text:
                       højesterets kendelse
                          afsagt tirsdag den 14. januar 2014
sag 279/2012
(1. afdeling)
weibel scientific a/s
(advokat michael h. steffensen)
mod
nordisk flyforsikringsgruppe
(advokat jakob rosing)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 3. afdeling den 14. september 2012.
i forbindelse med ankesagen er spørgsmålet, om det sagkyndige medlem af landsretten car-
sten v.m. hoff og skønsmand søren c. brodersen har været inhabile til at deltage i sagen ved
landsretten, udskilt til særskilt behandling og påkendelse, jf. retsplejelovens § 253, og denne
kendelse vedrører alene dette spørgsmål.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, jytte scharling, poul dahl jensen,
michael rekling og oliver talevski.
påstande
appellanten, weibel scientific a/s, har under delforhandlingen nedlagt følgende påstande:
a. landsrettens dom ophæves, og sagen hjemvises til fornyet behandling i landsretten ved
andre dommere.
b. de under landsrettens sagsbehandling tilvejebragte skønserklæringer udgår af sagen.
weibel har erklæret, at påstand b bortfalder, såfremt weibel ikke får medhold i påstand a.
                                              - 2 -
indstævnte, nordisk flyforsikringsgruppe, har over for weibels påstand a nedlagt påstand
om, at sagen fremmes til realitetsbehandling i højesteret.
nordisk flyforsikringsgruppe har over for weibels påstand b principalt påstået afvisning,
subsidiært at skønserklæringerne fortsat skal indgå i sagen.
sagsfremstilling
den 15. maj 2005 havarerede et jetfly, der var ejet af weibel, i forbindelse med en landing i
bader field lufthavn, som ligger ca. 3 km fra centrum i atlantic city, usa. flyets pilot var
erik tingleff larsen, der er eneaktionær og bestyrelsesformand i weibel.
flyet var kaskoforsikret hos nordisk flyforsikringsgruppe. forsikringssummen for kasko-
dækningen var 5 mio. usd uden selvrisiko ved totalskade. nordisk flyforsikringsgruppe ud-
betalte i sommeren 2005 forsikringssummen på 5 mio. usd til weibel med forbehold om
tilbagebetaling, såfremt piloten havde udvist grov uagtsomhed.
nordisk flyforsikringsgruppe anlagde den 28. december 2007 sag mod weibel om betaling af
4.902.027,35 usd med henvisning til forbeholdet og under anbringende af, at piloten havde
udvist grov uagtsomhed. kravet består af forsikringssummen med tillæg af udgifter vedrø-
rende fjernelse af vraget mv. og fradrag af indtægter for salg af dele af vraget.
under sagens behandling ved landsretten blev der optaget syn og skøn vedrørende henholds-
vis spørgsmål af aeronautisk karakter, spørgsmål om radardata og spørgsmål om meteorolo-
giske forhold. søren brodersen blev udmeldt som skønsmand vedrørende de meteorologiske
forhold.
landsretten blev under hovedforhandlingen tiltrådt af to sagkyndige medlemmer, jf. retsple-
jelovens § 20. et af disse medlemmer var luftkaptajn carsten hoff.
nordisk flyforsikringsgruppe fik i landsretten medhold i sin påstand om, at weibel skal be-
tale det ovennævnte beløb på knap 5 mio. usd.
                                             - 3 -
nordisk flyforsikringsgruppe
nordisk flyforsikringsgruppe er en forening af primært nordiske forsikringsselskaber, som i
en periode tegnede kasko- og ansvarsforsikringer for mindre danskregistrerede fly.
ved udgangen af 2004 havde nordisk flyforsikringsgruppe følgende medlemmer:
codan (medlemsandel på 26,5 %)
ge francona re (schweiz) (medlemsandel på 17,6 %)
norway energy and marine insurance asa (norge) (medlemsandel på 2,9 %)
sjóvár-almennar (island) (medlemsandel på 2,9 %)
topdanmark (medlemsandel på 11,8 %)
tryg forsikring (medlemsandel på 26,5 %)
xl insurance (england) (medlemsandel på 11,8 %)
i deres egenskab af medlemmer af nordisk flyforsikringsgruppe bar de nævnte forsikrings-
selskaber den økonomiske risiko i forhold til deres respektive medlemsandele på den police,
som flyhavariet den 15. maj 2005 blev anmeldt og behandlet under.
pr. 31. december 2004 ophørte nordisk flyforsikringsgruppe med at tegne flyforsikringer.
nordisk flyforsikring a/s
nordisk flyforsikring a/s blev stiftet den 4. oktober 2004, og claus bang hansen blev ud-
nævnt som administrerende direktør for aktieselskabet.
aktieselskabet begyndte den 1. januar 2005 sin virksomhed som forsikrer af mindre fly på det
danske marked. aktieselskabet overtog i den forbindelse medarbejderne i nordisk flyforsik-
ringsgruppe og administrationen af nordisk flyforsikringsgruppe under ophør, herunder an-
svaret for skadebehandling af verserende sager. aktieselskabet overtog derimod ikke nordisk
flyforsikringsgruppes forsikringsportefølje og dermed forsikringsrisikoen i forhold til grup-
pens kunder.
indtil den 30. marts 2006 var aktieselskabet ejet af:
                                                - 4 -
codan (27,5 %)
converium ltd. (schweiz) (25 %)
norway energy & marine insurance asa (10 %)
topdanmark (5 %)
tryffingamidstödin hf (island) (5 %)
tryg forsikring (27,5 %)
pr. 30. marts 2006 blev aktierne i nordisk flyforsikring a/s solgt til universal management
limited, hvis ejer er qbe insurance group limited, der er et stort australsk forsikringssel-
skab. navnet ”nordisk flyforsikring a/s” blev pr. 1. april 2006 ændret til ”qbe nordic
aviation insurance a/s”. flyforsikringsaktiviteterne i dette selskab blev pr. 1. marts 2011
overført til qbe insurance (europe) limited, england, danish branch, og administrationen af
nordisk flysikringsgruppe under ophør er også overgået hertil. claus bang hansen blev ud-
nævnt som generalagent for qbe insurance (europe) limited, england, danish branch.
rådet for større flyvesikkerhed
vedtægterne mv.
ifølge § 2 i vedtægterne for rådet for større flyvesikkerhed har rådet til formål at fremme
sikkerheden i forbindelse med flyvning. formålet søges opnået ved en aktiv virksomhed rettet
mod alle grene af flyveaktiviteten inden for dansk territorium gennem en repræsentativ sam-
mensætning af rådets medlemmer.
det er oplyst for højesteret, at rådet i princippet kun udtaler sig i sager, der har været be-
handlet i rådet, og om hvilke der er udbredt enighed.
ifølge vedtægternes § 3 skal rådet være sammensat af personer, hvis viden, erfaring og dedi-
kation skønnes at kunne bidrage til et produktivt resultat af rådets formål og arbejde. rådet
fastsætter selv antallet af medlemmer og opfordrer selv personer til at indtræde i rådet samt i
givet fald at udtræde af rådet. rådets medlemmer søges rekrutteret inden for organisationer,
unioner og selskaber med flere, der virker inden for dansk flyvning. en repræsentant fra sta-
tens luftfartsvæsen, havarikommissionen for civil luftfart og jernbane samt forsvaret kan
med status som observatør være repræsenteret i rådet.
                                               - 5 -
i tilknytning hertil er det på rådets hjemmeside fra november 2012 anført bl.a., at rådet er en
instans, som er uafhængig af politiske grupperinger, interesseregrupperinger o.a., og at dette
er vigtigt, idet en af rådets opgaver er at påvirke myndigheder og operatører i ind- og udland
med henblik på at fremme flyvesikkerhed i forbindelse med flyvning af enhver art.
rådets medlemmer
rådet for større flyvesikkerhed udgiver hvert år en beretning om sit virke. uddrag af disse
beretninger for årene 2000-2012 er fremlagt i sagen.
det fremgår heraf, at medlemmerne af rådet har tilknytning til en række organisationer mv.,
der virker inden for dansk flyvning. antallet af medlemmer har varieret, men har ligget om-
kring 20. ultimo 2009 havde medlemmerne af rådet tilknytning til følgende organisationer:
aopa (en forening for piloter, flyejere og operatører i danmark), autoriserede danske fly-
værksteder, dansk ballon union, dansk hangglidning og paraglidning, dansk faldskærms
union, dansk kunstflyver union, dansk motorflyver union, dansk svæveflyverunion,
dansk ultralet union, erhvervsflyvningens sammenslutning, flyveinstruktørerne, flyvelæ-
gerne, kongelig dansk aeroklub, kz & veteranflyveklubben, københavns lufthavne, na-
viair (bl.a. områdekontrol i dansk luftrum og trafikstyring over danske lufthavne), nordisk
forening for luftret, ”tung luftfart” (ejere og operatører af kommercielle store fly (rute- og
charterfly)), trafikjournalisternes klub, ”meteorologer” og qbe nordic aviation insurance
a/s.
rådet for større flyvesikkerhed havde ultimo 2009 følgende observatører: flyvevåbnet (fly-
vertaktisk kommando), havarikommissionen for civil luftfart & jernbane samt statens luft-
fartsvæsen.
carsten hoff, der som nævnt har været sagkyndigt medlem af landsretten i denne sag, er luft-
kaptajn og medlem af rådet med tilknytning til ”tung luftfart”. han har siden 2002 været
medlem af bestyrelsen for rådet og virket som kasserer. han har ikke modtaget honorar for sit
arbejde i bestyrelsen.
                                               - 6 -
søren brodersen, der som nævnt blev udpeget som skønsmand i landsretten, har været med-
lem af rådet siden 2002. han har tilknytning til ”meteorologer”.
tidligere direktør for nordisk flyforsikringsgruppe, kai frederiksen, var medlem af rådet
som repræsentant for gruppen frem til 2001, hvor han blev afskediget som direktør for grup-
pen. han fortsatte herefter som medlem af rådet, men repræsenterede ikke nordisk flyfor-
sikringsgruppe. han var i en lang årrække indtil 2004 formand for rådets bestyrelse. nordisk
flyforsikringsgruppe har ikke været repræsenteret i rådet på havaritidspunktet den 15. maj
2005 eller på et senere tidspunkt.
claus bang hansen indtrådte som medlem af rådet i 2005 i sin egenskab af administrerende
direktør for nordisk flyforsikring a/s (qbe nordic aviation insurance a/s). han har senere
været medlem af rådet i sin egenskab af generalagent for qbe insurance (europe) limited,
england, danish branch. han har ikke været medlem af rådets bestyrelse, og han har efter det
oplyste deltaget i 2-3 (ud af 4-5) rådsmøder om året.
rådets finansiering
medlemmerne af rådet betaler ikke kontingent, da rådets drift udelukkende finansieres via
donationer og sponsorater i form af direkte betalinger og naturalydelser. i årsberetningen for
2007 er det anført, at donationerne er ”vitale” for rådets arbejde. i andre årsberetninger er det
anført, at det uden donationerne ikke ville være muligt at gennemføre rådets arbejde.
rådets indtægter og udgifter er efter det oplyste forholdsvis beskedne. til illustration kan
nævnes, at indtægterne i henhold til rådets resultatopgørelse for 2003 udgjorde i alt 6.693,93
kr., der indkom fra tilskud/bidrag, donationer, salg af flyvemedicin og renter. udgifterne ud-
gjorde stort set samme beløb, dækkende generalforsamling og bestyrelsesmøder, gaver/repræ-
sentation, transportudgifter, service- og driftsudgifter og revisionshonorar. for 2004 budget-
teredes med indtægter på 25.100 kr. fra tilskud/bidrag, salg af flyvemedicin og renter og med
udgifter på 18.500 kr. omfattende udgifter til råds- og bestyrelsesmøder, gaver/repræsentation,
transportudgifter, telefonudgifter, frimærker og kontorhold, foredrag i klubber og foreninger
samt fremstilling af brochurer. medlemmerne af rådets bestyrelse modtager ikke honorar for
deres bestyrelsesarbejde.
                                               - 7 -
rådet har efter det oplyste i perioden fra 2000-2012 modtaget støtte fra følgende organisatio-
ner mv.:
aopa
flyvejournalisterne (danske flyvejournalisters klub)
kongelig dansk aeroklub
kz & v (kz & veteranflyveklubben)
københavns lufthavne
maersk air
my travel
naviair
nordisk flyforsikringsgruppe
nordisk flyforsikring a/s (qbe nordic aviation insurance a/s)
qbe insurance (europe) limited, england, danish branch
sas
statens luftfartsvæsen
sterling
thomas cook airlines (tidligere my travel)
særligt for så vidt angår nordisk flyforsikringsgruppe er det oplyst, at gruppen indtil 2000
havde ydet mindre økonomisk støtte til rådet. af årsberetningen for 2000 fremgår det, at hos
nordisk flyforsikringsgruppe ”har rådet indtil denne generalforsamling kunnet benytte loka-
le plads og brug af kontor hjælpemidler m.v., hvilke faciliteter rådet takker for”. nordisk
flyforsikringsgruppe har efter det oplyste ikke ydet støtte til rådet efter 2000.
nordisk flyforsikring a/s (efter 1. april 2006 qbe nordic aviation insurance a/s) har betalt
25.000 kr. til rådet pr. 31. december 2004, 25.000 kr. pr. 30. juni 2005 og 25.000 kr. pr. 10.
juli 2007. endvidere har qbe insurance (europe) limited, england, danish branch, den 30.
marts 2011 betalt 25.000 kr. til dækning af rentegning og trykning af en flyvesikkerhedspla-
kat, som rådet udsender. aftalen om sponsorering af trykning af plakaten blev indgået i 2010.
qbe nordic aviation insurance a/s har ikke ydet støtte til rådet i 2006. i rådets årsberetnin-
ger for 2008 og 2009 er anført, at qbe nordic aviation insurance a/s i disse år har ydet
støtte til rådet, men aktieselskabet har bestridt dette. qbe insurance (europe) limited, eng-
                                               - 8 -
land, danish branch, har efter det oplyste gennemgået regnskaberne for disse år, og der er
ikke bogført nogen form for støtte til rådet.
i et referat af rådets møde afholdt den 17. november 2008 er det anført, at ”tidligere har for-
sikring (qbe) betalt de ca. 10-20.000 dkk for årets drift, når der var ”hul i kassen”.”
andre oplysninger
det fremgår af landsrettens retsbog for 10. oktober 2008, at landsretten efter anmodning fra
nordisk flyforsikringsgruppe havde bestemt, at retten under hovedforhandlingen skulle til-
trædes af to sagkyndige dommere. retsformanden tilføjede, at de personer, der i givet fald
kunne komme på tale, ville blive udpeget fra en liste med sagkyndige personer, der var bragt i
forslag af blandt andre rådet for større flyvesikkerhed.
det fremgår af landsrettens retsbog af 30. oktober 2008, at ”retten er indstillet på at udpege
teknisk direktør jørgen h. ørstam og luftkaptajn, safety manager carsten hoff som sagkyn-
dige dommere til at tiltræde retten under hovedforhandlingen”. hvis parterne havde bemærk-
ninger hertil, skulle dette være meddelt retten inden den 28. november 2008. parterne frem-
kom efter det oplyste ikke med indsigelser mod udpegningen af de to nævnte personer som
sagkyndige medlemmer af landsretten.
af et referat vedrørende et møde i rådet for større flyvesikkerhed afholdt den 17. november
2008 fremgår ”ad pkt. 9: bordet rundt”, at carsten hoff oplyste, at han skulle være fagdom-
mer i sagen. det er i parentes anført, at ”rådets andet medlem bjørn hørner var inhabil i
samme sag”. referatet er udarbejdet af bjørn hørner, der er medlem af rådets bestyrelse og
sekretær for bestyrelsen. han er medlem af rådet med tilknytning til organisationen ”flyvein-
struktørerne”.
af en police af 11. juni 2009 fremgår, at robin ravnkilde fra 10. juli 2009 til 30. juni 2010
har ansvars- og kaskoforsikret et mindre fly (med én passagerplads) hos qbe nordic avia-
tion insurance a/s. flyet er kaskoforsikret for 515.000 kr., og den årlige præmie udgør ca.
20.000 kr. det fremgår af en oversigt fra statens luftfartsvæsen, trafikstyrelsen, at seneste
ejerskifte vedrørende det nævnte fly er den 31. januar 2008, og at flyet har fem ejere, herunder
carsten hoff.
                                                 - 9 -
landsretten udpegede i 2011 søren brodersen som skønsmand i sagen vedrørende spørgsmål
om meteorologiske forhold. søren brodersen, der er ansat hos danmarks meteorologiske in-
stitut, blev bragt i forslag af instituttet.
i ankesvarskriftet af 25. oktober 2012 for højesteret anførte nordisk flyforsikringsgruppe, at
der under hovedforhandlingen i landsretten deltog to sagkyndige dommere, ”hvoraf den ene
var luftkaptajn og safety manager samt medlem af rådet for større flyvesikkerhed”.
i ankereplikken af 22. november 2012 gjorde weibel herefter gældende, at såvel carsten hoff
som søren brodersen var inhabile.
bjørn hørner har i et svar af 5. december 2012 på spørgsmål i et brev af 16. november 2012
fra weibels advokat anført bl.a.:
       ”ad. 1.: jeg erklærede mig selv for inhabil som sagkyndigt retsmedlem uden at diskute-
       re det med rådet eller enkelte medlemmer. jeg meddelte, at jeg var inhabil, hvilket
       fremgår af rådsmødereferat fra 17. november 2008. jeg var blevet kontaktet af en med-
       arbejder fra østre landsret med henblik på at fungere som fagdommer i sagen om oy-
       jet havariet mellem forsikringsselskabet og weibel, men jeg mente med det samme, at
       jeg måtte være inhabil, da jeg kendte begge parter, hvilket jeg tilkendegav overfor
       hende. jeg var ikke selv i tvivl, og hun var da også enig med mig i dette.
       ad. 2.: årsagen til, at jeg var inhabil, var bl.a. følgende: jeg kender erik tinglef larsen
       og har mødt ham ved flere lejligheder i forbindelse med vores fælles interesse for flyv-
       ning og har ved enkelte lejligheder fløjet med ham i et af weibels fly. jeg er bekendt
       med at, at piloten ejer eller er medejer af weibel. angående sagens anden part, forsik-
       ringsselskabet, har jeg været involveret med det både som kunde, hvor mit eget fly ind-
       til for nylig har været forsikret, og i kraft af mit mangeårige medlemskab af bestyrelsen
       for rådet for større flyvesikkerhed. forsikringsselskabet, som også er medlem af rå-
       det, har udgjort en væsentlig del af det økonomiske fundament for rådets virke i hele
       min periode som bestyrelsesmedlem. jeg kender forsikringsselskabets nuværende re-
       præsentant i rådet, claus bang hansen, og kendte ligeledes kai frederiksen (som se-
       nere fortsatte som rådets revisor) personligt og har mødt dem begge adskillige gange
       bl.a. i forbindelse med rådsmøder. jeg har haft en alt for personlig relation til begge sa-
       gens parter og ville også have trukket mig, selv om jeg kun havde kendt en af parterne i
       sagen.
       ad. 3.: oy-jet’s havari har utvivlsomt været omtalt ved flere lejligheder i rådet, men
       det har ikke været behandlet som et særskilt punkt på dagsordenen. udveksling af syns-
       punkter og omtale af havarier finder ofte sted som en rundbordsdiskussion under punk-
                                              - 10 -
       tet ”bordet rundt”, og indholdet af drøftelserne gengives ikke i detaljer i rådsmøderefe-
       raterne.”
bjørn hørner har i et brev af 17. marts 2013 til weibels advokat yderligere oplyst bl.a.:
       ”flyvningerne, der er udført i forbindelse med erik tingleff larsen, er foregået som
       gæst på lige fod med en lang række andre mennesker, der er blevet tilbudt en fornøjel-
       sestur med erik tingleff larsen som pilot. i mit tilfælde er der tale om to flyvninger,
       som har været demonstrationer af flyet og dets udstyr og en sightseeingtur. jeg har på
       intet tidspunkt været fører af de pågældende fly, alene af den grund at jeg ikke har den
       fornødne typeuddannelse.
       jeg har ikke fungeret som instruktør, hverken for erik tingleff larsen eller andre an-
       satte hos weibel scientific a/s. således har der heller aldrig været økonomiske mel-
       lemværender mellem weibel scientific og mig eller mellem erik tingleff larsen og
       mig.”
af en rapport fra erhvervs- og selskabsstyrelsen af 30. juli 2013 fremgår bl.a., at qbe den-
mark a/s (tidligere nordisk flyforsikring a/s og qbe nordic aviation insurance a/s) har
samme postadresse og samme e-mailadresse som nordisk flyforsikringsgruppe.
anbringender
weibel har til støtte for påstand a anført, at såvel det sagkyndige medlem af landsretten, luft-
kaptajn carsten hoff, som skønsmand søren brodersen har været inhabile til at medvirke ved
sagens behandling i landsretten.
nordisk flyforsikringsgruppe har ydet kontante donationer og sponsorbidrag af vital betyd-
ning til rådet for større flyvesikkerhed. nordisk flyforsikringsgruppe skal identificeres med
alle de selskaber, hvori forsikringsvirksomheden har været drevet i perioden 2000-2012. for-
sikringsvirksomheden har gennem alle årene fremstået som én fortsættende virksomhed. der
har i hele perioden været tale om samme adresse og samme kontaktpersoner ved skadesvurde-
ringen. det må lægges til grund, at forsikringsvirksomheden som anført i rådets årsberetnin-
ger også har ydet støtte i 2008 og 2009. rådet kan have modtaget bidrag i form af natural-
ydelse og ikke et kontant overført beløb, hvilket kan forklare, at forsikringsvirksomheden ikke
har bogført oplysninger herom.
                                              - 11 -
carsten hoff har som bestyrelsesmedlem og kasserer for rådet været ansvarlig for rådets øko-
nomi, herunder udarbejdet rådets regnskaber og budgetter. søren brodersen er medlem af
rådet. både carsten hoff og søren brodersen har været bekendt med, at nordisk flyforsik-
ringsgruppe skal identificeres med de selskaber, som forsikringsvirksomheden har været
drevet i, og de var også begge bekendt med, at nordisk forsikringsgruppe havde ydet øko-
nomisk støtte af vital betydning for rådets virke.
carsten hoff havde herudover et kontraktsforhold til forsikringsvirksomheden gennem det
fly, han var medejer af.
havariet i 2005 af det fly, weibel ejede, har utvivlsomt været drøftet ved flere lejligheder i
rådet, jf. bjørn hørners oplysninger herom.
weibel har bestridt, at indsigelsen om inhabilitet er fortabt på grund af passivitet. weibel var
ikke før oplysningen herom i ankesvarskriftet for højesteret bekendt med, at carsten hoff var
medlem af rådet for større flyvesikkerhed. nordisk flyforsikringsgruppe har ikke på noget
tidspunkt oplyst, at forsikringsvirksomheden var medlem af rådet. weibel har ikke været i
besiddelse af oplysninger om søren brodersen, der gav anledning til at betvivle hans upartisk-
hed før undersøgelsen i anledning af oplysningen i ankesvarskriftet om carsten hoffs med-
lemskab af rådet.
weibel har til støtte for påstand b anført, at der ved hjemvisning af sagen skal ske en fuld-
stændig ny sagsbehandling i landsretten, hvilket indebærer, at samtlige skønserklæringer skal
udgå af sagen.
nordisk flyforsikringsgruppe har i relation til weibels påstand a anført, at hverken carsten
hoff eller søren brodersen har været inhabile ved sagens behandling i landsretten.
claus bang hansen, der var administrerende direktør for nordisk flyforsikring a/s, blev
medlem af rådet i 2005, og han har ikke været medlem af bestyrelsen. han har i rådet repræ-
senteret nordisk flyforsikring a/s (senere qbe nordic aviation insurance a/s) og senere
qbe insurance (europe) limited, england, danish branch. han har ikke repræsenteret nor-
disk flyforsikringsgruppe.
                                                - 12 -
der har ikke været noget interessefællesskab mellem claus bang hansen og carsten hoff.
carsten hoff har i rådet repræsenteret ”tung luftfart”, dvs. ejere og operatører af kommer-
cielle store fly (rute- og charterfly), men hverken nordisk flyforsikringsgruppe, nordisk fly-
forsikring a/s (senere qbe nordic aviation insurance a/s) eller qbe insurance (europe)
limited, england, danish branch, har forsikret sådanne fly, men derimod udelukkende min-
dre fly.
claus bang hansen har ikke haft og har ingen kontakt til carsten hoff uden for regi af rådet,
og han har aldrig drøftet sagen med ham. bjørn hørner har alene oplyst, at sagen har været
omtalt i rådet, men han har ikke oplyst, hvem der har stået for omtalen, eller hvornår omtalen
har fundet sted.
den økonomiske støtte, som nordisk flyforsikringsgruppe og nordisk flyforsikring a/s
(qbe nordic aviation insurance a/s) samt qbe insurance (europe) limited, england, da-
nish branch har ydet til rådet for større flyvesikkerhed, er uden betydning for carsten hoffs
habilitet. støtten er ydet til et råd med et ideelt – og ikke kommercielt – formål. carsten hoff
har ikke haft nogen form for personlig vinding ved donationerne eller nogen personlig
interesse i, at der blev ydet donationer til rådet. der har i øvrigt været forskellige sponsorer af
rådet, og støtten fra nordisk flyforsikringsgruppe, nordisk flyforsikring a/s (qbe nordic
aviation insurance a/s) og qbe insurance (europe) limited, england, danish branch, er af
begrænset størrelse. der skal ikke ske identifikation mellem nordisk flyforsikringsgruppe og
de nævnte forsikringsselskaber. det bemærkes herved, at der efter 1. april 2006 ikke har været
noget sammenfald mellem ejerne af forsikringsselskaberne og deltagerne i nordisk flyforsik-
ringsgruppe.
der består ikke noget kundeforhold mellem carsten hoff og nordisk flyforsikringsgruppe.
carsten hoff er medejer af et mindre fly, der siden 10. juli 2009 har været forsikret hos qbe
nordic aviation insurance a/s med robin ravnkilde som forsikringstager. der har i øvrigt
ikke været skader på flyet.
                                               - 13 -
den omstændighed, at bjørn hørner erklærede sig inhabil, har ingen betydning for bedøm-
melsen af, om carsten hoff er inhabil. forholdene vedrørende carsten hoff og bjørn hørner
er ikke ens.
at søren brodersen har været medlem af rådet for større flyvesikkerhed, kan ikke i sig selv
bevirke, at han må anses for inhabil som skønsmand. der er ikke noget interessefællesskab
mellem søren brodersen og carsten hoff eller claus bang hansen, og der har ikke været no-
gen kontakt mellem dem ud over møderne i rådet, hvor sagen på intet tidspunkt har været
særskilt drøftet.
hvis søren brodersen anses for inhabil, er retsfølgen heraf i øvrigt ikke dommens ophævelse
og sagens hjemvisning til landsretten. retsfølgen må være, at der gennemføres et nyt syn og
skøn ved en anden skønsmand i anken.
der skal ved bedømmelsen af inhabilitetsspørgsmålet tages hensyn til, at luftfartsbranchen i
danmark er meget lille. det er ikke muligt at finde en sagkyndig dommer eller en skønsmand
i denne sag, som ikke på den ene eller anden måde har en relation til repræsentanter i rådet
for større flyvesikkerhed.
weibel har fortabt sine indsigelser vedrørende carsten hoffs og søren brodersens mulige
inhabilitet som følge af passivitet. de forhold, weibel påberåber sig, er ikke efterfølgende
omstændigheder, og det er ikke undskyldeligt, at weibel ikke har fremsat indsigelserne før.
weibel havde særlig anledning til at undersøge carsten hoffs relation til rådet for større
flyvesikkerhed, idet landsretten allerede i retsbogen af 10. oktober 2008 oplyste, at han var
bragt i forslag af rådet. ved en søgning på ”luftkaptajn carsten hoff” på internettet kunne
weibel straks have konstateret, at carsten hoff var medlem af rådet. havde weibel foretaget
denne undersøgelse, ville weibel også være kommet i besiddelse af oplysninger om, at søren
brodersen var medlem af rådet. herved kunne weibel have rejst indsigelse allerede på det
tidspunkt, hvor han var bragt i forslag. indsigelsen er under alle omstændigheder fremsat for
sent, jf. fristen på en uge i retsplejelovens § 200, stk. 2, idet indsigelsen først fremkom i anke-
replikken af 22. november 2012, mens oplysningen om carsten hoffs medlemskab af rådet
blev givet i ankesvarskriftet af 25. oktober 2012.
                                               - 14 -
nordisk flyforsikringsgruppe har i relation til weibels påstand b anført, at det ikke tilkom-
mer højesteret at tage stilling til, hvad retsfølgen af en eventuel ophævelse af landsrettens
dom er i relation til skønserklæringerne. det er i første række et spørgsmål, som landsretten i
givet fald må tage stilling til. weibels påstand b bør derfor afvises. hvis højesteret tager stil-
ling til weibels påstand b, bemærkes, at en ophævelse af dommen og hjemvisning af sagen
på grund af carsten hoffs inhabilitet ikke kan bevirke, at de skønserklæringer, der er indhen-
tet under forberedelsen af sagen ved landsretten, skal udgå. carsten hoff har ikke deltaget i
sagsbehandlingen ved landsretten før hovedforhandlingen. der er i øvrigt, for så vidt angår
skønsmændene, alene gjort inhabilitet gældende i forhold til søren brodersen. finder høje-
steret, at han har været inhabil, betyder det, at hans skønserklæring skal udgå af sagen, men
ikke de øvrige skønserklæringer, idet de tre syn og skøn, der har været i landsretten, er gen-
nemført uafhængigt af hinanden. procesøkonomiske grunde taler endvidere stærkt for, at
skønserklæringerne ikke skal udgå af sagen, idet udgifterne til skønsmændene har udgjort
næsten 300.000 kr.
højesterets begrundelse og resultat
baggrund og hovedproblemstilling
ved landsrettens dom er der givet nordisk flyforsikringsgruppe medhold i en påstand om, at
weibel scientific a/s skal betale knap 5 mio. usd. påstanden angår i det væsentlige tilbage-
betaling af en forsikringssum, som nordisk flyforsikringsgruppe har udbetalt til weibel for et
havareret jetfly, som weibel havde kaskoforsikret hos nordisk flyforsikringsgruppe.
under anke af denne dom har weibel gjort gældende, at carsten hoff, der var sagkyndigt
medlem af landsretten, var inhabil, jf. retsplejelovens § 66 sammenholdt med § 61, og at sø-
ren brodersen, der var udpeget som skønsmand i landsretten, ligeledes var inhabil, jf. rets-
plejelovens § 197, stk. 1, sammenholdt med § 61. weibel har som følge heraf bl.a. nedlagt
påstand om dommens ophævelse og sagens hjemvisning til fornyet behandling i landsretten.
det er weibels hovedsynspunkt, at carsten hoff og søren brodersen har været inhabile ved
landsrettens behandling af sagen, fordi de gennem en årrække har været medlemmer af rådet
for større flyvesikkerhed, ligesom carsten hoff gennem en årrække har været medlem af
rådets bestyrelse og virket som kasserer.
                                                - 15 -
spørgsmålet om carsten hoffs habilitet
det følger af retsplejelovens § 66, at de forskrifter, der gælder for dommere, også finder an-
vendelse på sagkyndige retsmedlemmer. i den foreliggende sag skal spørgsmålet om carsten
hoffs inhabilitet afgøres efter retsplejelovens § 61, jf. § 66, hvorefter ingen må handle som
sagkyndigt retsmedlem, hvis der i øvrigt – dvs. uden for de tilfælde, der er nævnt i § 60 – fo-
religger omstændigheder, som er egnet til at rejse tvivl om det sagkyndige retsmedlems fuld-
stændige upartiskhed.
som anført i højesterets kendelse af 8. september 2011 (gengivet i ufr 2011 s. 3374) og i
højesterets dom af 5. september 2012 (gengivet i ufr 2012 s. 3522) har bestemmelsen i § 61
et dobbelt formål, nemlig dels at undgå en reel risiko for, at afgørelsen i den konkrete sag på-
virkes af uvedkommende hensyn, dels at undgå, at der hos parterne eller omverdenen opstår
mistillid til upartiskheden hos den person, der skal medvirke i sagen. det sidstnævnte indebæ-
rer, at et sagkyndigt retsmedlem er inhabil, hvis der på grund af den pågældendes tilknytning
til sagen eller sagens parter kan rejses tvivl om den pågældendes fuldstændige upartiskhed.
for at føre til inhabilitet skal tvivlen være rimeligt begrundet i objektive omstændigheder. §
61 skal i øvrigt fortolkes i lyset af artikel 6, stk. 1, i den europæiske menneskerettighedskon-
vention, hvorefter enhver har ret til rettergang for en uafhængig og upartisk domstol, og den
hertil relaterede praksis fra menneskerettighedsdomstolen.
carsten hoff er luftkaptajn og gennem sin tilknytning til ”tung luftfart” medlem af rådet for
større flyvesikkerhed, hvor han har været bestyrelsesmedlem og kasserer. spørgsmålet er i
første række, om han ved sit medlemskab af og virke i rådet har fået en sådan særlig relation
til weibels modpart i retssagen eller til selve sagen, at han må anses for inhabil til at deltage
som sagkyndigt medlem af landsretten ved sagens behandling og pådømmelse.
rådet er en bredt sammensat privat forening med medlemmer fra ca. 20 forskellige organisa-
tioner mv. foreningen har til formål at fremme sikkerheden ved flyvning, og den nyder of-
fentlig anerkendelse som sagkyndig på området. rådet afholder årligt 4-5 møder for sine
medlemmer. foreningens virksomhed udøves inden for beskedne økonomiske rammer, og
medlemmernes deltagelse i bestyrelsesarbejde, herunder som kasserer, er ulønnet.
                                                   - 16 -
på denne baggrund kan den omstændighed, at nordisk flyforsikringsgruppe og senere de for-
sikringsselskaber, der har forestået administrationen af gruppens forsikringer, har været re-
præsenteret i rådet for større flyvesikkerhed og i nogle år har ydet støtte af begrænset stør-
relse til rådet, ikke i sig selv føre til, at der – som følge af carsten hoffs medlemskab af og
virke i rådet – kan rejses tvivl om hans fuldstændige upartiskhed til at deltage som sagkyndigt
medlem af landsretten ved sagens behandling og pådømmelse.
der er heller ikke i øvrigt oplyst omstændigheder, som kan føre til, at carsten hoff har været
inhabil. der foreligger således ikke oplysninger om, at havariet har været nærmere drøftet i
foreningens regi, eller om, at carsten hoff i forbindelse med drøftelser i rådet skulle have
givet udtryk for noget syn på sagen. carsten hoff ses heller ikke i kraft af det forhold, at han
er medejer af et fly, der har været ansvars- og kaskoforsikret hos qbe nordic aviation insu-
rance a/s for en årlig præmie på ca. 20.000 kr., at have fået en særlig fællesinteresse med
nordisk flyforsikringsgruppe eller de forsikringsselskaber, der har forestået administrationen
af gruppens forsikringer.
spørgsmålet om søren brodersens habilitet
efter retsplejelovens § 197, stk. 1, må personer, der vil være udelukket fra at handle som
dommere i sagen efter § 60, stk. 1, nr. 1 og 2, under ingen omstændigheder tilkaldes som
syns- eller skønsmænd, og de øvrige i § 60 nævnte personer kun, for så vidt det ikke er muligt
at finde andre lige så gode. selv om det ikke fremgår udtrykkeligt af bestemmelsens ordlyd,
finder højesteret, at princippet i § 61 finder anvendelse ved bedømmelsen af en syns- og
skønsmands habilitet.
søren brodersen har været medlem af rådet for større flyvesikkerhed og her repræsenteret
meteorologisk sagkundskab. der foreligger efter højesterets opfattelse ikke forhold, som in-
debærer, at han har været inhabil til at virke som skønsmand i landsretten. højesteret har her-
ved lagt vægt på de grunde, som foran er anført i relation til spørgsmålet om carsten hoffs
habilitet.
det bemærkes i øvrigt, at retsvirkningen af, at en skønsmand, der har afgivet erklæring i en
tidligere instans, er inhabil, i almindelighed ikke er, at dommen skal ophæves, og sagen hjem-
vises til fornyet behandling i den pågældende instans.
                                             - 17 -
konklusion
højesteret tager herefter nordisk flyforsikringsgruppes påstand om, at sagen fremmes til rea-
litetsbehandling i højesteret, til følge.
                                        thi bestemmes:
anken fremmes til realitetsbehandling i højesteret.


text:
 mir
                                        udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 5. maj 2015.
b-3-14
s aps under konkurs
(advokat bo vadt christensen)
mod
x
(advokat ole larsen e.o.)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet blev taget under konkursbehandling den … 2014, og advokat bo vadt chri-
stensen blev samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra er-
hvervsstyrelsen siden den 25. oktober 2012 og frem til den 2. marts 2014, hvor skifteretten ef-
ter erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning af 5. februar 2014 tog selskabet under
likvidationsbehandling med advokat bo vadt christensen som likvidator, været registreret
som direktør i selskabet.
påstande
                                                         -2-
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 19. maj 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
da x ifølge oplysninger fra folkeregistret er registret som forsvundet den 10. september
2013, besluttede skifteretten 22. maj 2014 at beskikke advokat ole larsen for x. meddelelse
om kurators processkrift af 19. maj 2014 blev forkyndt for x i statstidende den 5. juli 2014,
hvor han samtidig blev opfordret til at kontakte den beskikkede advokat ole larsen snarest.
da x ifølge politiets eftersøgning muligvis opholder sig i sverige, har den beskikkede advo-
kat ole larsen også gennem skatteverket i sverige undersøgt, om x skulle være bosiddende
i sverige, men uden positivt resultat.
sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
      ”… fremlægges retsbog af 6. maj 2014 vedrørende skifterettens beslutning om at indlede konkurskaran-
      tænesag mod x.
      den konkursramte virksomhed:
      selskabet har haft til formål at drive virksomhed med gulvslibning samt anden aktivitet i tilknytning her-
      til.
      forud for konkursbehandlingen var selskabet taget under tvangsopløsningsbehandling på baggrund af
      erhvervsstyrelsens beslutning af 6. februar 2014, idet der ikke var aflagt årsrapport for perioden 1. juli
      2012— 30. juni 2013.
      selskabet er stiftet i august 2011 af p1, som også har været direktør i selskabet fra 21. september 2011 —
      25. oktober 2012. fra stiftelsen indtil 21. september 2011 var den registrerede direktør p2. ved p1s fra-
      trædelse som direktør indtrådte x i stedet. han er ifølge oplysninger fra cpr-registret nu er forsvundet
      …
      kurator har kontaktet både p1 og p2 med henblik på at opnå oplysninger om selskabet. p2 har oplyst
      overfor kurator, at selskabet blev overdraget i slutningen af 2012. overdragelsesaftalen fremlægges…
      kurator har undersøgt selskabets forhold, herunder gennemgået oplysninger modtaget fra selskabets
      bankforbindelse, erhvervsstyrelsen og skat. herudover har kurator gennemgået indkomne anmeldelser.
      oplysningerne viser, at selskabets drift hovedsageligt har fundet sted i 2012 og primo 2013. selskabets
      engagement med arbejdernes landsbank er udgået den 6. februar 2013.
                                                        -3-
     selskabets årsrapport for perioden 15. august 2011— 30. juni 2012 viser, at selskabet i perioden har ge-
     nereret et overskud på kr. 330.948,00. årsrapporten fremlægges...
     status i regnskabet viser en balance pr. 30. juni 2012, hvor aktiverne i selskabet er opgjort til kr. 587.183.
     heraf udgør materielle anlægsaktiver kr. 60.000, varebeholdninger kr. 12.000 og tilgodehavender fra salg
     og tjenesteydelser kr. 508.212. de kortfristede gældsforpligtelser er i balancen opgjort til kr. 131.235,
     mens selskabets egenkapital er kr. 455.948.
     det er ikke lykkedes kurator at opnå nærmere information om, hvorledes egenkapitalen og aktiverne siden
     30. juni 2012 er forbrugt.
     karantæneperioden
     i perioden et år før erhvervsstyrelsens beslutning om at tvangsopløse selskabet har alene x været regi-
     streret som direktør og ledelse i selskabet. x er ifølge oplysninger fra cpr forsvundet.
     idet selskabets engagement med arbejdernes landsbank er udgået pr. 6. februar 2013, har det ikke været
     muligt at konstatere, om selskabet har fortsat sin drift herefter. ved gennemgang af modtagne anmeldelser
     har kurator imidlertid konstateret, at selskabet i et større omfang har købt varer på kredit i 2012 samt før-
     ste halvår 2013. udskrift af gældbogen fremlægges…
     det er således kurators opfattelse, at man bevidst har købt på kredit uden vilje til efterfølgende at betale.
     hertil kommer, at der er afsagt flere udeblivelsesdomme … over selskabet, hvor direktøren ikke på vegne
     af selskabet har reageret…”
det hedder i den beskikkede advokats svarskrift blandt andet:
     ”…indledningsvist skal jeg oplyse, at det ikke har været muligt at komme i kontakt med x.
     den seneste offentliggjorte årsrapport er for perioden 15. august 2011 til 30. juni 2012 ... i den anførte
     periode var x ikke registreret som direktør i selskabet. den registrerede direktør og ejer var på daværende
     tidspunkt p1.
     årsrapporten er godkendt på den årlige generalforsamling den 12. september 2012 ved påtegning af p1.
     … fremgår det, at x har erhvervet samtlige anparter i s aps for kr. 1,00 den 21. september 2012.
     den 25. oktober 2012 udtræder p1 som direktør i selskabet og x indtræder som direktør, registreret hos
     erhvervsstyrelsen den 1. november 2012, jf. fuldstændig rapport ...”
det hedder i kurators replik blandt andet:
     ”… sagsøgtes svarskrift af 11. september 2014 giver anledning til følgende supplerende bemærkninger:
     indledningsvist præciseres, at x tiltrådte som direktør den 25. oktober 2012, efter at have købt selskabet
     for kr. 1,- den 21. september 2012...
     den relevante periode for bedømmelsen af om x skal pålægges konkurskarantæne er et år forud for er-
     hvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning den 5. februar 2014. i hele den relevante periode fra den
     5. februar 2013 til konkursdekretet den … 2014 har x været eneste direktør for selskabet.
                                                   -4-
som … fremlægges for god ordens skyld personsøgning fra cvr-registeret, der ikke viser tilknytning
til andre selskaber for x.
selskabet blev besluttet tvangsopløst af erhvervsstyrelsen på grund af manglende aflæggelse af årsregn-
skab for perioden 1. juli 2012 — 30. juni 2013, jf. erhvervsstyrelsens brev til sø- og handelsrettens skif-
teret af 5. februar 2014, der fremlægges…
som anført i det indledende processkrift ophørte selskabets konto i arbejdernes landsbank den 6. februar
2013. som … fremlægges kontoudskrift for selskabets konto for perioden 13. september 2012 — 6. februar
2013. det fremgår heraf, at der kun har været enkelte bevægelser i form af renter og gebyrer, samt tilbage-
førsel af beløb trukket i henhold til betalingsaftaler, idet der ikke har været dækning på kontoen. kurator
har af banken fået oplyst, at alene p1 og p2 har haft rådighed over kontoen, jf. mailkorrespondance med
banken...
kurator har ikke kendskab til andre konti i selskabets navn, idet kontoen hos arbejdernes landsbank er
den eneste konto, som fremgår af selskabets r75-rapport fra skat for 2013...
besvarelse af sagsøgtes opfordringer:
1. dokumentation for at selskabets gæld er stiftet i den periode, hvor x har været anmeldt
som direktør:
… fremlægges oversigt over de i boet anmeldte krav for ca. kr. 2 mio., med tidspunkt for gældens stiftelse.
… fremlægges de modtagne anmeldelser med den for sagen relevante dokumentation for kravet, som er
modtaget af kurator. de krav som med sikkerhed ikke vedrører perioden efter x’s tiltrædelse fremlægges
ikke.
det skal endvidere oplyses, at der ikke er aktiver i boet og dermed ikke udsigt til dividende til de anmeldte
krav, hvorfor kravene ikke er prøvet.
som det fremgår …, kan størstedelen af gælden, i alt kr. 1.880.154,76, henregnes til perioden efter, at x
indtræder som direktør i selskabet.
det fremgår …, at det er x, som har underskrevet kontrakter med firma1 vedrørende køb af i alt 10 mo-
biltelefoner af mærket iphone 5. x’s underskrift fremgår endvidere af den leasingaftale, som er indgået
med selskab1...
det fremgår dog af …, at det er p2, som har lagt ordren. kurator er ikke bekendt med, at p2 har været in-
volveret i selskabet efter x’s indtræden som direktør.
… fremlægges mail med vedhæftede bilag fra p3, som er direktør i selskab2, hvis krav er registreret i boet
med gældbogsnr. 5.
det fremgår heraf, at selskab2 fik p4 fra selskab3 til at undersøge selskabet nærmere.
selskab3 er et inkasso- og konsulentfirma, som arbejder selvstændigt med alle former for inkassosager og
udover de sædvanlige procedurer i forbindelse med debitorstyring, herunder blandt andet ved besøg på
debitors adresse.
                                                   -5-
der blev i den forbindelse aflagt besøg på alle de adresser, herunder adresser i sverige, som kunne have
forbindelse til s aps og x.
p3 har oplyst overfor kurator, at han selv indgik aftalen med x, og at han var til stede, da x den 12. april
2013 afhentede varer, som blev købt på kredit hos selskab2 af s aps.
x underskrev i den forbindelse følgesedlen, jf. bilag 13, og p3 noterer på denne registreringsnumrene på
de to biler, som varerne blev afhentet i. ingen af bilerne tilhørte imidlertid x eller det konkursramte sel-
skab.
2. anmeldelse fra skat
anmeldelse fra skat fremlægges...
som … fremlægges mail fra skat, vedhæftet specifikation for det anmeldte krav. det fremgår heraf, at
der er tale om foreløbige fastsættelser, idet selskabet har været registreret for moms og a-skat/am-bidrag
siden august og september 2011, men aldrig har foretaget indberetninger til skat. manglende indberet-
ning af moms (også af nul-angivelser) er i strid med momslovens § 56, stk. 1.
virksomheder, der skal indeholde, indberette, angive og betale skatter og afgifter, har pligt til at afmelde
sig fra registrering, hvis der ikke længere er grundlag herfor. afmeldelse fra registrering af virksomheder
efter skatte- og afgiftslovgivningen skal ske til erhvervsstyrelsen, jf. hertil bekendtgørelse nr. 1476 af 11.
december 2013 om anmeldelse, registrering, gebyr samt offentliggørelse m.v. i erhvervsstyrelsen, kapitel
2 og kapitel 10, samt bekendtgørelse nr. 223 at 3. marts 2012 om virksomhedsregistrering i en række skat-
te- og afgiftslove § 1.
skat er derved påført et bogført tab af kr. 471.324,00, som x er ansvarlig for, idet han ikke ved sin ind-
træden som direktør i selskabet sørger for, at selskabet er registreret med de korrekte oplysninger eller af-
melder selskabet fra registrering.
det bemærkes videre, at det i henhold til de fremlagte anmeldelser mv. … må formodes, at der har fundet
momspligtig aktivitet sted, som jf. ovenfor ikke er indberettet til skat. efter karakteren af de købte va-
rer/indgåede aftaler, må det endvidere formodes, at der har været drevet erhvervsvirksomhed, hvor der
formentligt er foregået sort arbejde, som formentligt ikke er faktureret.
3. aktiver og passiver på overdragelsestidspunktet
kurator kan ikke besvare sagsøgtes sidste opfordring, idet kurator ikke er i besiddelse af regnskabsmateria-
le eller bogføringsbilag for selskabet. kurator har derfor ikke mulighed for at dokumentere, at selskabets
egenkapital var til stede ved overdragelsen af selskabets anparter til x.
ved sin indtræden som direktør i selskabet overtager x imidlertid ansvaret for at sikre en forsvarlig orga-
nisation af kapitalselskabets virksomhed, herunder at selskabet har et forsvarligt kapitalberedskab, jf. sel-
skabslovens §§ 117, stk. 2, 2. pkt. og 118, stk. 2, hvilket gælder uanset at selskabet ved overdragelsen er
uden aktiver.
ligeledes overtager x forpligtelsen til at sikre sig selskabets bogføring og opbevaringen af denne, jf. sel-
skabslovens § 118, stk. 1 og bogføringslovens § 13 i forbindelse med et eventuelt ophør af virksomheds-
driften.
                                                        -6-
      ved sin indtræden overtager han desuden ansvaret for samtlige af selskabets forpligtelser, og han bærer
      dermed også ansvaret for, at selskabets gæld stiftet forud for hans indtræden ikke efterfølgende betales.
      at han indtræder efter at egenkapitalen er tabt, medfører således ikke, at han fritages for ansvaret, særligt
      ikke under hensyn til, at han efterfølgende fortsætter med at handle og stifte gæld i selskabets navn…”
det fremgår af den beskikkede advokats duplik blandt andet:
      ”… skal jeg oplyse, at det fortsat ikke har været muligt at komme i kontakt med x…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
      ”… det gøres i henhold til påstanden om, at x pålægges konkurskarantæne gældende,
      at     x har overtrådt straffeloven §§ 279 eller 298, nr. 1 ved på selskabets vegne at tillade gentagne køb
             på kredit, selvom selskabets egenkapital var negativ, og det måtte stå ham klart,
      at     selskabet ikke ville kunne betale ved forfald,
      at     x har bortforvaltet en egenkapital på kr. 455.948, uden at der foreligger bilagsmateriale herfor,
      at     x ikke har repræsenteret selskabet ved sagsanlæg, og dermed ikke har varetaget selskabets interes-
             ser,
      at     ovennævnte forhold må antages at udgøre en overtrædelse af direktørens ledelsesbeføjelser i hen-
             hold til selskabslovens § 115,
      at     der foreligger overtrædelse af bogføringslovens §§ 7, 8, 9 og 10, hvilket er strafbart i henhold til
             straffelovens § 302.
      at     x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
             virksomhed…”
den beskikkede advokat har i sit svarskrift til støtte for sin påstand anført:
      ”… egenkapitalen og aktiver:
      det forekommer bemærkelsesværdigt, at virksomheden, der ifølge det senest aflagte regnskab pr. 30. juni
      2012 har et overskud på kr. 330.948, aktiver for i alt kr. 587.183 og en positiv egenkapital på kr. 455.948,
      afhændes mindre end tre måneder efter for kr. 1,00.
      overdragelse af kapitalandele for kr. 1,00 må antages alene at finde sted i situationer, hvor selskabets
      egenkapital er negativ.
      det må derfor formodes, at x ikke har bortforvaltet en egenkapital på kr. 455.948, men derimod at egen-
      kapitalen må anses for forbrugt før x overtog kapitalandelene i selskabet.
                                                    -7-
stiftelse af gæld frem til den 1. november 2012:
der er en formodning for, at gæld stiftet frem til den 1. november 2012 er stiftet af p1, idet p1 indtil den-
ne dato har været anmeldt direktør i erhvervsstyrelsens register.
det er derfor ikke sandsynliggjort, at x skulle have stiftet nogen gæld frem til den 1. november 2012.
stiftelse af gæld efter den 1. november 2012:
konkursboet har fremlagt selskabets gældbog ... det er imidlertid ikke muligt ud fra bilaget at bedømme,
hvornår gælden er stiftet og hvem der har stiftet den.
det er derfor ikke bevist, at gælden stiftet efter den 1. november 2012 er stiftet af x.
overtrædelse af straffeloven:
hvorvidt x’s handlinger eller mangel på samme er en overtrædelse af straffelovens bestemmelser er en af-
gørelse som henhører under en eventuel straffesag ud fra en sædvanlig bedømmelse af beviser og for-
sætsvurdering.
skifteretten skal ikke træffe afgørelse om, hvorvidt x har overtrådt en eller flere bestemmelser i straffelo-
ven, men alene om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse.
overtrædelse af bogføringsloven:
der er endvidere heller ikke muligt at fastslå, hvorvidt x har bogført i overensstemmelse med bogførings-
lovens bestemmelser herom. der er udelukkende tale om kurators formodning, idet det ikke har været mu-
ligt for kurator at komme i kontakt med x.
det kan derfor ikke udelukkes, at der foreligger en fuldstændig bogføring i selskabet. yderligere kan der
ikke stilles krav om, at selskabet skal aflægge årsregnskab, hvis selskabet er uden midler hertil.
overtrædelse af selskabslovens § 115:
selskabslovens § 115 finder alene anvendelse i kapitalselskaber, der har en bestyrelse. da s aps i over-
ensstemmelse med selskabslovens bestemmelser herom har fravalgt at have en bestyrelsen finder selskabs-
lovens § 115 ikke anvendelse i denne sag.
der er endvidere ikke fremlagt oplysninger, der godtgør, at x i øvrigt skulle have tilsidesat sine forpligtel-
ser iht. selskabslovens §§ 117 og 118.
manglende repræsentantskab ved sagsanlæg:
samtlige af i de … fremlagte sager er udeblivelsesdomme, hvor der alene er sket forkyndelse via statsti-
dende.
det kan ikke derfor afvises, at x kan have været enig i opgørelserne og derfor har valgt ikke at svare i sa-
gerne for at begrænse yderligere omkostninger.
endelig skal jeg for en god ordens skyld påpege, at det ene krav (bs s-714/2013) er stiftet den 2. maj
2012 og dermed før, at x er indtrådt som direktør i selskabet…”
                                                        -8-
kurator har i sin replik til yderligere støtte for påstanden anført:
     ”… de i kurators processkrift 1 anførte anbringender fastholdes, idet det yderligere gøres gældende;
     vedr. overtrædelse af selskabslovens §§ 117 og 118:
     at     det efter selskabslovens § 117, stk. 2 er direktionens pligt at varetage ledelsen og sikre en forsvarlig
            organisation af selskabets virksomhed, hvilket x har undladt ved ikke at sikre selskabet mod gælds-
            sætning og kapitaltab
     at     det i henhold til selskabslovens § 118 er direktionens, og dermed x’s, ansvar at sikre, at kapitalsel-
            skabets bogføring sker under iagttagelse af lovgivningens regler herom, og at formueforvaltningen
            foregår på en betryggende måde, hvilket ikke er sket, idet der ikke foreligger bogføring og årsrap-
            port for hans direktørperiode, ligesom der i perioden fra den 25. oktober 2012 er pådraget selskabet
            yderligere gæld med kr. 1.880.154,76, som det ikke har kunnet betale
     at     en indtrædende direktør har pligt til fortsat at sikre at selskabets kapitalberedskab er forsvarligt,
            selvom selskabet på tidspunktet for direktørens indtræden måtte være uden aktiver og overdraget
            for kr. 1,-
     at     der ikke foreligger dokumentation for at anpartskapitalen efterfølgende er reetableret
     at     der foreligger ansvarspådragende og groft uforsvarlig adfærd fra x’s side, idet han fortsætter med
            at handle og stifte gæld i selskabets navn, når anpartskapitalen er tabt, hvilket er udtryk for et
            groft misbrug af den begrænsede selskabshæftelse.
     vedr. skatte- og afgiftslovgivningen:
     at     x ved sin indtræden som direktør i selskabet havde pligt til at give meddelelse til erhvervsstyrel-
            sen, såfremt der ikke længere var grundlag for selskabets registrering for moms, a-skat og am-
            bidrag, jf. bekendtgørelse nr. 1476 af 11. december 2013 om anmeldelse, registrering mv. i er-
            hvervsstyrelsen samt bekendtgørelse nr. 223 af 3. marts 2012 om virksomhedsregistrering i en
            række skatte- og afgiftslove § 1
     at     x ikke har indberettet de momspligtige transaktioner, der har fundet sted efter 6. februar 2013…
     at     x helt har undladt at foretage indberetning af moms i strid med momslovens § 56, stk. 1
     at     x dermed bærer ansvaret for skats bogførte tab på kr. 471.324,- i henhold til de af skat skøns-
            mæssigt fastsatte tilsvar.
     vedr. årsregnskabsloven:
     at     x som ansvarlig direktør for selskabet i strid med årsregnskabslovens §§ 2 og 8 har undladt at lade
            udarbejde og indgive årsrapport for regnskabsåret 2012/13.
     vedr. bogføringsloven:
                                                   -9-
at     det er i strid med god bogføringsskik, jf. bogføringslovens § 6, såfremt et kapitalselskabs bogfø-
       ringsmateriale ikke kan lokaliseres
at     x, som den senest fungerende ledelse i selskabet, bærer ansvaret for, at bogføringsmaterialet opbe-
       vares henhold til bogføringslovens bestemmelser, jf. bogføringslovens § 13.
vedr. gældstiftelse:
at     x er ansvarlig for selskabets stiftelse af gæld efter han tiltrådte som direktør, og at omfanget af
       gældstiftelsen dokumenterer, at x ikke har sikret en forsvarlig organisation af kapitalselskabets
       virksomhed, jf. selskabslovens § 117, og et forsvarligt kapitalberedskab til at dække den stiftede
       gæld for ca. kr. 1,8 mio...
vedr. overtrædelse af straffeloven:
kurator er enig i, at det ikke er under pådømmelse i denne sag, hvorvidt x har overtrådt eventuelle straf-
felovsbestemmelser. det gøres dog gældende,
at     det ved bedømmelsen af, hvorvidt der foreligger grov uforsvarlig forretningsførelse er nødvendigt
       at forholde sig til overtrædelser af straffeloven, jf. hertil til bemærkninger til lovforslag nr. l 131,
       folketinget 2012-13, side 12, hvoraf fremgår følgende:
       “... for så vidt angår konkursrådets overvejelser i relation tit vurderingen af, om der er tale om
       groft uforsvarlig forretningsførelse, er justitsministeriet enig i rådets synspunkt om, at konkurska-
       rantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør en overtrædelse af straffe-
       loven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte imidlertid ikke, at meget grove
       overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven eller en kombination af flere grove sær-
       lovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kunne medføre konkurskarantæne...”
at     det udtrykkeligt fremgår af motiverne, at der ikke skal bevises forsæt, og at konkurskarantæne skal
       kunne pålægges, selv om der ikke kan føres det til en strafferetlig sanktion nødvendige bevis
at     den af x foretagne gældsstiftelse for selskabet, jf. det ovenfor beskrevne, opfylder gerningsindholdet
       i straffelovens § 298 (kreditbedrageri)
at     xs undladelse af at sikre bogføring og årsregnskab, jf. det ovenfor beskrevne, opfylder gernings-
       indholdet i straffelovens § 302 (overtrædelser af bogførings- og årsregnskabslov)
at     xs undladelse af at indgive momsangivelser, jf. det ovenfor beskrevne, opfylder gerningsindholdet
       i straffelovens § 289 (moms og skat m.v.).
vedr. konkursloven:
at     de ovenfor beskrevne forhold udgør en groft uforsvarlig forretningsførelse, der gør x uegnet til at
       deltage i ledelsen af en virksomhed, jf. konkurslovens § 158, og at han derfor bør pålægges kon-
       kurskarantæne i 3 år
at     den manglende mulighed for at opnå kontakt til x bør medføre, at skifteretten ved bevisbedømmel-
       sen tillægger dette virkning til skade for ham, jf. konkurslovens § 162, stk. 6. det bør således være
       x’s eget ansvar, at han ikke kan kontaktes og dermed udtale sig om eller dokumentere, hvorvidt
       selskabet har overholdt lovgivningen…”
                                                         - 10 -
den beskikkede advokat har i sin duplik til yderligere støtte for påstanden anført:
       ”… tidligere anførte sagsfremstilling og anbringender gøres fortsat gældende, idet jeg dog skal præcisere
       følgende:
       egenkapitalen og aktiver:
       det er fortsat ikke godtgjort, at x skulle have bortforvaltet en egenkapital på kr. 455.948, det det må læg-
       ges til grund, at egenkapitalen herunder aktiver for kr. 587.183 ikke var til stede på det tidspunkt, hvor x
       købte selskabet.
       stiftelse af gæld frem til den 1. november 2012:
       det er fortsat ikke sandsynliggjort, at x skulle have stiftet nogen gæld frem til den 1. november 2012.
       overtrædelse af straffeloven:
       det gøres fortsat gældende, at det ikke er aktuelt i nærværende sag at diskutere, hvorvidt x har realiseret
       et gerningsindhold eller ej i straffelovens forstand.
       overtrædelse af bogføringsloven:
       det er fortsat ikke muligt at fastslå, hvorvidt x har bogført i overensstemmelse med bogføringslovens be-
       stemmelser herom.
       overtrædelse af selskabslovens § 115:
       der er fortsat ikke godtgjort, at x i øvrigt skulle have tilsidesat sine forpligtelser iht. selskabslovens §§
       117 og 118…”
sø- og handelsrettens afgørelse
efter de foreliggende oplysninger lægger skifteretten til grund, at x var registreret som di-
rektør for selskabet i perioden 25. oktober 2012 – 2. marts 2014, og at der i selskabets regi i
den periode er stiftet en ikke ubetydelig gæld, herunder til skat på skønsmæssigt fastsat ca.
470.000 kr. og en samlet anmeldt gæld på næsten ca. 1,9 mio. kr. det lægges videre til grund,
at der ikke er foretaget fornøden indberetning af momspligtige transaktioner, og at x har
handlet ansvarspådragende og groft uforsvarligt ved at fortsætte gældsstiftelsen på et tids-
punkt, hvor selskabet for længst var ude af stand til at betale sine kreditorer, jf. selskabslo-
vens § 118. der findes hermed at være disponeret til skade for skat og de øvrige kreditorer
i et ikke ubetydeligt omfang.
                                                 - 11 -
det er ubestridt, at der for den periode, hvor x var registreret som direktør, ikke forefindes
bogføring, der nærmere kan belyse, hvad der er foregået i selskabet. da det ikke har været
muligt, hverken for kurator eller den beskikkede advokat, at komme i forbindelse med x, har
det heller ikke været muligt at få be- eller afkræftet, hvorvidt der faktisk skete bogføring i
selskabet. ansvaret for dette var og er imidlertid x’s. det forhold, at det ikke har været mu-
ligt at få kontakt til ham, fjerner ikke dette ansvar.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x, konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 50.000 kr.
den pålagte konkurskarantæne løber i tre år regnet fra det tidspunkt, hvor kendelsen er en-
delig. i det tilfælde en tidligere pålagt konkurskarantæne endnu ikke er udløbet, løber kon-
kurskarantænen fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne og udløber senest 10 år
efter den oprindelige afgørelse.
                                          jeanette melchior
              - 12 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 21. februar 2012
sag 78/2011
(2. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t1 og
t2
(advokat tyge trier for begge, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 3. juni 2010 og af østre landsrets
5. afdeling den 14. december 2010.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: peter blok, asbjørn jensen, lene pagter kristensen,
poul søgaard, marianne højgaard pedersen, vibeke rønne, henrik waaben, michael rekling
og oliver talevski.
påstande
dommen er anket af de tiltalte, t1 og t2, med påstand om frifindelse, subsidiært strafbortfald
og mest subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse af landsrettens dom.
frifindelsen i forhold 1 og 2 på grund af forældelse er ikke indbragt for højesteret. for høje-
steret drejer sagen sig derfor alene om anklageskriftets forhold 3 om overtrædelse af straffelo-
vens § 152.
t1 og t2 har opfyldt bestemmelsen i landsrettens dom om godtgørelse til a.
                                                   - 2 -
anbringender
t1 og t2 har til støtte for deres frifindelsespåstand anført, at t1 ikke er omfattet af person-
kredsen i straffelovens § 152, og at t2 ikke uberettiget har videregivet fortrolige oplysninger.
gerningsindholdet i § 152 er derfor ikke realiseret. videregivelsen skete til bastard film a/s
på forsvarlig måde og under overholdelse af sikkerhedsforskrifter som led i det journalistiske
arbejde. arbejdet som journalist indebærer, at der foreligger materiel atypicitet.
de tiltalte har handlet i tillid til, at der forelå det fornødne samtykke fra københavns kom-
munes ledende medarbejdere og fælledgårdens ledelse. dertil kommer, at sløringen medførte,
at de involverede ikke kunne genkendes i offentligheden. der foreligger derfor ikke forsæt i
forhold til straffelovens § 152, ligesom lovens § 152 e fører til frifindelse.
de tiltaltes eventuelle formelle lovovertrædelse er samlet set af beskeden karakter sammen-
holdt med, at emnet havde en væsentlig og meget betydelig offentlig interesse. den kritiske
journalistik var væsentlig for almenhedens opfattelse af forholdene i ældreplejen og behand-
lingen af de svageste. hensynet til nyhedsformidlingen skal veje tungt, jf. den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 10, hvorfor der også af den grund skal ske frifindelse.
dertil kommer, at strafferetlige sanktioner alene bør anvendes over for medierne i forhold til
privatlivskrænkelse, hvis der foreligger særlige omstændigheder, hvilket der ikke gør i den
foreliggende sag. en sag som denne bør i givet fald alene sanktioneres civilretligt og eventuelt
ved forelæggelse for pressenævnet.
omgørelsesfristen i retsplejelovens § 724, stk. 2, eller dennes analogi er sprunget i forhold til
københavns politis indstilling af efterforskningen, idet kredsen af mistænkte var særdeles
begrænset.
sagen mod de tiltalte er også for så vidt angår forhold 3 forældet helt eller delvist, jf. straffe-
lovens § 93, stk. 1, nr. 1, jf. § 94, stk. 1, idet t2 afleverede sine optagelser efter afslutningen
af de enkelte vagter. der er efter det oplyste ikke afleveret optagelser til bastard film efter
den 28. januar 2006. videregivelsen til dr er ikke foretaget af de tiltalte. at forhold 3 er for-
ældet, følger endvidere af, at sagens forfølgning har været standset på ubestemt tid, jf. § 94,
stk. 6.
                                                - 3 -
sagen kan som udgangspunkt kun gennemføres efter privat påtale, da det alene er private in-
teresser, der er krænket, jf. straffelovens § 152 f, stk. 1. offentlig påtale kan herefter alene
ske, når forurettede anmoder herom, hvilket kun er sket for så vidt angår a.
subsidiært gøres det gældende, at de tiltaltes personlige forhold, baggrunden for de tiltaltes
aktiviteter og sagens forhold i øvrigt udgør sådanne særligt formildende omstændigheder, at
straffen bør bortfalde eller i hvert fald formildes. dette vil være i overensstemmelse med
praksis i denne type sager og med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel
10.
anklagemyndigheden har anført, at straffelovens § 152 er overtrådt ved videregivelse af for-
trolige oplysninger om beboere på omsorgscentret fælledgården. sagen angår således – i
overensstemmelse med byrettens bevisbedømmelse – ikke videregivelse af videooptagelser
foretaget med skjult kamera af de fysiske rammer på omsorgscentret eller af de ansatte på
centret.
t2 søgte efter forudgående aftale med t1 ansættelse i offentlig tjeneste med henblik på at
opnå adgang til fortrolige oplysninger om forholdene på fælledgården for at videregive disse
til offentligheden. dette er kernen i anvendelsesområdet for straffelovens § 152, og der fore-
ligger således ikke materiel atypicitet.
oplysningerne om de fire beboere, som denne sag drejer sig om, vedrører beboernes rent pri-
vate og særdeles intime forhold. oplysningerne er baseret på optagelser i de pågældendes
egne hjem og viser beboerne i ydmygende situationer. det følger af det regelsæt for vikarer,
som t2 fik udleveret ved sin ansættelse, og af forvaltningslovens § 27, at de oplysninger, som
hun fik adgang til gennem sin ansættelse, utvivlsomt er fortrolige. der er derfor med videre-
givelsen sket en overtrædelse af straffelovens § 152.
det bestrides ikke, at optagelse med skjult kamera og videregivelsen af optagelserne tjente et
anerkendelsesværdigt formål og skabte en omfattende debat om forholdene på landets pleje-
hjem. der må imidlertid ved vurderingen af, hvorvidt videregivelsen af oplysninger om bebo-
ernes helbredstilstand skete til berettiget varetagelse af åbenbar almeninteresse, lægges vægt
på oplysningernes meget private og krænkende karakter. plejehjemsbeboere er i forvejen sær-
ligt udsatte som følge af sygdom eller svækkelse, og hverken beboerne eller deres pårørende
                                                - 4 -
havde på forhånd eller efterfølgende givet samtykke til, at oplysningerne blev videregivet. det
var uanset sløringen muligt for en bredere kreds at genkende beboerne. videregivelsen af op-
tagelserne af beboerne i de særdeles intime situationer med omtale af deres helbredsforhold
var endvidere ikke nødvendig for at opnå formålet med udsendelsen. der må under de givne
omstændigheder lægges større vægt på hensynet til at værne om beboernes privatliv end på
hensynet til at sikre pressens ytringsfrihed og mulighed for at virke som ”public watchdog”,
jf. den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 10. videregivelsen af oplysninger
om beboernes helbredstilstand m.v. skete derfor ikke i berettiget varetagelse af åbenbar al-
meninteresse, jf. straffelovens § 152 e.
der er ikke grundlag for at frifinde de tiltalte som følge af udløb af omgørelsesfristen i rets-
plejelovens § 724, stk. 2, idet de tiltalte ikke kunne anse sig som sigtede den 11. maj 2007, da
københavns politi besluttede at indstille efterforskningen.
der er ikke grundlag for at statuere forældelse efter straffelovens § 93, jf. § 94. der er tale om
en fortsat forbrydelse, hvor videregivelsen til dr skete, efter at t2s ansættelse var slut, det vil
sige senere end den 29. januar 2006. da de tiltalte den 29. januar 2008 blev sigtet, blev foræl-
delsesfristen afbrudt, og forfølgningen har ikke på noget tidspunkt efter afbrydelsen af foræl-
delsesfristen været standset på ubestemt tid.
der er ikke alene tale om krænkelse af rent private interesser, jf. straffelovens § 152 f, stk. 1,
da det offentlige utvivlsomt har en retlig interesse i, at plejehjemspersonalets tavshedspligt
bliver overholdt, dels for at sikre, at de ofte svage og udsatte plejehjemsbeboere ikke krænkes,
dels for at sikre fortroligheden i det offentlige plejesystem. de tiltaltes overtrædelse af straf-
felovens § 152 er derfor undergivet offentlig påtale. dertil kommer, at de forurettede har an-
modet om offentlig påtale, jf. § 152 f, stk. 2.
navnlig henset til karakteren af de oplysninger, som de tiltalte videregav, er der grundlag for
at skærpe den udmålte straf.
supplerende sagsfremstilling
pressenævnet har ved en kendelse af 31. oktober 2006 taget stilling til bl.a. en klage fra a
over udsendelsen i dr den 21. maj 2006. i pressenævnets kendelse hedder det bl.a.:
                                                - 5 -
      ”optagelser af [a], der er beboer på fælledgården, er vist på en sådan måde, at det ikke
      kan udelukkes, at han vil kunne genkendes af personer, der kender ham…
      parterne har over for pressenævnet afgivet modstridende forklaringer om, hvorvidt be-
      boeren har irriteret hud, eller der er tale om et sidde-/liggesår. på grund af de begræn-
      sede muligheder for at føre bevis for pressenævnet, kan nævnet ikke tage stilling til,
      hvilken beskrivelse, der er den rigtige.
      pressenævnet finder det som udgangspunkt betænkeligt at bringe optagelser indhentet
      med skjult kamera, uden at efterfølende samtykke er tilvejebragt. en sådan fremgangs-
      måde kan endvidere kun være berettiget efter en nøje afvejning af den samfundsmæs-
      sige interesse i forhold til den enkeltes krav på beskyttelse i hvert tilfælde. i dette til-
      fælde er hensynet til beskyttelsen af den enkeltes personlige anseelse så tungtvejende, at
      anvendelsen af skjult kamera som sket til optagelser af beboeren i forbindelse med gen-
      nemførelse af nedre toilette ikke er berettiget. det påhvilede endvidere danmarks radio
      at sikre en effektiv anonymisering af beboeren, hvilket ikke er sket. beboeren har ikke
      givet samtykke til at bringe optagelserne, og har heller ikke givet andre fuldmagt til at
      give samtykke på hans vegne. der foreligger derfor i forhold til beboeren en tilsidesæt-
      telse af god presseskik, og nævnet udtaler sin kritik heraf.”
under sagens behandling ved københavns byret bestemte retten, at hovedforhandlingen i
første omgang skulle begrænses til spørgsmålet, om sagen skulle afvises på grund af overskri-
delse af omgørelsesfristen i retsplejelovens § 724, stk. 2, i relation til københavns politis af-
gørelse af 11. maj 2007. de tiltalte nedlagde påstand om, at sagen skulle afvises, og anklage-
myndigheden nedlagde påstand om, at de tiltaltes påstand ikke skulle tages til følge. ved kø-
benhavns byrets kendelse af 7. april 2010 blev påstanden om afvisning ikke taget til følge. i
byrettens begrundelse for afgørelsen hedder det:
      ”det fremgår af sagen, at advokat jesper langemark den 11. juli 2006 på vegne af en
      række beboere og ansatte på omsorgscentret fælledgården indgav en politianmeldelse
      mod de to tiltalte for overtrædelse af straffelovens § 152, § 264a og § 264d og mod de
      to tiltalte og generaldirektør i danmarks radio, kenneth plummer, for overtrædelse af
      straffelovens § 264d, jf. medieansvarslovens §§ 16 og 26, i forbindelse med offentliggø-
      relsen af nogle optagelser med skjult kamera fra fælledgården i danmarks radios ud-
      sendelse magasinet søndag den 21. maj 2006.
      i følge det oplyste modtog advokat tyge trier på vegne de to tiltalte en kopi af politi-
      anmeldelserne fra advokat jesper langemark.
      ved brev af 11. maj 2007 stilet til advokat jesper langemark besluttede københavns
      politi i medfør af retsplejelovens § 749, stk. 2, at indstille efterforskningen i sagen.
      afgørelsen blev af advokat jesper langemark påklaget til statsadvokaten, der ved afgø-
      relse af 1. august 2007 besluttede, at efterforskningen skulle fortsætte.
                                                  - 6 -
       omgørelsesfristen i retsplejelovens § 724, stk. 2, gælder efter sin ordlyd kun tilfælde,
       hvor der formelt er rejst sigtelse. det antages dog i forarbejderne, at omgørelsesfristen
       også gælder, hvor der formelt ikke er rejst en sigtelse, men hvor personen med føje har
       anset sig som sigtet.
       københavns politi havde på tidspunktet for beslutningen om at indstille efterforsknin-
       gen hverken sigtet eller afhørt de nu tiltalte med en sigtets rettigheder. herefter, og da
       der heller ikke efter de i øvrigt foreliggende oplysninger har foreligget en sådan konkret
       mistanke rettet mod de pågældende, at de i relation til retsplejelovens § 724, stk. 2, må
       betragtes som personer, der har været sigtet, finder omgørelsesfristen i retsplejelovens §
       724, stk. 2, ikke anvendelse.
       anklagemyndighedens påstand tages derfor til følge.”
højesteret har under hovedforhandlingen fået forevist den tv-udsendelse, som dr viste den
21. maj 2006.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder højesteret ligesom landsretten, at omgørel-
sesfristen i retsplejelovens § 724, stk. 2, ikke finder anvendelse.
den overtrædelse af straffelovens § 152, stk. 1, som t1 og t2 er tiltalt for, angår – bl.a. under
hensyn til det fortrolighedsforhold, som må gælde i en omsorgs- og plejeinstitution – ikke
alene private interesser. det tiltrædes derfor, at forholdet er undergivet offentlig påtale.
vedrørende spørgsmålet om forældelse har landsretten fundet det bevist, at t2 og t1 som led
i det samlede projekt videregav eller medvirkede til videregivelse af fortrolige oplysninger
først til bastard film a/s og derefter – efter den 29. januar 2006 – til dr. der er således som
anført af landsretten tale om en fortsat forbrydelse, der blev realiseret også i tiden efter den
29. januar 2006, hvorfor forældelsen blev afbrudt inden 2-års fristens udløb ved, at politiet
den 29. januar 2008 sigtede de tiltalte. forholdet er derfor ikke forældet efter straffelovens §
93, stk. 1, nr. 1, jf. § 94, stk. 1 og 5. af de grunde, der er anført af landsretten, tiltrædes det, at
forfølgningen i sagen ikke i tiden efter sigtelsen har været standset på ubestemt tid, jf. straf-
felovens § 94, stk. 6.
som anført af landsretten var t2 som ansat på fælledgården underlagt tavshedspligt med hen-
syn til fortrolige oplysninger, hun fik kendskab til i forbindelse med sit arbejde, herunder om
beboernes helbredsforhold, jf. straffelovens § 152, stk. 1. t2 handlede efter forudgående af-
                                               - 7 -
tale med og tilskyndelse fra t1, som derfor vil kunne straffes for medvirken til en overtræ-
delse af straffelovens § 152, stk. 1, begået af t2.
højesteret tiltræder endvidere, at de filmoptagelser foretaget med skjult kamera, som t1 og
t2 i ikke-sløret form videregav til bastard film og dr, og hvoraf dele i sløret form blev vist i
tv, indeholdt fortrolige oplysninger om beboere på fælledgården, herunder om de pågældende
beboeres helbredsforhold.
sagen angår herefter den afvejning af hensynet til de pågældende beboere på fælledgården
over for hensynet til pressens ytringsfrihed, som skal foretages efter straffelovens § 152, stk.
1, jf. § 152 e, nr. 2, således som disse bestemmelser skal fortolkes i lyset af den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 10.
det er ubestridt, at videregivelsen af optagelserne skete til brug for en tv-udsendelse, som
omhandlede spørgsmål af væsentlig samfundsmæssig interesse. heroverfor står imidlertid, at
optagelserne, som blev videregivet, efter højesterets opfattelse indebar grove krænkelser af
beboernes privatliv, jf. herved også artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonven-
tion. optagelserne viste således beboerne i meget intime situationer i deres hjem, herunder
afklædte, under toiletbesøg og under plejepersonalets bistand med udførelse af intimhygiejne,
uden at beboerne havde samtykket hertil.
den sløring af beboerne, som blev foretaget i den efterfølgende tv-udsendelse, sikrede ganske
vist, at de ikke kunne genkendes af offentligheden, men hindrede ikke, at de kunne genkendes
af pårørende og bekendte. højesteret tiltræder, at denne sløring, hvis omfang t1 og t2 havde
accepteret, under de foreliggende omstændigheder, hvor beboerne blev vist i meget intime
situationer, ikke kan anses for tilstrækkelig.
efter en samlet afvejning finder højesteret, at hensynet til at belyse mulige kritisable forhold
på omsorgscentret fælledgården ikke berettigede de nævnte grove krænkelser af beboernes
privatliv.
hertil kommer, at det efter højesterets opfattelse ikke kan antages at have været nødvendigt
at videregive optagelser af beboere på omsorgscentret i meget intime situationer. den rejste
kritik, hvorefter der forekom tryksår hos beboere på fælledgården, og hvorefter det forekom,
                                                 - 8 -
at beboere lå med samme ble i meget lang tid, kunne således efter højesterets opfattelse have
været fremført uden at bringe disse optagelser.
højesteret tiltræder herefter, at videregivelsen af de fortrolige oplysninger ikke var berettiget
efter straffelovens § 152, stk. 1, jf. § 152 e, nr. 2, således som disse bestemmelser skal fortol-
kes i lyset af artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
højesteret finder ikke grundlag for at lade straffen bortfalde. af de grunde, der er anført af
landsretten, finder højesteret straffene passende bestemt.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t1 og t2 skal solidarisk betale sagens omkostninger for højesteret, dog at t1 af salæret til
deres fælles forsvarer skal betale 41.250 kr. + moms, mens t2 skal betale 33.750 kr. + moms.