text:
- evh
                                          udskrift
                                                af
                             sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 18. oktober 2010
h-96-09
                                     pk trading ab
                                     (advokat erik due)
                                     mod
                                     scancom international a/s
                                     (advokat jens jørgen skytte)
indledning
denne delafgørelse vedrører spørgsmålet, om en mellem pk trading ab og scancom inter-
national a/s indgået kontrakt benævnt ”international agency contract” (herefter kontrak-
ten) fortsat er i kraft, herunder om pk trading ab er berettiget til provision af scancom in-
ternational a/s’ salg til kunden swethara import ab.
påstande
pk trading ab (herefter pk trading) har nedlagt påstand om, at scancom international a/s
(herefter scancom) skal anerkende, at kontrakten mellem parterne fortsat er i kraft, og at
swethara import ab ikke er omfattet af kontraktens annex vi § 2.
                                                 -2-
scancom har nedlagt påstand om frifindelse.
spørgsmålet er i medfør af retsplejelovens § 253, stk. 1 udskilt til særskilt forhandling.
oplysningerne i sagen
scancom, der er producent af havemøbler og tilbehør, indgik den 20. februar 2003 en kon-
trakt med det svenske selskab pk trading om formidling af salget af selskabets havemøbler
m.v. i sverige. kontrakten trådte i kraft den 1. januar 2003.
       efter artikel 3 formidler pk trading ordrer til scancom, der herefter accepterer eller
afviser dem. pk trading er i medfør af artikel 4 ikke berettiget til at modtage betaling fra
kunderne uden samtykke fra scancom.
       i medfør af artikel 18 fornys kontrakten automatisk for et år ad gangen, medmindre
den forinden opsiges med kontraktmæssigt varsel af parterne. kontrakten kan i medfør arti-
kel 20 ophæves med øjeblikkelig virkning, såfremt der foreligger væsentlig misligholdelse.
       både opsigelse og ophævelse skal ske skriftligt og således, at der sikres bevis for dato-
en for påbuddets modtagelse.
sagens forløb
efter formidling fra pk trading udstedte scancom i perioden fra 16. april til 10. maj 2007
fakturaer til sommarmobler ab på samlet 29.751 usd og den 30. juni 2007 en faktura til mö-
beloutlet i göteborg ab på 20.838 usd. i samme periode købte pk trading endvidere selv
varer af scancom for samlet 26. 721,75 usd, uden at der skete betaling heraf.
       scancom hævder, at pk trading i strid med kontrakten modtog betaling direkte fra
sommarmobler ab og möbeloutlet i göteborg ab, hvilket pk trading bestrider.
       den 4. oktober 2007 blev der afholdt et møde mellem parterne vedrørende pk tradings
betaling af mellemværendet. scancom hævder, at kontrakten ophørte på mødet efter parter-
nes fælles forståelse, hvilket bestrides af pk trading.
       efter parternes møde den 26. oktober 2007 sendte salgsdirektør lars rudkjøbing,
scancom, en betalingsaftale til direktør peter sandwall med opgørelsen af et samlet tilgode-
havende på 66.118,76 usd, hvoraf 27.280,71 usd forfaldt til betaling ultimo oktober 2007, og
                                                  -3-
38.838,05 usd forfaldt til betaling den 1. februar 2008. pk trading betalte ikke beløbet på
27.280,71 usd.
      ved brev af 2. november 2007 til pk trading beskrev salgsdirektør lars rudkjøbing
under overskriften ”betalingsaftale” betalingsvilkårene for pk trading og dets eksi-
sterende kunder. accepten af betalingsvilkårene var fra scancoms side betinget af, at pk
trading betalte det første afdrag på 27.280,71 usd. brevet afsluttedes med bemærkningen
”vi ser frem til et fortsat godt samarbejde”.
      ved e-mail af 5. december 2007 til salgsdirektør lars rudkjøbing meddelte direktør pe-
ter sandwall, at der den 1. februar 2008 ville ske betaling af samlet 55.655,40 usd til dækning
af parternes samlede mellemværende. pk trading betalte imidlertid ikke beløbet.
      på scancoms fakturaer til det svenske firma ekeby möbelaffär af henholdsvis 19. og
23. april 2009 er pk trading fortsat anført som agent, ligesom pk trading har modtaget ko-
pier heraf. dette skyldes ifølge scancom en systemfejl.
provision
pk trading har efter kontraktens artikel 13 eneret til det svenske marked, dog således at
scancom kan sælge til kunder i sverige uden om pk trading mod afregning af provision.
      ved scancoms salg til kunder oplistet i kontraktens annex vi § 2 er pk tradings pro-
vision dog reduceret til 0 %, jf. følgende:
      ”
      special customers/reduced commission (...)
      jysk group                                       0%
      coop group                                       0%
      ikea                                             0%
      metro                                            0%
      bauhaus                                          0%
      danske trælast/beijer                            0%
      other international accounts/buying offices      0%
      “
                                                  -4-
det norske selskab thara import as, som scancom havde handlet med siden 2000, stiftede
den 2. august 2002 et svensk datterselskab ved navn swethara import ab. af selskabets ved-
tægter fremgår blandt andet følgende:
      ”
      § 3 verksamhet
      bolaget skall bedrive import av företrädesvis trädgårdsartiklar, trädgårdsmöblar, grillar, stugor,
      hushällsartiklar, blomkrukor från hela världen till sverige för försäljning och distribution till
      trädgårdscentrum i norden, ävenssom idka därmed förenlig verksamhet.
      ”
scancom hævder, at kunden swethara import ab er omfattet af kontraktens bestemmelse
om ”other international accounts/buying offices”, hvilket bestrides af pk trading.
      pk trading har i den forbindelse blandt andet henvist til, at selskabet løbende har
modtaget provision af scancoms salg til den svenske koncern ica ab.
forklaringer
peter sandwall, direktør og eneejer af pk trading, har blandt andet forklaret, at kontrakten
blev udarbejdet af scancom og underskrevet i februar 2003. han havde ved indgåelse af
kontrakten hverken advokat- eller revisorbistand. ved kontrakten fik han eneforhandlingen
af scancoms produkter i sverige.
      kontraktens minimumssalg blev aldrig opnået. det højeste salgstal, som selskabet op-
nåede, var 2,0 mio. usd. minimumssalgstallene var urealistiske. pk trading var på vej med
nogle nye kunder, men så opstod der problemer med leveringen fra scancom, og selskabet
mistede de pågældende kunder. dette skete blandt andet i 2005 med en stor svensk møbel-
kæde ved navn europamobler.
      såfremt scancom solgte til kunder i sverige udenom pk trading, var pk trading be-
rettiget til en provision heraf. selskabet modtog blandt andet provision vedrørende ica, der
er den største dagligvarekoncern i sverige. ica kontaktede oprindeligt scancom og blev
derefter henvist til pk trading.
      kontraktens annex vi § 2 om kunder, hvor pk tradings provisionsandel udgør 0 %,
herunder ”other international accounts/buying offices” blev ikke gennemgået inden kon-
                                                 -5-
traktens underskrivelse. det blev heller ikke drøftet, hvad ”other international accounts/-
buying offices” dækkede over, eller hvordan disse skulle defineres.
       han fik i 2006 kendskab til, at scancom handlede med swethara import ab. han fik
oplysningen fra indkøberen henric baptist fra swethara import ab. i slutningen af 2007 fik
han endelig vished om salget til swethara import ab. han reklamerede i 2008 til scancom
vedrørende den manglende afregning af provision på salget til swethara import ab. han
formodede, at scancoms omsætning med swethara import ab udgjorde ca. 15 mio. sek år-
ligt.
       swethara import ab er ikke omfattet af kontraktens anneks vi § 2, da selskabet ikke
specifikt fremgår af bestemmelsen, og da selskabet i henhold til dets vedtægter primært ind-
køber til sverige og derfor ikke er omfattet af bestemmelsen ”other international accounts/-
buying offices”. swethara import abs indkøb af varer sendes direkte til sverige og distribue-
res herefter videre til butikker i sverige og finland.
       de samlede beløb på 26.721,75 usd i henhold til fakturaer af 30. april, 28. maj og 4. juni
2007 til pk trading, på 29.751 usd i henhold til fakturaer af 16. april og 10. maj 2007 til
sommarmoblar ab og på 20.838 usd i henhold til faktura af 30. juni 2007 til möbeloutlet i
göteborg ab er ikke blevet betalt. pk trading har modtaget møblerne. hverken sommar-
mobler ab eller möbeloutlet i göteborg ab har betalt til pk trading. kunderne afviste møb-
lerne, fordi de blev for sent leveret af scancom.
       da kunderne afviste at modtage møblerne på grund af scancoms forsinkelse, tog pk
trading containerne med møblerne retur. selskabet solgte efterfølgende møblerne. han hu-
sker ikke fortjenesten. han adviserede scancom om, at møblerne var kommet retur, og at
selskabet disponerede over dem.
       der blev den 26. oktober 2007 afholdt et møde i københavn, hvor scancom opgjorde
deres krav til samlet 66.118,76 usd. han bekræftede ikke den efter mødet fremsendte skrift-
lige aftale, da han skulle kontrollere visse ting, herunder nogle reklamationer. pk trading
var på aftaletidspunktet i stand til at betale 27.280,71 usd. han opgjorde efterfølgende det
skyldige beløb til 55.655,40 usd. beløbet fremkom efter fradrag af nogle reklamationer. par-
terne blev herefter enige om beløbet på 55.655,40 usd. han anerkendte, at pk trading skulle
betale 55.655,40 usd til scancom, og at beløbet ikke er blevet betalt. dette skyldes dels den
tilgodehavende provision, og dels de manglende svar på reklamationerne.
                                                 -6-
       den sidste ordre, som selskabet formidlede til scancom, var kunden bra sommar-
mobler.
       scancom har på intet tidspunkt meddelt pk trading, at samarbejdet ophørte, hverken
mundtligt eller skriftligt. det er således ikke korrekt, at det på møderne i oktober 2007 blev
oplyst, at parternes samarbejde ophørte, eller at samarbejdet ophørte, såfremt pk trading
ikke betalte det skyldige beløb.
lars rudkjøbing, salgsdirektør i scancom, har blandt andet forklaret, at scancom sælger
havemøbler på det globale marked. produktionen foregår i vietnam og indonesien. selska-
bets årlige omsætning er ca. 1 mia. dkk.
       selskabets salgsorganisation tager sig af nøglekunderne, og agenterne tager sig af de
mindre kunder. agentkontrakten med pk trading blev indgået før hans ansættelse. han har
ikke haft megen kontakt med pk trading, der ikke er nogen stor kunde. pk trading tog sig
typisk af mindre kunder og specialistforretninger.
       ica er derimod en større kunde. ica er ikke omfattet af kontraktens annex vi § 2,
hvilket selskabet efter hans opfattelse burde have været. ica havde imidlertid en relation til
pk trading, idet direktør peter sandwall havde en personlig kontakt til ica. som følge deraf
måtte pk trading beholde ica som ”kunde” og dermed modtage provision af salget.
       sagen opstod i august måned 2007, hvor han blev gjort opmærksom på, at pk trading
var i restance, hvilket er usædvanligt for en agent. pk trading er imidlertid både agent og
kunde, hvorfor der var udstedt fakturaer til pk trading.
       primo september 2007 kontaktede han og selskabets daværende direktør john kejlhof
direktør peter sandwall på spoga messen i køln vedrørende restancen på 26.721,75 usd.
direktør peter sandwall forklarede, at hans likviditet var bundet i varelageret, og at der sna-
rest muligt ville blive betalt. der blev ikke indgået en egentlig betalingsaftale.
       scancoms bogholder tina andersen fortalte efter spoga messen, formentlig ultimo
september, at hun i forbindelse med rykkerproceduren overfor kunderne, sommarmobler
ab og möbleoutlet i göteborg ab, havde fået oplyst, at kunderne havde betalt direkte til pk
trading. dette var kritisk. scancom fakturerer således kunden, og kunden skal herefter beta-
le direkte til scancom.
                                                 -7-
       han ringede straks til direktør peter sandwall og meddelte, at han var meget vred og
utilfreds med, at pk trading havde modtaget betaling fra de to kunder. direktør peter
sandwall forklarede på ny, at hans likviditet var bundet i varelageret.
       der blev herefter afholdt et møde den 4. oktober 2007 på pk tradings lageradresse. i
mødet deltog endvidere sælger tina jensen, direktør peter sandwall og sønnen johan sand-
wall. ved besigtigelsen konstaterede han, at der ikke var varer af nævneværdig værdi på la-
geret, som var forholdsvist tomt. han blev atter vred og skuffet. der var ikke længere grund-
lag for et samarbejde mellem parterne, når direktør peter sandwalls oplysninger ikke stemte
overens med virkeligheden. det var hans opfattelse, at samarbejdet mellem parterne herefter
ophørte, hvilket han meddelte til direktør peter sandwall. han sendte ikke efterfølgende en
skriftlig bekræftelse herpå.
       efter mødet drøftede han sagen med selskabets daværende direktør john kejlholf, her-
under spørgsmålet om inddrivelsen af restancen.
       der blev den 26. oktober 2007 igen afholdt et møde mellem parterne. mødet blev af-
holdt på foranledning af direktør peter sandwall, der var ked af det, og som gerne finde ville
en løsning på situationen. i mødet deltog endvidere sælgeren tina jensen, direktør peter
sandwall og johan sandwall. på mødet blev tallene drøftet, og hvorledes betaling skulle fin-
de sted.
       et beløb forfaldt til betaling ultimo oktober 2007. pk trading havde herudover et til-
godehavende hos gia gården, der forfaldt til betaling den 1. februar 2008. når pk trading
modtog betaling fra gia gården, skulle der ske betaling af restbeløbet til scancom. der var
den 26. oktober 2007 ingen tvivl om, hvilke beløb der skulle betales.
       det fremtidige samarbejde blev ikke drøftet, da han fortsat anså samarbejdet som op-
hørt den 4. oktober 2007. ved brev af 26. oktober 2007 bekræftede han indholdet af mødet.
       ved brev af 2. november 2007 sendte han en betalingsaftale til direktør peter sandwall
med betalingsvilkårene for pk trading og dets kunder. baggrunden var, at direktør peter
sandwall havde ringet og fortalt, at han havde nogle ordrer, som han gerne ville lægge hos
scancom. efter hans opfattelse var det hidtidige samarbejde ophørt, og direktør peter
sandwalls henvendelse var derfor starten på et eventuelt nyt samarbejde med nye betalings-
vilkår. der skulle fremover ske forudbetaling eller stilles sikkerhed for betalingerne. endelig
var det en betingelse, at pk trading skulle betale de allerede aftalte beløb, jf. mødet den 26.
                                                 -8-
oktober 2007. direktør peter sandwall var under telefonsamtalen indforstået hermed. den
afsluttende bemærkning i brevet: ”vi ser frem til et fortsat godt samarbejde”, benyttes af
scancom efter fast forretningspraksis.
      forud for sin e-mail af 3. december 2007 havde han rykket direktør peter sandwall for
betalingen af 27.280,71 usd, der forfaldt ultimo oktober 2007. han bad derfor peter sandwall
bekræfte, hvilket beløb der blev betalt. han ved ikke, hvordan det af direktør peter sandwall
opgjorte beløb på 55.655,40 usd fremkommer.
      han svarede ikke på direktør peter sandwalls øvrige henvendelser, da han fortsat af-
ventede betalingerne, og da betingelserne for det nye samarbejde afhang heraf.
      i marts 2008 sendte han en e-mail til direktør peter sandwall og satte inkassoforløbet i
bero. han erindrer ikke, hvornår pk tradings sidste ordre kom. der blev dog efter oktober
2007 leveret til en kunde, hvor der skete forudbetaling.
      siden 2000 har selskabet handlet med det norske selskab thara import as, der indkø-
ber varer til de lande, hvor plantasjen, der er et havecenter, er repræsenteret. swethara im-
port ab er et datterselskab til thara import as.
flemming jøns, after sales manager hos scancom, har blandt andet forklaret, at han har
været ansat siden juli 2001, og at han tager sig af kunderelationerne, herunder reklamationer.
der var ham bekendt ikke nogen reklamationer fra pk tradings kunder.
      på scancoms fakturaer af 19. og 23. april 2009 til det svenske firma ekeby möbelaffär
var pk trading fejlagtigt angivet som agent. det var ham, der solgte produkterne og lavede
fakturaerne. fejlen skyldtes edb-systemet, hvor pk trading fortsat stod registreret som
agent. der er pt. ingen agent i sverige. de svenske kunder håndteres derfor af salgskontoret i
danmark.
tina andersen, bogholder hos scancom, har blandt andet forklaret, at hun har været ansat
siden 1997.
      den 30. april 2007 blev der udstedt en faktura til pk trading, der ikke blev betalt retti-
digt. pk trading havde som agent købt ind til sit eget lager. det er meget sjældent, at agenter
også er kunder. der blev efter aftale med sælgeren påbegyndt en rykkerprocedure i form af
en skriftlig rykker. hun fik ingen reaktion på rykkeren - som regel ringer kunden eller beta-
                                                -9-
ler. der blev herefter sendt en anden rykker, men der kom fortsat ingen reaktion. sagen blev
derfor overgivet til sælgeren tina jensen og salgsdirektør lars rudkjøbing.
      pk trading får provision af salget til kunderne sommarmoblar ab og möbeloutlet i
göteborg ab. scancom sendte fakturaerne til kunderne, men de blev ikke betalt. hun påbe-
gyndte derfor en rykkerprocedure. hun fik ingen tilbagemelding om reklamationer eller lig-
nende. kunderne oplyste imidlertid, at de havde betalt fakturaerne til pk trading. dette var
usædvanligt. efter betalingsbetingelserne skulle der ske betaling til scancom. hun videre-
gav beskeden til sælger tina jensen og salgsdirektør lars rudkjøbing.
henrik cederqvist, indkøbsdirektør i den norske koncern plantasjen asa, har blandt andet
forklaret, at koncernen er ejet af kapitalfonden apax partners. koncernomsætningen i plan-
tajsen udgjorde i 2009 3,6 mia. nok.
      plantasjen asa har tre datterselskaber, benævnt plantagen sverige ab, plantasjen
norge as og plantagen finland oy. swethara import ab er et datterselskab af thara import
as, der igen er et datterselskab af plantasjen norge as.
      plantasjen har henholdsvis 37 butikker i sverige, 58 butikker i norge, 10 butikker i fin-
land og 2 butikker i irland.
      plantasjen købte i 2001 det svenske selskab växus med 9 butikker, hvilket blev starten
på plantasjen i sverige. swethara import ab blev i 2002 stiftet af thara import as. thara
import as er eneejer af swethara import ab. indtil 2006 var thara import as kun delvist ejet
af plantasjen med en ejerandel på 50 %. i 2006 købte plantasjen medejerens ejerandel og blev
eneejer af thara import as og dermed swethara import ab. thara import as og swethara
import ab er indkøbsselskaber.
       thara import as importerer varer fra blandt andet fjernøsten og distribuerer dem vi-
dere til det norske marked. thara import as’ personale administrerer driften af swethara
import ab. desuagtet er swethara import ab et selvstændigt selskab. swethara import ab
importerer varer med henblik på videredistribution til sverige, finland og irland.
      thara import as og swethara ab er koncernen samlede indkøbskontor til norden med
en fordelingsnøgle på henholdsvis 38 % og 62 %.
      thara import as og swethara import ab håndterer kun importvarer, der ikke direkte
leveres til den enkelte butik. thara import as importerer primært varerne fra asien, men
                                                 - 10 -
der købes også af scancom og pk trading. såfremt varerne skal distribueres til det svenske
marked vil swethara import ab afgive ordren til scancom.
       i hans tid som indkøbsdirektør har han handlet direkte med scancoms internationale
kontor. han har endvidere talt med sine forgængere/kolleger, der oplyste, at de også hand-
lede direkte med scancom.
       fra og med sommersæsonen 2009 har han også handlet direkte med pk trading. der
blev i den forbindelse dog ikke handlet varer fra scancom. han har aldrig fået en henven-
delse fra pk trading som agent for scancom.
parternes synspunkter
pk trading har gjort gældende, at kontrakten hverken er opsagt, ophævet eller i øvrigt bort-
faldet på andet grundlag.
       af kontrakten, der automatisk fornys med et år gangen, følger, at opsigelse eller op-
hævelse skal ske skriftligt, og at der skal sikres bevis herfor.
       i processkrifterne har scancom anført, at kontrakten ophørte pr. 27. oktober 2007.
salgsdirektør lars rudkjøbing, scancom, har derimod forklaret, at kontrakten ophørte den
4. oktober 2007, og at det ikke i brevet af 2. november 2007 var nødvendigt at præcisere, at af-
talen var ophævet, da dette var aftalt mundtligt mellem parterne.
       det bemærkes i den forbindelse, at brevet afsluttes med bemærkningen om et ”fortsat
godt samarbejde”, og at direktør peter sandwall har forklaret, at han på intet tidspunkt blev
gjort bekendt med et sådant ophør af kontrakten.
       direktør peter sandwall har erkendt, at pk trading skylder 55.655,40 usd til scan-
com. dette skyldes til dels, at pk trading var nødsaget til at tage varer retur fra kunderne
på grund af forsinkelse fra scancoms side, og at varerne efterfølgende blev solgt af pk tra-
ding. pk trading har derimod ikke modtaget betaling fra sommarmobler ab eller möbelout-
let i göteborg ab.
       pk trading har ikke betalt scancoms tilgodehavende, da pk tradings krav på provi-
sion af salget til swethara import ab overstiger scancoms tilgodehavende.
       pk trading har krav på provision af scancoms salg til swethara import ab. såvel mo-
derselskabet thara import as som datterselskabet swethara import ab eksisterede forud for
                                                - 11 -
kontraktens indgåelse. på trods heraf fremgår hverken thara import as eller swethara im-
port ab af kontraktens anneks vi § 2.
       swethara import ab indkøber til plantasjens 37 butikker i sverige og 10 butikker i fin-
land. der er ikke tale om et internationalt indkøbskontor, når der kun videredistribueres til
sverige og finland samt to butikker i irland. det bemærkes i den forbindelse, at pk trading
løbende har fået provision af salget til ica, der netop er en stor international virksomhed i
sverige.
       endelig må scancom, der har udfærdiget kontrakten, efter koncipistreglen bære risi-
koen for uklarheder i kontraktgrundlaget.
scancom har gjort gældende, at kontrakten er ophørt efter parternes fælles forståelse heraf.
       pk trading har erkendt, at der skyldes penge til scancom for egne indkøb, og at belø-
bet ikke er betalt. med hensyn til fakturaerne til kunderne sommarmoblar ab og möbelout-
let i göteborg ab har pk trading, i direkte strid med kontraktens artikel 3.5, modtaget beta-
ling uden om scancom.
       peter sandwall har forklaret, at han ikke har modtaget pengene, men han har samtidig
erkendt, at pk trading skylder 55.655,40 usd til scancom. det kan endvidere konstateres, at
den mellem parterne indgåede betalingsaftale ikke blev overholdt af pk trading.
       salgsdirektør lars rudkjøbing har om mødet den 4. oktober 2007 forklaret, at direktør
peter sandwall havde oplyst, at pk tradings likviditet var bundet i varelageret. salgsdirek-
tør lars rudkjøbing konstaterede imidlertid, at der ikke var møbler af nævneværdig værdi
på lageret. det var derfor ikke muligt at fortsætte samarbejdet med pk trading, der herefter
ophørte, hvilket salgsdirektør lars rudkjøbing meddelte til direktør peter sandwall.
       salgsdirektør lars rudkjøbings breve af 26. oktober og 2. november 2007 skal forstås i
denne sammenhæng. det fremgår af brevene, at der er et skyldforhold mellem parterne, og
at der sker en præcisering af parternes fremtidige samarbejde. ved salgsdirektør lars rud-
kjøbings breve er der dokumenteret et klart skriftligt grundlag for ophøret af kontrakten.
       swethara import ab er et internationalt indkøbskontor for milliardforretningen plan-
tasjen. scancom har via thara import as samarbejdet med plantajsen siden 2000. i 2002 stif-
ter thara import as datterselskabet swethara import ab, der distribuerer til sverige, fin-
                                                - 12 -
land og irland. swethara import ab er dermed omfattet af kontraktens annex vi § 2 om
”other international accounts/buying offices”.
        vedrørende storkunden ica har salgsdirektør lars rudkjøbing forklaret, at ica alle-
rede på tidspunktet for indgåelsen af kontrakten var kunde hos pk trading, hvorfor pk tra-
ding naturligvis af denne grund var berettiget til provision.
        direktør peter sandwall har siden 2006-2007 haft viden om salget, og pk trading har
på trods heraf aldrig stillet krav om provision. som følge heraf har pk trading fortabt retten
til at gøre et provisionskrav gældende.
        det gøres herefter samlet gældende, at pk trading ikke er berettiget til provision af
salget til swethara import ab.
sø- og handelsrettens afgørelse
pk trading og scancom indgik den 20. februar 2003 en kontrakt, hvorefter pk trading fik
eneret til at formidle salget af scancoms produkter på det svenske marked. kontrakten for-
nys automatisk med ét år ad gangen, medmindre den forinden skriftligt opsiges af en af par-
terne på en sådan måde, at der sikres bevis for påbuddets modtagelse.
        det lægges som ubestridt til grund, at kontrakten hverken er opsagt eller ophævet
skriftligt som foreskrevet i dennes artikel 18.2 eller artikel 20.1
        scancom har imidlertid gjort gældende, at kontrakten er ophørt efter parternes fælles
forståelse.
        mod direktør peter sandwalls forklaring kan det ikke anses for bevist, at der på mø-
derne den 4. og 26. oktober 2007 har været en mellem parterne fælles forståelse om ophævel-
se af kontrakten.
        den omstændighed, at scancom ved brev af 2. november 2007 fastsatte nye betalings-
vilkår for pk trading og dets kunder, kan heller ikke føre til, at kontrakten dermed kan an-
ses for ophørt. det bemærkes i den henseende, at scancom selv fakturerede de af pk tra-
ding formidlede kunder, og at kunderne betalte direkte til scancom.
        scancom har herefter ikke godtgjort, at kontrakten er ophørt efter parternes fælles for-
ståelse.
                                                - 13 -
      pk trading er i medfør af kontrakten berettiget til provision af scancoms direkte salg
af havemøbler mv. til kunder i sverige, medmindre den pågældende kunde er omfattet af
kontraktens artikel 13.3, jf. annex vi § 2.
      swethara import ab, der var stiftet på tidspunktet for kontraktens indgåelse, er ikke
særskilt nævnt i annex vi § 2, og det er herefter spørgsmålet, om swethara import ab efter
en fortolkning er omfattet af bestemmelsen om ”other international accounts/buying offi-
ces”.
      efter henrik cederqvists forklaring lægges det til grund, at langt størstedelen af
swethara import ab’s indkøb er til det svenske marked, og at den resterende del alene vide-
redistribueres til butikkerne i finland samt to enkelte butikker i irland.
      herefter, og da scancom i øvrigt som koncipist må bære risikoen for eventuelle uklar-
heder i kontrakten, har scancom ikke godtgjort, at swethara import ab er omfattet af kon-
traktens bestemmelse om internationale indkøbskontorer.
                                        derfor bestemmes:
scancom international a/s skal anerkende, at kontrakten mellem parterne fortsat er i kraft,
og at swethara import ab ikke er omfattet af kontraktens annex vi § 2.
sagen udsat på berammelse af fortsat hovedforhandling.
      jens zimmer christensen               henrik rothe             carsten vagn jacobsen
                                                  (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                     udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den 18. oktober 2010


text:
                             højesterets dom
                       afsagt mandag den 15. december 2014
sag 155/2013
(2. afdeling)
flemming frits elkjær
(advokat egon bjørn andersen)
mod
sigrid christensen
(advokat michael clemmensen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 27. oktober 2011 og af vestre
landsrets 7. afdeling den 21. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, hanne
schmidt, lars hjortnæs og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
i et udateret betinget skøde om overdragelse af ejendommen beliggende rønne alle 160,
7451 sunds, fra sigrid christensen til flemming frits elkjær, med aftalt overtagelsesdag den
15. august 2005, hedder det bl.a.:
       ”sælger er rådgivet om muligheden for at frigøre sig for ansvar for bygningernes fysi-
       ske tilstand i medfør af lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom
       m.v. ved at indhente og aflevere tilstandsrapport om bygningernes fysiske tilstand samt
       oplysning om ejerskifteforsikring til køber.
                                              - 2 -
      køber er gjort bekendt med konsekvenserne heraf og har forinden underskrift af betin-
      get skøde fået udleveret tilstandsrapport af 12.06.2005 fra jens anton madsen, spjald
      samt tilbud på ejerskifteforsikring af 13.06.2005 fra dansk boligforsikring…
      sælger oplyser:
      …
      at der ikke sælger bekendt er fejl og mangler ved ejendommen udover de i tilstandsrap-
      porten nævnte,
      …
      sælger oplyser, at der er kloakpumpe og grundvandspumpe i kælder. begge pumper er
      nye, og sælger oplyser, at pumperne skal fungere, da der ellers kan komme vand i kæl-
      der.”
der er indhentet skønserklæringer af bl.a. 16. december 2009 (korrigeret ved erklæring af 24.
juni 2010) og 11. marts 2011 fra ingeniør, autoriseret kloakmester, poul munch pedersen,
hvoraf bl.a. fremgår:
      ”hans georg christensen… oplyste at drænledningen under kældergulvet lå i
       drænlaget…
       spørgsmål 1:
       syns- og skønsmanden bedes efter besigtigelse af dræn omkring ejendommen redegøre
       for, hvorledes drænsystemet er opbygget
      svar:
      efter foretagen syn af 2 eksisterende drænbrønde,
      drænpumpebrønd (brønd 1)…
      og dræn gennemløbsbrønd (brønd 2)…
      kloakt.v. rapport af 29-05-2009…
      med tegning og opmålte koter…
      dræn under gulvet tegnet efter hukommelse af hans georg christensen…
      der er dræn udenom kælderdelen af ejendommen, der med 2 rørender i dræn pumpe-
      brønden slutter og begynder i pumpebrønden. og 4 steder er der sat bøjninger af der til-
      slutter et drænsystem under kældergulvet (ikke undersøgt= kræver ophugning af kæl-
      dergulv, og ikke forstået omfattet af sp. 1) over drænet ved indgangstrappen er der lavet
      en gennemløbsbrønd.
      spørgsmål 2:
      syns- og skønsmanden bedes efter besigtigelse af ejendommens kælder oplyse, om der
      kan konstateres fugt og/eller fugtskader i kælderen.
      svar: ja.
      ved alle indvendige kælderydermure og alle indvendige kældermure ses fugtudslag i
      større eller mindre grad i en højde af ca. 30-50 cm…
                                        - 3 -
spørgsmål 3:
syns- og skønsmanden bedes efter besvarelse af spørgsmål 2 oplyse, hvad årsagen til
den eventuelt konstaterede fugt må antages at være.
svar:
jordbundsforholdene på rønne alle 160, sunds, er sandet med høj beliggende grund-
vand og flere sekundære vandspejl. grundvandet har altid stået højt i området, og skøn-
nes i ca. 150 dybde, og varierer i dybden alt efter årstiden og nedbør.
grundvandskort fra herning kommune vedlagt…
bygningskonstruktioner skal beskyttes mod fugt i jorden
hvilket ofte kombineres med en fugtisolering af bygningen.
ledningsdræn skal sænke grundvandet ved bygningen og føre vand væk fra bygningen.
efter de lovmæssige krav skal ledningsdræn, på det højeste sted, lægges min 30 cm un-
der kældergulvet, lægges med min 3 promilles fald (3 mm pr. meter) til pumpebrønden
og omgivet af et filter der skal forhindre drænet i at tilstoppe…
ved det opgravede prøvehul, ses at kælderydervæggen er berappet…
og hans georg christensen (husets bygherre), erklærer at i stedet for asfalt er der smurt
noget kem. vandstandsende lag på ydersiden (produkt-navnet kunne ikke huskes).
drænet ved prøvehullet kunne ikke graves fri, på grund af grundvand. (det kræves su-
gespidsanlæg for at kunne frilægge drænet)
det er ikke undersøgt om der er filter omkring drænet, da det blev opgivet at grave dræ-
net fri på grund af grundvandet.
den konstaterede fugt i væggene skønnes at være opstigende fugt fra det skønnede del-
vis vandfyldte kapitalbrydende lag, og fra omfangsdrænet, der afgiver fugt til de pud-
sede ydervægge og til de pudsede indvendige vægge, drænene under gulvene skønnes
ikke at ligge i den anbefalede dybde, samt omfangsdrænet ligger delvis vandfyldt og
mange steder med bagfald…
spørgsmål 4:
syns- og skønsmanden bedes efter besvarelsen af spørgsmålene 1-3 oplyse, hvorvidt
omfangsdræn er udført håndværksmæssigt korrekt, særligt for så vidt angår fald (også
til samlebrønd)
svar:
nej omfangsdrænet er ikke korrekt udført…
omfangsdrænet ligger mange steder vandfyldt og med bagfald…
det opfylder ikke funktionskravet efter sbi anvisning 96 af 1974…
omfangsdrænet ligger delvis ikke i tilstrækkelig dybde, mangler min 2 gennemløbs-
brønde/rense/inspektionsbrønde m.m. (omfangsdrænet har ikke kunnet beses udvendig
m.h. til filter)
indløb i pumpebrønd ligger i korrekt dybde med hensyn til funktionskravet af pumpe-
brønden
spørgsmål 5:
såfremt syns- og skønsmanden ved sin besvarelse af spørgsmål 4 måtte finde, at om-
fangsdrænet ikke er udført håndværksmæssig korrekt, bedes syns- og skønsmanden op-
lyse, hvorledes udbedring kan ske samt anslå omkostningen hertil.
                                        - 4 -
svar:
der er desværre ingen nem løsning.
løsningen er lægning af ny dræn i tilstrækkelig dybde og med min 3 promilles fald til
eks. pumpebrønd, samt 2 stk. drængennemløbsbrønde…
dimensioneringen og udførelsen skal foretages af autoriseret kloakmester.
udvendig kældermur skal samtidig eftergåes og tætnes.
drænet er forudsat udført udenom kældertrappe, lyskasser og hvor der ikke er udgravet
for kælder.
overslagspris fra sunds entreprenør forretning skønnet til kr 145.000 excl moms…
herfra skønnes fratrukken kr. 20.000 excl moms for at undlade at gøre pumpebrønden
dybere…
spørgsmål b:
såfremt syns- og skønsmanden svarer bekræftende på spørgsmål 2, bedes syns- og
skønsmanden besvare, om den konstaterede fugt i kælderen overskrider, hvad der er
sædvanlig for huse af lignende karakter opført i 1979 samt oplyse, hvor fugten er kon-
stateret.
svar:
huse af lignende karakterer skulle opføres efter sbi anvisning 96 fra 1974…
hvor formålet er at friholde boliger for fugt.
der er fugtudslag i større og mindre grad i alle indvendige ydervægge og i alle inder-
vægge i kælderetagen i en højde af ca 30-50 cm
der kan anes en fugtlugt i kælderen. ved opsætning af hygrometer er udslaget 85 % re-
lativ fugtighed hvor normalen ligger mellem ca 40-70 %
der er ingen separate ventilationshuller, kun en defekt elventilator i det store kælderrum
der mangler tilstrækkelig ventilation
ja der skønnes at være for højt fugtighed i kælderen i forhold til at der er omfangsdræn
og fugtbeskyttelse af udv. kældervægge samt kapilarbrydende lag under gulvet
…
spørgsmål i:
a) skønsmanden bedes oplyse, om kældervæggene er opfugtet i såvel den del af ejen-
    dommen, der afvandes af det vestlige dræn, som i det område, der afvandes i det øst
    lige dræn?
svar:
ja.
ved alle indvendige kælderydermure og alle indvendige kældermure ses fugtudslag i
større eller mindre grad i en højde af 30-50 cm og ved indv. væg fra kælderrum ved
trappe til stort kælderrum op til 80 cm fra kældergulv…
b) såfremt skønsmanden kan konstatere, at kældervæggene er opfugtede, bedes skøns-
    manden oplyse årsagen hertil, herunder oplyse, om udførelsen af væggene er hånd-
    værksmæssig korrekt.
svar:
det skønnes da fugtudslagene forneden på alle indv. kældervægge antyder at der er
fugt/vand under kældergulvene, der ikke i tilstrækkelig grad afvandes, til pumpebrøn-
den..
                                                  - 5 -
       væggene der formentligt er opbygget til min. underside af kapilarbrydende lag bliver
       opfugtet fra den utilstrækkelig afvanding af kapilarbrydende lag. det er ikke sikret at
       standse opstigende fugt i væggene.
       c) såfremt spørgsmål ib besvares benægtende, bedes skønsmanden oplyse, hvorledes
           udbedring kan ske samt anslå omkostningerne hertil.
       svar:
       syns- og skønsmanden har ikke kunnet inspicere bunden og evt. dræn under kældergul-
       vene.
       der er ikke ført tilstrækkelig bevis for hvor meget og i hvilken dybde, dræn under kæl-
       dergulvene ligger i.
       men da omfangsdrænene er halv- til hel fuld af vandet efter den fremviste videooptagel-
       ser af kloakfjersynet … og dræn under kældergulve skal afvandes til et dræn der er hel-
       halv fuld af vand skal der etableres nye dræn under kældergulvene, og evt. etableres
       grundvandspumpe i kælder til de evt. nye dræn, for at opnå en acceptabel løsning.
       for at udføre arbejdet skal grundvandet sænkes ved hjælp af sugespidser under udførel-
       sen.
       syns- og skønsmanden kan ikke svare på nøjagtige omkostningerne før der er udtænkt
       et acceptabel projekt, samt indhentet tilbud.
       skønnet overslagspris for ny dræn under gulve excl moms kr. 130.000,00 + udgifter til
       rep. af vægpuds og maling af væggene
       skønnet pris excl moms kr. 20.000,00
       …
       spørgsmål n:
       skønsmanden bedes oplyse, hvorfor der kan konstateres fugt, også hvor omfangsdrænet
       i øvrigt ligger i korrekt dybde og med korrrekt fald, og i øvrigt ser ud til at fungere jfr.
       bl.a. vidiooptagelserne af drænet, samt de foretagne kontrolmålinger.
       svar:
       ved de omtalte vidiooptagelser … ses det netop at drænet ikke ligger med korrekt fald,
       de angivne fyldningsprocenter va varierende fra 0 % af røret til mange steder 100 % af
       røret, hvilket beskriver at der mange steder er bagfald, mindst er 10 cm højdeforskel
       mellem 0 procent og 100 procent fyldning af røret og derved formodning om at drænet
       under kældergulvet ikke bliver tilstrækkeligt afvandet til omfangsdrænet.
       drænene under kældergulvet, var lagt i kapitalbrydende lag, (oplyst af hans georg
       christensen ved syns- og skønsmødet den 24. november 2009) hvorfor effekten af 15
       cm kapilarbrydende lag ikke er fuld tilstede.
       disse forhold kan være medvirkende årsag/årsag til opstigende fugt i kældervægge.”
retsgrundlaget
i § 2, stk. 1, og stk. 5, 1.-2. pkt., i lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejen-
dom mv., som bestemmelsen var gældende på aftaletidspunktet (lov nr. 391 af 14. juni 1995,
som ændret ved lov nr. 234 af 2. april 1997, lov nr. 437 af 31. maj 2000 og lov nr. 406 af 28.
maj 2003), hedder det bl.a.:
                                                - 6 -
     ”stk. 1. har køberen fra sælgeren modtaget en rapport om bygningernes fysiske tilstand
     (en tilstandsrapport) og oplysning om ejerskifteforsikring, jf. §§ 4 og 5, kan køberen ik-
     ke over for sælgeren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, jf. dog
     stk. 2-6. køberen kan heller ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en fejl burde have
     været nævnt i tilstandsrapporten.
     stk. 5. uanset bestemmelsen i stk. 1 kan køberen påberåbe sig forhold, som er opstået
     efter udarbejdelsen eller fornyelsen af tilstandsrapporten, jf. § 4, stk. 1, samt påberåbe
     sig, at et forhold strider mod en servitut eller offentligretlige forskrifter. køberen kan
     desuden påberåbe sig en mangel, hvis sælgeren har ydet en garanti med hensyn til det
     pågældende forhold eller har handlet svigagtigt eller groft uagtsomt.”
i bemærkningerne til lovforslagets § 2 og § 4 (folketingstidende 1994-95, tillæg a, l 218, s.
2991 ff. og s. 2995 ff.) hedder det bl.a.:
     ”§ 2. det foreslås i § 2, stk. 1, at sælgeren med de begrænsninger, som er angivet i stk.
     2-5, kan frigøre sig for sin hæftelse for fysiske mangler vedrørende ejendommens byg-
     ninger, hvis sælgeren leverer en tilstandsrapport om ejendommens bygninger og frem-
     lægger et tilbud på en ejerskifteforsikring med et nærmere fastlagt dækningsomfang el-
     ler eventuelt en oplysning om, at ejendommen på grund af særlige risikomæssige for-
     hold ved den pågældende ejendom ikke kan ejerskifteforsikres.
     …
     begrænsningen af sælgers hæftelse angår alene de mangler, som den bygningssagkyndi-
     ges undersøgelse retter sig mod, dvs. fysiske mangler ved bygningerne, bortset fra ulov-
     lige bygningsindretninger m.v. sælgeren hæfter uændret for vanhjemmel og andre ret-
     lige mangler samt for mangler, der alene vedrører grunden.
     indirekte kan forhold vedrørende grunden have eller senere få betydning for bygninger-
     nes tilstand, og sådanne forhold skal indgå i den bygningssagkyndiges undersøgelse. i
     betænkning nr. 1276/1994, side 211, nævner udvalget som eksempel, at den bygnings-
     sagkyndige skal tage stilling til, om bygningens sokkelhøjde er tilstrækkelig, såfremt
     der står vand på grunden. begrænsningen af sælgers hæftelse omfatter også sådanne for-
     hold.
     …
     det må antages, at der skal meget til, før en uprofessionel sælgers adfærd vil blive ka-
     rakteriseret som svigagtig eller groft uagtsom, når ejendommen er gennemgået af en
     bygningssagkyndig. det vil normalt ikke kunne kræves, at sælgeren foretager en kritisk
     gennemgang af tilstandsrapporten for at kontrollere, om den bygningssagkyndige har
     overset noget. sælgeren behøver endvidere ikke undersøge og selv oplyse om de for en
     fagmand synlige forhold som f.eks. tagets og træværkets alder og tilstand, betydningen
     af, at der er skjulte installationer o.s.v. grov uagtsomhed vil normalt heller ikke forelig-
     ge, selv om en uprofessionel sælger undlader at oplyse om mangler ved ejendommen,
     som han burde have haft mistanke om, men som han ikke længere hæfter sig ved, og
     som måske nu er skjulte selv for en bygningssagkyndig. som eksempel kan nævnes
     mangler ved fundamentet, der tidligere under sælgerens ejertid har givet sig udslag i en
     mindre revnedannelse, som er blevet udbedret. derimod vil sælgeren handle groft uagt-
                                                - 7 -
       somt, hvis han f.eks. undlader at oplyse, at han for nylig har overmalet en fugtplet, som
       er opstået, efter at der er trængt vand ind.
       § 4. i bestemmelsens stk. 1 fastsættes de krav til tilstandsrapporten, som skal være op-
       fyldt, for at rapporten kan have de i § 2 nævnte retsvirkninger…
       formålet med tilstandsrapporten vil være at oplyse, i hvilket omfang den undersøgte
       bygnings fysiske tilstand afviger negativt fra tilstanden i tilsvarende intakte huse af
       samme alder. i rapporten skal omtales skader, tegn på mulige skader samt forhold ved
       bygningen, der giver nærliggende risiko for skader, hvis der ikke sættes ind med særligt
       omfattende vedligeholdelsesarbejder eller andre forebyggende foranstaltninger. ved
       skade forstås brud, lækage, deformering, svækkelse, revnedannelser eller ødelæggelse i
       bygningen eller andre fysiske forhold, når disse forhold nedsætter bygningens værdi el-
       ler brugbarhed efter dens formål.
       rapporten skal således oplyse om bygningernes fysiske tilstand med henblik på, at disse
       oplysninger kan indgå i køberens vurdering af, på hvilke vilkår han vil købe ejendom-
       men, samt i parternes vurdering af, hvad ejendommen bør koste. rapporten skal endvi-
       dere kunne danne grundlag for et forsikringsselskabs vurdering af, på hvilke vilkår der
       kan tegnes ejerskifteforsikring mod skjulte fejl i den pågældende ejendom. dette bety-
       der, at der i rapporten som udgangspunkt skal oplyses om forhold, som en køber nor-
       malt vil tillægge betydning, uanset om forholdet retligt ville kunne karakteriseres som
       en mangel i forholdet mellem køber og sælger.
       bagatelagtige forhold, hvis karakter og betydning er åbenbare selv for en ukyndig køber
       - f.eks. en dryppende vandhane - skal ikke omtales. forhold, som ikke er af bagatelagtig
       karakter, skal derimod omtales, uanset om de måske er åbenbare for en ikke-sagkyndig.
       køberen bør kunne stole på, at alle fejl, som den bygningssagkyndige har kunnet op-
       dage, og som ikke er ubetydelige, er omtalt i tilstandsrapporten.
       i rapporten skal normalt heller ikke omtales rent æstetiske eller arkitektoniske forhold,
       almindeligt slid og ælde, bygningens almindelige vedligeholdelsesstand, samt om byg-
       ningens plan og indretning er mere eller mindre praktisk…”
lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom mv. blev bl.a. ændret ved lov
nr. 437 af 31. maj 2000. i pkt. 2.1. i de almindelige bemærkninger til lovforslaget (folke-
tingstidende 1999-2000, tillæg a, l 152, s. 4154) hedder det bl.a.:
       ”det er ikke en betingelse for sælgerens fritagelse for mangelshæftelsen, at køberen
       faktisk tegner en ejerskifteforsikring. ordningen bygger derimod på, at sælgeren til
       gengæld for den væsentlige beskyttelse, der ligger i at undgå mangelshæftelsen, må
       sørge for, at køberen får et fyldestgørende beslutningsgrundlag. gennem tilstandsrap-
       porten får køberen en detaljeret viden om bygningernes fysiske tilstand og egenskaber.
       gennem forsikringstilbudet bliver køberen gjort bekendt med muligheden for at forsikre
       sig mod risikoen for, at der er fejl, som ikke er omtalt i tilstandsrapporten. det vil såle-
       des kunne indgå i køberens overvejelser om at erhverve ejendommen, hvordan og på
                                                - 8 -
       hvilke vilkår - herunder præmiemæssige vilkår - det er muligt at forsikringsdække den
       risiko for skjulte mangler, som køberen skal ”overtage” fra sælgeren.”
i §§ 9, 10 og § 11 i den dagældende bekendtgørelse nr. 1326 af 14. december 2004 om hus-
eftersynsordningen, som er en videreførelse af de tilsvarende bestemmelser i de tidligere be-
kendtgørelser om ordningen, hedder det om den bygningssagkyndiges bygningsgennemgang
bl.a.:
       ”§ 9. bygningsgennemgangen har til formål at afklare, i hvilket omfang den gennemgå-
       ede bygnings fysiske tilstand er ringere end tilstanden i tilsvarende intakte bygninger af
       samme alder. ved gennemgangen skal afdækkes skader eller tegn på skader, såsom
       brud, lækager, deformeringer, svækkelser, revnedannelser og ødelæggelser. som skader
       eller tegn på skader regnes også manglende bygningsdele og andre fysiske forhold, når
       disse forhold giver nærliggende risiko for skader, hvis der ikke sættes ind med særlig
       omfattende vedligeholdsarbejder eller andre forebyggende foranstaltninger.
       § 10. … medmindre andet aftales, skal gennemgangen være visuel med brug af enkle
       tekniske hjælpemidler (håndredskaber) og orienterende målinger, men uden destruktive
       indgreb.
       §11. uden for bygningsgennemgangen falder
       …
       7) indretninger uden for selve bygningen, såsom vandstik,”
i § 1, nr. 1, i den dagældende bekendtgørelse nr. 705 af 18. juli 2000 om dækningsomfanget
for ejerskifteforsikringer i henhold til lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast
ejendom m.v., samt bilaget hertil, hedder det endvidere:
       ”§ 1. tilbud på ejerskifteforsikring, jf. lovens § 5, stk. 1, nr. 1, og stk. 2, skal for at kun-
       ne medføre de i lovens § 2 nævnte retsvirkninger opfylde følgende betingelser ud over
       dem, der fremgår af lovens § 5:
       1) tilbudet skal indeholde vilkår om dækningsomfanget, der medfører mindst samme
       dækning som de vilkår, der er anført i bilaget til denne bekendtgørelse. der kan dog på
       grundlag af oplysninger i en foreliggende tilstandsrapport tages forbehold for dækning
       vedrørende bestemte bygningsdele.
       …
       bilag
       dækningsomfang for ejerskifteforsikringer, der tilbydes i henhold til lov om forbruger-
       beskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v.
                                          - 9 -
1) forsikringen omfatter alle bygninger på ejendommen, medmindre det fremgår af til-
standsrapporten, at bygningen ikke er undersøgt af den bygningssagkyndige. hvidevarer
er omfattet af forsikringen, hvis de udgør en del af bygningen.
2) forsikringen dækker udbedring af aktuelle skader samt fysiske forhold ved bygnin-
gerne, der giver nærliggende risiko for skader på de forsikrede bygninger eller byg-
ningsdele.
ved skade forstås brud, lækage, deformering, svækkelse, revnedannelse, ødelæggelse
eller andre fysiske forhold i bygningen, der nedsætter bygningernes værdi eller brugbar-
hed nævneværdigt i forhold til tilsvarende intakte bygninger af samme alder i alminde-
lig god vedligeholdelsesstand. manglende bygningsdele kan være en skade.
ved nærliggende risiko for skade forstås, at der erfaringsmæssigt vil udvikle sig en ska-
de, hvis der ikke sættes ind med særligt omfattende vedligeholdelsesarbejder eller andre
forebyggende foranstaltninger.
…
4) følgende er undtaget fra den anførte forsikringsdækning:
- forhold, som er nævnt i tilstandsrapporten, medmindre forholdet er klart forkert be-
skrevet i rapporten. et forhold anses for klart forkert beskrevet, hvis beskrivelsen er
misvisende eller klart ufyldestgørende, således at en køber ikke på grundlag af rappor-
ten har haft mulighed for at tage forholdets reelle karakter, omfang eller betydning i be-
tragtning.
- bygningens funktionsforhold (planløsning, indretning m.v. og almindelig brugbarhed
iøvrigt), forhold vedrørende bygningens overensstemmelse med servitutter eller lovlig-
hed i henhold til offentligretlige forskrifter samt æstetiske eller arkitektoniske forhold,
medmindre der som følge af det pågældende forhold er sket en skade eller er nærlig-
gende risiko for skade, jf. bilagets nr. 2.
- skader og nærliggende risiko for skader i bygningsdele, hvis det er anført i tilstands-
rapporten, at den pågældende bygningsdel skønnes at være gjort utilgængelig for den
bygningssagkyndige i forbindelse med bygningsgennemgangen.
- forhold, som det godtgøres, at køberen havde kendskab til, før køberen overtog eller
på lignende måde fik rådighed over ejendommen.
- forhold, som køberen enten har fået dækket i henhold til en garanti eller har undladt at
kræve dækket i henhold til tredjemands garanti, samt forhold, som er dækket af en an-
den forsikring.
- forhold, der alene består i sædvanligt slid eller bygningens manglende vedligeholdelse,
medmindre der som følge af det pågældende forhold er sket en skade eller er nærlig-
gende risiko for skade på bygningen.
- forhold, der alene består i udløb af bygningsdeles, konstruktioners eller materialers
sædvanlige levetid.
- følgeskader, der er forårsaget af forhold, som køberen på grundlag af oplysninger i til-
standsrapporten burde have udbedret, hvis følgeskaden i så fald ikke var opstået.
- skader, der er opstået efter, at udbedring af en tilsvarende skade er blevet dækket, hvis
forsikringstageren i forbindelse hermed blev gjort opmærksom på, at en tilsvarende
skade kunne opstå igen, hvis årsagen til skaden ikke blev udbedret eller fjernet.
- bagatelagtige forhold, der er umiddelbart synlige for en ikke-sagkyndig køber.”
                                               - 10 -
der er i 2011 gennemført en ændring af lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast
ejendom m.v., som ikke finder anvendelse i denne sag. ved lovændringen (jf. lov nr. 609 af
14. juni 2011) blev lovens i § 2, stk. 1, nyaffattet:
      ”stk. 1. har køberen fra sælgeren modtaget en tilstandsrapport og en elinstallationsrap-
      port, jf. § 2 a, samt oplysning om ejerskifteforsikring, jf. § 5, kan køberen ikke over for
      sælgeren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, eller at en byg-
      nings el-, varme-, ventilations- eller sanitetsinstallationer ikke er funktionsdygtige eller
      er ulovlige i henhold til offentligretlige forskrifter, jf. dog stk. 2-7. køberen kan heller
      ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en fejl burde have været nævnt i tilstands- eller
      elinstallationsrapporten.”
bestemmelsen i § 2, stk. 5, 1. pkt., blev endvidere ophævet, og i stedet indsattes følgende:
      ”uanset stk. 1 kan køberen påberåbe sig, at et forhold strider mod en servitut eller of-
      fentligretlige forskrifter, medmindre der er tale om, at en el-, varme-, ventilations- eller
      sanitetsinstallation er ulovlig i henhold til offentligretlige forskrifter. hvis køberen ikke
      tegner ejerskifteforsikring, kan denne uanset stk. 1 endvidere påberåbe sig forhold, som
      er opstået efter udarbejdelsen eller fornyelsen af tilstands- og elinstallationsrapporten.”
endelig blev der efter § 2, stk. 5, indsat et nyt stk. 6, således at den hidtidige stk. 6 herefter
blev stk. 7:
      ”stk. 6. uanset stk. 1 kan køberen påberåbe sig forhold vedrørende bygningens stikled-
      ninger, herunder kloakker, medmindre forholdet på tidspunktet for tilstandsrapportens
      udarbejdelse havde manifesteret sig i sådanne fejl ved bygningen, at den bygningssag-
      kyndige burde have omtalt forholdet i tilstandsrapporten.”
i lovforslaget, der bygger på betænkning nr. 1520/2010 om huseftersynsordningen, hedder det
i bemærkningerne til § 2, stk. 6 (folketingstidende 2010-11, tillæg a, l 89, s. 36), bl.a.:
      ”med den foreslåede nye § 2, stk. 6, præciseres det, at køber uanset stk. 1 over for sæl-
      ger kan påberåbe sig forhold vedrørende bygningens stikledninger, herunder kloakker,
      medmindre forholdet på tidspunktet for tilstandsrapportens udarbejdelse havde manife-
      steret sig i sådanne fejl ved bygningen, at den bygningssagkyndige burde have omtalt
      forholdet. den foreslåede bestemmelse omfatter både bygningens forsynings- og afløbs-
      ledninger.
      bestemmelsen skal ses i lyset af, at der – med en række domstolsafgørelser og afgørel-
      ser fra ankenævnet for forsikring – er skabt usikkerhed med hensyn til, over for hvem
      køber af en ejendom kan gøre krav gældende i anledning af fejl og mangler ved ejen-
      dommens stikledninger, herunder kloakker.
                                               - 11 -
       den gældende huseftersynsordning omfatter ikke fysiske mangler ved indretninger mv.
       uden for bygningerne, jf. § 2, stk. 1, i lov om forbruger-beskyttelse ved erhvervelse af
       fast ejendom m.v., herunder f.eks. nedgravede olietanke og swimmingpools m.v. om
       afgrænsningen af lovens anvendelsesområde til kun at omfatte mangler ved ”bygninger”
       fremgår af forarbejderne bl.a., at begrænsningen af sælgers hæftelse alene angår de
       mangler, som den bygningssagkyndiges undersøgelse retter sig mod, det vil sige fysiske
       mangler ved bygningerne (bortset fra ulovlige bygningsindretninger m.v.).
       den foreslåede præcisering af begrænsningen i sælgers fritagelse for hæftelse er be-
       grænset til stikledninger, herunder kloakker, der er placeret uden for bygningens funda-
       ment. dette skal ses i sammenhæng med den foreslåede vvs-dækning, der omfatter var-
       me-, ventilations- og sanitetsinstallationer i og under bygningen samt til ydersiden af
       bygningens fundament, jf. pkt. 4.1.3. i lovforslagets almindelige bemærkninger.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om der var mangler ved den ejendom, som flemming frits elkjær købte af sig-
rid christensen med overtagelse den 15. august 2005, og om han i givet fald er afskåret fra at
gøre misligholdelsesbeføjelser gældende mod sigrid christensen i medfør af den dagældende
§ 2 i lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom mv. det er ubestridt, at lo-
ven finder anvendelse på købet, idet flemming frits elkjær forud for købet modtog en til-
standsrapport og et tilbud på en ejerskifteforsikring med tilsagn om, at sigrid christensen
ville betale halvdelen af den samlede præmie for den tilbudte forsikring.
de dræn, som sagen angår, består af et dræn, der er anbragt under kældergulvet i huset, og et
nedgravet omfangsdræn, der ligger uden om kælderdelen af bygningen. de to dræn er forbun-
det med hinanden.
hans georg christensen, som i sin tid anlagde begge dræn og dengang havde et vvs-firma,
har med hensyn til det dræn, der er placeret under kældergulvet i huset, i forbindelse med
skønsforretningen oplyst, at drænledningen lå i drænlaget. det må vedrørende dette dræn
lægges til grund, at skønsmanden alene har baseret sine besvarelser af de stillede spørgsmål
på denne oplysning om de faktiske forhold, idet han ikke selv har inspiceret drænet under
kældergulvet, da dette forudsætter, at gulvet brydes op, jf. hans svar på spørgsmål 1 og
spørgsmål i c. det har efter det oplyste endvidere ikke været muligt at gennemføre en tv-in-
spektion af drænet under huset. herefter – og i lyset af den usikkerhed, som skønsmandens
svar på spørgsmål 3 og spørgsmål n samt hans forklaring under afhjemlingen for byretten
                                              - 12 -
samlet set efterlader – finder højesteret det ikke bevist, at der var mangler ved drænet under
gulvet, da flemming frits elkjær overtog ejendommen.
med hensyn til omfangsdrænet tiltræder højesteret, at det efter skønsmandens erklæringer er
tilstrækkeligt godtgjort, at der forelå mangler ved drænet, da flemming frits elkjær overtog
ejendommen.
spørgsmålet er herefter, om flemming frits elkjær i medfør af den dagældende § 2, stk. 1, i
lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. er afskåret fra over for sig-
rid christensen at påberåbe sig, at omfangsdrænet er mangelfuldt.
efter lovens § 2, stk. 1, kan køberen af en fast ejendom som udgangspunkt ikke over for sæl-
geren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld. det fremgår af bestemmel-
sens forarbejder (folketingstidende 1994-95, tillæg a, s. 2992), at begrænsningen af sælge-
rens hæftelse alene angår de mangler, som den bygningssagkyndiges undersøgelse af ejen-
dommen retter sig mod, dvs. fysiske mangler ved bygningerne.
lovens ordning fraviger det almindelige udgangspunkt, hvorefter en køber normalt kan gøre
misligholdelsesbeføjelser gældende over for sælgeren, hvis det solgte ikke svarer til det af-
talte. ordningen bygger på, at sælgeren til gengæld for den beskyttelse, der ligger i at undgå
mangelshæftelsen, skal sørge for, at køberen får et fyldestgørende beslutningsgrundlag, før
handlen indgås. den tilstandsrapport, som sælgeren skal tilvejebringe, giver køberen en de-
taljeret viden om bygningernes fysiske tilstand. ved de oplysninger om mulighederne og vil-
kårene for at tegne ejerskifteforsikring, der skal tilvejebringes, bliver køberen gjort bekendt
med, i hvilket omfang det er muligt at forsikre sig mod skjulte fejl, som ikke er omtalt i til-
standsrapporten. det er således forudsat, at der må være en vis sammenhæng mellem sælge-
rens fritagelse for mangelshæftelsen, tilstandsrapportens sigte og indhold og de generelle for-
sikringsmuligheder.
det fremgår af reglerne herom, at indretninger uden for selve bygningen falder uden for den
bygningssagkyndiges gennemgang, og det følger af reglerne om minimumsvilkår for ejer-
skifteforsikringer, at der ikke gælder et krav om, at fejl ved omfangsdræn skal være dækket af
en ejerskifteforsikring.
                                               - 13 -
omfangsdrænet ligger som nævnt i jorden og er ikke en del af selve bygningen, og højesteret
finder på den anførte baggrund, at flemming frits elkjær herefter ikke er afskåret fra at påbe-
råbe sig manglerne ved omfangsdrænet i medfør af lovens § 2, stk. 1.
det må lægges til grund, at en køber med kendskab til det mangelfulde omfangsdræn på han-
delstidspunktet ville have krævet et afslag i købsprisen. højesteret finder, at der ved fastsæt-
telsen af den prisreduktion, der i så fald ville have været aftalt, må tages udgangspunkt i ud-
bedringsomkostningerne vedrørende omfangsdrænet, og at afslaget herefter skønsmæssigt kan
fastsættes til 150.000 kr.
højesteret tager herefter flemming frits elkjærs påstand til følge med 150.000 kr.
efter sagens udfald finder højesteret, at sigrid christensen skal godtgøre flemming frits
elkjær de omkostninger, han har afholdt til syn og skøn for byretten med 45.496 kr., og efter
sagens udfald og principielle karakter finder højesteret, at ingen af parterne i øvrigt skal be-
tale sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret til den anden part eller statskassen.
                                      thi kendes for ret:
sigrid christensen skal til flemming frits elkjær betale 150.000 kr. med procesrente fra den
17. november 2010.
sigrid christensen skal til dækning af skønsomkostninger betale 45.496 kr. til flemming frits
elkjær. i øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for byret, landsret og højeste-
ret til den anden part eller statskassen.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 31. marts 2015
sag 196/2013
(1. afdeling)
taks
(advokat steffen sværke)
mod
a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k
(advokat christian andreasen for alle)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på færøerne den 14. juni 2011 og af østre lands-
rets 5. afdeling den 7. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: vibeke rønne, jens peter christensen, michael
rekling, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, taks, har nedlagt påstand om frifindelse, dog således at taks anerkender, at
de indstævntes aktiesalg den 18. juli 2003 ikke er skatte- eller afgiftspligtigt, og at taks
dermed som sket skal betale 716.111 kr. til de indstævnte med rente på 0,7 % om måneden fra
den 1. juni 2009.
de indstævnte, a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k (herefter betegnet aktionærerne), har påstået
stadfæstelse.
anbringender
taks har anført, at den ”salgssum” på 152.500.000 kr., der blev aftalt ved aktionærernes
formelle salg af deres aktier i holdingselskab 1 til det af dem nystiftede holdingselskab, hol-
dingselskab 2, skal beskattes som udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf. § 1, stk.
                                               - 2 -
2. aktionærerne har ved salget af aktierne søgt at konvertere et skattepligtigt udbytte til en
skattefri aktieavance.
de gennemførte lovændringer på færøerne viser, at lagtinget nærer et stærkt og vedholdende
ønske om, at der pålægges udbytteskat, når der betales udbytte til den endelige ejer, dvs. når
selskabets midler uden modydelse kanaliseres til privatsfæren. de færøske regler om udbytte-
skat, hvorefter alt, hvad der udbetales til aktionærer, anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskat-
telovens § 1, stk. 2, er – ligesom den danske ligningslovs § 16 a – baseret på lovgivers ønske
om, at der pålægges skat, når der strømmer penge fra et selskab til dets (ultimative) aktionæ-
rer.
aktionærerne har ved det formelle salg af deres aktier i holdingselskab 1 til holdingselskab
2, kombineret med den efterfølgende fusion af de to selskaber, søgt at navigere uden om de
regler og værnsregler, som lagtinget har vedtaget med det formål at sikre, at der ikke tages
penge ud af et selskab uden beskatning. de dispositioner, der blev foretaget, er udelukkende
sket af skattemæssige årsager med det formål at omgå de gældende skatteregler. der var ikke
nogen erhvervsmæssige grunde til at lave konstruktionen med et holdingselskab (holdingsel-
skab 2) for et andet holdingselskab (holdingselskab 1). aktionærerne har heller ikke kunnet
påvise, at der var nogen forretningsmæssig begrundelse bag salget og fusionen. realiteten er,
at aktionærerne har kanaliseret penge ud af holdingselskab 1 uden at afgive ejerskab til virk-
somheden.
aktionærerne kunne i 2005 have solgt aktierne skattefrit til tredjemand, men det gjorde de
ikke. de ønskede netop ikke at afgive ejerskabet til holdingselskab 1, men ønskede at kanali-
sere midler ud af selskabet uden at betale udbytteskat.
aktionærerne har bl.a. forsøgt at komme uden om værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens §
9, stk. 2, som betød, at udbytte fra holdingselskab 1 til holdingselskab 2 ville udløse beskat-
ning, hvis udbyttet blev anvendt til betaling af sidstnævntes gæld til aktionærerne. dette skete
i relation til de 55 mio. kr., som umiddelbart blev udbetalt til aktionærerne ved, at holdingsel-
skab 2 optog lån på 40 mio. kr. i et pengeinstitut, mens de resterende 15 mio. kr. blev lånt hos
holdingselskab 1. holdingselskab 2 var et holdingselskab, og selskabet ville dermed kun
kunne honorere sine gældsforpligtelser ved at modtage udbytte fra holdingselskab 1. så langt
                                                - 3 -
nåede man imidlertid aldrig, da der allerede i 2006 skete fusion af holdingselskab 2 og hol-
dingselskab 1.
det er ikke rigtigt, når det af aktionærerne er blevet anført, at tilsvarende transaktionsmønster
har været udbredt praksis i færøernes erhvervsliv, uden at skattemyndighederne har reageret,
og noget sådant er da heller ikke blevet dokumenteret af aktionærerne.
taks har for højesteret anerkendt, at aktionærernes salg den 18. juli 2003 af aktier til det
udstedende selskab, holdingselskab 1, ikke er skatte- eller afgiftspligtig for aktionærerne.
aktionærerne har anført, at deres dispositioner er lovlige og i overensstemmelse med sel-
skabslovgivningen samt den dagældende kapitalgevinstskattelov. dispositionerne har indadtil
haft det samme indhold som udadtil, deres realitet kan ikke adskilles fra formen, og der er
derfor ikke ud fra omgåelsesbetragtninger hjemmel til at foretage beskatning. aktionærernes
motiv er ikke afgørende for den skattemæssige vurdering.
salget den 27. oktober 2005 af aktierne i holdingselskab 1 til holdingselskab 2 for
152.500.000 kr. er ikke skattepligtigt, fordi salget er omfattet af overgangsreglerne fra 2001 i
kapitalgevinstskattelovens § 27, jf. § 28, stk. 2. aktionærerne havde alle erhvervet deres ak-
tier inden lovens ikrafttræden den 16. november 2001, og de havde ejet aktierne i mere end tre
år. det bestrides, at salget af aktierne i holdingselskab 1 ikke var reelt. salget medførte såle-
des, at aktionærerne afskrev sig muligheden for på et senere tidspunkt at sælge aktierne uden
avancebeskatning, idet deres nye aktier i holdingselskab 2 ikke var omfattet af overgangs-
reglerne i kapitalgevinstskatteloven. hvis salget ikke var blevet gennemført, ville aktierne i
medfør af kapitalgevinstskattelovens § 28, som affattet ved lagtingslov nr. 46 af 16. maj 2006,
have været værdiansat til 887,6 mio. kr. pr. 31. december 2006, jf. revisor hans laksás for-
klaring for landsretten. transaktionerne har derfor ikke været en fordel for aktionærerne. de
mistede tværtimod ved salget en mulig skattefri avance på mindst 637,6 mio. kr. svarende til
forskellen på værdien af aktierne ved salget den 27. oktober 2005 på 250 mio. kr. og værdien
ved afskaffelsen af overgangsreglerne pr. 1. januar 2007.
i 2005 var det på grund af kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2, ikke muligt uden beskatning
at anvende udbyttet fra holdingselskab 1 til holdingselskab 2 som betaling for aktierne.
                                                - 4 -
transaktionen havde således ikke til formål at skabe mulighed for skattefrit udbytte til aktio-
nærerne fra holdingselskab 1. aktionærerne havde intet kendskab til, at lagtinget i foråret
2006 ville ophæve værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2.
fusionen af holdingselskab 1 og holdingselskab 2 havde ikke til formål at omgå værnsreglen
i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2. fusionsplanen blev underskrevet af selskaberne den
17. maj 2006, dvs. dagen efter, at lagtinget havde ophævet bestemmelsen med virkning fra 1.
januar 2007. der blev hverken i 2005 eller 2006 udbetalt udbytte fra holdingselskab 1 til
holdingselskab 2, og der er heller ikke udbetalt udbytte direkte fra holdingselskab 1 til aktio-
nærerne, hvorfor beskatning efter § 9, stk. 2, ikke har været aktuel. formålet med fusionen var
alene en forenkling af koncernstrukturen, og der er tale om en lovlig selskabsmæssig transak-
tion. fusionen er i øvrigt uden nogen skattemæssig relevans, idet fusionen – der blev gennem-
ført som en skattepligtig fusion – ikke er forbundet med skattemæssige fordele for aktionæ-
rerne.
det har i øvrigt formodningen imod sig, at aktionærerne gennem stiftelse af et holdingselskab
skulle have forsøgt at omgå beskatning, når de uden nogen skattepligt kunne have solgt akti-
erne direkte til det udstedende selskab og opnået samme provenu. kapitalgevinstskattelovens
§ 5, stk. 1 – der svarer til den danske ligningslov § 16 b, stk. 1 – fandt således i 2005 som
følge af overgangsreglerne ikke anvendelse på aktier erhvervet før lovens ikrafttræden i 2001.
skattefrit salg af aktier til et holdingselskab er ganske almindelige og velkendte transaktioner
på færøerne. store dele af det færøske erhvervsliv er blevet omstruktureret efter samme møn-
ster, uden at skattemyndighederne har reageret.
aktionærerne har for højesteret frafaldet anbringendet om, at skattekravet er forældet efter §
25 a i lagtingsloven om told- og skatteforvaltning.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af o, jónfinn thomsen og klaus
rasmussen. der er endvidere afgivet forklaring af f og c.
                                              - 5 -
o har supplerende forklaret bl.a., at holdingselskab 1 havde fået et tilbud om køb af aktier fra
et investeringsselskab på færøerne, notio, på 100 mio. kr., svarende til 1/3 af selskabets
værdi. tilbuddet fra notio var bl.a. betinget af, at notio skulle have et medlem i bestyrelsen.
55 mio. kr. skulle erlægges kontant, resten i aktier i andre selskaber. notio lagde op til, at de
senere ville købe mere af selskabet. der var ikke udbetalt udbytte til aktionærerne i mange år.
der var flere af aktionærerne, der ønskede at sælge. der var 11 aktionærer i selskabet, hvoraf
ca. halvdelen var maskinmestre og halvdelen navigatører, og det var vigtigt at holde på driv-
kraften i selskabet. der havde været flere salg af selskaber på færøerne på dette tidspunkt, og
nogle af aktionærerne ønskede at se penge på bordet. i stedet for at tage imod tilbuddet fra
notio blev det besluttet – for at holde sammen på aktionærkredsen og få et beløb udbetalt – at
oprette et moderselskab eller holdingselskab kaldet holdingselskab 2. holdingselskab 2 be-
talte 55 mio.kr. kontant til aktionærerne i holdingselskab 1 for køb af aktier. de 40 mio. kr.
blev lånt i føroya banki, og de resterende 15 mio. kr. blev lånt fra holdingselskab 1. i forbin-
delse med lånet i banken fik banken sikkerhed i aktierne i holdingselskab 1. banken skulle
have sikkerhed for lånet på 40 mio. kr. aktionærerne havde også panteret i aktierne, men i
prioritet efter banken. de solgte aktierne for 250 mio. kr. til moderselskabet. aktionærerne i
holdingselskab 1 fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. de resterende
195 mio. kr. blev for halvdelen ydet som lån til selskabet, og den anden halvdel blev indskudt
som aktiekapital i holdingselskab 2. de ønskede, at selskabet skulle have en stor aktiekapital.
de havde fået rådgivning fra deres revisor, klaus rasmussen, og advokat jónfinn thomsen.
det var klaus rasmussen, der var arkitekt på konstruktionen. det var ikke på tale på davæ-
rende tidspunkt, at holdingselskab 2 skulle lægges sammen med holdingselskab 1 igen. hol-
dingselskab 1 fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. det havde været
på tale at placere et skib i moderselskabet, men hvor aktuelt dette var, husker han ikke. han
husker ikke, hvornår der blev taget beslutning om at fusionere holdingselskab 1 og holding-
selskab 2. klaus rasmussen var med i processen. årsagen til fusioneringen af selskaberne
var, at da der ikke var nogen konkret plan med moderselskabet, var det upraktisk med to sel-
skaber. alt skulle gå igennem to gange. der var snak om, at skattereglerne skulle ændres, og
de måtte følge godt med i, hvad der skete. han mener ikke, at det var skattereglerne, der var
årsagen til, at selskaberne blev fusioneret.
i 2005 havde selskabet 4 skibe. skibene var placeret i datterselskaber i hvert sit selskab. i
2005 var holdingselskab 1 alene holdingselskab. tilbuddet fra notio blev givet til holding-
                                                 - 6 -
selskab 1. der var forkøbsret for aktionærerne. alle 11 aktionærer var aktive på skibene i
2005. der var mange erfaringer med andre selskaber, der ikke havde formået at holde aktio-
nærkredsen intakt med den følge, at selskaberne smuldrede. han kan ikke svare på, hvorfor
man ikke bare udloddede 55 mio. kr. på en generalforsamling. der blev ikke snakket om det
skattetekniske ved at oprette et holdingselskab. formålet med udbetalingen var at få ro blandt
aktionærerne i selskabet. han kan ikke huske, at det skulle have været drøftet at fusionere
selskaberne. lånet mellem holdingselskab 1 og holdingselskab 2 af restbeløbet på 15,3 mio.
kr. skulle betales med afkast fra rederierne. lånebeløbet på 97,5 mio. kr. skulle tilbagebetales
med minimum 3 mio. kr. om året fra 2006. han husker ikke konkret, hvordan holdingselskab
2 skulle tilbagebetale disse penge, men det var vist på tale at lægge et skib i selskabet eller at
udvikle driftselskaberne. det var ikke noget problem for aktionærerne, at banken fik 1. prio-
ritets pant i aktierne. de så ikke så mange ulemper ved dette. de fik skatterådgivning af klaus
rasmussen. han husker ikke, hvad klaus rasmussen havde sagt omkring det skattetekniske,
og han husker ikke, om det blev omtalt, at der ved den anvendte ordning ikke skulle betales
udbytteskat. ved fusionen i maj 2006 var man nok blevet klogere på nogle ting. han ved ikke,
om det var på grund af ændrede skatteregler, at fusionen blev gennemført. holdingselskab 2
betalte ingen afdrag på lånet. lånet blev efter fusionen betalt af holdingselskab 1. aktionæ-
rerne har hvert år fået et afdrag, dog ikke i 2006. han mener ikke at have hørt, at rådgivningen
var givet ud fra, at de skulle betale så lidt skat som muligt. han har ikke overvejet at tage for-
behold for at rette erstatningskrav mod revisoren.
f har forklaret bl.a., at han er maskinmester af uddannelse og har været maskinmester i hol-
dingselskab 1 siden starten. for 7 år siden blev han syg og gik i land. han arbejdede herefter
som teknisk leder på rederiet. han var bestyrelsesformand i holdingselskab 1. han kom i be-
styrelsen i 1988-89, og efter 1-2 år blev han bestyrelsesformand. han var således også for-
mand i 2005. de var 16 aktionærer i starten. nogle har solgt aktierne, og de resterende aktio-
nærer har opkøbt disse. der var i 2005 11 aktionærer, heraf en ny aktionær. i 1985 startede de
med et skib, x. alle aktionærerne sejlede med skibet. de første år var meget svære, men de
klarede det. de købte sidst i 1990’erne skibet y. skibet blev lagt i et datterselskab til hol-
dingselskab 1. x lå også i et selskab for sig selv. de købte senere z. z og y blev senere fusi-
oneret til et selskab. det fjerde skib, v, blev købt. i 2005 havde de 4 selskaber som dattersel-
skaber til holdingselskab 1.
                                               - 7 -
i 2005 blev et nyt moderselskab holdingselskab 2 stiftet. baggrunden herfor var, at der var
flere personer, der gerne ville sælge. de havde igennem flere år købt andre selskaber, og akti-
onærerne i disse havde fået mange penge ud. i 2005 fik de et tilbud fra investeringsselskabet
notio på 1/3 af aktierne. der blev afholdt møde med notio, og længere inde i forløbet kom
det frem, at notio ville betale en del af beløbet med andre aktier. notio ønskede også en be-
styrelsespost. dette var man ikke så interesseret i. der var et godt sammenhold, og fik selska-
bet en ny ejerkreds, kendte man ikke konsekvenserne. det var set før, at selskaber gik i opløs-
ning efter sådanne ændringer. de kiggede sig om efter andre muligheder. de snakkede med
en jurist og en revisor, og så kom det frem, at det var en mulighed at stifte et selskab og sælge
aktierne til selskabet. baggrunden for at vælge den sidste løsning var at holde andre ude og få
ro i selskabet. der var også drøftelser omkring generationsskifter. man snakkede om flere
muligheder for, hvordan holdingselskab 2 skulle afdrage gælden til banken og holdingsel-
skab 1. én mulighed var, at selskabet erhvervede et skib, så der blev lagt aktivitet i selskabet.
hvis der ikke skulle lægges aktivitet i selskabet, måtte pengene komme fra holdingselskab 1
ved at flytte penge op i holdingselskab 2 som udbytte. han er ikke bekendt med det tekniske i
en sådan konstruktion. de var ikke direkte bekendt med andre, som havde lavet en sådan hol-
dingkonstruktion, men havde hørt om dette, bl.a. da rederiet vesturvón blev solgt. han var
ikke bekendt med selskabsstrukturen i disse selskaber. skattereglerne var også en del af over-
vejelserne, idet man vidste, at skatteloven i fremtiden skulle ændres, men det var på det tids-
punkt uvist, hvordan loven ville komme til at se ud. klaus rasmussen rådgav omkring hol-
dingkonstruktionen. revisorens rådgivning omfattede også de skattemæssige forhold, hvilket
havde betydning. der var i 2005 ikke planer om at fusionere selskabet. dette forslag blev
først præsenteret af revisoren i 2006 på baggrund af de nye skatteregler. der var ikke længere
noget formål med at have to selskaber, og det ville forenkle koncernstrukturen. han mindes
ikke, hvilken skattelov der var blevet lavet om. han husker ikke, hvorfor der ikke står noget
om den ændrede skattelov i fusionsplanen. de har ikke overvejet at rejse erstatningskrav mod
revisoren, der stod bag modellen.
c har forklaret, at han er uddannet styrmand og er skipper i rederiet. han har sejlet inden for
branchen, siden han var 14 år. han var med som stifter af selskabet i 1985, og han er aktionær
med en ejerandel på ca. 10 %. planen var at få en brugbar indtægt gennem fiskeriet, og sel-
skabet har siden udviklet sig til et godt rederi. han har siddet i bestyrelsen fra starten til ca. år
2000. aktionærkredsen har stort set været den samme siden start, dog er nogle gået ud af na-
                                                - 8 -
turlige årsager. der er alene indkommet en ny aktionær. der er 11 aktionærer tilbage. der har
ikke været generationsskifter frem til 2005 og heller ikke efter. i 2005 var der 4 skibe, som
var placeret i datterselskaber.
i 2005 solgte aktionærerne aktierne til holdingselskab 2. i denne periode var der flere store
selskaber på færøerne, der blev solgt. for dem var det vigtigt, at ejerkredsen forblev intakt.
forinden havde et investeringsselskab vist interesse for at komme ind i rederiet. dette skabte
en vis uro. nogle tænkte på at sælge og andre ikke. han husker ikke helt, hvad tilbuddet fra
notio gik ud på, men nogle penge, omkring 55 mio. kr., skulle betales kontant, andet skulle
betales i aktier. der blev indkaldt til aktionærmøde den 30. september 2005. han mener, at
der på mødet blev orienteret om tilbuddet fra notio og muligheden for at sælge aktierne til
holdingselskab 2. aktionærerne var ikke inde i finansieringen og konstruktionen, men han
mener, det blev oplyst, at der ville blive taget et lån på 40 mio. kr. det var bestyrelsen sam-
men med klaus rasmussen, der stod for konstruktionen og forhandlingerne. han mener ikke,
at det blev diskuteret, hvordan det nye selskab skulle betale pengene tilbage. han tror, at pen-
gene skulle komme fra skibene. han husker ikke, om der blev snakket om at lægge skibe i
selskabet. i 2005 var der ingen planer om at fusionere holdingselskab 2 og holdingselskab 1.
årsagen til, at selskaberne blev fusioneret i 2006, var vist nok ændrede skatteregler. der har
ikke været udbetalt fra selskabet efter 2005. han husker ikke rådgivernes begrundelse for fu-
sionen.
han kender ikke konstruktionen med at lave et holdingselskab. han fik oplyst, at det var en
almindelig konstruktion. han har ikke tænkt så meget over det. det blev diskuteret meget,
hvordan der skulle forholdes med generationsskifte. selskabet har brugt rådgivere, og han sad
ikke i bestyrelsen i 2005. han har ikke hørt om, at der skulle være taget forbehold, eller at det
har været på tale at tage forbehold for at rejse erstatningskrav mod klaus rasmussen.
jónfinn thomsen har supplerende forklaret bl.a., at hans arbejde som advokat for holdingsel-
skab 1 har bestået i stiftelse af selskabet, salg af skibe og køb af aktier. efterhånden er det
blevet et meget stort selskab. i starten af 2005 havde selskabet 4 datterselskaber. selskabs-
konstruktionen er lavet sådan for at sprede risikoen.
                                               - 9 -
baggrunden for at sælge alle aktierne i holdingselskab 1 til et nystiftet selskab var oprinde-
ligt, at aktionærerne ikke havde fået penge ud fra selskabet. investeringsselskabet notio viste
interesse for selskabet. holdingselskab 1 var fra starten stiftet af lokale folk, og der havde
været den holdning, at man ikke ønskede udenlandsk kapital i selskabet. der kom et bud på
1/3 af vurderingen fra notio. aktionærerne blev delt i to, hvoraf nogle overvejede at sælge.
man ønskede at bevare aktionærkredsen intakt, hvorfor der blev overvejet andre muligheder.
man vidste, at andre havde lavet en konstruktion med et holdingselskab, hvortil den private
aktiebeholdning blev solgt. klaus rasmussen havde meget stor erfaring på området, og det er
blevet fortalt, at selskabet kontaktede denne vedrørende konstruktionen med et holdingsel-
skab.
holdingselskab 2 blev primært stiftet for at bibeholde ejerkredsen. en anden grund var også,
at der i 2001 skete en ændring i kapitalgevinstskatteloven. man havde altid kunnet sælge ak-
tier skattefrit, men ved de selskaber, der blev stiftet efter 2001, skulle der betales 25 % i skat.
i 2005 blev der talt meget mellem politikerne om det ikke holdbare i, at gamle aktier ikke
skulle beskattes, hvorimod de nye skulle, og det var uvist, om reglerne ville blive lavet om.
en tredje grund, som også havde betydning, var, at der var mange andre selskaber, der havde
lavet konstruktionen med at stifte holdingselskab, hvorved aktionærerne havde fået kontant
udbytte skattefrit.
der blev udarbejdet en låneaftale. finansieringen af lånet skulle komme fra skibene. som
konstruktionen var dengang, måtte pengene komme først op til holdingselskab 1, og som han
mindes, var dette pålagt skat på 20 %. det blev nævnt at lægge aktivitet i holdingselskab 2,
men ikke konkret drøftet. banken stillede krav om håndpant i aktierne som sikkerhed for lånet
på 40 mio. kr. til holdingselskab 2.
lånet på 40 mio. kr. kom fra bank nordik. beløbet på 15,3 mio. kr. kom fra holdingselskab
1. han har ikke tænkt over dette. han har ikke tænkt på, at der var forbud mod lån fra datter-
selskab til moderselskab. han var ikke med i spørgsmålet omkring finansieringen af de en-
kelte dele.
han blev involveret i forbindelse med generalforsamlingen, der blev afholdt i maj 2006. der
var i skattemæssig sammenhæng sket den ændring, at aktier erhvervet forinden lovens ikraft-
                                               - 10 -
træden skulle vurderes, og § 9, stk. 2, i kapitalgevinstskatteloven blev ophævet. klaus ras-
mussen mente, at der ikke længere var grund til to selskaber. der var ingen faktiske forhold,
der havde ændret sig fra stiftelsen af holdingselskab 2, til beslutningen om fusionen blev ta-
get.
klaus rasmussen har supplerende forklaret bl.a., at han var fast revisor for holdingselskab 1.
mange selskaber havde lavet konstruktionen med et holdingselskab. der var en regel om
skattefrihed, når aktierne havde en vis alder. nogle havde solgt med stor avance, hvilket der
politisk blev reageret hurtigt på. da det blev besluttet at stifte holdingselskab 2, vidste man,
at der var skatteændringer undervejs. han har ikke kendskab til, at taks har kørt sager mod
andre selskaber, der havde en lignende struktur.
i 2005 blev der udvist interesse for selskabet, og der kom et konkret tilbud fra et investerings-
selskab notio. det var omkring 50 mio. kr., der skulle betales kontant. der havde været ek-
sempler tidligere, hvor aktierne var blevet spredt ud, og skibe var blevet solgt ud af bygderne,
hvilket havde skabt stor uro. dette ville man meget gerne undgå. det havde stor betydning i
hans rådgivning og for hans klienter, hvorvidt salget af aktierne udløste skattepligt.
der har ikke konkret været generationsskifte i selskabet, men dette har været drøftet. hans
opfattelse var, at hans klienter var meget optaget af, at hvis der skulle nye aktionærer ind,
skulle det være i nær forbindelse til de aktionærer, der var i forvejen.
i september 2005 vidste man ikke, hvordan skattereglerne pr. 1. januar 2006 kom til at se ud.
årsagen til stiftelse af holdingselskabet var gennemførelse af salg af aktier skattefrit. risikoen
var, at hvis man ikke solgte nu, ville der komme en beskatning efter 1. januar 2006. man
overvejede ikke på det tidspunkt at fusionere selskaberne. det var en stor overraskelse, at § 9,
stk. 2, blev ophævet, og at skattefriheden for gamle aktier ikke blev afskaffet. hvis myndig-
hederne ikke ville holde fast i § 9, stk. 2, var der ikke noget grundlag for at beholde holding-
selskab 2 som holdingselskab.
hvordan tilbagebetalingen af holdingselskab 2’s lån skulle finansieres, måtte klares i fremti-
den. da lovkomplekset var kommet på plads, blev der kigget på konstruktionen i selskabet.
nu var der to holdingselskaber, og med den måde, det var blevet stiftet på, kunne en senere
                                               - 11 -
fusion ikke ske som skattefri fusion. hvis det skulle ske som skattepligtig fusion, og det blev
gjort på et senere tidspunkt, ville den mulige værdiforøgelse, der lå i koncernen, udløse be-
skatning. hvis man skulle lave den skattepligtige fusion, kunne det lige så godt gøres nu, hvor
værdien var den samme.
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
aktionærerne solgte den 27. oktober 2005 alle deres aktier i holdingselskabet holdingselskab
1 til et nyetableret holdingselskab, holdingselskab 2, som de ejede med samme ejerandele
som i holdingselskab 1. af købesummen på 250 mio. kr. blev 97,5 mio. kr. indskudt i hol-
dingselskab 2 som apportindskud, og af de resterende 152,5 mio. kr. blev 55 mio. kr. betalt
kontant i 2005, og der blev indgået en låneaftale om de resterende 97,5 mio. kr., som skulle
afdrages over 10 år. den kontante udbetaling på 55 mio. kr. blev finansieret ved et banklån på
40 mio. kr. og ved et lån fra holdingselskab 1 på 15 mio. kr.
den 26. juni 2006 blev det besluttet at fusionere holdingselskab 1 og holdingselskab 2 med
virkning fra 1. januar 2006 med førstnævnte selskab som det fortsættende selskab.
taks er af den opfattelse, at de 152,5 mio. kr. (salgssummen eksklusive apportindskuddet)
skal beskattes som udbytte, jf. den færøske kapitalgevinstskattelovs § 9, stk. 1, jf. § 1, stk. 2,
hvorimod aktionærerne mener, at der er tale om en skattefri afståelsesavance efter overgangs-
reglerne i samme lovs § 27, jf. § 28, stk. 2.
vurdering
efter den færøske kapitalgevinstskattelovs § 1, stk. 2, anses som udbytte alt, som et selskab
udlodder til aktionærer, andelshavere og lignende. det fremgår af forarbejderne til bestem-
melsen, jf. lagtingslovforslag nr. 31/2002 af 29. oktober 2002, at alle finansielle fordele skal
anses som udbytte, blot der er tale om udlodninger, som tilkommer aktionærerne i deres egen-
skab af aktionærer.
efter bevisførelsen lægger højesteret til grund, at aktionærerne i holdingselskab 1 i mange år
ikke havde fået udbetalt udbytte fra selskabet, hvor der var opsparet betydelige værdier. akti-
                                              - 12 -
onærerne ønskede at få disse værdier ud til sig selv, men de ønskede samtidig ikke at afgive
ejendomsretten til holdingselskab 1 til andre. resultatet blev, at aktionærerne etablerede hol-
dingselskab 2 og overdrog deres aktier til dette selskab. aktionærerne ejede herefter som
nævnt holdingselskab 2 med samme ejerandele, som de havde ejet holdingselskab 1.
der var ingen aktuel eller konkret planlagt økonomisk aktivitet i holdingselskab 2, og der var
heller ingen oplyste konkrete planer for, hvordan selskabets gæld i forbindelse med aktieer-
hvervelsen skulle afvikles.
højesteret finder under de foreliggende omstændigheder, at etableringen af holdingselskab 2
og overdragelsen af aktierne hertil ikke havde nogen forretningsmæssig begrun-
delse. formålet med disse transaktioner må derimod anses at have været at tilvejebringe en
ordning, hvorefter de midler, der var opsparet i holdingselskab 1, kunne overføres til aktio-
nærerne uden udbyttebeskatning efter kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1. dette understøt-
tes af fusionen i 2006 mellem holdingselskab 2 og holdingselskab 1, som blev begrundet
med, at det var uhensigtsmæssigt, at aktionærerne ejede et holdingselskab (holdingselskab 2),
som ejede et andet holdingselskab (holdingselskab 1). fusionen indebar som nævnt, at hol-
dingselskab 2 ophørte med at eksistere, og at aktionærerne på ny ejede samme andel i hol-
dingselskab 1 som tidligere, men til forskel fra tidligere havde holdingselskab 1 nu overtaget
holdingselskab 2's forpligtelser, herunder til at betale resten af beløbet på de 152,5 mio. kr. til
aktionærerne.
på den anførte baggrund finder højesteret efter en helhedsvurdering, at det beløb på i alt
152,5 mio. kr., der tilkom aktionærerne, ikke skal bedømmes som en skattefri afståelses-
avance, men skattemæssigt skal anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf.
§ 1, stk. 2.
højesteret tager herefter taks’ påstand til følge.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgifter for alle tre instanser med
4.000.000 kr. og af udgifter til vidneførsel for højesteret med 5.076 kr., i alt 4.005.076 kr.
                                            - 13 -
                                     thi kendes for ret:
taks frifindes, idet taks dog anerkender, at aktiesalget den 18. juli 2003 ikke er skatte-
eller afgiftspligtigt, og at taks dermed som sket skal betale 716.111 kr. med rente på 0,7 %
om måneden fra den 1. juni 2009 til a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k.
i sagsomkostninger for byretten, landsretten og højesteret skal a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og
k solidarisk betale 4.005.076 kr. til taks.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse.