text:
københavns byret
                                                                        adv. do 0100-70308-00150-17
dom
afsagt den 9. oktober 2017 i sag
ss 3-20338/2017 anklagemyndigheden
mod
t cpr-nummer …86-…
p.t. politigårdens fængsel
sagens baggrund og parternes påstande
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 25. august 2017. tillægsanklageskrift nr. 1 og
tilkendegivelse er modtaget den 21. september 2017. t er tiltalt for overtrædelse af
                                                  1.
straffelovens § 119, stk. 1,
ved mellem den 31. juli 2017 kl. 23.50 og den 1. august 2017 kl. 00.45 i en af københavns
politi meddelt visitationszone på blågårds plads i københavn n, som ledende medlem af
gruppen loyal to familia (ltf), kort tid efter politiets visitation af dels tiltalte og af flere
øvrige personer med tilknytning til ltf, at have truet med at øve vold mod tjenestegørende
politiassistent elleby, idet tiltalte, der var omgivet af flere andre personer med tilknytning til
ltf, rettede fokus mod politiassistenten og udtalte: "men dig... du har attitude - men det har
vi også" eller lignende, og derefter til de øvrige personer med tilknytning til ltf sagde:
"husk hans ansigt" eller lignende, hvorefter tiltalte på ny rettede fokus mod politiassistenten
og udtalte: "det kan godt være, at du kan huske vores ansigter, men vi kan også huske dit"
og "pas godt på dig selv" eller lignende, hvorefter tiltalte på vej væk fra stedet, igen rettet
mod politiassistenten, udtalte: "pas på din ryg" eller lignende, alt imens flere af de øvrige
tilstedeværende personer med tilknytning til ltf optog eller forsøgte at optage billeder
og/eller video af politiassistenten.
                                                  2.
udlændingelovens § 59, stk. 2, ved i perioden fra den 3. november 2010 til 18. september
2015, at have
                                                                                std 75327
opholdt sig her i landet uden fornøden tilladelse.
                                                 - 2 -
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf udmålt i måneder og en bøde på
12.200 kr.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at tiltalte i medfør af
udlændingelovens § 49, stk. 1, jf. § 22, nr. 6, og § 24 b, stk. 3, udvises af danmark med et
indrejseforbud efter rettens nærmere bestemmelse, dog ikke under 6 år, i medfør af
udlændingelovens § 32, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 2, jf. stk. 3.
tiltalte har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært om rettens mildeste dom. tiltalte har
herunder gjort gældende, at forhold 2 er forældet.
tiltalte har påstået frifindelse for udvisningspåstanden.
forklaringer
der er afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne politiassistent a, politiassistent b,
politibetjent c, politibetjent d, e, g, h og politiassistent j.
tiltalte har til retsbogen i grundlovsforhør den 12. august 2017 afgivet følgende forklaring:
"...
at han er medlem af ltf. han vil ikke udtale sig om, hvorvidt han har en ledende rolle. han
har ikke været involveret i nogle af de skudepisoder, der har været, og kender ikke noget til
konflikten.
han blev den pågældende dag stoppet ved blågårds plads. han kan ikke huske, hvem han
var sammen med, men det er muligt, at det var andre fra ltf. det er muligt, at de blev
visiteret. det er rigtigt, at der var en betjent der havde en smart attitude. betjenten sagde
”hokus pokus, du skal med mig ind og havde tøjet af i en opgang”. anholdte spurgte
hvorfor, hvortil der blev svaret, at det var en visitationszone. det var var en smart attitude,
og han sagde til betjenten, at han havde et problem med sin attitude. betjentens makker var
også til stede. han endte med at blive visiteret, og det foregik stille og roligt. han kan ikke
forstå, hvorfor han ikke blev anholdt på stedet, hvis han havde truet betjenten på stedet. han
sagde kun, at betjenten havde en negativ attitude. han har ikke sagt de ting, som er angivet i
sigtelsen. der var en helvedes masse mennesker til stede og han ved ikke, om der var nogen,
der sagde noget. der var ikke nogen af de andre, der optog billeder af betjenten, så vidt
anholdte ved.
adspurgt af forsvareren forklarede anholdte, at politiet ofte kommer i området. det kan ske
flere gange om dagen, at man bliver visiteret. det var mere måden, betjenten sagde det på.
han har ikke noget problem med, at politiet visiterer, men han kan godt blive irriteret. der
kan godt være mundhuggeri, men det ender aldrig med trusler. den pågældende dag var der
ikke noget, og han blev ikke sigtet for noget vedrørende trusler. han kan godt komme til at
sige "pas på dig selv" eller "pas på din ryg ik". det er normalt for anholdte at sige, og han
mener det ikke som trusler.
..."
                                                  - 3 -
tiltalte har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"..., at han ikke havde truet politibetjenten. det passer, hvad han har forklaret i
grundlovsforhøret.
han blev visiteret sammen med nogle andre fra loyal to familia (ltf).
han havde ikke nogen problemer med at blive visiteret den pågældende dag. han havde et
problem med den måde, betjenten visiterede dem på. betjenten sagde "hokus pokus, du skal
med ind i opgangen og visiteres uden tøj på".
der var flere, der blev visiteret af betjenten den aften på den samme måde. tiltalte syntes,
det var en underlig måde at blive visiteret på.
på vej ind i opgangen spurgte tiltalte betjenten, hvorfor tiltalte skulle smide tøjet. han har
ikke været ude for før, at han skulle smide alt tøjet. der var allerede nogle, der var blevet
visiteret, og de var utilfredse med den måde, betjenten gjorde det på. de havde ikke været
udsat for det før. de udtrykte deres frustration over måden, de blev behandlet på. tiltalte
følte sig uretfærdigt behandlet, og han blev irriteret over det.
under visitationen blev der ikke sagt så meget. tiltalte fulgte med ind i opgangen og gav
betjenten sit id-kort. tiltalte tog sit tøj af, mens betjenten var henne og give hans id-kort til
en kollega. betjenten kom tilbage og bad ham om at dreje rundt og sætte sig på hug.
betjenten bad ham om at blive siddende helt nøgen på hug, mens han tjekkede tiltaltes tøj.
efter visitationen var der en dårlig stemning, idet tiltalte ikke havde lyst til at tale til
betjenten. resten af visitation foregik uden, at der blev sagt så meget.
idet tiltalte kom ud fra opgangen, begyndte folk at uddybe deres utilfredshed med betjenten.
tiltalte ønsker ikke at udtale sig om andre, men der var nogle, der sagde noget til betjenten.
betjenten virkede som en form for gruppeleder. tiltalte ved ikke, om han har sagt, at
betjenten havde en smart attitude. han sagde til betjenten, at hans kollegaer havde en
professionel måde at tackle det på, men at betjenten piskede stemningen op.
tiltalte har sagt til betjenten, at han havde en negativ adfærd. han har ikke sagt "pas på dig
selv" eller "pas på din ryg". der var noget mundhuggeri, fordi de havde været igennem en
krænkende behandling. han har ikke sagt til betjenten, at de også havde en negativ attitude.
tiltalte mener ikke, at der var nogen, der havde truet betjenten. de havde udtrykt deres
utilfredshed med den behandling, de havde fået.
tiltalte forklarede, at han ikke havde sagt "pas på dig selv" eller "pas på din ryg". hvis han
har sagt "pas på dig selv", er det en jargon mellem folk på nørrebro og politiet, hvor de
kunne finde på at sige "pas på dig selv" til hinanden. mange af de betjente, som arbejder i
området, har arbejdet der i lang tid, og tiltalte kender dem. de truer ikke hinanden.
tiltalte vil ikke udtale sig om, hvad andre folk har sagt. han så ikke nogen, der tog billeder.
tiltalte har ikke opfordret nogen til at huske betjentens ansigt. han vil ikke udtale sig om,
om han havde hørt andre sige, at de skulle huske betjentens ansigt.
                                               - 4 -
tiltalte forklarede, at ltf efter hans opfattelse ikke er i konflikt med nogen på nuværende
tidspunkt.
udspurgt af forsvareren forklarede han, at han havde set betjenten igen, dagen efter han blev
visiteret. han har også set ham andre gange. betjenten vinkede til ham.
tiltalte forklarede ad forhold 2, at han fik en midlertidig opholdstilladelse og et afslag på en
permanent opholdstilladelse. han er ikke gået særligt op i, om det var en permanent
opholdstilladelse eller ej, da han er født i danmark. han fandt først i 2013 ud af, at hans
opholdstilladelse var udløbet. han henvendte sig til udlændingestyrelsen for at få en
opholdstilladelse. han fik at vide, at han skulle have lavet en ny opholdstilladelse, og at det
krævede, at han fik et pakistansk pas.
udlændingestyrelsen ville ikke hjælpe ham, før han havde et pakistansk pas. han henvendte
sig personligt til udlændingestyrelsen. han havde kun sit sygesikringsbevis. han havde på
daværende tidspunkt ikke nogen billedlegitimation. udlændingestyrelsen slog ham op i deres
systemer, og han fik at vide, at han opholdt sig ulovligt i danmark. han fik at vide, at han
skulle henvende sig på den pakistanske ambassade. han udfyldte ikke nogen papirer. han
henvendte sig til den pakistanske ambassade, som nægtede at udstede et pas til ham.
han gik igen til udlændingestyrelsen og sagde, at han ikke kunne få et pas. han fik at vide,
at han skulle klage, fordi de ikke kunne hjælpe ham uden et pas. han havde henvendt sig
personligt i udlændingestyrelsen. han henvendte sig til den advokat, som hjalp ham på det
tidspunkt. i den periode, hvor han sad fængslet, gjorde han ikke noget ved
opholdstilladelsen, fordi han ikke var bekendt med, at han ikke havde en sådan.
da han sad fængslet igen, havde han ingen kontakt til sin advokat. han modtog et brev fra
udlændingestyrelsen, da han sad fængslet i 2014. han afleverede brevet til sin bror, som gav
det til hans advokat. det var et brev om, at han opholdt sig ulovligt i danmark. han kunne
ikke komme i kontakt med sin advokat. han kunne ikke ringe til hende. han kontaktede ikke
udlændingestyrelsen på daværende tidspunkt. han fik først mulighed for at kontakte
udlændingestyrelsen senere.
han fik en ny advokat ind over, fordi han fandt ud af, at den tidligere advokat ikke havde
gjort noget ved sagen. han kan ikke huske, hvornår den nye advokat kom ind i sagen. han
havde brev- og besøgskontrol, så han kunne ikke ringe til nogen, mens han sad fængslet. han
kunne ikke tage kontakt til udlændingestyrelsen. der var ikke nogen i fængslet, der kunne
hjælpe ham med at tage kontakt til udlændingestyrelsen. han mener ikke, det kom frem i
forbindelse med straffesagerne mod ham. han mener, at han lavede skrivelser til
udlændingestyrelsen i 2015. det passer med, at det var i september 2015, hvor han ansøgte.
det var der, det gik op for ham, at han var nødt til at få en ny advokat ind over til at hjælpe
ham.
foreholdt forsvarerens ekstrakt 2, side 34 bekræftede tiltalte, at det var ham, der havde
skrevet det med håndskrift. han skrev til sin tidligere forsvarer, advokat gitte juul. han gav
brevet til sin bror og bad ham om at give det videre til gitte juul. han gik stærkt ud fra, at
gitte juul ville tage kontakt til udlændingestyrelsen for ham. tiltalte havde prøvet at få et
                                                 - 5 -
pas, mens han sad fængslet. han fik først sin opholdstilladelse, da han blev løsladt i 2017.
han henvendte sig til udlændingestyrelsen, hvor han fik besked på, at han skulle have et pas.
han blev henvist til den pakistanske ambassade igen. han kunne stadig ikke få et pas, og det
forklarede han udlændingestyrelsen. han fik et papir med en opholdstilladelse. han fik
optaget geometri hos udlændingestyrelsen efterfølgende, og han fik et opholdskort.
..."
vidnet politiassistent a har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var på arbejde den pågældende aften. københavns
politi havde en målrettet indsats mod bander med indførelse af visitationszoner. hans opgave
var at lede efter personer med bandetilknytning og foretage visitation af dem. han kørte
sammen med sine kollegaer til blågårds plads. der var tre patruljevogne og i alt seks
politibetjente. de gik rundt sammen og ledte efter personer, som de kunne visitere.
stemningen var som den plejede, da de ankom, men da de gik rundt og foretog deres arbejde,
begyndte stemningen hurtigt at blive lidt mere ond. stemningen var dårligere end normalt.
de personer, der skulle visiteres, blev trukket ind i en opgang, hvor de blev visiteret.
derefter lod de dem gå. folk begyndte at stimle sammen uden foran opgangen og stod i en
flok og afventede de personer, der var blevet visiteret.
der blev visiteret fem personer, hvoraf han kan huske navnene på tre af dem. han kender
nogen af dem ved navn, og ellers kan han genkende deres ansigter. det var alle personer med
tilknytning til loyal to familia (ltf). der var ni personer til stede fra ltf, og de visiterede
fem af dem. de personer fra ltf, der ikke blev visiteret, stimlede sammen ude foran
opgangen sammen med andre personer.
vidnet og hans kollega foretog visitation af tiltalte. vidnet tjekkede døren til opgangen, da
han havde taget tiltalte med ind i opgangen. det var en lidt atypisk visitation, fordi tiltalte
tog alt tøjet af inde i opgangen, inden de bad ham om det. tiltalte stillede sig demonstrativt
op. normalt overværer vidnet og hans kollega, at tøjet bliver taget af før en visitation. vidnet
mener ikke, han sagde noget bestemt til tiltalte, da han udpegede ham til at komme med til
visitation. han udpegede blot tiltalte og sagde, at det var hans tur. efter at tiltalte var blevet
visiteret, bad de ham gå udenfor igen, hvor han stillede sig op sammen med de andre ude
foran opgangen. vidnet vidste godt, hvem tiltalte var. han kendte hans navn og ry. vidnets
opfattelse er, at tiltalte er en af de toneangivende personer i ltf, hvis ikke den
toneangivende i ltf.
vidnet og hans kollega tog den næste person ind til visitation. den person var meget irriteret
over at skulle visiteres og havde en lidt truende adfærd. han spurgte vidnet, om han havde
lyst til at slå ham. personen hedder g. ham kender vidnet også fra gaden som en del af ltf.
g blev visiteret og kom ud på gaden igen.
nu var stemningen på pladsen blevet rigtig dårlig. vidnet hørte nogen sige, at der skulle
tages billeder af vidnet. der blev sagt "det er ham der", og vidnet blev udpeget. vidnet og
hans kollegaer bad personerne om at forlade stedet. tiltalte sagde herefter til vidnet "pas på
                                                 - 6 -
dig selv". en person sagde også "pas på din ryg". vidnet ved ikke, om det var tiltalte. det var
vidnets opfattelse, at det ikke var venligt ment. hele stemningen var dårlig. en person, der
hed h, sagde til vidnet, at han ikke var den eneste med attitude. h og tiltalte stod lige ved
siden af hinanden. vidnet hørte ikke, hvad der ellers blev sagt. vidnet og hans kollegaer
stoppede derefter deres politiforretninger. vidnet så på kollegaerne og sagde "hvad skete
der?".
vidnet er sikker på, at det var tiltalte, der sagde, at han skulle "passe på sin ryg", og at vidnet
"ikke var den eneste med attitude". der blev opfordret til at tage billeder af vidnet, og
personerne hev deres telefoner frem. vidnet ved ikke, hvem der sagde, at der skulle tages
billeder af ham. det var en i flokken. vidnet kan ikke huske ordret, hvad tiltalte sagde.
foreholdt bilag 2-1, side 2, nederst bekræftede vidnet sin forklaring om, at tiltalte også havde
sagt, at man skulle huske vidnets ansigt. det opfattede vidnet også som truende. vidnet følte,
at han blev udpeget, og at han var i fokus.
foreholdt samme bilag, side 2, 3. sidste afsnit, bekræftede vidnet, at det var h og ikke
tiltalte, som sagde, at vidnet ikke var den eneste med attitude. vidnet opfattede det som om,
at de andre betjente var gode nok, men ikke vidnet.
vidnet så nogle personer, der tog deres telefoner frem, men han ved ikke, om der blev taget
billeder. der var ingen blitz. det var lige, da tiltalte og vidnet var kommet ud fra opgangen
og stod og talte, at nogen sagde, at der skulle tages billeder af vidnet.
episoden sluttede med, at tiltalte fik gennet sine mænd sammen, og de gik hen mod en kiosk
ved korsgade. det var på tiltaltes befaling, at de gik. de andre ville gerne blive og diskutere
mere med politiet.
vidnet tog sammen med kollegaerne tilbage til stationen, hvor de talte episoden igennem. de
blev enige om, at der var tale om trusler. de talte om, om det var noget, de skulle handle på.
i deres arbejde hører de mange ting, og her var der ikke tale om en "jeg slår dig ihjel" trussel.
vidnet skrev til operativ specialafdeling, som skulle tage stilling til, hvad der skulle ske. de
var ikke nok politifolk til stede på pladsen til at foretage anholdelser på stedet, da det ville
have givet ballade.
vidnet har længe haft den opfattelse, at der var nogle personer, der havde et dårligt øje til
ham og ikke brød sig om hans måde at foretage visitationer på. det er imidlertid første gang,
han har følt sig udpeget på den måde, og det havde han det ikke godt med. han oplevede det
som meget personligt.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at han hørte tiltalte sige "pas på dig selv". han
ved ikke, hvem der sagde "pas på din ryg". det var h, som sagde, "du har attitude, men det
har vi også".
foreholdt bilag 2-1, side 2, 2. og 3. sidste afsnit, bekræftede vidnet, at det med attitude kun
blev sagt en gang. det er korrekt, hvad han har forklaret om billeder. det var tiltalte, der
                                                 - 7 -
opfordrede til, at man skulle huske vidnets ansigt. folk stod ikke og råbte i munden på
hinanden.
vidnet kan ikke huske, hvem der blev visiteret først. det var ikke tiltalte. de hyggesnakkede
ikke, men visiterede folk i bund. de gør det grundigt. det vil sige, at folk stod afklædte i
opgangen. der er kollegaer, der gør det anderledes. dem der kender vidnet ved godt, at han
gør det sådan. det var atypisk, at tiltalte afklædte sig foran dem fra start af. det var en
anderledes måde at gøre det på.
vidnet mener, at der var en af dem, måske g, der spurgte ham, om han havde noget imod
ltf. men vidnet visiterer normalt altid sådan. det foregår ved, at folk bliver helt afklædt.
det afhænger dog af stedet. hvis ikke det er muligt at tage folk til side, så skal folk ikke
afklædes helt. ved en god visitation, er folk helt afklædt.
foreholdt bilag 2, side 2, 3. afsnit, bekræftede vidnet at have udtalt sådan. han tror, at det er
efterforskeren, der ikke har udpenslet, hvem der sagde hvad. vidnet har forklaret det
nærmere under den anden afhøring.
vidnet ved, at der var telefoner, der blev taget op på stedet, da der blev talt om, at der skulle
tages billeder af ham, men han så ikke, om der blev taget billeder. tiltalte havde ikke sin
telefon fremme.
vidnet har ikke efterforsket, om der rent faktisk blev taget billeder. vidnet ved ikke, hvorfor
h ikke også er blevet sigtet. vidnet er ikke involveret i sagsbehandlingen. han har ikke hørt
til sagen siden afhøringen den 9. august 2017, men han har dog hørt, at sagen er blevet til
noget.
foreholdt af anklageren bilag 2, side 2, 3. afsnit, bekræftede vidnet, at vidnet har forklaret, at
tiltalte sagde til sine mænd, at de skulle huske vidnets ansigt.
..."
vidnet politiassistent b har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var på arbejde den pågældende aften. han kørte sammen med en
elev. de havde aftalt at lave en indsats mod bandegrupperinger den aften. de kørte tre
patruljevogne til blågårds plads. de var seks kollegaer. da de ankom til pladsen, var der ca.
to personer til stede, som de tog kontakt til. personerne var ltf’ere. der gik et par minutter,
så var der 8-10 personer til stede på pladsen.
 de valgte at visitere personerne inde i en opgang. personerne var kendte fra
bandekriminalitet. personerne havde tilknytning til ltf, som hører til på blågårds plads.
tiltalte kom til stede efter et par minutter. han var der ikke som en af de første. vidnet
kender tiltaltes navn og ved, at tiltalte er tilknyttet ltf. vidnet kender til tiltaltes baggrund
og ved, at han er voldsdømt.
                                               - 8 -
de begyndte at visitere i opgangen. stemningen var først god nok. de tog dem en for en.
tiltalte var den tredje eller fjerde, som de visiterede. vidnet visiterede tiltalte sammen med
sin kollega, a. vidnet kunne godt mærke, at tiltalte var meget irriteret på a, men ikke på
vidnet. tiltalte spurgte a, om han havde nogle problemer med ltf eller tiltalte. tiltalte
havde taget alt tøjet af, inden de havde bedt ham om det. tiltalte nedstirrede a under hele
visitationen. der var ikke noget på tiltalte. da visitationen var overstået, gik de ud, og tiltalte
gik fra stedet sammen med de andre personer.
der gik et par minutter, så kom de tilbage med en ny person, som ikke var blevet visiteret, og
ham skulle de visitere. nu var stemningen blevet dårlig. tiltalte og de andre personer stod 5-
6 meter fra vidnet. de stod i en samlet flok. tiltalte pegede på a og sagde; "du skal til at
passe på nu, pas på din ryg, det er dig med skægget". tiltalte sagde også til a, at han skulle
passe på sin attitude. der blev sagt noget fra en anden person også. det var også noget med,
at de skulle passe på deres ryg.
vidnet opfattede udtalelserne fra tiltalte som trusler. der havde ikke været nogle problemer
med vidnet selv. udtalelserne var rettet mod a. vidnet opfattede det som, at de ikke skulle
bestemme og gøre deres arbejde. det var ikke til at misforstå, hvad der blev sagt. vidnet kan
ikke se, at det var ment som andet end en trussel over for dem og især over for a, som der
blev peget på.
tiltalte og de andre personer gik væk, mens de råbte nogle ting. vidnet hørte ikke, hvad der
blev råbt. vidnet så ikke nogen telefoner. tiltalte og en anden person begyndte at gå fra
stedet, og så gik de andre personer efter dem. det er vidnets opfattelse, at tiltalte har en
styrende rolle i ltf.
vidnet og hans kollegaer overvejede, om de skulle anholde tiltalte på stedet. men de var kun
seks betjente, og tiltalte og hans venner var 8-10 personer, så de aftalte at skrive noget om
det i stedet.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at det var tiltalte, der spurgte, om vidnet og hans
kollegaer havde noget imod ltf. der var også en anden person, som havde sagt det. han
mener, at det var en person, der hedder h, der sagde det. tiltalte sagde flere gange til a inde
i opgangen, mens han var i gang med at visitere ham, at a havde et attitudeproblem. vidnet
er 100 % sikker på dette.
tiltalte sagde til a "pas på dig selv" og "pas på din ryg".
foreholdt bilag 3 forklarede vidnet, at han blev afhørt telefonisk, mens hans elev d var til
stede. d hørte, hvad vidnet forklarede. vidnet havde ikke talt med d om, hvem der havde
hørt hvad.
de havde ikke nok personale til at anholde tiltalte på stedet. det var ikke af andre grunde.
..."
vidnet politibetjent c har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
                                                  - 9 -
"...
vidnet forklarede, at hun var på arbejde den pågældende aften. de var tre patruljer som tog
til blågårds plads for at foretage visitationer i visitationszone. hun har prøvet det en enkelt
gang før. hun var ikke selv med til visitationerne, fordi hun er kvinde, og de visiterede
mænd. hun stod ude foran døren til opgangen. stemningen var fin, da de ankom. vidnet
kendte ikke navnene på personerne, som de visiterede, men hun havde muligvis set nogle af
dem før. de spillede lidt op og gjorde ikke helt, som politiet sagde, men de var ikke
aggressive.
hun var ikke i tvivl om, at de personer, de tog fat i og visiterede, tilhørte ltf. det var første
gang vidnet så tiltalte. det var hende, der fik hans idkort og tjekkede op på ham i systemet.
vidnet kendte ham af navn. tiltalte var ikke til stede, da politiet kom, men han kom til stede
meget hurtigt efter. det var tydeligt, at han var en ledende person, og at de andre lyttede til
ham og gjorde, hvad han sagde.
hun stod lidt væk fra kollegaerne. hun kunne mærke, at situationen blev lidt mere presset,
og at stemningen havde ændret sig på grund af visitationerne. hun gik over til kollegaerne.
tiltalte og hans venner havde set sig sure på a, som er vidnets køremakker, da han havde
stået for visitationerne.
tiltalte gik ind foran sine venner og sagde, mens han kiggede på a, at "de skulle huske hans
ansigt". to af tiltaltes venner gik ind foran a og kiggede på ham. der blev sagt til de andre
betjente, at de gjorde deres arbejde ordentligt, så udtalelsen var rettet mod a, som havde
attitude.
tiltalte var på vej til at gå, og man kunne mærke, at de andre personer var på vej til at gå
sammen med ham. tiltalte vendte sig mod a og sagde "pas på dig selv, pas godt på dig
selv", mens han kiggede intenst på a. vidnet opfattede det som en trussel specielt henvendt
til a. det blev sagt i forlængelse af de andre ting, der blev sagt henvendt til a.
der blev sagt noget om, at a havde attitude. der blev sagt, at vidnet og hendes kollegaer
gjorde deres arbejde godt, men at a havde attitude. hun er ikke 100 % sikker på, hvem der
sagde det, men hun mener, at det var tiltalte. der blev også sagt nogle andre ting, som hun
ikke bed mærke i.
foreholdt bilag 4-1, side 2, nederst, forklarede vidnet, at tiltalte pegede på a, da han sagde
det. hun husker ikke, om tiltalte ordret sagde det, som hun har forklaret til politiet.
da tiltalte sagde "pas på dig selv" og "pas godt på dig selv", var han på vej væk. han forlod
pladsen efterfølgende sammen med sine venner. vidnet forstod det, som tiltalte sagde, som
en trussel. det var tydeligt at se i tiltaltes ansigt og på hans kropssprog, at det ikke blev sagt
kammeratligt på nogen måde. det blev sagt som en advarsel om, at a skulle se sig for, når
han færdedes omkring.
hun så ikke nogen tage billeder af hende eller hendes kollegaer.
                                                - 10 -
det første vidnet gjorde, da hun satte sig ind i bilen sammen med a, var at tale med ham om
episoden, da hun opfattede det, der var sket, som en trussel.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at hun spurgte a, hvordan han have det med det.
det er normalt, det de bliver kaldt ting, men her var det mest i forhold til, hvem der havde
sagt det, og måden tingene var blevet sagt på.
a er meget mere erfaren end vidnet. vidnet forstod det sådan, at tiltalte mente, at a havde et
attitudeproblem, fordi a visiterede i bund. det betyder, at alt tøjet skal tages af. hun var ikke
inde i opgangen, så hun ved ikke, hvor grundigt der blev visiteret. så vidt hun husker, sagde
tiltalte til a, at han havde attitude. det blev sagt, efter at alle var blevet visiteret.
det var udenfor opgangen. a var nok den, som havde ledet visitationen.
vidnet har set h før, men hun kan ikke sætte ansigt på navnet. hun ved ikke, om der blev
sagt noget om attitude mere end en gang. tiltalte sagde ikke noget om a, når han ikke var
der.
hun er 100 % sikker på, at tiltalte sagde til sine venner, at de skulle huske as ansigt, og at
tiltalte sagde "pas på" til a, men hun kan ikke huske, hvem der sagde, at "vi kan også huske
ansigter". hun kan ikke huske ordret, hvordan det blev formuleret.
..."
vidnet politibetjent d har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var på arbejde den pågældende aften. de skulle foretage
visitationer i visitationszonen på blågårds plads. han er politielev og kørte sammen med en
kollega. da de kom ind på pladsen, var der to personer til stede. det blev besluttet, at de
skulle visiteres. vidnet var ikke med til at visitere dem, men stod ved siden af.
vidnet gik over på den anden side af pladsen sammen med en kollega. han fik at vide, at der
var kommet flere personer til stede, og da han kom tilbage, var der 8-10 personer. hans
kollegaer var i gang med at visitere en af dem. vidnet fik at vide, at det var tiltalte. vidnet
holdt øje med de personer, der stod udenfor. de pustede sig op.
da tiltalte kom ud, forlod han stedet sammen med sine venner. vidnet og hans kollegaer blev
lidt på stedet. tiltalte og hans venner kom tilbage kort tid efter. de havde en ny person med,
som hedder g. vidnet visiterede g sammen med en kollega. da de kom ud fra opgangen
efter visiteringen af ham, var alle visiteret.
de stod overfor hinanden. tiltalte udpegede vidnets kollega, a, ved at pege på ham med en
finger. tiltalte sagde "du har et attitudeproblem. de andre er ok. men du har et
attitudeproblem. du skal til at passe på". vidnet og hans kollegaer bad dem om at trække lidt
væk. de trak væk, men tiltalte vendte sig om og sagde "du skal passe på din ryg" og "du skal
passe på", mens han så intenst og truende på a. de andre stemte i med tilråb.
                                                - 11 -
vidnet stod lige ved en person, der hedder h, som sagde det samme som tiltalte for at bakke
ham op. vidnet er 100 % sikker på, at tiltalte sagde "du skal passe på" og/eller "pas på din
ryg". h gentog "pas på".
vidnet hørte ikke, at der blev opfordret til at huske noget. han kan ikke huske det. han så
ikke nogen af personerne tage deres telefoner frem. han kan ikke huske det. stemningen var
ikke særlig god. den skiftede fra dårlig til ubehagelig. det var tydeligt, at de ikke brød sig
om at blive visiteret. tiltalte udpegede a og sagde "du skal passe på" i en truende tone.
vidnet opfattede det bestemt som en trussel. tiltalte kiggede meget intenst og truende på a,
mens han sagde det.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at tiltalte sagde "du skal passe på", idet han trak
sig væk for at gå fra stedet. tiltalte så intenst på a, da han sagde "du har attitude". vidnet
hørte ikke tiltalte sige "pas på dig selv". vidnet tolkede det, som om tiltalte sagde "pas på din
ryg", men han er ikke 100 % sikker på afslutningen af sætningen.
foreholdt bilag 5, side 2, 2. sidste afsnit bekræftede vidnet, at han ikke var sikker på, at
sætningen blev afsluttet med "din ryg".
vidnet forklarede, at han ved, hvem g er, men han har kun set ham den ene gang. han hørte
ikke g sige noget. han hørte h stemme i, da tiltalte sagde "du skal passe på". h sagde først
noget, da de gik væk fra stedet.
foreholdt bilag 5, side 2, midten, bekræftede vidnet at have forklaret til rapporten som
anført, herunder at tiltalte sagde det med attitude og "pas på", og at h gentog "pas på".
vidnet kan ikke huske, om h sagde det to gange.
vidnet kørte sammen med sin kollega b. de talte ikke om episoden, da de kørte fra stedet.
udspurgt på ny af anklageren forklarede vidnet, at han hørte tiltalte sige til a "du skal passe
på din..." han er usikker på, om det sidste ord i sætningen er "ryg".
..."
vidnet e har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var til stede den pågældende aften. politiet kom og foretog
visitationer. vidnet var der til at starte med. han var sammen med nogle venner. de var 5-7
personer. tiltalte var der også. vidnet er medlem af ltf. hans venner og tiltalte er også
medlemmer af ltf.
forsvareren oplyste, at det ikke vil blive bestridt, at tiltalte er leder af ltf.
vidnet forklarede, at han var en af de første, der blev visiteret. han blev hevet ind i en
opgang af fire betjente. han blev bedt om at tage alt sit tøj af. han blev lyst på med en
lommelygte på sine kønsdele, og han blev bedt om at gå i hug nøgen. det var meget
krænkende. han har aldrig prøvet noget lignende. de var flere personer, der fik samme
                                               - 12 -
behandling. vidnet var irriteret og skræmt over at blive behandlet sådan. det var ikke
normalt og er ikke sket før. vidnet er blevet visiteret 50 gange før.
den betjent, der visiterede ham, er han blevet visiteret af før. han er kun blevet visiteret på
den krænkende måde af den ene betjent. betjenten havde skæg og nogle tatoveringer på
armene. der var ikke tilråb mod politiet fra hans venner. visiteringerne foregik helt roligt.
vidnet blev ydmyget, og han blev irriteret og sagde, at det var langt ude. der blev sagt nogle
småting. han kan ikke huske i detaljer, hvad der blev sagt. det blev sagt i irritation. der blev
bl.a. sagt "kan vi få dit tjenestenummer". han kan ikke præcist sige, hvem der sagde noget.
vidnet har indgivet tre klager over den betjent, der visiterede ham. vidnet hørte ikke tiltalte
sige noget til betjentene. de forlod alle sammen stedet, da alle var blevet visiteret. vidnet
sagde måske "pas på god arbejdslyst". der var ikke nogen form for trusler.
der var en betjent, som var særlig irriterende. der var fire mænd og en kvinde. der blev ikke
sagt noget bestemt til den betjent, som vidnet følte sig krænket af. vidnet bemærkede ikke,
om der var en betjent, der blev peget ud.
betjenten har et attitudeproblem, men vidnet har ikke hørt tiltalte sige noget til nogen af
betjentene. vidnet har ikke hørt, at tiltalte har sagt noget andet end i irritation. vidnet har
ikke hørt, om der blev sagt til betjenten, at han skulle passe på. vidnet sagde til ham, at det
var en voldsom måde at visitere på, og at det var umenneskeligt, og hvorfor han gjorde det
sådan. han kan godt have spurgt betjenten, om han visiterede ham på den måde, fordi han
var ltf'er.
foreholdt bilag 17-1, side 3, forklarede vidnet, at der var noget irritation efter visitationen,
og det kan måske være det, tiltalte har udtrykt.
vidnet forklarede, at han og hans venner grinede lidt, da de gik fra stedet.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at han var alene med betjentene, da han blev
visiteret. de andre blev visiteret på samme måde. der var andre end ham, der var meget
utilfredse med den måde, det blev gjort på. vidnet havde set betjenten før, og han er blevet
visiteret af den samme betjent før. vidnet kunne se på de andre betjente, der var til stede, at
det var en forkert fremgangsmåde, visitationen foregik på. der var fire betjente i opgangen.
der var i hvert fald fire ltf'ere, der blev visiteret på den samme måde.
..."
vidnet g har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var til stede på blågårds plads den pågældende aften. han var
sammen med tiltalte og nogle andre personer. de var måske seks personer fra ltf.
vidnet blev visiteret. han blev taget med ind i en opgang, hvor han skulle smide alt sit tøj.
han skulle sætte sig ned på hug, mens han var nøgen. han har aldrig prøvet det før, og det
var ubehageligt. vidnet blev sur på den betjent, der førte an. betjenten havde skæg. vidnet
blev ved med at stirre på betjenten. der var lidt ping-pong frem og tilbage. vidnet sagde til
                                               - 13 -
betjenten, at han ikke kom langt med den måde at være på. vidnet sagde til ham, at han
skulle passe på sig selv. han sagde det, før han gik ud af opgangen.
da vidnet kom ud af opgangen, stillede han sig sammen med de andre, der var blevet
visiteret, og nogle andre af hans venner. politiet stod for sig selv til at starte med, men så
kom politiet hen til dem og sagde, at de ikke skulle stå der. vidnet sagde til de personer, der
ikke var blevet visiteret, at de skulle huske betjentens ansigt, og at de skulle filme ham.
vidnet sagde "husk ham der, han er speciel, han kan lide at se os nøgne". de skulle huske
betjenten, så de kunne gå deres vej, når de så ham, så de ikke blev hevet med ind i en opgang
og blev visiteret på den krænkende måde.
vidnet hørte ikke andre, der sagde noget til betjenten. der var mange personer, der samlede
sig. h var sammen med vidnet. vidnet kan ikke huske, om og hvad h sagde til betjenten.
han kan heller ikke huske, om tiltalte sagde noget til betjenten. vidnet har ikke talt med h
om, hvad de skulle forklare i retten. vidnet havde ikke regnet med, at han skulle vidne i
retten.
stemningen mellem dem og politiet var normal, men lidt irritabel efter det, der lige var sket
ved visitationen. der var også nogle personer, der talte hyggeligt med politiet. der var ikke
på noget tidspunkt, at politiet trak deres knipler eller peberspray. politiet stod der bare stille
og roligt.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at han sidder varetægtsfængslet. han er underlagt
besøgs- og brevkontrol.
udspurgt af anklageren forklarede vidnet, at han ikke kan huske, siden hvornår han blev
fængslet. måske var det i sidste uge.
..."
vidnet h har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han var til stede på blågårds plads den pågældende aften. vidnet var
med fra start af. der kom 5-6 betjente. vidnet var sammen med tiltalte og nogle andre
brødre. han kan ikke huske præcis, hvor mange de var, men de var en del.
vidnet kender den betjent, som mener, han er blevet truet. han kan genkende ham på hans
skæg. vidnet ved ikke, hvad han hedder. betjenten har visiteret ham flere gange på meget
krænkende måder. betjenten er meget højtråbende og irriterende. det er altid den betjent, der
går forrest, og så følger de andre betjente bare med.
vidnet mener, at han blev visiteret den pågældende dag. han stod sammen med betjenten og
en af hans kollegaer. de stod sammen inde i en opgang, hvor vidnet skulle tage alt sit tøj af.
vidnet er aldrig tidligere blevet visiteret ved at skulle tage alt sit tøj af, og det skabte
frustrationer.
                                               - 14 -
man skulle sætte sig ned på hug, mens man var nøgen. betjenten stod og råbte og skreg lige
op i ansigtet på dem. i et enkelt tilfælde blev der også brugt lommelygte.
vidnet blev meget sur den pågældende aften. han sagde til sine venner, at de skulle huske
betjentens ansigt. det var ikke ment som nogen trussel mod betjenten. han kan ikke huske,
om tiltalte sagde noget til betjenten. hvis tiltalte har sagt noget, så er det nok "pas på dig
selv". det var meget normalt for dem at sige sådan. vidnet tog et billede af betjenten til
snapchat. det var kun vidnet, der tog et billede af ham. betjenten sagde "truer du mig, truer
du mig". der var en, der råbte noget til betjenten.
der var også dårlig stemning de andre gange, den pågældende betjent har stået for
visitationerne. det er betjentens adfærd, der skaber en dårlig stemning. betjenten råber og
skriger af dem, han visiterer. der var også nogle af de andre i flokken, der sagde noget til
betjenten, men det var ikke nogle trusler. der blev ikke sagt noget til nogen af de andre
betjente. vidnet mener, at han sagde til betjenten, at han skulle passe på sin ryg og passe på
sig selv.
udspurgt af anklageren forklarede vidnet, at vidnet var på stedet sammen med g, e, tiltalte
og nogle andre venner. de er alle sammen tilknyttet ltf. vidnet forklarede, at tiltalte ikke
rigtig sagde noget til betjenten. det var meget naturligt for tiltalte at sige "pas på dig selv",
når man skilles. vidnet kan ikke huske, om han hørte tiltalte sige "pas på dig selv" til
betjenten. vidnet og nogle af de andre var meget irriterede på den pågældende betjent.
tiltalte var ikke decideret irriteret på betjenten. det var ikke venlige ting, vidnet sagde til
betjenten.
foreholdt bilag 19-2, side 2, 4. afsnit bekræftede vidnet, at han har forklaret, at der var noget
mundhuggeri mellem ham og betjenten. det er muligt, at han har forklaret, at tiltalte sagde
"pas på dig selv" til betjenten. han kan nu huske, at tiltalte sagde sådan til betjenten.
han havde ikke lyst til at fortælle politiet på daværende tidspunkt, at det var ham, der sagde
til flokken, at de skulle huske betjentens ansigt. han ville hellere vente med at udtale sig, til
han sad foran en dommer. han fortalte heller ikke noget om billedet på snapchat til politiet.
det ville han også vente med at fortælle om, til han sad foran en dommer. han tænkte ikke
på, at tiltalte sad varetægtsfængslet for at sige det og måske kunne blive løsladt, hvis vidnet
fortalte til politiet, at det var ham.
det kan godt være, at de gik fra pladsen og kom tilbage igen. det er meget muligt. vidnet
holder fast i, at udtrykket "pas på dig selv" var venligt ment. vidnet stod sammen med sine
venner i en flok. han stod ved siden af tiltalte. ..."
vidnet politiassistent j har til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"...
vidnet forklarede, at han er ansat i bandemoniteringen under københavns politis
efterretnings- og analysesektion ii. hans opgave er at indsamle og analysere informationer
om bandegrupperingerne i københavn. det har han arbejdet med længe. tidligere har han
                                               - 15 -
arbejdet to år i københavns politis operative afdeling, hvor han på gadeplan har arbejdet
med bandegrupperinger.
anklageren dokumenterede fra bilag 16-1-2, rapport af 19. september 2017.
vidnet forklarede, at han har udfærdiget rapporten, hvoraf det fremgår, at det vurderes, at der
aktuelt er en verserende voldelig konflikt mellem ltf og brothas, og at der anvendes
skydevåben.
de efterretninger, som de bruger, kan komme fra politiets sagsstyringssystem, igangværende
og afsluttede efterforskninger samt kilder. kilderne kan være anonyme, men der sker
validering både på oplysningerne og på kilderne. på baggrund af de indsamlede oplysninger
har de vurderet, at der er en igangværende konflikt mellem ltf og brothas. han kan ikke
komme det nærmere, uden at kompromittere igangværende efterforskning og kilder.
visitationszonerne oprettes på baggrund af de oplysninger, som de indsamler, og er oprettet
på baggrund af den verserende konflikt.
udspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at han ligger inde med nogle oplysninger, som
kan kompromittere kilder. kilderne er i forhold til omverdenen anonyme, men politiet
kender deres identiteter. der er folk, som er sigtede for episoder, som er en del af
bandekonflikten. han vil ikke sige, hvem som er sigtet. men han kan sige, at der er en
skudepisode, som er foregået den 25. juli 2017, hvor der er tre sigtede personer, som er
varetægtsfængslede. episoden foregik på rovsinggade. han kan ikke udtale sig om, hvilken
gruppering de sigtede tilhører.
..."
oplysningerne i sagen
ad forhold 1
der er forevist kort og dokumenteret meddelelse fra københavns politi, hvoraf det fremgår,
at der fra den 20. juli 2017 kl. 12.00 til den 3. august 2017 kl. 12.00 blev oprettet
visitationszone i geografisk afgrænsede områder, som blandt andet omfattede blågårds
plads. det fremgår af meddelelsen, at målet med visitationszonen er at skabe tryghed for
borgerne i området, blandt andet ved målrettet indsats at forhindre, at personer bærer eller
besidder våben.
der er dokumenteret rapport af 19. september 2017 fra københavns politi, efterretnings- og
analysesektionen (eas), hvoraf blandt andet fremgår, at det er eas' vurdering, at der
aktuelt er en verserende voldelig konflikt mellem på den ene side loyal to familia og på
den anden side brothas, og at de som led i konflikten har anvendt skydevåben eller våben
eller eksplosivstoffer, som på grund af deres særdeles farlige karakter er egnet til at forvolde
betydelig skade, eller har begået brandstiftelse omfattet af straffelovens § 180.
                                                    - 16 -
ad forhold 2
i brev af 31. juli 2008 stilet til tiltaltes daværende advokat meddelte udlændingeservice
tiltalte afslag på tidsubegrænset opholdstilladelse.
tiltaltes tidsbegrænsede opholdstilladelse blev samtidig forlænget til den 3. november 2010.
ved brev af 14. maj 2014 til tiltalte c/o vestre fængsel meddelte udlændingestyrelsen
tiltalte, at hans opholdstilladelse udløb den 3.
november 2010 og fremsendte skema til udfyldelse vedrørende ansøgning om forlængelse af
opholdstilladelse. på brevet er med håndskrift skrevet:
"hey gitte, jer er løbet ind i den samme problem som jeg gjorde dengang under aalborg sagen og føler mig
endnu engang som en imigrant, hehe, selvom jeg er født her. så jeg tænkte på om du ik gad og skrive ind til
dem på vegne af mig som dengang og søge en permanent opholdstilladelse og så må vi se hvad de skurke så
finder på?"
tiltaltes forsvarer har i breve af 27. marts 2015, 8. april 2015, 20. juli 2015 og 6. august
2015 til københavns politi og diverse fængsler anmodet om, at tiltalte blev transporteret til
den pakistanske ambassade, således at han kan få et pas. ved brev af 15. september 2015
blev tiltalte af statsfængslet i nyborg meddelt afslag på ledsaget udgang hertil med den
begrundelse, at formålet for det ansøgte ikke var til stede, idet udlændingestyrelsen havde
oplyst, at det ikke var nødvendigt for indgivelse af ansøgning om forlængelse af
opholdstilladelse.
den 18. september 2015 fremsendte tiltalte via sin forsvarer ansøgning om forlængelse af
opholdstilladelse til udlændingestyrelsen.
ved brev af 19. maj 2016 blev tiltalte meddelt afslag på sin anmodning om ekstraordinær
genoptagelse af sine tre tidligere sager om permanent opholdstilladelse.
den 10. april 2017 forlængede udlændingestyrelsen tiltaltes opholdstilladelse til den 10.
april 2021.
ved brev af 25. maj 2017 politianmeldte udlændingestyrelsen tiltalte for ulovligt ophold i
danmark i perioden fra den 3. november 2010 til 18. september 2015.
tiltaltes forsvarer har i mail af 18. august 2017 til københavns politi oplyst, at hans klient
ikke ønsker at udtale sig til politiets sigtelse vedrørende ulovligt ophold i danmark i
perioden 3. november 2010 til 18. september 2015.
af brev af 18. september 2017 fra udlændingestyrelsen til københavns politi fremgår, at
udlændingestyrelsen ikke har registeret nogen henvendelser fra tiltalte eller hans
repræsentanter i perioden fra den 3. november 2010 til den 22. juli 2015, hvor der anmodes
om aktindsigt. det fremgår videre af samme brev blandt andet:
"...
                                                      - 17 -
det er ikke en betingelse for indgivelse af ansøgning om forlængelse af en tidsbegrænset opholdstilladelse, at
en ansøger giver personligt fremmøde hos udlændingestyrelsen. det er dog et krav, at ansøgeren indenfor 14
dage afgiver biometri til brug for udstedelse af opholdskort......hvis der ikke er optaget biometri, inden der
træffes afgørelse i forlængelsessagen, vil der kunne meddeles tilladelse, med der vil ikke kunne udstedes
opholdskort, som bevis for tilladelsen. der kan søges om opholdskort efterfølgende. det er ikke et formkrav, at
udlændingen fremviser et gyldigt pas. dette gælder også, selvom udlændingestyrelsen har stillet krav om pas i
førstegangstilladelsen....
i afgørelsen om forlængelse af den tidsbegrænsede opholdstilladelse af 10. april 2017, har udlændingestyrelsen
stillet krav om pas, men det er i den konkrete sag ikke påset, om kravet var opfyldt på ansøgningstidspunktet.
..."
af rapport af 14. august 2017 fremgår, at tiltalte har siddet fængslet i perioden 1. juni 2007
til 30. november 2012 og i perioden 12. marts 2013 til 21. marts 2017.
personlige oplysninger
tiltalte har om sine personlige forhold til retsbogen afgivet følgende forklaring:
"... at han bor sammen med sine forældre. han har to søskende i england og fire søskende i
danmark. hans lillesøster bor sammen med ham og hans forældre. han har ikke søgt dansk
statsborgerskab. hans søskende har dansk statsborgerskab.
han taler dansk og gebrokkent spansk, engelsk, fransk, tysk og urdu. han ved ikke, hvad
pashto er. han taler dansk med sin mor og far, men der kan godt være nogle ord eller
sætninger på pakistansk, når han taler med sin mor. han taler ikke rigtig pakistansk med sine
kammerater. han fører ikke samtaler på pakistansk, men kan godt bruge nogle ord og
sætninger på pakistansk.
han har været i pakistan to gange. han var der sidst i 2007. han har været på et par ophold
med sine forældre i pakistan. han var der på korte ferier. han ved ikke, om hans forældre
stadig har et forhold til pakistan. de har ikke familie i pakistan. hans far har ikke nogen
relationer til det pakistanske system. de ejer ikke noget jord i pakistan. tiltalte tror ikke,
hans forældre har venner i pakistan.
tiltalte forklarede, at han ikke har gennemført en uddannelse, dog har han afsluttet 9. klasse.
han har et nært forhold til sine forældre. de kommer ikke og besøger ham i fængslet. de har
før besøgt ham i fængslet både i københavn og i jylland. han kan ikke lide at få besøg af sin
familie, når han sidder inde. han har skrevet sammen med sine søskende og sine forældre,
og de har også ringet sammen under hans afsoning. han er medlem af ltf.
han er ikke medlem af nogen sportsklubber.
udspurgt af forsvareren forklarede tiltalte, at han er født den … 1986 på rigshospitalet. han
har altid boet i danmark. han har været på ferie to gange i pakistan. han har gået i
børnehave og skole i danmark. han har været medlem af en fodboldklub, og på et tidspunkt
var han medlem af venstre. han var politisk interesseret. han er ikke særlig religiøs. alle
hans søskende er født og opvokset i danmark. hans søskende har alle dansk statsborgerskab.
                                                      - 18 -
da han blev 18 år, fik han ikke permanent opholdstilladelse og kunne derfor ikke søge om
dansk statsborgerskab.
hans far kom til danmark i 1970, og hans mor kom til danmark i 1975. alle hans søskende
er danske statsborgere, og deres børn er også danske statsborgere. hans bedsteforældre er
døde. hans mormor og morfar forlod pakistan i 1965. de indvandrede til england. hans
farfar og farmor forlod pakistan i 1966. tiltaltes farbror bor i england.
tiltalte har ikke familie i pakistan. hans faster har børn i danmark. hans mor har nogle
søskende, som bor i england. alle hans fætre og kusiner bor i danmark eller england. han
har ikke nogen venner i pakistan. han taler ikke med nogen i pakistan. han kender ikke
noget til, at hans far skulle eje et stykke jord i pakistan. hans far har været politisk aktiv i
danmark. der er blevet brugt beskidte politiske tricks mod hans far. de gange, tiltalte og
hans forældre har været i pakistan, har de boet på hotel.
udspurgt på ny af anklageren forklarede tiltalte, at han ikke kan huske, om han har haft et
pakistansk pas tidligere. han har været skrevet ind i sine forældres pas.
..."
udtalelser fra udlændingestyrelsen
der er dokumenteret tre udtalelser fra udlændingestyrelsen.
af udtalelse af 24. august 2017 fra udlændingestyrelsen fremgår blandt andet:
"...
det er til sagen oplyst, at anklagemyndigheden forventer pågældende idømt en straf udmålt i måneder, idet der
ikke foreligger sammenlignelig praksis på området.
anklagemyndigheden har af denne årsag anmodet udlændingestyrelsen om dels at tage stilling til
udvisningsspørgsmålet, såfremt t idømmes en fængselsstraf på op til 3 måneder, dels at tage stilling til
udvisningsspørgsmålet, såfremt t idømmes en fængselsstraf på mere end 3 måneder, men ikke over 1 år.
det er endvidere oplyst, at anklagemyndigheden vurderer, at der under straffesagen bør nedlægges påstand om
udvisning med indrejseforbud.
t er tidligere straffet for anden kriminalitet.
...
opholdsgrundlag og længde
t blev født i danmark den … 1986. idet hans forældre allerede var fast bosiddende i danmark på dette
tidspunkt, var t efter dagældende praksis fritaget for kravet om opholdstilladelse indtil sit fyldte 18. år, hvor
han skulle søge om opholdstilladelse på selvstændigt grundlag.
t blev den 31. juli 2008 meddelt afslag på tidsubegrænset opholdstilladelse i danmark. ts tidsbegrænsede
opholdstilladelse blev i denne forbindelse forlænget frem til den 3. november 2010. ts opholdstilladelse er den
10. april 2017 forlænget til den 10. april 2021.
længden af ts lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmelserne regnes fra den … 1986, hvor pågældende
blev tilmeldt folkeregisteret. jf. herved udlændingelovens § 27, stk. 1. t har således opholdt sig i danmark i ca.
30 år og 10 måneder.
                                                       - 19 -
efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvor en udlænding har været varetægtsfængslet forud
for en senere domfældelse, eller har udstået frihedsstraf eller har været undergivet anden strafferetlig retsfølge,
der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført
ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens § 27, stk. 1.
det bemærkes i den forbindelse, at udlændingestyrelsen ikke kan oplyse, præcist hvor længe t - når den i
udlændingelovens § 27, stk. 5 nævnte periode fratrækkes har haft lovligt ophold i danmark, idet
udlændingestyrelsen ikke er i besiddelse af oplysninger om ts samlede frihedsberøvelse i danmark.
det bemærkes endvidere, at det er udlændingestyrelsens umiddelbare vurdering, at der ud fra de forelagte
oplysninger minimum skal fratrækkes 10 år fra opholdets længde.
det bemærkes dog også, at dette ikke ses at have betydning for hjemmelsspørgsmålet, idet t ud fra sagens
oplysninger i øvrigt vurderes at have haft lovligt ophold i danmark i mere end de sidste 9 år.
udvisningshjemmelen
udlændingestyrelsen er af den opfattelse, at opholdets længde og karakter fører til, at betingelserne for en
eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.
efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i landet i mere end de
sidste 9 år, og en udlænding med opholdstilladelse efter §§ 7 eller 8, der har haft lovligt ophold her i landet i
mere end de sidste 8 år, udvises, hvis udlændingen efter straffelovens § 119, idømmes ubetinget frihedsstraf
eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en
lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.
§ 26, stk. 2
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en beslutning om udvisning af t med sikkerhed kan antages at være i
strid med danmarks internationale forpligtelser, skal udlændingestyrelsen henvise til politiets rapport af 17.
maj 2013.
der er i forbindelse med nærværende sag ikke foretaget en ny afhøring af t, idet ts forsvarer har oplyst, at t
ikke finder det nødvendigt at afgive nye oplysninger om sine personlige forhold. der er givet samtykke til, at
den tidligere rapport forelægges i nærværende sag.
af politirapport af 17. maj 2013 fremgår blandt andet følgende:
        t blev født i danmark den … 1986. han er pakistansk statsborger.
                            t oplyser, at hans forældre og 4 af hans søskende bor i danmark.
        herudover har han en søster, der nu bor i england og en søster, der bor i sverige. t oplyser, at han ikke
        har nogen tilknytning til pakistan. han oplyser, at han taler gebrokkent pakistansk, og at han ikke kan
        læse sproget.
        t oplyser, at han har besøgt pakistan 2-3 gange - senest i 2007. t har afsluttet folkeskolens 9. klasse.
        han oplyser, at han efterfølgende har startet på flere uddannelser, som han dog ikke har færdiggjort.
        han har under afsoning tidligere taget enkeltfag i dansk, engelsk og samfundsfag, som han har
    afsluttet med gode karakterer.
særligt vedrørende ts statsborgerskab bemærkes, at det af sagen fremgår, at t ikke har noget nationalitetspas.
ved brev af 23. august 2017 fra ts forsvarer, advokat michael juul eriksen fremgår endvidere, at den
pakistanske ambassade flere gange skulle have nægtet at udstede et pas til t.
udlændingestyrelsen kan i den forbindelse oplyse, at t den 11. august 2017 indgav en ansøgning om
fremmedpas hos udlændingestyrelsen. i forbindelse hermed er modtaget brev af 26. april 2017 fra den
pakistanske ambassade, hvoraf det fremgår, at ambassaden ikke er i stand til at udstede et pas til t, idet han
ikke er i besiddelse af et pakistansk id-kort, ligesom han ikke har ladet sig registrere i pakistan.
                                                       - 20 -
særligt vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er risiko for, at t vil lide overlast i pakistan, hvor han efter
udvisningen ventes at tage ophold, bemærkes følgende:
udlændingestyrelsen har til brug for behandlingen af anklagemyndighedshøringer den 11. maj 2016 anmodet
udenrigsministeriet om at søge belyst, hvorvidt statsborgere i pakistan, der i udlandet er straffet for
lovovertrædelser, ved tilbagevenden til pakistan risikerer at blive straffet for samme lovovertrædelse på ny.
udenrigsministeriet har forelagt spørgsmålet for en juridisk kilde i pakistan.
af høringssvar af 12. juli 2016 fremgår det, at dobbelt straf ikke er muligt i pakistan. en person vil ikke - efter
at være hjemvendt til pakistan - blive straffet for samme lovovertrædelse efter indrejse i pakistan. princippet
om "ne bis idem" er nedfældet i pakistans lovgivning og praktiseres i pakistan.
styrelsen skal i det hele henvise til høringssvar af 12. juli 2016, der vedlægges i kopi.
udtalelse om udvisningsspørgsmålet
det følger af bestemmelsen i udlændingelovens § 26, stk. 2, at en udlænding skal udvises efter §§ 22- 24,
medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter, og om at den pågældende
forventes idømt en frihedsstraf udmålt i måneder sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 2 nævnte
hensyn, kan udlændingestyrelsen tiltræde anklagemyndighedens indstilling om udvisningsspørgsmålet.
udlændingestyrelsen bemærker, at tiltrædelsen gælder uanset om t idømmes op til 3 måneders fængsel, eller
mere end 3 måneders fængsel, men under 1 år.
udlændingestyrelsen skal samtidig henlede opmærksomheden på, at pågældende den 23. september 2015 blev
idømt betinget udvisning af danmark med en prøvetid på 2 år. ifølge udlændingelovens § 24 b, stk. 3 skal en
udlænding, der er idømt betinget udvisning efter udlændingelovens § 24 b, stk. 1, udvises, medmindre dette
med sikkerhed vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser, hvis den pågældende i prøvetiden for
den betingede udvisning begår nyt strafbart forhold, som kan give anledning til udvisning efter §§ 22- 24, og
der inden prøvetidens udvisning foretages rettergangsskridt. kan der ikke ske udvisning, jf. § 26, stk. 2, skal
udlændingen udvises betinget på ny. prøvetiden fastsættes efter reglerne i stk. 2.
konsekvenser ved en eventuel udvisning
det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et indrejseforbud, og at
indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1. i den førstkommende måned efter udrejsen eller
udsendelsen.
fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr. 15.
det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i forbindelse med udvisning
efter § 22, nr. 4- 8 eller for udlændinge, som ikke har haft lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste
6 måneder, dog altid for mindst 6 år.
..."
af udtalelse af 15. september 2017 fra udlændingestyrelsen fremgår blandt andet:
"...
anklagemyndigheden har den 12. september 2017 anmodet udlændingestyrelsen om en supplerende udtalelse
vedrørende ts statsborgerskab – herunder på hvilket grundlag, at udlændingestyrelsen har vurderet
pågældendes statsborgerskab.
anklagemyndigheden har i den forbindelse fremsendt skrivelse af 23. august 2017 fra advokat michael juul
eriksen, hvor pågældende tilkendegiver, at t ikke har andet statsborgerskab, idet den pakistanske ambassade
flere gange har nægtet at udstede et pas til ham.
                                                       - 21 -
udlændingestyrelsen kan oplyse, at styrelsen har lagt til grund, at t er pakistansk statsborger.
udlændingestyrelsen bemærker hertil, at t er født i danmark, og at han på tidspunktet for sin fødsel blev
registreret som pakistansk statsborger.
udlændingestyrelsen er ikke i besiddelse af dokumenter der kan bekræfte, på hvilket grundlag, at man på
tidspunktet for ts fødsel har registreret ham som pakistansk statsborger, men på baggrund af de foreliggende
baggrundsoplysninger om erhvervelse af pakistansk statsborgerskab er det udlændingestyrelsens vurdering, at
grundlaget er forældrenes statsborgerskab på tidspunktet for fødslen.
udlændingestyrelsen kan oplyse, at ts fader i det centrale personregister er registreret som pakistansk
statsborger født i danmark den … 1953. ts moder er i det centrale personregister ligeledes registreret som
pakistansk statsborger, indrejst i danmark den 25. december 1976.
udlændingestyrelsen kan videre oplyse, at t tidligere har været i besiddelse af et pakistansk nationalitetspas.
således fremgår det af udlændingestyrelsens oplysninger, at t henholdsvis den 25. september 2002 og den 30.
november 2004 fik udstedt en tilbagerejsetilladelse, og at begge tilladelser blev stemplet i pågældendes
nationalitetspas. på ansøgningen er angivet, at han er pakistansk statsborger. t har endvidere den 30. november
2004 indgivet ansøgning om permanent opholdstilladelse. i forbindelse med indleveringen af ansøgningen
fremviste t sit pakistanske nationalitetspas udstedt den 7. september 2001 på den pakistanske ambassade i
københavn, pas nr. j … og med gyldighed til den 6. september 2006. t har i ansøgningsskemaet selv angivet,
at han er pakistansk statsborger, og at hans modersmål er pakistansk.
udlændingestyrelsen kan til brug for styrelsens vurdering af reglerne for pakistansk statsborger oplyse, at det
fremgår af den seneste rapport fra uk home office af juni 2017 (vedhæftet nedenfor som kilde 1), at børn der
er født af forældre med pakistanske statsborgerskab uden for pakistan er statsborgere på baggrund af
afstamning. rapporten refererer til en hjemmeside under det pakistanske indenrigsministerium (vedhæftet
nedenfor som kilde 2).
det østrigske kilde accord (organisation under østrigsk røde kors) oplyser ligeledes, at et barn af
pakistanske forældre er pakistanske statsborger på baggrund af afstamning (vedhæftet nedenfor som kilde 3).
accord henviser til statsborgerskabslovens artikel 5. lovteksten fra en hjemmeside under det pakistanske
lov og justitsministerium er vedhæftet nedenfor i kilde 4.
det er på baggrund af ovenstående udlændingestyrelsens vurdering, at t erhvervede pakistansk statsborgerskab
ved fødslen, men at han som følge af manglende registrering i pakistan kan have vanskeligheder ved at opnå
forskellige rettigheder som pakistansk statsborger; herunder at få udstedt et pas.
udlændingestyrelsen skal i den forbindelse bemærke, at den pakistanske ambassade i sin skrivelse af 26. april
2017 ikke tager stilling til ts statsborgerskab, men alene bemærker, at han, som følge af, at han er født i
danmark, ikke er registreret i det lokale register i pakistan. af samme grund er han ej heller i besiddelse af et
id-kort, hvorfor ambassaden ikke kan udstede et pakistansk nationalitetspas til pågældende.
udlændingestyrelsen skal endvidere bemærke, at det ifølge landinfo af 29. maj 2012 (vedhæftet som kilde 5)
fremgår, at det ifølge den pakistanske ambassade i oslo også for pakistanske statsborgere bosat uden for
pakistan og uden id-kort er muligt at få udstedt et pas; dog ikke maskinelt læsbart og ikke den samme
gyldighedsperiode.
..."
af udtalelse af 3. oktober 2017 fra udlændingestyrelsen fremgår blandt andet:
"...
anklagemyndigheden har den 28. september 2017 anmodet udlændingestyrelsen om en supplerende udtalelse
vedrørende længden af ts lovlige ophold i danmark.
                                                       - 22 -
anklagemyndigheden har i den forbindelse fremsendt en samlet opgørelse, hvoraf det præcist fremgår, hvor
længe t tidligere har afsonet straf.
udlændingestyrelsen har i udtalelse af 24. august 2017 oplyst, at t blev født i danmark den … 1986, og at han
efter dagældende praksis var fritaget for kravet om opholdstilladelse indtil sit fyldte 18 år, hvor han skulle søge
om opholdstilladelse på selvstændigt grundlag.
udlændingestyrelsen oplyste endvidere, at ts opholdstilladelse senest den 10. april 2017 blev forlænget til den
10. april 2021.
udlændingestyrelsen oplyste endelig, at længden af ts lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmelserne
regnes fra den … 1986, hvor pågældende blev tilmeldt folkeregisteret, jf. herved udlændingelovens § 27, stk.
1.
efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvori en udlænding har været varetægtsfængslet forud
for en senere domfældelse, eller har udstået frihedsstraf eller har været undergivet anden strafferetlig retsfølge,
der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført
ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens § 27, stk. 1.
anklagemyndigheden har oplyst, at t samlet har afsonet 3.644 dage, hvilket svarer til ca. 10 år (9 år, 11
måneder og 29 dage).
t har således, når den i § 27, stk. 5 nævnte periode fratrækkes, haft lovligt ophold i danmark i ca. 20 år og 10
måneder.
det er på den baggrund fortsat udlændingestyrelsens opfattelse, at opholdets længde og karakter fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.
efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i landet i mere end de
sidste 9 år, og en udlændinge med opholdstilladelse efter §§ 7 eller 8, der har haft lovligt ophold her i landet i
mere end de sidste 8 år, udvises, hvis udlændingen efter straffelovens § 119, idømmes ubetinget frihedsstraf
eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en
lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.
udlændingestyrelsen skal bemærke, at det ikke får betydning i forhold til beregningen af det samlede lovlige
ophold i medfør af udlændingelovens § 27, at t i en periode på 4 år og 10 måneder ikke har haft en gyldig
opholdstilladelse i danmark. det følger således af udlændingelovens § 27, stk. 3, at beregningen af den i § 27,
stk. 1 nævnte tidsrum afbrydes, når en meddelt opholdstilladelse udløber, bortfalder eller inddrages af
udlændingestyrelsen. forlænges opholdstilladelsen, anses opholdstilladelsen ikke for bortfaldet.
..."
tiltalte er tidligere straffet, blandt andet
ved         retten på frederiksbergs dom af 18. januar 2007 for overtrædelse af straffelovens §
            244, jf. § 89, med fængsel i 60 dage,
ved         retten i aalborgs dom af 8. oktober 2008 for overtrædelse af straffelovens § 245,
            stk. 1, jf. § 247, stk. 1, og § 246, jf. § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, jf. § 89, med
            fængsel i 8 år. frifundet for en udvisningspåstand,
ved         retten i horsens dom af 3. oktober 2012 for overtrædelse af straffelovens § 124,
            stk. 4, med fængsel i 14 dage. prøveløsladt den 30. november 2012 med en reststraf
            på 1004 dage med en prøvetid på 3 år, heraf 2 år under tilsyn af kriminalforsorgen,
                                                - 23 -
ved       retten på frederiksbergs dom af 21. december 2013 for
           overtrædelse af straffelovens § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, og § 276, jf. § 285, stk.
           1, med fængsel i 3 år og 6 måneder. fællesstraf omfattende reststraffen på 1004
           dage ved prøveløsladelse den 30. november 2012. frifundet for en
           udvisningspåstand, og
ved       østre landsrets ankedom af 23. september 2015 for overtrædelse af straffelovens §
          245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, med fængsel i 6 måneder. betinget udvist, jf.
          udlændingelovens § 24 b med en prøvetid på 2 år. dommen var en stadfæstelse af
          københavns byrets dom af 20. marts 2015. løsladt den 21. marts 2017.
tiltalte har under sagen været frihedsberøvet fra den 11. august 2017.
rettens begrundelse og afgørelse
forhold 1
det er ubestridt og lægges til grund, at tiltalte er leder af grupperingen loyal to familia
(ltf), og at tiltalte sammen med flere andre personer med tilknytning til ltf befandt sig
det pågældende sted på det pågældende tidspunkt, hvor tiltalte og de øvrige personer blev
visiteret af politiet, eftersom de befandt sig i en visitationszone.
efter tiltaltes forklaring i grundlovsforhøret den 12. august 2017 sammenholdt med
vidneforklaringerne afgivet af politiassistent b og politibetjent d er det godtgjort, at tiltalte i
forbindelse med eller efter visitationen af ham rettede fokus mod politiassistent a og udtalte,
at han havde et attitudeproblem eller lignende.
efter forklaringerne afgivet af politiassistenterne a og b samt politibetjentene c og d samt
h er det endvidere godtgjort, at tiltalte omgivet af de øvrige personer tilknyttet ltf og med
fokus mod politiassistent a udtalte til de øvrige personer tilknyttet ltf "husk hans ansigt"
eller lignende, hvorefter tiltalte igen rettet mod politiassistenten udtalte "pas på dig selv",
"pas godt på dig selv" og "pas på din ryg" eller lignende, alt imens mindst en af de
tilstedeværende personer tilknyttet ltf optog et billede af politiassistenten.
det findes endvidere efter vidneforklaringerne godtgjort, at tiltaltes stemme og hele attitude
var truende, herunder at han pegede på politiassistenten, samt at der var en anspændt
stemning mellem politiet på den ene side og tiltalte og de øvrige personer tilknyttet ltf på
den anden side.
retten finder, at tiltalte under disse omstændigheder med de anførte citerede udtalelser har
truet med at øve vold mod politiassistenten og herunder har haft til hensigt at true
politiassistenten. tiltalte er derfor skyldig i det anførte omfang i overtrædelse af
straffelovens § 119, stk. 1.
forhold 2
det følger af straffelovens § 92, at en lovovertrædelse ikke straffes, når der er indtrådt
forældelse efter §§ 93-94. det fremgår af straffelovens § 93, stk. 1, nr. 1, at
                                                - 24 -
forældelsesfristen er 2 år, når der ikke er hjemlet højere straf end fængsel i 1 år for
overtrædelsen. overtrædelse af udlændingelovens § 59, stk. 2, straffes med bøde eller
fængsel indtil 6 måneder. forældelsesfristen er således 2 år.
forældelsesfristen regnes ifølge straffelovens § 94, stk. 1, fra den dag, da den strafbare
virksomhed eller undladelse er ophørt, og afbrydes ifølge stk.
5, når den pågældende gøres bekendt med sigtelsen, eller når anklagemyndigheden anmoder
om rettergangsskridt, hvorved den pågældende sigtes for overtrædelsen.
retten finder, at tiltalte først den 18. september 2015, da han via sin advokat indgav
ansøgning om forlængelse af opholdstilladelse til
udlændingestyrelsen, ophørte med den strafbare virksomhed, hvorfor forældelsesfristen på 2
år skal regnes fra dette tidspunkt.
tiltaltes advokat har i mail af 18. august 2017 til københavns politi oplyst, at hans klient
ikke ønsker at udtale sig til politiets sigtelse vedrørende ulovligt ophold i danmark i
perioden 3. november 2010 til 18. september 2015. retten finder det derved godtgjort, at
tiltalte forinden var blevet gjort bekendt med sigtelsen, hvorfor forældelsen blev afbrudt
senest den 18. august 2017.
da forældelsesfristen således blev afbrudt, inden den udløb 2 år efter den 18. september
2015, er forholdet ikke forældet.
tiltalte blev ved udlændingeservices brev af 31. juli 2008 meddelt, at hans tidsbegrænsede
opholdstilladelse kun var gyldig til den 3. november 2010, og blev ved udlændingestyrelsen
brev af 14. maj 2014 gjort opmærksom på, at hans opholdstilladelse udløb den 3. november
2010. han kunne derfor ikke være uvidende om, at hans opholdstilladelse var udløbet den
dato, og at han skulle ansøge om en ny.
det er ikke godtgjort, at tiltalte eller hans repræsentanter forud for den 18. september 2015
har indgivet ansøgning om forlængelse af hans opholdstilladelse til udlændingestyrelsen,
som har oplyst, at det ikke er en betingelse for indgivelse af ansøgning, at ansøgeren giver
personligt fremmøde eller foreviser gyldigt pas. hertil kommer, at tiltalte i perioden 30.
november 2012 til 12. marts 2013 har været på fri fod og har haft mulighed for at ansøge om
både pas og opholdstilladelse, uden at dette skete.
herefter finder retten tiltalte skyldig i overensstemmelse med tiltalen.
straf
straffen fastsættes til fængsel i 3 måneder og en bøde på 12.200 kr., jf.
straffelovens § 119, stk. 1, samt udlændingelovens § 59, stk. 2. forvandlingsstraffen for
bøden er fængsel i 10 dage.
retten har ved udmåling af frihedsstraffen i forhold 1 lagt vægt på, at udtalelserne blev
fremsat overfor en politiassistent, som udførte sit arbejde i en visitationszone, som er oprettet
som følge af en verserende væbnet konflikt mellem to bander, hvor tiltalte er leder af den
                                                   - 25 -
ene bande. retten har endvidere lagt vægt på, at udtalelserne indebar, at tiltalte som leder af
banden opfordrede sine bandemedlemmer til at huske politiassistentens ansigt, hvorved
politiassistenten blev særlig udsat også i forhold til de øvrige bandemedlemmer. retten har
endelig lagt vægt på, at tiltalte flere gange tidligere er straffet for alvorlig personfarlig
kriminalitet, og at forholdet er begået kort tid efter, at tiltalte senest blev løsladt i marts 2017.
udvisning
tiltalte er 30 år gammel og født og opvokset i danmark. han er af udlændingestyrelsen
anset for at være pakistansk statsborger og er meddelt tidsbegrænset opholdstilladelse i
danmark. han har ifølge udlændingestyrelsen haft lovligt ophold i danmark i ca. 20 år og
29 dage.
tiltalte er nu idømt en fængselsstraf på 3 måneder for overtrædelse af straffelovens § 119,
stk. 1. forholdet er begået i prøvetiden for den betingede udvisning idømt ved østre
landsrets ankedom af 23. september 2015. det følger herefter af udlændingelovens § 22, nr.
6, og § 24 b, stk. 3, jf. § 26, stk. 2, at tiltalte skal udvises, medmindre dette med sikkerhed vil
være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
tiltalte er ikke gift eller samlevende, og han har ingen børn. da han er født og opvokset i
danmark, vil en udvisning indebære et indgreb i hans privatliv, jf. den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 8, stk.
1. et sådant indgreb er kun berettiget, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, er opfyldt.
udvisning har hjemmel i loven og har til formål at forebygge uro eller forbrydelse, og det
afgørende er, om udvisning må anses for nødvendig af hensyn til disse formål. dette beror
på en proportionalitetsbedømmelse.
tiltalte er tidligere straffet flere gange, herunder for grov personfarlig kriminalitet. han blev
i 2008 idømt 8 års fængsel for blandt andet grov vold med døden til følge. i 2013 blev han
idømt en fællesstraf på 3 år og 6 måneders fængsel for blandt andet grov vold, og i 2015 blev
han idømt 6 måneders fængsel ligeledes for grov vold. der blev i forbindelse med alle disse
tre sager nedlagt påstand om udvisning eller betinget udvisning, som alene blev taget til
følge ved dommen i 2015, hvor han blev betinget udvist.
retten lægger efter tiltaltes forklaring til grund, at hans forældre og fire af hans søskende bor
i danmark. hans to øvrige søskende bor i england. hans søskende og deres børn har alle
dansk statsborgerskab. hans far og mor kom til danmark i 1970erne. hele hans familie bor i
danmark eller i england. han har gået i børnehave og skole i danmark og har afsluttet
folkeskolens 9. klasse. da han blev 18 år, fik han ikke permanent opholdstilladelse og kunne
derfor ikke søge om dansk statsborgerskab.
retten lægger endvidere efter tiltaltes forklaring til grund, at han ikke har familie eller
venner pakistan, og at han kun taler gebrokkent pakistansk. han har været i pakistan to
gange på korte ferier sammen med sine forældre, senest i 2007.
                                             - 26 -
da tiltalte er født og opvokset i danmark, skal der foreligge meget tungtvejende grunde for
at udvise ham. tiltalte er aktuelt idømt en frihedsstraf udmålt i måneder for verbale trusler
mod en politiassistent. forholdet er opstået spontant efter en visitation og uden noget
element af planlægning. hans tilknytning til pakistan er efter det oplyste begrænset. på
denne baggrund og efter en samlet bedømmelse finder retten, at der uanset den tidligere
pådømte kriminalitet ikke er grundlag for at udvise ham.
det følger herefter af udlændingelovens § 24 b, stk. 1, at tiltalte skal udvises betinget med en
prøvetid på 2 år.
thi kendes for ret:
tiltalte t straffes med fængsel i 3 måneder og en bøde på 12.200 kr. forvandlingsstraffen
for bøden er fængsel i 10 dage.
tiltalte udvises betinget af danmark med en prøvetid på 2 år.
tiltalte skal betale sagens omkostninger, herunder 62.532,50 kr. med tillæg af moms i salær,
kørselsgodtgørelse 9.043,86 kr. med tillæg af moms samt godtgørelse af udlæg 1.844,50 kr.
til den beskikkede forsvarer, advokat michael juul eriksen.
kari sørensen dommer


text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 31. januar 2000 blev af retten i sagen
h-0061-99
bluetel a/s
(advokat søren thygesen)
   mod
nordisk air cargo a/s
(advokat mogens bach)
afsagt sålydende
                                     d o m:
nordisk air cargo a/s transporterede i januar måned 1999 et større parti mobiltelefoner med
fly fra norge via danmark til de forenede arabiske emirater. sagen vedrø- rer spørgsmålet, om
der bortkom 200 telefoner, mens for- sendelsen var i dette selskabs varetægt, samt et eventu-
elt erstatningskrav i den anledning.
påstandene
sagsøger, bluetel a/s, har krævet betaling af usd 24.000,00 med procesrente fra sagens
anlæg den 20. april 1999.
sagsøgte, nordisk air cargo a/s, har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af
                                                - 2 -
sdr 3.173,90.
sagens omstændigheder
i begyndelsen af januar 1999 købte sagsøger via datterselskabet bluetel norway a/s et parti
mobiltelefoner af teletrade a/s i norge og videresolgte telefonerne til super star telecom fze,
sharjah, i de forenede arabiske emirater. teletrade a/s havde købt en del af de telefoner, der
indgik i det samlede parti, der blev solgt til sagsøger af et andet norsk firma, twenty-twenty.
telefonerne blev med sagsøgte som speditør fragtet med fly fra oslo den 13. januar 1999 til
københavn, hvor de blev modtaget på sagsøgtes lager dagen efter med henblik på
videresendelse til den endelige køber i de forenede arabiske emirater.
af en telefax af 14. januar 1999 fra bluetel norway a/s til sagsøgte om "instructions to
forwarder/shipping agent" fremgår bl.a.: "description of goods: [tallet 3217 er med håndskrift
overstreget og ændret til] 2535 pcs. alcatel one touch easy ...." til et spørgsmål om
"inspection of goods" er svaret: "yes", ligesom svaret på et spørgsmål om "insurance" er:
"yes".
ved modtagelsen på sagsøgtes lager konstaterede en ansat, at det ikke umiddelbart var muligt
at foretage en optælling af telefonerne, da der manglede salgsemballage, manualer og ladere.
sagsøgte ved kasper barret tog kontakt til sagsøger ved jesper mikkelsen. sagsøgeren
henvendte sig til teletrade a/s ved jonny gammelsrud, der sammen med en ansat hos
twenty-twenty, allan eyre, den 15. januar 1999 rejste til københavn og foretog udbedring,
optælling og pakning af telefonerne på sagsøgtes lager. jonny gammelsrud og allan eyre har i
den forbindelse udarbejdet og underskrevet følgende skema:
               kat. a
               kat. b
               kat. c
               320
                                              - 3 -
              200
              170
              320
              160
              150
              149
              150
              150
              149
              143
              130
              200
              23
              sum
              938
              510
              966
                                           og 1 pall med løse telefonerog utstyr
                                           i tillegg kommer 200 stk kat. a fra helmhult
på skemaet er med håndskrift tilføjet: "dette ble talt opp i københavn = 13 paller m telefoner
+ 1 pall med utstyr & handsett".
                                                - 4 -
de af jonny gammelsrud og allan eyre pakkede kartoner blev af ansatte hos sagsøgte pakket i
14 scantainere. ingen ansatte hos sagsøgte foretog optælling af mobiltelefonerne.
af fakturaen fra bluetel norway a/s til super star tele- com fze, sharjad, der er dateret den
13. januar 1999 og sendt pr. telefax til sagsøger den 15. januar kl. 15.49, fremgår følgende
om antal, specifikation og pris for mobiltelefonerne:
"......
                  quantity
        specifications
                  price per pce.
                  total price
                  1138 pcs.
                  510 pcs.
                  966 pcs.
                  alcatel one touch easy gsm, mixed      colours, original alcatel
                  cat. a:brand new – full boxes
                  cat. b:used phones - full boxes
   cat. c:used phones
     total pcs.: 2.614
                  +free of charges: aprox. 90 phones
             ....
                                               - 5 -
        usd 120.-
        usd 75.-
        usd 50.-
        usd 136.560.-
        usd 38.250.-
        usd 48.300.-
total amount to pay
        usd 223.110.-
                                    ....."
om aftenen den 15. januar 1999 modtog sagsøgte fra helmholt telecenter i struer yderligere
200 mobiltelefoner med henblik på en samlet afsendelse til de forenede arabiske emirater.
sagsøgte har oplyst, at også disse mobiltelefoner blev pakket. ikke i en separat scantainer,
men i den ladning på 14 scantainere, der allerede var klar til afsendelse. dette er bestridt af
sagsøger.
på sagsøgtes air waybill er angivet 14 colli med en samlet vægt på 2.525 kg. det afsendte
beskrives som "electricals". der er ingen stykangivelser. på de af sagsøgte udfyldte toldpapirer
er vægtangivelsen ligeledes 2.525 kg, og stykantallet er her oplyst til 2704.
på toldpapirerne fra toldmyndighederne i sharjah, de forenede arabiske emirater, er angivet
14 colli og 2.525 kg. i rubrikken for "description of goods" står: "mobile phones, alcatel one
touch easy". med håndskrift er foretaget en tilføjelse, der kan læses som: "938 new, 1476
used".
                                                - 6 -
sagsøger har til brug for sagen indhentet følgende erklæring fra toldmyndighederne i sharjah,
de forenede arabiske emirater:
"to whom soever it may concern
this is to certify that super star telecom fze has received 938 pcs. new, and 1476 pcs. used
alcatel one touch easy mobile telephones vide customs bill no. 00112 dated 20.01.99
and airway bill no. 117-1700-4046 scandinavian airlines.
this certificate is issued on request of consignee with- out any obligation by the issuing
authority."
sagsøgte har den 15. januar 1999 faktureret sagsøger for forsendelsen. af fakturaen fremgår,
at der er tale om 14 colli electricals - vægt 2.525 kg. der er ingen stykangivelse. der er taget
betaling for bl.a. pakning og forsikring, men ikke for optælling af mobiltelefonerne.
forklaringer
der er under domsforhandlingen afgivet forklaring af jesper mikkelsen, flemming johansen,
kasper barret, casper frederiksen og jonny gammelsrud.
jesper mikkelsen har forklaret, at han indtil maj 1999 var ansat hos sagsøger som salgschef.
sagsøger var primært beskæftiget med butikssalg, men var også interesseret i at sælge
mobiltelefoner som almindelig handelsvare. sagsøger havde tidligere handlet med teletrade
a/s uden problemer. han blev kontaktet af kasper barret fra sagsøgte, da mobiltelefonerne var
ankommet til sagsøgtes lager. kasper barret fortalte, at der var problemer med både antallet
af mobiltelefoner og primært disses stand. der manglede oplader, batterier m.v. sagsøgte
havde ikke til opgave at skulle undersøge de modtagne varer, men det var kutyme, at
sagsøger fik meddelelse om, hvad der kom ind. vidnet kontaktede straks teletrade a/s og bad
selskabet sende nogen til københavn. det var teletrade a/s's valg at sende personerne jonny
gammelsrud og allan eyre fra twenty-twenty til københavn. vidnet meddelte herefter
sagsøgte, at der ville komme nogen og foretage optælling samt supplere med diverse tilbehør.
jonny gammelsrud ringede efterfølgende til vidnet og meddelte, at der var foretaget optælling
af kategori a, b og c, og at tallene, således som disse fremgår af bilag udarbej- det af ham,
stemte. vidnet har ikke givet sagsøgte besked om, at der ikke skulle tælles op. vidnet havde
                                                - 7 -
tillid til, at jonny gammelsrud talte korrekt op. vidnet kunne ikke forklare, hvorfor fakturaen
fra bluetel norway a/s til super star telecom fze er dateret før optælling-en på sagsøgtes
lager.
flemming johansen har forklaret, at han er direktør i det sagsøgte selskab, der er
datterselskab i en svensk koncern. sagsøger var fast kunde hos sagsøgte, og de havde et godt
samarbejde. sagsøgte er specialist i transport af mobiltelefoner og har jævnligt transport af
disse for ca. 30 - 40 kunder. der var altid fast procedure for optælling vedrørende
mobiltelefoner. med sagsøger var det aftalt, at der skulle foretages stikprøveoptælling. vidnet
så selv den modtagne leverance. alt lå meget rodet.
kasper barret har forklaret, at han, der er uddannet inden for spedition, har været ansat hos
sagsøgte i 3 år, heraf 1 år som kundeansvarlig for sagsøger. der var normalt ingen problemer i
leverancerne fra sagsøger. mobiltelefoner blev normalt leveret i salgsæsker med 10 - 20 i hver
eksportkarton. ved den konkrete leverance var det aftalt, at sagsøgte alene skulle tælle antal
salgsæsker. karsten frederiksen fra lageret gav vidnet besked om, at tallene ikke stemte, og
at der blandt andet var upakkede telefoner. vidnet kontaktede jesper mikkelsen, der love- de
at kontakte leverandøren i norge. jesper mikkelsen accepterede, at sagsøgte ikke ville stå for
optællingen, når der blandt andet manglede så mange dele. fredag for- middag ved 10-tiden
kom de fra norge for at foretage ud- bedring. de supplerede op og talte op, hvorefter de med-
delte, at nu var alt i orden. vidnet talte ikke på ny med jesper mikkelsen. mobiltelefonerne var
blevet pakket i scantainere, hvor der er ca. 200 kg i hver. stafetten leverede 200 stk.
mobiltelefoner, der også blev pakket i scantainer. vidnet erindrede ikke, om disse blev pakket i
en særskilt scantainer. til sidst blev der spændt bånd om de 14 scantainere. det er muligt
lagermedarbejdere hos sagsøgte, der har stablet scantainerne. lageret har vejet godset, og
det var frank andersen, der i toldpa- pirerne havde anført antal til 2704. tallet blev taget fra
den faktura, som bluetel norway a/s havde udstedt til super star telecom fze, og som
sagsøgte først fik den 15. januar 1999, hvor toldpapirer skulle laves. udgift til pakning nævnt i
sagsøgtes faktura af 15. januar 1999 på 1.500 kr. dækker ikke optælling, men alene pakning i
scantainere.
carsten frederiksen har forklaret, at han er selvstændig vognmand, og at han i 10 år har
arbejdet for sagsøgte. da mobiltelefonerne kom fra norge, var det ham, der læssede dem af.
der var 5 - 6 scantainere, mens resten var pakket i brune løse papkasser. han skulle tælle
                                               - 8 -
salgsæsker sammen med kim demerel. noget lå løst, og de enkelte kasser, hvor der skulle
være 1 telefonsæt i hver, vejede ikke det samme. deres tal stemte ikke med de opgivne tal,
hvilket han gav besked om til kasper barret, som rettede henvendelse til sagsøger. de fik
derefter besked på, at de skulle stoppe optællingen. fredag morgen kom allan eyre og jonny
gammelsrud til lageret, og de medbragte diverse reservedele til mobiltelefonerne. de to
begyndte at tælle op ved 11-tiden. de åbnede flere af kasserne og supplerede med tilbehør,
men 4 scantainere blev slet ikke undersøgt. allan eyre tog afsted ved 14- tiden, mens jonny
gammelsrud tog afsted ½ time senere. vidnet fik af dem besked på, at alt var klar til pakning,
og at alt fra de 15 - 18 løse brune papkasser skulle pakkes i scantainere. der var stor
vægtforskel på de enkelte salgsæsker. der blev leveret 200 stk. mobiltelefoner, som også blev
pakket i scantainer. vidnet ved ikke, om der var tale om nye telefoner, men på flere af
æskerne stod der "defekt", hvilket de dog ikke sagde til nogen. der var herefter i alt 14
scantainere.
jonny gammelsrud har forklaret, at det var hans selskab, teletrade a/s, der stod for salget
til sagsøger, og at mobiltelefonerne dels kom fra twenty-twenty, der er di- stributør for
netcom, dels fra netcom. vidnet blev kontaktet af jesper mikkelsen fra sagsøger, der ønskede
en gennemgang af leverancen, idet tallene ikke stemte. sammen med allan eyre, der er ansat
hos twenty-twenty, tog han til københavn og gennemgik forsendelsen. de hav- de diverse
tilbehør med. de kom til danmark ved 8 - 9 tiden. de begyndte at pakke ved 9 - 9.30-tiden, og
allan eyre fortsatte til kl. 14, mens vidnet selv fortsatte til 16.30-tiden. først gennemgik de
mobiltelefonerne fra netcom og supplerede disse. fra netcom var der 84 løse håndsæt med
som reservedele i form af batterier, anten- ner m.v. de gennemgik derefter 1 palle fra twenty-
twen- ty, og da denne stemte, tog de kun stikprøver fra de an- dre. der blev måske taget
stikprøver fra 6 paller. på kasserne fra twenty-twenty stod der, hvor mange der var i, og de
kunne ikke komme til alle pallerne. de modtog ingen hjælp fra sagsøgte. vidnet bad ikke
efterfølgende sag-søgte om at ompakke æskerne. det er vidnet og allan eyre, der har
udarbejdet optællingen, der er fremlagt som sagens bilag 1. de 23 mobiltelefoner af kategori c
blev pakket i den ekstra palle med udstyr og håndsæt.
procedure
sagsøger har gjort gældende, at 200 mobiltelefoner er bortkommet, mens de var i sagsøgtes
varetægt. sagsøgte er ansvarlig herfor i henhold til bestemmelserne i §§ 107-109 i den
dagældende luftfartslov fra 1987. der er tale om et præsumptionsansvar. sagsøgte er
                                               - 9 -
ansvarlig, medmindre sagsøgte godtgør, at betingelserne for ansvarsfrihed i luftfartslovens §
109 var tilstede.
af det skema, som jonny gammelsrud og allan eyre udar- bejdede i forbindelse med deres
optælling på sagsøgtes lager, fremgår, at der var 938 nye og 1476 brugte telefoner fordelt på
13 paller samt 1 palle med udstyr og håndsæt. optællingen fandt sted før modtagelsen af leve-
rancen fra helmholt. skemaet er underbygget af gammelsruds forklaring og dokumenterer
antallet af mobiltelefoner. den del af leverancen, som der var problemer med, blev optalt styk
for styk. af den øvrige leverance blev der taget stikprøver, uden at man fandt nogen
uregelmæssigheder.
af instruksen til sagsøgte fremgår i øvrigt, at godset skulle inspiceres, dvs. tælles. dette er
tilsyneladende ikke sket, og en eventuel tvivl om antallet af mobiltelefoner må derfor komme
sagsøgte til skade.
retten må lægge til grund, at der var 938 nye mobiltelefoner, før leveringen fra helmholt af
yderligere 200 styk, dvs. i alt 1138 nye mobiltelefoner.
at antallet 1138 svarer til stykangivelsen i fakturaen fra bluetel norway a/s til super star
telecom fze, der er dateret den 13. januar 1999, skyldes, at mens den oprindelige datering er
uændret, er fakturaens stykangivelser rettet efter optællingen på sagsøgtes lager. kopi af
fakturaen er først sendt til sagsøgte den 15. januar 1999.
det fremgår af toldpapirerne, at vægten af de telefoner, der blev indfortoldet i danmark,
svarer til vægten af de telefoner, der blev afleveret i de forenede arabiske emirater. ved
modtagelsen var der imidlertid kun 938 nye og 1476 brugte mobiltelefoner.
200 nye mobiltelefoner er aldrig gået gennem tolden i danmark, men er bortkommet på
sagsøgtes lager. når det er lige præcis 200 mobiltelefoner, der mangler, må det antages at
være de 200 yderligere mobiltelefoner, der blev afleveret senere fra helmholt. det er
usandsynligt, at det forholder sig som forklaret af sagsøgte, at også disse mobiltelefoner blev
pakket i de allerede pakkede 14 scantainere, når det må konstateres, at det netop er det antal,
der mangler, når sendingen modtages i de forenede arabiske emirater.
det må i sig selv statuere grov uagtsomhed, at 200 mobiltelefoner kan blive væk på sagsøgtes
                                               - 10 -
lager, uden at det opdages. sagsøgte må have bevisbyrden for, at det modsatte er tilfældet.
hertil kommer, at carsten frederiksen ifølge sin egen forklaring bemærkede, at der stod
"defekt" på mobiltelefonerne fra helmholt. frederiksen vidste, at det, der skulle modtages fra
helmholt, var 200 nye mobiltelefoner. alligevel foretog han sig intet, selvom der stod defekt på
kassen. også dette må statuere grov uagtsomhed.
sagsøgte har først og fremmest henvist til luftfragtbrevets angivelse af godset. i
luftfragtbrevet står intet om stykantal. der er en angivelse af 14 colli, og det således aftalte
antal colli er kommet frem til bestemmelsesstedet. der er derfor ikke dokumenteret nogen
manko, og allerede af den grund skal sagsøgte frifindes.
hvis retten ikke er enig heri, og hvis retten finder, at der oprindelig blev indgået en aftale om
optælling af mobiltelefoner, så er denne aftale senere ændret. det fremgår af forklaringerne og
underbygges af, at der ikke er faktureret for en foretaget optælling.
sagsøger overtog selv opgaven med at udbedre, optælle og pakke mobiltelefonerne. sagsøger
valgte at løse opgaven med optælling ved at sende jonny gammelsrud og allan eyre, der ikke
kan siges at være uvildige i denne sammenhæng, og der blev ikke lavet fuld optælling.
sagsøg- tes repræsentant, carsten frederiksen, har alene pakket kasser i scantainere. han har
ikke kontrolleret og skulle heller ikke kontrollere antallet af mobiltelefoner. det fremgår dog af
hans forklaring, at han mærkede, at ikke alle kasser vejede lige meget.
der er ingen dokumentation for, hvor mange mobiltelefoner, der er indleveret på sagsøgtes
lager, og der er heller ingen dokumentation for antallet af mobiltelfoner, der kom frem til de
forenede arabiske emirater.
den af sagsøger selvstændigt indhentede erklæring fra toldmyndighederne i sharjah kan ikke
tillægges nogen bevismæssig værdi. det kan i øvrigt undre, hvorfor man ikke i erklæringen
nævner noget om de ekstra 90 brugte mo- biltelefoner og de 84 løsdele samt håndsæt.
det bestrides, at sagsøgte har udvist grov uagtsomhed. for at statuere grov uagtsomhed må
det som minimum kræves, at sagsøgtes forsømmelse sandsynliggøres på en eller anden måde.
det er ikke tilfældet i den foreliggende sag, og sagsøgte kan derfor aldrig blive dømt til at
betale mere end sdr 3.173,90, hvilket svarer til den subsidiære påstand.
                                              - 11 -
sø- og handelsrettens afgørelse
det parti mobiltelefoner, som sagsøgte modtog fra oslo den 14. januar 1999 med henblik på
luftbefordring til de forenede arabiske emirater, var ikke i en stand, der umiddelbart gjorde det
muligt for sagsøgte at foretage en optælling og kontrol. sagsøger blev gjort bekendt med
forholdet ved kasper barrets opringning samme dag til jesper mikkelsen. sagsøger besluttede
på den baggrund at overtage optællingen og sende to repræsentanter fra sæl- gersiden til
sagsøgtes lager. de to repræsentanter fore- tog en udbedring, optælling og pakning af
leverancen. herved har sagsøger påtaget sig ansvaret for optællingen og risikoen ved en
eventuel senere bevistvivl om antal- let af mobiltelefoner indleveret til befordring. dette
stemmer tillige overens med angivelserne i sagsøgtes air waybill og den manglende fakturering
for optælling af mobiltelefoner.
herefter, og henset til carsten frederiksens forklaring om, at de 200 telefoner, der efterføl-
gende blev leveret fra helmholt telecenter, blev pakket i en af de 14 scantainere, der fremgår
af sagsøgtes air waybill, og som det må lægges til grund er modtaget i de forenede arabiske
emirater, findes det ikke godtgjort, at 200 tele foner er bortkommet i sagsøgtes varetægt.
sagsøgte vil derfor være at frifinde.
                           thi   kendes       for   ret
sagsøgte, nordisk air cargo a/s, frifindes.
inden 14 dage betaler sagsøger, bluetel a/s, sagens omkostninger med 16.000 kr. til
sagsøgte.
                                 knud e. schmidt
niels nørby jakobsen                   benny jepsen
                                      (sign.)
                      - 12 -
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark