på mærkernes første del med den konsekvens, at
man bortser fra mærkernes øvrige del. ej heller lydligt er der forvekslingsrisiko. første del af
                                               - 11 -
sagsøgerens mærke kan udtales på flere forskellige måder, mens sagsøgtes betegnelse ”idé”
på grund af apostroffen kun har en udtalemulighed.
sagsøgeren, hvis mærke ikke er særligt indarbejdet, har ikke nogen eneret til ordet ”idé”.
ordet er hyppigt anvendt af andre virksomheder, herunder virksomheder i branchen. fir-
maet rexholm, der er en af de største aktører inden for profilbeklædning, anvender domæ-
nenavnet www.id.dk og benytter mærket ”id” og ”id identity”, og et reklamebureau
kalder sig ”idéhuset” og har domænenavnet www.idehuset.dk. der er talrige andre eksem-
pler på virksomheders anvendelse af betegnelsen ”idé”, hvilket fremgår af den fremlagte
udskrift fra det centrale virksomhedsregister.
betegnelsen ”idé” relaterer sig til den norske hjemmeside. der findes ikke en dansk hjem-
meside, der lægger op til at anvende betegnelsen ”idé” på dansk.
sagsøgte lægger med anvendelsen af sit mærke ikke op til nogen form for illoyal konkur-
rence. den norske koncern har eksisteret siden 1987 og er i dag en af de største aktører på det
nordiske marked med en omsætning på 245 mio. nok og 94 ansatte. man havde ikke kend-
skab til sagsøgeren før denne sag. sagsøgte har ikke søgt at udnytte nogen forvekslingsmu-
lighed. sagsøgte er en lille del af den store norske koncern, hvorfra markedsføring, messer
mv. planlægges. aktivitetsplaner er på plads ½-1 år, før de realiseres. sagsøgte har intet be-
hov for at lægges sig op ad andre. sagsøgte har messedage flere gange om året, og skulle der
ske sammenfald med andre aktørers aktivitetsdage, er det tilfældigt. som henrik rosenlund
forklarede, at det ikke hensigtsmæssigt for sagsøgte at have aktivitetsdage samme tid som
andre. det må da også bemærkes, at sagsøgeren har haft en stigning i kundegrundlaget på et
par hundrede siden sagens anlæg.
rettens bemærkninger
om spørgsmålet om forvekslingsrisiko mellem parternes mærker bemærkes i fonetisk hen-
seende, at første led i sagsøgerens mærke, ”id”, der fremstår som en forkortelse, naturligt ud-
tales som to selvstændige bogstaver og dermed ikke på samme måde som første led i sag-
                                                - 12 -
søgtes mærke, ordet ”idé”, hvis tryk ligger på bogstavet ”é”. andet led i sagsøgerens mærke,
”huset”, er fonetisk forskelligt fra andet led i sagsøgtes mærke, ”house”. hertil kommer, at
sagsøgtes mærke i forhold til sagsøgerens mærke yderligere består af de to ord ”of brands”. i
fonetisk henseende findes mærkerne derfor ikke at være forvekslelige.
visuelt fremstår mærkerne med så store forskelle, at der heller ikke i denne henseende består
nogen forvekslingsrisiko. det kan endvidere ikke antages, at der begrebsmæssigt er risiko for
at forveksle parternes mærker, i hvilken relation retten bemærker, at ”id”, der som forkor-
telse semantisk står for ”identitet” eller ”identifikation”, ikke ses at kunne have berørings-
flade med ”idé”, som i de fleste sammenhænge er synonymt med ”tanke”, ”forestilling”,
”indfald” eller evt. ”hensigt”.
under de anførte omstændigheder er der ikke forvekslingsrisiko mellem parternes mærker.
herefter samt idet der efter det foreliggende ikke er grundlag for at tage sagsøgerens selv-
stændige påstande 2 og 3 vedrørende de selvstændige mærkedele ”idé” og ”idé house” til
følge, frifindes vil sagsøgte.
efter sagens udfald betaler sagsøgeren i sagsomkostninger til sagsøgte 20.000 kr.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, idé house of brands denmark a/s, frifindes.
sagsøgeren, id huset a/s, betaler inden 14 dage 20.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte. be-
løbet forrentes efter rentelovens § 8a.
bo jul linnemann                     claus forum petersen                carsten vagn jacobsen
                - 13 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den