text:
- mlp
                                         udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens retsbog
                                        ____________
                                           dom
afsagt den 19. oktober 2018
v-58-17
                                   ravn & ravn aps
                                   (advokat johan løje)
                                   mod
                                   saint tropez af 1993 a/s
                                   (advokat frank bøggild)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen handler navnlig om, hvorvidt ravn & ravn aps´ tøjdesigns solgt under navnene ne-
la (kjole), noma (top) og sky (nederdel), nyder beskyttelse efter ophavsretsloven og mar-
kedsføringsloven, og om saint tropez af 1993 a/s har krænket disse rettigheder ved produk-
tion, markedsføring og salg af en kjole benævnt n6121, en top benævnt n1228, en nederdel
benævnt n8084 og et par shorts benævnt n5922, i alle farver.
sagen er anlagt den 12. september 2017.
                                               -2-
sagsøger, ravn & ravn aps, har nedlagt følgende endelige påstande:
        1) sagsøgte, saint tropez af 1993 a/s, forbydes at producere, lade producere, mar-
           kedsføre, formidle salg af og sælge, herunder importere og eksportere, samt ud-
           levere til sine kunder produkterne gengivet i bilag 4-6 bestående af en kjole be-
           nævnt n6121, en top benævnt n1228 og en nederdel benævnt n8084 i alle farver.
        2) saint tropez af 1993 a/s forbydes at producere, lade producere, markedsføre,
           formidle salg af og sælge, herunder importere og eksportere, samt udlevere til si-
           ne kunder produkterne gengivet i bilag 7 bestående af et par shorts benævnt
           n5922 i alle farver.
        3) det lager af de i påstand 2 omfattede produkter, som måtte forefindes dels i ravn
           & ravn aps’ dels i saint tropez af 1993 a/s’ besiddelse beslaglægges og destrue-
           res for sagsøgtes regning.
        4) saint tropez af 1993 a/s, skal betale ravn & ravn aps 1.600.000 kr. med proces-
           rente fra sagens anlæg.
sagsøgte, saint tropez af 1993 a/s, har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
parterne
ravn & ravn aps (ravn & ravn) er en designvirksomhed, der siden 2012 har udviklet, pro-
duceret og solgt en række tøjdesigns, herunder pelsfrakker, og siden 2014 en tøjlinje under
navnet ravn & ravn. ravn & ravn arbejder med klassiske designs, der føres gennem flere
sæsoner, og ravn og ravn havde i 2016 relativt få forskellige styles. ravn & ravn har 4 an-
satte. ravn & ravns tøjdesigns bliver solgt til selvstændige forhandlere og på ravn & ravns
hjemmeside. det fremgår af en af ravn & ravn fremlagt kundeoversigt, at ravn & ravn i
                                               -3-
2016 havde cirka 40 kunder, hvoraf et mindre antal kunder var sammenfaldende med saint
tropez´ kunder.
saint tropez af 1993 a/s (saint tropez) er et dansk selskab, der beskæftiger sig med produk-
tion, import, markedsføring og salg af tøjdesigns. selskabet er et helejet datterselskab i det
børsnoterede ic group a/s, der tillige står bag brands som peak performance, tiger of swe-
den, by malene birger og designers remix. saint tropez havde i 2016 en bruttofortjeneste på
over 75.000.000 kr. saint tropez har godt 40 butikker i danmark og sverige, samt franchise-
butikker i danmark, sverige og holland. herudover sælger saint tropez sine produkter i
stormagasiner i hele europa og til mere end 1.000 forhandlere på verdensplan.
produkterne
ravn & ravns produkter
katrine ravn designede i 2015 nela kjolen, noma toppen og sky nederdelen. disse styles
blev af ravn & ravn offentliggjort første gang på en messe i københavn i august 2015.
den 10. februar 2016 introducerede ravn & ravn nela kjolen, noma toppen og sky ne-
derdelen i butikkerne. prisen i butikkerne var henholdsvis 1.800 kr., 1.200 kr. og 1.600 kr.
ravn & ravns designs er produceret i silke, oprindeligt i sort og hvid, og senere i et større
farveudvalg og i en lang sort model. disse styles er karakteriseret ved anvendelse af en
blonde med små frynser, en høj blondekrave, blondepartier på skuldre, bryst og ryggen, m-
udskæring på bryst og ryg, bølgende blondepartier med varierende højde nederst på skørtet
og elastik i taljen. toppen noma og nederdelen sky har samme karakteristiske elementer
som kjolen nela.
under hovedforhandlingen er et eksemplar af hver af disse styles i sort forevist og gennem-
gået for retten, herunder er nela kjolen forevist på en gine.
retten har taget de nedenfor viste fotos af ravn & ravns kjole og blonde:
                     -4-
nela
ravn & ravns blonde
                                               -5-
saint tropez´ produkter
saint tropez producerede i foråret 2016 som en ekspreskollektion kjolen n6121, toppen
n1228, nederdelen n8084 og shortsene n5922. i maj 2016 introducerede saint tropez disse
produkter i butikkerne til priser på 599,95 kr. for kjolen og 399,95 kr. for toppen og nederde-
len. der er ikke fremkommet oplysninger om prisen på shortsene.
saint tropez´ produkter er produceret i viskose og polyester i sort, cremefarvet og i
rød/orange. kjolen, toppen og nederdelen er karakteriseret ved anvendelse af en blonde med
små frynser, en høj blondekrave, blondepartier på skuldre, bryst og ryg, m-udskæring på
bryst, lige overskæring på ryg, bølgende blondepartier nederst på skørtet og elastik i taljen.
toppen n1228, nederdelen n8084 og shortsene n5922 har samme karakteristiske elementer
som kjolen n6121.
under hovedforhandlingen er et eksemplar af hver af disse styles i sort forevist og gennem-
gået for retten, herunder er kjolen n6121 forevist på en gine.
retten har taget de nedenfor viste fotos af saint tropez’ kjole og blonde:
n2161
                                              -6-
saint tropez´ blonde
parternes korrespondance
den 25. maj 2016 sendte ravn & ravns advokat et brev til saint tropez, hvori det blev påpe-
get blandt andet, at saint tropez’ blondekjole n6121 og top n 1228 efter ravn & ravns op-
fattelse var forvekslelige med kjolen nela og toppen noma, og at salget heraf udgjorde en
krænkelse af ravn & ravns rettigheder til disse produkter i henhold til ophavsretsloven og
markedsføringsloven.
den 30. maj 2016 svarede saint tropez, at man bestred at krænke ravn & ravns styles nela
og noma. saint tropez henviste blandt andet til en række konkrete forskelle på produkter-
ne og afviste at trække allerede leverede produkter tilbage og dele leverandørinformationer
eller salgstal.
                                                    -7-
under den videre korrespondance mellem parternes advokater meddelte saint tropez’ ad-
vokat den 6. juni 2016, at salget af kjolen, toppen og nederdelen ophørte pr. denne dato. ad-
vokaten oplyste samtidig, at saint tropez havde afsat 699 stk. af nederdelen n8084, 2790 stk.
af toppen n1228 og 1204 stk. af kjolen n6121, og at disse tal dækkede alle salgskanaler (re-
tail, e-commerce og wholesale) og ville kunne revisorattesteres. saint tropez overførte end-
videre 50.000 kr. til ravn & ravn med henblik på uden præjudice at afslutte sagen i minde-
lighed. beløbet blev den 10. juni 2016 returneret til saint tropez.
bevissikring og midlertidigt forbud
den 7. juni 2016 indgav ravn & ravn en anmodning til retten i helsingør om foretagelse af
bevissikring og om nedlæggelse af forbud uden forudgående varsel.
den 14. juni 2016 besluttede retten i helsingør at indkalde parterne til et retsmøde, idet ret-
ten ikke fandt grundlag for at påbegynde sagen uden underretning af saint tropez.
den 15. juni 2016 afsagde retten i helsingør en kendelse, hvorved bevissikringen blev
fremmet for så vidt angik saint tropez´ produkter kjole n6121, top n1228 og nederdel
n8084. for så vidt angik saint tropez´ shorts n5922 blev bevissikringsforretningen ikke
fremmet, idet betingelserne herfor ikke fandtes opfyldt.
bevissikringsforretningen blev samme dag fortsat af fogedretten i helsingør på adressen
nordre strandvej 119, hellebæk. det fremgår af fogedrettens retsbogsudskrift blandt andet:
       ”...
       direktør hans-peter henriksen fremlagde dokumenter indeholdende blandt andet op-
       lysninger om pålæg til butikker om at tage beklædningsgenstandene i bilag 4 – 6 ud af
       omsætning, oversigter over indkøb og salg af beklædningsgenstandene, salgs- og lagertal
       hos butikkerne og billedfiler sendt til producenten i hong kong.
       dokumenterne blev udleveret til den sagkyndige.
       direktør hans-peter henriksen oplyste, at det er produktionschef henrik bruun og de-
       signerne eva og mona, der har haft med beklædningsgenstandene i bilag 4 – 6 at gøre.
       …”
                                                      -8-
ravn & ravn kærede kendelsen til østre landsret for så vidt angik shortsene, og østre
landsret stadfæstede den 9. november 2016 fogedrettens afgørelse. østre landsret fandt
samtidig, at ravn & ravn burde have været indkaldt til et møde alene, således at selskabet
som rekvirent kunne redegøre yderligere for begæringen om optagelse af bevis uden under-
retning og dens baggrund.
til brug for bevissikringssagen havde ravn & ravn indhentet en udtalelse af 13. juni 2016 fra
designer susanne rützou, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”ekspert udtalelse
      i sagen …
      bedes susanne rützou (herefter 'den sagkyndige') besvare følgende spørgsmål:
      1. den sagkyndige bedes gennemgå og beskrive henholdsvis ravns nela, noma og
          sky samt saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel.
          svar: ravns nela, noma, og sky er tre styles i samme gruppe, der med feminine
          blonder, detaljer og silhouetter, tager afsæt i samme victorianske og romantiske inspi-
          ration.
          alle tre styles er lavet i henholdsvis sort og hvid crepe de chine silke med matchende
          blonder. de benytter sig af et muteret udtryk med nostalgiske, victorianske referencer
          sat op imod en moderne og enkel silhuet, understreget af en funktionel og sporty lø-
          begang i taljen på nela og sky; kjole og nederdel.
          saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel kan beskrives på samme vis.
          blot er der her brugt en viskose/ polyester blanding og den hvide version er mere
          cremet. detaljeringeme er alokeret identisk, men fremstår her mere stiliserede.
      2. kan ravns nela, noma og sky ud fra deres fremtoning anses for at være designe-
          rens egen intellektuelle frembringelse?
          svar: jeg vil her overordnet forholde mig til nela; blondekjole. noma og sky ud-
          springer tydeligvis, fra en designmæssig synsvinkel, som salgs adderende variationer
          af nela.
          som designer med en lang baggrund i kommerciel, men dog designbåren feminin be-
          klædning, forekommer ideen med at inddrage klassiske victorianske referencer i et el-
          lers nutidigt og enkelt udtryk, som relativt lige for. og det er set før. dog ikke lige på
          denne måde. nela er efter min opfattelse artikuleret i en sådan grad og adskiller sig
          fra hvad der ellers udbydes, designet fremstår som ravns egen intellektuelle frem-
          bringelse.
      3. fremstår ravns nela, noma og sky som særprægede produkter sammenholdt
          med andre blondekjoler, blondetoppe og blondenederdele på det danske marked?
                                              -9-
   svar: der florerer tydeligvis en romantisk blondetrend på markedet i foråret 2016.
   mange brands har blondestyles i deres kollektioner og det afspejles i butikkerne. det
   er imidlertid ikke lykkedes mig i dette omfattende udbud at finde andre styles, end
   saint tropez', der tilnærmelsesvis forholder sig med sammenfald til ravs nela;
   noma og sky.
4. den sagkyndige bedes kort beskrive eventuelle ligheder og forskelle mellem ravns
   nela, noma og sky og saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel.
   svar: overordnet er ravns nela, noma og sky og saint tropez's blondekjole,
   blondetop og blondenederdel så lig hinanden, at de må vurderes at være tæt på iden-
   tiske for det segment af forbrugere, som saint tropez sædvanligvis og som ravn, med
   et dyrere produkt, men sammenfaldende kunder, delvis henvender sig til.
   på pack shots; styles fotograferet forfra på giner, er dette tydeligt. pack shots er et me-
   get yndet redskab for magasinerne, og står for en ikke uvæsentlig omsætning og ek-
   sponering hos et brand.
   materialer: ravn bruger silke; saint tropez viskose/ polyester, et billigere materiale,
   derfor den opmærksomme forbruger har andre egenskaber end silke, men for restens
   vedkommende vil forekomme ens.
   blonde: begge mærker har benyttet sig af en matchende blonde i polyamid og placeret
   dem identisk med samme effekt. de benyttede blonder er ikke identiske, men tilhører
   samme romantiske kategori. ravns blonde fremstår nøjere udvalgt og med overskud i
   detaljen og en mere eksklusiv blondekvalitet.
   design: designet forholder sig identisk til de samme udtryk og effekter. samme ka-
   rakteristiske krave på kjoler og toppe; samme lille ærme og bærestykker med blonde,
   som også er brugt som bort på kjoler og nederdele. og begge firmaer har benyttet
   fleksible løbegange i taljen og forholdt sig ens til silhouetteme.
   der er afvigelser i detaljer ved skuldre og ryg på både kjoler og toppe. afvigelserne
   forekommer imidlertid som nedkog snarere end divergerende hensigt med designet,
   og opleves prismæssigt betinget.
   farver: ravn: sort og hvid; saint tropez: sort og creme... to kommercielle og ofte fo-
   rekommende farver.. men igen et påfaldende sammenfald, hvis man kommer forskel-
   lige steder fra..
   disse farver er dog sammenfaldende med selve trenden.
5. anvender saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel karakteristiske el-
   ler beslægtede elementer fra ravns nela, noma og sky?
   svar: saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel benytter alle beslæg-
   tede elementer fra ravns nela, noma og sky. og, kan man tilføje; de benytter sig
   ikke samtidig af andre, afvigende elementer.
6. fremstår saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel i forhold til ravns
   nela, noma og sky som et nyt eller selvstændigt design?
                                                   - 10 -
         svar: nej, set i sammenhold med ravns styles, forekommer saint tropez' styles som et
         afkog af netop ravns nela, noma og sky. dette indtryk understreges af, at det ik-
         ke har været muligt at finde lignende styles på markedet. det er ligeledes påfaldende
         at der er tale om sammenfald med alle tre af ravns styles i samme gruppe, i samme
         sæson.
      7. er der risiko for, at forbrugerne kan forveksle saint tropez' blondekjole, blondetop og
         blondenederdel med ravns nela, noma og sky — herunder, hvis de enkelte de-
         signs ikke ses samtidigt?
         svar: det vurderes at man skal have et ret specifikt, og i nogen grad professionelt
         kendskab til saint tropez's blondekjole, blondetop og blondenederdel og ravns ne-
         la, noma og sky for ikke at forveksle disse med hinanden. især hvis de enkelte de-
         signs ikke ses samtidigt. og da de største afvigelser på kjolerne og toppene er på ryg-
         gen, er det endnu sværere at kende forskel, når modellerne vises i pressen med pack
         shots og billeder, der kun viser kjoleme og toppene forfra.
      8. er det sandsynligt, at saint tropez' blondekjole, blondetop og blondenederdel er
         frembragt uden forudgående kendskab til ravns nela, noma og sky?
         svar: havde spørgsmålet udelukkende gået på ravns sky og saint tropez' blondene-
         derdel, havde det objektivt været en mulighed. at sætte en indsat blonde i en enkel
         nederdel med løbegang, kan potentielt tage afsæt i andre inspirationer; eksempelvis
         fra lingeri traditionen. men her indgår den i en gruppe, hvor alle tre styles påfaldende
         ligner hinanden.. .uden at minde om nogen andre styles på markedet. det forekom-
         mer derfor sandsynligt at saint tropez har haft kendskab til ravns nela, noma og
         sky inden frembringelsen af deres blondekjole, blondetop og blondenederdel…”
denne erklæring blev suppleret af en yderligere udtalelse af 22. juni 2016 fra susanne rüt-
zou, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”…
      1. den sagkyndige bedes gennemgå og beskrive saint tropez' blondeshorts.
         svar: saint tropez' s blondeshorts er korte, løse bukser i viskose/polyester med ela-
         stisk løbegang i taljen og tilsat en bred blonde som bort forneden på buksebenene. er
         på markedet i sort og off-white.
      2. den sagkyndige bedes kort beskrive eventuelle ligheder og forskelle mellem ravns
         nela, noma og sky og saint tropez' blondeshorts.
         svar: saint tropez' blondeshorts forholder sig til samme blonde trend som ravns ne-
         la; noma og sky, og på samme måde. her er benyttet samme sportive elastiske lø-
         begang som på nela og sky, et materiale med lignende egenskaber og farver, og
         samme detalje forneden med en bred feminin blonde. blonden er ikke identisk, men
         har et meget lignende, feminint og romantisk udtryk. saint tropez' blondeshorts ad-
                                            - 11 -
   skiller sig dog fra ravns nela, noma og sky ved netop at være shorts og ikke hen-
   holdsvis kjole, bluse eller nederdel.
3. anvender saint tropez' blondeshorts karakteristiske eller beslægtede elementer fra
   ravns nela, noma og sky?
   svar: saint tropez' blondeshorts er lavet i fint vævet viskose/polyester...et materiale,
   der ofte benyttes, når det ønskes at produktet skal ligne silke, men koste mindre.
   ravns nela; noma og sky er lavet i silke.
   saint tropez' blondeshorts sælges i sort og off-white; meget sammenfaldende med
   ravns nela; noma og sky, som sælges i sort og hvid.
   saint tropez' blondeshorts anvender samme kombination af sportiv elastisk løbegang
   og romantisk blondebort som ravns nela og sky.
4. fremstår saint tropez' blondeshorts i forhold til ravns nela, noma og sky som et
   nyt eller selvstændigt design eller som et naturligt supplement?
   svar: saint tropez' blondeshorts fremstår som et naturligt supplement / adderende
   salgsmulighed til de eksisterende styles i gruppen; blondekjole, blondetop og blonde-
   nederdel, idet de herved læner sig op ad og 'låner' identitet fra den stærkere artikule-
   rede kjole og top i samme serie.
   det er et ofte benyttet træk i den kommercielle del af modeindustrien, at inkludere
   adderende salgsmuligheder uden særlig selvstændige designmæssige karakteristika, i
   fald der kan forventes en anseelig omsætning herved.
5. er der risiko for, at forbrugerne kan foranlediges til at tro, at saint tropez' blonde-
   shorts stammer fra ravn?
   svar: saint tropez' blondeshorts er lavet af samme materialer, i samme farver og med
   samme detaljeringer som deres tre andre styles; kjole, top og nederdel, der allerede
   tidligere er blevet vurderet som værende særdeles sammenfaldende med ravns ne-
   la; noma og sky. det er derfor sandsynligt, at forbrugeren også kan få den opfat-
   telse, at saint tropez' blondeshorts stammer fra ravn.
6. er det sandsynligt, at saint tropez' blondeshorts er frembragt uden forudgående
   kendskab til ravns nela, noma og sky?
   svar: da der, som ovenfor argumenteret, er tale om at saint tropez' blondeshorts er et
   supplement til en gruppe af beslægtede styles, og ikke fremstår som et selvstændigt
   design, er det sandsynligt, at de udspringer af samme inspiration ( ravns nela;
   noma og sky), om end mere indirekte.
7. er det sædvanligt indenfor tøjbranchen at frembringe serier af beklædningsstykker
   med sammenfaldende designudtryk?
                                                    - 12 -
         svar: ja, det er den mest benyttede fremgangsmetode i alle dele af branchen. dette
         skyldes formentlig de overordnede præmisser for forbrug/kvantiteter, samt ønsket om
         konsekvens og helhed i en kollektion.
         den eneste differentiering, der er imellem den dyrere, designbårne ende og den mere
         kommercielle og produktudviklende industri, er at der ofte er færre styles i serierne i
         den dyre ende, og at hver style i serien i højere grad er selvstændigt artikuleret.
      8. hvis spørgsmål 7 besvares bekræftende bedes den sagkyndige oplyse, om det er sæd-
         vanligt at sådanne serier kan indeholder kjoler, toppe, nederdele og shorts?
         svar: det der altid sammenfatter en serie af styles/ modeller til en gruppe, er materia-
         let, farverne og ikke mindst inspirationen og detaljerne, som sædvanligvis går igen
         med differentieringer i de respektive styles i gruppen.
         det er således ikke usædvanligt at en gruppe/serie indeholder ex. kjoler, toppe, ne-
         derdele og shorts. men det forekommer overordentlig usædvanligt, at to serier fra to
         forskellige mærker har så mange sammenfald…”
det fremgår af en kvittering dateret den 14. november 2016, at saint tropez denne dag afle-
verede 365 stk. n6121 (kjole), 1017 stk. n1228 (top) og 419 stk. n8084 (nederdel) på advokat
johan løjes kontor.
ved kendelse af 18. november 2016 nægtede retten i helsingør at fremme den af ravn &
ravn anlagte forbudssag. for så vidt angik kjolen, toppen og nederdelen var begrundelsen
herfor, at saint tropez havde standset salget i sommeren 2016. med hensyn til shortsene
fremgår følgende af kendelsen:
      ”rettens begrundelse og resultat
      …
      særligt for så vidt angår shortsene er det i fogedrettens kendelse af 15. juni 2016 ikke
      fundet sandsynliggjort, at der foreligger en krænkelse for så vidt angår disse. der er lagt
      vægt på, at ravn & ravn ikke har designet shorts, og at der er tale om en enkel og anden
      beklædningstype end den omhandlede kjole, top og nederdel. retten tiltræder dette re-
      sultat og betingelsen i retsplejelovens § 413, nr. 1, er derfor ikke opfyldt for så vidt angår
      shortsene. ravn & ravns påstande tages derfor heller ikke til følge for så vidt angår
      shortsene…”
                                                    - 13 -
ravn & ravn kærede kendelsen til østre landsret, som ved kendelse af 30. maj 2017 stadfæ-
stede denne.
materiale fra bevissikringen
under bevissikringen fremkom bl.a. en e-mailkorrespondance af 7. marts 2016 mellem
saint tropez og den kinesiske producent posy enterprise ltd, der blandt andet inde-
holdt 5 billeder af ravn & ravns kjole nela, som saint tropez havde indkøbt, med
anvisninger til ændringer, som saint tropez´ producent skulle foretage ved fremstil-
ling af en kjole, en top og en nederdel.
af e-mail af 7. marts 2016 fra mona attia, som var ansat i saint tropez, til anne og yen
fra posy enterprise med kopi til ann munk hos saint tropez fremgår:
       ”dear anne and yen,
       nice to see you in denmark:-)
       hope you have had a nice trip…
       i have attached a new style for you for express 16-5 delivery.
       the quality is viscose but i will send you the original sample tomorrow with ups.
       pls start sourcing for lace options similar to sample and send me pictures asap to
       choose from as time for sms is short.
       let me know if you have any questions.”
ved e-mail af 8. marts 2016 svarede anne:
       ”dear mona,
       nice to see you too☺, we were back in hk on sunday, thanks.
       well noted your 3 styles, we will arrange to do when receive orig. sample and measure-
       ments.
       b.rgds.
       anne”
i det følgende ses to af de 5 billeder af kjolen:
 - 14 -                                                     - 15 -
af en e-mailkorrespondance fra den 16. marts 2016 mellem saint tropez og den kinesiske
producent fremgår blandt andet:
       ”dear anne,
       ok you will receive proto commets later today, but for the lace is it possible for you to
       find more similar in quality to the original lace?
       we feel this lace looks too cheap…”
saint tropez afgav i henhold til ”order sheets” af 8. april 2016 en ekspresordre til sin produ-
cent i hong kong på levering af 3.952 stk. n1228 (toppe), 1608 stk. n6112 (kjole) og 1106 stk.
n8084 (nederdele), i alt 6666 stk.
af en intern e-mail af 25. maj 2016 fra eva gry til henrik bruun i saint tropez fremgår end-
videre:
       ”hej henrik
       har lige talt med hp ..øv øv den var nok også for tæt på desværre ..det må vi tage til ef-
       terretning…”
markedsføring
ravn & ravn har under sagen fremlagt en række bilag til dokumentation for den salgssuc-
ces, som ravn & ravns styles nela, noma og sky fik navnlig på det danske marked i for-
året 2016.
et eksempel herpå er billeder af ravn & ravns styles på de sociale medier med oplysninger
om blandt andet antal følgere som for eksempel me & eliza med 35.000 følgere og 12.000 li-
kes den 28. april 2016, caroline gynning med 225.000 følgere og 4116 likes i maj 2016 og ma-
scha vang med 84.428 likes pr. 31. maj 2016.
                                                     - 16 -
saint tropez markedsførte sine produkter blandt andet ved at lade personalet i butikkerne
gå klædt i de omhandlede styles, ligesom produkterne var udstillet sammen i butiksvindu-
erne.
økonomi
det er under sagen ubestridt, at ravn & ravn i årene 2014 – 2017 havde nettoresultater for
hele virksomheden på henholdsvis 382.000 kr., 202.000 kr., 322.000 kr., og 614.000 kr.
ravn & ravn har fremlagt erklæringer fra statsautoriseret revisor bent kofoed vedrørende
ravn & ravns ordrer, indkøb og salgstal for perioden februar – december 2016.
det fremgår heraf blandt andet, at det totale salg af nela, noma og sky fra februar til de-
cember udgjorde 361 stk. i februar, 57 stk. i marts, 38 stk. i april, 486 stk. i maj, 376 stk. i juni,
412 stk. i juli, 87 stk. i august, 371 stk. i september, -22 stk. i oktober, 77 stk. i november og 8
stk. i december.
det fremgår endvidere at det totale indkøb i de samme måneder udgjorde henholdsvis 527
stk., 69 stk., 0 stk., 697 stk., 265 stk., 1005 stk., 30 stk., 665 stk., 81 stk., 0 stk., og 0 stk.
ravn & ravn har som dokumentation for, at en planlagt produktion blev sat i bero som følge
af, at saint tropez´ produkter kom på markedet, fremlagt en e-mail fra sin producent med
følgende indhold:
       ”ordre i style nela-noma-sky
       hej lars
       bekræfter hermed vores telefonsamtale i går, at vi har sat produktionen af de totalt 4000
       st bestilt d. 0905 på standby.
       vi afventer snarest besked fra jer hvornår i ønsker ordren leveret… ”
saint tropez har fremlagt en erklæring fra statsautoriseret revisor dan bjerregaard vedrø-
rende saint tropez´ styksalg af blondekjolen, toppen, nederdelen og shortsene i retail og i
wholesale og vedrørende omsætningen for så vidt angår retail, idet omsætningen for whole-
                                                     - 17 -
sale ikke er oplyst. den samlede omsætning i retail er oplyst til 691.076 kr., hvoraf omsæt-
ningen på shorts udgør 106.691 kr.
andre kjoler m.v. med blonder
saint tropez har fremlagt en række billeder af andre kjoler, toppe og nederdele, som gør
brug af henholdsvis høj blondekrave, blonder i forbindelse med udskæringen for og bag,
frynset afslutning på ærmer og skørt og/eller blonder nederst på skørtet. det er ubestridt, at
nogle af disse produkter er markedsført før august 2015, mens det er omtvistet for andre, li-
gesom det for en del af disse produkter ikke er dokumenteret, at de er markedsført i dan-
mark.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af lars sørensen, katrine ravn, sofie lindahl-jessen,
susanne rützou og hans peter henriksen.
lars sørensen har afgivet forklaring for retten i helsingør og for østre landsret under den
tidligere forbudssag mellem parterne. lars sørensen har vedstået disse forklaringer. af for-
klaringen gengivet i retten i helsingørs kendelse af 18. november 2016 fremgår:
       ”lars sørensen har forklaret, at han har været i branchen i 22 år. han havde sit eget tøj-
       firma, da han var 18 år. han har senere drevet 12 forretninger sammen med katrine. de
       importerede tidligere andres styles. de valgt herefter at focusere på egne produkter. tøj-
       og modebranchen kræver, at man relaterer til de hurtige ændringer i modebilledet. man
       skal starte forfra hvert år. de har derfor bestræbt sig på at skabe varige styles. forbilledet
       er – uden sammenligning i øvrigt – et brand som converse. de begyndte med en grund-
       model for en pels, som de kan bygge videre på. de fortsatte udviklingen i firmaet, således
       at de også kom til at arbejde med tøjmode. de har haft stor succes med at lave nogle vari-
       ge styles. nela er et design, som har gjort dem kendte. de introducerede nela-serien på
       markedet i februar 2016. salget gik over al forventning. de solgte hurtigt den første pro-
       duktion ud og måtte genbestille hos producenten. de fik også nye butikker som kunder.
       kjolen koster 1.800 kr., toppen 1.200 kr. og nederdelen 1.600 kr. senere fik de at vide, at
       produkterne fra saint tropez var ude på markedet. en forretning, der solgte produkterne
       fra saint tropez sagde, at det var ravn look a like. produkterne fra saint tropez blev
       markedsført i forretningerne som en designlinje. de blev meget overraskede over, at de-
       res design blev brugt på denne måde. de fik afbestillinger fra deres kunder. en kunde
                                                     - 18 -
       sagde, at tøjet fra ravn & ravn var vanskeligt at sælge, når kopierne også var der. salget
       er ikke kommet tilbage i danmark. de har flyttet en del af salget til udlandet. det er gået
       nogenlunde, men ikke så godt, som da den førte hype blev skabt i danmark. der er solgt
       5-6000 stk. samlet i udlandet. det har været i norge, sverige og usa. heraf har nela teg-
       net sig for omkring 30%. afbestillingerne kom fra fire forskellige kunder. en forretning,
       der solgte produkterne fra saint tropez, sendte disse tilbage til saint tropez, da man i
       forretningen fandt urimeligt, at saint tropez havde efterlignet ravn & ravns design. han
       vil ikke sige, hvilken forretning, der er tale om, uden først at have talt med indehaveren.
       ravn & ravn får produceret deres tøj i danmark hos gram textil. de måtte afbestille
       produktion af tøjet. de har dog senere genbestilt en del af produktionen. han har ikke set
       produkterne fra saint tropez i forretninger i de sidste par måneder. saint tropez fik for-
       mentlig solgt det meste af deres produktion ud ret hurtigt.”
af forklaringen gengivet i østre landsrets kendelse af 30. maj 2017 fremgår:
       ”lars sørensen har supplerende forklaret blandt andet, at flere butikker gjorde dem op-
       mærksomme på saint tropez´kopier. nela-serien udgjorde ca. 30 % af deres omsætning.
       de fik en kæmpe succes og udvidede salget til flere butikker. de har solgt ca. 4.000 styles
       og foretog en meget stor genbestillingsordre, som imidlertid måtte annulleres, da saint
       tropez-produkterne kom frem. de blev kimet ned af kunder, der havde set kopiproduk-
       terne. saint tropez foretog en massiv markedsføring, og produkterne var fremme i vin-
       duerne i alle de saint tropez-forretninger, han opsøgte. nelakjolen sælger stadig, men
       niveauet er langt under niveauet i juni sidste år. det er hans opfattelse, at salget af kopi-
       produkterne fortsatte efter den 6. juni 2016.
       han husker ikke, om det var i slutningen af 2016 eller i begyndelsen af 2017, at katrine
       ravn fortalte, at hun havde set et kopiprodukt i en saint tropez-butik på strøget. han
       gjorde ikke noget ved det, og han ved ikke, om saint tropez fører produkterne i dag.
       han har solgt ravn & ravn-produkterne til flere lande, og her går salget godt.”
lars sørensen har supplerende forklaret, at offentliggørelsen af ravn & ravns nela, no-
ma og sky skete på en messe i august 2015. efter messen begyndte en kunde at lægge disse
styles op på instagram. kunden havde aldrig tidligere oplevet så stor efterspørgsel på en va-
re, som disse styles medførte. i 2016 begyndte flere personer at poste billeder af de tre styles
på instagram, hvilket var med til at booste interessen for produkterne. interessen blev så
stor, at de ikke kunne dække efterspørgslen fra lager. nela, noma og sky kom i butik-
kerne den 10. februar 2016. da interessen for især kjolen nela blev voldsom stor, opstod
der ventelister.
at salget af disse styles var lille i marts/april 2016, var en følge af, at de ikke havde varer på
lager. der var en meget stor tilgang i ordrer i marts/april 2016. de fik en større ordre hjem i
                                              - 19 -
maj 2016. i maj 2016 var salget 486 stk. da interessen var så voldsom, afgav de en ordre til
producenten på 4000 stk. denne ordre var ikke bestemt til lager, men til at blive solgt med
det samme. de fik mange nye kunder på baggrund af dette design. et enkelt produkt kan
skabe et mærke. den succes, som deres design fik, blev skabt af kunderne og store bloggere,
som opnåede mange likes på nettet.
da saint tropez’ designs kom på markedet i maj 2016, blev de kimet ned af kunder, der
spurgte, om de var bekendt med, at saint tropez havde lavet en kopi af deres design. kun-
derne culli og prinsesse2ben, som var kunder hos både ravn & ravn og saint tropez, retur-
nerede saint tropez’ produkter. cirka 25% af deres kunder var tillige kunder hos saint tro-
pez. saint tropez havde fremstillet et produkt, der var meget identisk med deres produkt.
saint tropez’ produkt kom i vinduerne i samtlige saint tropez’ butikker. personalet i saint
tropez’ butik på strøget havde kjolen på. saint tropez red således videre på det momentum,
som ravn & ravn havde skabt og arbejdet hårdt for.
de fortsatte salget af kjolen nela frem til 2018. ordretilgangen dalede fuldstændigt i maj –
juni 2016. i august 2016 kom en stigning i ordretilgangen i forbindelse med en messe. det er
ikke i den første sæson, hvor produktet kommer ud, at salget nødvendigvis er størst. den in-
teresse, som kjolen nela skabte, gav dem en forventning om fortsat øget salg. den næste
sæson begyndte i august 2016. de havde forventet et større salg i 2. sæson (2016-2017), men
salget stagnerede, også i 2017 og 2018.
det er rigtigt, at ravn & ravns nettoresultat for hele virksomheden i perioden 2014 - 2017
var på henholdsvis 382.000 kr., 202.000 kr., 322.000 kr. og 614.000 kr. i 2016 var den samlede
omsætning på 6,5 mio. kr., og i 2017 var den på 6 mio. kr. han kan ikke huske størrelsen af
dækningsbidraget. de har ikke haft de omhandlede styles på udsalg før for to måneder si-
den. de solgte cirka 3000 stk. i 2016. han har ikke det præcise salgstal for 2017, men salget
var under 1000 stk. for alle 3 modeller tilsammen. deres salg var mest markant i danmark,
men der var også salg i sverige, norge, frankrig og usa. der opstod ikke den samme ek-
splosive interesse i udlandet som i danmark, blandt andet fordi der dukkede andre lignende
produkter op. de solgte pænt i sverige og norge, men det var i danmark, at de sociale medi-
                                                    - 20 -
er tog kjolen til sig. i slutningen af 2016 lancerede de en lang version af kjolen kaldet nicky.
den medførte et pænt salg, men blev kun lanceret i én sæson. i 2017 lancerede de kjolen i
farverne ”jade” og ”dusty rose”. de har holdt prisen, men det er blevet sværere for dem, da
silkeprisen i mellemtiden er steget med 40 procent.
katrine ravn har afgivet forklaring for retten i helsingør og for østre landsret under den
tidligere forbudssag mellem parterne. katrine ravn har vedstået disse forklaringer. af for-
klaringen gengivet i retten i helsingørs kendelse af 18. november 2016 fremgår:
      ”kathrine ravn har forklaret, at hun er designer i ravn & ravn. hun udfører dog også
      andre opgaver i firmaet, der er ret lille. hun har beskæftiget sig med mode i 25 år. hun
      har været model i ford models. hun har senere drevet tøj- og modeforretninger med
      lars sørensen. de har haft forretning på strøget. hun står for udviklingen i firmaet og
      sparrer med lars herom. de laver to kollektioner pr. år. der er omkring 35.000 stk. pr.
      kollektion. de laver kvalitetsprodukter, der bliver produceret i europa. de arbejder på at
      skabe designs, der er holdbare over flere sæsoner. de har lavet en pels, som er en varig
      grundmodel. de har bygget videre på denne grundmodel i senere sæsoner. hun samler
      sin inspiration ind fra mange kilder. hendes design hviler mere på klassiske modeller
      end tidens trends. hun udvikler prints og blonder. blonder er meget anvendt for tiden.
      hun har selv designet de blonder, der er brugt på produkterne i sagen. tanken med ne-
      la, der oprindelig hed shirley, har været at skabe en model, der kan holde i mange år. de-
      signprocessen har været langvarig. der blev produceret en lang række prototyper, inden
      hun nåede frem til det endelige design. i prototyperne blev der blandt arbejdet med en
      meget bred blonde. dette gav dog et betydeligt metervarespild og måtte opgives, da det
      var for bekosteligt. der er dog også anvendt en ret bred blondekant i det endelige design.
      nela bygger på idéen om at skabe et design, der ser flot ud over et bredt felt af størrelser.
      elastikken i livet indebærer, at kjolen ”fitter” godt på mange figurer. kjolen ”skær” godt.
      mange kvinder bryder sig ikke om at vise ben. den bølgede blondekant skaber en sexy
      effekt, men går ikke så højt op som en slids. det er et helt specielt design, som fungerer i
      mange størrelser. det er en virkelig god festkjole. den er også lavet som konfirmations-
      kjole i hvid, pudder, sort, navy og olive. den bedste farve er sort. nela er nu også lavet i
      en version som lang kjole. hun havde også tænkt på at lave shorts med afsæt i grundde-
      signet. de shorts, som saint tropez laver, er i realiteten lig med nederdelen i serien. der
      er ikke noget selvstændigt i saint tropetz´produkter i sagen. dog er toppen og kjolen
      skåret lige over på ryggen. saint tropez har anvendt viscose og polyester. det giver et
      skin, som kan give samme synsindtryk som den klassiske silke. mascha vang er blogger.
      hun har mange følgere. det har stor betydning, hvad der siges på nettet af en kendt
      blogger.”
af forklaringen gengivet i østre landsrets kendelse af 30. maj 2017 fremgår:
      ”kathrine ravn har supplerende forklaret blandt andet, at en del af produktionen foregår
      i kina. hun har ikke selv designet blonden, men angivet hvordan den skulle se ud.
                                                     - 21 -
       der er ikke 35.000, men rettelig 3.500 stk. pr. kollektion. hun arbejder i dybden med sine
       produkter, og de holder derfor længere på markedet. det tager et halvt år at udvikle et
       design. hun fandt stoffet til sin kollektion på en messe, men designet er helt hendes eget.
       ravn & ravn udvikler hele tiden styles ud fra nelakjolen. hun har lavet shorts før, men
       de har ingen i kollektionen i dag. shortsene i sagen, der kommer fra saint tropez, ligner
       nederdelen, de er blot syet om i midten. silke er et dyrere materiale end viskose, men på
       afstand ligner de to stoffer hinanden.
       ravn & ravn har alle tre produkter i handlen i dag, men har også videreudviklet på alle
       tre. hun mener at have set ét eksemplar af saint tropez´tilsvarende produkter i handlen i
       2017. hun har ikke set noget på nettet”
katrine ravn har supplerende forklaret blandt andet, at hun har designet kjolen nela, top-
pen noma og nederdelen sky. processen med at designe blonden i designet var speciel,
fordi blonden var i enden af metervaren, således at der opstod meget spildstof. hun havde et
samarbejde med en blondedesigner, og de arbejdede med forskellige forslag. hun forkastede
nogle forslag og gav instruktioner i detaljer om, hvordan blonden skulle se ud og om krav til
kvaliteten. hendes krav var, at blonden ikke var for gennemsigtig, ikke for ”pusse-nusset”
og ikke for skinnende. blondens endelige udseende er udtryk for mange valg, som hun har
truffet. hun har således skabt blonden, men andre har tegnet den op.
hun og lars sørensen havde i forretningen ravn & ravn oprindelig et pelsmærke. de øn-
skede at skabe en tøjkollektion, der kunne komplementere pelskollektionen. tøjkollektionen
skulle skille sig ud fra andre mærker. de syntes, at der manglede et mærke for tøj til fest,
som f.eks. konfirmation og bryllup. de designer ikke t-shirts og jeans. hun anvender i vidt
omfang materialer som silke, blonder og pailletter, når hun designer nye styles. da hun så
blonden, som er anvendt til nela, lod hun sig inspirere til at designe den perfekte kjole,
som mange kunne have på.
den kreative proces med udviklingen af designet strakte sig over 6 måneder. hun tog på
stofmesse i frankrig, hvor hun fandt blonden og nogle dygtige designere. herefter tegnede
og designede hun hjemme, hvorefter hendes design blev sendt til produktion af den første
prototype. efterfølgende har hun foretaget tilretninger flere gange. i nela er blonden lagt
ind med forskellige længder på tungerne hele vejen rundt. den var svær at lave, og det var
først fjerde gang, de fik prøven hjem, at blonden var korrekt. selve udformningen af blonden
                                               - 22 -
betyder noget for udtrykket i kjolen. det er en kjole, der kan bruges hele året rundt. især da
den findes i forskellige farver.
hun arbejder i dybden med sine designs. hun har arbejdet meget med detaljerne og med, at
pasformen blev rigtig. ravn & ravn har ikke ekspreskollektioner. hvis sagsøger skulle frem-
stille den samme style i en anden farve, ville det tage 3 måneder. hun har set saint tropez’
bilag med andre blondekjoler, men hun kendte ikke til disse styles forud for sagen. den blå
kjole fra gestuz er, så vidt hun ved, kommet på markedet efter nela.
hun er vidende om, at saint tropez er et billigt mærke, som mange unge køber, og det er bil-
lige metervarer og polyester, der er anvendt til fremstilling af saint tropez’ tøj. hun har
håndtegnet sine designs med blyant. hun har alle målene på den enkelte kjole. der er om-
kring 40 mål på kjolen nela. hun arbejder på fuld tid, og den freelance konstruktør, som
arbejder for ravn & ravn, arbejdede også rigtig meget med designet. blonder har været der
siden victoriansk tid, og der findes mange former, udtryk og materialer.
hun kaldte kjolen nela en festkjole, da den ikke var tænkt som en kjole til brug i hverda-
gen. kjolen er ret nedringet og sexet på grund af blonden. det bliver nedtonet, når bloggere
har sneakers og strik på til kjolen. kjolen ramte mange typer af kvinder. hun har videreud-
viklet på den efter lanceringen. det er hendes filosofi, at ravn & ravn skal have nogle klassi-
ske designs, der ikke som sådan følger trenden. nederdelen sky kan købes i grå. den sorte
er udsolgt. den kommer måske igen i en anden variation. kjolen nela fra 2016 kan fortsat
købes i handlen, og hun har videreudviklet på den.
kjolen nela har en blonde forneden, som går forskelligt op i højden. på ryggen er der til-
svarende udskæring som foran. det er billigere at fabrikere kjolen, hvis den bliver skåret lige
over på ryggen, som saint tropez har gjort på sin kjole.
sofie lindahl-jessen har forklaret blandt andet, at hun siden 1. oktober 2017 har været admi-
nistrerende direktør i saint tropez. hun har 20 års erfaring med salg og markedsføring af
designs. hun har tidligere været ansat hos triumph og fritz hansen.
                                                 - 23 -
hun har ikke været involveret i denne sag, da sagen var på sit højeste. saint tropez har nu 8
hovedkollektioner, som saint tropez er 8 måneder om at få klar til markedet og 10 ekspres-
kollektioner, der har et kortere designforløb. saint tropez sælger 2,5 mio. produkter pr. år,
og omkring 1000 forskellige styles.
en ekspreskollektion er en lille kollektion, der rammer markedet i en måned, og som er cirka
3 måneder undervejs. saint tropez’ kjole, nederdel, top og shorts i denne sag er en ekspres-
kollektion. saint tropez’ tanke var at ramme markedet i maj 2016 og at være ude af marke-
det igen i juli 2016. herefter er markedet for den omhandlede kollektion dødt. saint tropez
ville ikke genbestille kollektionen.
saint tropez har 4 uddannede designere ansat, som holder øje med trends på markedet.
saint tropez anvender forskellige værktøjer til udvikling af en style. saint tropez rejser
blandt andet til messer, og det er sædvanligt, at saint tropez indkøber samples fra andre le-
verandører. der er stativer med konkurrerende produkter hos designerne. sådan er proces-
sen i ”fast fashion”. hos bestsellers foregår det på samme måde.
saint tropez’ styles retter sig til en ”saint tropez-forbruger”. denne kunde er over 30 år, går
op i mode, ønsker at følge tidens trends og er meget prisbevidst. kunden kommer i mange
størrelser, så saint tropez’ designs skal matche, at kunden ikke nødvendigvis er en størrelse
36.
saint tropez får produceret sine designs i kina. saint tropez og producenterne har en dukke
lavet efter saint tropez´ måleskema. på den måde kan leverandører rundt i verden produce-
re i saint tropez’ mål. ved produktion af en style tager saint tropez altid udgangspunkt i
egne mål.
saint tropez’ kjole, top, nederdel og shorts i denne sag er fremstillet i viskose og polyester.
saint tropez’ kunder har ikke råd til eller er ikke villig til at betale prisen for tøj fremstillet i
silke og er ikke interesseret i silke. saint tropez’ kjole kan anvendes som en festkjole eller en
                                                - 24 -
hverdagskjole. den er ikke så nedringet som ravn & ravns nela, og blonden forneden er
ikke så høj, som blonden på ravn & ravns kjole. saint tropez’ kjole kan ikke substituere
ravn & ravns kjole primært på grund af prisen og kvaliteten.
hun er af den opfattelse, at alene culli og magasin, hvor saint tropez har egen butik, er
sammenfaldende kunder hos både saint tropez og ravn & ravn.
hun synes, at det kan være svært at forstå tallene i ravn & ravns bilag om indkøb og salg i
2016, idet indkøb kan dække over modtagelse af ordrer eller faktureret salg, hvilket falder på
forskellige tidspunkter. endvidere kan forskellige forhold spille ind på kurverne, som for ek-
sempel et udsalg, som efterhånden allerede begynder i juni måned, eller hvis ens sælger har
sommerferie i juni og ikke er ude og optage ordre.
saint tropez´ salgstal, der er bekræftet af revisor, er oplyst til en total omsætning på 691.076
kr. vedrørende retail. dette beløb er ekskl. moms. de sortlagte tal er omsætningstallene ved-
rørende wholesale. hun kan ikke huske det nøjagtige omsætningstal for wholesale, men det
oversteg ikke det samlede omsætningstal for retail. de viste tal dækker hele europa. dan-
mark er ikke et stort marked for saint tropez.
susanne rützou har forklaret, at hun er designer og har arbejdet i 25 år i den danske mode-
branche. hun har afgivet en erklæring af 13. juni 2016 og en tillægserklæring af 22. juni 2016
vedrørende denne sag. hun vedstår indholdet i disse erklæringer.
som hun har nævnt i erklæringerne, er kjolen nela gennemarbejdet og særligt artikuleret,
hvilket hun ser på detaljerne, på de enkelte valg, kjolens proportioner og på pasformen. det
er ikke helt enkelt at lave de løsninger, der er anvendt i kjolen. den bærer præg af at være et
gennemarbejdet design. når en style bliver et ”clash”, er det et udtryk for, at nogle diverge-
rende temaer – i nela nogle victorianske blondedetaljer over for det moderne sporty look –
kommer til at fremstå som en helhed. det er relativt kompliceret at få det til at fungere. ne-
la er udtryk for et designmæssigt overskud. sagsøger har valgt at betale for forbrug af ma-
                                                - 25 -
terialer, herunder spild som følge af de dybe blondetunger. endvidere er nela designmæs-
sigt gennemført hele vejen rundt på kjolen.
hun har set de af saint tropez under sagen fremlagte billeder med blandt andet toppe med
høj hals fra rosemunde og yas. disse styles er ret lig ravn & ravns design, men der er in-
gen af dem, der i deres helhed er i nærheden af ravn & ravns kjole nela.
saint tropez´ blondekjole, blondenederdel og blondetop forekommer, som hun har beskre-
vet i sin erklæring, at være et afkog af ravn & ravns nela, noma og sky. det forekom-
mer at være prismæssigt betinget, at saint tropez har valgt en løsning, der er billigere end
ravn & ravns styles, f.eks. ved at lave en lige overskæring på kjolens ryg. det er både for-
bruget af materialer og arbejdstid, der er billigere for saint tropez´ produkter.
der er en højere detaljeringsgrad på ravn & ravns kjole ved skulder og ryg og nogle pas-
formmæssige ting, der gør, at den er mere gennemarbejdet end kjolen fra saint tropez.
hun vurderer, at nela kjolen og n6121 kan bruges til det samme og er substituerbare. for-
brugerne vil huske dem som værende den samme kjole, hvis ikke kjolerne ses ved siden af
hinanden.
hun har aldrig arbejdet for saint tropez, men kender virksomheden fra branchen og fra lig-
nende problematikker, hvor saint tropez har kopieret andre.
hvis man skal producere 1.000 styles på et år uden at kopiere andre, så har man meget travlt.
det er hyppigt forekommende i alle dele af branchen at betragte en gruppe af styles fra an-
dre producenter i forbindelse med sin egen udvikling af nye styles. man forholder sig til,
hvordan man kan optimere en style inden for potentialet i en gruppe af styles med nogle
specifikke detaljeringer. det kunne eksempelvis være produktion af shorts som en kontinu-
erlig udvikling inden for et eksisterende program.
                                                  - 26 -
en ekspreskollektion er et koncept i den mere kommercielle del af modebranchen. ekspres-
kollektioner giver mulighed for at agere hurtigt på f.eks. en akut opstået trend i markedet og
tjene penge hurtigt. man tilvejebringer og producerer salgsmuligheder i en vis fart og har en
hurtig afsætning. det kan ikke udelukkes, at incitamentet til en ekspreskollektion kan være,
at man ser et design, der hitter, eller man ser noget, som man har forpasset chancen for i sin
hovedkollektion. så anvendes ekspreskollektionen til at lukke et hul i hovedkollektionen. i
tilfælde af et salg af 5.700 stk. tøj på 3 uger på et relativt begrænset marked, som danmark er,
vil hun kalde det tæt på en dundrende succes.
hvorvidt den almindelige forbruger tillægger det betydning, hvordan kjolen og toppen ser
ud på ryggen, kommer helt an på den enkelte forbruger, idet nogle vil værdsætte, at designet
er gennemført hele vejen rundt på kjolen, og nogle vil værdsætte, at kjolen er billigere. nogle
forbrugere vil værdsætte, at produktet er fremstillet i silke og andre ikke.
hun betragter saint tropez´ produkter som værende ikke designfokuserede modeprodukter.
saint tropez er ikke et designbåret brand.
hun er ofte blevet kopieret af forskellige firmaer. hun har valgt at opfatte det som et tegn
på, at hun har ramt rigtigt. hun har haft en oplevelse, hvor saint tropez bad hende om at
tilbagekalde et tørklæde fra markedet. hun havde selv malet det pågældende tørklæde. saint
tropez havde fundet det hos en producent. hun kan ikke huske, om saint tropez beskyldte
hende for at kopiere tørklædet.
det er almindelig kendt, at saint tropez og andre lignende producenter kopierer andre. det
er bekymrende for en relativt lille eller mellemstor virksomhed, idet det er undergravende,
at nogen, der har meget bedre faciliteter til hurtigt at få omsat produkter, overhaler inden om
med noget, man har brugt sin tid på.
hun husker ikke, at hun tidligere skulle have afgivet erklæringer til brug for retssager. hun
blev kontaktet af advokat løje i forbindelse med denne sag. hun har ikke et nærmere kend-
                                                - 27 -
skab til katrine ravn, men de har hilst pænt på hinanden på messer og til modeuger. hun
har ikke fået betaling for sin indsats i denne sag.
hans peter henriksen har forklaret blandt andet, at han har været administrerende direktør i
saint tropez fra 2008, til han forlod stillingen den 1. oktober 2017. i hans direktørperiode har
saint tropez ikke tidligere haft en retssag eller et produkt, som saint tropez måtte trække
ud af markedet. han var ikke direkte involveret i udviklingen af produkter hos saint tropez.
saint tropez producerede 800 – 1000 styles om året. disse styles henvender sig til en forbru-
ger, der er kvinde, 25-35 år og feminin, men ikke sexet. endvidere er forbrugeren prisbevidst
og vil gerne følge trenden.
saint tropez´ designproces tager udgangspunkt i den trend, der er i en sæson. saint tropez
arbejder med 8 sæsoner om året. hvad der er oppe i tiden, opsummeres blandt andet af
wgsn, der er et stort internationalt trendbureau, der indsamler og formidler trends inden
for mode. næsten alle større modefirmaer abonnerer på en service hos wgsn, der giver ad-
gang til en portal, der fortæller om farverne, og hvilke trends der kommer i den kommende
sæson.
de normale kollektioner bygger på en forudsigelse om den fremtidige trend, og de har en
længere planlægningsperiode end ekspreskollektionerne. da man gerne vil følge pludselige
bevægelser i markedet, bruges ekspreskollektioner til dette.
han fik besked om bevissikringen dagen før, den skulle finde sted, og han fandt dokumen-
terne frem. han undersøgte, hvilke styles der var tale om. han fandt alt designmaterialet og
korrespondancen frem. blandt dokumenterne var flere billeder af ravn & ravns kjole nela
i sort med saint tropez´ bemærkninger og anvisninger med pile til forskellige ændringer,
der skulle foretages ved produktion af saint tropez´ kjole. saint tropez havde ikke noget at
skjule i forbindelse med tilblivelsen af sit produkt. det fremgår af instruktionen til produkti-
onen af saint tropez´ top, at længden skulle være 66 cm og ”curved same as on old style
m1261”. dette viser, at afslutningen på toppen skulle være på samme måde, som på et af
saint tropez´ tidligere designs.
                                              - 28 -
saint tropez har et amerikansk målsætningssystem med graduering i størrelserne xs, s, m,
l og xl. tøjet er ikke kropsnært. saint tropez har sit eget fittingsystem med en saint tropez
gine. et eksemplar af denne gine befinder sig både hos designerne og hos leverandøren. det
er vigtigt, at målsætningssystemet er konsistent, således at det er forudsigeligt, hvordan pas-
formen er i deres tøjmærke.
designprocessen er et resultat af en idé og hurtig kommunikation frem og tilbage mellem
designer og leverandør på skype og ved e-mails. saint tropez´ blondekjole, blondetop,
blondenederdel og blondeshorts i denne sag er udtryk for en produktudvikling. produkterne
er forskellige fra ravn & ravns kjole, top og nederdel i materialevalget, og saint tropez´ sty-
les er mere hverdagsagtige. der er blandt andet forskel på designet på skuldrene, blonden i
skørtet, udskæringen på kjolens og toppens forside og på ryggen, ligesom der er forskel på
vidden i kjolen og nederdelen. saint tropez producerede produkterne i sort, creme og
rød/orange.
saint tropez har forud for produktionen af produkterne i denne sag gennem længere tid de-
signet flere blondetoppe, eksempelvis m1047 og m1041 fra vinter og forår 2014. saint tropez
har under sagen fremlagt en række fotos af deres tidligere designs, hvorpå den pågældende
sæson er angivet eksempelvis som ”lev winter 14” eller ”lev fall 14”.
da ravn & ravn tog sagen op, var hans ønske, at de kunne bruge tiden til at drive virksom-
hed, og da produkterne ikke var vigtige for saint tropez, valgte han at trække produkterne
ud af markedet. dette var en kommerciel vurdering. det bedste for saint tropez er at frem-
stille egne produkter. efter hans vurdering er saint tropez´ kjole, top, nederdel og shorts et
typisk design fra saint tropez.
saint tropez har nogle kunder, der ligeledes er kunder hos ravn & ravn, men han kan ikke
huske antallet. saint tropez´ sælgere blev gjort opmærksom på, at der havde været episoder
hos fælles kunder, hvor en person fra ravn & ravn havde udtrykt, at saint tropez´ produk-
ter var en kopi af ravn & ravns produkter.
                                                   - 29 -
saint tropez købte en sort kjole hos ravn & ravn. saint tropez tog et foto af kjolen og send-
te dette til leverandøren. denne produktudviklingsform er muligvis ikke den mest optimale,
men han antager, at det er sket på denne måde, fordi leverandøren har bedt om et foto eller
for bedre at kunne arbejde videre ud fra det udgangspunkt, der forelå. normalt ville et nyt
produkt blive tegnet og beskrevet. han kan ikke sige, om der er sparet et kvarter eller en
halv time i produktionstid ved at sende et billede ud til leverandøren. saint tropez´ produk-
tionstid kunne være 5 – 6 uger. han kan ikke huske, hvornår disse styles kom i butikkerne.
det er normalt for saint tropez´ ekspreskollektioner, at der sker en voldsom eksponering af
et design ved, at den er i alle vinduer i butikkerne, og at personalet går klædt i det pågæl-
dende design. dette skete også med produkterne i denne sag.
han kan ikke huske nærmere, hvilken aftale der blev indgået mellem parterne vedrørende
shorts. kjolerne, toppene og nederdelene er destrueret. shorts var ikke en del af sagen og
blev i butikkerne. der kan være et restlager af shorts. han ved ikke, om det er blevet destru-
eret. han har ikke givet ordre til destruktion af shorts.
parternes synspunkter
for ravn & ravn er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kumentet af 7. august 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
      6. krænkelsen
      sagsøger gør gældende, at sagsøgers designs nyder beskyttelse såvel i medfør af ophavs-
      retslovens §§ 1 og 2 som efter markedsføringslovens § 1 (nu § 3).
               6.1. beskyttelse efter ophavsretsloven
      eu-domstolen har i en række afgørelser nærmere taget stilling til fortolkningen af en
      række bestemmelser i infosoc-direktivet (direktikv 2001/29/ef om harmonisering af op-
                                                 - 30 -
havsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet) og herved nærmere define-
ret betingelserne for ophavsretlig beskyttelse, beskyttelsesomfanget, og krænkelsesvur-
deringen. i kølvandet på disse eu-domstolsafgørelser har der i danmark været udtrykt
tvivl om, hvorvidt danske domstoles anvendelse af ophavsretslovens regler på brugs-
kunst er i overensstemmelse med infosoc-direktivet
højesteret har i mange år tildelt brugskunst en ganske snæver beskyttelse. dette er i
dommene normalt angivet ved, at brugskunstværker kun nyder beskyttelse mod ”meget
nærgående efterligninger”. baggrunden for denne regel er, at brugskunst har et funktio-
nalistisk element. dette stemmer ikke overens med eu-domstolens praksis. endvidere er
de danske domstoles bedømmelse af, hvorvidt betingelserne for ophavsretlig beskyttelse
er opfyldt, samt hvorvidt der består en krænkelse, heller ikke i overensstemmelse med
eu-domstolens afgørelser på området.
i 2001 blev infosoc-direktivet gennemført. direktivet havde til formål at harmonisere op-
havsretten særligt af hensyn til den teknologiske udvikling, som på det tidspunkt fandt
sted. dette for at sikre at værker, der blev udviklet i forbindelse med den teknologiske
udvikling, blev beskyttet på lige fod med andre værker, og at der generelt blev sikret et
højt beskyttelsesniveau for alle værker. dette følger bl.a. af direktivets indledende be-
tragtninger.
følgende følger af direktivets betragtning 1, 4 og 5 […]:
       ”(1) traktaten foreskriver oprettelse af et indre marked og indførelse af en ordning, der sik-
       rer, at konkurrencen i det indre marked ikke fordrejes. en harmonisering af medlemsstater-
       nes lovgivning om ophavsret og beslægtede rettigheder bidrager til at opnå disse mål.”
       ”(4) en harmoniseret retlig ramme for ophavsret og beslægtede rettigheder vil i kraft af den
       øgede retssikkerhed samtidig med overholdelsen af et højt beskyttelsesniveau for de intellek-
       tuelle ejendomsrettigheder medføre betydelige investeringer i kreativ og innovativ virksom-
       hed, herunder i netinfrastruktur, og føre til vækst og øget konkurrenceevne for den europæ-
       iske industri både hvad angår udbud af indhold og informationsteknologi og generelt i en
       række industrisektorer og kultureelle sektorer. dette vil kunne sikre arbejdspladser og
       fremme jobskabelsen. ”
       (5) den teknologiske udvikling har øget og diversificeret mulighederne for skabelse, produk-
       tion og udnyttelse. der er ikke behov for nye begreber inden for ophavsretlig beskyttelse,
       men de nugældende retsregler vedrørende ophavsret og beslægtede rettigheder bør tilpasses
       og suppleres for at tage passende hensyn til de økonomiske realiteter, f.eks. nye former for
       udnyttelse”
siden direktiverne blev udstedt, har eu-domstolen i flere afgørelser fastslået, at det føl-
ger af infosoc-direktivet, at originalitetskravets definition i direktiv 96/9/ef, direktiv
2009/24ef og direktiv 2006/116/ef, ”ophavsmandens intellektuelle frembringelse” skal
finde anvendelse på alle andre typer af værker. eu-domstolen fastslog også, at infosoc-
direktivet opstiller en harmoniseret retlig ramme for ophavsretten.
eu-domstolen fastslog første gang i eu-domstolens afgørelse c-5/08 (infopaq) […], at
den harmoniserede definition af originalitetskravet også gælder alle andre typer af vær-
ker. i denne sag, der vedrørte ophavsret til en tekststreng forlagde højesteret en række
spørgsmål for eu-domstolen. eu-domstolen tog ved besvarelsen af disse spørgsmål
nærmere stilling til betingelserne for ophavsretlig beskyttelse, beskyttelsesomfanget samt
krænkelsesbedømmelsen. der henvises til afgørelses præmis 35-37, 40 og 43 […]:
                                                  - 31 -
       ”35. på samme måde nyder værker såsom edb-programmer, databaser eller fotografier i
       overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i direktiv 91/250, artikel 3, stk. 1, i direktiv 96/9 og
       artikel 6 i direktiv 2006/116 kun ophavsretlig beskyttelse, såfremt de er originale i den for-
       stand, at de er ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse.
       36. direktiv 2001/29 hviler – således som det fremgår af fjerde, niende til ellevte og enogty-
       vende betragtning til direktiv 2001/29 – på samme princip, idet det opstiller en harmonise-
       ret retlig ramme for ophavsret.
       37. under disse omstændigheder kan ophavsretten efter artikel 2, litra a), i direktiv 2001/29
       kun finde anvendelse i relation til en genstand, der er original i den forstand, at den er op-
       havsmandens egen intellektuelle frembringelse. ”.
       ”40. hvad angår udstrækningen af denne beskyttelse af værket bemærkes, at det fremgår af
       niende og ellevte betragtning til direktiv 2001/29, at direktivets overordnede formål er at
       indføre et højt beskyttelsesniveau til fordel for navnlig ophavsmændene, der gør det muligt
       for dem at modtage et passende vederlag for anvendelsen af deres værker, herunder i tilfæl-
       de af reproduktioner heraf, med henblik på at de skal kunne forsætte deres kreative og
       kunstneriske arbejde.”
       ”43. den beskyttelse, der tildeles efter artikel 2 i direktiv 2001/29, skal således have en vid
       udstrækning.”
herved fastslog eu-domstolen, at infosoc-direktivet også indebærer og fastslår, at betin-
gelsen for ophavsretlig beskyttelse er opfyldelsen af originalitetskravet, og at dette defi-
neres som ”ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse” i overensstemmelse med
de øvrige angivne direktiver.
det fulgte også af afgørelsen, at infosoc-direktivet (direktiv 2001/29) hviler på samme
princip, idet ”det opstiller en harmoniseret retlig ramme for ophavsret”. herved udtalte
eu-domstolen sig tillige om insofoc-direktivets rækkevidde og rækkeviden af dets har-
monisering.
eu-domstolen har siden bekræftet dette i flere afgørelser. af særlig relevans er eu-
domstolens afgørelse c-145/10 (panier) […]. sagen omhandlede ophavsretten til et foto-
grafi. følgende spørgsmål bl.a. i forhold til infosoc-direktivet blev forelagt eu-domstolen:
       ”skal artikel 1, stk. 1, sammenholdt med artikel 5, stk. 5, i direktiv 2001/29 og artikel 12 i
       bernerkonventionen, herunder navnlig sammenholdt med artikel 1 i første tillægsprotokol
       til emrk [undertegnet i rom den 4. november 1950] og artikel 17 i den europæiske uni-
       ons charter om grundlæggende rettigheder, fortolkes således, at fotografiske værker og/eller
       fotografier, herunder navnlig portrætfotografier, nyder en ”svagere” eller slet ingen op-
       havsretlig beskyttelse før bearbejdning, da de i betragtning af den ”realistiske optagelse”
       har for få udformningsmuligheder?”
dette besvarede eu-domstolen bl.a. som følger nedenfor […]:
       ”86. den forelæggende rets spørgsmål skal derfor fortolkes således, at den nærmere bestemt
       ønsker at få oplyst, om artikel 6 i direktiv 93/98 skal fortolkes således, at et portrætfotografi
       i medfør af denne bestemmelse kan være ophavsretligt beskyttet, og i bekræftende fald, om
       denne beskyttelse, navnlig med hensyn til bestemmelserne om reproduktion af værker i ar-
       tikel 2 litra a), i direktiv 2001/29, på grund af de angiveligt få kunstneriske udformnings-
       muligheder, som sådanne fotografier frembyder, er ringere en den beskyttelse, som andre,
       navnlig fotografiske værker nyder.
       87. hvad for det første angår spørgsmålet om den ophavsretlige beskyttelse af naturtro fo-
       tografier i henhold til artikel 6 i direktiv 93/98 bemærkes det, at domstolen allerede har
                                                  - 32 -
       fastslået, at ophavsretten kun kan anvendes i relation til en genstand, såsom et fotografi,
       der er original i den forstand, at den er ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse (jf.
       dom af 16.7.2009, sag c-5/08, infopaq international, sml. 1, s. 6569, præmis 35). ”
       ”97. det bemærkes endvidere, at intet hverken i direktiv 2001/29 eller i andre relevante di-
       rektiver tyder på, at omfanget af en sådan beskyttelse er afhængig af eventuelle forskelle i
       udformningsmulighederne i forbindelse med fremstillingen af de forskellige værker.
       98. når det drejer sig om et portrætfotografi, kan beskyttelsen i henhold til artikel 2, litra
       a), i direktiv 2001/29 ikke være ringere end for andre værker, herunder fotografiske værker.
       99. på denne baggrund skal det fjerde spørgsmål besvares med, at artikel 6 i direktiv 93/98
       skal fortolkes således, at et portrætfotografi i medfør af denne bestemmelse kan være ophavs-
       retligt beskyttet, forudsat at ophavsmandens intellektuelle frembringelse afspejler hans per-
       sonlighed og er udtryk for hans frie og kreative valg i forbindelse med fremstillingen af fo-
       tografier, hvilket det tilkommer den nationale domstol at efterprøve i hvert enkelt tilfælde.
       såfremt det konstateres, at det omhandlede portrætfotografi fremstår som et værk, er dets
       beskyttelse ikke ringere end den beskyttelse, som andre, herunder fotografiske værker, ny-
       der.”
som det følger af ovenstående henviste eu-domstolen i sin afgørelse indledningsvist til
infopaq-afgørelsen og bekræftede, at det ved bedømmelsen af, om en genstand, som
f.eks. et portrætfotografi, er ophavsretligt beskyttet, skal bedømmes, om genstanden er
original i den forstand, at den er ”ophavsmandens intellektuelle frembringelse”.
med ovenstående afgørelser har eu-domstolen ligeledes fastslået definitionen af origina-
litetskravet i overensstemmelse med ovenstående. det må herefter anses for at være defi-
nitionen af originalitetskravet i medfør af infosoc-direktivet.
i såvel c-5/08 (infopaq) og c-145/10 (panier) definerede eu-domstolen endvidere også,
hvorledes vurderingen af, om et værk udgjorde ”ophavsmandens intellektuelle frem-
bringelse” skulle foretages. i c-5/08 (infopaq) anførte eu-domstolen bl.a. følgende […]:
       ”44. i relation til avisartikler hidrører ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse jf.
       denne doms præmis 37, normalt fra den måde, hvorpå emnet er præsenteret, samt fra den
       sproglige udtryksform. desuden er det i hovedsagen ubestridt, at avisartikler i sig selv ud-
       gør litterære værker, der er omfattet af direktiv 2001/29.
       45. hvad angår de elementer af sådanne værker, som beskyttelsen dækker, bemærkes, at dis-
       se elementer er sammensat af ord, der isoleret set ikke i sig selv er udtryk for en intellektuel
       frembringelse hos den ophavsmand, der bruger dem. det er først i kraft af valget, placerin-
       gen og kombinationen af disse ord, at ophavsmanden kan udtrykke sin kreative ånd på en
       original måde og skabe et resultat, der har karakter af en intellektuel frembringelse.”
       46. ordene udgør således ikke i sig selv elementer, der er genstand for beskyttelse.”
det kan af overstående udledes, at den nærmere bedømmelse af, om en genstand udgør
ophavsmandens intellektuelle frembringelse, beror på en bedømmelse af, om der er ele-
menter i værket, hvorved ophavsmanden har udtrykt sin kreative ånd ved at foretage
kreative valg. endvidere kan det af overstående også udledes, at en kreativ sammensæt-
ning af elementære elementer kan være ophavsretligt beskyttet.
i c-145-/10 (panier) fastslog eu-domstolen endvidere også følgende […]:
       ”88. som det fremgår af 17. betragtning til direktiv 93/98, betragtes en intellektuel frem-
       bringelse som ophavsmandens egen, når den afspejler hans personlighed.
                                                 - 33 -
       89. dette er tilfældet, hvis ophavsmanden har kunnet udtrykke sine kreative evner ved
       frembringelsen af værket på grundlag af frie og kreative valg (jf. modsætningsvis dom af
       4.10.2011, forenede sager c-403/08 og c-429/08, football association premier league m.fl.
       endnu ikke trykt i samling af afgørelser, præmis 98).
       90. for så vidt angår portrætfotografier bemærkes, at ophavsmanden vil kunne foretage frie
       og kreative valg på flere måder og på forskellige tidspunkter i forbindelse med fremstillin-
       gen.
       91. på det forberedende stadium vil ophavsmanden kunne vælge udformningen, den por-
       trætteredes holdning eller belysningen. når portrætfotografiet bliver taget, vil han kunne
       vælge billedudsnittet, vinklen eller stemningen. i forbindelse med fremstillingen af aftryk-
       ket vil ophavsmanden kunne vælge mellem flere fremkaldelsesteknikker eller, som i denne
       sag anvende et computerprogram.
       92. portrætfotografiets ophavsmand sætter med sine forskellige valg sit ”personlige præg”
       på det skabte værk.
       93. når det drejer sig om et portrætfotografi, er ophavsmandens råderum med hensyn til at
       udtrykke sine kreative evner derfor ikke nødvendigvis begrænsede eller ikke-eksisterende.”
eu-domstolen definerer herved, hvorledes ophavsmandens personlighed kan komme til
udtryk, nemlig ved at ophavsmanden foretager frie og kreative valg. det følger også im-
plicit af denne præmis, at en genstand kan være ophavsretligt beskyttet, såfremt der er
mulighed for, at ophavsmandens frie og kreative valg kan komme til udtryk.
eu-domstolen har således konsekvent fastslået, hvordan man bør vurdere, om en gen-
stand er ophavsretligt beskyttet. ligeledes fremgår det også tydeligt af ovenstående
præmisser, at en genstand vil blive anset for at opfylde originalitetskravet, når den afspej-
ler hans personlighed, hvilket er sket når hans kreative og frie valg er kommet til udtryk i
værket. det kommer herved også klart til udtryk, at der ikke stilles strenge krav til gra-
den af kreativitet, graden af fremtoningselementernes særegenhed eller andre krav i øv-
rigt, men at det kun handler om, hvorvidt det kan konstateres at frie og kreative valg er
kommet til udtryk i værkerne.
det gøres af sagsøger gældende, at sagsøgers design er udviklet på basis af frie og kreati-
ve valg foretaget af sagsøger, og at designets fremtoning afspejler sagsøgers person-
lighed.
sagsøgers designs er et resultat af katrine ravns selvstændigt skabende kunstneriske
indsats, idet katrine nøje har udvalgt en række detaljer, og sammensat disse på en ny
måde, der afspejler hendes personlige, kreative indsats.
til støtte for dette henvises blandt andet til den af designer susanne rützou udarbejdede
udtalelse […], hvor hun som svar på spørgsmål 2 anfører:
       2.      kan ravns nela, noma og sky ud fra deres fremtoning anses for at være desig-
       nerens egen intellektuelle frembringelse?
       svar: jeg vil her overordnet forholde mig til nela; blondekjole. noma og sky udspringer
       tydeligvis, fra en designmæssig synsvinkel, som salgsadderende variationer af nela.
       som designer med en lang baggrund i kommerciel, men dog designbåren feminin beklæd-
       ning, forekommer ideen med at inddrage klassiske victorianske referencer i et ellers nutidigt
       og enkelt udtryk, som relativt lige for. og det er set før. dog ikke nødvendigvis lige på den-
       ne måde. jeg vil derfor ikke mene at ravns design kan rangere som decideret nyskabende el-
       ler påfaldende personlig i sin artikulering, i det store kosmiske modebillede. zoomer man
       imidlertid lidt ind og fokuserer på det danske marked og ikke mindst den pågældende sæson,
                                                 - 34 -
        er nela artikuleret i en sådan grad og adskiller sig fra hvad der ellers udbydes, at det må
        anses at være sandsynligt, at designet er ravns egen intellektuelle frembringelse.
sagsøger er således i besiddelse af retten til at råde over værket (tøjet), hvilket betyder, at
ingen andre er berettiget til at foretage fremstilling af eksemplarer, endsige fremvise dis-
se for offentligheden. sagsøgtes aktiviteter udgør således en klar overtrædelse af ophavs-
retslovens § 2, idet disse handlinger er sket og sker uden sagsøgers accept.
det følger tillige af ovenstående, at højesterets hidtidige praksis ikke er i overensstem-
melse med eu retten, og at retten derfor bør se bort fra denne.
uagtet det kan konstateres, at blonde fra tid til anden har været en del af modebilledet i
danmark, ændrer det ikke på, at de konkrete designs må siges at adskille sig så meget fra
de kendte designs, at der er tale om designs, dom nyder ophavsretlig beskyttelse. det er
følgelig sagsøgers opfattelse, at også nørgaard t-shirten bør kunne nyde ophavsretlig
beskyttelse som følge af den seneste eu praksis. de ovenfor citerede domme blev ikke
inddraget under parternes procedure i højesteret, og højesteret havde derfor ikke mu-
lighed til at forholde sig til dem.
sagsøgte har fremlagt et stort antal eksempler på andre designs, som viser brug af blon-
der, men ingen af disse eksempler kan siges at gengive de samme karakteristiske elemen-
ter som sagsøgers designs viser. det bemærkes tillige, at en del af de fremlagte eksempler
er dateret efter fremkomsten af sagsøgers design i sommeren 2015, og er derfor uden be-
tydning for nærværende sag.
der henvises til de i materialesamlingen fremlagte retskilder om dette spørgsmål […].
          6.2. beskyttelse efter markedsføringsloven
markedsføringslovens § 3 regulerer blandt andet spørgsmålet om god markedsførings-
skik mellem virksomheder.
en betingelse for, at et produkt er beskyttet mod produktefterligning i medfør af mar-
kedsføringslovens § 3, er, at det har særpræg, hvilket vil sige, at dets fremtoning skal væ-
re egnet til at adskille en producents vare fra en anden.
det gøres gældende, at ravn & ravns designgruppe, bestående af 7 styles, besidder det
fornødne særpræg til at nyde beskyttelse efter markedsføringslovens § 1.
set i forhold til øvrige blondekjoler, blondetoppe og blondenederdele på det danske mar-
ked, fremstår sagsøgers noma, nela og sky med særegen fremtoning. som anført af
helsingør fogedret i sin kendelse af 15. juni 2016 […] eksisterer der heller ikke på nuvæ-
rende tidspunkt andre produkter på det danske marked med det samme udtryk, som det
som sagsøgers produkter har. sagsøger har derudover markedsført og solgt sine designs i
danmark siden august 2015, hvorved disse er blevet markedsført i en sådan grad, at
fremtoningen på disse tillige er blevet indarbejdet på markedet.
omtalen af produkterne har som det kan ses i […] været omfangsrig.
designer og ekspert i tøjdesign, susanne rützou, har givet sagkyndige udtalelser i sagen.
[…]. udskrift fra internettet samt artikel om susanne rützou er fremlagt som […].
                                                   - 35 -
susanne rützou […] anfører følgende i relation til, hvorvidt sagsøgers designs udgør en
intellektuel frembringelse:
        ”jeg vil her overordnet forholde mig til nela; blondekjole. noma og sky udspringer ty-
        deligvis, fra en designmæssig synsvinkel, som salgs adderende versioner af nela.
        som designer med en lang baggrund i kommerciel, men dog designbåren feminin beklæd-
        ning, forekommer ideen med at inddrage klassiske victorianske referencer i et ellers nutidigt
        og enkelt udtryk, som relativt lige for. og det er set før. dog ikke lige på denne måde. ne-
        la er efter min opfattelse artikuleret i en sådan grad og adskiller sig fra hvad der ellers ud-
        bydes på markedet, designet fremstår som ravns egen intellektuelle frembringelse.”
 i relation til hvorvidt nela, noma og sky er særprægede produkter, anfører susanne
rützou følgende:
        ”der florerer tydeligvis en romantisk blondetrend på markedet i foråret 2016. mange
        brands har blondestyles i deres kollektioner og det afspejles i butikkerne. det er imidlertid
        ikke lykkedes mig i dette omfattende udbud at finde andre styles, end saint tropez’, der til-
        nærmelsesvis forholder sig med sammenfald til ravns nela; noma og sky”
det forhold, at sagsøgte har fremlagt eksempler på en række andre designs, som har væ-
ret markedsført gennem tiden påsat blonder ændrer ikke på dette, da ingen af de gengiv-
ne designs kan siges at besidde de samme karakteristika som sagsøgers designs.
at sagsøgers designs er særprægede fremgår også af det simple faktum, at sagsøgte har
kopieret det.
           6.3. krænkelsen – ophavsretsloven
ved vurdering af, hvorvidt saint tropez’ produkter kan anses for en krænkelse af ravn
& ravns rettigheder, er det nødvendigt at foretage en sammenligning af de seks produk-
ter overfor hinanden to og to og blondeshortsene overfor sagsøgers nederdel, idet man
skal fokusere på det overordnede synsindtryk.
det fremgår tillige af borcher, produktefterligninger s. 98:
”>>ophavsmanden har beskyttelse også mod sit værks gengivelse… i ændret skikkelse, når den af
ophavsmanden ydede… kunstneriske indsats dog giver sig til kende i det gengivne … værk<<”
ved vurdering af, om der kan foreligge en krænkelse ser man således på følgende (bor-
cher, produktefterligninger side 100 […]):
-         det originale produkt ’giver sig til kende’ i kopien
-         det konkurrerende produkt er udtryk for en selvstændig udviklingsindsats,
-         der foreligger et nyt og selvstændigt værk
der skal altså foreligge en lighedsfornemmelse ved samtidig betragtning af de to produk-
ter, og det er ikke afgørende, om de to produkter besidder identisk fremtoning, endsige
om de kan anses for forvekslelige, men snarere, om det overordnede designindtryk fra
originalen kan genfindes i kopien.
det afgørende er således, hvorvidt sagsøgers særkende for nela, noma og sky gen-
findes i saint tropez’ 7 produkter.
når de 6 og 7 styles sammenlignes, genfindes en lang række af de særpræg, der kende-
tegner sagsøgers produkter, i sagsøgtes produkter:
                                              - 36 -
nela og blondekjolen #n6121
•      høj blondekrave m 2 knapper i ryggen
•      v-åbning ved lukning i nakken
•      m-udskæring foran på kjolen
•      korte blonde-ærmer
•      blondernes frynsede afslutninger på ærmer
•      blondernes frynsede afslutninger nederst på skørtet,
•      buerne nederst på skørtet
•      placering af blonderne, herunder på buerne nederst på skørtet samt ved m-
       udskæringen,
•      afklipningen af blonderne, der følger blondernes former ved ærmer og nederst på
       skørtet,
•      blonder med klassisk look og samme gennemsigtighed, der består af henholdsvis
       blomster og abstrakt mønster
•      elastikbånd i livet, der formgiver kjolen
•      masser af stof i nederdelen, der giver mere fald
noma og blondetoppen #n1228
•      høj blondekrave m 2 knapper i ryggen
•      v-åbning ved lukning i nakken
•      m-udskæring foran på kjolen
•      korte blonde-ærmer
•      blondernes frynsede afslutninger på ærmer
•      placering af blonderne ved m-udskæring
•      blonder med klassisk look og samme gennemsigtighed, der består af henholdsvis
       blomster og abstrakt mønster
•      afklipningen af blonderne, der følger blondernes former ved ærmer
sky og blondenederdelen #n8084
•     elastikbånd i livet
•     masser af stof i nederdelen, der giver mere fald
•      blondernes frynsede afslutninger nederst på skørtet,
•      buerne nederst på skørtet
•      placering af blonderne på buerne nederst på skørtet
•      afklipningen af blonderne, der følger blondernes former nederst på skørtet
•     blonder med klassisk look og samme gennemsigtighed, der består af henholdsvis
       blomster og abstrakt mønster
nela, sky og blondeshortsene
•      buerne nederst på skørtet,
•      blondernes frynsede afslutninger nederst på skørtet,
•      placering af blonderne på buerne nederst på skørtet,
•      afklipningen af blonderne, der følger blondernes former nederst på skørtet,
•      blonder, der består af henholdsvis blomster og abstrakt mønster af særlig gennem
       sigtighed.
sagsøgers designs genfindes slavisk og/eller tilnærmelsesvist identisk i de overstående
designs.
det bemærkes særligt i forhold til sagsøgtes ophavsretskrænkelse ved sagsøgtes produk-
tion, markedsføring og salg etc. af blondeshorts, #n5922, at sagsøgte har overtaget
                                                - 37 -
værksdele fra sagsøgers værker, hvorfor det er uden betydning, at de udgør en anden
beklædningstype end sagsøgers. i forlængelse heraf bemærker sagsøger, at den ophavs-
retlige krænkelsesbedømmelse netop ikke beror på en generel lighedsvurdering, men en
vurdering af hvorvidt der er overtaget en beskyttet værksdel.
sagsøgte har overtaget samtlige af disse karakteristika i sit produkt, blondeshorts,
#n5922, og idet disse tilsammen udgør en værksdel beskyttet efter ophavsretslovens § 1,
har sagsøgte begået en krænkelse i henhold til ophavsretslovens § 2, ved at overtage disse
karakteristika i sine produkter.
dette tog hverken østre landsret i betragtning ved bedømmelsen af spørgsmålet i for-
bindelse med bevissikringssagen eller forbudssagen.
         6.4.krænkelsen – markedsføringsloven
ved vurderingen af en krænkelse efter markedsføringslovens § 3 tages udgangspunkt i
en vurdering af de to designs helhedsindtryk på grundlag af en lægmands opfattelse af
de to designs, når de ikke ses samtidigt – også betegnet – ”det udviskede erindringsbille-
de”. der henvises til borcher, produktefterligninger, side188 […], hvoraf det fremgår:
       den markedsføringsretlige sammenligningsmodel er, hvad enten der anlægges et forveks-
       lingskriterium eller fokuseres på praktisk kommerciel substitution, baseret på en helheds-
       vurdering af de fysiske sammenfald mellem originalproduktet og efterligningen. bedømmel-
       sen foretages i almindelighed ved en direkte sammenligning af produkterne, men også kun-
       dens udviskede erindring om sammenfaldet af produkterne inddrages i vurderingen,’
sagsøgtes blondekjole, blondetop, blondenederdel og blondeshorts fremstår med samme
helhedsindtryk som sagsøgers nela, noma og sky, herunder med samme symmetri,
den feminine formgivning og det victorianske, romantiske udtryk.
sagsøger gør gældende, at de 6/7 styles utvivlsomt vil blive anset for forvekslelige af den
relevante kundekreds, som i nærværende sag er forbrugere. blondeshortsene vil forbru-
gerne tillige forveksle med sagsøgers produkter, idet dette produkt indeholder præcis de
samme kendetegn som sagsøgers produkter. forbrugerne vil således forveksles til at tro,
at dette produkt udgør sagsøgers produkter. sagsøgtes designs giver ikke et andet over-
ordnet synsindtryk end sagsøgers designs, og navnlig ikke, når de to designs ikke ses
side om side, f.eks. i en købssituation.
de få forskelle, der er mellem sagsøgers design og sagsøgtes produkter, er at
•      blonden ikke er fuldstændig identisk
•      materialet ikke er det samme
•      at buerne på sagsøgtes kjole nederst på skørtet er lavere
       at afslutningen på ryggen er lige på sagsøgtes kjole og top, hvor den er spids på
       sagsøgers kjole og top
•      at sagsøgers kjole og top ikke har stof indsat på skuldrene modsat sagsøgers kjole
       og top
•      sagsøgtes blondeshorts adskiller sig lidt fra sagsøgers produkter, idet det udgør en
       anden beklædningsgenstand.
det er sagsøgers opfattelse, at de få forskelle er uden betydning for helhedsvurderingen,
samt at forbrugerne derfor ikke vil bemærke disse forskelle i en købssituation. disse få
forskelle fremstår kun tydelige ved en minutiøs gennemgang af de forskellige styles, side
ved side. desuden fremstår disse små afvigelser i sagsøgtes produkter kun som forsøg på
                                                  - 38 -
at mindske udgiften ved fremstillingen, og ikke som reelle forsøg på at afvige fra sagsø-
gers design.
en af de bedste måder at markedsføre beklædningsgenstande er i dag via annoncer i mo-
de- og livstilsmagasiner. et eksempel herpå fra maj 2016, alt for damerne, er fremlagt
som […] på sådanne billeder fremstår tøjets detaljer ikke tydeligt, hvilket efter sagsøgers
opfattelse medvirker til, at forbrugerne også i sådanne situationer ikke er opmærksomme
på de ubetydelige forskelle, der er mellem de krænkende produkter og sagsøgers nela,
noma og sky. desuden er varemærket er oftest anført med småt nederst på siden som
en del af en længere tekst, hvorfor forvekslingsrisikoen er høj. endelig ses alle styles kun
forfra, hvorfor forskelle på ryggen tillægges meget begrænset betydning.
som dokumentation for, at en forhandler tillige fandt, at sagsøgte’ 6 styles kunne erstatte
sagsøgers designs fremlægges som […] udskrift fra butikken you-whos facebook side,
hvor sagsøgtes produkter beskrives ’som ravnen’.
det er en skærpende omstændighed, at sagsøgte har valgt at kopiere hele sagsøgerens
designgruppe, således at der er tale om 6 krænkende styles.
sagsøgte har haft kenskab til sagsøgtes design, og det er dokumenteret, at sagsøgte har
haft solid ond tro.
endvidere anfører susanne rützou følgende sin udtalelse i relation til ligheder og for-
skelle mellem sagsøgers og sagsøgtes i […] :
       ”design: designet forholder sig identisk til de samme udtryk og effekter. samme karakteri-
       stiske krave på kjoler og toppe; samme lille ærme og bærestykke med bonde, som også er
       brugt som bort på kjoler og nederdele. og begge firmaer har benyttet fleksible løbegange i
       taljen og forhold sig ens i silhuetterne.
       der er afvigelser i detaljer ved skuldre og ryg på både kjoler og toppe. afvigelserne fore-
       kommer imidlertid som nedkog snarere end divergerende hensigt med designet, og opleves
       prismæssigt betinget”
i relation til hvorvidt sagsøgtes produkter kan anses for at være et selvstændigt design
anfører susanne rützou følgende:
       ”fremstår saint tropez’ blondekjole, blondetop og blondenederdel i forhold til ravns ne-
       la, noma og sky som et nyt eller selvstændigt design?
       nej, set i sammenhold med ravns styles, forekommer saint tropez’ style som et afkog af
       netop ravns nela, noma og sky. dette indtryk understreges af, at det ikke har været
       muligt at finde lignende styles på markedet. det er påfaldende, at der er tale om sammen-
       fald med alle tre af ravns styles i samme gruppe, i samme sæson”
af disse årsager gør sagsøgerens gældende, at sagsøgte designs som vist i […] udgør en
krænkelse af sagsøgerens rettigheder i henhold til både ophavsretslovens §§ 1 og 2, såvel
som markedsføringslovens § 1.
        6.5. særligt vedrørende saint tropez´shorts – påstand 2
sagsøger gør tillige gældende, at de af sagsøgte markedsførte shorts udgør en krænkelse
af sagsøgers rettigheder i medfør af såvel ophavsretslovens § 2 og markedsføringslovens
§ 3.
                                                    - 39 -
de af sagsøgte markedsførte shorts fremstår efter sagsøgers opfattelse med en fremtoning
og karakteristika, der er identiske med fremtoning og karakteristika på de øvrige designs
i sagsøgers linje og fremstår således overfor slutbrugeren som et naturlig supplement til
de af sagsøger udviklede designs. tilblivelseshistorien bag sagsøgtes shorts er således
også identisk med tilblivelseshistorien for sagsøgtes øvrige krænkende produkter.
det er uomtvisteligt, at hensigten bag sagsøgtes fremstilling af shorts har været at drage
utilbørlig fordel af den good-will der har været forbundet med sagsøgers designs.
til støtte for sagsøgers påstand henvises til susanne rützous udtalelse […] ad. spørgsmål
2-8 […].
det gøres således samlet set gældende, at de omtvistede shorts i deres fremtoning har ta-
get beskyttet materiale fra de øvrige designs udviklet af sagsøger og således krænker sag-
søgers rettigheder i medfør af ophavsretslovens § 2.
det gøres tillige gældende, at sagsøgtes shorts krænker sagsøgers rettigheder i medfør af
markedsføringslovens § 3, idet de dels fortrænger sagsøgers mulighed for at foretage et
naturligt supplement til sine egne beskyttede designs og tillige snylter på den goodwill,
som er oparbejdet af sagsøger ved deres udvikling og indarbejdelse af deres karakteri-
stiske designs.
i relation til markedsføringslovens regler gøres det gældende, at § 3 i medfør af forarbej-
derne og hensigten bag bestemmelsen også kan finde anvendelse med anden form for
forsøg på markedsførtrængning. der henvises til borcher og bøggild side 65 […] , hvor
det anføres, at der ved fravær af tilstrækkeligt fremtoningssammenfald kan ses på, om
den foretagne handling på anden vis udgør en illoyal udnyttelse af sagsøgers indsats. jeg
skal tillige henvise til samme værk side 72 […], hvor det fremgår:
        det må kræves, at der med det efterlignede produkt etableres et aktuelt eller potentielt kon-
        kurrenceforhold til originalproduktet. der skal være tale om ”samme produkt”. det fore-
        kommer velfunderet at tolke kravet om en konkurrencerelation mellem de inddragne pro-
        dukter lempeligt både bevismæssigt og hvad angår den faktiske konkurrenceflade. en sand-
        synliggørelse af at der er risiko for, at det efterlignede produkt vil blive efterspurgt af købere
        i den kundekreds, originalproduktet henvender sig til, er tilstrækkeligt.
der bør med andre ord tages hensyn til, at en nederdel og et par shorts, som fremto-
ningsmæssigt ligner en nederdel til forveksling, når de bæres, er konkurrerende varer, og
derfor omfattet af samme beskyttelsesområde.
                                               - 40 -
det kan konstateres, at der ikke foreligger praksis, som tager stilling til dette forhold,
men det bemærkes, at indholdet og beskyttelsesområdet for markedsføringslovens § 3
afgøres ud fra de praktiske eksempler som domstolene bliver udsat for, og det kan kon-
stateres, at et lignende tilfælde ikke tidligere har været forlagte domstolene i danmark.
henset til, at det er uomtvisteligt, at sagsøgte har frembragt de omtvistede shorts direkte
på grundlag af nøje undersøgelse af sagsøgers designs og med klar hensigt til at udnytte
den goodwill, som sagsøger har oparbejdet omkring sine designs, er det dog ubetænke-
ligt i denne situation at udstrække definitionen af konkurrerende produkter i medfør af
markedsføringslovens § 3 til de omtvistede shorts på trods af, at sagsøger ikke selv har
produceret shorts. nederdele og shorts tjener samme formål, og ved en sammenligning
af de to beklædningsstykker – navnlig når de bæres af en kvinde, fremstår de forveksleli-
ge på rods af, at der definitorisk er tale om to forskellige typer beklædningsstykker. det
må tillige tillægges væsentlig betydning, at det er helt sædvanligt i modebranchen at ar-
bejde videre med varianter af allerede producerede produkter, hvorfor det ikke kan
komme bag på sagsøgte, at sagsøger også føler sig krænket ved sagsøgtes produktion af
shorts.
        6.6. ad. general efterligning af sagsøgers designs
det gøres tillige gældende, at sagsøgte ved at markedsføre en produktserie, som lægger
sig så generelt tæt op af sagsøgers serie, har handlet i strid med god markedsføringsskik
jf. markedsføringslovens § 3.
der henvises i den forbindelse til afgørelserne; sh2005.v-11-04s og u.1980.578s.
7.   sagsøgers erstatningskrav
sagsøger har nedlagt påstand om betaling af kr. 1.600.000 til dækning af rimeligt veder-
lag, tab af salg og markedsforstyrrelse.
          7.1. omfang af sagsøgtes salg, lager mv.
der har bestået væsentligt tvivl om omfanget af sagsøgtes indkøb og salg af de omtviste-
de produkter.
sagsøgte har dog nu fremlagt en opgørelse som […], der viser et indkøb og salg, som
overstiger de oplysninger, som tidligere er fremkommet.
det bemærkes, at de i opgørelsen angivne omsætningstal bestrides, ligesom de ikke in-
deholder oplysninger om omsætning for engrosvarer. det anførte omsætningsbeløb er
derfor væsentligt lavere end det reelle tal.
        7.2. sagsøgers krav på rimeligt vederlag og erstatning
det følger af ophavsretslovens § 83, stk. 1, at den som forsætligt eller uagtsomt overtræ-
der en af de i §§ 76 og 77 nævnte bestemmelser, skal betale 1) et rimeligt vederlag til den
forurettede for udnyttelsen og 2) en erstatning til den forurettede for den yderligere ska-
de, som overtrædelsen har medført.
                                              - 41 -
det følger endvidere af markedsføringslovens § 20, stk. 3 (nu § 24), at den, der krænker
eller uberettiget udnytter en andens ret i strid med denne lov, skal betale et rimeligt ve-
derlag herfor. det følger endvidere også af markedsføringslovens § 20, stk. 2, at handlin-
ger i strid med loven pådrager erstatningsansvar i overensstemmelse med dansk rets al-
mindelige regler.
        7.3. rimeligt vederlag
størrelsen af det rimelige vederlag fastsættes som udgangspunkt ud fra ophavsmandens
sædvanlige honorar for retmæssige udnyttelser jf. u2002.911ø, u2010.60ø, u 2011.955h,
u2014.1396h.
sagsøger gør gældende, at sagsøgers royalty skal beregnes på baggrund af en sædvanlig
licensafgift, som sagsøgte ville have licenseret sit design for. i nærværende sag fastsættes
dette til 10 % henset til den designindsats, som ligger bag sagsøgers designs samt den
popularitet, som sagsøgtes designs på tidspunktet for krænkelsen allerede var omgivet af
og derfor mulige omsætning, som salget af sagsøgers designs ville indebære.
ifølge den ovenfornævnte statistik har sagsøger indkøbt og importeret 6662 stk. af de
krænkende produkter af den kinesiske producent og 1.182 shorts, se hertil […]. sagsøgte
tog del i fremstillingen af de krænkende produkter.
det følger af det generelle princip ved beregningen af rimeligt vederlag og erstatning, at
den forurettede kun kan opnå erstatning for den yderligere skade, som krænkelsen har
medført. af ”ophavsretslovens med kommentarer” af peter schønning, karnov group, s.
789 følger:
sagsøger gør gældende, at beregningen af rimeligt vederlag og erstatning skal differenti-
eres for så vidt angår det antal af produkter, som sagsøgte har solgt, og det antal produk-
ter, som sagsøger har haft på lager. sagsøger finder, at sagsøger bør kunne modtage ri-
meligt vederlag for de produkter, som sagsøger ikke har solgt, således at disse ikke for-
holder sig til afsætningstabet efter det ovenfor anførte princip. uanset det faktum at pro-
dukterne ikke er solgt, er der stadig sket en retsstridig import af produkterne til dan-
mark. set i lyset af dette er beregningen af vederlaget nedenfor beregnet for henholdsvis
lagerførte og solgte genstande:
på grundlag af de beregninger, som blev gengivet i stævningen opgøres det rimelige ve-
derlag for solgte krænkende produkter til kr. 322.507.
rimeligt vederlag i relation til lagerførte krænkende produkter til kr. 89.339,90.
  7.4. erstatning
erstatning efter overstående regler indbefatter i nærværende sag erstatning for afsæt-
ningstab og erstatning for markedsforstyrrelse.
sagsøger gør gældende, at sagsøger har krav på erstatning for yderligere tab, idet sagsø-
ger har lidt et voldsomt afsætningstab og et tab som følge af markedsforstyrrelse, som
går ud over det rimelige vederlag, som sagsøger ville modtage for de af sagsøgte solgte
produkter.
7.4.1. erstatning for afsætningstab
                                                   - 42 -
afsætningstabet udgør det tab, som sagsøger er blevet påført ved krænkerens salg af de
krænkende produkter. rettighedshaverens omsætningstab udregnes ved, at antallet af
de af krænkeren solgte enheder ganges med rettighedshaverens fortjeneste pr. enhed.
sagsøger gør endvidere gældende, at betingelserne for at opnå erstatning for afsætnings-
tabet er opfyldt. der består 1) et tab, 2) et ansvarsgrundlag, 3) adækvans og 4) årsagsfor-
bindelse (markedsfortrængning).
det gøres gældende, at der i denne sag foreligger en betydelig markedsfortrængning -
substitution nær 1:1. som følge af, at produkterne er nærmest identiske og sælges gennem
stort set samme kanaler (ofte samme butikker) og har samme målgruppe. som gengivet i
bilag 10 […] har der således været sammenfald mellem en række butikker, hvor både
sagsøgers og sagsøgtes produkter har været solgt.
det anerkendes, at der er en prisforskel mellem sagsøgers og sagsøgtes produkter. denne
påvirker dog efter sagsøgers opfattelse ikke substitutionsgraden. det er således fastslået i
retspraksis, at man ved bedømmelsen af prisens betydning for markedsfortrængning ser
på målgruppen og vurderer, om denne ville have købt såvel sagsøgtes produkt som sag-
søgers produkt. i så fald at dette er tilfældet, får prisen ikke betydning på vurderingen af
markedsfortrængning.
om forholdet udtalte sø- og handelsretten i u2011.2736h […], hvilket højesteret stadfæ-
stede:
       ”når der henses til prisforskellen mellem produkterne, finder retten, at ikke alle købere af
       lulu-stolen, men dog en betydelig del af dem, ville have købt en tripp trapp-stol”.
højesteret tilkendte vederlag og erstatning på 1.250.000 kr. der var gjort krav på vederlag
og erstatning for 1.873.746 kr.
sagsøger gør gældende, at målgruppen til de af sagsøgte solgte produkter også ville have
købt sagsøgers kjole, når der henses til prisen. herefter fastholdes, at der foreligger sub-
stitution nær 1:1.
endvidere finder sagsøger også, at forbrugere, navnlig i kraft af den markedsidentitet og
popularitet, som sagsøgers produkter allerede havde opnået i foråret 2015, og da sagsøg-
te påbegyndte markedsføringen og salget af det krænkende produkt, ville have valgt sag-
søgers design, hvis ikke sagsøgtes krænkende produkter var kommet på markedet.
der henvises i den forbindelse til ”retshåndhævelse af immaterialrettigheder” af niels
m. andersen, arly carlquist og anders rubinstein, jurist- og økonomiforbundets forlag,
2006, s. 470:
       ”krænkeren vil ofte under sager om erstatning for krænkelser gøre gældende, at den lave el-
       ler manglende pris medfører, at der ikke er noget afsætningstab, eller at der skal ske en be-
       tydelige reduktion i omsætningstabet. rettighedshaveren vil omvendt typisk gøre gældende,
       at de distribuerede eksemplarer er udtryk for et behov og derved en efterspørgsel hos bru-
       gerne, og at de krænkende produkter dermed har medført et afsætningstab ved, at brugerne
       ikke har købt det originale produkt. i krænkelsessager er det normalt den sidstnævnte opfat-
       telse, der er taget til følge af domstolene”
                                            - 43 -
endvidere har det forstærkende effekt på markedsfortrængningen, at sagsøgte har kopie-
ret en hel serie i de samme farver.
som følge af overstående er betingelserne for erstatning opfyldt, og idet der foreligger en
substitution nær 1 til 1, gør sagsøger gældende, at sagsøger skal modtage fuld erstatning
for hvert solgt krænkende produkt.
dette er opgjort baseret på de […] angivne tal […] til sammenlagt følgende
hvortil skal lægges omsætning vedrørende blondeshorts.
sagsøger har haft en reel omsætningsnedgang i forbindelse med introduktionen af sag-
søgtes krænkende produkter, og sagsøger agter at fremlægge en oversigt over denne om-
sætningsnedgang snarest til yderligere støtte for sit krav på erstatning.
der henvises endvidere til […] fremlagte oversigter over indkøb, ordre og omsætning af
sagsøgers designs, som støtter ovenstående opgørelse. det fremgår således af opgørelsen,
-      at sagsøger på kort tid opnåede en stor omsætning af sine egne designs,
-      at omsætningen falder markant – næsten til 0 – i forbindelse med introduktionen
af sagsøgtes produkter,
-      at sagsøger ville have været i stand til at levere sine designs ud i næsten samme
omfang som sagsøgte,
-      at omsætningen af sagsøgers designs ikke kom tilbage til samme høje niveau som
før introduktionen af kopierne.
oversigterne viser tillige, at den momentvise pæne omsætning i juli 2016 skyldes ordre
afgivet før sagsøgtes kopier kom på markedet, og at antallet af ordre fra butikker efter in-
troduktionen var næsten lig nul.
som følge heraf gøres det gældende, at sagsøgtes voldsomt omfattende introduktion af
sin kopiserie har medført et tab tilnærmelsesvis svarende til et tal, som ligger mellem de
ovenfor anførte tal for omsætning engros og en detail.
                                              - 44 -
        7.4.2. erstatning for markedsforstyrrelse
sagsøgtes markedsføring og salg af de krænkende produkter har endvidere medført en
forstyrrelse i markedet.
det skyldes navnlig det forhold, at sagsøgte på meget kort tid nåede at sælge særdeles
mange styks af de krænkende produkter. det er dokumenteret, at sagsøgte har solgt næ-
sten 5000 stk. af de krænkende produkter til sine forhandlere. forhandlerne har markeds-
ført og haft disse tilgængelige i sine butikker henover en længere periode, hvorved for-
brugere har haft adgang til de krænkende produkter.
dette var på et tidspunkt, hvor sagsøgers produkter allerede var blevet populære blandt
forbrugerne. sagsøger gør gældende, at det ved udmålingen af erstatning for markeds-
forstyrrelsen har en stor betydning, at det ikke blot er et produkt men hele serien, som
sagsøgte har kopieret og solgt i identiske farver. herved bliver markedsforstyrrelsen for-
stærket.
endvidere har sagsøger også i kraft af det store antal af solgte krænkende produkter
mættet markedet. særligt i dette tilfælde idet der ikke er tale om en forbrugsvare, men et
varigt gode.
som følge heraf gør sagsøger gældende, at erstatning for markedsforstyrrelse fastsættes
til 400.000 dkk.
        7.4.3. samlede krav på rimeligt vederlag og erstatning:
idet afsætningstabet overstiger det rimelige vederlag for hvad de solgte produkter angår,
fastsættes kravet for så vidt angår de solgte produkter således til afsætningstabet.
den samlede beregning er herefter følgende:
rimeligt vederlag for de lagerførte produkter: 89.339,9 dkk
erstatning for afsætningstab for så vidt angår de solgte produkter: 1.235.799 – 5.648.402
dkk
erstatning for markedsforstyrrelse: 400.000 dkk
sagsøgers tab kan således opgøres til samlet mellem dkk 1.725.138 – 6.147.741
        7.5.    sagsomkostninger for bevissikringssag
i relation til spørgsmålet om sagsomkostninger i forbindelse med bevissikringssagen gø-
res det fra sagsøgers side gældende, at denne har været fuldt berettiget, hvorfor sagsøger
skal have tillagt sagsomkostninger.
det gøres i den forbindelse gældende, at sagsøgte skal dække de af sagsøger afholdte
omkostninger til it-sagkyndig, der udgjorde kr. 22.86,94 inkl. moms, hvortil kommer
omkostninger til sagsøgers advokat ved gennemførelse af to retsmøder.”
                                                        - 45 -
for saint tropez er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 7. august 2018, hvoraf fremgår blandt andet:
      hovedanbringender (i øvrigt henvises til processkrifterne. "e"=sidehenvisning i
      ekstrakten)
      1.    sagens kerne: det er sagens kerne, at modetøj aldrig kan nyde ophavsretlig be-
            skyttelse, og at en markedsføringsretlig beskyttelse efter klar højesteretspraksis
            alene kan angå slaviske efterligninger og hvad der må sidestilles hermed. saint
            tropez' blondekjole, blondetop, blondenederdel og blondeshorts er meget langt fra
            slaviske efterligninger af produkterne fra ravn & ravn, der end ikke har eller har
            haft blondeshorts i sit sortiment. saint tropez' top og nederdel er alene fremkom-
            met ved at opdele blondekjolen i en over- og underdel, og det centrale er derfor,
            hvorvidt saint tropez' blondekjole er en slavisk efterligning af ravn & ravns
            blondekjole:
            ...
      2.    velkendte elementer: det ses, at der er tale om modeprodukter, som fulgte mar-
            kedstrenden, og hvor designprocessen basalt set handler om at kombinere vel-
            kendte elementer på nye måder. der er således intet element i ravn & ravns pro-
            dukter, der er originalt, nyskabende eller særpræget. produkterne er rigtigt fine og
            vellykkede, men det skyldes alene sammensætningen af kendte elementer. de
            elementer, som ravn & ravn anfører som særligt særprægede og udtryk for en
            selvstændig skabelsesindsats, er høj blondekrave, m-udskæring, frynsede afslut-
            ning på ærmerne og placeringen af blonder. der er imidlertid tale om elementer,
            som har været benyttet utallige gange af utallige andre modetøjsudbydere - og som
            saint tropez har også selv gjort brug af på sine egne tidligere produkter […]. i […]
            og i saint tropez' støttebilag er der eksempler på a) blondeprodukter, der er mar-
            kedsført før og/eller efter markedsintroduktionen af ravn & ravns produkter, b) at
            de designelementer, ravn & ravn påberåber sig som særlige, har været kendt læn-
            ge før ravn & ravns designs, og c) fotos samt en oversigt over mål, der viser for-
            skellighederne på parternes blondeprodukter.
      3.    ophavsretligt er det både konkret og generelt utænkeligt at give modeblondeteks-
            tiler ophavsretlig beskyttelse, for det første fordi der ikke er tale om en produktty-
            pe, der udgør et "kunstnerisk værk", for det andet fordi det ville give én udbyder et
            "modemonopol" og umuliggøre konkurrence på modetøj, og for det tredje fordi en
            beskyttelsesperiode på 70 år fra designerens død er uegnet til modeprodukter. hø-
            jesteretspraksis er i overensstemmelse hermed, jf. ufr 2012.129 hd, hvor netop
            advokat løje anførte, at "ophavsretlig beskyttelse, der er meget langvarig, ikke er oplagt
            for modeartikler - navnlig ikke når genstanden er så enkel i sit udtryk som nørgaards t-
            shirt. der foreligger da heller ikke tidligere retspraksis, som har tillagt modeartikler ophavs-
            retlig beskyttelse", og hvor både sø- og handelsretten og højesteret fastslog: "under
            hensyn til den markedsmæssige bevægelsesfrihed, herunder for at modvirke monopolisering,
            stilles der ifølge dansk retstradition betydelige krav i henseende til originalitet og kunstne-
            risk indsats, for at ophavsretlig beskyttelse kan komme på tale for modeartikler, som be-
            grebsmæssigt er skabt til at være markedsmæssigt flygtige."
                                           - 46 -
4. markedsføringsretligt følger det ligeledes af meget klar højesteretspraksis, at kri-
   teriet for ulovlige efterligninger er, hvorvidt der er tale om en slavisk efterligning
   og hvad der må sidestilles hermed, jf. igen ufr 2012.129 hd, hvor sø- og han-
   delsretten inddrog et forvekslelighedskriterium, men hvor højesteret fastslog, at
   enkle modeprodukter, der "udelukkende [består] af velkendte design- og formelementer
   … efter markedsføringslovens § 1 kun [er] beskyttet mod slaviske efterligninger, og hvad
   der må sidestilles hermed", jf. desuden ufr 2004.737 hd, ufr 2004.1302 hd og ufr
   2008.446 hd.
5. top 10 forskelsliste: grundudformningen og grundelementerne i en blondekjole
   ligger selvsagt fast og er funktionsbestemte, og variationsmulighederne er derfor
   beherskede. alligevel er der tydelige forskelle på parternes produkter, fx:
       1. designet af ryggen på saint tropez produkter adskiller sig væsentligt fra
           ravn & ravns dobbelte v-skæring, der afspejler skæringen på fronten af
           ravn & ravns produkter, mens saint tropez' produkter har en lige over-
           skæring på ryggen og dermed et langt mere simpelt udtryk.
       2. ravn & ravns produkter produceres i 100 % silke, mens saint tropez' pro-
           dukter er lavet af 65% viscose og 35% polyester, hvilket også giver saint
           tropez' produkter et mindre festagtigt og mere dagligdags udtryk.
       3. v-skæringen på fronten af ravn & ravns produkter har en karakteristisk
           og meget dyb udskæring i midten, mens saint tropez' produkter har en
           kortere og betydeligt mindre markeret v-skæring.
       4. blonden anvendt på ravn & ravns produkter har et motiv kendetegnet af
           tydelige blomster og blade, mens blonden på saint tropez' produkter er ab-
           strakt og uden særegne kendetegn og dermed helt anderledes.
       5. på ravn & ravns produkter findes et fabric insert på skulderen, mens saint
           tropez' produkter har en ubrudt blonde rundt om skulderen.
       6. ærmet på saint tropez' produkter er et kort såkaldt cap sleeve ærme, mens
           ærmet på ravn & ravns produkter er længere og afsluttet med en markant
           frynse, som ikke genfindes på saint tropez' produkter.
       7. saint tropez’ top har et længere rygstykke end frontstykke, mens ryg- og
           frontstykket på ravn & ravns top er af ens længde.
       8. blonden nederst på ravn & ravns kjole er designet med tydelige slidser og
           høje blondedetaljer, der gengiver den karakteristiske dybe udskæring på
           fronten af kjolens overdel og den dobbelte v-skæring på kjolens ryg, mens
           den nederste afslutning på saint tropez’ kjole er med anderledes og mar-
           kant mindre blondedetaljer.
       9. parternes farvekoder er forskellige, idet ravn & ravns produkter findes i de
           traditionelle farver sort og hvid, mens saint tropez' produkter findes i sort
           og en mere cremet, råhvid farve.
       10. selv om mål og størrelser i vidt omfang er standard og funktionsbestemt, vi-
           ser en opmåling af produkterne betydelige forskelle i også dimensionerin-
           gen, hvilket også giver ravn & ravns produkter et mere stramt og krops-
           nært look end saint tropez' produkter.
                                             - 47 -
6. tilblivelsesprocessen af saint tropez' produkter er uvigtig for bedømmelsen af
   sagen. det er korrekt - og retligt uproblematisk - at saint tropez havde indkøbt et
   ravn & ravn produkt, der dannede delvis grundlag for designet af saint tropez'
   blondekjole, men hverken i denne eller i andre brancher er det usædvanligt, at en
   designer/producent indkøber et eller flere konkurrerende produkter og gør brug
   heraf i forbindelse med udviklingen af sit eget produkt. det afgørende er, hvorvidt
   slutproduktet adskiller sig fra det konkurrerende produkt i et sådant omfang, at
   der ikke er tale om en slavisk efterligning eller hvad der må sidestilles hermed, jf.
   pkt. 4 og 5 ovenfor.
7. blondeshorts: selv hvis det var korrekt, at forbrugerne ville anse saint tropez'
   blondeshorts som en del af en serie, er det ikke retligt afgørende. afgørende er, at
   ravn & ravn overhovedet ikke har blondeshorts i sit sortiment, og allerede som
   følge heraf er det umuligt for ravn & ravn at opfylde kriteriet om, at saint tropez'
   blondeshorts skulle kunne udgøre en slavisk efterligning: der er ikke noget pro-
   dukt at efterligne, jf. desuden østre landsrets kendelse af 9. november 2016 i for-
   budssagen […], hvor østre landsret bl.a. udtalte: "det kan lægges til grund, at ravn
   & ravn aps ikke har fremstillet shorts i den pågældende designserie, men alene en kjole, en
   bluse og en nederdel … det forhold, at de af saint tropez af 1993 a/s forhandlede shorts
   har visse lighedspunkter med den af ravn & ravn aps fremstillede nederdel, kan på det fo-
   religgende grundlag ikke føre til, at ravn & ravn aps har sandsynliggjort, at der forelig-
   ger en krænkelse af selskabets rettigheder." samme resultat nåede østre landsret til i
   sin kendelse af 30. maj 2017 […]: "det kan lægges til grund, at ravn & ravn aps ikke
   har designet eller fremstillet shorts. herefter og af de af byretten anførte grunde tiltræder
   landsretten, at ravn & ravn ikke havde nogen ret, der kunne være krænket." byrettens
   grunde, som landsretten tiltrådte var, at "ravn & ravn ikke har designet shorts, og at
   der er tale om en enkel og anden beklædningstype end den omhandlede kjole, top og neder-
   del," hvorfor også byretten fandt, at ravn & ravn slet ikke havde nogen ret, der
   kunne være krænket, jf. retten i helsingørs kendelse af 18. november 2016 […].
8. betalingskrav: ravn & ravn har opgjort et tab til kr. 4.900.000 men "kun" stævnet
   for kr. 1.600.000. disse helt udokumenterede tal, som bestrides, skal ses i lyset af, at
   ravn & ravn i 2014 - 2017 havde nettoresultater for hele virksomheden på kr.
   382.000, kr. 202.000, kr. 322.000 og kr. 614.000. det er derfor urealistisk at forestille
   sig, at saint tropez' salg af blondeprodukter […] i ganske få måneder skulle kunne
   påvirke indtjeningen hos ravn & ravn, der i hele perioden fortsatte med at sælge
   blondeprodukterne. opgørelserne […] vedrørende køb og salg er udokumenterede
   og bestrides, og de er uden bevisværdi. de viser intet om, hvilke markeder, hvilke
   kunder, hvilke priser, tallene vedrører, eller om antal kunder, gensalg/nysalg, sæ-
   sonudsving, normalforløb ved produktlancering, osv. en revisorerklæring af talle-
   ne er derfor også betydningsløs, og den manglende opfyldelse af provokationerne
   […] skal have processuel skadevirkning.
9. destruktion: fordi produkterne allerede i efteråret 2016 ikke var kommercielt at-
   traktive for saint tropez - flere nye kollektioner havde allerede længe været på
   hylderne - overbragte saint tropez i forbindelse med byretssagen sit restlager af
   blondekjolen, -blusen og -nederdelen til advokat johan løje, der allerede forud for
   stævningens indlevering fik meddelelse om, at produkterne ønskes destrueres, da
   de ikke er salgbare. destruktion er nu sket i overensstemmelse med sø- og han-
                                                   - 48 -
             delsrettens retsbogsudskrift af 19. februar 2018, hvorfor påstand 3 allerede af den-
             ne grund er uden indhold.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen lægger retten til grund, at de designelementer, som indgår i ravn &
ravns designs nela, noma og sky, herunder den høje blondekrave, blondepartierne på
skuldre, bryst og ryg, m-udskæringen, brugen af en blonde med små frynser, blonder ne-
derst på skørtet og brugen af elastik i taljen, alle er elementer, som hver især har indgået i
tidligere designs, nogle af dem helt tilbage fra victoriatiden, men at de i nela kjolen og de
heraf afledte styles noma og sky er sammenstillet på en anden måde end tidligere. det
lægges endvidere til grund, at der på det tidspunkt, da nela, noma og sky kom frem, var
en generel romantisk trend med brug af blonder i modetøj.
på baggrund heraf finder retten ikke, at nela, noma og sky – uanset det af katrine ravn
forklarede om tilblivelsesprocessen, herunder om de valg hun har taget med hensyn til stof-
kvalitet, blondens design, og udformningen af kjolens detaljer – er udtryk for en sådan selv-
stændig designindsats, at nela, noma og sky nyder ophavsretlig beskyttelse, jf. ophavs-
retslovens § 1.
retten finder det derimod godtgjort, at katrine ravn ved frembringelsen af nela, noma
og sky har foretaget en række designmæssige valg med hensyn til sammenstillingen af de
enkelte designelementer og materialer, som bevirker, at de tre designs besidder en sådan
grad af særpræg, at de, når endvidere henses til den betydelige markedsføring, som har fun-
det sted på de sociale medier af navnlig kjolen nela, nyder beskyttelse mod produktefter-
ligninger efter markedsføringslovens § 3.
saint tropez´ produkter n 6121 (blondekjole), n1228 (blondetop) og n8084 (blondeneder-
del) er ubestridt frembragt af saint tropez med direkte udgangspunkt i ravn & ravns de-
sign, idet saint tropez har indkøbt en nela kjole, hvorefter saint tropez har fremsendt fo-
tos af kjolen til sin producent med markeringer og beskrivelse af de konkrete justeringer, der
                                               - 49 -
skulle foretages ved produktion af saint tropez´ produkter. saint tropez´ top og nederdel er
ligesom ravn & ravns fremstillet ved en ”overskæring” af kjolen.
de kendetegnende designelementer og det designmæssige udtryk fra ravn & ravns kjole,
top og nederdel genfindes således i al væsentlighed i saint tropez’ tilsvarende produkter
med samme helhedsindtryk til følge. de væsentligste forskelle er, at saint tropez’ kjole, top
og nederdel er fremstillet i en blanding af viskose og polyester, at der er benyttet et andet
blondedesign, at kjolen er skåret lige over på ryggen, og at der ikke er indsat stof på skulder-
ne. disse forskelle må efter det i sagen oplyste antages at være begrundet i produktionsøko-
nomiske forhold, ligesom de har karakter af taktiske afvigelser, men de medvirker ikke til at
distancere produkterne tilstrækkeligt fra forlægget. efter en helhedsvurdering udgør saint
tropez’ kjole, top og nederdel således en meget nærgående efterligning af ravn & ravns
nela, noma og sky, og saint tropez har derfor handlet i strid med god markedsførings-
skik ved at sælge og markedsføre kjolen, toppen og nederdelen, jf. markedsføringslovens § 3.
med hensyn til saint tropez´ produktion af shorts, er det under sagen ubestridt, at ravn &
ravn ikke har designet shorts. henset hertil, og til at der er tale om en anden beklædnings-
type, findes shortsene ikke at udgøre en nærgående efterligning af ravn & ravns nela,
noma eller sky.
saint tropez skal som følge af den konstaterede krænkelse betale vederlag og erstatning til
ravn & ravn, jf. markedsføringslovens § 24, stk. 2 og 3.
det må efter forklaringen fra lars sørensen lægges til grund, at ravn & ravn oplevede en
betydelig nedgang i salget af nela, noma og sky i den periode, hvor saint tropez’ kjole
top og nederdel var på markedet. det må således lægges til grund, at saint tropez’ produk-
ter i et vist omfang har fortrængt ravn & ravns tilsvarende produkter fra markedet, men
dog ikke i forholdet 1:1, idet navnlig den store prisforskel må antages at have bevirket, at en
stor del af de kunder, som har købt saint tropez’ kjole, top og nederdel, ikke ville have købt
ravn & ravns produkter.
                                                - 50 -
efter de fremkomne oplysninger, herunder om antallet af solgte kjoler, toppe og nederdele,
og om saint tropez omsætning herved, kan vederlag og erstatning for afsætningstab samt
erstatning for markedsforstyrrelse passende fastsættes skønsmæssigt til 300.000 kr.
efter sagens værdi, udfald og forløb skal saint tropez betale sagsomkostninger til ravn &
ravn for sagen ved sø- og handelsretten og for bevissikringssagen ved retten i helsingør
med 105.367,94 kr., hvoraf 7.500 kr. dækker retsafgift, 22.867,94 kr. dækker udgift til sagkyn-
dig bistand under bevissikringssagen, og 75.000 kr. dækker rimelige advokatomkostninger
ekskl. moms for bistand i forbindelse med bevissikringssagen og denne sag.
                                      thi kendes for ret:
det forbydes saint tropez af 1993 a/s at producere, lade producere, markedsføre, formidle
salg af og sælge, herunder importere og eksportere, samt udlevere til sine kunder produk-
terne gengivet i bilag 4 – 6 bestående af en kjole n6121, en top n1228 og en nederdel n8084 i
alle farver.
saint tropez af 1993 a/s frifindes for ravn & ravn aps´ påstande 2 og 3.
saint tropez af 1993 a/s skal inden 14 dage til ravn & ravn aps betale 300.000 kr. med pro-
cesrente fra den 12. september 2017, og 105.367,94 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostnings-
beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
kai wöldike bested                     mette skov larsen                      lisbet friis
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den
 - 51 -