text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 26. januar 2012
sag 18/2010
(2. afdeling)
a og
walraven b.v., holland
(advokat karen kaufmann for begge)
mod
erico europe b.v., holland, og
erico international corporation, usa
(advokat birgitte frølund for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 19. januar 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, asbjørn jensen, lene pagter
kristensen, niels grubbe og henrik waaben.
påstande
i sø- og handelsretten har sagen (sø- og handelsrettens sagsnr. v 189/05) i medfør af rets-
plejelovens § 254, stk. 1, været forhandlet i forbindelse med sø- og handelsrettens sagsnr. f
9/06, der er blevet forligt forud for hovedforhandlingen i højesteret.
appellanterne, a og walraven b.v., har gentaget deres påstand om frifindelse.
de indstævnte, erico europe b.v. og erico international corporation, har gentaget deres
påstande om, at a og walraven b.v. tilpligtes in solidum at betale til erico 1.896.812 kr.,
subsidiært et mindre beløb, alt med procesrente fra sagens anlæg den 30. december 2005.
                                                - 2 -
anbringender
a og walraven har i det væsentlige gentaget deres anbringender. de har ikke bestridt, at de i
dommen beskrevne forhold vedrørende dels erico’s kunder onninen og rich. müller, dels
erico’s agent i mellemøsten har fundet sted tilnærmelsesvis som beskrevet i dommen, men
har anført, at forholdene er uden relevans for afgørelsen, da erstatningskravet ikke er baseret
på tab vedrørende disse forhold, men alene på tab vedrørende solar a/s. de har til støtte for
frifindelsespåstanden for så vidt angår a yderligere gjort gældende, at markedsføringslovens
§ 1 ikke omfatter handlinger foretaget af ham, idet han var ansat som almindelig lønmodtager
hos erico. der er ikke grundlag for at tilkende erico vederlag efter markedsføringslovens
nugældende § 20, stk. 3.
erico har ligeledes i det væsentlige gentaget deres anbringender. de har præciseret, at er-
statningspåstanden alene støttes på begivenhederne vedrørende erico’s daværende kunde
solar, og at sagen derfor for højesteret er afgrænset hertil. a har under sin ansættelse handlet
groft illoyalt over for erico. erico har endvidere fastholdt, at a ved denne adfærd har
overtrådt markedsføringslovens § 1, der finder anvendelse også i forhold til a. såfremt der
ikke er tilstrækkeligt grundlag for at tilkende erico erstatning, gøres det subsidiært gæl-
dende, at der bør tilkendes erico vederlag efter markedsføringslovens nugældende § 20, stk.
3.
supplerende sagsfremstilling
i en mail af 5. januar 2005 fra claude brand, walraven, til jan van walraven hedder det bl.a.:
       ”subject: solar meeting january 4th 2005
       …
       meeting at the solar distribution center denmark with:
       - villy kronborg:                    group product manager europe (board member of
                                            solar europe)
       - s.e. sorgenfri jensen              product mngr electrical (in charge of the electrical
                                            products)
       - preben fischer                     product eng. electrical (handles the products directly
                                            + follows some key customer accounts, in particular
                                            a large stainless steel strut customer)
       - jimmi berg                         division director mechanical (comes from a)
       - helle broner jensen                product assistant mechical (comes from a)
                                          - 3 -
i make a wm power point presentation: company, philosophy + products samples +
litterature etc…
1) solar overview:
solar has companies in the following countries:
         - denmark (also head office)
         - sweden
         - norway
         - finland
         - netherlands
         - germany (north)
         - poland
each country has a central warehouse, to which suppliers make their deliveries.
solar has a centralized organization managed by denmark, with an efficent logistic
logistic and is system. they have a high reputation for service and for being a reliable
partner.
for example, if an electrician anywhere in denmark places an order on line till 18h00,
he will have the goods delivered where he wants the following morning at 7h00.
solar wants to have one supplier for both electrical and mechanical fasteners.
they are introducing mechanical fasteners first in denmark, with a plan to do it next in
the netherlands.
obo, a key supplier of solar had recommended us to them (theo sent documenta-
tion in dec 2004)
solar and erico:
solar has been quite unhappy about the service provided by erico over the last 2
years: late answers on delivery dates, long lead times for forecasted products, not keep-
ing up promises to iprove, etc,….
1) electrical fasteners:
- total europe purchase of solar with erico: around €2m, of which about €900k
in denmark.
50% in fasteners and 50% in strut (quite a bit in stainless)
we have the list of items and quantities purchased in denmark (mail of yesterday) and
we will get the list for all other countries as well.
…
2) mechanical fasteners:
- solar wants to start selling in denmark on the 1st of march.
this means that they will place stock orders with the supplier the first week of febru-
ary!
- the range they are working with is based on the a denmark mechanical catalogue,
with fischer products, which similar to the universal müpro range
                                         - 4 -
…
3. to do list:
- everyone (solar and us) is clearly under time pressure
- we have 90% chances to get this business: €2m in electrical fasteners + the new me-
chanical fasteners (my guess €300 to €400 in the first year)
- villy kronborg is pushing for us and is also counting on wm to meet there expecta-
tions
- to do electrical: equivalence list denmark by january 13th with net prices
solar
- to do mechanical: equivalence list denmark “ “                  “ “ “ “
“     (we will also propose some add on wm products: starquick, bisofix, etc,…)
each list to have the following info:
         - solar part n° and description (already on list)
         - wm part n° and decription + ean codes!
         - net prices
         - weight per box and box dimensions (for central warehousing planning)
- prices and conditions should for all of europe.
- requested conditions:
…
decision to be made in week of january 17th by solar.
i believe that a visit of jan to show our commitment and sign the agreement in february
would be a plus.
this is quite a challenge, but i think it is worth it.
priority is to get the mssing info:
         - part n°
         - ean codes
         - weight
         - box sizes
for all we we items and the missing mechanical products.
i need assistance in mijdrecht, with ideally one central person to coordinate all the data
request.
i will have “danish” help to complete the files.
on mechanical prices, i believe we should look at a mix between dutch and german
net prices on pipe clamps and strut: i will discuss this with marcel for nl. can you give
examples of “good” bismat and bifix net prices (i have 1 or 2 examples from 2003)
- internal organization mijdrecht: i ask marcel to think about selecting 1 customer ser-
vice person and 1 marketing person to look after scandinavia: decision on the
12th/01/05 when i am in mijdrecht.
                                                - 5 -
       thanks for the support, if we do it right we have 90% chances to get it (before our e….
       “freinds” wake up)”
parterne er enige om, at bemærkningen om ”danish” help henviser til a.
i et forarbejde til det i sø- og handelsretten gengivne regneark med produktbetegnelser og
priser er i forbindelse med nogle erico-produktkoder anført ”no idea what it is, can you ask
a”.
med en mail af 12. januar 2005 om morgenen sendte claude brand et regneark med vare-
numre til a, der i en mail samme morgen svarede:
       ”this looks very nice, but for the 3/4" nut, there must be separate partnumber, and the
       connector attached, if the customer has to ”think” it will go wrong and this also means
       that they require loose parts to be assembled in the warehouse, and this will 100% sure
       go wrong.”
i en mail samme dag om eftermiddagen skrev a til allan wagner fra solar:
       ”m.h.t. priserne behøver du ikke inkludere årsbonus til solar dk, og solar gruppe bo-
       nus, det er noget vi ved der skal være tilstede, og kalkulerer med.
       så den rene netto pris med basis i hvad solar sælgerne skal bruge.”
i en mail samme eftermiddag svarede allan wagner:
       ”hvis vi tager udgangspunkt i de listepriser vi har sendt til dig på en fil, er den nødven-
       dige rabat liggende mellem 78 og 82%.
       så en konkurrencestærk pris bør ligger et sted der imellem hvilket jo er 80%.
       håber dette kan være en hjælp.
       du er naturligvis velkommen til at ringe for en uddybning.”
med en mail samme dag, tidligt om aftenen, sendte roy vermeulen fra walraven ”the solar
mechanical list” til claude brand, der sendte den videre til bl.a. jan van walraven med en
mail samme aften, hvori der stod:
       ”i checked the key standard items, based on the france purchase.
       in general it looked ok.
       problems on the following items (all in pink)
               - bismat 2000 ex: 20-23mm m8               = ^26/100
                                                - 6 -
               - bismat 2000 ex 20-23 mm m8/m10           = ^28/100
               _cantilever wm1 (they had a wm0 in that size)
               - all cantlivers in wm14
       big issue is of course the bismat 2000
       for discussion tomorrow”
den 13. januar 2005 sendte claude brand disse mails videre til a med en mail, hvori det an-
førtes:
       ”please check the vds sprinkler prices (dk net and then euro
       please add 4% to the today net
       please let us look at a formula to get the bismat 1/2" m8 around ^0,34 (and so on)
       and m8/m10 around ^0,385
       talk to you later”
højesterets begrundelse og resultat
efter det af parterne anførte er det ikke nødvendigt for højesteret at tage stilling til forholdene
vedrørende erico’s kunder onninen og rich. müller samt erico’s agent i mellemøsten.
højesteret lægger til grund, at a i hvert fald i januar 2005, mens han stadig var ansat hos
erico, men sygemeldt, arbejdede for walraven b.v. som led heri bistod han walraven ved
udarbejdelsen af et tilbud, som walraven i januar 2005 afgav til erico’s daværende kunde
solar a/s med henblik på en leveringsaftale omfattende bl.a. det varesortiment, som solar
hidtil havde købt hos erico. bistanden angik i hvert fald udarbejdelsen af de oversigter i
form af regneark vedrørende varesortiment og priser, der som led i tilbuddet blev sendt til
solar, rådgivning til walraven om, hvilke produkter der var kommercielt interessante for so-
lar, samt direkte kontakter ved mailkorrespondance og telefonsamtaler med solar’s personale
om tilbud, herunder varesortiment og priser. højesteret finder, at a herved groft tilsidesatte
sine forpligtelser i ansættelsesforholdet til loyal varetagelse af erico’s interesser, herunder
forpligtelsen til at undlade handlinger, der kunne påføre erico konkurrence og skade
erico’s virksomhed. det bemærkes, at det forhold, at erico kort efter as opsigelse af an-
sættelsesforholdet lukkede den telefon og den internetforbindelse, der var stillet til hans rå-
dighed, ikke fører til et andet resultat, uanset om disse handlinger kunne anses for en fritstil-
                                                - 7 -
ling. ved as tilsidesættelse af sine forpligtelser i ansættelsesforholdet har han handlet an-
svarspådragende over for erico i henseende til forholdet til solar.
højesteret tiltræder, at det ikke er godtgjort, at a har videregivet oplysninger vedrørende so-
lar, der har karakter af erhvervshemmeligheder, jf. markedsføringslovens dagældende § 10,
stk. 2 (nu § 19, stk. 2). det bemærkes herved, at de oplysninger, walraven anvendte, kan hid-
røre fra solar.
walraven gjorde i forbindelse med tilbudsafgivelsen til og forhandlingerne med solar brug af
den beskrevne bistand fra a, selv om walraven må have indset, at a tilsidesatte sine forplig-
telser over for erico. højesteret finder, at walraven derved har overtrådt markedsføringslo-
vens § 1. ved walraven’s overtrædelse af denne bestemmelse har selskabet handlet ansvars-
pådragende over for erico i henseende til forholdet til solar.
a var i januar 2005 ansat og ikke erhvervsdrivende og kan derfor ikke anses for selvstændigt
at have overtrådt markedsføringslovens § 1. spørgsmålet om, hvorvidt en ansat efter omstæn-
dighederne ifalder erstatningsansvar for medvirken til overtrædelse af markedsføringslovens §
1, opstår ikke i denne sag, allerede fordi walraven’s overtrædelse beror på selskabets udnyt-
telse af as tilsidesættelse af sine ansættelsesretlige forpligtelser over for erico, der som an-
ført i sig selv er ansvarspådragende for a.
da a og walraven begge har handlet ansvarspådragende over for erico i henseende til for-
holdet til solar, er de solidarisk erstatningsansvarlige for det tab, som de herved har påført
erico.
højesteret tiltræder af de grunde, sø- og handelsretten har anført, at a og walraven’s an-
svarspådragende adfærd har medvirket til og fremskyndet solar’s leverandørskifte, og at er-
statningen er fastsat til 300.000 kr. der er ved erstatningsfastsættelsen taget hensyn til de af
sø- og handelsretten anførte forhold samt oplysningerne om erico’s dækningsbidrag og
omsætning.
under hensyn til, at erico har fået medhold i, at der påhviler både a og walraven erstat-
ningsansvar, anser højesteret erico for den vindende part også for højesteret, selv om
                                            - 8 -
erico ikke har fået medhold i kravet om forhøjelse af erstatningen. sagsomkostningerne for
højesteret fastsættes til 40.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a og walraven b.v. solidarisk betale i alt 40.000 kr.
til erico europe b.v. og erico international corporation.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                         udskrift
                                               af
                         sø- & handelsrettens retsbog
                                        ____________
den 28. marts 2018 kl. 13:00 blev retten sat af      dommer .
der foretoges:
b-348-17
    virksomhed aps 1
(advokat boris k. frederiksen)
mod
  sagsøgte 1
(advokat philip h. lönborg)
og
b-502-17
    virksomhed aps 1
(advokat boris k. frederiksen)
mod
       sagsøgte 2
(advokat philip h. lönborg)
                                                -2-
ingen var mødt.
det tidligere fremlagte var til stede.
der afsagdes sålydende
                                           kendelse:
indledning og parternes påstande
disse to sager drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet ef-
ter virksomhed aps 1
kurator, advokat boris frederiksen, har nedlagt påstand om, at          sagsøgte 1    og
    sagsøgte 2     pålægges konkurskarantæne i tre år.
  sagsøgte 1     og        sagsøgte 2         har nedlagt påstand om frifindelse.
sagerne er blevet behandlet sammen, og de er afgjort efter mundtlig forhandling.
oplysninger i sagen
virksomhed aps 1 blev stiftet den 29. januar 2014 af  sagsøgte 1     og virksomhed aps 2 med
en selskabskapital på 50.000 kr.      sagsøgte 1   var fra den 29. januar 2014 til den 9. februar
2017 registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var forarbejdning og salg af føde-
varer. selskabet havde regnskabsår fra den 1. januar til den 31. december. første periode løb
                                                    -3-
fra den 29. januar 2014 til den 31. december 2014. der er indsendt årsrapporter til og med
2015.
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 20. januar 2017 fra skat ta-
get under konkursbehandling den 9. februar 2017, hvor advokat boris frederiksen blev ud-
peget som kurator.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
15.406.664,76 kr., hvoraf 12.488.445,80 kr. vedrører krav anmeldt af skat. aktiverne i kon-
kursboet kan samlet opgøres til 6.851.538,66 kr.
skifteretten har den 12. juni 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæne-
sag mod sagsøgte 1          til følge (b-348-17.
skifteretten har den 30. august 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod            sagsøgte 2           til følge (b-502-17.
kurator har herefter i processkrift af 10. juli 2017 vedrørende sagsøgte 1       oplyst bl.a.:
”…
sagsfremstilling
sø- og handelsrettens skifteret tog den 12. juni 2017 kurators indstilling om indledning af sag om
konkurskarantæne efter konkurslovens § 157 mod den tidligere direktør i selskabet virksomhed aps 1
(nu: under konkurs) til følge, jf. retsbogen af samme dato (følgelig indgiver kurator hermed pro-
cesskrift i medfør af konkurslovens § 161.
det konkursramte selskab og baggrunden for konkursen
det konkursramte selskab drev i perioden fra dets stiftelse den 29. januar 2014 og frem til kon-
kursdekretets afsigelse den 9. februar 2017 virksomhed med forarbejdning og salg af fødevarer,
jf. fuldstændig udskrift fra erhvervsstyrelsen..
ledelsen i perioden fra et år før fristdagen, nærmere fra 20. januar 2016 og frem til konkurstids-
punktet 9. februar 2017, bestod af:
        •    direktør    sagsøgte 1
                                                  -4-
årsrapport for 2014 viser et negativt resultat med kr. 16.730,- og en egenkapital på kr. 33.270
årsrapporten for 2015 viser et negativt resultat med kr. 774.522,- og en negativ egenkapital på
kr. 741.274,-.
det konkursramte selskab oparbejdede i perioden april 2014 til og med december 2016 restancer
til skat for manglende betaling af a-skat, am-bidrag, moms og selskabsskat.
på baggrund heraf indgav skat en konkursbegæring den 20. januar 2017 mod selskabet til sø-
og handelsrettens skifteret.
den 9. februar 2017 blev der afholdt møde i skifteretten, hvor selskabets advokat, phillip h. lön-
borg, mødte på vegne af selskabet. selskabet nægtede konkursbegæringen fremmet. skifteretten
fremmede imidlertid konkursbegæringen henset til, at skat havde et dokumenteret krav på kr.
1.933.188,41, og at selskabet ikke havde en betalingsevne.
selskabet blev derfor taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den 9. februar 2017, og
advokat boris frederiksen, advokatfirmaet poul schmith, blev udpeget som kurator.
selskabets aktiver og passiver
i forbindelse med konkursdekretets afsigelse oplyste selskabets advokat, phillip h. lönborg, at
denne ikke havde kendskab til selskabets aktiver eller passiver.
tidligere direktør i selskabet, sagsøgte 1 har efterfølgende oplyst, at der ingen aktiver eller
ansatte var i selskabet, og at alle selskabets fordringer løbende blev solgt til virksomhed aps 4
     for at sikre likviditet i selskabet.
konkursboet har efterfølgende modtaget ristorno fra telia på i alt kr. 11.039,41.
boets aktuelle aktiver efter afholdelse af foreløbige bobehandlingsudgifter består således af føl-
gende, jf. seneste redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2:
1.     indeståender på bankkonti                                     kr.            10.758,16
aktiver i alt (foreløb. opgjort)                                     kr.            10.758,16
der er i konkursboet foreløbig registreret følgende anmeldelser, jf. udskrift af gældbogen
konkurslovens § 93 (massekrav)                                      kr.       750,00
konkurslovens § 97 (almindelige kreditorkrav)                       kr.       1.958.903,96
passiver i alt                                                      kr.       1.959.653,96
skat’s krav
det konkursramte selskab oparbejdede i perioden april 2015 til september 2016 restancer til
skat for manglende betaling af a-skat i perioden april 2015 til september 2016. herudover var
                                                   -5-
der manglende betaling af am-bidrag i august og september 2016 og moms i april-juni 2014 og
april-september 2016. endelig var der ikke betalt selskabsskat i 2014 og aconto selskabsskat for
2016.
det fremgår af konkursbegæringen af 20. januar 2017, at selskabets skyld til skat pr. 20. januar
2017 udgjorde kr. 1.933.188,41. skat tog i den forbindelse forbehold for yderligere skatte- og
rentekrav på kr. 343.678,39.
bogføringsmateriale
kurator har modtaget selskabets fysiske bogføringsmateriale. det fremgår heraf, at en lang række
af dokumenterne ikke tilhører det konkursramte selskab, men derimod andre selskaber, der har el-
ler har haft tilknytning til sagsøgte 1 dette gælder eksempelvis fakturaer, der ikke er udstedt
til det konkursramte selskab, men derimod til virksomhed aps 3          (hvor sagsøgte 1 var be-
styrelsesformand)
det fremgår således af bogføringsmaterialet, at fakturaer udstedt til virksomhed aps 3           (ek-
sempelvis er blevet betalt med midler fra det konkursramte selskabs konto. som det fremgår, er
dette sket et betydeligt antal gange, og kurator må således på det foreliggende grundlag lægge til
grund, at der er sket en sammenblanding af det konkursramte selskabs midler med andre selska-
bers.
   sagsøgte 1    opfordres (1) til at redegøre nærmere herfor.
anbringender
det gøres overordnet gældende, at:
       •   selskabets kreditorer, særligt skat, har lidt betydelige tab som følge af fortsættelse af
           driften efter håbløshedstidspunktet,
       •   selskabet ikke har overholdt sin pligt til afregning af moms og a-skat mv.,
       •   der er sket en sammenblanding af det konkursramte selskabs midler med andre selska-
           bers, og
       •   selskabets bogføring ikke var tilrettelagt og udført i overensstemmelse med god bogfø-
           ringsskik.
henset til de nævnte forhold er det efter en samlet vurdering kurators opfattelse, at der er tale om
groft uforsvarlig forretningsførelse, og at sagsøgte 1 dermed er uegnet til at deltage i ledelsen
af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser,
hvorefter der er grundlag for at indlede en sag om konkurskarantæne.
groft uforsvarlig forretningsførelse
i de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 429 af 1. maj 2013, som indførte reglerne om kon-
kurskarantæne, punkt 4.1.2.2, følger det bl.a., at vurderingen af, om der foreligger groft uforsvar-
lig forretningsførelse, bør foretages i forhold til virksomhedens økonomiske forhold (i bred for-
stand), fx i forhold til handlinger relateret til virksomhedens kapitalgrundlag, økonomistyring og
større økonomiske dispositioner med hensyn til virksomhedens drift eller udvikling.
                                                   -6-
det konkursramte selskab generede allerede i 2014 et underskud, hvilket fortsatte frem til kon-
kursdekretets afsigelse. selskabets egenkapital var i 2015 negativ med kr. 741.274,-.
i en situation, hvor selskabets egenkapital gennem en længere periode har været negativ, må det
kunne forventes, at selskabets ledelse følger driften og den økonomiske situation i selskabet sær-
deles nøje, herunder løbende sikrer sig at selskabets gældsforpligtelser ikke fortsat øges, uden at
kreditorerne har udsigt til betaling af deres tilgodehavender.
  sagsøgte 1      havde som selskabets direktør en forpligtelse til at sikre, at kapitalberedskabet i
selskabet til enhver tid var forsvarligt, herunder at der var tilstrækkelig likviditet til at opfylde
selskabets nuværende og fremtidige forpligtelser efterhånden som de forfaldt, jf. selskabslovens
§§ 118 og 119.
det er kurators opfattelse, at sagsøgte 1 ikke har iagttaget forpligtelserne efter selskabslovens
§§ 118 og 119 med den fornødne omhu, hvilket har medført et betydeligt tab for selskabets kredi-
torer.
konkursrådet anfører ligeledes (punkt 4.1.2.3), at groft uforsvarlig forretningsførelse fx kan bestå
i at fortsætte virksomhedens drift, selv om den pågældende måtte indse, at en videreførelse af drif-
ten ville medføre betydelige tab.
det er kurators klare opfattelse, at selskabets drift har været fortsat udover håbløshedstidspunk-
tet, hvilket sagsøgte 1 som selskabets direktør, måtte have haft kendskab til.
der henvises i denne forbindelse til punkt 4.1.2.1, hvor konkursrådet specifikt nævner, at det lige-
ledes må indgå i vurderingen af groft uforsvarlig forretningsførelse, om konkursen har ført til be-
tydelige tab for fordringshaverne. konkursrådet nævner endvidere (punkt 4.1.2.2), at i vurderin-
gen kan det ligeledes indgå, om virksomheden generelt har overholdt sine pligter til angivelse og
afregning af moms og a-skat mv.
i den forbindelse skal ligeledes fremhæves østre landsrets kendelse af 30. november 2016 i sagen
b-1375-16 (vedlagt), hvor landsretten fandt, at det forhold, at der fra januar 2014 og frem til
april 2015 ikke var blevet afregnet moms, a-skat og am-bidrag, hvorved der opstod en restance
på ca. kr. 3,6 mio., som udgangspunkt må anses for groft uforsvarlig forretningsførelse henset til
den meget lange periode, hvor det pågældende selskab havde undladt at afregne de betydelige
skatte- og afgiftsbeløb, hvorfor betingelserne for at pålægge konkurskarantæne var opfyldt.
det er således i sig selv groft uforsvarlig forretningsførelse, at sagsøgte 1 har undladt i en
længere periode at afregne a-skat, am-bidrag, moms mv. det faktum, at sagsøgte 1 – delvist
– har afdraget på gælden til skat, ændrer ikke herpå.
hertil kommer, at selskabets midler har været sammenblandet med andre selskabers, ligesom sel-
skabets bogføringsmateriale ikke var tilrettelagt i overensstemmelse med bogføringslovens regler
herom, idet selskabets fysiske bogføringsmateriale, i et omfang der ikke kan karakteriseres som
ubetydeligt, har været sammenblandet med andre nærtstående selskabers.
                                                  -7-
det følger af reglerne om konkurskarantæne, at særlig grove tilfælde af overtrædelse af særlov-
givningen, som eksempelvis bogføringsloven, kan være tilstrækkelig til at pålægge konkurskaran-
tæne.
henset til de nævnte forhold er det efter en samlet vurdering kurators opfattelse, at sagsøgte 1
ved de ovennævnte dispositioner har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og derfor er ueg-
net til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for
virksomhedens forpligtelser.
den tidsmæssige betingelse
fristdagen i konkursboet er den 20. januar 2017, jf. konkurslovens § 1.
i relation til den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., bemærkes, at
sagsøgte 1 har været registreret direktør i hele perioden fra den 20. januar 2016 til konkurstids-
punktet den 9. februar 2017, jf.
for så vidt angår perioden inden for hvilken den groft uansvarlige forretningsførelse skal være
udvist, gøres det for det første gældende, at der konkret ikke skal stilles krav om, at den udviste
adfærd skal ligge inden for samme frist. groft uforsvarlig forretningsførelse, der er udvist tidlige-
re end et år før fristdagen, skal således tillige indgå i vurderingen af, om der er grundlag for at
pålægge konkurskarantæne.
dette gælder navnlig i en situation som den foreliggende, hvor der er tale om gentagne ensartede
dispositioner af groft uforsvarlig forretningsførelse både før og efter 1-årsdagen. der henvises i
den forbindelse til højesterets kendelse trykt i ufr 2016, side 1473, der tog stilling til, om betin-
gelserne for at pålægge ledelsen konkurskarantæne var opfyldt, herunder navnlig i forhold til be-
tydningen af 1-årsfristen i konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt.
det gøres således for det andet gældende, at det forhold, at sagsøgte 1 over en lang periode
både før og efter 1-årsdagen har undladt at betale a-skat, moms mv., skal tillægges betydning ved
vurderingen af, om der er grundlag for at pålægge konkurskarantæne.
endvidere gøres det for det tredje gældende, at det forhold, at sagsøgte 1 i perioden senere
end 1 år før fristdagen ikke har taget konkrete tiltag til at stoppe de pågældende aktiviteter, i sig
selv er at anse for groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kendelsen trykt i ufr 2016, side 1473.
rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør endvidere gældende, at det under hensyn til sagsøgte 1's handlemåde og om-
stændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 2.
                                                   -8-
karantæneperioden
endelig gør konkursboet gældende, at sagsøgte 1 skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf.
konkurslovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge sagsøgte 1 kon-
kurskarantæne i en kortere periode end 3 år...”
kurator indgav den 27. september 2017 processkrift ved                 sagsøgte 2          i sag b-502-
17. følgende fremgår bl.a. af processkriftet:
”…
sagsfremstilling
sø- og handelsrettens skifteret tog den 30. august 2017 kurators indstilling om indledning
af sag om konkurskarantæne efter konkurslovens § 157 mod                sagsøgte 2         som
ifølge kurator udgjorde en del af ledelsen i selskabet virksomhed aps 1 (nu: under konkurs), til
følge, jf. retsbogen af samme dato (bilag 1). følgelig indgiver kurator hermed processkrift i
medfør af konkurslovens § 161.
1. det konkursramte selskab og baggrunden for konkursen
det konkursramte selskab drev i perioden fra dets stiftelse den 29. januar 2014 og frem til
konkursdekretets afsigelse den 9. februar 2017 virksomhed med forarbejdning og salg af
fødevarer, jf. fuldstændig udskrift fra erhvervsstyrelsen (bilag 2).
ledelsen ifølge udskrift fra erhvervsstyrelsen i perioden fra et år før fristdagen, nærmere
fra 20. januar 2016 og frem til konkurstidspunktet 9. februar 2017, bestod af:
     direktør sagsøgte 1
årsrapport for 2014 viser et negativt resultat med kr. 16.730,- og en egenkapital på kr.
33.270 (bilag 3). årsrapporten for 2015 viser et negativt resultat med kr. 774.522,- og en
negativ egenkapital på kr. 741.274,- (bilag 4).
det konkursramte selskab oparbejdede i perioden april 2014 til og med december 2016 restancer
til skat for manglende betaling af a-skat, am-bidrag, moms og selskabsskat.
på baggrund heraf indgav skat en konkursbegæring den 20. januar 2017 mod selskabet til
sø- og handelsrettens skifteret (bilag 5).
den 9. februar 2017 blev der afholdt møde i skifteretten, hvor selskabets advokat, phillip h.
lönborg, mødte på vegne af selskabet. selskabet nægtede konkursbegæringen fremmet.
skifteretten fremmede imidlertid konkursbegæringen henset til, at skat havde et dokumenteret
krav på kr. 1.933.188,41, og at selskabet ikke havde en betalingsevne.
selskabet blev derfor taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den 9. februar 2017,
og advokat boris frederiksen, advokatfirmaet poul schmith, blev udpeget som kurator
(bilag 6).
kurator indstillede i redegørelsen i medfør af § 125, stk. 2, af 9. juni 2017 (bilag 7) til, at
   sagsøgte 1 skulle pålægges konkurskarantæne. sø- og handelsrettens skifteret tog indstillin-
gen
til følge den 12. juni 2017, jf. bilag 8. sagen verserer fortsat under sagsnr. b-348-
17.
kurator blev efterfølgende opmærksom på en række forhold, der ifølge kurator medførte, at
         sagsøgte 2         ( sagsøgte 1's søn) ligeledes udgjorde en del af ledelsen i det
konkursramte selskab, uagtet at            sagsøgte 2        ikke var registreret i erhvervsstyrelsen
som sådan. som følge heraf indstillede kurator i kreditorinformation nr. 4 af 29. august
2017 (bilag 9), at der skulle indledes konkurskarantænesag mod              sagsøgte 2
hvilket blev taget til følge af sø- og handelsrettens skifteret den 30. august 2017, jf.
bilag 1.
                                                     -9-
2. ledelsen i selskabet
ved dekretets afsigelse den 9. februar 2017 blev det ikke af det konkursramte selskabs repræsen-
tant,
philip h. lønborg, oplyst, hvorvidt der var ansatte i selskabet. selskabets direktør,
   sagsøgte 1    oplyste efterfølgende telefonisk over for kurator, at der ingen ansatte var
i selskabet.
ved en nærmere gennemgang af selskabets bogføringsmateriale (bilag 10) blev kurator
opmærksom på et betydeligt antal kvitteringer og fakturaer, der var stilet til sagsøgte 2
            en række af disse kvitteringer er ligeledes ”godkendt” af               sagsøgte 2
af en enkelt faktura fremgår           sagsøgte 2          som ”dir. sagsøgte 2 ”, hvilket
kurator antager er en forkortelse for ”direktør”, jf. bilag 11.
kurator anmodede sagsøgte 1 om at redegøre herfor ved brev af 26. juni 2017 (bilag
12).
ved mail af 12. juli 2017 (bilag 13) oplyste sagsøgte 1 – i modsætning til tidligere – at
administrationen af selskabet lå i sverige, hvor bl.a.           sagsøgte 2           har haft sit
daglige arbejde, mens sagsøgte 1 kom der et par gange om ugen. det blev videre oplyst,
at      sagsøgte 1 og
                   sagsøgte
                      sagsøgte
                             2 2       sammen har stået for den daglige drift, hvilket var baggrun-
den
for, at        sagsøgte 2         også var nævnt i kvitteringer mv.
det kan i den forbindelse oplyses, at det konkursramte selskab er stiftet af virksomhed aps 2
     , som        sagsøgte 2          er direktør i samt stifter og ejer af, jf. bilag 14.
    sagsøgte 2     var endvidere direktør i det konkursramte selskabs søsterselskab,
         virksomhed aps 3           ( cvr nr. 1        ), der blev erklæret konkurs 21. april
2016, jf. bilag 15. sagsøgte 1 var bestyrelsesformand i dette selskab.
3. selskabets aktiver og passiver
i forbindelse med konkursdekretets afsigelse (bilag 6) oplyste selskabets advokat, phillip h.
lönborg, at denne ikke havde kendskab til selskabets aktiver eller passiver.
   sagsøgte 1 har efterfølgende oplyst, at alle selskabets fordringer løbende blev solgt til
    virksomhed aps 4    for at sikre likviditet i selskabet. konkursboet har efterfølgende modtaget
ristorno fra telia på i alt kr. 11.039,41.
boets aktuelle aktiver efter afholdelse af foreløbige bobehandlingsudgifter består således af
følgende, jf. seneste redegørelse af 9. juni 2017 (bilag 7):
1. indeståender på bankkonti
kr.
10.758,16
aktiver i alt (foreløb. opgjort) kr. 10.758,16
konkursboet har efterfølgende indgået en forligsaftale (bilag 16) med                 sagsøgte 2
(se punkt 7), der indbragte boet yderligere kr. 35.000.
der er i konkursboet foreløbig registreret følgende anmeldelser, jf. udskrift af gældbogen
(bilag 17):
konkurslovens § 93 (massekrav) kr. 750,00
konkurslovens § 97 (almindelige kreditorkrav) kr. 1.960.903,96
passiver i alt kr. 1.961.653,96
4. skats krav
det konkursramte selskab oparbejdede i perioden april 2015 til september 2016 restancer til
skat for manglende betaling af a-skat i perioden april 2015 til september 2016. herudover
var der manglende betaling af am-bidrag i august og september 2016 og moms i apriljuni
2014 og april-september 2016. endelig var der ikke betalt selskabsskat i 2014 og aconto
                                                    - 10 -
selskabsskat for 2016.
det fremgår af konkursbegæringen af 20. januar 2017 (bilag 5), at selskabets skyld til
skat pr. 20. januar 2017 udgjorde kr. 1.933.188,41. skat tog i den forbindelse forbehold
for yderligere skatte- og rentekrav på kr. 343.678,39.
5. bogføringsmateriale
kurator har modtaget selskabets fysiske bogføringsmateriale. det fremgår heraf, at en lang
række af dokumenterne ikke tilhører det konkursramte selskab, men derimod andre selskaber,
der har eller har haft tilknytning til sagsøgte 1 og/eller               sagsøgte 2
dette gælder eksempelvis fakturaer, der ikke er udstedt til det konkursramte selskab, men
derimod til             virksomhed aps 3              ( cvr nr. 1       ), jf. bilag 10, som
    sagsøgte 2      var administrerende direktør i og sagsøgte 1 var bestyrelsesformand
for, jf. bilag 15.
det fremgår således af bogføringsmaterialet, at fakturaer udstedt til virksomhed aps 3
                (eksempelvis bilag 10, side 2) er blevet betalt med midler fra det konkursramte
selskabs konto (bilag 10, side 1). som det fremgår af bilag 10, er dette sket et betydeligt
antal gange, og kurator lægger således til grund, at der er sket en sammenblanding af
det konkursramte selskabs midler med andre nærtstående selskabers.
6. overførsel på kr. 50.000
i forbindelse med kurators gennemgang af selskabets bogføringsmateriale blev kurator opmærk-
som
på, at det konkursramte selskab den 7. december 2016 overførte kr. 50.000,- til
         sagsøgte 2          jf. bilag 18.
kurator oplyste           sagsøgte 2          herom ved brev af 16. juni 2017, jf. bilag 19.
    sagsøgte 2      oplyste i mail af samme dato (bilag 20), at overførslen var tilbagebetaling
af et lån ydet til selskabet i oktober 2015.
kurator bad ved brev af 3. juli 2017 (bilag 21)             sagsøgte 2           om at dokumentere
lånet. konkursboet og             sagsøgte 2         har efterfølgende indgået en forligsaftale
(bilag 16).
anbringender
det gøres overordnet gældende, at:
            sagsøgte 2           har udgjort en del af ledelsen i selskabet uden at være registreret
som dette ved erhvervsstyrelsen,
    selskabets kreditorer, særligt skat, har lidt betydelige tab som følge af fortsættelse
af driften efter håbløshedstidspunktet og overførslen på kr. 50.000,- den 7.
december 2016 fra selskabet til            sagsøgte 2
    selskabet ikke har overholdt sin pligt til afregning af moms og a-skat mv.,
    der er sket en sammenblanding af det konkursramte selskabs midler med andre
selskabers, og
    selskabets bogføring ikke var tilrettelagt og udført i overensstemmelse med god
bogføringsskik.
henset til de nævnte forhold er det efter en samlet vurdering kurators opfattelse, at der er
tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, og at           sagsøgte 2           dermed er uegnet
til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset
for virksomhedens forpligtelser, hvorefter der er grundlag for at indlede en sag om konkurskaran-
tæne.
                                                      - 11 -
7. ledelsen i selskabet
det er ikke en betingelse efter konkurslovens § 157, stk. 1, at den, der pålægges konkurskarantæ-
ne,
var registreret som direktør i det konkursramte selskab. der henvises i denne forbindelse
til betænkning nr. 1525 fra 2011, side 136, hvoraf fremgår:
”deltagelse i ledelsen af skyldnerens virksomhed omfatter endvidere den, der faktisk
har udøvet en direktørs eller et bestyrelsesmedlems eller tilsynsrådsmedlems beføjelser
i virksomheden. […] det vil endvidere omfatte virksomheder, hvis ledelse er regi 27.
streret i erhvervs- og selskabsstyrelsens it-system, men hvor registreringen helt eller
delvis ikke svarer til de faktiske forhold. sådanne stråmandskonstruktioner kan blandt
andet forekomme i visse koncernforhold, hvor moderselskabets ledelse reelt også
udøver den daglige ledelse i et eller flere datterselskaber, men hvor der er registreret
en anden ledelse i datterselskaberne, som formelt disponerer. konkurskarantæne for
moderselskabets ledelse kan i sådanne tilfælde komme på tale, hvis et eller flere af
datterselskaberne går konkurs, selv om moderselskabet ikke går konkurs.” [min understregning]
som gennemgået under punkt 2 har sagsøgte 1 har bekræftet, at                      sagsøgte 2
sammen med sagsøgte 1 har stået for den daglige drift (bilag 13). videre har der været
et betydeligt sammenfald i ledelsen og ejerkredsen i selskaberne i koncernen (bilag 2,
bilag 14 og bilag 15).
således har           sagsøgte 2         været direktør i det konkursramte selskabs søsterselskab,
           virksomhed aps 3              ( cvr nr. 1         ), der blev erklæret konkurs
21. april 2016, jf. bilag 15. sagsøgte 1 har til konkursboet oplyst (bilag 13), at:
”virksomhed aps 3 havde samme funktion som virksomhed aps 1 idet kødet dette selskab
solgte, blev produceret af virksomhed a/b 1 , et selskab, vi ejede sammen med en svensk
partner. i dette selskab var jeg i bestyrelsen mens sagsøgte 2             var direktør. virksomhed  aps
                                                                                virksomhed aps 1 1
            har betalt enkelte fakturaer vedrørende dette selskab, hvor det forretningsmæssigt
har givet mening at betale det tidligere selskabs gæld med henblik på at
kunne fortsætte samarbejdet med de pågældende virksomheder.”
der har således reelt været tale om en videreførelse af aktiviteten i det selskab, hvor
    sagsøgte 2      var direktør, hvilket efter kurators opfattelse må skabe en formodning for,
at        sagsøgte 2          ligeledes har deltaget i det konkursramte selskabs ledelse.
hertil kommer, at der har været et betydeligt antal kvitteringer og fakturaer stilet til
    sagsøgte 2     , ligesom        sagsøgte 2            har ”godkendt” flere fakturaer. endelig
bemærkes, at            sagsøgte 2         i et tilfælde har ageret på en sådan måde, at en kreditor
har opfattet          sagsøgte 2         som selskabets direktør, jf. bilag 11.
på baggrund heraf er det kurators opfattelse, at              sagsøgte 2         de facto udgjorde
en del af ledelsen i det konkursramte selskab, uagtet at han ikke var registreret som dette
ved erhvervsstyrelsen, hvorfor han kan pålægges konkurskarantæne, jf. konkurslovens §
157, stk. 1.
8. den groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres gældende, at der ved vurderingen af, om der er tale om groft uforsvarlig forretningsfø-
relse
skal tages udgangspunkt i virksomhedens økonomiske forhold (i bred forstand),
fx i forhold til handlinger relateret til virksomhedens kapitalgrundlag, økonomistyring
og større økonomiske dispositioner med hensyn til virksomhedens drift eller udvikling,
jf. punkt 4.1.2.2 i de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 429 af 1. maj 2013, som indførte
reglerne om konkurskarantæne.
det bemærkes i denne forbindelse, at det konkursramte selskab allerede i 2014 generede et
underskud, hvilket fortsatte frem til konkursdekretets afsigelse. selskabets egenkapital var i
2015 negativ med kr. 741.274,-, jf. bilag 3-4.
revisor angav i den forbindelse en afkræftende konklusion og anfører (bilag 4, side 3), at:
                                                    - 12 -
”selskabet har tabt kapitalen. vi har ikke modtaget dokumentation der bekræfter, at
selskabet har de fornødne midler til at betale den kortfristede gæld.
selskabets drift er afhængig af fremmed finansiering og det har ikke været muligt at
indhente tilstrækkelig sikkerhed for denne finansiering. vi tager derfor forbehold for
den fortsatte drift.” [min understregning]
selskabets gæld var således allerede ved aflæggelsen af første årsrapport skrantende, og ved
seneste årsrapport gjorde revisor opmærksom på, at selskabskapitalen var tabt, og at den
fortsatte drift var afhængig af fremmed finansiering.
i en situation, hvor selskabets egenkapital gennem en længere periode har været negativ, må
det kunne forventes, at selskabets ledelse følger driften og den økonomiske situation i selskabet
særdeles nøje, herunder løbende sikrer sig at selskabets gældsforpligtelser ikke fortsat
øges, uden at kreditorerne har udsigt til betaling af deres tilgodehavender.
groft uforsvarlig forretningsførelse kan fx bestå i at fortsætte virksomhedens drift, selv om
den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab, jf.
herved punkt 4.1.2.3 i de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 429 af 1. maj 2013.
det er på baggrund af ovenstående kurators opfattelse, at selskabets drift har været fortsat
udover håbløshedstidspunktet, netop fordi driften i selskabet fra dets begyndelse var negativ
og selskabets egenkapital allerede fra dets andet regnskabsår var tabt, hvilket sagsøgte 2
            som en del af ledelsen i selskabet måtte have haft kendskab til.
        sagsøgte 2          havde som en del af selskabets ledelse en forpligtelse til at sikre, at
kapitalberedskabet i selskabet til enhver tid var forsvarligt, herunder at der var tilstrækkelig
likviditet til at opfylde selskabets nuværende og fremtidige forpligtelser efterhånden som de
forfaldt, jf. selskabslovens §§ 118 og 119.
det er således kurators opfattelse, at          sagsøgte 2          ikke har iagttaget sine forpligtelser
med den fornødne omhu, hvilket har medført et betydeligt tab for selskabets kreditorer.
videre skal det ligeledes indgå i vurderingen om konkursen har ført til betydelige tab for
fordringshaverne og om virksomheden generelt har overholdt sine pligter til angivelse og
afregning af moms og a-skat mv, jf. punkt 4.1.2.1 og 4.1.2.2 i de generelle bemærkninger
til lovforslag nr. 429 af 1. maj 2013.
selskabets gæld til skat på konkurstidspunktet var cirka kr. 1.933.188,4, og selskabet
opbyggede alene i 3. kvartal 2016 en momsgæld på kr. 1.452.253,26, jf. bilag 5.
det gøres i denne forbindelse gældende, at konkursen har medført betydelige tab for skat,
idet         sagsøgte 2         som en del af ledelsen i selskabet har undladt i en længere
periode at afregne a-skat, am-bidrag, moms mv., hvilket i sig selv er udtryk for groft uforsvarlig
forretningsførelse.
der henvises i denne forbindelse til østre landsrets kendelse af 30. november 2016 i sagen
b-1375-16 (vedlagt), hvor landsretten fandt, at det forhold, at der fra januar 2014 og frem til
april 2015 ikke var blevet afregnet moms, a-skat og am-bidrag, hvorved der opstod en
restance på ca. kr. 3,6 mio., som udgangspunkt må anses for groft uforsvarlig forretningsførelse
henset til den meget lange periode, hvor det pågældende selskab havde undladt at afregne
de betydelige skatte- og afgiftsbeløb, hvorfor betingelserne for at pålægge konkurskarantæne
var opfyldt.
videre gøres det gældende, at selskabets midler ikke har været tilstrækkeligt adskilt fra de
øvrige koncernforbundne selskabers midler. på tilsvarende vis har selskabets bogføringsmateria-
le
ikke været tilrettelagt i overensstemmelse med bogføringslovens regler herom, idet
selskabets fysiske bogføringsmateriale, i et omfang der ikke kan karakteriseres som ubetydeligt,
har været sammenblandet med andre nærtstående selskabers.
det gøres således gældende, at allerede fordi bogføringen vedrørende virksomhed aps 3
                      ( cvr nr. 1      ) ikke er holdt adskilt fra det konkursramte selskabs
bogføring – både for så vidt angår at økonomien i selskaberne er sammenblandet, men også
at det fysiske bogføringsmateriale for de to selskaber var opbevaret i de samme ringbind –
                                                   - 13 -
er bogføringen ikke i overensstemmelse med god bogføringsskik og bogføringslovens regler
i øvrigt, jf. bogføringslovens §§ 6-10.
det følger af reglerne om konkurskarantæne, at særlig grove tilfælde af overtrædelse af
særlovgivningen, som eksempelvis bogføringsloven, kan være tilstrækkelig til at pålægge
konkurskarantæne.
endelig bemærkes, at           sagsøgte 2          mindre end tre måneder før selskabet gik
konkurs tilbagebetalte kr. 50.000 til sig selv. det bemærkes for god ordens skyld, at konkursboet
har indgået et forlig med          sagsøgte 2          der således har tilbagebetalt kr.
35.000 (bilag 16).
henset til de nævnte forhold er det efter en samlet vurdering kurators opfattelse, at
   sagsøgte 2      ved de ovennævnte dispositioner har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse
og derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte
personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser.
9. den tidsmæssige betingelse
fristdagen i konkursboet er den 20. januar 2017, jf. konkurslovens § 1.
da det i sagens natur ikke er muligt at fastsætte en bestemt periode, inden for hvilken
   sagsøgte 2      skulle have været en del af ledelsen, må det – som minimum – på baggrund
af bogføringsmaterialet i bilag 10 kunne lægges til grund, at sagsøgte 2           var en
del af ledelsen i 2016 og således senere end et år før fristdagen den 20. januar 2017, jf. konkurs-
lovens
§ 157, stk. 1, 1. pkt.
det gøres gældende, at der ikke kan stilles krav den udviste adfærd skal ligge inden for perioden
senere end et år før fristdagen. groft uforsvarlig forretningsførelse, der er udvist tidligere
end et år før fristdagen, skal således tillige indgå i vurderingen af, om der er grundlag
for at pålægge konkurskarantæne.
dette gælder navnlig i en situation som den foreliggende, hvor der er tale om kontinuerlige
og ensartede dispositioner af groft uforsvarlig forretningsførelse både før og efter 1-
årsdagen. der henvises i den forbindelse til højesterets kendelse trykt i ufr 2016, side
1473, der tog stilling til, om betingelserne for at pålægge ledelsen konkurskarantæne var
opfyldt, herunder navnlig i forhold til betydningen af 1-årsfristen i konkurslovens § 157,
stk. 1, 1. pkt.
det gøres således for det andet gældende, at det forhold, at           sagsøgte 2         over en
periode både før og efter 1-årsdagen har undladt at betale a-skat, moms mv., skal tillægges
betydning ved vurderingen af, om der er grundlag for at pålægge konkurskarantæne.
endelig gøres det gældende, at det forhold, at           sagsøgte 2         i perioden senere end
1 år før fristdagen ikke har taget konkrete tiltag til at stoppe de pågældende aktiviteter, i sig
selv er at anse for groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kendelsen trykt i ufr 2016, side
1473.
10. rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør endvidere gældende, at det under hensyn til              sagsøgte 2's
handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf.
konkurslovens § 157, stk. 2.
11. karantæneperioden
endelig gør konkursboet gældende, at             sagsøgte 2         skal pålægges konkurskarantæne
i 3 år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge
        sagsøgte 2          konkurskarantæne i en kortere periode end 3 år.
”…
                                                   - 14 -
forklaringer
  sagsøgte 1      har forklaret bl.a., at hans forældre havde en slagterforretning, og at han blev
født ind i slagterfaget. han opbyggede en engroshandel med salg af kød. han solgte 60% af
forretningen i 2000. han byggede herefter en forretning op i sverige, hvor de havde 130 an-
satte og solgte kød i store mængder i danmark til supermarkeder.
han havde et produktionsselskab i sverige virksomhed a/b 1 med en svensk partner -person 1
     . de producerede skåret pålæg, som de solgte til danmark.                sagsøgte 2         var
direktør i virksomhed aps 3 , som solgte det kød, der blev produceret i produktionsselskabet. der
kom dog store samarbejdsproblemer, og der blev bl.a. indgivet politianmeldelser, så det end-
te lidt i kaos.
de lavede derfor et nyt produktionsselskab i virksomhed a/b 2 , og stiftede virksomhed aps 1
som skulle sælge pålæg til danmark. der var tale om et salgsselskab. der var ikke noget
produktion i virksomhed aps 1 det var et rent ansvarsselskab og handelsselskab, og der var
derfor ingen ansatte.            sagsøgte 2          skulle ikke være direktør i dette nye selskab,
virksomhed aps 1  han havde fået nok at være direktør efter de dårlige oplevelser med det tidli-
gere selskab. han ejede selv 51 % af selskabet, og              sagsøgte 2          ejede 49 % gen-
nem sit holdingselskab.            sagsøgte 2           fik ikke løn fra selskabet. det var ham selv,
der som direktør bestemte i selskabet. han kom til sverige 3 gange om ugen, og var til stede
på kontoret. det tog lidt tid at få startet selskabet op. de brugte en del penge i opstarten,
hvor de ikke havde nogle indtægter. det tager tid at få løbet et nyt selskab i gang, og de skul-
le genskabe tilliden til kunderne, efter det tidligere selskab var endt i kaos.
han var i dialog med skat i 2016, hvor de lavede afdrag på gælden. han skød selv 1 mio. kr.
ind i selskabet af sine egne penge. selskabet steg til 30 mio. kr. i omsætning. resultatet i 2016
var positivt, omsætningen var stigende, og de forventede overskud i 2017.
                                                  - 15 -
de blev af catering virksomhed udvalgt til at levere pålæg, og det var en stor ordre. catering          virksomhed
                                                                                catering virksomhed
        gjorde dog indsigelse mod en levering, og de brændte derfor inde med varer for
500.000 kr., hvilket var meget uheldigt for deres økonomiske situation.
       person 2           stod for bogholderiet i begge selskaber. der var ikke rod i deres bog-
holderi, som blev drevet pænt og ordentligt. i forhold til de enkelte fakturaer, så havde leve-
randørerne ikke fundet ud af, at de havde skiftet navn, hvorfor der blev skrevet forkert på
fakturaerne. de har ikke betalt fakturaer for andre selskaber. de ringede og gjorde opmærk-
som på, når der var skrevet et forkert firmanavn i fakturaerne.
       sagsøgte 2            ledede driften i produktionen som driftsleder i virksomhed a/b 2 ,
hvor han var til stede 5 dage om ugen. virksomhed a/b 2 havde til huse i samme bygning
som virksomhed aps 1 .          sagsøgte 2         lavede begrænsede opgaver for virksomhed
                                                                                virksomhed aps 1    aps 1
    . der var ikke skrevet nogen arbejdsfordeling ned. han havde selv kontakten til kun-
derne i danmark.
han troede på selskabet hele vejen igennem. skat fik løbende deres afdrag på gælden. han
havde egne private midler på kistebunden, som han kunne skyde ind i selskabet. han mener
derfor, at deres kapitalberedskab var tilstrækkeligt. de betalte 50.000 kr. i renter om måne-
den til skat. revisor kendte ikke hans privatøkonomi, og de kunne derfor ikke vide, at han
havde mulighed for at skyde betydelige private midler ind i selskabet.
han håbede på, at de kunne opnå en ny aftale med skat, selv om de stiftede ny gæld. det
var helt naturligt, at det var         sagsøgte 2         og        person 2         , der tog mødet
med skat. han kan ikke umiddelbart svare på, hvorfor han ikke var med, måske kan han ha-
ve været syg på det pågældende tidspunkt, men det kan han ikke huske.
han vidste godt, da de stiftede ny gæld, at de kunne risikere en konkursbegæring fra skat.
det var person 2 der overførte pengene til              sagsøgte 2         fordi sagsøgte 2 havde be-
hov for at få pengene tilbage, som han havde lånt til selskabet.
                                                   - 16 -
         sagsøgte 2            har forklaret bl.a., at han er uddannet fra cbs som erhvervsøko-
nom. han havde en dårlig oplevelse, da han var direktør i det tidligere selskab virksomhed aps 3 ,
hvor der var trusler og stridigheder med de svenske partnere. dette havde han ikke lyst til at
opleve igen. han ville derfor ikke være direktør i det nye selskab virksomhed aps 1 det var et
bevidst valg.
virksomhed aps 1   var et typisk handelsselskab. han var daglig leder af produktionen i virksomhed a/b 2
            , og han havde fokus på driften i dette selskab. han hjalp dog lidt til i virksomhed aps 1
      . det var naturligt, når han ejede 49 % af selskabet gennem sit holdingselskab
virksomhed aps 2 , men han fik ikke løn herfor.
der var lidt problemer med at få virksomhed aps 1 i gang, da kundetilliden skulle bygges op
igen efter problemerne med det tidligere selskab. selskabet havde 15 mio. kr. i omsætning i
2015, hvilket i 2016 steg til det dobbelte. underskuddet vil kun have været på cirka halvde-
len, hvis problemerne med catering virksomhed ikke var opstået. selskabet var på rette vej, og de
havde en fornemmelse af, at der var kommet hul på bylden. hans far             sagsøgte 1     bidrog
økonomisk med tilskud fra egne private midler for at holde selskabet på fode. det var
sagsøgte 1   der havde det første møde med skat. sgt. 1 er dog ikke så god til økonomiske detal-
jer, så de aftalte, at han sammen med person 2 skulle tage det næste møde med skat, idet de
vidste en del om økonomien i selskabet. det er klart, da han var medejer af selskabet. på mø-
det svarede de for sig over for skat, og de forhandlede den pågældende afdragsordning.
det var ham, der skrev e-mailen for          sagsøgte 1    på side 122 i ekstrakten til skat. han er
bedre til it og til at formulere sig end      sagsøgte 1   .  sagsøgte 1    godkendte e-mailen, og
han godkender kun, hvis han er helt enig i indholdet.
gælden til skat var på 6.8 mio. kr., og de kom med et forhandlingstilbud, hvorefter
sagsøgte 1  ville skyde 1 mio. kr. af sine egne penge ind i selskabet. der blev hele tiden betalt til
skat i overensstemmelse med afdragsordningen. gælden blev således også nedbragt betrag-
teligt. på et tidspunkt steg gælden til skat dog igen. han troede dog fortsat på virksomhe-
                                                   - 17 -
den. han så ikke brevet fra skat, som var dateret den 7. december 2016, der blev sendt til
  sagsøgte 1's     privatadresse. han blev først klar over konkursbegæringen et par dage før
mødet i skifteretten. der er hele tiden blevet vist god vilje, og der er blevet betalt afdrag til
skat.
der var ikke rod i regnskaberne. fakturaerne lå i forskelligt farvede mapper til hvert selskab.
der havde ikke været aktivitet i det gamle selskab virksomhed aps 3 i over 1 år. fakturaen på
side 98 i ekstrakten er først blevet betalt til en mellemregningskonto, og den er efterfølgende
blevet udlignet.
han kunne godt godkende fakturaer på små beløb til virksomhed aps 1 , som eksempelvis fak-
turaerne på side 100-102 i ekstrakten. betaling af større beløb skulle        sagsøgte 1    godken-
de. fakturaen på side 69 vedrører managementrådgivning til ham selv. han kendte person 3
         fra det tidligere selskab.
han tilbød at tilbagebetale de 35.000 kr. ud af de 50.000 kr., som han havde lånt selskabet,
som en forligsmæssig løsning til konkursboet.
han fik sin løn fra produktionsselskabet virksomhed a/b 2 , hvor han lavede sit daglige fuld-
tidsarbejde.
de lavede ikke en ansættelseskontrakt vedrørende hans arbejde for virksomhed aps 1 , fordi der
var tale om familieforhold, så det var der ingen grund til, ligeledes var arbejdet ikke så om-
fattende.
  sagsøgte 1      havde alt kundekontakt i virksomhed aps 1 og lavede prisberegninger. det er
dog klart, at der også blev snakket forretning omkring middagsbordet i familien. han var di-
rektør i virksomhed aps 3 indtil april 2016, fordi han ikke lod sig afregistrere. der var ingen akti-
vitet i selskabet i den sidste tid.
                                                   - 18 -
han var af den opfattelse, at selskabet havde fornødent kapitalberedskab, idet sgt. 1 kunne
skyde sine private midler ind i selskabet. han vidste, at sgt. 1 havde penge til at skyde ind.
han troede på, at de kunne have lavet en ny afdragsordning med skat, selv om der var ble-
vet stiftet ny gæld.
han lånte selskabet de 50.000 kr. i 2015, fordi sgt. 1 bad ham om at gøre op med sig selv, om
han virkelig troede på projektet og selskabet. han skød derfor det beløb ind i selskabet, som
hans privatøkonomi kunne bære. han fik tilbagebetalt de 50.000 kr. via en overførsel, som
 person 2 lavede, fordi økonomien på det tidspunkt var god i selskabet, og tingene gik frem-
ad. han ville gerne have pengene tilbage, fordi han fik brug for dem. han troede dog på sel-
skabet lige op til konkursbegæringen, fordi han vidste, at sgt. 1 kunne skyde nye penge ind i
selskabet. de indgav stævning mod catering virksomhed dagen før konkursbegæringen, hvilket
viser, hvor meget de troede på selskabets fortsatte overlevelse.
           person 2          har som vidne forklaret bl.a., at hun var ansat på fabrikken virksomhed a/b 2
               , hvor hun arbejdede som regnskabsmedarbejder. der var ingen ansættelseskon-
trakt vedrørende hendes arbejde for virksomhed aps 1
der var ikke rod i bogholderiet. der var således ikke sammenblanding af bilag mv. faktura-
en på side 94 i ekstrakten vedrører virksomhed aps 1 hun har i skyndingen ikke lagt mærke til,
at der stod et forkert selskabsnavn på fakturaen. det samme gælder fakturaen på side 97.
hun havde gjort opmærksom på det, hvis hun havde set det. der var ikke tale om, at
virksomhed aps 1 betalte fakturaer for de gamle selskaber. fakturaerne for de forskellige selskaber
blev således opbevaret i forskellige ringbind. nogle gange kan tingene dog komme til at gå
for hurtigt, og der kan opstå fejl.
hun var sammen med                  sagsøgte 2         med til mødet med skat på stenstrupvej. det
var naturligt, at de havde mødet i stedet for         sagsøgte 1    idet sgt. 1 hovedsagelig stod for
kundekontakten. de talte på mødet med skat særligt om momsgælden. hun kan ikke forstå,
at skat kunne opfatte              sagsøgte 2        som direktør på det møde.
                                                  - 19 -
sgt. 1 var på fabrikken nogle gange om ugen, da virksomhed aps 1 jo havde kontor samme sted,
ellers kunne man træffe ham på telefonen. det var             sagsøgte 2          der traf de min-
dre beslutninger og godkendte mindre fakturaer vedrørende virksomhed aps 1 sgt. 1 kom ind
over de større beslutninger. hun har håndteret noget kontakt til skat og revisor.
      vidne 1       har som vidne forklaret bl.a., at han var revisor for virksomhed aps 1 der var
ikke rod i regnskabssystemerne, og bogholderiet, og bilagene for de forskellige selskaber var
ikke blandet sammen. fakturaen fra side 95 gav ikke anledning til bemærkninger fra revisio-
nen. der var gået 1½ år siden, at det gamle selskab virksomhed aps 3 reelt var lukket, så det var
klart, at fakturaen vedrørte det nye selskab, virksomhed aps 1 det sker forholdsvis tit, at leve-
randører ikke får rettet selskabsnavne på deres fakturaer. det er ikke groft uforsvarligt for en
virksomhed, hvis man overser dette.
forbeholdet i regnskabet for 2015 på side 82 skyldtes, at de ikke kunne se dokumentation for
tilgodehavenderne på 4.6 mio. kr. til virksomhed a/b 2 . nøgternt måtte man også konstate-
re, at virksomhed a/b 2 /b ikke kunne betale beløbet. revisor kunne herudover konstatere, at
selskabet havde tabt kapitalen, og der var ikke dokumentation for, at selskabet havde de for-
nødne midler til at betale den kortfristede gæld. der var tale om en virksomhed i en svær
branche, hvor dækningsbidraget kun var 5-6 %. det var således ikke usædvanligt, at selska-
bet havde underskud i begyndelsen, men man må nok konstatere, at selskabet brugte skat
som en kassekredit. der var fra selskabets side håb om break-even i juli 2016.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument,
hvoraf følgende fremgår:
det gøres overordnet gældende, at selskabets kreditorer, særligt skat har lidt betydelige tab som
følge af fortsættelse af driften efter håbløshedstidspunktet.
videre skal det særligt fremhæves, at selskabet ikke overholdte sin pligt til løbende afregning af
moms, a-skat, am-bidrag og selskabsskat.
                                                  - 20 -
der skete ligeledes en sammenblanding af selskabets midler med andre nærtstående selskabers.
endelig er det kurators opfattelse, at selskabets bogføring ikke var tilrettelagt og udført i overens-
stemmelse med god bogføringsskik.
det fastholdes, at selskabets ledelse, udover den registrerede direktør sagsøgte 1 ligeledes be-
stod af         sagsøgte 2         uden at være registreret som dette ved erhvervsstyrelsen.
henset til de nævnte forhold er det efter en samlet vurdering kurators opfattelse, at der er tale om
groft uforsvarlig forretningsførelse, og at sagsøgte 1 og               sagsøgte 2          dermed er
uegnede til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset
for virksomhedens forpligtelser, hvorefter der er grundlag for at pålægge sagsøgte 1 og
      sagsøgte 2       konkurskarantæne.
selskabets ledelse
virksomhed aps 1  under konkurs drev i perioden fra dets stiftelse den 29. januar 2014 og frem til
konkursdekretets afsigelse den 9. februar 2017 virksomhed med forarbejdning og salg af fødeva-
rer, jf. bilag 2 i b-348-17. ledelsen i perioden fra et år før fristdagen, nærmere fra 20. januar
2016 og frem til konkurstidspunktet 9. februar 2017, var ved erhvervsstyrelsen registreret som di-
rektør sagsøgte 1
ved dekretets afsigelse den 9. februar 2017 (bilag 6 i b-348-17) oplyste selskabets repræsentant,
advokat philip h. lønborg, ikke, hvorvidt der var ansatte i selskabet. selskabets direktør,
sagsøgte 1 oplyste efterfølgende telefonisk over for kurator, at der ingen ansatte var i selskabet.
ved en nærmere gennemgang af selskabets bogføringsmateriale (bilag 9 i b-348-17) blev kurator
opmærksom på et betydeligt antal kvitteringer og fakturaer, der var stilet til         sagsøgte 2
        en række af disse kvitteringer var ligeledes ”godkendt” af            sagsøgte 2         af en
enkelt faktura (bilag 11 i b-502-17) fremgår           sagsøgte 2        som  ”dir.    sagsøgte 2 ”,
hvilket kurator antager er en forkortelse for ”direktør”.
kurator anmodede        sagsøgte 1    om at redegøre herfor ved brev af 26. juni 2017 (bilag 12 i b-
502-17).
ved mail af 12. juli 2017 (bilag 13 i b-502-17) oplyste      sagsøgte 1   bl.a. – i modsætning til tid-
ligere – at:
         ”administrationen har ligget i sverige, hvor           person 2          og     sagsøgte 2
         har haft deres daglige arbejde, mens jeg er kommet der et par gange om ugen. person 2
                       har stået for bogholderiet og jeg / sagsøgte 2        har stået for den daglige
         drift. dette er baggrunden for, at også sagsøgte 2        er nævnt i kvitteringer m.v.” [min
         understregning]
                                                    - 21 -
ved en efterfølgende gennemgang af koncernstrukturen i det konkursramte selskab konstaterede
kurator, at der var et betydeligt sammenfald i ledelsen og ejerkredsen i selskaberne i koncernen.
det konkursramte selskab var således stiftet af virksomhed aps 2 , som                sagsøgte 2
   er direktør i samt stifter og ejer af, jf. bilag 14 i b-502-17.         sagsøgte 2        var endvi-
dere direktør i det konkursramte selskabs søsterselskab,                   virksomhed aps 3
( cvr nr. 1         ), der blev erklæret konkurs 21. april 2016, jf. bilag 15 i b-502-17. sagsøgte 1
   var bestyrelsesformand i dette selskab.
  sagsøgte 1      oplyste endvidere (bilag 13 i b-502-17), at:
           ”virksomhed aps 3 havde samme funktion som virksomhed aps 1 idet kødet dette selskab solg-
           te, blev produceret af virksomhed a/b 1 , et selskab, vi ejede sammen med en svensk part-
           ner. i dette selskab var jeg i bestyrelsen mens       sagsøgte 2     var direktør. virksomhed aps 1
                 har betalt enkelte fakturaer vedrørende dette selskab, hvor det forretningsmæssigt
           har givet mening at betale det tidligere selskabs gæld med henblik på at kunne fortsætte
           samarbejdet med de pågældende virksomheder.” [min understregning]
der var således reelt tale om en videreførelse af aktiviteten i det selskab, hvori        sagsøgte 2
            tidligere var direktør.
        sagsøgte 2           har ligeledes over for skat optrådt som selskabets direktør. der henvi-
ses i den forbindelse til bilag 24, der er en e-mail fra           person 4        , skat særlig kon-
trol, vedr. et besøg aflagt på selskabets tidligere adresse i sorø i juni 2016. skat bemærker i e-
mailen, at:
       ”ved besøg på selskabets adresse dags dato blev ovenstående problematik gennemgået med
       direktør      sagsøgte 2     .   sagsøgte 2      oplyste, at han sammen med selskabet revisor
       havde gennemgået mulighederne for betaling af gælden til skat og han telefonisk havde
       henvendt sig til skat vedrørende gældsproblemet direktøren havde ikke fået et konkret
       svar fra skat vedrørende forannævnte.” [min fremhævning]
det er ikke en betingelse efter konkurslovens § 157, stk. 1, at den, der pålægges konkurskarantæ-
ne, var registreret som direktør i det konkursramte selskab. der henvises i denne forbindelse til
betænkning nr. 1525 fra 2011, side 136, hvoraf fremgår:
       ”deltagelse i ledelsen af skyldnerens virksomhed omfatter endvidere den, der faktisk har
       udøvet en direktørs eller et bestyrelsesmedlems eller tilsynsrådsmedlems beføjelser i virk-
       somheden. […] det vil endvidere omfatte virksomheder, hvis ledelse er registreret i er-
       hvervs- og selskabsstyrelsens it-system, men hvor registreringen helt eller delvis ikke svarer
       til de faktiske forhold. sådanne stråmandskonstruktioner kan blandt andet forekomme i vis-
       se koncernforhold, hvor moderselskabets ledelse reelt også udøver den daglige ledelse i et
       eller flere datterselskaber, men hvor der er registreret en anden ledelse i datterselskaberne,
       som formelt disponerer. konkurskarantæne for moderselskabets ledelse kan i sådanne til-
                                                   - 22 -
        fælde komme på tale, hvis et eller flere af datterselskaberne går konkurs, selv om modersel-
        skabet ikke går konkurs.” [min understregning]
som gennemgået ovenfor bekræftede sagsøgte 1                at         sagsøgte 2           sammen med
   sagsøgte 1      stod for den daglige drift (bilag 13 i b-502-17), og           sagsøgte 2          har
over for selskabets kreditorer (bilag 11 i b-502-17) såvel som skat (bilag 24) ageret som selska-
bets direktør.
det må endvidere have formodningen imod sig, at                sagsøgte 2          ikke deltog i ledelsen
af et selskab, der reelt blot var en videreførelse af virksomhed aps 3 ( cvr nr. 1       ), særlig henset
til at         sagsøgte 2        var direktør i dette selskab, og at virksomhed aps 1 under konkurs blev
stiftet og var delvist ejet af       sagsøgte 2's        selskab, virksomhed aps 2 .
på baggrund heraf er det kurators opfattelse, at            sagsøgte 2          de facto udgjorde en del
af ledelsen i det konkursramte selskab, uagtet at han ikke var registreret som direktør ved er-
hvervsstyrelsen, hvorfor han kan pålægges konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
drift udover håbløshedstidspunktet
årsrapporten for 2014 viste et negativt resultat med kr. 16.730,- og en positiv egenkapital på kr.
33.270 (bilag 3 i b-348-17). årsrapporten for 2015 viste et negativt resultat med kr. 774.544,- og
en negativ egenkapital på kr. 741.274,- (bilag 4 i b-348-17). det konkursramte selskab generede
således allerede i 2014 et underskud, hvilket fortsatte frem til konkursdekretets afsigelse, og sel-
skabet havde allerede i 2015 tabt egenkapitalen.
revisor tog i årsrapporten for 2015 forbehold for selskabets fortsatte drift og anførte (bilag 4 i b-
348-17), at:
        ”selskabet har tabt kapitalen. vi har ikke modtaget dokumentation der bekræfter, at selska-
        bet har de fornødne midler til at betale den kortfristede gæld.
        selskabets drift er afhængig af fremmed finansiering og det har ikke været muligt at indhen-
        te tilstrækkelig sikkerhed for denne finansiering. vi tager derfor forbehold for den fortsatte
        drift.” [min understregning]
som det fremgår af konkursbegæringen (bilag 5 i b-348-17) oparbejdede selskabet i perioden
april 2015 til september 2016 restancer til skat for manglende betaling af a-skat i perioden
april 2015 til september 2016. herudover var der manglende betaling af am-bidrag i august og
september 2016 og moms i april-juni 2014 og april-september 2016. endelig var der ikke betalt
selskabsskat i 2014 og aconto selskabsskat for 2016.
i en situation, hvor selskabet genererede et betydeligt underskud, havde tabt egenkapitalen og
blev gjort opmærksom herpå af revisor, må det kunne forventes, at selskabets ledelse følger drif-
ten og den økonomiske situation i selskabet særdeles nøje, herunder løbende sikrer sig, at selska-
bets gældsforpligtelser ikke fortsat øges, uden at kreditorerne har udsigt til betaling af deres til-
godehavender.
                                                  - 23 -
  sagsøgte 1     og        sagsøgte 2         havde således som selskabets ledelse en forpligtelse til
at sikre, at kapitalberedskabet i selskabet til enhver tid var forsvarligt, herunder at der var til-
strækkelig likviditet til at opfylde selskabets nuværende og fremtidige forpligtelser efterhånden
som de forfaldt, jf. selskabslovens §§ 118 og 119.
det er kurators opfattelse, at sagsøgte 1 og                sagsøgte 2         ikke iagttog forpligtel-
serne efter selskabslovens §§ 118 og 119 med den fornødne omhu, hvilket har medført et betyde-
ligt tab for selskabets kreditorer.
  sagsøgte 1     og        sagsøgte 2         var således bevidste om, at selskabet udelukkende blev
holdt i live ved kreditgivning, hvilket selskabet bl.a. opnåede ved at undlade at betale skatter og
afgifter løbende til skat.
  sagsøgte 1 og            sagsøgte 2         har gjort gældende, at ”selskabet oplevede en stigende
omsætning, en stigende indtjening og god indtjening på et enkelt produkt, hvortil kom, at man
havde indgået en aftale med skat om betaling af skyldig moms”. selskabet var således ifølge
  sagsøgte 1 og            sagsøgte 2         ikke i nærheden af ”håbløshedstidspunktet”.
det bemærkes i den forbindelse, at denne ”stigende omsætning og indtjening” ikke er dokumente-
ret, og at det netop var selskabets misligholdelse af afdragsordningen med skat, der begrundede
skats konkursbegæring, jf. bilag 6 i b-348-17.
konkursrådet nævner i de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 157 af 30. januar 2013, punkt
4.1.2.3, at groft uforsvarlig forretningsførelse fx kan bestå i at fortsætte virksomhedens drift, selv
om den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab.
det gøres på denne baggrund gældende, at selskabets drift blev fortsat udover håbløshedstids-
punktet, at sagsøgte 1 og              sagsøgte 2         som selskabets ledelse bærer ansvaret her-
for, og at sagsøgte 1 og               sagsøgte 2          derfor har udvist groft uforsvarlig forret-
ningsførelse.
undladelse af afregning af skatter og afgifter
konkursrådet nævner i de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 131 af 30. januar 2013, punkt
4.1.2.1, at et centralt moment i vurderingen af, om der om der foreligger groft uansvarlig forret-
ningsførelse, er, om konkursen har ført til betydelige tab for fordringshaverne. konkursrådet
nævner endvidere (punkt 4.1.2.2), at i vurderingen kan det ligeledes indgå, om virksomheden ge-
nerelt har overholdt sine pligter til angivelse og afregning af moms og a-skat mv. afgifter.
som anført ovenfor undlod selskabet i perioder fra april 2014 til september 2016 at betale restan-
cer til skat for manglende betaling af a-skat, am-bidrag, moms og selskabsskat, og selskabet
opbyggede således en restance til skat på kr. 1.933.188,41. selskabet opbyggede alene i 3. kvar-
tal 2016 en momsgæld på kr. 1.452.253,26, jf. bilag 5 i b-348-17.
det bemærkes i den forbindelse, at selskabet havde indgået en afdragsaftale med skat og tilba-
gebetalt kr. 6.805.000. afdragsaftalen var imidlertid betinget af, at selskabet ikke stiftede ny gæld,
                                                   - 24 -
hvilket selskabet ikke overholdte ved at stifte ovennævnte momsgæld på kr. 1.452.253. skat op-
hævede derfor afdragsordningen og indgav konkursbegæringen, jf. bilag 6 i b-348-17.
skat accepterede i december 2017, at samtlige betalinger, som skat havde modtaget som følge
af indgåelsen af afdragsaftalen, var omstødelige efter konkurslovens § 74. i konsekvens heraf ind-
betalte skat primo januar 2018 kr. 6.805.000,- til konkursboet. skat opdaterede efterfølgende
sit samlede krav i boet, der nu udgør kr. 12.488.445,80, jf. bilag 23. aktiverne i selskabet kan
samlet opgøres til kr. 6.851.538,66.
det gøres gældende, at det på et tidligt tidspunkt må have stået sagsøgte 1 og sagsøgte 2
           klart, at selskabet ikke ville kunne betale denne betydelige gæld til skat.
der henvises i den forbindelse til østre landsrets kendelse af 30. november 2016 i sagen b-1375-
16 (side 57 i materialesamlingen), hvor landsretten fandt, at det forhold, at der i perioden fra ja-
nuar 2014 og frem til april 2015 ikke var blevet afregnet moms, a-skat og am-bidrag, hvorved
der opstod en restance på ca. kr. 3,6 mio., som udgangspunkt måtte anses for groft uforsvarlig
forretningsførelse, og at betingelserne for at pålægge konkurskarantæne derfor var opfyldt.
det er således i sig selv groft uforsvarlig forretningsførelse, at sagsøgte 1 og sagsøgte 2
           undlod at afregne a-skat, am-bidrag, moms mv. det faktum, at selskabet indgik en af-
dragsordning med skat – som efterfølgende blev misligholdt – ændrer ikke herpå.
der henvises i øvrigt til selskabets årsrapport for 2015 (bilag 4 i b-348-17), hvoraf fremgår, at
selskabets gældsforpligtelser pr. 31. december 2015 udgjorde kr. 8.468.897,-. posten ”kassekre-
dit” udgjorde kr. 1.114.714 og posten ”leverandører af varer og tjenesteydelser” udgjorde kr.
1.550.260.
der er samlet anmeldt krav i boet for kr. 14.252.609,42, hvoraf skats krav udgør størstedelen på
12.488.445,80, jf. bilag 24. det kan på baggrund heraf konstateres, at selskabet har betalt leve-
randører og nedbragt kassekreditten før gælden til skat.
overførsel på kr. 50.000,- til                        sagsøgte 2
i forbindelse med kurators gennemgang af selskabets bogføringsmateriale blev kurator ligeledes
opmærksom på, at det konkursramte selskab den 7. december 2016 – dvs. cirka to måneder før
konkursen – overførte kr. 50.000,- til          sagsøgte 2        jf. bilag 18 i b-502-17.
kurator oplyste           sagsøgte 2         herom ved brev af 16. juni 2017, jf. bilag 19 i b-502-17.
        sagsøgte 2          oplyste i mail af samme dato (bilag 20 i b-502-17), at overførslen var
tilbagebetaling af et lån ydet til selskabet i oktober 2015.
kurator bad ved brev af 3. juli 2017 (bilag 21 i b-502-17)              sagsøgte 2         om at doku-
mentere lånet, hvilken dokumentation kurator aldrig har modtaget. for god ordens skyld bemær-
kes, at        sagsøgte 2          som led i et forlig med konkursboet har tilbagebetalt kr. 35.000,-
til konkursboet, jf. bilag 16 i b-502.
                                                     - 25 -
kurator anser overførslen for udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse, da sagsøgte 2
            som en del af ledelsen måtte have været opmærksom på, at det ikke var forsvarligt at
tilbagebetale et lån til sig selv mindre end tre måneder før selskabets konkurs.
det henstår således fortsat udokumenteret, at der skulle være tale om et lån, og det bestrides i øv-
rigt, at et sådan lån kan tages til indtægt for, at ”man var af den opfattelse, at selskabet var inde i
en god udvikling, idet man næppe havde lånt penge til dette, hvis man troede,·at man var kommet
forbi "håbløshedstidspunktet”", som sgt. 1 og               sagsøgte 2         har gjort gældende. dette
særligt henset til, at         sagsøgte 2            sikrede sig, at han modtog betaling før selskabets
øvrige kreditorer.
det bestrides således også, at ”lånet” blev tilbagebetalt på et tidspunkt, hvor selskabets likviditet
tillod dette, særligt henset til, at selskabet på tilbagebetalingstidspunktet havde en væsentlig gæld
til skat og selskabets bank forbindelse, og at selskabet gik konkurs ca. 2 måneder senere.
selskabets bogføringsmateriale
det fremgår af selskabets fysiske bogføringsmateriale, at en lang række af dokumenterne ikke
vedrørte det konkursramte selskab, men derimod andre selskaber, der havde tilknytning til
sagsøgte 1 og/eller         sagsøgte 2            dette gælder eksempelvis fakturaer, der ikke var ud-
stedt til det konkursramte selskab, men derimod til søsterselskabet                virksomhed aps 3
           s ( cvr nr. 1        ), som           sagsøgte 2          var administrerende direktør i, og
   sagsøgte 1 var bestyrelsesformand for, jf. bilag 14 i b-502-17.
det fremgår således af bogføringsmaterialet, at fakturaer udstedt til virksomhed aps 3               (ek-
sempelvis bilag 9, side 1, i b-348-17) blev betalt med midler fra det konkursramte selskabs konto
(bilag 9, side 2, i b-348-17). det samme gør sig gældende ift.             virksomhed a/b 2     , hvor en
faktura udstedt hertil (bilag 9, side 6, i b-348-17) blev betalt med midler fra det konkursramte
selskabs konto (bilag 9, side 5, i b-348-17).            virksomhed a/b 2       var et svensk firma, som
        sagsøgte 2          og sagsøgte 1 ejede sammen med en svensk partner, jf. bilag 13 i b-
502-17.
der skete således en sammenblanding af det konkursramte selskabs midler med andre nærtståen-
de selskabers.
dette bekræftede sagsøgte 1          i sin mail af 12. juli 2017 (bilag 13 i b-502-17):
         ”virksomhed aps 1 har betalt enkelte fakturaer vedrørende dette selskab, hvor det forret-
         ningsmæssigt har givet mening at betale det tidligere selskabs gæld med henblik på at
         kunne fortsætte samarbejdet med de pågældende virksomheder”. [min understregning]
   sagsøgte 1    og         sagsøgte 2           har i den forbindelse oplyst, en række fakturaer, hvor
cvr-nummeret eller navnet ikke vedrørte det konkursramte selskab, korrekt blev betalt af det
konkursramte selskab, men at dette beroede på fejl fra kreditorernes side, da fx navnet eller cvr-
nummeret (eller begge) var påført forkert af kreditorerne.
                                                    - 26 -
bevisbyrden for, at dette – i et ikke ubetydeligt omfang – var en fejl fra kreditorernes side, må an-
tages at påhvile sagsøgte 1 og                 sagsøgte 2         ikke kurator, da kurator i sagens na-
tur ikke har nærmere kendskab til driften i hverken           virksomhed aps 3       eller virksomhed a/b 2
             .
   sagsøgte 1      og        sagsøgte 2           gør yderligere gældende, at driften i virksomhed aps 3
( cvr nr. 1         ) ophørte i 2014. dette er udokumenteret, og udskrift fra erhvervsstyrelsen (bi-
lag 15 i b-502-17) viser, at selskabet først gik konkurs den 21. april 2016.
det er således kurators opfattelse, at det konkursramte selskabets midler var sammenblandet med
virksomhed aps 3 (   cvr nr. 1     ), og at selskabets bogføringsmateriale i øvrigt ikke var tilrettelagt
i overensstemmelse med bogføringslovens regler herom, idet selskabets fysiske bogføringsmateri-
ale, i et omfang der ikke kan karakteriseres som ubetydeligt, var sammenblandet med virksomhed aps 3
      ( cvr nr. 1 ).
det følger af de generelle bemærkninger til lovforslag nr. 131 af 30. januar 2013, punkt 4.1.4, at
særlig grove tilfælde af overtrædelse af særlovgivningen, som eksempelvis bogføringsloven, kan
være tilstrækkelig til at pålægge konkurskarantæne.
det er således kurators opfattelse, at sammenblanding af selskabets midler med andre selskabers
samt den generelle manglende overholdelse af bogføringslovens regler i øvrigt, jf. bogføringslo-
vens §§ 6-10, må anses for groft uforsvarlig forretningsførelse.
den tidsmæssige betingelse
fristdagen i konkursboet er den 20. januar 2017, jf. konkurslovens § 1.
i relation til den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., bemærkes, at
sagsøgte 1  var registreret direktør i hele perioden fra den 20. januar 2016 til konkurstidspunktet
den 9. februar 2017, jf. bilag 2 i b-348-17.
da det i sagens natur ikke er muligt at fastsætte en bestemt periode, inden for hvilken
    sagsøgte 2      var en del af ledelsen, må det – som minimum – på baggrund af bogføringsmate-
rialet i bilag 9 i b-348-17 lægges til grund, at sagsøgte 2            var en del af ledelsen i 2016 og
således senere end et år før fristdagen den 20. januar 2017, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt.
for så vidt angår perioden inden for hvilken den groft uansvarlige forretningsførelse skal være
udvist, gøres det for det første gældende, at der konkret ikke stilles krav om, at den udviste adfærd
skal ligge inden for samme frist. groft uforsvarlig forretningsførelse, der er udvist tidligere end et
år før fristdagen, kan således tillige indgå i vurderingen af, om der er grundlag for at pålægge
konkurskarantæne.
dette gælder navnlig i en situation som den foreliggende, hvor der er tale om gentagne ensartede
dispositioner af groft uforsvarlig forretningsførelse både før og efter 1-årsdagen. der henvises i
den forbindelse til højesterets kendelse trykt i ufr 2016, side 1473 (materialesamlingen, side 32),
                                                    - 27 -
der tog stilling til, om betingelserne for at pålægge ledelsen konkurskarantæne var opfyldt, her-
under navnlig i forhold til betydningen af 1-årsfristen i konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt.
det gøres således for det andet gældende, at det forhold, at sagsøgte 1 og                   sagsøgte 2
       over en lang periode både før og efter 1-årsdagen undlod at betale a-skat, moms mv., ikke
registrerede selskabets reelle ledelse ved erhvervsstyrelsen og ikke overholdte bogføringslovens
regler, skal tillægges betydning ved vurderingen af, om der er grundlag for at pålægge konkurs-
karantæne.
endvidere gøres det for det tredje gældende, at det forhold, at sagsøgte 1 og sagsøgte 2
            i perioden senere end 1 år før fristdagen ikke tog konkrete tiltag til at stoppe de pågæl-
dende aktiviteter, i sig selv er at anse for groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kendelsen trykt i
ufr 2016, side 1473 (materialesamlingen, side 32).
rimelighedsbetingelsen
kurator gør endvidere gældende, at det under hensyn til sagsøgte 1's og                     sagsøgte 2's
        handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge dem begge konkurska-
rantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
karantæneperioden
endelig gør kurator gældende, at sagsøgte 1 og                     sagsøgte 2           skal pålægges kon-
kurskarantæne i 3 år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålæg-
ge sagsøgte 1 og               sagsøgte 2          konkurskarantæne i en kortere periode end 3 år.
  sagsøgte 1       har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit påstandsdoku-
ment, hvoraf følgende fremgår:
at der ikke i det konkursramte selskab er betalt fakturaer / ydelser, som ikke vedrører selskabet.
at selskabet virksomhed aps 3 , cvr nr. 1       standsede sin aktivitet mere end et år, inden de faktura-
er, kurator har fremlagt som bilag 9 (og bilag 10 i sag k 217/17-k) blev udstedt (og betalt)
at der ikke er sket sammenblanding af regnskaber / bogføringsmateriale i det konkursramte selskab.
at driften ikke har været fortsat efter ”håbløshedstidspunktet” idet dette tidspunkt ikke var nået.
at hans dispositioner klart viser, at håbløshedstidspunktet ikke var nået.
at det er en misforståelse, når kurator i processkrift 3 skriver, at selskabet har betalt leverandører og
nedbragt kassekreditten, før betaling af gælden til skat.
                                                     - 28 -
at han således ikke som direktør har disponeret på en sådan måde, at betingelserne for at pålægge kon-
kurskarantæne er til stede.
            sagsøgte 2           har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit på-
standsdokument, hvoraf følgende fremgår:
at han positivt har fravalgt at være direktør.
at hans funktion i selskabet har været som medarbejder – ikke som direktør.
at det er irrelevant, at han på en faktura er benævnt dir.
at det er irrelevant, at en medarbejder fra skat har anvendt betegnelsen direktør om ham.
at det arbejde, han har udført for selskabet, ikke adskiller sig fra hvad andre funktionærer i en virksom-
hed udfører.
at han ikke har deltaget i ledelsen af selskabet og således ikke er omfattet af den personkreds, som kan
pålægges konkurskarantæne.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
virksomhed aps 1     blev den 9. februar 2017 taget under konkursbehandling med fristdag den 20.
januar 2017, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 20. januar 2016.
vedrørende sagsøgte 1              (b-348-17)
    sagsøgte 1       var registreret som direktør i hele virksomhed aps 1's ´ levetid.
retten lægger på baggrund af bevisførelsen til grund, at et antal fakturaer, der var udstedt til
andre selskaber, rent faktisk blev betalt af virksomhed aps 1
det fremgår således af en e-mail af 12. juli 2017, der er underskrevet af              sagsøgte 1    at
virksomhed aps 1 betalte enkelte fakturaer vedrørende det tidligere selskab virksomhed aps 3 , hvor det
gav forretningsmæssig mening.
                                                 - 29 -
der er dog under sagen blevet forklaret, at der alene var tale om fejlangivelser af firmanavn
på de enkelte fakturaer, og at alle fakturaerne rent faktisk vedrørte virksomhed aps 1
på baggrund af de foreliggende oplysninger finder retten, at         sagsøgte 1     som direktør ik-
ke har sørget for, at selskabet har overholdt bogføringslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse
af bogføring, herunder bl.a. bogføringslovens § 6, hvorefter bogføringen skal sikres mod fejl,
hvorfor der er handlet i strid med god bogføringsskik.
årsrapporten for 2015 viste et underskud på 774.544 kr. og en negativ egenkapital på over
700.000 kr. der blev af revisor taget forbehold for selskabets fortsatte drift. uanset dette for-
behold blev driften fortsat, og der blev opbygget yderligere gæld til skat i den efterfølgende
periode. retten finder det herefter, herunder også på baggrund af den afgivne forklaring fra
revisor, godtgjort, at virksomhed aps 1 efter 2015 blev holdt kunstigt i live ved de facto kredit-
givning fra skat, hvilket må have stået klart for      sagsøgte 1
der var således ikke noget realistisk grundlag for at forvente, at selskabets driftsresultater i
sig selv kunne indebære, at de betydelige underskud, særligt i form af restancer til skat, som
blev opbygget i selskabet, kunne blive betalt – heller ikke selv om der ikke var indtruffet
problemer med kontraktforholdet til catering virksomhed . retten finder det på den baggrund
godtgjort, at selskabets drift blev fortsat ud over håbløshedstidspunktet. det kan ikke føre til
en anden vurdering, at sagsøgte 1         i et vist omfang havde vilje til at tilføre selskabet likvi-
ditet i form af egne private midler.
yderligere finder retten det groft uforsvarligt, at der to måneder før konkursen blev overført
et beløb på 50.000 kr. fra virksomhed aps 1 til        sagsøgte 2        angiveligt som tilbagebe-
taling af et lån.
  sagsøgte 1      har således ikke sørget for, at kapitalberedskabet i selskabet til enhver tid var
forsvarligt, og at der var tilstrækkelig likviditet til at opfylde selskabets nuværende og frem-
tidige forpligtelser, efterhånden som de forfaldt, jf. selskabslovens §§ 118 og 119. sagsøgte 1
                                                      - 30 -
       har således også i perioden, der ligger senere end 1 år fra fristdagen, tilsidesat de plig-
ter, der påhviler ledelsen i medfør af lovgivningen.
på denne baggrund finder retten, at sagsøgte 1                har udvist groft uforsvarlig forretningsfø-
relse, og han derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten efter en helhedsvurdering, at det er rimeligt at pålægge             sagsøgte 1       konkurskaran-
tæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
karantæneperioden fastsættes til tre år, idet der ikke findes at være grundlag for at fravige
udgangspunktet herom, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 1. pkt.
vedrørende             sagsøgte 2           (b-502-17)
følgende fremgår på side 136 i kbet 2011 nr. 1525: ”betænkning om konkurskarantæne”:
”…
deltagelse i ledelsen af skyldnerens virksomhed omfatter endvidere den, der faktisk har udøvet en di-
rektørs eller et bestyrelsesmedlems eller tilsynsrådsmedlems beføjelser i virksomheden. det vil omfatte
virksomheder, hvis ledelse på grund af deres juridiske form ikke er registreret i erhvervs- og selskabs-
styrelsens it-system, dvs. enkeltmandsvirksomheder og interessentskaber og kommanditselskaber,
medmindre samtlige interessenter henholdsvis komplementarer er kapitalselskaber. det vil endvidere
omfatte virksomheder, hvis ledelse er registreret i erhvervs- og selskabsstyrelsens it-system, men hvor
registreringen helt eller delvis ikke svarer til de faktiske forhold…”
retten lægger til grund, at             sagsøgte 2             var direktør i virksomhed aps 3 , der gik kon-
kurs i 2016, og at han via sit holdingselskab ejede 49 % af virksomhed aps 1                sagsøgte 2
       havde formelt set ikke noget ansættelsesforhold til virksomhed aps 1 – der forelå således
ingen ansættelseskontrakt eller lignende.
                                                  - 31 -
det fremgår dog af sagens oplysninger, at han i vidt omfang udøvede ledelsesmæssige befø-
jelser i forhold til den daglige administrative drift af virksomhed aps 1 der foregik i sverige.
han havde efter de afgivne forklaringer således bl.a. beføjelse til at godkende fakturaer på
vegne af selskabet.
han havde et indgående kendskab til selskabets økonomiske situation, hvilket efter de af-
givne forklaringer medførte, at han i stedet for        sagsøgte 1   deltog i mødet med skat den
28. juni 2016. et møde, som var særdeles vigtigt for selskabets videre overlevelse, og som var
blevet forudgående varslet af skat. skat fik under mødet det indtryk, at det var sagsøgte 2
               , der var direktør for selskabet.    sagsøgte 1   har ikke kunnet give en plausibel
forklaring på, hvorfor han som registreret direktør ikke deltog i det pågældende møde.
retten finder på baggrund af disse oplysninger om               sagsøgte 2's        ageren i selska-
bet, at han har udøvet ledelsesbeføjelser i selskabet senere end 1 år før fristdagen, og at regi-
streringen af sagsøgte 1        som direktør i virksomhed aps 3 derfor reelt ikke svarede til de fak-
tiske ledelsesmæssige forhold, hvorunder selskabet blev drevet.
på denne baggrund finder retten, at            sagsøgte 2          på samme måde som sagsøgte 1
      e kan holdes ansvarlig for den udviste groft uforsvarlige forretningsførelse i virksomhed aps 1
      , og at han derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten efter en helhedsvurdering, at det ligeledes er rimeligt at pålægge           sagsøgte 2
        konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2. karantæneperioden fastsættes
til tre år, idet der ikke ses at være grundlag for at fravige udgangspunktet herom, jf. kon-
kurslovens § 158, stk. 1, 1. pkt.
efter resultatet skal     sagsøgte 1     og         sagsøgte 2          betale sagsomkostningerne
for sagernes behandling, jf. konkurslovens § 165, stk. 1. de skal endvidere erstatte statskas-
sens udgifter statskassens udgifter i forbindelse med beskikkelse af advokat. sagsomkost-
                                               - 32 -
ningerne skal betales til statskassen og fastsættes som nedenfor bestemt. omkostningerne er
fastsat under henvisning til arbejdets omfang samt sagernes karakter.
                                      derfor bestemmes:
  sagsøgte 1    pålægges konkurskarantæne i tre år.
       sagsøgte 2         pålægges konkurskarantæne i tre år.
der tillægges kurator, advokat boris frederiksen, et vederlag på to gange 25.000 kr. med til-
læg af moms, i alt 62.500 kr.
der tillægges den for sgt. 1 og        sagsøgte 2          beskikkede advokat, advokat philip
h. lönborg, et salær på to gange 25.000 kr. med tillæg af moms, i alt 62.500 kr.
        sagsøgte 2         skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter til sagens førelse
med i alt 62.500 kr. inklusiv moms.
  sagsøgte 1    skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter til sagens førelse med i alt
62.500 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                            dommer
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
          - 33 -
sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark