text:
- pba
                                       udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 19. april 2013
v-79-11
                                  foreningen af fodbold divisionsklubber i
                                  danmark (divisionsforeningen)
                                  (advokat lasse a. søndergaard christensen)
                                  mod
                                  danske spil a/s
                                  (advokat frank bøggild)
indledning
sagen drejer sig om, hvorvidt foreningen af fodbold divisionsklubber i danmarks (herefter
divisionsforeningen) varemærkeregistrering vr 2001 000163 superliga <w> er gyldig,
eller om den skal ophæves, og om hvorvidt danske spil a/s (herefter danske spil)
                                                -2-
uberettiget har markedsført et online fodboldmanagerspil under navnet ”oddset superliga
manager”.
påstande
divisionsforeningen har nedlagt følgende påstande:
1.     danske spil tilpligtes at anerkende, at divisionsforeningens varemærkeregistrering vr
       2001 00163 superliga <w> er gyldig.
2.     danske spil a/s tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at anvende ”superliga”
       som kendetegn for det af danske spil udbudte managerspil, blandt andet som vist i
       bilag 11, 13 og 16.
3.     frifindelse over for danske spils selvstændige påstand.
danske spil har nedlagt følgende påstande:
1.     frifindelse.
2.     varemærkeregistrering vr 2001 00163 superliga <w> ophæves.
sagen er anlagt den 16. august 2011.
spørgsmålet om, hvorvidt varemærkeregistreringen er gyldig, og i givet fald om der
foreligger en krænkelse af varemærket superliga er udskilt til særskilt forhandling i
medfør af retsplejelovens § 253.
sagsfremstilling
sagens parter
divisionsforeningen blev stiftet den 29. juni 1979. foreningens medlemmer er de klubber,
der til enhver tid deltager i danmarksturneringen i fodbold. foreningens formål er blandt
andet at skabe en effektiv ramme for udvikling og drift af klubfodbold på eliteniveau i
danmark samt strukturere, planlægge og afholde fodboldturneringer i danmark. dette
indbefatter blandt andet varetagelse af sponsorater og salg af rettigheder. dette sker blandt
andet sammen med superligaen a/s, som blev stiftet i 1990. superligaen a/s ejes af de
klubber, der deltager i danmarksturneringens bedste række, hvilket blandt andet omfatter
                                                -3-
en større del af divisionsforeningens medlemmer. det er endvidere divisionsforeningens
opgave at profilere superliga, så det bliver et brand.
danske spil er et statsligt aktieselskab, der har til formål at drive virksomhed inden for
talspil (lotto mv.), skrabespil (millionquick mv.) og sportsspil (tips, oddset mv.). danske
spil udbyder fire forskellige managerspil relaterende til kampe og hold i superligaen,
premier league, nfl og vm håndbold.
fodboldmanagerspil
denne sag vedrører det af danske spils udbudte online fodboldmanagerspil, der hedder
oddset superliga manager. i spillet, der er gratis, gives der en spiller mulighed for ved hjælp
af en fiktiv pose penge virtuelt at købe fodboldspillere og stå i spidsen for sit eget
fodboldhold.
       danske spil har udbudt fodboldmanagerspil på internetsiderne www.danskespil.dk,
superligamanager.tv2.dk og dssuperliga11e.enetpulse.com.
          www.danskespil.dk juni/juli 2009 (bilag 11)
                                                     -4-
der er ikke mellem parterne enighed om, hvornår danske spil udbød spillet første gang, idet
danske spil har oplyst, at det første gang blev udbudt i slutningen af februar/begyndelsen af
marts 2008, og divisionsforeningen har oplyst, at det var i juni/juli 2009
divisionsforeningens brug af betegnelsen superliga
divisionsforeningen har gennem tiden brugt betegnelsen superliga både med store og små
bogstaver, som navneord og i bestemt og ubestemt form.
       til brug ved divisionsforeningens regionsmøder i 1981 blev der udarbejdet et notat,
hvoraf det blandt andet fremgår, at danmarksturneringens klubber skulle tage stilling til:
       ”…
       1) danmarksturneringens struktur
            a) superliga – på hvilke præmisser?
       …
i et debatoplæg, udarbejdet af poul hyldgaard til de samme regionsmøder fremgår:
       afslutning
       til slut et par ord om ”superligaen” – et ofte omtalt men aldrig defineret begreb.
       …”
i et debatoplæg fra dbus strukturudvalg i et særnummer af ”dansk boldsport” fra
november 1989 er der redegjort for at:
       ”…
       b. efterår:
       superliga afvikles med de 4 bedste hold fra hver af de to 1. divisionspuljer i en
       dobbeltturnering, i alt 14 kampe.
       …”
den 17. januar 1990 udsendte divisionsforeningen en pressemeddelelse forud for
foreningens generalforsamling den 27. januar 1990, hvor der skulle tages stilling til en ny
turneringsform. der var vedlagt en turneringsskitse, hvoraf fremgår:
       ”
                                              dm-model
       …
       år 1, indledn.: superliga: 10 hold. …
       …
       evt. kan superligaholdene tage halvdelen af pointsum fra indledning med over i
       superligaen.”
                                                 -5-
i turneringsskitsen er ligeledes skitseret to andre modeller ”den hurtige” og ”den
langsomme”-model, hvor den øverste gruppe er benævnt ”superliga” og om nr. 1-8
”bliver i superliga”.
       den 21. februar 1991 fik divisionsforeningen registreret navnet superliga i
erhvervs- og selskabsstyrelsen.
       i divisionsforeningens blad fra januar/februar 1991anvendes ordet superliga for den
bedste række.
       i divisionsforeningens blad fodbold formentlig fra marts 1991 var der en oversigt over
kampene, der skulle spilles fra marts til juni. overskriften på oversigten var ”fodbold
superliga”.
       som led i markedsføringen og promoveringen af dansk fodbold, både i danmark og
internationalt har retten til at blive navngivet (co-brandet) i forbindelse med den bedste
fodboldrække været udbudt af divisionsforeningen. fra 1991- 94/95 blev den bedste række
benævnt superliga. herefter blev den bedste række markedsført under navnet coca-cola
ligaen i perioden 1995-96, faxe kondi ligaen i perioden 1996-2001 og sas-ligaen i perioden
2001-2009. i sommeren 2010 lancerede divisionsforeningens brandingudvalg et nyt grundlag
til brug for tilknytning af partnere til danmarks bedste fodboldrække, hvor man i stedet for
at sælge liganavnet til en enkelt sponsor, solgte et ligabrand – superliga, hvor der skulle
være tilknyttet fire officielle partnere. i denne forbindelse var der blandt andet blevet
udarbejdet en manual for, hvordan nedenstående figurmærke skulle implementeres. den 6.
juli 2010 sendte divisionsforeningen en pressemeddelelse herom under overskriften ny
superliga – nye ligapartnere. i teksten er gjort brug af følgende ord, hvori superliga indgår:
superliga-klubberne, superligafodbold, superligaens, superligabrand og superliga-
managerspil. i pressemeddelelser (med figurmærket som brevhoved) af 15. april 2011 om
nye sponsorer omtales superligaens hovedsponsor(er) og ”markedsføringen af superligaen”
og ”superliga fodbold”, pressemeddelelse af 12. september 2011 ”superligaen” og i
pressemeddelelse af 24. maj 2012 ”superligaen” og ”den danske superliga”. på
pressemeddelelsernes brevhoved er trykt figurmærket superliga. i pressemeddelelsen af 6.
juli fremgår det under overskriften ”superliga.dk”, at man på hjemmesiden af samme
navn kan spille det officielle superliga-managerspil.
                                                -6-
       det gennemsnitlige antal tilskuere til superliga kampene har været stigende fra 4500 i
1991/92 til knap 9000 i 2008/2009.
registreringen af varemærket superliga
i brev af 10. december 1993 fra divisionsforeningens daværende advokat til
patentdirektoratet rejstes indsigelse mod registreringen af varemærket ”superisliga”.
       i 1994 indleverede divisionsforeningen en varemærkeansøgning på ordmærket
superliga. ved brev af 16. november 1999 til divisionsforeningen meddelte patent- og
varemærkestyrelsen afslag, idet varemærket var forveksleligt med ordmærket
superisliga og anførte endvidere, at styrelsen ikke umiddelbart fandt, at superliga
kunne registreres som varemærke, idet det ikke havde det fornødne særpræg, jf.
varemærkelovens § 13, idet sammensætningen af ordene super og liga kan angive, at der
er tale om et forbund eller division af de bedste indenfor en given sportsgren. det var
imidlertid styrelsens opfattelse, at divisionsforeningen havde dokumenteret, at superliga
var indarbejdet for tjenesteydelserne: ”kl. 41: etablering og organisering af sportsaktiviteter,
herunder sportsarrangementer, alt i relation til fodbold.” med ansøgningen om registrering
af varemærket superliga og indsigelsen mod registreringen af varemærket superisliga
havde divisionsforeningen vedlagt dokumentation for brug i form debatoplæg til brug for
divisionsforeningens regionsmøder i 1981 og fra dbus strukturoplæg fra 1989,
pressemeddelelse omkring forslag til danmarksturneringens struktur fra 1990 samt
spilletider i danmarksturneringen i 1991.
       divisionsforeningen indsendte herefter en ny ansøgning til patent- og
varemærkestyrelsen, og superliga <w> blev endeligt registreret den 9. januar 2001 på
grundlag af indarbejdelse.
       den 20. maj 2009 fik divisionsforeningen endvidere registreret figurmærket:
                                                  -7-
divisionsforeningen har blandt andet anvendt ordmærket og figurmærket på deres
hjemmeside, på brevpapir, på facebook, i deres mediemanual til journalister, på byttekort, på
stadions, som baggrund i forbindelse med interviews af blandt andet spillere, på
spillerdragter, billetter, bolde og podier i forbindelse med præmieoverrækkelser.
superliga
ordet ”superliga” blev optaget i det danske sprog i 1978. sprognævnet anbefalede i
september 1994, at superligaen blev tolket som et almindeligt navneord, men de kunne ikke
helt afvise opfattelsen af betegnelsen som et navn. i politikens nudansk ordbog fra 2010 er
superliga tillige defineret som et navneord for gruppen af de bedste fodboldhold eller af de
bedste ishockeyhold i danmark, hvilket er i overensstemmelse med definitionen i ”nye ord i
dansk” og den danske ordbog og flere andre opsalgsværker. i ”nye danske ord” er
superliga i 2013 angivet som et varemærke. ifølge wikipedia er superligaen den bedste
fodboldrække i danmark. der er mellem parterne enighed om, at det giver mere end 21 mio.
hits på internettet, når man søger på ordet superliga.
hændelsesforløbet
den 21. februar 2008 blev der holdt et møde mellem marketingdirektør i danske spil klaus
lohse og direktør i superligaen a/s claus thomsen. efter mødet sendte klaus lohse den 28.
februar en e-mail til claus thomsen. på mødet havde danske spil orienteret om, at danske
spil i forbindelse med superliga opstarten medio marts ville tilbyde deres kunder et
superliga onlinemanagerspil. spillet skulle alene ses som en loyalitetsskabende aktivitet, som
det ville være gratis at deltage i. divisionsforeningen bemærkede hertil ved e-mail af 4.
marts 2008, at der efter divisionsforeningens opfattelse, uanset om der var tale om en
loyalitetsskabende aktivitet uden betaling for deltagerne, var tale om en aktivitet med en klar
kommerciel værdi for danske spil, hvorfor der kunne være tale om ”misbrug af såvel
spillernes såvel som klubbernes rettigheder, såfremt det skete uden forudgående aftale med
klubberne”. da divisionsforeningen blev bekendt med lanceringen af fodboldmanager
spillet, skrev divisionsforeningen den 7. marts 2007 til tv2, som udbød spillet i samarbejde
med danske spil, at de forventede, at ”oddset manager” spillet blev stoppet øjeblikkeligt.
henvendelsen blev besvaret af danske spil ved brev af 25. marts 2008, hvori danske spil gav
                                                 -8-
udtryk for, at oddset manager spillet efter deres vurdering ikke krænkede
divisionsforeningens rettigheder, selvom divisionsforeningen ikke havde givet samtykke til,
at spillet blev udbudt.
       divisionsforeningen rettede igen henvendelse til danske spil med brev af 20. juli 2009
efter at være blevet bekendt med, at blandt andet danske spil udbød et fodboldmanagerspil
under brug af bl.a. betegnelsen superliga. divisionsforeningen gjorde i brevet opmærksom
på, at de havde registreret varemærket superliga, og det var blevet anvendt som
kendetegn for den bedste fodboldrække i danmark siden 1991, samt at varemærket måtte
anses for velkendt. divisionsforeningen henstillede til, at danske spil med øjeblikkelig
virkning ophørte med den krænkende brug. i august 2009 afviste danske spil atter, at der
var tale om en krænkelse af divisionsforeningens rettigheder. ved brev af 10. september
2009 meddelte divisionsforeningen til danske spil, at de ville forfølge sagen, samtidig med
at de foreslog, at der snarest muligt blev aftalt et møde med henblik på en nærmere drøftelse
af sagen, idet det var divisionsforeningens opfattelse, at sagen burde kunne løses i
mindelighed. der var med brevet vedlagt en suspensionsaftale, hvorved blandt andet
danske spil med sin underskrift skulle acceptere at suspendere enhver potentiel frist, der
kunne afskære blandt andet divisionsforeningen fra at gøre sine rettigheder gældende. den
28. september 2009 afslog danske spil at indgå en suspensionsaftale med
divisionsforeningen.
       i perioden mellem den 28. oktober 2009 og til 11. oktober 2010 var der løbende
drøftelser mellem parterne for at finde en udenretlig løsning.
       ved brev af 11. oktober 2010, efter at danske spil havde lanceret oddset superliga
manager 2010, gjorde divisionsforeningen opmærksom på, at de fastholdt kravene, der var
fremsat i brevet af 20. juli 2009 og på mødet den 28. oktober 2009. ved e-mail af 23. februar
2011, efter at danske spil havde lanceret oddset superliga manager for efteråret 2011,
tilkendegav divisionsforeningen over for danske spil, at de var opmærksomme på, at
superliga manager blev lanceret denne dag, og at de denne gang ikke ville lade sagen ligge,
men starte den retsligt. danske spil bestred i brev af 4. marts 2011, at der forelå en
krænkelse.
kendskabsgraden til varemærket superligaen
                                                   -9-
communication research har for divisionsforeningen i maj/juni 2011 foretaget en
markedsundersøgelse af kendskabet til varemærket superligaen. undersøgelsen viste blandt
andet, at 51 % af danskerne interesserer sig for fodbold, at 72 % af de danskere, som
interesserer sig for fodbold, nævner 72 % spontant superligaen, når de skal nævne navnet på
den bedste danske fodboldrække. 94 % af de fodboldinteresserede kender navnet på den
bedste danske fodboldrække, når der gives som en valgmulighed blandt følgende: superliga,
toms liga, al liga, 1. division, canal digital liga og ekstra bladet cup. det fremgår af
analysen, at:
       ”…
       resultatet er dermed udtryk for, at de personer i denne målgruppe som eksponeres for
       superliga varemærket vil associere varemærket med den bedste danske fodboldrække.
       forholdet mellem det hjulpne og det uhjulpne kendskab er højt i forhold til de niveauer,
       der normalt ses, når der måles kendskab til top 3 kategori varemærker på b2c markedet.
       normalt ligger forholdet mellem de to kendskabstyper på gennemsnitligt 30-40 % (den
       andel det uhjulpne kendskab udgør af det hjulpne kendskab) på tværs af
       produktkategorier. for superliga varemærket gælder, at det uhjulpne kendskab udgør 77
       % af det hjulpne kendskab, hvilket er et meget højt niveau, når det hjulpne kendskab er
       på hele 94 %.
       …”
videre fremgår det, at 63 % af de fodboldinteresserede kender fodboldturneringen ved
navn superliga godt eller meget godt.
forklaringer
claus thomsen har forklaret, at han siden 2008 har været direktør for superliga a/s, der har
til formål at drive fælles kommercielle projekter. det er superliga a/s’ ansvar blandt andet at
markedsføre dansk fodbold på eliteniveau. alle rettighederne til varemærket og
figurmærket superliga ligger i divisionsforeningen. divisionsforeningen havde ikke
rettigheder til betegnelsen 1. division. han er i tvivl, om der er registreret rettigheder til
betesafeligaen, som 1. division hedder i dag, men han mener, at det er tilfældet, fordi man er
blevet mere opmærksom på at sikre sig sine rettigheder. det er muligt, at sas havde
registrerede rettigheder til sas-ligaen, men han ved det ikke.
       divisionsforeningen har anvendt navnet superliga siden 1990 i større eller mindre
omfang. hensigten med at anvende navnet superliga var at signalere, at der var tale om
                                                - 10 -
egentlig professionel fodbold. der er to måder, hvorpå man kan kommercialisere
superligaen. der kan enten være en sponsor, som køber rettighederne til at navngive
superligaen, således at superligaen bliver kaldt noget forskelligt afhængigt af sponsoren,
eller man kan gøre, som man gør nu, hvor et sponsorat ikke giver rettighed til udadtil at
kalde superligaen ved et andet navn. fra 1995-2009 havde sponsorerne ret til at navngive
superligaen, men divisionsforeningen anvendte også i denne periode betegnelsen superliga
som betegnelse for den bedste række i dansk fodbold. da de efter, at sponsoraftalen med
sas var ophørt, skulle finde en ny sponsor, var det afgørende for dem, at det var superliga
som produkt, de skulle sælge.
      i 2007-2010 markedsførte de ikke superligaen under betegnelsen superliga, fordi der
var en navnesponsor. i henhold til aftalen med sas var de forpligtiget til at sikre, at sas-liga
navnet blev anvendt. de havde pligt til at fremme brugen af navnet sas-liga. superliga var
et varemærke, som de også i denne periode havde. de havde det liggende i ro.
      superliga figurmærket fik de lavet i forbindelse med, at de blev enige om, at
superligaen igen også over for offentligheden skulle markedsføres som superligaen. det var
et ønske fra klubbernes side, at superligaen også skulle have et egentlig fysisk logo, så den
kunne genkendes på andet end navnet.
      betegnelsen superliga skal anvendes alle steder, hvor den bedste række i dansk
fodbold nævnes. superliga skal anvendes på billetter og alle produkter, der relaterer sig til
den bedste række i dansk fodbold. når divisionsforeningen giver andre ret til at benytte
betegnelsen, stilles der krav til brugen, og hvis der sker krænkelse af rettighederne, reagerer
de. dette skete blandt andet, da dansk rugby union ville benytte superliga i forbindelse
med deres slutspil. der blev da opnået enighed mellem parterne. da bts rettigheder til at
benytte superliga udløb, opstod der uenighed, og det af bt udbudte managerspil ændrede
navn til drømmeholdet.
      divisionsforeningen får løbende forespørgsler fra interesserede, der ønsker at benytte
betegnelsen superliga. divisionsforeningen giver sjældent tilladelse til, at betegnelsen kan
anvendes, dog har divisionsforeningen givet tilladelse til at anvende betegnelsen superliga
på samlekort, som er en form for managerspil i fysik forstand, som har kommercielt formål,
og hvor divisionsforeningen vil få et afkast på ca. 1 mio. kr. i år. samlekortene er en
afgørende måde at markedsføre superligaen på, da de primært retter sig mod børn, som
                                                - 11 -
herved lærer at blive fodboldfans. der er endvidere givet tilladelse til betegnelsen anvendes i
fifa 13 og til segas managerspil.
       divisionsforeningen bruger omkring 2 % af indtægten fra mediekontrakterne til
administration af deres varemærker og på at markedsføre superliga. de har et internt
brandingbudget på mellem 4-5 mio. kr. om året, hvilket også omfatter betsafe-ligaen.
brandingbudgettet udgør kun en mindre del, idet de er så privilegerede, at blandt andet
pressen er glade for at bruge deres varemærke, og de har nogle markedsføringsværktøjer,
som bevirker, at deres varemærker ofte bliver vist på blandt andet tv. fodboldklubberne selv
markedsfører også varemærket. han ved ikke, hvor stort markedsføringsbudgettet var i
2007-2010, men i den periode har der primært været udgifter til medarbejdere og målinger.
markedsføringsbudgettet har i den periode skønnet været på 1 mio. kr. divisionsforeningen
havde ikke særlige omkostninger til driften af sas-ligaen, idet den blev varetaget af sas.
indtil 1990 var udgifterne til markedsføring meget små. i forbindelse med, at sas´ sponsorat
udløb i 2008, fik divisionsforeningen målt den rene eksponeringsværdi til at være 72 mio. kr.
årligt. for en superligapartner er eksponeringsværdien 11 mio. kr.
       den bedste række af fodboldhold hedder i norge tippeligaen, i sverige allsvenskan, i
tyskland bundesligaen, i holland æresdivisionen, i spanien primera division og i frankrig
la ligue. han ved, at premier league er et registreret varemærke.
       han fik første gang kendskab til oddset superliga managerspil i juni 2009. i 2008
drøftede han managerspil med danske spil, men de talte ikke om et managerspil benævnt
superligaen. han gjorde her opmærksom på, at det var hans opfattelse, at et managerspil
ville kunne krænke klubbernes og spillernes rettigheder.
       forholdet mellem divisionsforeningen og danske spil er af særlig kommerciel
karakter. fodbold er et strategisk produkt, som kan trække folk til, og som dermed kan øge
omsætningen på andre produkter. i den periode, hvor der var spilmonopol i danmark, var
dan-ske spil en meget stor partner for divisionsforeningen. i forbindelse med udviklingen af
det nye sponsorkoncept og liberalisering af spilmarkedet, som begyndte i foråret 2010, var
der en meget stor interesse fra alle bettingselskaber om at indgå partnerskaber. de lavede
derfor en egentlig udbudsproces, hvor de inviterede alle bettingselskaber. danske spil var
heriblandt. et partnerskab i det nye sponsorkoncept kan indeholde retten til, at man kan
udbyde et managerspil. dette afhænger af prisen. dette blev en del af den aftale, som blev
                                               - 12 -
indgået med betesafe i juni 2011. divisionsforeningen havde også drøftelser med danske
spil om, at danske spil eventuelt skulle blive partner som led i udbudsforløbet.
       han har på intet tidspunkt givet udtryk for, at danske spil måtte bruge betegnelsen
superliga. ved de fleste lejeligheder tror han, at han for en ordens skyld påpegede, at der
foregik en ulovlig anvendelse af betegnelsen, men han prøvede samtidig at bevare det gode
forhold, fordi de eventuelt skulle indgå en aftale om et partnerskab.
       divisionsforeningen har selv et managerspil, som er en vigtig del af brandingen og
markedsføringen af superligaen. det er en forventning fra fansenes side, at der er
managerspil. divisionsforeningen har haft en forventning om, at de kunne kommercialisere
deres managerspil, når spillemarkedet blev liberaliseret. i foråret 2010 kørte de en
prøveomgang, hvor de lancerede og testede spillet. fra sæsonen 2010/11 var det fuldt ud
implementeret på divisionsforeningens hjemmeside.
       som udgangspunkt anvender han betegnelsen superliga. når han siger superligaen, så
er det, fordi der kun findes en superliga. dette er helt naturligt, og man vil også finde det
andre steder i europa. dette er den gængse måde at håndtere brugen af betegnelsen på.
       divisionsforeningen kunne have sagsøgt danske spil i juni 2009 og august 2011. i
marts 2010 kunne de ikke sagsøge, fordi danske spil på dette tidspunkt var deres eneste
mulige partner, hvorfor det var vigtigt for divisionsforeningen, at de havde et godt forhold
til danske spil. det er svært at få en hovedsponsor, hvis der er tvist mellem parterne.
jens aaløse har forklaret, at han har været administrerende direktør i danske licensspil
siden september 2010. danske spil blev stiftet i 2012. han har ansvaret for managerspillene.
fra 2006-2010 var han ansat i et medieselskab. inden 2006 var han ansat som vicepresident
hos sas med ansvar for salg og marketing, herunder for det navnesponsorat, som sas
havde for superligaen. han deltog i forhandlingerne herom i 2005 og frem til 2010. det
fremgik også af de aftaler, som var indgået omkring sponsoratet, at der skulle arbejdes
entydigt på, at superligaen blev kaldt sas-ligaen. andre aktører kunne bruge navnet sas-
liga. dette gjorde sig blandt andet gældende for et spil til sonys playstation, hvor der ikke
var indgået en licensaftale eller givet samtykke.
       danske spil har managerspil, fordi det er et værktøj til kunderekruttering.
managerspillene bliver udviklet af underleverandører. danske spils første managerspil, som
                                                  - 13 -
var et tour de france managerspil, blev lanceret i sommeren 2007, hvor de havde et
prøvespil, der var eksternt tilgængeligt. danske spil gik for alvor i gang med at udbyde
managerspil i 2008. i samarbejde med tv2 lancerede danske spil i sommeren 2008 første
gang managerspil på danske spils hjemmeside og på tv2s hjemmeside. de mest populære
managerspil er spil som tour de france og vm i håndbold, hvor der spilles hver dag.
       for så vidt angår navnet oddset superliga manager, er oddset varemærket. oddset er
hovedproduktet, som relaterer sig til livebetting og væddemål. kombinationen oddset
manager er et samlet subbrand. spillet har hele tiden frem til 2012 heddet oddset manager.
ordet superliga er i denne forbindelse udelukkende en forbrugeroplysning. det skaber en
referenceramme for kunderne, så de ved, at der er tale om et spil på kampe og hold i den
bedste danske fodboldliga. der er ingen risiko for, at der sker forveksling med
divisionsforeningens superliga, idet en interesseret kunde ved, at han er inde på danske
spils hjemmeside.
       danske spil har flere managerspil, som blandt andet relaterer sig til basketball, cykling
og andre fodboldmanagerspil, herunder et, som relaterer sig til premier league. danske spil
har ikke indgået aftale med nogen om udbydelse af managerspil. de har f.eks. også haft
udbudt et giro d’italia managerspil. giro d’italia blev kørt i danmark i foråret 2012, og
danske spil modtog ikke i denne forbindelse indsigelser mod det udbudte managerspil.
divisionsforeningen er de eneste, som har fremsat indsigelser. han kender ikke til andre, der
betaler for brug af navne på ligaer i forbindelse med managerspil. der er en almindelig
accept af brugen i denne forbindelse. danske spil udbyder også spil, hvor der er mulighed
for at spille på f.eks. melodi grand prix og x factor. heller ikke her er der indgået
licensaftaler.
       i 2012 indgik de samarbejde med en ny underleverandør, og i denne forbindelse
skiftede spillet navn til super manager, idet det var den betegnelse, som
samarbejdspartneren anvendte. navneændringen har ingen relation til denne sag. der er
ikke indikationer på, at navneændringen har medført nogen form for forringelse i tilgangen
af spillere. der er fortsat gratis adgang til spillet, men der er også mulighed for at betale.
       han kender ikke divisionsforeningens eget managerspil.
       for så vidt angår danske spils forhold til divisionsforeningen, så er de naturlige
samarbejdspartnere. det er ikke hans indtryk, at der i forløbet ikke har været fred. når
                                                 - 14 -
danske spil modtog henvendelser fra divisionsforeningen, reagerede de på samme måde
hver gang.
klaus byrialsen lohse har forklaret, at han har været ansat i det, der i dag hedder danske
spil, fra 1993 til slutningen af 2010. i perioden 2002 til 2010 var han markedstingsdirektør.
han var i denne forbindelse inde over managerspillene i samarbejde med onlinechefen.
danske spil begyndte i 2007 at udbyde managerspil i form af et tour de france spil. danske
spil begyndte med at udbyde fodboldmanagerspil i 2008.
       han mener ikke, at der er sket ændringer i grafikken i perioden 2008 til 2011. i 2008
hed spillet også oddset superliga manager. varemærket for spillet er oddset. dette er en
fællesbetegnelse, og her ud over er der henvisninger til, hvilke spilobjekter der kan spilles
på. f.eks. er superliga i oddset superliga manager en henvisning til, hvad spillet går ud på.
superliga skulle ikke tjene som et varemærke for dem. på de hjemmesider, hvor danske spil
udbyder managerspil, anvendes der almindelig skrift, idet det ikke var hensigten at bruge
varemærker. der er blot tale om henvisninger til indholdet i spillene.
       han stod for kontakten til divisionsforeningen og skrev e-mailen af 28. februar 2008
indeholdende referat af mødet den 21. februar 2008 med divisionsforeningen. han husker
ikke den drøftelse, som de havde på mødet omkring superliga managerspillet. der har ikke
været deciderede forhandlinger omkring anvendelsen af betegnelsen superliga. der var
nærmere tale om en dialog. de rådførte sig med danske spils jurister omkring spørgsmålet
om, hvorvidt managerspillet eventuelt kunne krænke nogle af divisionsforeningens
rettigheder. danske spils holdning har været den samme hele vejen igennem. betegnelsen
superliga anvendes alene i forhold til indholdet i spillet og er ikke i strid med nogen
rettigheder. dette har konsekvent været danske spils holdning gennem hele forløbet. der er
ikke andre, der har gjort krav gældende på licens, ligesom de ikke har fået henvendelser fra
andre, som kunne have haft interesse heri på baggrund af de managerspil, som danske spil
udbyder.
procedure:
divisionsforeningen har anført om gyldigheden af ordmærket superliga, at det den 9.
januar 2001 blev endeligt registreret på baggrund af indarbejdelse.
                                                 - 15 -
       det afgørende for vurderingen af, om der er sket gyldig registrering af varemærket, er,
om betegnelsen superliga har evnen til at være forbindelsesled mellem fodboldklubber og
de, som er interesserede heri. ved vurderingen af, om der skal ske ophævelse af
registreringen, skal der tages hensyn til den brug, der er sket efter registreringen og ikke
alene af den brug, der var sket på tidspunktet for registreringen, jf. varemærkelovens § 28.
       at superliga adskiller sig fra alt andet, fremgår af den markedsundersøgelse, som
communication research har lavet for divisionsforeningen, hvorefter 72 % af målgruppen
ved, at superligaen er danmarks bedste fodboldrække. de fodboldinteresserede kan også
adskille superligaen i forhold til andre rækker. der er identifikation mellem superliga og
den bedste fodboldrække i danmark. det er med undersøgelsen bevist, at der er tale om et
særdeles velkendt varemærke.
       når der er sket en registrering af et varemærke, er bevisbyrden for, at registreringen er
sket med urette, hos den, der begærer det ophævet, enten fordi der ikke forelå indarbejdelse,
eller fordi varemærket er blevet en generisk betegnelse.
       rent ordmæssigt kunne ordet superliga udtrykke noget i en gruppe for sig, men på et
tidspunkt var ordet blevet udtryk for noget helt bestemt. patent- og varemærkestyrelsen
vurderede da også på tidspunktet for registreringen, at der var sket indarbejdelse. graden af
indarbejdelse er ikke blevet mindre siden. divisionsforeningen påberåber sig ikke ret til at
forbyde ordet anvendt i andre sammenhænge end for dem, hvor der er sket registrering.
       divisionsforeningens brug af varemærket er rigeligt dokumenteret.
divisionsforeningen har hele tiden gjort brug af varemærket, men der var en periode, hvor
det blev mindre brugt, men f.eks. i 2008 blev eksponeringsværdien vurderet til 72 mio. kr. til
en fodboldsæson er der 20 mio. tv seere. superliga er et danmarks allermest eksponerede
varemærker. danske spil har brugt varemærket på grund af dets værdi.
       ved vurderingen af, om der skal ske ophævelse, skal der foretages en ren konkret
national vurdering, idet der er tale om et dansk varemærke.
       det fremgår af forarbejderne til varemærkeloven (betænkning 1958 nr. 1999), at det er
en betingelse for, at en varemærkeregistrering kan ophæves på grund af degenerering, at
mærket åbenbart skal have mistet sin adskillelsesevne. der er ikke grundlag for at fastslå, at
divisionsforeningen har anvendt betegnelserne superliga og superligaen generisk. det gør
ingen forskel, om det er superliga eller superligaen, idet divisionsforeningen gennem brug
                                                - 16 -
har opnået varemærkeret til superligaen, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2, hvorfor
det må holdes adskilt som selvstændigt varemærke.
       ordbogsdefinitioner kan ikke anvendes i forbindelse med den juridiske vurdering af,
om et varemærke er blevet udtryk for en generisk betegnelse.
       superliga har således ikke mistet sin status som varemærke.
krænkelsen af ordmærket superliga
det gøres gældende, at superliga nyder en udvidet beskyttelse, da det er et velkendt
varemærke, og at danske spils anvendelse af ”superliga manager” er en utilbørlig
udnyttelse af varemærket.
       på baggrund af resultatet af den markedsundersøgelse, som communication research
har foretaget, må det lægges til grund, at superliga er et særdeles velkendt varemærke med
overordentlig stor økonomisk værdi. danske spils brug af varemærket medfører, at en
bruger må antage, at der er en forbindelse mellem divisionsforeningen og danske spil. det
er ikke en betingelse, at brugeren kender den præcise indehaver af varemærket. det er
tilstrækkeligt, at der er en bestemt afsender, at der er tale om et varemærke, og at det
anvendes som et sådant. danske spil udnytter gennem deres brug af navnet superliga
managerspil den goodwill og de rettigheder, som divisionsforeningen ejer og modtager
milliardbeløb for fra andre aktører. danske spils brug forringer det økonomiske potentiale
for divisionsforeningen.
       danske spils tegn superliga er identisk med divisionsforeningens varemærke for
tjenesteydelser af samme art, idet divisionsforeningen også udbyder sit eget superliga
managerspil. der er således tjenesteydelsessammenfald i klasse 41. da superliga er
registreret for lignende tjenesteydelser i klasse 42, er der risiko for forveksling. det følger af
produktreglen, at der ved mærke-lighed ikke stilles så strenge krav til vareligheden.
       det kan ikke tillægges betydning for beskyttelsen af varemærket, at det anvendes i
kombination med ordene oddset og/eller manager.
       når danske spil i dag kalder det samme fodboldmanagerspil supermanager, er der
ingen varemærkeretlig krænkelse. man må gerne basere et managerspil på superligaen, og
                                                 - 17 -
danske spil har selv vist, at spillet kan fungere med et andet navn, der ikke gør brug af
varemærket.
       varemærkelovens § 5 giver ikke hjemmel til den brug af varemærket, som danske spil
har gjort. det er ikke nødvendigt at bruge ordet superliga som kendetegn for et
fodboldmanagerspil. det har danske spil selv bevist, og andre udbydere har da heller ikke
haft dette behov.
       det er endvidere i strid med markedsføringslovens § 1og § 18, når der gives indtryk af,
at der er forbindelse mellem danske spil og divisionsforeningen. danske spil snylter på
divisionsforeningens varemærkerettigheder og indsats. det økonomiske potentiale for
divisionsforeningen formindskes ved dansk spils brug. danske spil har desuden deltaget i
partnerskabsforhandlinger, samtidig med at de har misbrugt divisionsforeningens
kendetegn.
passivitet
divisionsforeningen har konsekvent påpeget over for danske spil, at de ikke måtte bruge
varemærket. der er ikke grundlag for at fastslå passivitet i tilfælde, hvor der er forløbet
mindre end 3 år. allerede i 2008 blev der mellem danske spil og divisionsforeningen
udvekslet synspunkter om managerspillet. divisionsforeningen fremsatte første gang
indsigelser over for oddset managerspillet ved brev af 7. marts 2008. der er ikke grundlag
for at antage, at spillet på dette tidspunkt hed andet end oddset manager. det er også dette
navn, der anvendes i danske spils svar af 25. marts 2008. i 2009 anvender danske spil
derimod betegnelsen oddset superliga manger for spillet.
       første gang superliga nævnes i korrespondancen mellem divisionsforeningen og
danske spil er i brev af 20. juli 2009 fra divisionsforeningen, hvor divisionsforeningen
reagerer mod danske spils anvendelse af varemærket. på baggrund af korrespondancen
mellem parterne kan det fastslås, at det tidligst var i efteråret 2009, at managerspillet kom til
at hedde oddset superliga manager. der er således kun forløbet 2 år, inden
divisionsforeningen udtog stævning mod divisionsforeningen. der er intet, som tyder på, at
divisionsforeningen i denne periode har accepteret danske spils brug af varemærket.
endvidere har danske spil indkaldt til møde med henblik på at finde en mindelig løsning,
hvilket medfører, at passivitet afskæres.
                                                 - 18 -
       under hele forløbet har der været et sideløbende kommercielt forløb helt frem til det
år, hvor der blev stævnet. divisionsforeningen kunne derfor ikke indgive stævning i den
periode, hvor det blev drøftet, om danske spil skulle være samarbejdspartner.
divisionsforeningen har anført, at det er en betingelse for, at der kan gives eneret til et
varemærke, at det er egnet til at adskille et produkt fra andre varer/tjenesteydelser. det skal
have særpræg. der kan ikke gives varemærkeret til ganske almindelig ord, såsom for
eksempel lotto, fagbog og lokalbanken. årsagen til, at divisionsforeningen vil have eneret på
betegnelsen superliga, er på grund af indtægtsgrundlaget, men dette er ikke afgørende for,
om der kan opnås eneret til ordet.
       ordet superliga er et helt almindeligt ord. det fremgår af blandt andet
retskrivningsordbogen og politikens nudansk ordbog, at superliga er et substantiv.
superliga er gruppen af de bedste fodboldhold i danmark. siden 1978 har superliga været et
ganske almindeligt ord i det danske sprog. divisionsforeningen begyndte først at anvende
superliga i 1990’erne. superliga er et ord, som man kan oversætte. det eneste sted, hvor det
er konstateret, at superliga er et registreret varemærke, er ved opslag i nye danske ord på
internettet.
       superliga har ikke iboende særpræg, hvilket også var patent- og varemærkestyrelsens
opfattelse. dette har også støtte i praksis fra ohim, som entydigt har nægtet registreringer,
som minder om superliga. ohim har blandt andet givet afslag på registrering af ordmærker
såsom superleague football, super league soccer, super league
formulad. ohim har imødekommet en anmodning om registrering af ordmærket
barclays premier league, men dette blev udelukkende tilladt, fordi barclays
tilføjer særpræg. herudover er der udelukkende sket registreringer af figurmærker.
       et ord, der hidtil har været en generel betegnelse for en vare eller en tjenesteydelse af
en bestemt art, kan kun i helt særlige tilfælde ved indarbejdelse gå over til at være kendetegn
for virksomhedens vare eller tjenesteydelse. efter retspraksis stilles der strenge krav til
beviset for, at ordet på denne måde har ændret betydning, jf. u 2010.1979h. denne
bevisbyrde har divisionsforeningen ikke løftet, idet divisionsforeningen ikke har
dokumenteret, at anvendelsen af superliga har været anvendt fortløbende siden et bestemt
tidspunkt, før ansøgningen til patent- og varemærkestyrelsen blev indleveret, eller at
                                              - 19 -
anvendelsen af superliga har haft et sådant omfang, at ordet utvivlsomt er blevet almindeligt
kendt inden for omsætningskredsen som kendetegn for den bedste fodboldrække i
danmark. konsekvensen af, at divisionsforeningen ikke har løftet bevisbyrden for, at
superliga er gået fra at være et ganske almindeligt ord til at være et forretningskendetegn, er,
at der intet ordmærke er. dette forhindrer ikke divisionsforeningen fortsat i at have deres
figurmærke og fortsat at kunne kalde den bedste fodboldrække for superliga. til gengæld
vil andre end divisionsforeningen kunne anvende ordet superliga.
       divisionsforeningen søgte om at få superliga registreret som varemærke den 10.
august 2000. danske spil opfordrede allerede i forbindelse med svarskriftet af 2. december
2011 divisionsforeningen til at fremlægge dokumentation for den indarbejdelse, der var sket
frem til dette tidspunkt. til imødekommelse heraf er der blandt andet fremlagt et notat til
brug for divisionsforeningens regionsmøder i 1981. på dette tidspunkt vidste man godt, at
superliga var et ord. det er ikke dokumenteret, at superliga blev anvendt som varemærke.
det er endvidere ikke dokumenteret, hvor mange der læste dokumenterne, herunder
pressemeddelelsen. overskriften på oversigten over forårets kampe, der var vedlagt
pressemeddelelsen fra 1991, understøtter, at superliga blot er et ord for den bedste række.
den fremlagte dokumentation for, at der skulle være sket indarbejdelse, er meget ringe.
       ved vurderingen af, om varemærket har opnået særpræg ved indarbejdelse, skal der
lægges vægt på forholdene inden ansøgningstidspunktet. særpræg skal foreligge inden
ansøgningstidspunktet. der skal ikke lægges vægt på den indarbejdelse, der efterfølgende er
sket frem til i dag. reglen om efterfølgende brug skal ikke kunne bygges op på baggrund af
en markant markedsføringsindsats i sidste sekund. bevisbyrden for efterfølgende brug
påhviler divisionsforeningen, og denne er ikke løftet. dette blandt andet henset til, at navnet
i en lang periode var bortcensureret på grund af navnesponsoraterne. det afgørende for, om
der er sket indarbejdelse, er den markedsføring, der skete over for forbrugerne, og ikke den,
der foregik mellem divisionsforeningens aftalepartnere, som for eksempel sponsorerne.
divisionsforeningen har gjort gældende, at de begyndte at gøre brug af betegnelsen i 2009.
på dette tidspunkt hed superligaen sas-ligaen. i 2008/09 var der således ikke oparbejdet
nogen ret til varemærket. for den seneste periode er dokumentationen også meget
begrænset. der er f.eks. ingen dokumentation for, hvor mange der har læst
pressemeddelelsen fra 6. juli 2007 om ny superliga. dokumentation i form af samlekort, der
                                                 - 20 -
henvender sig til børn i 7-8 års alderen, er uden betydning i forhold til sagen her. alt, hvad
der er fremlagt som dokumentation for divisionsforeningens brug af betegnelsen superliga i
tiden efter registreringen af varemærket, er udateret og sporadisk og angår udelukkende
figurmærket. vi ved intet om omfanget af markedsføringen. det er anført, at værdien af
superliga er en mange millioner kroner, men der er ikke fremlagt brancheerklæringer, og der
har ikke været afholdt syn og skøn. den fremlagte markedsanalyse er en ensidigt indhentet
erklæring. divisionsforeningen har ikke haft mulighed for at stille spørgsmål til analysen
eller være med i spørgetemaet, og analysen er utvivlsomt indhentet til brug for nærværende
retssag. undersøgelse afdækker ikke det relevante. undersøgelsen siger, at 63 % kender
fodboldturneringen ved navn superliga godt eller meget godt. den viser således
udelukkende, at fodbold er en meget udbredt sport i danmark, og at superliga er velkendt
som ord, men ikke om det er velkendt som varemærker. for at undersøgelsen kan danne
grundlag som dokumentation for indarbejdelse, skulle der have været spurgt ind til, om
superliga var kendetegn for den bedste fodboldrække, eller der skulle have spurgt om, hvem
der udbyder superligaen. undersøgelsen siger mere noget om kendskabsgraden, end om
man ved, at der findes et ordmærke. der er ingen, der tænker på, at superliga er en bestemt
ydelse, der udbydes af divisionsforeningen. det er yderligere et problem, at undersøgelsen
først er foretaget i maj/juni 2011. resultatet ville have været et andet, hvis man havde stillet
de samme spørgsmål i 2008, hvor superligaen hed sas-ligaen.
       såfremt retten finder, at divisionsforeningen har løftet bevisbyrden for, at superliga
har opnået særpræg ved indarbejdelse, er beskyttelsesomfanget ved en eventuel
forvekslelighedsbedømmelse begrænset.
degenerering
superliga er blevet en almindelig betegnelse for den bedste række i dansk fodbold og
anvendes generelt af befolkningen. divisionsforeningen har ikke selv entydigt anvendt
superliga generisk, idet divisionsforeningen selv har ”skaltet og valtet” med brugen af ordet.
først i brevet af 20. juli 2009 har divisionsforeningen konsekvent anvendt versaler. ingen
andre steder har man tillagt en konsekvent anvendelse af ordet betydning. nogle steder er
superliga således stavet med lille s andre steder med stort s, andre steder er det delt med
bindestreg, og andre steder er det anvendt i bestemt form. endvidere er det anvendt som en
                                                - 21 -
del af et sammensat ord som for eksempel superliga-klub, superliga-kampe og superliga-
logo. det fremgår endvidere entydigt af alle ordbøger, at superliga er et navneord.
      superliga har således udviklet sig til at være en almindelig artsbetegnelse for ydelser i
klasse 41, som varemærket er registreret for, og registreringen skal derfor ophæves, jf.
varemærkelovens § 28, stk. 2, nr. 2.
danske spils anvendelse af betegnelsen superliga
danske spil har ikke anvendt superliga som kommerciel kommunikation. de managerspil,
som danske spil udbyder, hedder oddset manager. det er først i forbindelse med, at
kunden inde på danske spils hjemmeside skal beslutte, hvilken type managerspil kunden
ønsker at spille, at der er mulighed for at vælge oddset superliga manager. superliga
anvendes her som en serviceoplysning, således at kunden kan identificere spillet i forhold til
de andre managerspil, som danske spil udbyder.
      hvis danske spils brug af betegnelsen af superliga udgør en varemærkeretlig brug, så
har danske spil ikke krænket divisionsforeningens rettigheder, idet der ikke er
forvekslingsrisiko. danske spil anvender superliga i sammensætningen oddset superliga
manager, hvor oddset er det første dominerende led, mens manager har en mere beskeden
betydning, om end det er relevant i helheden og bidrager til at undgå forvekslelighed med
divisionsforeningens superliga. der er således markant forskel på de to betegnelser, hvorfor
der ikke er mærke-lighed.
      der er heller ikke varelighed. varemærket er registreret og anvendes for organisering
af sportsbegivenheder, mens danske spil anvender det i forbindelse med et online spil, som
findes på danske spils hjemmeside, hvor der tydeligt står oddset. danske spil har udbudt
managerspil siden 2008. divisionsforeningen er først begyndt at udbyde managerspil i 2010.
      divisionsforeningen har ikke dokumenteret, at superliga er velkendt for
divisionsforeningens ydelser. en velkendthed, der skulle foreligge i 2009.
      selv hvis superliga var velkendt, har danske spil ikke utilbørligt udnyttet
varemærkets særpræg eller renommé. der er tale om et varemærke med meget begrænset
særpræg. danske spil har nedtonet betegnelsen superliga og brugt betegnelsen helt normalt.
danske spil har ikke foretaget en overeksponering af betegnelsen.
                                                - 22 -
varemærkelovens § 5
betegnelsen superliga i oddset superliga managerspillet anvendes udelukkende til at
beskrive arten og indholdet af spillet. at anvende betegnelsen superliga er den eneste logiske
metode at henvise til, at der er tale om et managerspil, som relaterer sig til den bedste række
i dansk fodbold. danske spil udbyder 4 managerspil. for at kunden kan skelne mellem de
forskellige spil, er det nødvendigt, at betegnelsen superliga anvendes. danske spil anvender
ikke betegnelsen på en måde, som giver kunden indtryk af, at superliga stammer fra deres
virksomhed. der er tale om en ganske loyal brug af betegnelsen. at en loyal brug af en
andens varemærke er tilladt, er fastslået af eu domstolen i c-63/97 bmw og c 324/09
l’oreal. det er også efter dansk retspraksis fastslået, at andres varemærker kan anvendes,
hvis det sker loyalt, jf. sø- og handelsrettens dom v 54-11 noma.
markedsføringslovens §§ 1 og 18
danske spil har som ovenfor nævnt ikke utilbørligt udnyttet divisionsforeningens indsats
eller markedsposition. danske spils brug af betegnelsen ”superliga” indebærer ikke risiko
for forveksling.
passivitet
divisionsforeningen har fra begyndelsen haft kendskab til danske spils brug af betegnelsen
superliga i forbindelse med managerspil. efter forklaringerne begyndte danske spil
processen med et managerspil, der relaterede sig til superligaen, i 2008. der er ikke grundlag
for at fastslå, at der skete ændringer i navnet på spillet fra 2008 til 2009. danske spil
orienterede allerede i begyndelsen af 2008 divisionsforeningen om, at danske spil i
forbindelse med sæsonopstarten i marts 2008 ville udbyde et superliga managerspil.
divisionsforeningen bemærkede hertil, at foreningen var af den opfattelse, at der kunne
være tale om misbrug af spillernes såvel som klubbernes rettigheder, såfremt det skete uden
forudgående aftale med klubberne. først ved brevet af 20. juli 2009 rejste
divisionsforeningen indsigelse over for, at danske spil i strid med divisionsforeningens
rettigheder til varemærket superliga udbød et fodboldmanagerspil under brug af
varemærket superliga. danske spil a/s afviste først ved brev af 21. august 2009 og
herefter flere gange både skriftligt og mundtligt, at der skete en krænkelse af
                                                 - 23 -
divisionsforeningens rettigheder. ved e-mail af 23. februar 2011 meddelte
divisionsforeningen, at de ville indlede retssag. først den 16. august 2011 indleverede
divisionsforeningen stævning mod danske spil.
       der er således forløbet 3½ år fra, at divisionsforeningen var blevet opmærksom på, at
der forelå en krænkelse, til der blev indgivet stævning, og danske spil har gennem hele
forløbet bestridt krænkelsen. der er i retspraksis blevet statueret passivitet efter knap 2 og 3
år efter, at man fik kendskab til den eventuelle retsstridige handling.
sø- og handelsrettens afgørelse
registrering af ordmærket superliga
divisionsforeningen fik den 9. januar 2001 registreret ordmærket superliga på baggrund
af indarbejdelse i klasse 41: etablering og organisering af sportsaktiviteter, herunder
sportsarrangementer, alt i relation til fodbold.
       på baggrund af de i sagen fremlagte ordbogsopslag finder retten, at ordet superliga i
udgangspunktet er et navneord og et almindeligt kendt ord for den bedste række inden for
en sportsgren.
       retten finder, at der foreligger beskeden dokumentation for den brug, som
divisionsforeningen havde gjort af betegnelsen superliga, da varemærket blev registreret
den 9. januar 2001, idet der udelukkende er fremlagt dokumentation i form debatoplæg til
brug for divisionsforeningens regionsmøder og fra dbus strukturoplæg, pressemeddelelse
omkring forslag til danmarksturneringens struktur samt spilletider i danmarksturneringen.
endvidere kan det på baggrund af oplysningerne i sagen, herunder de af claus thomsen og
jens aaløse afgivne forklaringer, lægges til grund, at divisionsforeningen i perioden 1995-
2010 ikke i offentligheden markedsførte den bedste række i danmarksserien under
betegnelsen superliga, idet der i denne periode var tale om navnesponsorater, dog
anvendte divisionsforeningen i den periode, hvor der var navnesponsorater, fortsat
betegnelsen superliga som varemærke.
       ved vurderingen af, om superliga har det fornødne særpræg til, at det kan være
registreret i overensstemmelse med bestemmelserne herom, skal der tillige tages hensyn til
den brug, der er sket efter registreringen, jf. varemærkelovens § 28, jf. § 13, stk. 3.
                                                - 24 -
       efter de afgivne forklaringer finder retten, at divisionsforeningens anvendelse af
ordmærket superliga i perioden 2001-2009 har været begrænset.
       det fremgår af pressemeddelelsen af 6. juli 2010 med overskriften ”ny superliga –
nye ligapartnere” fra divisionsforeningens brandingudvalg, at der i stedet for at
sælge liganavnet til en enkelt sponsor var blevet skabt et ligabrand, et superliga-brand,
hvortil der var tilknyttet en hjemmeside www.superliga.dk. herefter er den bedste række i
dansk fodbold af divisionsforeningen blevet markedsført som superligaen. det er i sagen
oplyst, at betegnelsen superliga blandt andet bliver anvendt på stadions, store som små,
som baggrund i forbindelse med interviews af blandt andet spillere, på spillerdragter,
billetter, bolde og podier. claus thomsen har forklaret, at betegnelsens superliga skal
anvendes alle steder, hvor den bedste række i dansk fodbold nævnes, og superliga skal
anvendes på alle produkter, der relaterer sig til den bedste række i dansk fodbold.
       den brug af betegnelsen superliga, som divisionsforeningen har gjort af
betegnelsen superliga i hvert fald siden 2010, findes at indebære en sådan indarbejdelse,
at divisionsforeningen herved med rette har fået eneret til at anvende betegnelsen
superliga.
degenerering
det er en forudsætning for, at der skal ske ophævelse af registreringen som følge af
degeneration, at superliga som følge af divisionsforeningens eget brug eller ved
passivitet over for andres brug er blevet en almindelig betegnelse inden for etablering og
organisering af sportsaktiviteter, herunder sportsarrangementer, alt i relation til fodbold, jf.
varemærkelovens § 28, stk. 2, nr. 2.
       divisionsforeningen har fra 2010 meget konsekvent i alle led af sin markedsføring
anvendt superliga som et varemærke, herunder blandt andet ved brug af et logo, og det
kan ikke tillægges betydning, at divisionsforeningen samtidig har gjort brug af betegnelsen
superligaen eller naturlige sammensætninger med ordet superliga. divisionsforeningen
har således ikke anvendt ordmærket som en generisk betegnelse.
danske spils brug af superliga
                                               - 25 -
danske spil har siden sommeren 2009 til og med efteråret 2011 udbudt et
fodboldmanagerspil med navnet oddset superliga manager.
      ved vurderingen af, om danske spil hermed krænker divisionsforeningens
varemærkerettigheder, jf. varemærkelovens § 4, stk.1, har retten lagt vægt på, at der er en
snæver forbindelse mellem at arrangere en fysisk fodboldturnering og udbyde et
fodboldmanagerspil, hvor man skal sætte sit eget fodboldhold med udgangspunkt i de
spillere, som netop spiller i superligaen, og at spillet er i det hele taget bygget op omkring
fodboldturneringen superliga og er fundamentalt afhængig af denne. der findes således
at være et sammenfald mellem de to tjenesteydelser på en sådan måde, at retten finder, at
der er tale om varer af lignende art.
      der findes endvidere ikke at være grundlag for at fastslå, at danske spil anvendte
betegnelsen superliga som loyal henvisning for at kunne fortælle brugerne om spillets
indhold, idet danske spil i dag udbyder et fodboldmanagerspil, som ligeledes er baseret på
superligaen under betegnelsen supermanager, og jesper aaløse har forklaret, at der ikke er
indikationer på, at navneændringen har medført nogen form for forringelse. retten finder
således ikke, at det forhold, at danske spil har ladet superliga udelukkende indgå som en
del af den samlede betegnelse for fodboldmanagerspillet kan bevirke, at der ikke er en risiko
for forveksling.
      danske spil findes på denne baggrund, at have krænket divisionsforeningens
varemærkeret, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1.
passivitet
divisionsforeningen har siden foråret 2008, hvor danske spil første gang informerede
divisionsforeningen om, at de ville udbyde et managerspil, konsekvent, indtil der blev
indgivet stævning i august 2011, hver gang danske spil har udbudt et fodboldmanagerspil,
hvori ordet superliga har indgået, reageret i umiddelbar forlængelse heraf, når de har fået
vished herom og fremsat indsigelser mod udbydelsen af spillet.
      divisionsforeningen findes på denne baggrund ikke at have udvist passivitet, jf.
varemærkelovens § 9.
herefter tages divisionsforeningens påstande til følge.
                                               - 26 -
sagsomkostninger fastsættes ved sagens afslutning.
                                      thi kendes for ret
danske spil tilpligtes at anerkende, at divisionsforeningens varemærkeregistrering vr 2001
00163 superliga <w> er gyldig.
danske spil a/s tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at anvende ”superliga” som
kendetegn for det af danske spil udbudte managerspil.
foreningen af fodbold divisionsklubber i danmark (divisionsforeningen) frifindes for den
af danske spil a/s nedlagte selvstændige påstand.
  flemming bent lindeløv               mette christensen             lars almblom jørgensen
                                             (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 30. oktober 2015 i sag nr. bs 50s-2450/2015:
tina vestmark pedersen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
og
mikael lauesen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
og
shila vestmark pedersen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
og
steven rene larsen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
og
mike vestmark lauesen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
og
sabrina elmhorst jensen
pederstrupvej 8
5210 odense nv
mod
thomas cook airlines scandinavia a/s
att. gunnhild bakke, legal officer
hangar 276
2791 dragør
sagens baggrund og parternes påstande
sagen handler om, hvorvidt sagsøgte berettiget har kunne fradrage en udbetaling for mistet
ferietid i det beløb, som sagsøgerne var berettiget til grundet flyforsinkelse.
sagsøgerens påstand er, at sagsøgte tilpligtes til sagsøgerne at betale 4.181,84 kr. samt sagens
omkostninger, herunder inkassogebyr på 100 kr.
sagsøgtes påstand er frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagen er behandlet efter reglerne om småsager. dommen indeholder ikke en fuldstændig
sagsfremstilling.
sagen er efter aftale med parterne behandlet på skriftligt grundlag.
sagsøgte har under sagen udbetalt kompensation til sagsøgerne, fratrukket kompensationen
allerede ubetalt af rejsebureauet, spies a/s.
                                               - 2 -
parternes synspunkter
sagsøgeren har gjort gældende, at det anerkendes at man som flyselskab, jf. forordningens
artikel 12, stk. 1, 2. led kan modregne allerede udbetalt kompensation, eksempelvis såkaldt
"goodwill" betaling eller anden erstatning, ex. for tabt arbejdsfortjeneste m.v. i den
kompensation som passagerne efter forordningen har krav på jf. artikel 7.
imidlertid fremgår det også af samme artikel, samme led, at forordningen på ingen måder
begrænser sagsøgerens ret til yderligere kompensation eller erstatning efter andre regler.
da det er spi[e]s som er arrangør af rejsen jf. pakkerejselovens § 3, da må det formodes at det
også er spi[e]s som har ubetalt 686 kr. pr. person, i alt 4.116 kr. af denne grund kan sagsøgte
ikke kan modregne, da de almindelige modregningsbetingelser ikke er opfyldt, herunder
kravet om gensidighed og hvorfor at der ikke kan ske modregning jf. artikel 12 stk. 1 2.led.
derudover skal det også tilføjes, at udbetalingen fra rejsearrangøren skal kompensere for den
mistede tid på selve rejsen, og kompensation jf. forordningen skal kompensere for de genrer
forsinkelsen har medført. dette bevirker også at der ikke kan ske modregning, da reglerne
vedrører forskellige dele af rejsens bestanddele og har derfor forskellige aktører som
retssubjekter.
sagsøgeren har endvidere gjort gældende
at    en dagsandel efter pakkerejsereglerne er at anse som et afslag i købsprisen
at    afsalg først gives efter 6 timers forsinkelse
at    afslaget alene er fastsat ud fra rejsens købspris og antal dagsandele
at    afslaget er et alm. obligationsretligt afslag
at    kompensationen jf. nelsom m.fl. præmis 51 dækker for gener og dermed for ikke-
      økonomisk skade.
at    der derfor ikke gives kompensation for samme faktiske forhold
at    afslaget derudover er refunderet af pakkerejsesælger (spies a/s)
at    man ikke kan tage hensyn til bagvedlæggende ejerstrukturer i forhold til
      gensidighedsvurderingen
at    der derfor ikke er gensidighed ved modregningen
at    de almindelige modregningsbetingelser derfor ikke er opfyldt
at    der derfor ikke kan ske modregning jf. forordningens artikel 12.
at    sagsøgte derfor under alle omstændigheder skal betale hver af sagsøgerne 600 eur og
      derfor skal betale det beløb, som er modregnet, på i alt 4.181,84 kr.
                                               - 3 -
sagsøgte har gjort gældende, at tcas, jf. forordningens artikel 12 (1), er berettiget til at
fratrække udbetalte dagsandele som kompensation for forsinkelse efter forordingens artikel 7,
da
- udbetalingen af dagsandele efter pakkerejseloven er omfattet af begrebet " yderligere
  kompensation" i forordningens artikel 12 (1) som kan fratrækkes kompensation tildelt i
  medfør af forordningen, jf. eu-domstolens dom i sag c-83/10 præmis 46, idet ubetalingen af
  dagandele for tabt ferietid grundet flyforsinkelse er et kompensationskrav med hjemmel i
  national ret som er opstået som følge af en misligholdelse af en kontrakt om lufttransport,
- spies a/s´ udbetaling af dagsandele for tabt ferietid er en udgift der er af      holdt af
  tcas idet tcas fast overfører beløb til afholdelse af spies a/s´
  kompensationsudbetalinger,
- udbetalingen af dagsandele efter pakkerejseloven og udbetaling af kompensation vil medføre
  dobbelt kompensation og en uberettiget berigelse for passageren, idet
- begge krav udspringer direkte fra forsinkelsen på tcas´ flight      dk3915 fra københavn
  til bangkok den 27. januar 2015, og
- begge krav ydes som kompensation for den tid passageren mister som konsekvens af
  forsinkelsen,
- det er i overensstemmelse med trafikstyrelsens praksis, at at dagsandele gerne må
  fratrækkes forordningsberettigede kompensation
- at det ikke er afgørende, hvorvidt det er tcas eller spies a/s der er modpart til kravene om
  kompensation, hvorvidt muligheden for at fratrække kompensation efter artikel 12 finder
  anvendelse
- at dette er i overenstemmelse med en dom afsagt af den tyske forbundsdomstol
- at det på baggrund af denne dom ikke er afgørende for muligheden for at fratrækker efter
  artikel 12, hvorvidt det er tcas eller spies a/s, der er direkte modpart til kravene om
  kompensation efter hhv. pakkerejseloven og forordningen
rettens begrundelse og afgørelse
der er enighed om, at sagsøgerne var berettiget til kompensation i medfør af forordning
261/2004 artikel 7, og at sagsøgerne endvidere har fået udbetalt kompensation efter
pakkerejseloven fra rejsebureauet spies a/s grundet forsinkelse på udrejsen med i alt 4.116
kr.
det følger af forordning 261/2004 , art. 12 (1), at forordningen på ingen måde indskrænker en
passagers ret til yderligere kompensation, og at en kompensation i henhold til forordningen
kan fratrækkes en sådan yderligere kompensation. da kompensationen udbetalt af
rejsebureauet spies a/s på samme måde som kompensation efter forordningen kompenserer
for den flyforsinkelse, som sagsøgerne blev udsat for, finder retten, at kompensationen
udbetalt af rejsebureauet spies a/s kan fratrækkes kompensationen efter forordningen.
                                             - 4 -
det forhold, at kompensationen efter pakkerejseloven er ydet af rejsebureauet, mens det er det
transporterende luftfartsselskab, der i medfør af forordningen er pligtig til at udbetale
kompensationen medfører ikke, at kompensationen ikke kan modregnes. der er i denne
henseende lagt vægt på, at det transporterende selskab, i tilfælde som det foreliggende, hvor
der er købt en pakkerejse, i følge forordningen art. 3 (5), skal opfylde forpligtelserne på vegne
af bureauet.
på denne baggrund frifindes sagsøgte.
da sagsøgte ikke har været repræsenteret af advokat under sagen, fastsættes ingen
sagsomkostninger.
thi kendes for ret:
sagsøgte, thomas cook airlines scandinavia a/s, frifindes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark