text:
      lkr
                                           udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                          ____________
den 8. juli 2016 kl. 10:00 blev retten sat af kst. dommer lise krüger andersen.
der foretoges:
b-150-15
s a/s under konkurs
mod
x
ingen var tilsagt eller mødt.
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                           kendelse:
                                                -2-
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s a/s.
kurator, advokat pernille bigaard, har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæ-
ne i tre år.
x har nedlagt påstand om frifindelse, subsidært at konkurskarantæne pålægges for en korte-
re periode end tre år.
oplysninger i sagen
selskabet
s a/s er stiftet den 1. september 2008 af selskab1 og selskab2 med en selskabskapital på
500.000 kr. x har siden stiftelsen og frem til den 21. oktober 2014 være registreret som med-
lem af selskabets bestyrelse og fra den 17. juni 2011 og frem til den 21. oktober 2014 tillige
været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”at drive restaurationsvirk-
somhed, fødevareimport og handel i øvrigt samt hermed beslægtet virksomhed.
selskabets virksomhed blev med overtagelsesdag den 1. januar 2014 overdraget til s aps af
2013 for en købesum på 6,4 mio. kr. af overdragelsesaftalen fremgår bl.a.:
       ”8.0 overdragelsens omfang
       overdragelsen omfatter virksomheden med alt i erhvervslokalerne værende og til
       virksomheden naturligt hørende driftsinventar og driftsmateriel, herunder maskiner
       og tekniske anlæg af enhver art …, såvel løst som fast, og herunder også effekter, som
       er lånt, lejet og leaset eller ikke umiddelbart beror i virksomheden, bortset fra nogle
       nærmere… opregnede malerier/vægudsmykning der tilhører kunstner.
       …
       alt inventar, herunder maskiner og tekniske anlæg af enhver art, særinstallationer,
       kontorinventar, værktøj m.m., overdrages køber i den stand, hvori det er og forefindes,
       og som af denne besigtiget. sælger garanterer, at alt omfattet af overdragelse er i god
                                                -3-
       og brugbar stand og, som sælger bekendt, fri for skjulte fejl og mangler og lovligt in-
       stalleret.
       10.0 momsreguleringsforpligtelse
       køber tilsvarer eller overtager den på overtagelsesdagen værende momsregulerings-
       forpligtelse der af sælgers revisor er oplyst at andrage ca. kr. 0,00 og har pligt til at un-
       derskrive fornødne erklæringer herom overfor toldvæsnet …
       …
       overtagelse af inventar, varelager, maskiner og andet driftsmateriel er momsfri …, da
       salget sker som led i overdragelsen af en virksomhed, eller er del heraf. sælger udar-
       bejder skema til told & skat ”
erhvervsstyrelsen traf den 20. august 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
den 21. oktober 2014 blev advokat pernille bigaard udnævnt som likvidator. på dennes an-
modning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev sam-
tidig udpeget som kurator i konkursboet.
der i konkursboet anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 for ca. 3,4 mio. kr. hvoraf ca.
670.000 kr. vedrører gæld anmeldt af skat. ca. 100.000 kr. vedrører gæld anmeldt af be-
rendsen textil service a/s og 624,18 kr. vedrører gæld anmeldt af brobizz a/s. ca. 2,4 mio.
kr. vedrører gæld anmeldt af moderselskaberne: selskab2 og selskab1.
skifteretten har den 11. marts 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod x til følge.
bogføring og årsregnskaber
der er i sagen fremlagt saldobalance for 2013 og 2014, ligesom der for samme år er fremlagt
kontokort. der er endvidere fremlagt årsregnskaber for 2009 og frem til 2012, og for 2012 er
tillige fremlagt revisionsprotokol og specifikationer til årsregnskabet – skattemæssige opgø-
relser. det fremgår af årsrapporten for 2012, at selskabets egenkapital var negativ med ca. 2,7
mio. kr.
                                                 -4-
der er ligeledes fremlagt diverse bogføringsbilag, herunder bl.a. en posteringsoversigt,
hvoraf fremgår, at 100.000 kr. er overført fra selskabets bankkonto til henholdsvis p1 og x, og
at dette bogføringsmæssigt blev indført som ”privat”. x har efterfølgende indgået forlig med
konkursboet om tilbagebetaling af lånet.
kurator har oplyst, at kurator har modtaget 2 kasser med bogføringsmateriale, men at der i
disse kasser ikke er bogføringsmateriale for 2014.
selskabets bankkonto
det fremgår af udskrift af selskabets bankkonto, at købesummen for virksomheden blev
overført til selskabets konto ved to overførsler – den ene den 10. januar 2014 og den anden
den 29. januar 2014 – og at der i perioden 13. januar 2014 og frem til den 10. februar 2014 fra
kontoen blev overført ca. 5,6 mio. kr. overførslerne blev på kontoudskriftet benævnt ”beta-
linger”.
det fremgår endvidere, at der den 4. juni 2014 blev overført ca. 416.000 kr. fra selskabets kon-
to, hvorved kontoen gik i 0. det er ikke oplyst til hvilken konto, overførslen skete.
skat
den 28. februar 2013 indgik selskabet en betalingsaftale med skat om, at selskabets restance
vedrørende moms for 4. kvartal 2012 på ca. 570.000 kr. skulle betales med ca. 48.000 kr. om
måneden.
af en specifikation over skats krav indhentet til brug for denne sag fremgår bl.a.:
      ”i februar 2013 er der indgået en afdragsordning vedr moms for okt kvt 2012 på 568041
      kr + renter, i alt 572585 kr. beløbet skulle afdrages med 12 afdrag af 47715 kr. der er i
      perioden 2-4-13 til 2-7-13 betalt 4 afdrag, i alt 190860 kr. disse indbetalinger er sket in-
      den indførelsen af edb-systemet efi, og fremgår derfor ikke af nedenstående skema.
      af nedenstående skema fremgår at:
      fra 14-8-13 til 1-10-13 er der afskrevet 3 andre indbetalinger på skylden, i alt 97459 kr.
      resten af skylden på 279722 kr. er afskrevet ved skæve afskrivninger af de løbenden
      indbetalinger af de løbende tilsvar, og dette beløb må siges stadig at være skyldig ved
                                                -5-
       ophør af virksomhedens aktiviteter. hvis man renser skats anmeldte krav for senere
       påløbne foreløbige fastsættelser og renter, samt 2 indbetalinger afskrevet på renter,
       stemmer det med dette beløb:
       … = 279723 kr.
       de løbende tilsvar vedrørende a-skat/am-bidrag er i perioden fra 1-7-2013 og indtil
       maj 2014 således stort set angivet og rettidigt betalt.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x, lars korsgaard, p1, p2, thomas kragh, p3 og p4.
x har forklaret bl.a., at han har samarbejdet med p1 siden 2003, hvor de sammen udviklede
ejendomme og iværksatte boligprojekter i tønder, københavn og på rømø. de solgte virk-
somheden i 2006 og tjente rigtig godt på salget. alle de selskaber, som blev solgt i 2006, var
ikke nødlidende på tidspunktet for salget. at de efterfølgende er gået konkurs, har intet med
ham at gøre. efter salget havde han stadig investeringer i ejendomme i dubai og i andre sel-
skaber, som investerede i gennem selskab3. p1 og han talte om, at opstarte en verdensom-
spændende restaurantkæde. de ansatte p5 som konsulent og brugte mange ressourcer på re-
search. s startede op i 2008, og p5 blev ansat som direktør. p1 og han var alene med som in-
vestorer.
selskabets første årsregnskab viste en negativ egenkapital. de havde lige startet en restau-
rant op og skulle i gang. det tager normalt 2-3 år, før man er fuldt ud i gang, men de kunne
se, at det var gået helt galt med lønninger og størrelse. de var dog fortrøstningsfulde, da de
havde lanceret et nyt koncept inden for restaurantionsbranchen, hvilket selvfølgelig krævede
tid og lærepenge. p5 var positivt stemt og sikker på, at skuden nok skulle vende. de traf be-
slutningen om at fortsætte driften på baggrund af p5s indstilling.
årsregnskabet for 2011 viste en negativ egenkapital på 3,4 mio. kr. de manglede stadig at få
trimmet forretningen. de troede dog på, at det kunne lykkes, da omsætningen var opadgå-
ende, og de havde derfor i løbet af året indskudt flere midler i projektet. p5 magtede ikke at
løfte restauranten og blev derfor erstattet af p3, der havde erfaring fra branchen, og som fun-
                                               -6-
gerede som daglig leder med p4 som højre hånd. det var de to, der drev restauranten. han
havde intet med den daglige drift at gøre.
overskuddet på ca. 1 mio. kr. i 2012 skyldtes trimning af lønomkostningerne. p1 og han var i
københavn hver 14. dag, hvor de drøftede driften, herunder de enkelte udgiftsposter. virk-
somheden blev kontinuerligt trimmet, omsætningen steg, og forretningen var god.
i ultimo 2012 gik deres bankforbindelse, tønder bank, konkurs, og sydbank overtog deres
engagement. det viste sig, at de var havnet i sydbanks oprydningsafdeling, og sydbank, der
overtog styringen af alle koncernselskaberne, dikterede, at de skulle sælge samtlige aktiver,
herunder s a/s. der var tale om ren afvikling. de kontaktede en erhvervsmægler i starten af
2013 og i oktober 2013 indledte de forhandlinger med køber, som han ikke kender. overdra-
gelsesaftalen blev underskrevet i slutningen af 2013. der var ikke drift i selskabet i 2014. de
indtægter, der kom ind på bankkontoen var spot-deals, som vedrørte 2013.
ved en fejl fik de ikke arrangeret det sådan, at køber overtog aftalen med berendsen textil
service a/s. de havde regnet med, at køber overtog alt, og kravet fra berendsen textil ser-
vice a/s kom derfor som en overraskelse for dem. køber ønskede ikke efterfølgende at over-
tage aftalen, da han havde andre leverandører. køber overtog restlageret af økologiske
grøntsager, som stod på køl hos bring frigo a/s. s a/s havde ikke efter salget grøntsager på
køl hos bring frigo a/s.
han ved ikke, hvad der er sket med brobizz’en. han husker ikke, om han var i københavn
efter salget. han kender ikke noget til kravet fra best oil a/s, som er en tankstation i tønder.
kravet kan ikke have noget med s a/s at gøre.
selskabet fik en afdragsordning med skat og betalte så meget af på den, som kassekreditten
tillod. han husker ikke momsangivelsen for 4. kvartal 2013. han husker, at der på det tids-
punkt ikke var penge på kontoen. det er enten p1 eller ham, der har angivet den og 0-
angivelsen for første kvartal 2014. ingen af hans øvrige selskaber er lukket med tab for
                                                -7-
skat. han har haft rigtig mange selskaber, og han har ikke tidligere haft problemer med
skat. han var klar over, at de manglede at betale en del på afdragsordningen.
efter at de havde fået sydbank som bankforbindelse, kunne selskabet ikke længere admini-
strere sin bankkonto selv. hvis der kom penge ind, overførte sydbank disse til andre kon-
cernrelaterede konti. han husker ikke, hvem der foranledigede indfrielsen af deres leasing-
kontrakt. sydbank gav lov til, at selskabet kunne betale lønninger og skat. det var sydbank,
der foranledigede, at der blev overført 2,5 mio. kr. til hver af moderselskabernes konto. over-
førslerne skete uden p1s og hans godkendelse. også den sidste bevægelse på kontoen blev
foranlediget overført af sydbank.
han har efter at have forhandlet i 1½ år fået en akkordordning med sydbank i maj/juni 2015.
sydbank har i den forbindelse tabt ca. 13 mio. kr. p1 har også fået en ordning med sydbank.
bogføringen for s a/s blev forestået af p2, der bogførte for en del af p1s og hans selskaber. p2
stoppede i april 2014. han havde intet med bogføringen at gøre andet end, at han godkendte
fakturaerne. de fik ikke i forbindelse med revisors revidering af årsregnskaberne anmærk-
ning om, at der skulle være rod i bogføringen. kurator har fået alle de bilag, som han havde.
tina var meget omhyggelig og pligtopfyldende.
der blev ikke indleveret årsregnskab for 2013, da der var ikke flere penge på kontoen. dem
havde sydbank taget.
de 2x 100.000 kr. udbetalt til p1 og ham var godtgørelse for løn. der var tale om en del af en
opgørelse over deres tilgodehavende i koncernen. beløbene på mellemregningskontoen var
koncerntilgodehavender.
p1 og han sikrede, at alle selskabets kreditorer blev betalt, og alle regninger blev betalt indtil,
at sydbank lukkede kontoen. også skats gæld blev nedbragt. de havde håbet på, at gælden
til skat kunne nedbringes helt, men sydbank lukkede kontoen, inden de kom i mål. selska-
bet betalte, hvad det skyldte, indtil selskabet ikke kunne mere.
                                                -8-
han har i dag stadig selskab2, som han derigennem driver selskaber, som udvikler, opfører
og udlejer ejendomme, som selskaberne ejer. selskaber er ikke på vej til tvangsopløsning el-
ler anden nedlukning. bogføringen står revisor eller medinvestors revisor for.
lars korsgaard har forklaret bl.a., at han er uddannet fra skat, hvor han stadig arbejder.
han har ikke behandlet anmeldelsen i boet, men han har udarbejdet en specifikation til an-
meldelsen efter anmodning fra kurator.
i februar 2013 blev der indgået en afdragsordning vedrørende en gæld fra oktober kvartal
2012 med pålagte renter. der skulle afdrages ca. 47.000 om måneden i ca. 12 måneder. af-
dragsordningen kom fint op at køre, og selskabet betalte de første fire afdrag. herefter betal-
te selskabet beløb, der ikke helt stemte med afdragsbeløbende. midt i 2013 holdt selskabet op
med at betale afdrag, og restgælden i henhold til afdragsordningen udgjorde da ca. 280.000
kr. selskabet har frem til september 2014 nogenlunde betalt den moms, a-skat og am-
bidrag, som selskabet har angivet.
det er klart, at skats krav mod selskabet er større, hvis 0-angivelsen fra 1. kvartal 2014 ikke
er korrekt angivet. skat har i de måneder, hvor skat ikke har modtaget nogen angivelse
foreløbigt fastsat moms mv.
efter at have gennemgået kontokort for 2014, burde der have været angivet yderligere ca.
110.000 kr. moms for 1. kvartal 2014.
p1 har forklaret bl.a., at han gennem længere tid har samarbejdet med x, blandt andet gen-
nem selskaber, hvoraf en del blev solgt i 2006. selskaberne var ikke nødlidende, da de blev
solgt, men er senere efter finanskrisen gået konkurs.
de ansatte p5 som direktør i s a/s, fordi han dels havde forstand på drift, dels boede i kø-
benhavn, hvor restauranten lå. de skilte sig af med ham, fordi resultaterne udeblev. x og han
mødtes ofte og tog til københavn for at følge med i virksomheden. de kæmpede for at holde
                                                -9-
selskabet kørende, og de fik ansat p3. de havde flere møder med hende. det gik bedre med
p3 ved roret, da hun var noget mere engageret.
i foråret 2013 tog de kontakt til en virksomhedsmægler. sydbank var ikke vild med bran-
chen, og da resultaterne udeblev, havde banken havde presset dem til at skille sig af med
virksomheden fra den dag, banken overtog deres engagement. det var sydbank, der havde
foranlediget overførslerne til moderselskaberne. de kunne ikke råde over selskabets bank-
konto.
bogføringen blev foretaget af p2. han har ikke oplevet, at der skulle være uregelmæssighe-
der med bogføringen.
overførslen af de 2x100.000 kr. blev formentlig foranlediget af x og ham, da de koncernmæs-
sigt havde masser af penge til gode.
p2 har forklaret bl.a., at hun har været ansat som bogholder i s a/s og for de øvrige selskaber
i koncernen. hun har arbejdet for x og p1 i 8-9 år. hun sad i tønder med p1. hun førte bog-
holderiet i s a/s frem til maj 2014, hvor hun stoppede, da hun var opsagt på grund af virk-
somhedsoverdragelsen. hun bogførte efter bankkontoudskrifter og har fået samtlige de bi-
lag, hun skulle have. revisor har ikke hende bekendt haft nogle indsigelser mod hendes ar-
bejde.
hun går ud fra, at det er hende, der har stået for overførslen af de 2x100.000 kr. som blev
overført til x og p1, da det kun var hende, der kunne overføre fra kontoen. hun husker ikke,
hvorfor hun har skrevet ”privat” på bilaget, men går ud fra, at hun har gjort det for, at være
på den sikre side, eftersom overførslerne skete til deres private konti. hun førte posteringer
på mellemregningen, hvis hun ikke vidste, om udgiften vedrørte selskabet. det kunne efter-
følgende blive ændret i forbindelse med revisionen.
hun husker ikke, hvor mange bilag der var at bogføre i marts 2014.
                                                  - 10 -
thomas kragh har forklaret bl.a., at han er statsautoriseret revisor. han har været over 20 år
i revisorbranchen og var revisor for s a/s. han reviderede selskabets 2012-regnskab, der gav
et retvisende billede. han havde drøftet muligheden for fortsat drift af selskabet med ledel-
sen og havde ikke taget forbehold herfor i årsrapporten, men var kommet med bemærknin-
gerne herom i revisionsprotokollatet. grunden til at han ikke havde taget forbehold var, at
han som revisor for de øvrige selskaber i koncernen havde et bredt kendskab til selve kon-
cernen og dermed var bekendt med, at underskuddet langt hen af vejen blev blevet finansie-
ret af banken og kapitalejerne.
han er ikke bekendt med, hvorledes selskabets bogføring er håndteret i 2013 og 2014. han
har ikke tidligere oplevet, at p2 har haft uorden i sine ting. han har ikke som revisor for sel-
skabet eller koncernen som sådan konstateret uregelmæssigheder i forhold til skat.
p3 har forklaret bl.a., at hun var daglig leder af s a/s, hvilket betød, at hun stod for alt inden
for restaurantens fysiske rammer, herunder personale, mad og varer. hun lavede hver dag
kasserapporter, som hun sendte til p2. hun videresendte regninger til p1 og x til godkendel-
se. hun havde slet ikke noget med bogføringen at gøre.
p4 har forklaret bl.a., at hun startede i s a/s som almindelig ansat. efter tre måneder blev
hun p3s højre hånd, og forestod den daglige drift med trine. hun var ansvarlig for det dag-
lige regnskab; kasserapporten, men har intet haft at gøre med bogføringen. alle bogførings-
bilagene blev med kasserapporten sendt til p2.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument,
hvoraf fremgår bl.a.:
       ”at samtlige betingelser i konkurslovens § 157, jf. § 158, stk. 1, for at pålægge sagsøgte
       konkurskarantæne er opfyldt.
                                              - 11 -
1       den tidsmæssige betingelse og personkredsen
det gøres overordnet gældende, at den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk.
1, er opfyldt, og at sagsøgte er omfattet af bestemmelsens personkreds, hvilket ej heller er
bestridt af sagsøgte.
sagsøgte har deltaget i ledelsen af s a/s ("selskabet") senere end et år før fristdagen den
20. august 2014 (ekstrakten side 113), idet sagsøgte var registreret som direktør fra den
17. juni 2011 (ekstrakten side 121 øverst), indtil selskabet blev taget under tvangsopløs-
ning den 21. oktober 2014 (ekstrakten side 120).
2       den materielle betingelse - groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres gældende, at den materielle betingelse for at pålægge sagsøgte konkurskaran-
tæne i henhold til konkurslovens § 157, stk. 1, er opfyldt, idet sagsøgte har udøvet groft
uforsvarlig forretningsførelse.
til støtte herfor gøres det gældende, at sagsøgte har gjort sig skyldig i 1) fortsat drift
trods voldsomt kapitaltab, 2) overtrædelse af bogføringsloven, 3) overtrædelse af års-
regnskabsloven, 4) overtrædelse af det konkursretlige lighedsprincip, 5) ydelse af ulovli-
ge lån til p1 og sagsøgte selv, 6) at have påført kreditorerne i konkursboet et betydeligt
tab og 7) manglende indberetning til skat.
2.1     fortsat drift trods voldsomt kapitaltab
det gøres gældende, at sagsøgte trods et voldsomt kapitaltab fortsatte den underskuds-
givende drift med væsentligt tab hos kreditorerne til følge uden at stille forslag til foran-
staltninger, der burde træffes, jf. selskabslovens § 119.
selskabet blev stiftet den 1. september 2008 af selskab1 og selskab2 med en selskabskapi-
tal på 500.000 kr. selskabet aflagde første gang årsrapport for perioden 1. september 2008
til 31. december 2009, hvor der allerede på det tidspunkt var en negativ egenkapital på -
1.338.164 kr. (ekstrakten side 257), hvorved egenkapitalen var langt under halvdelen af
selskabskapitalen.
af regnskabet for 2011 fremgår det, at egenkapitalen for 2010 var faldet til hele -3.696.111
kr. (ekstrakten side 292). egenkapitalen var i 2011 -2.698.991 kr. (ekstrakten side 292). i
2012 var egenkapitalen -2.696.786 kr., og den var således uændret i forhold til året før
(ekstrakten side 318).
retten kan således lægge til grund, at egenkapitalen siden 2009 har været langt under
halvdelen af den tegnede kapital, hvilket ledelsen havde pligt til at reagere på, jf. sel-
skabslovens § 119 (materialesamlingen side 83).
det gøres gældende, at ledelsen ikke har iagttaget sin reaktionspligt efter selskabslovens
§ 119. ledelsen har i sin beretning i årsrapporten for 2011 (ekstrakten side 283) anført, at
egenkapitalen var tabt, men at ledelsen forventede en forbedring i 2012. denne forbed-
ring kom imidlertid aldrig, hvilket ledelsen udlod at følge op på og forholde sig til i års-
regnskabet for 2012 (ekstrakten side 309).
derudover øgede ledelsen på uforsvarlig vis sit tilgodehavende hos den associerede virk-
somhed selskab4 voldsomt i løbet af 2012 - fra 69.758 kr. i 2011 til 3.851.968 kr. i 2012
(ekstrakten side 303 øverst). at forøgelsen er uforsvarligt disponeret understøttes særligt
af, at tilgodehavendet ikke er forretningsmæssigt begrundet, da der ikke er erlagt nogen
                                                - 12 -
modydelse. desuden har revisoren taget forbehold for selvsamme tilgodehavende (eks-
trakten side 310 nederst), hvori det anføres, at det ikke har været muligt at opnå revisi-
onsbevis for indregningen af tilgodehavendet. desuden kan det konstateres, at tilgode-
havendet ikke har været søgt inddrevet af selskabet.
det gøres gældende, at det ved aflæggelsen af årsregnskabet for 2012 burde det have stå-
et x klart, at en fortsat drift af selskabet ville medføre et betydeligt tab for selskabets kre-
ditorer. på trods heraf fortsatte x med at videreføre den underskudsgivende virksomhed
efter håbløshedstidspunktet, hvilket i sig selv er groft uforsvarlig forretningsførelse, jf.
lovens forarbejder (materialesamlingen side 4 øverst), da videreførelsen påførte kredito-
rerne et ikke ubetydeligt tab på i alt 3.416.534,92 kr.
2.2     overtrædelse af bogføringsloven
det gøres gældende, at selskabets bogføringsmateriale er mangelfuldt, og at bogførings-
lovens kapitel 4 og 5 følgelig er overtrådt.
det skal indledningsvist bemærkes, at sagsøgte ikke har sikret, at selskabets regnskabs-
og bogføringsmateriale blev udleveret til kurator, idet materialet først blev udleveret
længe efter nærværende karantænesags anlæg, hvorfor det gøres gældende, at bogfø-
ringslovens § 13, stk. 2, ikke er overholdt (materialesamlingen side 120).
da sagsøgte ikke udleverede det efterspurgte materiale til kurator til brug for konkursbo-
ets behandling, var konkursboet nødsaget til at vidnestævne sagsøgte (ekstrakten side
148). mødet skulle afholdes ved skifteretten i sø- og handelsretten den 24. marts 2015.
dagen inden meddelte sagsøgtes advokat, at sagsøgte var hindret i at deltage i mødet,
men at bogføringsmaterialet ville blive udleveret hurtigst muligt. på trods af flere rykkere
fra sagsøger om at udlevere materialet (ekstrakten side 161) blev dette imidlertid først
udleveret under nærværende karantænesag, senest den 27. januar 2016 (ekstrakten side
51 midt) - 1 år og 2 måneder efter at konkursdekretet blev afsagt (ekstrakten side 125).
det gøres gældende, at selskabets posteringer ikke kan henføres til originale bilag. kura-
tor har ved en stikprøve af kontrolsporet mellem balance, kontokort og de originale bilag
konstateret, at visse originale bilag mangler. eksempelvis har kurator ikke fået udleveret
bilag 7889, som skulle dokumentere overdragelsen af købesummen for virksomheden på
5.430.000 kr. fra actio advokater (ekstrakten side 376).
selskabets tømning af driftskontoen i sydbank den 4. juni 2014 (overførsel af 415.671,91
kr.) er ikke bogført, hvorfor det ej heller er muligt at kontrollere denne transaktion.
derudover mangler følgende oplistede bilag:
   bilag                   vedrørende                     beløb                       status
                                                        kr.
   17161                   brobizz                      1.272,54                   mangler
                           ao vvs ud-                   kr.
   7996                    læg                          1.640,00                   udleveret
                                                        kr.
   17097                   koda                         9.603,00                   mangler
                                                        kr.
   17128                   fineline                     4.000,00                   udleveret
                                              - 13 -
                           actio ad-                     kr.
    17183                  vokater                       18.750,00                mangler
                           arb.sk.fors.                  kr.
    17164                  retur                         9.133,00                 mangler
                                                         kr.
    17157                  best oil                      2.554,29                 udleveret
                                                         kr.
    17162                  teller                        7.174,82                 mangler
faktura af 28. februar 2009 (ekstrakten side 63) udgør et ældre eksempel på bogføringsbi-
lag, som ikke kan henføres til selskabets kontokort for 2009.
det gøres således gældende, at bogføringslovens § 7, stk. 1 og 2, er overtrådt (materiale-
samlingen side 115), da ikke alle transaktioner er registreret. transaktionerne kan således
ikke kontrolleres.
derudover gøres det gældende, at ikke enhver registrering kan dokumenteres med bilag,
jf. bogføringslovens § 9, da bilagene enten ikke foreligger (særligt for 2014) eller ikke er
opbevaret således, at det er muligt at fremfinde bilagene, jf. lovens § 10, stk. 1, (materiale-
samlingen side 115 og 119).
bogføringslovens regler om forsvarlig opbevaring, registrering og identifikation af kon-
trolspor er således overtrådt. en overtrædelse af bogføringslovens ovennævnte bestem-
melser er strafbart efter straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1 og 2 (materialesamlingen side
127). overtrædelsen af disse regler udgør (sammen med andre forhold) groft uforsvarlig
forretningsførelse, jf. blandt andet sø- og handelsrettens kendelse af 13. juli 2015 (materi-
alesamlingen side 39-41).
det gøres endeligt gældende, at det er en skærpende omstændighed, at særligt bogfø-
ringsmaterialet for 2014 er mangelfuldt, da selskabet netop fra den 1. januar 2014 tømmes
for midler, blandt andet ved de ulovlige lån til sagsøgte og p1, uden at alle kreditorer er
betalt.
2.3     overtrædelse af årsregnskabsloven
det gøres gældende, at selskabet har overtrådt årsregnskabslovens § 8 (materialesamlin-
gen side 125) ved ikke at indsende årsrapport for perioden 1. januar 2013 til 31. januar
2013 til erhvervsstyrelsen, hvilket tillige var årsagen til, at erhvervsstyrelsen den 20. au-
gust 2014 anmodede skifteafdelingen ved sø- og handelsretten om opløsning af selska-
bet (ekstrakten side 113).
der er i øvrigt enighed mellem parterne om, at årsregnskabslovens § 8 er overtrådt som
anført ovenfor, jf. ekstrakten side 17 øverst.
det bemærkes, at en overtrædelse af årsregnskabslovens § 8 er straffebelagt, jf. straffelo-
vens § 302, stk. 1, nr. 4 (materialesamlingen side 127).
2.4     overtrædelse af det konkursretlige lighedsprincip
det gøres gældende, at sagsøgte ved at nedbringe en gæld med 5.000.000 kr. til selskabets
ultimative ejere (sagsøgte og p1) har overtrådt det konkursretlige lighedsprincip, jf. kon-
kurslovens § 97.
                                              - 14 -
af salgssummen for selskabets virksomhed på kr. 6.400.000 blev kr. 2.500.000 overført til
nedbringelse af gæld til selskab2 den 30. januar 2014 (ekstrakten side 172), som er 100 %
ejet af sagsøgte. tilsvarende blev kr. 2.500.000 overført til nedbringelse af selskabets gæld
til selskab1 (ekstrakten side 172).
som følge heraf er der sket en forrykkelse af kreditormassen, som potentielt kan være
omstødelig i henhold til konkurslovens §§ 67 og 74 (materialesamlingen side 11 og 13).
boets kreditorer har imidlertid ikke ønsket at stille sikkerhed for at gennemføre en om-
stødelsessag, hvorfor konkursboet ikke har kunne rejse krav mod de to selskaber.
det gøres gældende, at sagsøgte ikke har overholdt det konkursretlige lighedsprincip,
idet selskab2 og selskab1 uberettiget har opnået en fordel på bekostning af de øvrige
anmeldte kreditorer, hvilket sagsøgte er ansvarlig for.
2.5     ulovlige lån
det gøres overordnet gældende, at sagsøgte i strid med selskabslovens § 210, stk. 1, (ma-
terialesamlingen side 85) har optaget ulovlige lån i selskabet til sig selv på 116.982,60 kr.
(ekstrakten side 357) og til p1 på 135.318,43 kr. (ekstrakten side 357) - i alt 252.301,03 kr.
beløbene fremkommer ved selskabets betaling af private udgifter samt ved overførsel af
100.000 kr. til både sagsøgte og p1 den 23. januar 2014 (ekstrakten side 97). det skal sær-
ligt fremhæves, at der på "bilagene" nr. 7916 og 7917 er skrevet "privat" ud for begge
overførsler. sagsøgte har ikke bestridt, at pengene er overført og modtaget.
det gøres gældende, at overførslerne hverken udgjorde - som først forklaret af sagsøgte
(ekstrakten side 16) - indfrielse af udlæg foretaget af sagsøgte og p1, eller - som efterføl-
gende forklaret (ekstrakten side 49) - udgjorde delvis tilbagebetaling af koncernintern
gæld mellem parterne.
ifølge selskabets balance pr. 31. december 2013 (ekstrakten side 352) er der ikke pr. 31.
december 2013 optaget gæld til hverken sagsøgte eller p1. derimod fremgår det, at sel-
skabets mellemregning med x er i selskabets favør med kr. 18.837,22, ligesom selskabets
mellemregning med p1 er i selskabets favør med kr. 14.871,00. af saldobalancen for 2014
er mellemregningen vokset til 116.982,60 kr. for sagsøgte og 135.318,43 kr. for p1 i selska-
bets favør (ekstrakten side 357). idet der ikke er optaget gæld til de nævnte personer pr.
31. december 2013 eller pr. 31. december 2014, kan sagsøgte og p1 ikke have haft udlæg
på vegne af selskabet.
det er ej heller dokumenteret, at overførslerne er forretningsmæssigt begrundede trods
sagsøgers opfordring hertil, hvilket blot understøtter, at der er ydet ulovlige lån.
derudover gøres det gældende, at eftersom sagsøgte - på trods af opfordringer fra sagsø-
ger hertil - ikke har ønsket at dokumentere og redegøre for overførslen af 415.671,91 kr.
fra selskabets driftskonto til en ukendt konto foretaget den 4. juni 2014 (ekstrakten den
129 øverst), hvorfor denne overførsel må udgøre et yderligere ulovligt lån til ledelsen.
det skal fremhæves, at der ifølge ligningslovens § 16 e skal svares skat af disse lån (mate-
rialesamlingen side 129), som i skatteretlig sammenhæng betragtes som enten løn eller
udbytte (materialesamlingen side 41-42), hvorfor selskabet ved ikke at indeholde skat
                                                - 15 -
heraf har overtrådt enten kildeskattelovens §§ 46 eller 65, hvilket i henhold til lovens § 74
kan straffes med bøde (materialesamlingen side 131-136).
det fremgår af sø- og handelsrettens kendelse af 30. januar 2015 i sag b-41-14 (materiale-
samlingen side 31-32), at et ulovligt lån på 53.277 kr. - samt mangelfuld bogføring - ud-
gjorde groft uforsvarlig forretningsførelse, hvorved direktøren blev pålagt konkurskaran-
tæne i 3 år. i denne sag er det ulovlige lån knap 5 gange større, hvilket i sig selv derfor er
tilstrækkeligt til at udgøre groft uforsvarlig forretningsførelse, hvorved x kan pålægges
konkurskarantæne.
tilsvarende kan henvises til sø- og handelsrettens kendelse af 23. januar 2015 i sag b-43-
14 (materialesamlingen side 29), hvor et ulovligt lån til direktøren på 80.000 kr. - samt
manglende bogføring - tillige udgjorde groft uforsvarlig forretningsførelse, hvorved di-
rektøren blev pålagt konkurskarantæne i 3 år.
2.6    kreditorernes betydelige tab
det gøres gældende, at sagsøgtes underskudsgivende drift af selskabet medførte et bety-
deligt tab hos kreditorerne på 3.416.534,92 kr., hvoraf skat's tab udgør 670.234,09 kr.,
hvilket i sig selv er tilstrækkeligt til at pålægge konkurskarantæne.
konkursboet har modtaget anmeldelse fra kreditorer på i alt 3.416.534,92 kr. (ekstraktens
side 395). udover selskaberne selskab3, selskab2 og selskab1 har konkursboet modtaget
7 anmeldelser på i alt 789.103,78 kr., hvoraf skat's anmeldte krav udgør 670.234,09 kr.,
hvilket i sig selv udgør et ikke ubetydeligt tab, der kan begrunde pålæggelse af konkurs-
karantæne i 3 år.
sagsøger har noteret sig, at sagsøgte anerkender, at skat har lidt et tab. sagsøgte har
selv fremlagt en opgørelse over den bogførte skyld til skat fra selskabets revisor (eks-
trakten side 229), hvilket sagsøgte henholder sig til. endvidere anfører sagsøgte, at "det
at skat er efterladt med et tab er ikke i sig selv udtryk for grov uforsvarlig forretnings-
førelse." (ekstrakten side 51).
en væsentlig del af skat's anmeldte krav stammer fra selskabets misligholdte afdrags-
ordning for skyldigt momstilsvar, som selskabet indgik med skat den 28. februar 2013
(ekstrakten side 67). kun halvdelen af de 12 rater blev betalt, hvoraf den sidste betaling
fandt sted i oktober måned 2013 (ekstrakten side 360 nederst). selskabets efterfølgende
skattebetalinger udgør således "skæve afskrivninger" som redegjort for på ekstraktens
side 241. der er således ikke grundlag for at anfægte skat's krav, hverken grundlaget el-
ler størrelsen.
den konsekvente manglende betaling af momsafdragene fra ultimo 2013, kan formentlig
forklares med, at selskabet få måneder forinden førte knap 2 mio. kr. ud af selskabet og
over i andre koncernforbundne selskaber (ekstrakten side 362). dertil kommer de ulovligt
udbetalte lån primo 2014 på i alt 252.301,03 kr. hvorved selskabet og sagsøgte har benyt-
tet skat som kreditfacilitet.
derudover har berendsen textil service a/s anmeldt et krav på 103.841,66 kr. som følge
af manglende betaling i henhold til parternes aftale (ekstrakten side 183). det fremgår
både af aftalen (ekstrakten side 70) samt almindelig konkursret/obligationsret (materiale-
samlingen side 73-74), at berendsen textil service a/s i det foreliggende tilfælde kan
                                               - 16 -
kræve erstatning svarende til den positiv opfyldelsesinteresse som redegjort for i e-mail
af 15. april 2014 (ekstrakten side 103).
at boet ikke har haft midler til at fordringsprøve kravene, bør ikke komme boet bevis-
mæssigt til skade. det gøres derfor gældende, at eftersom sagsøgte ikke har fremlagt no-
gen dokumentation for, at de anmeldte krav ikke består, må det derimod lægges til grund,
at kravene de facto består. det bemærkes i øvrigt, at det er sagsøgte selv, der har frataget
boet muligheden for at fordringsprøve kravene, ved inden konkursen at tømme selskabet
for midler ved bankoverførsel af 415.671,91 kr. fra selskabets driftskonto, således at kon-
toen gik i nul (ekstrakten side 129 øverst).
det gøres gældende, at kreditorernes ikke ubetydelige tab skyldes sagsøgtes groft ufor-
svarlige forretningsførelse, idet sagsøgte anvendte stort set hele salgssummen på 6,4 mio.
kr. for selskabets virksomhed til:
       1.   at tilbagebetale selskabets gæld til nærtstående selskaber, som begge ejes af
            henholdsvis sagsøgte og p1 (ekstrakten side 172),
       2.   at udbetale ulovlige lån til sig selv og p1 på i alt 252.301,03 kr. (ekstrakten side
            383-384),
       3.   at udbetale lønninger til sig selv og andre i 2014 på 511.268,25 kr. (ekstrakten
            side 353 midt) på trods af, at der notorisk ikke har været nogen drift i selskabet
            i 2014 (ekstrakten side 40 nederst og 41 øverst), samt
       4.   at overføre 415.671,91 kr. fra selskabets driftskonto, således at kontoen gik i
            nul, til en endnu uoplyst konto (ekstrakten side 129 øverst).
som følge heraf er kreditorerne blevet efterladt med et betydeligt krav mod konkursboet
i stedet.
sø- og handelsretten har ved sin kendelse af 4. juni 2015 (materialesamlingen side 33-35)
udtrykkeligt anført, at et skattekrav på ca. 285.000 kr. i sig selv udgør et ikke ubetydeligt
tab for skat. der kan derudover henvises til sø- og handelsrettens kendelse af 21. janu-
ar 2016 (materialesamlingen side 55-57), hvor et skattekrav på 221.945 kr. tillige udgjorde
et betydeligt tab for skat.
det bestrides, at sagsøgte ikke var bekendt med kravene, særligt skat's krav, da dette
blandt andet opstod som følge af selskabets misligholdte afdragsordning for moms, som
sagsøgte selv indgik med skat. det ses derudover at være uden betydning, om sagsøgte
kendte til kravene.
2.7     manglende indberetning til skat
endelig gøres det gældende, at selskabet har bogført, men ikke indberettet moms for
2014, jf. momslovens § 57, stk. 3, ligesom selskabet ikke har indeholdt skat af de ulovlige
lån efter kildeskatteloven.
selskabet har været registreret for moms og har haft pligt til at foretage kvartalsvis indbe-
retning af ind- og udgående afgifter, jf. momslovens § 57, stk. 3, jf. stk. 1, (materialesam-
lingen side 139). angivelse af momstilsvar skal ifølge bestemmelsen ske senest den 1. i
den tredje måned efter afgiftsperiodens udløb.
det gøres gældende, at selskabet har tilsidesat sin forpligtelse til at indberette moms, idet
selskabet har foretaget 0-moms-indberetninger for hele 2014 til trods for, at der har været
                                                   - 17 -
      væsentlige transaktioner på driftskontoen i denne periode (ekstrakten side 129-132) samt
      været momspligtige transaktioner i 2014, hvilket fremgår af selskabets kontokort for 2014
      (ekstrakten side 365-387).
      det bemærkes, at selskabets revisor tillige har tilkendegivet over for sagsøgte, at selska-
      bet manglede at angive momstilsvar for 4. kvartal 2013 for 315.001 kr., hvilket blandt an-
      det er årsagen til det samlede skyldige momstilsvar på 652.000 kr. pr. 31. december 2014
      (ekstrakten side 229).
      en forsætlig eller groft uagtsom overtrædelse af selskabets pligt til at indberette moms ef-
      ter momslovens § 57, stk. 1 og stk. 3 straffes med bøde, jf. momslovens § 81 (materiale-
      samlingen side 139).
      som anført ovenfor skal der svares skat af det ulovlige lån, jf. ligningslovens § 16e, hvil-
      ket imidlertid ikke er sket. selskabet har ligeledes undladt at indeholde skat af lånene, jf.
      kildeskattelovens § 46 og/eller § 65, ligesom selskabet har undladt at indberette lånene til
      skat. derudover mangler tillige at blive indberettet ca. 15.000 kr. til skat for feriepen-
      ge til en medarbejder (ekstrakten side 229).”
kurator har indledningsvist om fremsættelse af nye anbringender anført, at der alene er tale
om 1 nyt anbringende, som er foranlediget af, at x har undladt at besvare opfordring 5 om,
hvem der var modtager af de ca. 416.000 kr., som blev overført fra selskabets konto den 4. ju-
ni 2014. de øvrige anbringender, som x protesterer mod er ikke nye, idet de enten er en
sammenfatning af faktum eller er omfattet af, hvad kurator tidligere har gjort gældende. i
det omfang retten finder, at der er tale om nye anbringender, har x imødegået dem alle i sine
indlæg for retten.
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvoraf
fremgår bl.a.:
      ”det gøres til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gældende;
      at det kan tiltrædes, at indstævnte har deltaget i ledelsen af selskabet senere end 1 år før
      fristdag,
      at selskabet vel har haft underskudsgivende drift men har været søgt realisteret bedst
      muligt, og med henblik på, at samtlige kreditorer i selskabet opnåede dækning.
      således har selskabets ledelse solgt virksomheden bedst muligt og primært indfriet samt-
      lige selskabets kreditorer med undtagelse af selskabets to hovedkreditorer nemlig de to
      stiftende selskaber.
                                             - 18 -
havde man ikke fortsat driften med henblik på salg af virksomheden, havde tabet for sel-
skabets kreditorer været meget større.
der kan således ikke i anledning af den fortsatte drift rejses krav om, at der meddeles
indstævnte konkurskarantæne.
med hensyn til de nævnte krav overfor selskab4 og rørkær ingeniørforening aps be-
mærkes, at de to nævnte selskaber er nødlidende, og det har derfor ikke været muligt at
indkassere disse beløb.
da moderselskaberne har stået i sidste række ved udlodning af det ved salg af virksom-
heden indgåede provenu, har selskabets kreditorer ikke lidt tab ved det til selskab4 fore-
tagne udlån i 2011.
herudover bemærkes, at udlån har været oplyst for samtlige kreditorer i og med aflæg-
gelse af årsregnskab for 2012.
det gøres endvidere til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gældende;
at kurator ikke har dokumenteret, at bogføringsloven ikke er overholdt,
at kurator ikke har dokumenteret, at der er ydet ulovlige lån,
at kurator ikke har dokumenteret at der skulle foreligge omstødelige forhold, og
at kurator ikke har dokumenteret de anmeldte kravs størrelse hhv eksistens
det gøres yderligere i særdeleshed gældende;
at selskabet i videst mulig udstrækning har søgt at overholde det konkursretlige lig-
hedsprincip, jf. i øvrigt ovenfor samt
at kurator ikke har dokumenteret at det modsatte skulle være tilfældet.
det kan dog tiltrædes, at selskabet har overtrådt årsregnskabslovens § 8, ved ikke at af-
lægge årsrapport for perioden 1. januar 2013 til 31. december 2013 men dette i sig selv er i
hvert fald ikke noget, der kan udløse en konkurskarantæne.
sammenlagt gøres det gældende, at kurator ikke har dokumenteret, at indstævnte har
gjort sig skyldig i grov uforsvarlig forretningsførelse i både subjektiv og objektiv forståel-
se.
som følge heraf er der ikke grundlag for at idømme indstævnte konkurskarantæne.
omstødelse:
mht til sagsøgers anbringende om omstødelse bemærkes:
der er tale om betaling af gæld og ikke overførsler, det er muligt, at hele eller dele af de
nedbringelser af fordringer der er foretaget i tilslutning til virksomhedssalget, er eller
kunne have været omstødelige, men som det også fremgår, er der ikke kreditorer der har
                                              - 19 -
ønsket at støtte sådanne omstødelsessager, hvorfor det ikke kan lægges til grund, at der
er tale om omstødelig betaling af gæld, hhv. omstødelige overførsler eller omstødelige di-
spositioner i øvrigt.
selvom der måtte være foretaget omstødelige dispositioner, er det sagsøgtes opfattelse, at
dette ikke i sig selv eller på anden måde kan tale for idømmelse af konkurskarantæne.
ad tab:
for at et konkurstab skal have betydning for spørgsmålet om konkurskarantæne, skal der
efter min bedste overbevisning være en sammenhæng mellem tabet og det som skulle
kunne begrunde en karantæne.
konkurskarantæne er ene og alene om at forsøge, at ”komme efter” konkursrytteri m.v.
det at skat er efterladt med et tab, er ikke i sig selv udtryk for grov uforsvarlig forret-
ningsførelse.
da virksomheden var solgt og kreditorerne betalt med det, der var i kassen, var der ikke
flere penge, og derfor har der heller ikke været penge til at fortsætte forretningens drift,
bogføring, aflæggelse af regnskab m.v.
de eneste kreditorer i konkursboet, der reelt vedrører konkursboet, er skat og måttele-
verandøren.
hertil kommer selvsagt de 2 ejere og deres selskabskonstruktioner, men de øvrige kredi-
torer i boet vedrører ikke konkursboet, da der ikke er foretaget prøvelse af fordringer kan
det heller ikke lægges til grund, at de krav kan rejses overfor konkursboet.
som det fremgår af bilag 29 er langt de største kreditorer sagsøgtes og p1s selskaber.
for så vidt angår både måtteleverandør og skat bestrides fordringernes størrelse, hhv.
validitet.
kurator har valgt ikke at prøve de nævnte fordringer, og kurator har valgt ikke at kon-
kursregulere fordringen vedr. berendsen og som følge heraf kan det ikke lægges til
grund, at kravene består ligesom det ikke kan lægges til grund at de har den størrelse de
er anmeldt med!!!.
der kan således ikke som anført af kurator, dokumenteres at nogen kreditor har lidt no-
get tab, og slet ikke at nogen kreditor har lidt et tab som følge af den af kurator påståede
grove uforsvarlige forretningsførelse i selskabet.
bogføring:
retten bør herunder specielt bemærke sig følgende:
der er foretaget bogføring helt frem til og med 1. kvartal 2014. virksomheden blev solgt
med overtagelsesdato 1. januar 2014.
                                               - 20 -
der har ikke været omsætning/virksomhedsdrift i selskabet fra og med den 1. januar
2014, hvor salget af virksomheden fandt sted.
bevægelser på kontokort, konti m.v. fra og med den 01-01-2014 og frem er alene følger af
salg af virksomheden med overtagelse pr. 01-01-2014.
vedr.: sagsøgte:
for så vidt angår mine tidligere bemærkninger kan jeg meddele, at der mellem x og den-
nes kreditorer i løbet af sommeren 2015, er indgået en akkordaftale, og x og dennes sel-
skabskonstruktion er derfor ikke længere ”nødlidende”.
dette medfører dog ikke, at sgt. personligt har overskydende likviditet, hvorfor der også
er tilbudt en afdragsordning på det krav, der er rejst fra boets side. ikke fordi at kravet
anerkendes, men blot alene for at få arbejdsro til at få virksomheden i øvrigt til at balan-
cere.
det skal herved meddeles, at der er tale om en virksomhed med en nuværende balance-
sum i omegnen af ca. kr. 12 mio. denne balancesum er i forhold til tidligere barberet fra
ca. kr. 75 mio. til det nuværende beløb.
ikke desto mindre er der tale om aktiver i hhv. danmark og tyskland, og aktiviteter in-
den for byggeri m.v.
det vil derfor være en betydelig belastning for sagsøgte, måtte sagsøgte blive idømt kon-
kurskarantæne, og det er min klare opfattelse, at dette også bør have betydning ved sa-
gens behandling.
samlet set synes der på ingen måde at være grundlag for at idømme indstævnte kon-
kurskarantæne. konkurskarantæne er og skal ikke være en normal følge af afsigelse af
dekret eller mindre afvigelser omkring bogføring mv. konkurskarantæne er et institut,
der er etableret med henblik på primært at undgå konkursrytteri, og instituttet bør i sig
selv ikke medføre en øget risiko for at iværksætte nye virksomheder og dermed risiko for
at løbe ind i konkurskarantæne.
nærværende sag drejer sig dog hverken om omstødelse, eller om erstatningsansvar. sa-
gen drejer sig om konkurskarantæne.
betingelserne for idømmelse af konkurskarantæne er, at der foreligger grov uforsvarlig
forretningsførelse.
der må i denne sammenhæng være tale om den forretningsførelse, der har været frem til
virksomhedens sammenbrud.
frem til virksomhedens sammenbrud har selskabet betalt enhver sit, og tabet er alene
blevet ”tørret af” på sagsøgte og p1 via de 2 personers selskaber. disse 2 personer har så-
ledes sat et større millionbeløb til, og det forekommer fuldstændigt ude af proportion
med enhver realitetssans, at der skal føres sag omkring konkurskarantæne på krav an-
meldt for kr. 500-1.000,00 samt et voldsomt efteranmeldt, men foreløbigt opgjort krav fra
skat.
                                                  - 21 -
selvom det måtte lægges til grund, at et beløb i størrelsesordenen kr. 2-300.000,00 skulle
være skyldigt til skat, kan dette ikke i sig selv begrunde nogen konkurskarantæne.
sagsøgte har drevet selskabet med henblik på at afsætte virksomheden da det viste sig at
den ikke kunne ”bære sig selv”, således at tabet for selskabets kreditorer blev så lille som
muligt, og sagsøgte har i forbindelse med salg af virksomheden i videst muligt omfang
søgt at sikre sig, at samtlige kreditorer blev betalt.
samtlige bilag vedrørende bogføringen er udleveret til kurator, og det har derfor ikke
været muligt at foretage en eventuel ajourføring af bogføringen, hhv. revision heraf.
der er ikke, som anført af kurator, påført skat hhv. statskassen et ikke ubetydeligt tab.
der var, som det også fremgår, ikke noget krav. måtte der være et krav, kan dette alene
omfatte krav opstået før den 01-01-2014.
til støtte for de subsidiære påstande henvises bl.a. til de samme anbringender samt i
særdeleshed dommen sh2014.b-0013-14s – sh-14s.
jeg tillader mig, for så vidt angår ovennævnte bemærkninger, bl.a. at henvise til:
konkurslovens § 157:
”konkurskarantæne kan efter kurators begæring efter § 161 pålægges den …….. der har deltaget i
ledelsen af skyldneres virksomhed, hvis det må antages, at den pågældende på grund af groft ufor-
svarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed….”
af samme bestemmelse stk. 2 fremgår:
”ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågældendes handlemåde og
omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne.”
af betænkning 2011, nr. 1525 om konkurskarantæne, side 2ff ”resume af konkursrådets
overvejelser og forslag” fremgår følgende:
”sammenfattende foreligger der efter konkursrådets opfattelse flere og til dels modstridende hen-
syn, som må afvejes overfor hinanden i overvejelserne om udformningerne af regler om konkurska-
rantæne.”
og videre:
”konkursrådet finder endvidere, at de personer, der er omfattet af regler om konkurskarantæne
skal kunne pålægges karantæne, hvis det må antages, at den pågældende på grund af groft ufor-
svarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.”
og videre:
”….., men hvis det fx er åbenbart, at konkursen skyldes andre, ydre omstændigheder, vil det være
et element, der i den samlede vurdering taler imod at pålægge konkurskarantæne.
                                                      - 22 -
      der bør ved vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, også inddrages
      hensyn til iværksættere. iværksættere drifter ofte flere virksomheder sideløbende og kan have op til
      flere konkurser bag sig.”
      og slutteligt:
      ”vurdering af, om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse bør foretages i forhold til virk-
      somhedens økonomiske forhold (i bred forstand). det drejer sig således navnlig om dispositioner
      med hensyn til virksomhedens kapitalgrundlag, låneoptagelse, bogføring, økonomistyring og regn-
      skabsaflæggelse og om større økonomiske dispositioner med hensyn til virksomhedens drift eller
      udvikling. i vurderingen kan også indgå om virksomheden generelt har overholdt sine pligter til
      angivelse og afregning af moms og a-skat mv.”
      i betænkning punkt 4.2 groft uforsvarlig forretningsførelse anføres særskilt men væsent-
      ligt:
      ”konkursrådets opfattelse, at konkurskarantæne kun bør anvendes i tilfælde, der både i objektiv og
      subjektiv henseende kan betegnes som grove og har karakter af misbrug af reglerne.”
      herudover anfører konkursrådet, at det navnlig bør indgå, om konkursen har ført til be-
      tydelige tab for fordringshaverne, og om konkursen må antages at skyldes, at ledelsen fx
      har taget uacceptable risici, eller om konkursen i væsentligt omfang kan henføres til ydre
      omstændigheder.
      i den konkrete sag kan det lægges til grund, at selskabet indtil salg af virksomheden lø-
      bende har indeholdt og afregnet a-skat og moms, løbende har overholdt enhver bogfø-
      ringsforpligtelse, har opbevaret bilag mv. i overensstemmelse med bogføringslovens reg-
      ler, har foretaget bogføring, har forsøgt at sikre alle kreditorer med undtagelse af nært-
      stående fuld dækning og i øvrigt i enhver sammenhæng har søgt at begrænse enhver ri-
      siko for et tab for eventuelle kreditorer.
      herudover kan der lægges til grund, at indstævnte ejer og har ejet et meget stort antal
      selskaber, at ingen af disse mig bekendt er taget under konkursbehandling tidligere, at
      indstævntes koncern i øvrigt er i likviditetsmæssige vanskeligheder, som følge af kon-
      kurs hos selskabets tidligere bankforbindelse, og at der derfor har forestået omfattende
      forhandlinger mellem indstævnte og selskabets ”nye” pengeinstitut på baggrund heraf,
      hvilket har gjort, at selskabet s a/s som i det samlede billede blot er et enkelt mindre del-
      vist ejet datterselskab, er trådt i baggrunden, og derfor desværre ikke har haft den nor-
      male agtpågivenhed, som ethvert selskab normalt har.”
x har indledningsvist og under henvisning til sin e-mail af 2. juni 2016 protesteret mod, at
kurator fremsætter en række anbringender under henvisning til, at disse er nye, at det under
ingen omstændigheder kan anses som undskyldeligt, at disse anbringender først fremkom-
mer med påstandsdokumentet, og at x ikke har mulighed for at varetage sine interesser i
forhold hertil.
                                                - 23 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
x har protesteret mod, at en række anbringender bliver fremsat under sagen. i det omfang,
der er tale om nye anbringender, tillader retten under henvisning til det af kurator anførte
herom, at disse bliver fremsat.
s a/s blev den 21. november 2014 taget under konkursbehandling med fristdag den 20. au-
gust 2014, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 20. august 2013. x var
fra stiftelsen og frem til den 21. oktober 2014 registreret som medlem af selskabets bestyrelse
og fra den 17. juni 2011 og frem til den 21. oktober 2014 registreret som selskabets direktør.
der er i konkursboet anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 for ca. 3,4 mio. kr., hvoraf
ca. 670.000 vedrører gæld anmeldt af skat.
det er ubestridt, at selskabet med henblik på en nedlukning i januar 2014 overdrog sine akti-
viteter til et andet selskab for 6,4 mio. kr., hvoraf ca. 5,6 mio. kr. blev indsat på selskabets
bankkonto. det er ligeledes ubestridt, at der kort tid herefter fra selskabets bankkonto blev
overført 2,5 mio. kr. til hvert af moderselskaberne, og at der den 4. juni 2014 blev overført ca.
416.000 kr. til en for retten uoplyst kontohaver, hvorefter selskabets bankkonto gik i 0.
efter bevisførelsen, herunder navnlig xs afgivne forklaring, lægger retten til grund, at x i
2014 var bekendt med, at skat havde et ikke ubetydeligt krav mod selskabet. alligevel var
x indforstået med, at selskabet til fordel for hovedsagligt moderselskaberne, hvor x er ende-
lig ejer af det ene, blev tømt for midler, uden at det ikke engang blev forsøgt at få skats
krav opgjort og indfriet. retten finder, at x dermed har udvist groft uforsvarlig forretnings-
førelse, og at han derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksom-
hed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
                                                 - 24 -
når henses til den tid, der er gået siden konkursdekretets afsigelse, og til sagens omstændig-
heder i øvrigt, finder retten, at der foreligger sådanne omstændigheder, der taler for, at den
pålagte karantæne alene skal løbe i to år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i to år.
x skal inden 14 dage til statskassen betale sagens omkostninger med 87.500 kr.
                                                  ***
retten fastsatte kurator, advokat pernille bigaards vederlag til 40.000 kr. med tillæg af
moms, i alt 50.000 kr. retten fastsatte endvidere den for sagsøgte beskikkede advokat jens
jepsens salær til 30.000 kr. med tillæg af moms, i alt 37.500 kr. beløbene betales af statskas-
sen.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                      lise krüger andersen
                                               (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                          afsagt mandag den 14. april 2014
sag 9/2012
(2. afdeling)
a
og
b
(advokat janus fürst for begge)
mod
byggeselskabet borgergården
(advokat jesper bang)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 19. afdeling den 8. december 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, marianne
højgaard pedersen, michael rekling og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanterne, a og b, har nedlagt påstand om, at indstævnte, byggeselskabet borgergården,
tilpligtes
1) at anerkende, at samtlige af byggeselskabet borgergårdens lejeforhøjelser for boligleje-
      mål i ejendommen matr.nr. 659 og 660, sankt annæ vester kvarter, københavn, siden
      1977 er ugyldige,
2) at anerkende, at det lovlige lejeniveau for byggeselskabet borgergårdens boliglejemål i
      ejendommen matr.nr. 659 og 660, sankt annæ vester kvarter, københavn, i 2004 rette-
      lig udgjorde 122,79 kr. pr. m2 svarende til en årlig leje for a på 10.375,76 kr. og for b på
      11.308,96 kr.,
3) at tilbagebetale a for meget betalt leje fra 1. juni 2004 til 31. december 2004 svarende til
      11.322,58 kr. med procesrente fra 1. januar 2005, fra 1. januar 2005 til 31. december
      2005 svarende til 27.565,59 kr. med procesrente fra 1. januar 2006, fra 1. januar 2006 til
                                                - 2 -
      31. december 2006 svarende til 27.970,35 kr. med procesrente fra 1. januar 2007, fra 1.
      januar 2007 til 31. december 2007 svarende til 27.970,35 kr. med procesrente fra 1.
      januar 2008 samt fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 svarende til 29.930,75 kr. med
      procesrente fra 1. januar 2009, og
4) at tilbagebetale b for meget betalt leje fra 1. juni 2004 til 31. december 2004 svarende til
      12.340,94 kr. med procesrente fra 1. januar 2005, fra 1. januar 2005 til 31. december
      2005 svarende til 30.044,86 kr. med procesrente fra 1. januar 2006, fra 1. januar 2006 til
      31. december 2006 svarende til 30.486,02 kr. med procesrente fra 1. januar 2007, fra 1.
      januar 2007 til 31. december 2007 svarende til 30.486,02 kr. med procesrente fra 1.
      januar 2008 samt fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 svarende til 32.622,74 kr. med
      procesrente fra 1. januar 2009.
byggeselskabet borgergården har påstået stadfæstelse.
anbringender
a og b har navnlig anført, at kommunen efter § 13, stk. 5, jf. stk. 1, i lov nr. 107 af 14. april
1955 om byggeri med offentlig støtte skal godkende lejeforhøjelser, inden de gennemføres.
efter en beslutning i københavns borgerrepræsentation den 7. september 1978 har
kommunen imidlertid ikke foretaget forudgående lejekontrol i forhold til borgergården. den
manglende overholdelse af kravet om forudgående kontrol må føre til, at lejeforhøjelserne
efter 1977 er ugyldige, hvilket har støtte i forarbejderne til lov om byggeri med offentlig
støtte. deres krav på tilbagebetaling af for meget betalt husleje er hverken forældet eller
fortabt ved passivitet.
borgergården har navnlig anført, at det efter byggeselskabets vedtægter er lejerne i ejendom-
men, herunder a og b, som gennem deres valgte repræsentanter i selskabets bestyrelse har
den bestemmende indflydelse på bl.a. lejefastsættelsen. hverken lejekontrakterne eller
byggeselskabets vedtægter indeholder krav om eller forudsætter, at lejeforhøjelser skal
godkendes af kommunen. lov om byggeri med offentlig støtte regulerer kun forholdet
mellem selskabet og kommunen og kan ikke påberåbes af a og b som grundlag for at
tilsidesætte lejeforhøjelser, som er fastsat i overensstemmelse med de indgåede lejeaftaler og
byggeselskabets vedtægter (§10, stk. 1, i vedtægterne fra 1959, og § 8, stk. 2, i vedtægterne
fra 2000). i anden række har byggeselskabet anført, at det ikke med sikkerhed kan udledes af
                                                - 3 -
§ 13 i lov om byggeri med offentlig støtte, at tilsidesættelse af kravet om kommunens
forudgående godkendelse medfører, at en lejeforhøjelse er ugyldig, og at manglende
overholdelse af bestemmelsen ikke indebærer tilsidesættelse af sådanne konkrete væsentlige
hensyn, at ugyldighed er nødvendig. bestemmelsen har endvidere ikke været anvendt af
kommunen i mere end 30 år og må anses for bortfaldet ved sædvane eller ikke-brug. endelig
er a’s og b’s tilbagebetalingskrav bortfaldet på grund af forældelse eller retsfortabende
passivitet.
supplerende sagsfremstilling
af de oprindelige vedtægter for byggeselskabet borgergården af 17. juni 1959 fremgår bl.a.:
                                                  ”§ 10
      lejligheder og lokaler kan kun udlejes til lejere, der er godkendt af bestyrelsen og som i
      øvrigt opfylder de betingelser, som er fastsat i lovgivningen. lejen fastsættes af besty-
      relsen under iagttagelse af god økonomi i ejendommene, således at afdelingen af sine
      indtægter ikke blot kan afholde løbende driftsudgifter, men også betale afdragene på
      prioriteter i ejendommene og foretage passende henlæggelser til hovedistandsættelser,
      tab ved lejeledighed og lignende. om fornødent kan samtlige lejebeløb forhøjes med 3
      måneders varsel til den første i en måned.
      for så vidt lejebeløbene ikke overstiger sædvanlig leje af tilsvarende lejligheder, ned-
      sættes de ikke fordi en terminsydelse bortfalder ved udamortisering af en prioritet.
      viser det sig, at lejebeløbene på grund af indtrådt forandring eller forkert ansættelse
      ikke indbyrdes står i samme forhold som værdierne af lejlighederne, foretages med 3
      måneders varsel til den første i en måned sådanne forhøjelser og nedsættelser, at det
      rette forhold fremkommer.
      ...”
a og b’s lejekontrakter er fra 1987 og 1988. af kontrakterne fremgår bl.a.:
      ”§ 2. fastsættelse af boligafgift og beboerindskud
      1. fastsættelse af boligafgift og beboerindskud samt forhøjelse og regulering af bolig-
      afgift sker i medfør af den til enhver tid gældende lovgivning om almennyttigt byggeri.
      2. boligafgiften skal til enhver tid fastsættes således, at afdelingens indtægter giver
      dækning for driftsudgifterne, herunder foreskrevne bidrag og henlæggelser. om fornø-
      dent kan forhøjelse ske med mindst 3 måneders varsel til den 1. i en måned.
      3. ...”
                                               - 4 -
forklaringer
til brug for højesteret er der den 30. august 2012 afgivet supplerende forklaringer af b, a,
bjarne sørensen og lis fonnesbech-wulf og nye forklaringer af britta wahlberg og benny
hansen.
b har supplerende forklaret bl.a., at hun og hendes mand fik en lejlighed i borgergården via
hendes mands arbejde. han var forretningsfører i lejerbo i hvidovre. da de boede i
hvidovre, syntes han imidlertid, at privatliv og arbejde blev blandet for meget sammen,
hvorfor de søgte om en anden bolig. de havde ingen tilknytning til borgergården i forvejen.
da de var flyttet ind i borgergården, begyndte hun at reflektere over problemstillingen med
lejefastsættelsen af garagerne. det var i orden for hendes mand, arne, at hun gik i gang med
at undersøge dette nærmere, selv om han stadig arbejdede for lejerbo. først da arne selv blev
fritstillet i 1990, gik han i gang med at undersøge sagen.
der var repræsentanter for llo, som var medlemmer af bestyrelsen for byggeselskabet frem
til "lejerbo-skandalen". der var to fra lejerbo, to fra llo og én fra borgergården i bestyrel-
sen. hvis man havde klager i forbindelse med sit lejemål, var det meningen, at man skulle gå
til llo. her fik man dog at vide, at man skulle gå videre til afdelingsbestyrelsen, og så kom
klagen ikke videre.
stemningen på beboermøderne var ikke særlig god. hun var forholdsvis ny i ejendommen på
det tidspunkt, og nogle gange var arne ikke til stede på møderne. hvis hun rejste sig og sagde
noget, var holdningen "åh nej, ikke hende igen!" sådan var det dengang, og sådan er det sta-
dig i dag. hun følte sig meget uvelkommen på beboermøderne.
budgetterne for lejefastsættelsen er aldrig blevet sat til afstemning på beboermøderne. hun
har aldrig set et budget. der findes også budgetter for driften af borgergården. hun har kun
set regnskaber. hun har aldrig på et beboermøde kunnet tage stilling til, om næste års leje
kunne godkendes. budgetterne blev aldrig drøftet på møderne, der blev bare sagt, at huslejen
ville stige med en vis procentdel.
                                               - 5 -
omkring 2008 havde de et årsmøde i beboerrepræsentationen, hvor man manglede det årlige
regnskab. man fik at vide, at der ville blive indkaldt til et budgetmøde. 5-6 uger senere blev
der ved opslag i opgangen indkaldt til et budgetmøde. det var første gang, der blev indkaldt
til et budgetmøde. på budgetmødet, hvor hun var til stede, drøftede de lidt omkring tallene.
de fik at vide af lejerbos forretningsfører, steffen bo jørgensen, at der kun var tale om en
information, idet budgettet allerede var vedtaget. budgettet, som de skulle drøfte, var altså
allerede vedtaget af byggeselskabet ved bjarne sørensen. a spurgte ind til, hvorfor de betalte
huslejetilskud til ejendomsfunktionæren, og hun fik at vide, at det var forkert. ved regnskabet
året efter var denne post ude.
hun deltog også i det årlige beboermøde i 2010. hun husker ikke, om der på dette møde blev
sagt noget om, at man havde gjort noget i forhold til garageindtægterne. der kom ikke noget
frem på mødet om regulering af erhvervslejen. der er i borgergården en række erhvervs-le-
jemål: en fakta, en møbelpolstrer, et renseri, blå kors, lokaler på taget, som er udlejet til
narremissen, et kælderrum, der er udlejet til en rammesnedker samt en pensioneret murer-
mester. herudover har københavns kommune haft et kælderrum til arkiv indtil for ca. ét år
siden. hun ved ikke, hvor stor fakta-butikken er, men der er kælder til. der var tidligere en
bank og en brugs i lokalerne. hun har ikke kendskab til, hvad fakta i år betaler i husleje. der
har været en dialog mellem a og bjarne sørensen herom.
der var valg til beboerrepræsentationen/afdelingsbestyrelsen hvert år. i 2000 blev det præci-
seret, at der var en bestyrelse for byggeselskabet og en beboerrepræsentation. beboerrepræ-
sentationen informerede om, at bjarne sørensen var blevet udnævnt som formand for besty-
relsen i byggeselskabet. bjarne sørensen var altså ikke valgt.
i 2012 har lejerne modtaget det almennyttige regnskab, og hermed menes regnskabet for af-
delingen borgergården. hun modtog regnskabet om lørdagen, hvor generalforsamlingen var
den efterfølgende tirsdag. andre beboere fik først regnskabet mandag. der var generel util-
fredshed med dette på generalforsamlingen. inden indkaldelsen til generalforsamlingen havde
hun meddelt bjarne sørensen, at hun regnede med, at der kom et regnskab fra den selvejende
institution også. det fremkom dog ikke. på generalforsamlingen fik hun at vide, at det kom i
uge 20. det sagde bjarne sørensen i sin beretning. omkring den 6. august 2012 skrev hun til
lis fonnesbech-wulf og spurgte, hvornår regnskabet kom. lis fonnesbech-wulf svarede, at
                                              - 6 -
hun havde overgivet det til steffen bo jørgensen. regnskabet er stadig ikke kommet. sidste
år fik de altså to regnskaber, mens de i år kun har fået det ene regnskab fra afdeling borger-
gården. første og eneste gang de modtog to regnskaber var dermed i 2011. regnskaberne bli-
ver ikke husstandsomdelt, men man kan hente dem på ejendomskontoret. hun fik sit regnskab
af a. der er ikke regnskaber nok til alle, eksempelvis fik hendes underbo ikke et regnskab.
beboerrepræsentationen har aldrig nogensinde drøftet budgetterne med lejerne. beboerrepræ-
sentationen har heller ikke sendt budget ud og meddelt, at dette skulle være accepteret af byg-
geselskabet.
det var ikke hendes opfattelse ved lejeaftalens indgåelse, at der var tale om et almennyttigt
boligselskab. da de flyttede ind, begyndte de at interessere sig for, hvad der i virkeligheden
var tale om. da de underskrev lejekontrakten i forbindelse med bytte af lejlighed pr. 1. maj
1988, fæstnede de sig ikke ved, at der i rubrikken i øverste højre hjørne står, at formularen er
en udgave til anvendelse i boliglejemål i almennyttige boligselskaber. de skrev under på den
nye bytte-lejekontrakt, selv om de allerede siden 1985 havde været i tvivl om ejendommens
status.
a har supplerende forklaret bl.a., at hun har den samme opfattelse som b, nemlig at de begge
er uvelkomne på beboermøderne. de blev buhet ud, når de stillede kritiske spørgsmål. dette
har stået på lige siden, de blev opmærksomme på problematikken om, hvorvidt der var tale
om et almennyttigt eller privat selskab. det var de andre beboere, der buhede dem ud. de
bliver ikke i dag buhet ud på samme måde. der var meget få lejere på generalforsamlingen i
2012. bjarne sørensen og byggeselskabet har dannet en ring omkring sig.
hun har ligesom b klaget til llo og fået at vide, at hun skulle klage gennem
afdelingsbestyrelsen. der er herefter ikke sket noget. klagerne er blevet skrinlagt.
hun var til stede på budgetmødet i 2008. hun genkender forløbet, som b beskrev det. der var
mødt 5 beboere op. hun husker, at steffen bo jørgensen sagde, at budgettet allerede var
blevet besluttet.
                                                - 7 -
hun er ikke på nogen beboermøder blevet forelagt budgetter, og beboerrepræsentationen har
ikke forelagt budgetter for hende på anden vis. beboerrepræsentationen nedlagde sig selv i
2010 og sendte i den forbindelse en skrivelse rundt til lejerne. i den meddelelse fremlagde de
et budget, som allerede var godkendt. det budget var beboerrepræsentationens eget budget.
hun har som lejer på intet tidspunkt fået et budget fra beboerrepræsentationen, som hun
skulle tage stilling til, hverken på møder eller på anden vis.
hun har talt med bjarne sørensen vedrørende faktas husleje i 2012 på et beboermøde. hun
spurgte, fordi hun undrede sig over, at erhvervslejen var så lav. hun undrede sig over, at
fakta, som har 320 m² på gadeplan, kun betalte 354.000 kr. om året og har gjort det i 10 år.
bjarne sørensen oplyste, at det ikke var korrekt, og at fakta betalte 1,1 mio. kr.
forevist driftsbudgettet for 2010 forklarede hun, at hun ikke har hørt, at der skulle være gjort
noget særligt for at få flere indtægter fra erhvervslejemålene. hun har heller ikke fået forelagt
dette budget. hun har ikke på beboermødet i 2010 hørt om, at der skulle være gjort noget for
at få garagelejen til at stige med 300.000 kr. hun fandt først ud af i 2012, at fakta i dag be-
taler 1,1 mio. kr. i leje mod 354.000 kr. i 2010.
bjarne sørensens oplysning om, at borgergården var almennyttig, men også privat, var en
oplysning, han kom med på et senere tidspunkt – det var ikke, da hun flyttede ind i lejlig-
heden. hun fik at vide af lejerbo og bjarne sørensen, at de var i en ”gråzone”. der har altid
været tvivl om ejendommens status. hun ved ikke, hvilke rettigheder hun har efter sin leje-
aftale.
bjarne sørensen har supplerende forklaret bl.a., at ejendommen borgergården var en selv-
stændig afdeling som defineret i vedtægternes § 4. bestyrelsen for afdelingen kaldte man først
en lejerforening, senere blev det til afdelingsbestyrelsen og herefter beboerrepræsentationen.
han flyttede ind i ejendommen i 1970, og i 1972 blev han medlem af afdelingsbestyrelsen.
det var dengang hans opfattelse, at ejendommen var en almennyttig boligorganisation. han
mente, at han havde rettigheder som medlem af en almennyttig boligorganisation, og tilsva-
rende at afdelingsbestyrelsen havde pligter som i en almennyttig boligorganisation. de har
drevet borgergården, som om det var en almennyttig organisation.
                                                 - 8 -
valg til afdelingsbestyrelsen skete på den årlige generalforsamling i ejendommen. man blev
valgt for to år ad gangen. det var lejerne, der valgte medlemmerne. afdelingsbestyrelsen
havde blandt andet til opgave at lave budget med administrator én gang om året. administra-
tor var lejerbo; det har det været hele tiden. de lavede budgetter for den samlede ejendom,
herunder for vedligeholdelse, og de skønnede over udgifter og indtægter. i samråd med admi-
nistrator tog bestyrelsen stilling til, hvilke vedligeholdelsesarbejder, der skulle udføres. de
havde en 10-årig vedligeholdelsesplan i afdelingen. det foregik således, at bestyrelsen sam-
men med varmemesteren og en fra administrator havde en markvandring, inden de skulle
lægge budget for vedligeholdelsen. det var også deres opgave at tage stilling til spørgsmål om
renholdelse m.m. også forsikring er med i det totale beløb i budgettet samt udgifter til skatter
osv. det skal forstås sådan, at de udgifter, som de definerede, var de udgifter, der definerede
næste års lejefastsættelse. udgifterne skal dækkes af lejeindtægterne. de gjorde dette år for år.
processen fortsatte sådan indtil 2010, hvor beboerrepræsentationen valgte at nedlægge sig
selv.
budgetterne har ikke været forelagt for lejerne. lejerne har kun fået forelagt regnskabet for
det afsluttede år på generalforsamlingen. efterfølgende blev der redegjort for, hvad der skulle
ske til næste år. beboerne fik regnskabet tilsendt inden generalforsamlingen, og regnskabet
blev så debatteret på generalforsamlingen. selvom budgettet ikke blev forelagt, oplyste de på
generalforsamlingen, hvad der skulle ske i budgettet det næste år. det kunne f.eks. være større
renoveringsarbejder eller andet. der var heller ikke afstemning om budgettet, fordi det var
deres opfattelse, at det kørte sådan i det almene regi. de har fulgt de regler, der var på det al-
mene område. der er ikke en vedtægt for afdelingsbestyrelsen på dette område.
beboerne har altid opfattet ejendommen som værende lejerbos, altså et almennyttigt bolig-
selskab. man havde de rettigheder, der følger af de almene regler, og afdelingsbestyrelsen
havde det ansvar, som man har i det almene regi.
der var også en anden bestyrelse – ejerbestyrelsen for den selvejende institution. den bestod
af fem medlemmer, hvoraf to var fra lejerbo, to var fra llo og én var lejerrepræsentant. han
blev formand for afdelingsbestyrelsen i 1986 og havde på daværende tidspunkt intet med
ejerbestyrelsen at gøre. det var imidlertid praksis, at formanden for afdelingsbestyrelsen var
                                               - 9 -
det udpegede medlem for lejerne i ejerbestyrelsen, så efter 1986 var han tillige medlem af
ejerbestyrelsen.
arbejdet mellem de to bestyrelser foregik således, at det budget, som afdelingsbestyrelsen
havde lavet, blev sendt til ejerbestyrelsen, som skulle godkende og underskrive budgettet
hvert år. på møderne afholdt i ejerbestyrelsen blev der kigget på budgettet fra afdelingsbesty-
relsen, og i samråd med administrator blev budgettet underskrevet, hvis det var fornuftigt.
budgettet er aldrig blevet forkastet af ejerbestyrelsen.
”lejerbo-skandalen” i 1990’erne, vistnok i 1994 eller 1995, betød, at claus hansen, der var
formand for ejerbestyrelsen, valgte at trække sig helt ud af bestyrelsen. han blev herefter selv
valgt som formand i ejerbestyrelsen. llo’s to medlemmer trak sig også ud og meddelte, at
man ville afgive pladserne til borgergården, og han blev bedt om at finde to medlemmer i
stedet. det kunne være lejere eller nogle fra afdelingsbestyrelsen. så fra midten af 1990’erne
har lejerne i praksis været repræsenteret med tre repræsentanter i bestyrelsen. vedtægterne
blev imidlertid først ændret i overensstemmelse hermed i 2000, fordi der var et langt forløb
inden. man ville gerne have lavet vedtægterne om, så llo ikke kunne komme tilbage og
kræve pladserne. man var enige om, at man gerne ville have, at der skulle være fire pladser til
personer valgt blandt beboere i ejendommen, men det skulle godkendes af kommunen, og
derfor gik der nogle år.
i midten af 1990’erne begyndte man at arbejde med beboerdemokrati. baggrunden var nye
regler, hvor der skulle være en beboerrepræsentation i stedet for afdelingsbestyrelsen. de var
inde i overvejelser om, hvorvidt der var tale om et almennyttigt selskab. før i tiden var det
kun lejere, som var medlem af lejerforeningen, der havde ret til at stemme på bestyrelses-
medlemmerne på generalforsamlingen. det var ikke alle lejere, der var medlem af lejerfor-
eningen, idet man skulle melde sig ind. det kostede et lille beløb, som gik til småadministra-
tive opgaver i bestyrelsen. han ved ikke, hvor mange der var medlem af lejerforeningen, men
der mødte ca. 40 personer op på generalforsamlingen hvert år, hvoraf de fleste nok var med-
lemmer af foreningen. der kan også have været medlemmer af lejerforeningen, som ikke
mødte op. da lejerforeningen blev lavet om til en beboerrepræsentation, blev reglerne også
lavet om, således at alle nu havde stemmeret. det var kun ved valg til bestyrelsen, at man
                                                - 10 -
skulle være medlem af den tidligere lejerforening frem til 1996. alle lejere har dog altid haft
stemmeret om andre forhold på generalforsamlingen.
når der kom klager vedrørende lejemål, f.eks. over lejefastsættelsen, sendte de klagen videre
til administrator. det var ikke meningen, at bestyrelsen alene skulle tage sig af den slags. der
kunne dog være forhold, hvor administrator ikke skulle ind over, og hvor han da selv har sva-
ret lejeren.
beboerrepræsentationen fik aldrig på forhånd et budgetoplæg, før man afholdt budgetmøder
med ejerbestyrelsen. han mener ikke, at der på noget tidspunkt har været indkaldt til budget-
møder, hvor beboerne skulle stemme om budgettet. der har ham bekendt ikke været et bud-
getmøde i 2008, hvor beboerne var med.
vistnok omkring 2009-2010 skete der en stigning i indtægterne. erhvervslejemålenes husleje
blev reguleret op, så de svarede til nutidige værdier. det skete på foranledning af en aktiv
formand for beboerrepræsentationen, som syntes, at erhvervslejen skulle reguleres. garage-
lejen steg med næsten 300.000 kr., og fakta betaler nu 1,1 mio. kr. i årlig leje. det er korrekt,
at han har givet a denne oplysning. der er ikke andre lejere end a og b, der har bedt om at få
husleje tilbage. indtægtsstigningen har ikke medført en regulering af huslejen i nedadgående
retning. i stedet for at være nødt til at sætte huslejen op, havde de nu fået den ekstra indtægt.
der er valg én gang om året til ejerbestyrelsen. beboerne kan stemme. den anden bestyrelse
er i dag nedlagt. beboerne har fra 2004 kunnet stemme direkte på ejerbestyrelsens medlem-
mer.
lis fonnesbech-wulf har supplerende forklaret bl.a., borgergården er en selvstændig afdeling
som defineret i vedtægternes § 4. borgergården havde tidligere en afdelingsbestyrelse. den
varetog de opgaver, som en afdelingsbestyrelse varetager i den almene sektor. budgetlægning
er en væsentlig del af denne opgave. afdelingsbestyrelsen tog også stilling til spørgsmålet om
fremtidig vedligeholdelse. byggeselskabet respekterede det niveau, som afdelingsbestyrelsen
ønskede. afdelingsbestyrelsen havde en 10-årig vedligeholdelsesplan. der blev fastsat beløb
til årlige henlæggelser, som man gør i det almene regi. det gælder også renholdelse og andre
variable udgifter. udgifter og indtægter skal hænge sammen.
                                             - 11 -
i starten var lejerbo både administrator af byggeselskabet og af afdelingen, men da der i
1990’erne kom en bekendtgørelse om sideaktivitet, meddelte københavns kommune, at le-
jerbo ikke længere måtte administrere byggeselskabet. de var herefter kun administrator for
afdelingen. lejerbo gav afdelingen juridisk rådgivning inden for almindelige, lejeretlige
spørgsmål.
der var en lejerforening i borgergården. lejerforeningens bestyrelse og afdelingsbestyrelsen
var det samme. en lejerforening er ikke et ukendt begreb i den almennyttige organisation. det
er almindelig foreningsret, der regulerer, hvordan man bliver medlem af en lejerforening.
mange steder er det sådan, at såfremt man ikke siger fra, er man automatisk medlem. nogle
almene foreninger har en lejerforening, men det er ikke alle.
på spørgsmålet, om det budget, som afdelingsbestyrelsen vedtog, skulle til afstemning, forkla-
rede hun, at sådan har det ikke været i borgergården og heller ikke i det almene byggeri før 1.
januar 1997, hvor det blev et lovkrav, at det skulle godkendes på et afdelingsmøde. man har
ikke kørt efter dette i borgergården. i borgergården var det beboerrepræsentationen, der god-
kendte budgettet, også efter 1997. på dette tidspunkt vidste de godt, at de almene regler ikke
gjaldt.
afdelingen har kørt som en almen afdeling til dels frem til i dag, dog blev man klogere i
1994-95, hvor man konkluderede, at der ikke var total parallelitet. de valgte dog at fastholde
et videre beboerdemokrati end efter de private regler. det blev fastholdt, at afdelingsbestyrel-
sen/beboerrepræsentationen var med i udarbejdelsen og godkendelsen af budgettet. afde-
lingsbestyrelsen/beboerrepræsentationen bevarede sin indflydelse, så der var videregående
rettigheder.
hun blev ansat som juridisk konsulent i lejerbo i august 1995. hun har ikke været daglig
administrator af borgergården, men har som jurist tit været inde over forholdene i borger-
gården.
ejerbestyrelsen havde fem medlemmer: to fra lejerbo, to fra llo og ét medlem udpeget af
lejerforeningen. dette blev ændret i midten af 1990’erne i forbindelse med oprydningen efter
                                              - 12 -
lejerbos krise. her blev borgergårdens forhold gennemgået. man fandt ud af, tydeligt, at
borgergården ikke var en almen organisation. llo frasagde sig sine poster i bestyrelsen som
et led i adskillelsen af lejerbo og llo. det blev overladt til lejerforeningens bestyrelse at
udpege nye medlemmer. man ændrede forholdene de facto, men vedtægterne blev først æn-
dret i år 2000, idet man også skulle igennem andre ting i vedtægterne. kommunen godkendte
vedtægterne i 2000.
der kom en ny vedtægt i 2010, fordi lejerbo ønskede mere beboerdemokrati eller en tyde-
liggørelse heraf. de pressede på for at få det til at ligne beboerdemokrati i det almene regi. de
ville gerne have en bedre måde at vælge især beboermedlemmer på. de sad tidligere fire år ad
gangen. vedtægterne blev til i et udvalg bestående af bestyrelsen og beboerrepræsentationen
og folk fra lejerbo. beboerrepræsentationen nedlagde sig selv på grund af manglende inte-
resse.
budgetterne er ikke blevet forelagt på beboermøder, men de er blevet omtalt. efter de nye
vedtægter bliver de nu forelagt. det er således upræcist, når hun i landsrettens dom er citeret
for, at budgettet blev vedtaget på et beboermøde. det var lejerforeningens bestyrelse og efter-
følgende beboerrepræsentationen, der vedtog budgettet. afdelingsbestyrelsen og beboer-
repræsentationen har ikke sideløbende haft de samme rettigheder og opgaver for så vidt angår
budget. afdelingsbestyrelsens arbejde blev overtaget af beboerrepræsentationen i 1996.
det var lejerforeningen, der udpegede medlemmerne af afdelingsbestyrelsen. hun ved ikke,
hvor tit der var valg til afdelingsbestyrelsen.
beboerrepræsentationen har videregående beføjelser end sædvanligt, fordi beboerrepræsenta-
tionen er med til at fastsætte budgettet. administrationen, lejerbo, lavede et budgetudkast,
som man sendte til beboerrepræsentationen, som drøftede det med administrator og arbejdede
videre med det. når de var færdige med at arbejde videre med det, blev budgettet forelagt
byggeselskabet. hende bekendt blev beboerne ikke inddraget i dette arbejde
da det som følge af lejerbo-sagen blev tydeligt, at der ikke var tale om en almen organisa-
tion, gav det dem anledning til at overveje, om administrationen skulle ske på en anden måde.
                                             - 13 -
det har de overvejet hele tiden og gør det stadig den dag i dag. der er ingen facitliste på,
hvilke regler der gælder vedrørende borgergården. der er et lovgivningsmæssigt hul.
budgetterne blev ikke sendt til beboerne, fordi der ikke var tale om en almen afdeling. havde
der været det, ville budgetterne være sendt ud. det var beboerrepræsentationen, der så bud-
gettet på beboernes vegne. det er dér, man endte i fortolkningen af reglerne. hende bekendt
har beboerne ikke før 2010 fået forelagt et budget, de har kun tidligere fået det refereret under
formandens beretning. fra 2010 er forelæggelse af budgettet nu et punkt på dagsordenen. hun
ved ikke, om der bliver stemt om budgettet.
britta wahlberg har forklaret bl.a., hun flyttede ind i borgergården i 1995. hun byttede sig til
lejligheden.
hun har deltaget på beboermøder i borgergården, og hun har mange gange hørt, at b og a er
blevet buhet ud. det er hun helt sikker på. det er bjarne sørensens og byggeselskabets
venner, der buher. det er den majoritet, der kommer til møderne. mange lejere kommer ikke
til møderne, men denne majoritet er altid med. denne majoritet stemmer for bjarne sørensens
politik, og det er dermed reelt dem, der bestemmer, hvad der skal ske. de har som mindretal
på et tidspunkt forsøgt at foretage et ”kup”. det skete ved, at de samlede fuldmagter. det lyk-
kedes dem at få mange fuldmagter, men det lykkedes dem ikke at foretage et ”kup”. det lyk-
kedes dem dog at få en enkelt repræsentant, hendes overbo, ind i beboerrepræsentationen.
overboen var der imidlertid kun for en kort bemærkning, idet hun stoppede efter 1-2 møder.
overboen har fortalt hende, at hun syntes, det var en børnehave, og at der ikke var nogen ind-
flydelse.
hun er medlem af københavns lejerforening. det blev hun, fordi der ikke var nogen hjælp at
hente i llo, og da det gik op for hende, at der var to repræsentanter fra llo i byggeselska-
bets bestyrelse. årsagen til, at hun meldte sig ind i københavns lejerforening var således, at
hun ellers ikke havde nogen at henvende sig til i forhold til at få indflydelse i borgergården.
benny hansen har forklaret bl.a., at han har været repræsentant for københavns lejerforening
og derved haft medlemmer, som bor i borgergården.
                                              - 14 -
det er ikke hans opfattelse, at borgergården har ageret som en almennyttig forening. de spil-
leregler, som man burde have iagttaget, hvis der var tale om en almennyttig forening, er over-
trådt til skade for beboerne. beboerne var i større omfang end sædvanligt sat uden for indfly-
delse.
det er hans opfattelse, at der ikke har været indkaldt til årlige afdelingsmøder. det har været
sporadisk. der er ham bekendt heller ikke sædvanlige møder, hvor beboerne involveres. ham
bekendt har beboerne heller ikke været inddraget i budgetplanlægningen. det er ellers noget,
man sædvanligvis gør i alment byggeri hvert år.
valget af repræsentanter foregår heller ikke på samme måde i borgergården, som det gør i det
almene regi. ifølge de vedtægter for afdelingsbestyrelsen, som han har set, afholdes beboer-
møde og valg til bestyrelsen hvert fjerde år. det er efter hans opfattelse i strid med lov om
almene boliger. at man undlader behandling af budgetterne er også i strid med reglerne for
det almennyttige byggeri.
han ved, at principperne i lov om almene boliger går ud på, at indtægter og udgifter skal ba-
lancere. alle indtægter i den almene boligforening skal tilgå afdelingen fuldt ud. det er efter
hans opfattelse ikke sket i borgergården.
det er hans opfattelse, at der i borgergården er en slags ”fløjkrig”, hvor en majoritet bestem-
mer, hvem der bliver valgt. dette er hans opfattelse ud fra, hvad han har fået fortalt af med-
lemmer, og han har endvidere overværet et enkelt beboermøde. det er hans soleklare opfattel-
se, at beboerdemokratiet har trange kår i borgergården.
oplysningerne om, at der ikke er indkaldt til afdelingsmøder, er oplysninger, som køben-
havns lejerforening har fået oplyst fra medlemmer i borgergården.
der foreligger vedtægter for afdelingsbestyrelsen. disse vedtægter for afdelingen har han set,
da de ligger offentligt tilgængeligt på internettet. det har han set på afdelingens egen hjemme-
side. efter disse vedtægter er der kun valg til afdelingsbestyrelsen hvert fjerde år.
                                               - 15 -
efter hans opfattelse balancerer indtægter og udgifter i regnskaberne ikke, specielt for så vidt
angår garageudlejning. garagerne har været lejet ud til ejendomsinspektøren som forpagter til
en favorabel pris. han erindrer ikke, hvilke konkrete regnskaber der er tale om. med mang-
lende balance mener han, at der kunne have været en større indtægt via garagelejen, end til-
fældet har været, hvis udlejning var sket direkte i stedet for via en forpagter. hvis der havde
været tale om en almennyttig forening, havde det ikke været tilladt med en forpagtningsaftale.
han har ikke selv set forpagtningsaftalen.
når han taler om afdelingsbestyrelsen, mener han byggeselskabets bestyrelse, idet der efter
hans opfattelse ikke findes andre bestyrelser.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår i første række, om de lejeforhøjelser, der er gennemført i ejendommen borger-
gården efter 1977, er ugyldige, fordi de ikke er godkendt af kommunalbestyrelsen.
ejendommen borgergården, der ejes af den selvejende institution byggeselskabet borger-
gården, er opført med offentlig støtte i form af et statslån og omfattet af lov nr. 107 af 14.
april 1955 om byggeri med offentlig støtte. statslånet er fortsat ikke fuldt indfriet, og leje-
forhøjelser er derfor undergivet offentlig kontrol, idet de skal godkendes af kommunalbesty-
relsen, jf. lovens § 13, stk. 1. ifølge punkt 3 i boligministeriets cirkulære af 16. september
1975 forudsættes det, at der alene godkendes lejeforhøjelser, der er nødvendige for ejendom-
mens forsvarlige drift, således at indtægterne dækker udgifterne til forsvarlig vedligeholdelse
og øvrige sædvanlige driftsudgifter, herunder rimelige beløb til prioritetsydelser og til for-
rentning af den godkendte egenkapital, normalt ikke større beløb end det, der har været afsat
hertil i det oprindelige driftsbudget (balanceleje).
den 7. september 1978 besluttede københavns kommune at suspendere lejekontrollen indtil
videre. denne beslutning havde baggrund i nye regler for almennyttige boligselskaber, hvor-
efter bestemmelserne om kommunalbestyrelsens godkendelse af lejeforhøjelser i almennyttige
selvejende byggevirksomheder var ophævet, fordi beboerne ved regler om valg af afdelings-
bestyrelser havde fået indflydelse i selskaberne, der nærmede sig den, andelshavere har i al-
mennyttige andelsboligforeninger, jf. punkt 6 i boligministeriets cirkulære af 24. juni 1975
om de almennyttige boligselskabers økonomi mv. københavns kommunes beslutning omfat-
                                              - 16 -
tede imidlertid tillige private boligselskaber, som borgergården, der efter kommunens opfat-
telse med hensyn til beboerdemokrati kunne sidestilles med almennyttige boligselskaber.
kommunen har tilkendegivet, at suspensionen indebærer, at lejekontrollen igen kan bringes i
anvendelse af kommunen, hvis der kommer klager over lejen fra beboerne.
kommunens beslutning indebar, at den ikke længere tog stilling til lejeforhøjelser, og som
følge heraf ophørte borgergården med at indhente kommunens godkendelse af lejeforhøjelser.
borgergården fortsatte derimod som hidtil med at beregne lejeforhøjelser efter principperne
om balanceleje og fortsatte med at indsende regnskaber og fra 1996 tillige budgetter til kom-
munen til godkendelse.
på baggrund af de nævnte omstændigheder finder højesteret, at det forhold, at borgergården
som følge af kommunens beslutning i 1978 om at suspendere den offentlige lejekontrol ikke
derefter har indsendt de gennemførte lejeforhøjelser til forhåndsgodkendelse, og kommunal-
bestyrelsen derfor ikke har godkendt dem, ikke medfører, at lejeforhøjelserne bliver ugyldige
på grund af formmangler. det kan ikke føre til andet resultat, at borgergården ikke har ind-
bragt kommunens beslutning for boligministeren i medfør af § 13, stk. 4, i lov nr. 107 af 14.
april 1955 om byggeri med offentlig støtte, eller at kommunens beslutning – der ikke var
åbenbar ulovlig – muligvis har været uhjemlet eller tillige har krævet boligministerens beslut-
ning i medfør af lov nr. 83 af 19. marts 1975 om boligbyggeri, § 88 om fritagelse for lejekon-
trol.
herefter tiltræder højesteret, at byggeselskabet borgergården er frifundet, og stadfæster der-
for dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a og b solidarisk betale 50.000 kr. til byggeselskabet
borgergården.
                                              - 17 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark