text:
- evh
                                          udskrift
                                               af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                              dom
afsagt den 15. juli 2011
t-8-10
                                    etradan bs aps
                                    etradan aps
                                    (advokat jeppe brinck-jensen)
                                    mod
                                    abena a/s
                                    (advokat peter dahl v/ advokat brian møller stokbro)
indledning
denne sag drejer sig om, hvorvidt abena a/s’ (herefter: abena) skraldeposer med snøreluk-
ke, som har en svejsning med buede hjørner i den ene side af posen (bilag 4), krænker etra-
dan bs aps’ patent nr. dk 176709. etradan bs aps har givet etradan aps licens til at udnyt-
te opfindelsen omfattet af patentet. i det følgende omtales de to selskaber samlet som etra-
dan.
spørgsmålet om krænkelse er udskilt til særskilt afgørelse i medfør af retsplejelovens § 253.
                                                       -2-
påstande
etradan har nedlagt påstand om, at det forbydes abena at fremstille, udbyde, bringe i om-
sætning eller anvende en pose som vist på bilag 4 eller importere eller besidde en sådan
pose med sådant formål, så længe dansk patent nr. dk 176709 er i kraft.
abena har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
etradans patent.
etradan er en mindre dansk virksomhed, som primært beskæftiger sig med innovation og
handel inden for plastposer og papir. etradan sælger hovedsageligt sine produkter til dag-
ligvaremarkedet samt grossister for yderligere distribution på det danske marked.
etradan opnåede den 30. marts 2009 patent på en pose af plastmateriale med lukkesnøre (pa-
tent nr. dk 176709). af patentskriftet fremgår bl.a.:
”…
      den foreliggende opfindelse angår en pose omfattende to modsatte sidestykker, et første og
      et andet sidestykke, hvilke sidestykker er forbundet ved hver af posens to sidekanter og ved
      posens bund, hvor begge sidestykker i den øvre ende er bøjet nedad og forbundet til side-
      stykket, hvorved der er formet en kanal eller løbegang i den øvre ende af hvert sidestykke.
      posens sidestykker er langs en første sidekant forbundet ved en første sidekants-svejsning,
      og hver kanal er forsynet med en snøre eller et bånd og en sidekantsåbning i den første side-
      kant, således at et stykke snøre eller bånd stikker ud af de to sidekantsåbninger. den første
      sidekants-svejsning forløber hovedsageligt i en afstand fra den yderste kant af den første
      sidekant og ender i en bueform under eller i sidekantsåbningerne, hvilken bueformet svejs-
      ning buer udad mod den yderste kant af den første sidekant. ved at anvende den bue-
      formede svejsning opnås der en stærkere overgang mellem den første sidekants-svejsning
      og sidekantsåbningerne.
      …
      beskrivelse af kendt teknik
      …
      i dansk brugsmodelskrift dk 1996 00394 er beskrevet en affaldspose med en snørelukke-
      anordning, hvor to snører løber inden i løbegange i toppen af posen. her er snørernes ene
      ende hæftet fast i den ene sidesøm, mens den anden ende af snørerne stikker ud af en åb-
                                                      -3-
      ning ved den anden sidesøm. posen lukkes ved at trække i de to frie ender af snørerne og
      derefter binde en knude…
      for udførelsesformen af posen beskrevet i dansk brugsmodelskrift dk 1996 00394 gælder
      der, at den er lavet i plastik, hvor siderne er svejset sammen langs de to sidesømme. for
      den sidesøm, hvor der er lavet en åbning til snørerne, går svejsningen helt op til denne
      åbning, og det svageste punkt ved åbning af posen er det punkt hvor svejsningen i side-
      sømmen møder åbningen til snørerne. der er derfor et behov for at lave en tilsvarende
      pose, men med en forbedret overgang mellem svejsningen i sidesømmen og åbningen til
      snørerne, således at posen kan holde til et større træk ved åbning eller fremstilles af et re-
      lativt mindre kraftigt materiale.
      …”
i patentskriftet er medtaget to tegninger af poser. fig. 1 viser en kendt pose, mens fig. 2 viser
en udførelsesform for en pose ifølge den patenterede opfindelse.
i patentskriftet er bl.a. anført følgende om den kendte pose:
      ”…
      hvis posen skal anbringes i et stativ, åbnes posens øvre ende 6, og der kommer et træk i
      punktet 11, hvor åbningerne 10a og 10b og sidekants-svejsningen 5a møder hinanden.
      dette træk vil ofte få posen til at gå i stykker omkring punktet 11.
      …”
                                                       -4-
om den patenterede opfindelse er bl.a. anført:
      ”…
      posen i fig. 2 adskiller sig fra posen i fig. 1 ved, at den første sidekants-svejsning 5a langs
      den sidekant 4a, hvor der er åbninger 10a, 10b til snørerne eller båndene 9a, 9b ikke er
      ført helt op til åbningerne 10a, 10b som en lige linie. i stedet er den sidste del 12 af side-
      kants-svejsningen 5a bueformet, således at den bueformede del 12 buer udad mod den
      yderste kant af sidekanten 4a. den bueformede svejsning 12 er udført således, at den væ-
      sentligste del af svejsningen forløber i en afstand fra åbningerne 10a, 10b, og i en udførel-
      sesform for opfindelsen når den bueformede del af svejsningen 12 helt ud til sidekanten
      4a uden at nå åbningerne 10a, 10b. i en anden udførelsesform for opfindelsen munder
      den bueformede del af svejsningen 12 ud i åbningerne 10a, 10b.
      for posen i fig. 2 gælder der, at når den øverste del 12 af svejsningen 5a er bueformet, kan
      denne svejsning 12 tage et større træk uden at gå i stykker, når der sammenlignes med
      posen i fig. 1, idet trækket fordeles langs det bueformede stykke 12 modsat posen i fig. 1,
      hvor det største træk udøves i punktet 11.
      …”
parterne er enige om, at alene patentets krav 1 er relevant for bedømmelsen af sagen, og at
krav 1 kan inddeles i følgende 7 træk, hvoraf træk 1-5 beskriver kendt teknik:
   1) en pose omfattende to modsatte sidestykker, et første og et andet sidestykke,
   2) hvilke sidestykker er forbundet ved hver af posens to sidekanter og ved posens
      bund,
   3) hvor begge sidestykker i den øvre ende er bøjet indad og forbundet til sidestykket,
      hvorved der er formet en kanal eller løbegang i den øvre ende af hvert sidestykke,
   4)hvor posens sidestykker langs en første sidekant er forbundet ved en første sidekants-
      svejsning, og
   5)hvor hver kanal er forsynet med en snøre eller et bånd og en sidekantsåbning i
      den første sidekant, således at et stykke snøre stikker ud af de to sidekantsåb-
      ninger, kendetegnet ved
                                                -5-
    6)at den første sidekants-svejsning hovedsageligt forløber i en afstand fra den
       yderste kant af den første sidekant og ender i en bueform under eller i side-
       kantsåbningerne,
    7)hvilken bueformet svejsning buer udad mod den yderste kant af den første side-
       kant.
abenas skraldepose.
abena beskæftiger sig med handel og produktion af bl.a. engangsartikler, papirvarer, plast-
poser og affaldssystemer og sælger bl.a. sine produkter til supermarkeder. abena producerer
bl.a. den som bilag 4 fremlagte skraldepose med snørelukke. nedenstående tegning viser
abenas bilag 4-pose:
posens sidekantssvejsninger går hele vejen op til posens øverste kant 6 i begge sider. i den
ene side af den øverste kant er et stykke af de ombukkede sidestykker fjernet, så posens snø-
rer kommer til syne. i samme hjørne af posen er der en buet perforering, som går gennem
                                                 -6-
snørerne og de fire lag plast. lidt under løbegangen er i samme side placeret en svejsning,
som fra sidekanten 4a løber parallelt med løbegangen ca. 1,5 cm, hvorefter den buer og løber
parallelt med sidesvejsning 5a ca. 4 cm. herefter buer den på ny og løber igen parallelt med
løbegangen, til den ender i sidekanten 4a. denne svejsning vil herefter blive benævnt som
den ekstra svejsning.
det fremgår af emballagen til rullen med poser, at forbrugeren efter brug af posen kan bryde
perforeringen i hjørnet, så det er muligt at få fat i snørernes ender og derved trække posen
sammen.
forklaringer
philip trampe, etradan, har forklaret, at han er handelsuddannet i øk og var udsendt for øk
til sydafrika i 1980-81, hvor han blandt andet arbejdede med emballage. han har arbejdet
                                                -7-
med fremstilling af poser og fyldemaskiner siden 1981. i 1996 fandt han på at lave en affalds-
pose med snørelukke, og siden da har fremstilling og salg af disse poser udgjort den største
del af virksomhedens indtægt. han var blevet inspireret af nogle snøreposer, som han fandt i
spanien. på disse trak man snørerne op fra midten af posens øverste kant, så snørerne dan-
nede en hank. de danske afgiftsmyndigheder betragter denne type poser som bæreposer, og
de er derfor belagt med emballageafgift. han fremstillede derfor en pose med snøretræk i
den ene side.
       han udviklede den patenterede pose for at forbedre overgangen mellem svejsningen i
sidesømmen og åbningen til snørerne, så posen kunne holde til et større træk, når man åbne-
de den og spændte den ud over et affaldsstativ eller en spand. på den kendte pose var det
svage punkt, punkt 11. alle kræfter var koncentreret i dette punkt, fordi trækket i posen altid
vil koncentreres omkring det punkt, hvor åbningens omkreds er mindst. når trækket blev
for stort, kom der brud på posen oppefra, som løb langs sidekantssvejsningen. han løste
problemet ved at lave en bue på sidekantssvejsningen, hvor den møder snøreåbningen. på
den måde blev kræfterne fordelt på et større stykke, og posen kunne holde til et større træk.
       perforeringen på abenas pose kan gå, når posen rives af rullen, eller hvis den sættes i
et stativ, som er lidt for stramt. derved opstår ligesom på den kendte pose et svagt punkt
svarende til punkt 11. den ekstra svejsning tager da hele trækket og beskytter det svage
punkt. hvis perforeringen holder, vil sidekantssvejsningen, som ender i posens øverste kant,
og den ekstra svejsning arbejde sammen for at modstå kræfterne. han har svært ved at se, at
den ekstra svejsning har anden effekt end at opnå det samme som den patenterede pose.
jane lautrup asmussen har forklaret, at hun er uddannet produktionsingeniør og har speciali-
seret sig i at produktionsmodne produkter. hun har blandt andet været produktansvarlig
for abenas plastposer, herunder de poser som er omhandlet af sagen. plastposer har været
en vigtig del af abenas sortiment de sidste 20 år.
        abena producerede tidligere en affaldspose med snøretræk, hvor snørerne blev truk-
ket op fra midten af posens øverste kant. de to snører dannede en hank, og afgiftsmyndig-
hederne betragtede dem derfor som afgiftspligtige bæreposer. poserne blev derfor for dyre,
så man var nødt til at finde en løsning, hvor snørerne kom ud i den ene side. de eksisterende
produktionsmaskiner skulle så vidt muligt genbruges uden for store omkostninger, og man
                                                -8-
ønskede at bevare sidekantssvejsningerne hele vejen op, da man havde gode erfaringer med
dette. derfor udviklede man en pose med en perforering i det ene øverste hjørne. denne per-
forering skulle først brydes af forbrugeren, når posen var taget af stativet, så forbrugeren
kunne få fat i snørerne og lukke posen ved at trække i disse. det kan naturligvis ikke ude-
lukkes, at perforeringen springer på et tidligere tidspunkt, da det perforerede stykke altid er
svagere. man skal dog igennem 6 lag plast for at bryde perforeringen herunder snøren, som
er lavet af et stærkere materiale end posen. hvis perforeringen springer inden, eller mens
posen sidder i affaldsstativet, har man i princippet en etradan-pose med samme svaghed.
abena har dog ikke haft nogen reklamationer om brud på perforering og pose, når man åb-
nede posen og satte den i stativ.
      abena satte posen i produktion i 2007. de fik efterfølgende klager fra kunder gående
ud på, at snørerne gik i stykker, når man bar i dem, eller at posen gik i stykker i siden, når
forbrugeren bar posen fra affaldsstativet til skraldespanden. der var ikke tale om et brud
langs sidekantssvejsningen, men et vandret brud startende fra posens sidekant. for at løse
dette problem lavede de en række laboratorieundersøgelser og rigtig mange undersøgelser
på stativer og affaldsspande. de konstaterede, at brudstykket typisk var i det område, hvor
de nu har placeret en ekstra svejsning. bruddet kom fra det træk, som opstod fra snørerne
ned langs posen, når man bar en fyldt affaldspose i snørerne. de løste problemet ved at pla-
cere den ekstra svejsning i den ene side. produktionsteknisk var det nemt at lave svejsningen
på rullen. de brugte en firkantet svejsetråd med rundede hjørner og kunne derved lave
svejsningen på to poser ad gangen. de valgte rundede hjørner for at gøre svejsningen stær-
kere. etradans patenterede pose løser ikke det problem, som abena havde med sine poser.
parternes synspunkter
etradan har gjort gældende, at abenas skraldepose opfylder samtlige træk i patentets krav 1,
og at abenas pose derfor falder inden for ordlyden af krav 1. abenas pose opfylder træk 5,
idet abenas pose har perforeringer i løbegangene og ved den første sidekant. når perforerin-
gen brydes, dannes der en sidekantsåbning i hver løbegang, hvor der stikker et stykke snø-
re/bånd ud af hver af de to sidekantsåbninger. perforeringerne vil ofte briste, når posen åb-
                                                    -9-
nes ved placering i eller fjernelse fra et affaldsstativ, hvorefter den øverste del af sidekants-
svejsningen og snørerne går i stykker, således at der utvivlsomt findes en sidekantsåbning.
perforeringen i snørerne må i øvrigt antages at være afgørende for, om posen har "hank" eller
er forberedt til hank, jf. emballageafgiftslovens § 2a. hvis snørerne således ikke var perfore-
rede på en sådan måde, at perforeringerne ødelægges ved brug, kunne snørerne anvendes
som hank, og dermed ville poserne være afgiftspligtige, hvilket ikke er tilfældet.
        såfremt retten ikke finder, at der foreligger en direkte krænkelse i relation til træk 5,
har etradan gjort gældende, at der foreligger en middelbar patentkrænkelse. det forhold, at
hensigten med perforeringerne er, at de skal fjernes af forbrugeren, når affaldet bæres ud, og
at sidekantsåbningerne derved skabes af forbrugerne, ændrer ikke ved, at der er tale om en
pose, som opfylder træk 5. abena leverer midlerne til at skabe en affaldspose med side-
kantsåbning, midlerne vedrører et væsentligt element i opfindelsen i henhold til patentet, og
abena ved, at midlerne er egnede og bestemt til sådan anvendelse, jf. patentlovens § 3, stk. 2.
        abenas pose opfylder endvidere patentets træk 6 og 7. etradan er enig med abena i,
at den ekstra svejsning ved en streng ordlydsfortolkning ikke kan siges at ende i en bue-
form. et patents beskyttelsesområde fastlægges imidlertid efter retspraksis ikke udelukken-
de ud fra en rent formel ordlydsfortolkning. det afgørende er, om der er teknisk ækviva-
lens, således at det krænkende produkt løser det samme problem som patentet på i det væ-
sentlige samme måde. det væsentlige ved patentet er den bueformede svejsning, ikke hvor
bueformen er placeret. patentet løser opgaven med at skabe en forbedret overgang ved top-
pen af sidekantsåbningen (punkt 11), idet bueformen bevirker, at trækket fordeles. det er
etradans opfattelse, at abenas ekstra svejsning løser det samme problem på i det væsentlige
samme måde, og at abenas pose derfor udgør en teknisk ækvivalent løsning, der er nær-
liggende for en fagmand. abena benytter således ligesom patentet en bueformet svejsning.
den buede form gør svejsningen stærkere, fordi kræfterne bliver fordelt langs buen, hvilket
øger trækstyrken, når posen f.eks. placeres i et stativ på tilsvarende måde som patentet. om
sidesvejsningen udsættes for træk, fordi posen belastes som følge af, at den placeres i et sta-
tiv, fjernes fra et stativ, eller fordi snøresystemet anvendes, er i øvrigt ikke relevant i forhold
til patentet. hverken patentkravene eller patentbeskrivelsen forudsætter, at trækket skal op-
stå i bestemt forbindelse. det er endvidere ligegyldigt, om abenas svejsning tillige afhjælper
andre problemer end det, som er løst ved patentet, hvis svejsningen også løser patentets
                                               - 10 -
problem.
       hvorvidt abenas pose indeholder forbedringer i forhold til posen beskrevet i patentet,
er uden betydning for, om der foreligger en patentkrænkelse. det bestrides i øvrigt, at der er
tale om en forbedring, idet snørerne og posernes sidekant er perforerede, således at den
øverste del af sidekanten på poserne og snørerne som nævnt oftest vil gå i stykker ved brug.
abena har gjort gældende, at den omhandlede pose ikke krænker patentet. ved fastlægge l-
sen af et patents beskyttelsesområde skal hovedvægten fortsat lægges på patentkravene. i
forhold til træk 5 fremstår abenas pose med sidekantssvejsninger hele vejen op til posens
øverste kant og således uden sidekantsåbning. selvom posen, når forbrugeren gør brug af
perforeringen, fremstår som en pose med sidekantsåbning, er det uden betydning for
krænkelsesvurderingen, idet træk 5 beskriver kendt teknik. det fremgår ordret af træk 6,
at den eksisterende sidekantssvejsning skal ende i en bue. der er altså tale om en ændring
af en allerede eksisterende svejsning - ikke en ny svejsning - så den ender i en bueform, og
det er kun dette, der er patent på. patentets patentkrav er meget klart, og ækvivalenspri n-
cippet har derfor ingen betydning.
       abenas pose har ikke en sidekantssvejsning, som ender i en bue under eller i side-
kantsåbningen. abenas pose har en ekstra svejsning i forhold til patentet, som består af tre
linier vinkelret på hinanden, men med afrundede hjørner for at gøre svejsningen stærkere.
den ekstra svejsning på abenas pose søger ikke at løse samme problem som beskrevet i
patentet, nemlig brud på poser med snørelukkesystemer i og omkring punkt 11 ved an-
bringelse i affaldsstativ, men derimod et problem med at poserne gik i stykker fra siden i
forbindelse med træk i snørerne. etradan har ikke sandsynliggjort, at abenas ekstra svejs-
ning skulle have samme effekt i relation til fordeling af trækket i posen som etradans buefor-
mede svejsning. abenas pose er derfor ikke teknisk ækvivalent med patentet.
       der er ikke grundlag for at udstrække patentets beskyttelse til at omfatte løsninger,
der på anden vis end det i krav 1 beskrevne løser det kendte problem, at poser med snøreluk-
kesystemer med svejsning af snørerne i posernes ene side kan overbelastes ved træk i snø-
rerne et eller flere steder ned langs den første side kantssvejsning, alt afhængig af
plastkvalitet, -type, -tykkelse, samt kvalitet af svejsninger på posen i øvrigt.
                                                - 11 -
sø- og handelsrettens afgørelse
det væsentlige element i etradans opfindelse er, at den ene sidekantssvejsning på posen en-
der i en bueform. denne har til formål at forbedre overgangen mellem sidekantssvejsningen
og åbningen til snørerne, så posen kan holde til et større træk, når den åbnes og spændes ud
over et affaldsstativ eller en spand, hvorved brud langs sidekantssvejsningen undgås.
       abenas pose har i udgangspunktet sidekantssvejsninger hele vejen op til posens øver-
ste kant, og den ene sidekantssvejsning ender således ikke i en bueform. etradan har ikke
sandsynliggjort, at perforeringerne på abenas pose vil briste, når posen sættes i stativ, så der
opstår samme svaghed ved abenas pose, som den patentet har søgt at løse. det er derfor ik-
ke bevist, at den ekstra svejsning på abenas pose søger at løse det samme problem som den
patenterede pose.
       abena har på den anførte baggrund ikke krænket etradans patent, og abenas frifin-
delsespåstand tages derfor til følge.
       efter sagens udfald og karakter skal etradan betale abena 30.000 kr. i sagsomkostnin-
ger. beløbet dækker udgiften til advokatbistand.
                                       thi kendes for ret:
abena a/s frifindes.
etradan bs aps og etradan aps skal inden 14 dage betale abena a/s 30.000 kr. i sagsom-
kostninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                        mette skov larsen
jakob pade frederiksen                                                  carsten grinvalds
                     - 12 -
                   (sign.)
                ___ ___ ___
       udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den 15. juli 2011


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt torsdag den 13. december 2018
sag 110/2018
skat
(advokat flemming boye)
mod
jan christiansen
(selv)
i tidligere instanser er truffet afgørelse af fogedretten i nykøbing falster den 22. november
2017 og afsagt kendelse af østre landsrets 17. afdeling den 5. april 2018.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jens peter christensen, lars hjortnæs og jens kruse
mikkelsen.
påstande
kærende, skat, har nedlagt påstand om, at fogedrettens afgørelse om tvangsauktion stadfæ-
stes.
indkærede, jan christiansen, har nedlagt påstand om, at østre landsrets kendelse af 5. april
2018 stadfæstes.
sagsfremstilling
den 22. november 2017 blev der på begæring af skat afholdt tvangsauktion over en ube-
bygget ejendom beliggende …vej 11, 4800 nykøbing falster, som tilhørte boet efter … .
af auktionsbekendtgørelsen fremgik bl.a. følgende oplysninger:
       ”ubebygget areal.
       tinglyst areal 1.316 m2, heraf vej 0 m2.
                                              - 2 -
      ubebygget areal på 1.316 m2 - tidligere ejendom nedrevet grunden fremstår med træer
      og buske m.v.
      iflg. ejendomsdatarapporten er der registreret afløbsforhold som: mekanisk rensning
      med privat udløb, dir. til vandløb, sø eller hav.
      iflg. ejendomsdatarapporten er der registreret vandforsyning som: ikke alment vandfor-
      syningsanlæg
      …”
af salgsopstillingen fremgik bl.a. følgende oplysninger:
      ”ejendomskategori: ubebygget areal i landzone –
      tidligere ejendom er nedrevet
      ejendomsværdi pr.: 01-10-2016, kr. 860.000,00
      heraf grundværdi: kr. 191.000,00
      …
      beskrivelse (herunder evt. bebygget areal, indretning m.v.):
      ubebygget areal på 1.316 m2 - tidligere ejendom nedrevet - grunden fremstår med træer
      og buske m.v.
      iflg. ejendomsdatarapporten er der registreret afløbsforhold som: mekanisk rensning
      med privat udløb, dir. til vandløb, sø eller hav.
      iflg. ejendomsdatarapporten er der registreret vandforsyning som: ikke alment vandfor-
      syningsanlæg
      …”
salgsopstillingen var bl.a. vedhæftet udskrift fra skats ejendomsvurdering med vurderings-
oplysninger for 2016, hvoraf bl.a. fremgik følgende:
      ”benyttelse: beboelse
      lejligheds antal: 1
      …
      grundareal: 1.316
      ejendomsværdi: 860.000
      grundværdi: 191.000”
                                                - 3 -
af udskrift af retsbogen vedrørende tvangsauktionen den 22. november 2017 fremgår det
bl.a., at det på auktionen blev oplyst, at størstebeløbet, der skulle betales ud over budsummen,
ikke ville overstige 40.000 kr. det fremgår endvidere, at der var lejlighed til at stille spørgs-
mål.
den eneste bydende på auktionen var jan christiansen, som bød 5.000 kr. da der ikke frem-
kom højere bud, blev der meddelt hammerslag og auktionen var sluttet.
den 27. november 2017 ansøgte jan christiansen guldborgsund kommune om landzonetilla-
delse til at opføre et 1-planshus på 120 m2 på den ubebyggede grund.
guldborgsund kommune meddelte den 30. november 2017 jan christiansen afslag på ansøg-
ningen med bl.a. følgende begrundelse:
       ”ejendommen har været ubeboet siden ultimo februar 2012. medio 2014 nedrives byg-
       ningerne som led i guldborgsund kommunes byfornyelsesindsats. dette sker i samar-
       bejde mellem guldborgsund kommune og ejendommens ejer. ejendommen har derfor
       været ubeboet i 5,5 år og ubebygget i 3,5 år.
       …
       da ejendommen ikke har været anvendt til beboelse i, på hinanden følgende 3 år, samt
       været ubebygget, ligeledes i hinanden følgende 3 år, vurderes ejendommen ikke har væ-
       ret kontinuerligt anvendt som beboelsesejendom.”
jan christiansen kærede den 15. december 2017 fogedrettens afgørelse af 22. november 2017
til østre landsret.
ved kendelse af 5. april 2018 ophævede landsretten fogedrettens afgørelse om tvangsauktion
og hjemviste sagen til fornyet behandling i fogedretten.
af landsrettens indledende begrundelse fremgår følgende:
       ”i salgsopstillingen, som er bekendtgjort i statstidende og via annoncering, er det om
       ejendomskategorien angivet, at der er tale om ”ubebygget areal i landzone – tidligere
       ejendom er nedrevet”. herudover er ejendomsdatarapportens angivelser vedrørende af-
       løbsforhold og vandforsyning gengivet. det har imidlertid efter auktionskøbet vist sig,
       at den tidligere bygning på grunden er revet ned mere end tre år tidligere, og guldborg-
       sund kommune har herefter på baggrund af den praksis, som kommunen har vedrø-
                                                - 4 -
      rende landzonetilladelser, nægtet at give landzonetilladelse til jan christiansens bygge-
      projekt på grunden. det er endvidere oplyst, at der ikke kan forventes at opnå landzone-
      tilladelse til at bygge en beboelsesejendom på grunden i det hele taget.”
landsrettens flertal udtalte herefter følgende:
      ”det følger af retsplejelovens § 566, stk. 2, at bekendtgørelsen skal indeholde oplysnin-
      ger om alle forhold, der kan antages at have en væsentlig betydning for ejendommens
      værdi.
      salgsopstillingens oplysninger om afløbsforhold og vandforsyning giver klart indtryk
      af, at grunden er egnet til opførelse af en beboelsesejendom, hvilket ejendomsskatteop-
      lysningerne også gør. på denne baggrund, og da det har vist sig, at der ikke kan gives
      byggetilladelse på grunden, finder vi, at auktionen bør ophæves, og at sagen bør hjem-
      vises til fornyet behandling i fogedretten.”
landsrettens mindretal udtalte herefter følgende:
      ”det fremgår af salgsopstillingen, at der er tale om et grundstykke beliggende i landzo-
      ne, og det ønskede formål, som jan christiansen havde med købet af grunden, nemlig at
      opføre en beboelsesejendom, kræver landzonetilladelse efter planlovens § 35, stk. 1, 1.
      pkt. jan christiansens formål med købet ses ikke at være omfattet af de undtagelser, der
      fremgår af lovens § 36. det følger således af lovens ordning, at opførelse af en ny bebo-
      elsesejendom på grunden i et tilfælde som det foreliggende kræver kommunalbe-
      styrelsens tilladelse. jeg finder ikke, at det kan pålægges tvangsauktionsrekvirenten at
      indhente oplysninger om muligheden for at opnå landzonetilladelse til at bygge en be-
      boelsesejendom hos kommunalbestyrelsen forud for salget af en ubebygget grund i
      landzone og gengive disse oplysninger i salgsopstillingen. jeg finder derimod, at disse
      undersøgelser i overensstemmelse med lovens ordning bør foretages af tvangsauktions-
      køberen forud for dennes bud på auktionen, hvis vedkommende vil have sikkerhed for
      at kunne anvende grunden til det ønskede formål, jf. herved også justitsministeriets
      tvangsauktionsvilkår punkt 1 a, sidste led, som var vedlagt salgsopstillingen. jeg finder
      således, at salgsopstilling og bekendtgørelse af auktionen er i overensstemmelse med
      retsplejelovens § 566, stk. 2, og at auktionen bør stadfæstes.”
procesbevillingsnævnet meddelte den 23. maj 2018 tilladelse til at kære østre landsrets ken-
delse af 5. april 2018 til højesteret.
anbringender
skat har navnlig anført, at det bestrides, at der er fejl og vildledninger i salgsopstillingen.
det fremgår af ejendomsoplysningerne på side 1 i salgsopstillingen, at der er tale om et ube-
bygget areal i landzone, hvor den tidligere ejendom er nedrevet. oplysningerne om afløbsfor-
                                               - 5 -
hold og vandforsyning stammer fra ejendomsdatarapporten, der var vedhæftet salgsop-
stillingen. det fremgår af planlovens § 35, stk. 1, 1. pkt., at der i landzoner ikke uden tilladel-
se fra kommunalbestyrelsen må foretages udstykning, opføres ny bebyggelse eller ske æn-
dring i anvendelsen af bestående bebyggelse og ubebyggede arealer. planlovens § 36 indehol-
der en række undtagelser fra dette udgangspunkt, som imidlertid ikke umiddelbart ses at om-
fatte kærendes ønskede formål med ejendommens erhvervelse. guldborgsund kommunes
”kontinuitetsprincip” ses ikke at fremgå af oplysningerne i ejendomsdatarapporten eller øvri-
ge umiddelbart tilgængelige offentlige oplysninger om ejendommen. rekvirenten har ikke
været bekendt med, hvor længe ejendommen har været ubeboet, hvornår den tidligere ejen-
dom er nedrevet og kommunens praksis som følge af ”kontinuitetsprincippet”. kærende har
hverken før eller under auktionen rejst spørgsmål om muligheden for at opnå landzonetilla-
delse til bebyggelse af det omhandlende grundstykke. kærende kunne forinden auktionen
have rettet henvendelse til guldborgsund kommune med henblik på en afklaring af dette
spørgsmål. det er ikke rekvirentens ansvar at tilvejebringe oplysninger om muligheden for at
opnå landzonetilladelse, idet dette spørgsmål helt afhænger af en auktionskøbers konkrete
formål med ejendommens erhvervelse.
jan christiansen har navnlig anført, at det fremgår af salgsopstillingen, at en tidligere ejendom
er nedrevet, og at ejendomsværdien pr. 1. oktober 2016 var på 860.000 kr. heraf grundværdi
på 191.000 kr. der står intet i salgsopstillingen om, hvornår ejendommen er nedrevet, men
man må gå ud fra, at ejendommen er nedrevet efter den 1. oktober 2016. det fremgår endvide-
re, at der er vand og afløb på grunden, og det måtte derfor antages, at der ikke skulle betales
tilslutningsafgift. ejendommen er nedrevet for mere end 3 år siden, hvilket betyder, at der
ikke må opføres et nyt hus på grunden. rekvirenten burde have gjort opmærksom på, at der
ikke måtte bygges på grunden. skat har opkrævet forkert ejendomsskat, da grundens værdi,
efter at huset var nedrevet, ikke udgjorde 860.000 kr., men et væsentligt lavere beløb. ifølge
kommunen er grundens værdi i dag ca. 5.000-10.000 kr.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret, om auktionsbekendtgørelsen eller salgsopstillingen indeholdt util-
strækkelige oplysninger om ejendommen, og om tvangsauktionen som følge heraf skal op-
hæves.
                                                  - 6 -
efter retsplejelovens § 566, stk. 2, skal auktionsbekendtgørelsen bl.a. indeholde oplysninger
om alle forhold, der kan antages at have en væsentlig betydning for ejendommens værdi. be-
kendtgørelsen skal særligt indeholde oplysninger om ejendommens matrikelnummer, nøjagti-
ge adresse, ejendomsværdi, karakter, areal og anvendelse, herunder så vidt muligt oplysning
om størrelsen af det bebyggede areal og dets indretning.
efter retsplejelovens § 562, stk. 3, 2. pkt., skal salgsopstillingen indeholde de oplysninger om
salgsvilkårene og om andre forhold vedrørende ejendommen og auktionen, som må antages at
være af væsentlig betydning for køber.
højesteret finder, at de oplysninger, som fremgik af auktionsbekendtgørelsen og salgsopstil-
lingen om afløbsforhold mv., ikke med rette kunne give jan christiansen den opfattelse, at der
heri lå, at han ville kunne få tilladelse til sin ønskede brug af ejendommen, som han efter det
oplyste ikke havde oplyst fogedretten om forud for auktionen.
herefter og i øvrigt af de grunde, som landsrettens mindretal har anført, tager højesteret kæ-
rendes påstand til følge og stadfæster fogedrettens afgørelse om tvangsauktion.
                                         thi bestemmes:
fogedrettens afgørelse om tvangsauktion stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -
                                udskrift
                                    af
                   sø- og handelsrettens dombog
                               ──────────
den 18. maj 2000 har retten i sag
v-0148-97
scanio a/s
(advokat lars karnøe)
   mod
danfotech/nutridan a/s
(advokat stephan muurholm)
afsagt følgende
                                  d o m:
sagens spørgsmål er, om sagsøgte, danfotech/nutridan a/s, ved at have fremstillet og solgt
100 tromler med masserevinger har krænket sagsøgeren, scanio a/s' mønsterret til en
masserevinge, og om sagsøgte har overtrådt markedsføringslovens § 1.
sagsfremstilling
                                                  - 2 -
sagsøgeren (i det følgende scanio) beskæftiger sig med produktion af bl.a. anlæg og maskiner,
herunder masse retromler, til kødindustrien. tromlerne, der anvendes til at massere lager ind i
kødstykker, er udstyret med masserevinger (medbringere), der på tromlernes inderside er
fastgjort ved svejsning. når en tromle er i drift, er det vingens funktion at sørge for, at
kødstykkerne bevæges med rundt i tromlen.
scanio fik den 20. august 1982 under mr 0673 1982 mønsterregistreret en "masserevinge til
masseretromle til varebehandling i tumblemaskiner". på mønsterregisterbladet ses vingen
afbildet fra fire forskellige vinkler. registreringen udløb den 13. november 1996.
sagsøgte (i det følgende danfotech) blev stiftet i 1988. blandt stifterne var tidligere
medarbejdere hos scanio. danfotech beskæftiger sig ligeledes med produktion af maskiner og
anlæg til kødindustrien.
scanio havde gennem nogle år leveret bl.a. masseretromler til den franske kødproducent
madrange. i slutningen af 1994 og i 1995 førte madrange forhandlinger med scanio om en
udvidelse af det eksisterende massereanlæg, der i væsentligt omfang var leveret af scanio.
den 17. februar 1995 afgav scanio tilbud på trinvis udvidelse af madrange's
kasssettemassereanlæg. af tilbuddet fremgik bl.a.:
"...
        trin 1 etablering af 36 kassettepositioner i 3 lag inkl. deres eksisterende 18 kassetter,
robot og swingloader.
...
        trin 2 (1996) udvidelse til 298 kassette- stationer
        trin 3 (1997) udvidelse til 330 kassettestationer.
begge trin kan implementeres i et nyt massereområde ...
...
        leveringstid    ... montering fra 15. april 1995 til afslutning den 22. april 1995.
                                               - 3 -
..."
ved skrivelse af 23. februar 1995 accepterede madrange tilbuddet på trin 1 således (i dansk
oversættelse):
"...
de bedes notere vor ordre, hvis modtagelse de endvidere bedes bekræfte, på levering i hen-
hold til almindelige regler af en udvidelse af ls masseresystem til 18 yderligere drejearran-
gementer samt af omplacering og eftersyn af den nuværende maskine.
..."
af en rapport udarbejdet af scanio over et besøg, som scanio aflagde hos madrange den 27.
april 1995, fremgik bl.a. følgende:
"...
besøget var lavet for at diskutere madranges fremtidige investeringer i scanio udstyr, idet
vort budget tilbud betragtedes som værende alt for dyrt (ca. 30 mio. dkk).
...
som slutresultat af deres investeringer skal madrange i 1998 have 400 tromler med udvidel-
sesmulighed på 15 % om året samt total automatisk massering. vort oplæg med 336
kassettepositioner blev diskuteret, og der blev regnet på et system med 400 positioner. det
bliver uacceptabelt dyrt, og der er flere problemer, som skal løses: ...
efter en del diskussioner blev vi enige om, at vort oplæg er forkert. der skal bruges i alt 150
kassettepositioner, hvoraf de 30 til remassering . ... takten er som følger:
        flytning af 48 kassettepositioner i ny bygning
fjerde lag tilføjes (16 positioner)
        290 positioner etableret
totalt computersystem etableret
fuldautomatisk system etableret
                                                - 4 -
         373 positioner etableret
         400 positioner etableret
budgettet alt i alt er på ca. 15 mio. frf, ...
det er yderst vigtigt for scanio, at vi holder tæt kontakt med denne kunde og opfylder hans
forventninger. der skal investeres 20-25 mio. ddk i de næste 2-3 år i massering samt kog og
køl, og vi har i dag de bedste chancer for at få opgaverne."
den 3. maj 1995 sendte madrange pr. telefax en ordrebekræftelse til scanio på udvidelse af
masseresystemet med 12 positioner til en franko pris på 700.000 frf.
efter yderligere korrespondence bekræftede madrange i en skrivelse af 17. maj 1995 til scanio
en ordre på 50 beholdere, 35 låg og en udvidelse af robotten på 12 positioner til en franko pris
på 2 mio. frf ekskl. moms og afgifter. med skrivelsen fulgte en liste over uløste problemer
med hensyn til den tidligere udvidelse på 18 positioner, som madrange bad scanio om at
bringe i orden.
i en skrivelse af 15. marts 1996 til madrange meddelte scanio bl.a. følgende:
"...
med henvisning til telefonsamtale ... har vi noteret os, at deres aktuelle holdning er som
følger:
         af forretningsmæssige årsager samt på grund af den nuværende produktionsproces og
allerede foretagne investeringer ønsker de at holde fast ved deres kassette-baserede massere-
anlæg. de ønsker at udvide og automatisere dette anlæg, hvilket indebærer, at de vil få brug
for alt i alt 400 kassettepositioner (det drejer sig både om roterpositioner og om
hvilepositioner). på grund af de arkitektoniske begrænsninger skal anlægget bygges i 5 etager
med robotter. da samarbejdet mellem scanio og madrange har eksisteret i mange år, og da
scanio har leveret det nuværende udstyr, herunder kassettesystemet i 3 etager med robot, fo-
retrækker de, at ordren på udvidelsen af dette anlæg afgives til scanio a/s.
                                               - 5 -
...
derfor beklager vi også meget at måtte meddele dem, at vi af disse eksperter på det
stærkeste er blevet frarådet overstående konstruktion, på grund af de vibrationer og den
resonans det ville frembringe i anlægget, i hvilket masserebeholdere med et indhold på op til
550 kg og med en kraftig uligevægt roterer meget kraftigt (indholdet i beholderne kastes frem
og tilbage med meget kraftige bevægelser).
med det store antal af disse beholdere bliver det vanskeligt at beregne belastningen på an-
lægget og etageadskillelsesristene. vibrationerne og resonansen kan medføre en kraftig be-
lastning, hvilket gør anlægget ustabilt og farligt.
eksperter indenfor automatisering har understreget, at det er et særdeles komplekst anlæg, og
at det ikke er muligt at opnå den præcision, der er nødvendig for at robotterne kan fungere
tilfredsstillende.
som maskinproducent er det med blødende hjerte, at vi må afstå fra at levere en ordre af det
sådant omfang til en så god kunde som madrange - ...
efter vor opfattelse vil et kassetteanlæg i 5 etager med 400 positioner og robotter aldrig
komme til at fungere tilfredsstillende i praksis.
...
vi vil ydermere gerne benytte lejligheden til at gøre dem opmærksom på, at det kassettebase-
rede anlæg med masserebeholdere og robot samt det anlæg, som de bruger i dag, er udviklet
af scanio, og at scanio har opnået mønsterbeskyttelse på anlægget i frankrig. selve produkti-
onsprocessen er særdeles vigtig for dem, og derfor er vi overbeviste om, at de er enig i, at alle
nødvendige masserebeholdere skal købes hos scanio. vi står naturligvis til rådighed for
leveringen af disse masserebeholdere.
..."
efter en artikel i aalborg stifttidende søndag den 14. april 1996 blev scanio bekendt med, at
danfotech havde indgået en aftale om en enkeltordre på et stort tocifret millionbeløb med en af
frankrigs største levnedsmiddelproducenter. leverancen skulle omfatte "maskiner og udstyr til
                                               - 6 -
en fuldautomatisk skinkefabrik" i et "tæt samarbejde med en fransk producent af automatiske
løsninger til levnedsmiddelindustrien".
i en skrivelse af 12. juli 1996 rettede scanios advokat i anledning af, at scanio var blevet
"vidende om, at de er i færd med at producere og renovere et antal masseretromler med
skarpkantede masserevinger, således at vingerne i deres produkt er identisk med vingerne i
mine klienters scanflex individual vt10 masseretromler." advokaten anførte, at danfotech
krænkede scanios danske mønsterregistrering, og danfotech blev under trussel om fogedfor-
retning og forbehold om erstatningskrav anmodet om straks at indstille produktion og
renovering af tromlerne.
ved skrivelse af 22. juli 1996 afviste danfotechs advokat, at der "idag produceres
masserevinger på virksomheden, som krænker scanio a/s mønsterrettigheder, ligesom man
heller ikke for fremtiden har planer om at iværksætte en sådan produktion." det blev i
skrivelsen fremhævet, at danfotech "på intet tidspunkt før deres henvendelse har været
bekendt med scanio a/s mønsterrettigheder eller nærmere specifikationer omkring de
beskyttede produkter."
scanio indgav herefter en forbudsbegæring mod danfotech ved fogedretten i aalborg. ved
kendelse af 7. oktober 1997 blev forbudsbegæringen nægtet fremme. det fremgår af
kendelsen, at det under en udkørende fogedforretning den 7. august 1996 blev konstateret, at
der på danfotechs virksomhed befandt sig tromler med skarpkantede masserevinger. under
fogedsagen afgav bl.a. alfred dalby forklaring. forklaringen er i fogedretskendelsen gengivet
således:
"alfred dalby, har bl.a. forklaret, at han er uddannet smed og i ca. 4 måneder har været an-
sat hos rekvirenten. ialt 4 år forinden var han ansat hos rekvisitus i "klip- og buk-afdelingen". i
perioden fra 7. maj til 24. maj 1996 har han hos rekvisitus produceret tromler med
skarpkantede vinger. han fik sendt en tromle fra madrange, som han kunne foretage opmåling
på og klippe vingerne efter. han mener der var ordre på levering af 100 tromler, men der
skulle leveres flere, ligesom nogle skulle renoveres. der var ca. 15 ansatte beskæftiget
hermed. ved renovering isattes nye kegler og pakningsholder. efterfølgende er der foretaget
afsyring og pudsning/børstning af det renoverede."
scanio har under sagen fremlagt fotografier af de masseretromler, der blev observeret under
                                               - 7 -
den udkørende fogedforretning, og har under domsforhandlingen forevist en medbragt
masserevinge.
i en skrivelse af 28. januar 1999 til scanio's advokat har statsaut. revisor finn korgaard,
revisionsfimaet nielsen & christiansen, afgivet en erklæring vedrørende scanio's "mistede
dækningsbidrag vedr. ordren på 100 stk. masserebeholdere vt10 til madrange". med
udgangspunkt i en salgspris på 41.300 kr. (scanio's listepris pr. 15. marts 1996 for en tromle
inkl. låg) er dækningsbidraget efter fradrag af materialer og lønninger beregnet til 25.459 kr.
pr. stk.
i en skrivelse af 24. november 1998 til danfotech's advokat har statsaut. revisor john w.
gedde, revisionsfirmaet ernst & young, under nogle nærmere angivne forudsætninger og
forbehold afgivet en erklæring vedrørende danfotech's dækningsbidrag pr. leveret tromle, der
er beregnet til 2.609 kr., svarende til 260.900 kr. for den samlede leverance på 100 tromler.
der opereres i erklæringen med en omkostning til salgsprovsion til fransk sælger på 5,379 %.
påstande
scanio har nedlagt påstand om, at danfotech tilpligtes at betale til scanio 2.545.900 kr. med
procesrente fra sagens anlæg den 13. november 1997.
danfotech har nedlagt påstand om frifindelse.
forklaringer
henrik olsen har forklaret, at han har været ansat hos scanio siden 1989 og har været
administrerende direktør siden 1992. det er primært scanios tekniske chef, som har med
mønsterbeskyttelser at gøre.
scanios nøgleprodukt er massereudstyret, som udgør den største del af omsætningen. en
masserevinge, som også benævnes en medbringer, sælges ikke separat, men som en del af en
masseretromle, hvori vingen er svejset fast. typisk sælges masseretromlen med låg, der skal
forhindre, at kødvaren falder ud af tromlen under forarbejdningsprocessen. scanio foretager
også renovation af masseretromler.
                                                - 8 -
samarbejdet med madrange, der er en af de største skinkeproducenter i europa, startede i
1981, og scanios masserevinge er løbende blevet udviklet under samarbejdet. madrange har
ikke kunnet være i tvivl om, at den leverede type masserevinge var mønsterbeskyttet.
madrange ønskede en hård vinge, der giver en hård massering. masserevingens hårdhed er
afgørende betydning for slutproduktet. samme resultat ville godt kunne opnås med en anden
type vinge end den, som scanio leverede.
scanio takkede nej til at indgå kontrakt om levering af et nyt anlæg til madrange, fordi scanio
ikke kunne indestå for ordren. scanio ville gerne have leveret anlægget, men den løsning -
etablering af tromler i 5 etager - , som madrange ønskede på sit kapacitetsproblem, var fysisk
for risikabel efter scanios opfattelse. scanio ville ikke risikere sit ry på ordren. det blev
tilkendegivet over for madrange, at scanio ønskede at levere tromlerne i forbindelse med, at
ordren på anlægget gik til anden side.
da danfotech startede sin virksomhed, havde danfotech og scanio flere sammenstød. i dette
forløb gjorde scanio danfotech opmærksom på sine patenter og mønsterbeskyttelser, og der
blev sendt en produktoversigt til danfotech, bl.a. omfattende den omhandlede masserevinge.
der er mange udbydere af masseretromler på markedet. scanio producerer også tromler med
andre typer masserevinger end den, der blev leveret til madrange. det er ikke alle scanios
tromler, som er mønsterbeskyttede.
det er - f.eks. i forbindelse med renovering - muligt at indsvejse en ny vinge i en tromle. den
gamle vinge skal skæres ud.
kjeld elimar har forklaret, at han var administrerende direktør hos scanio fra januar 1985 og
indtil sin fratræden i november 1989. før da havde han i 3 år været ansat i et handelsfirma,
hvor scanio var mindretalsaktionær.
efter sin fratræden drev han selvstændig konsulentvirksomhed og arbejdede med et projekt for
steff-houlberg, indtil han - et års tid efter danfotechs start - efter forudgående kontakt fra
virksomheden tiltrådte som direktør.
hos scanio var det den tekniske afdeling, der tog sig af spørgsmål om mønsterbeskyttelse. i
hans tid som direktør var der dog intet at beskytte. der foregik ingen produktudvikling, hvilket
                                               - 9 -
var virksomhedens problem. den foreviste type masserevinge må have været solgt i hans tid
hos scanio, hvor der blev solgt mange forskellige typer - hårde som bløde. typen var en kopi
af et østrigsk produkt. der findes vel 25 producenter af massereprodukter på markedet.
danfotech er en virksomhed på en hel anden teknologiplatform end scanio. danfotech
producerer robotter. danfotech fik lavet beregninger på dtu, der viste, at det kunne lade sig
gøre at gennemføre den tekniske, fuldautomatiske løsning, som madrange ønskede. danfotech
leverede hele robotkonstruktionen til anlægget. i anlægget hos madrange kører der 500
tromler af 4-5 forskellige typer med flere forskellige vingetyper.
forud for leverancen havde danfotech fået en tromle op fra madrange til brug for tekniske
opmålinger. han ved ikke, hvilken type der var tale om. danfotech, der også tidligere har
leveret til madrange, har fået en ny stor ordre til virksomheden. det var danfotech's salgschef
jørgen møllgaard, der stod for det franske marked.
den masserevinge, som scanio har forevist i retten, ligner ikke meget den vinge, der ses på
det fremlagte bilag som mønsterbeskyttet.
danfotech har mange patenter på sine produkter. de årlige patentudgifter er 400.000 -
500.000 kr. danfotech har ikke haft andre sager om krænkelse af rettigheder.
vidnet, bjarne lyngø, var ansat hos danfotech i 2 år, hvorefter han blev opsagt. også
sagsøgers to øvrige vidner har tidligere været ansat hos danfotech.
alfred dalby har forklaret, at han også inden sin ansættelse hos danfotech havde været ansat
hos scanio. dette var fra 1984 til 1991. han kom ikke direkte fra scanio til danfotech. hos
scanio havde han bl.a. lavet masserevinger, og han kendte de fleste af scanios produkter, da
han blev ansat hos danfotech. scanio havde mange forskellige masserevingetyper.
da der kom en tromle op fra madrange til danfotech, lignede såvel selve tromlen som
masserevingen et scanio- produkt. om der var tale om en tromle fra scanio, kan vidnet ikke
sige med sikkerhed. der stod ikke "scanio" på tromlen, hvilket der gjorde på mange af de
tromler, som efterfølgende kom op til danfotech til renovering. navnet var slebet eller
glasblæst ind på tromlen.
                                              - 10 -
de tromler, som danfotech producerede til madrange i 1996, 100 i alt, blev lavet med den
nævnte tromle som model. vingen blev lavet med samme form som den, der var i tromlen.
den ligner nøjagtigt den, som er forevist i retten. tromlerne var ved leveringen ikke identiske
med den opmålte. de havde et andet pakningssystem, hvilket gav en anden kegleform. dette
indebar, at de masserevinger, der var i tromlerne, måtte afkortes noget i forhold til den
oprindeligt opmålte model.
bjarne lyngø har forklaret, at han er salgs- og servicechef hos scanio, hvor han har været i 2
år. i perioden fra den 1. februar 1995 til den 24. november 1997 var han service- og
montagechef hos danfotech.
de tromler, som danfotech skulle levere til madrange, skulle have skarpkantede (hårde) vinger
som den i retten foreviste. der blev leveret 100 tromler med disse vinger. alle tromler havde
låg. der blev ikke leveret "løse" vinger.
efter indgåelsen af ordren, som han ikke var involveret i, var han hos madrange i forbindelse
med montering af nyt udstyr. der stod en masse gamle tromler, der havde skarpe vinger
magen til den vinge, som scanio har forevist. tromlerne så ens ud. han kiggede ikke ind i alle
tromlerne. på nogle af tromlerne stod der scanio. de af danfotech leverede tromler var med
denne type vinge.
efter danfotech's leverance af de 100 tromler og efter retssagens start blev der lavet en
ændring af vingernes form. de blev mere bølgeformede.
flere forskellige typer masserevinger kan bruges til produktion af samme vare.
lars prisak har forklaret, at han er uddannet civil- ingeniør inden for svagstrømsenergi. han
var ansat hos danfotech som produktionschef fra juni 1995 til april 1998. han blev først
involveret i forbindelse med den allersidste del af forhandlingerne med madrange. det er vid-
nets indtryk, at danfotech havde konkurreret med scanio om at få ordren.
produktionen af tromlerne til madrange fandt sted i foråret 1996 på grundlag af nogle
tegninger, som danfotech selv havde lavet efter oplæg fra madrange, som ønskede de tromler,
som man havde i forvejen - dog med ændret top. danfotech havde folk nede hos madrange og
måle op, og der blev sendt en eller to tromler op til kopiering. der stod ikke navn på tromlerne.
                                               - 11 -
vingerne i tromlerne var magen til den vinge, der er forevist i retten.
danfotech producerede ikke vinger uden tromler. tromlerne skulle være kortere end de -
eksisterende tromler og skulle have større åbning. der blev derfor skåret 5 - 6 cm af toppen af
vingerne i de gamle tromler, der skulle renoveres.
der blev ombygget ca. 250 eksisterende tromler, og der blev produceret 101 nye tromler.
efterfølgende blev der leveret 2 x 25 tromler med en helt anden type vinge, der både havde en
blød og en hård side.
vidnet var nede hos madrange flere gange. der var flere forskellige slags tromler, bl.a. var
bunden af keglerne, forstærkningerne på siden samt svejsningerne forskellige. vingerne så ens
ud. vidnet fandt aldrig ud af, hvor mange leverandører af tromler der var tale om.
nærmere adspurgt om masserevingernes udseende forklarede vidnet, at de leverede - i forhold
til modellen, der blev brugt til opmåling - af danfotech var afkortet med 5-6 cm for oven,
ligesom de havde en ny trekantsform for enden. vidnet husker ikke nøjagtigt, hvor snittet blev
foretaget.
jørgen møllgaard har forklaret, at han er salgschef hos danfotech, hvor han har været ansat i
11 år. han er uddannet maskinarbejder og ingeniør. i perioden fra 1978 - 1988 var han ansat
hos scanio, herunder 2 år som salgschef. han har 28 års erfaring fra slagteribranchen med
konstruktion af maskiner, service, montering og salg. det var vidnet og nogle andre tidligere
medarbejdere hos scanio, der startede danfotech.
vidnet har arbejdet med madrange i 22 år og har foretaget 4 - 6 besøg om året på fabrikken.
han har ikke kendskab til, at den foreviste vinge skulle være beskyttet. han kan end ikke med
sikkkerhed genkende den som en scanio-vinge, men kan ikke afvise, at en lignende vinge har
siddet i scanio-tromler på det tidspunkt, hvor han selv var ansat hos scanio. scanio har leveret
tromler med forskellige typer vinger til madrange.
han er bekendt med, at scanio havde patent på en anden vinge, der stammede fra et østrigsk
firma fra begyndel sen af 1960'erne. dette firma glemte at betale fee til patentet, og scanio
begyndte herefter at producere tromler med denne vinge. vingen, der havde "afskåret hatte-
form", blev herefter patenteret af scanio. vidnet erindrer et brev fra 1989 fra scanios advokat,
                                              - 12 -
der drejede sig om et patent, ikke om mønsterbeskyttelse. han husker ikke, om der var nævnt
andre rettigheder i brevet.
vidnet blev i 1996 kontaktet af madrange. han troede, at henvendelsen angik en udvikling af
det eksisterende, semiautomatiske anlæg, der var leveret af scanio, men fik at vide, at dette
anlæg havde givet en masse problemer, og at man ønskede et fuldautomatisk robotsystem.
madrange havde 250 tromler i forvejen. under forhandlingerne blev man enige om at søge at
indpasse de eksisterende tromler i robotsystemet. også vingerne blev drøftet. der forefandtes i
forvejen forskellige udformninger i tromlerne. danfotech kunne levere flere forskellige typer,
men det var ikke så afgørende på det tidspunkt. der skulle bruges vinger til hård massering.
de eksisterende tromler stammede fra 4 - 5 forskellige leverandører - to franske, en belgisk og
scanio. dette var et problem, når systemet skulle gøres fuldautomatisk.
danfotech fik sendt en tromle op, som man målte på. der skulle findes en "gennemsnitsværdi".
vidnet ved ikke, hvem der havde været leverandør af tromlen, som der ikke stod
producentnavn på. vingen, som danfotech lavede, var ikke identisk med den, der er forevist i
retten. top og bund var forskellige, vinkler og højde anderledes, og siden var ikke så skrå.
en udsalgspris på 41.300 kr. for en tromle er ikke realistisk. udsalgsprisen på en tromle ligger
på 21.000 kr. - 23.000 kr.
bjarne nielsen har forklaret, at han er uddannet som tekniker, og at han har været ansat som
teknisk chef hos danfotech i 11 år fra 1989. han har 15 konstruktører under sig i teknisk
afdeling. han deltog for så vidt angår de tekniske spørgsmål i slutforhandlingerne med
madrange og var i den forbindelse på besøg hos madrange i frankrig.
de eksisterende tromler, der var leveret til det manuelle system, skulle indpasses i det
robotstyrede system. tromlerne, hvoraf der var flere hundrede, havde meget varierende
udformninger og dimensioner, og kvaliteten var meget forskellig. tromlerne skulle gøres
ensartede. også vingerne i tromlerne var forskellige med 5 - 6 forskellige variationer. på
fabrikken i madrange havde han set en vinge, der lignede den foreviste scanio-vinge, og han
så også variationer af denne vinge.
danfotech fik en tromle op fra madrange, som der blev målt på. den kunne ikke bruges, som
                                              - 13 -
den var, men skulle lige som alle de andre tilpasses det nye system. det var ikke muligt for
vidnet at se, hvem der havde produceret tromlen. der stod ikke producentnavn på siden,
således som det var tilfældet med nogle af de tromler, som danfotech senere fik til renovering.
på nogle af disse tromler var scanio's navn glasblæst.
vingen i tromlen var ikke magen til den vinge, som scanio har forevist i retten. der var bl.a.
forskel i placeringen af bukkelinierne og i højden. også sidens hældning var anderledes. den
leverede vinge var kortere, fordi danfotech måttte lave et helt nyt lågkoncept. toppen måtte
skæres af de eksisterende tromler. topkeglen blev afkortet med 30 mm. der blev produceret
100 nye tromler med de ændrede vinger.
procedure
scanio har anført, at det efter bjarne lyngø, lars prisak og alfred dalbys forklaringer og tillige
sidstnævntes forklaring for fogedretten i aalborg må lægges til grund, at danfotech i maj 1996
producerede 100 tromler, der var identiske med tromler, som scanio tidligere havde leveret til
madrange. fremgangsmåden var den, at danfotech fik en tromle op fra madrange, som blev
målt op og kopieret - alene med den forskel, at tromlen blev af kortet. masserevingen i tromlen
var identisk med scanios mønsterbeskyttede masserevinge, og danfotech producerede en kopi
af denne vinge, der blev monteret i tromlen.
der kræves ikke identitet for at statuere krænkelse af en mønsterbeskyttet rettighed.
dimensioner og materiale er uden betydning. det afgørende er proportionerne.
beskyttelsen angår fremtoningen.
det bestrides ikke, at det er scanios bevisbyrde, at der foreligger en krænkelse. en sådan
bevisbyrde kan være vanskelig at løfte inden for immaterialretten. det skal imidlertid tages i
betragtning, at danfotech ikke har foretaget sig noget som helst for at imødegå scanio's
påstand om mønsterkrænkelse. danfotech kendte dalbys forklaring for fogedretten, og det må
det være op til danfotech at tilvejebringe de bevismidler, der er undergivet danfotech's
rådighed, og som ville kunne støtte danfotech's standpunkt. danfotech kunne have medbragt
en af de leverede masserevinger eller have fremlagt konstruktionstegninger, men har valgt at
støtte sig på nogle vaklende vidneforklaringer.
det gøres således sammenfattende gældende, at danfotech har krænket scanio's rettigheder i
                                               - 14 -
henhold til mønsterlovens § 5. krænkelsen omfatter ikke kun den mønsterbeskyttede vinge,
men hele tromlen. slagteriet i madrange ville ikke have kunnet bruge vingen til noget alene.
vingen er en integreret del af tromlen.
danfotech kendte til scanio's mønsterret, der blev registreret i 1981. jørgen møllgaard, der
havde 4-5 årlige møder med madrange, havde kendt scanio gennem 22 år, og kjeld elimar var
tidligere direktør hos scanio. det må anses for helt usandsynligt, hvis disse ikke skulle kende til
mønsterretten. i hvert fald senest ved scanio's advokats henvendelse i 1989 om krænkelse af
scanio's rettigheder fik danfotech denne viden.
det følger allerede af den omstændighed, at scanio's vinge blev antaget til
mønsterregistrering, at vingen har særpræg. den er således også beskyttet af markedsfø
ringsloven. den er ikke alene en teknisk indretning, men er bærer af en fremtoning, som
danfotech har kopieret. danfotech har herved overtrådt markedsføringslovens § 1. at
danfotech senere leverede en vinge til slagteriet i madrange med en anden fremtoning end
scanios vinge, illustrerer vingens særpræg.
det gøres gældende, at danfotech forsætligt har krænket scanios rettigheder. man kendte som
nævnt til scanio's beskyttede produkt og kunne have produceret en anden vinge, men valgte
at kopiere scanio's. i det mindste må krænkelsen være uagtsom og dermed også
ansvarspådragende. danfotech må betale erstatning efter mønsterlovens § 36, stk. 1, og
markedsføringslovens § 13. under alle omstændigheder må scanio være berettiget til en
godtgørelse efter mønsterlovens § 36, stk. 2.
danfotech skal erstatte scanios tab, som det er opgjort, svarende til et dækningsbidrag på
25.459 kr. pr. tromle. danfotech må subsidiært pålægges at betale en godtgørelse på 296.100
kr. svarende til en skønsmæssig licensafgift, beregnet med 7 % af den samlede salgspris, eller
som minimum 260.900 kr., opgjort med udgangspunkt i danfotech's fortjeneste.
danfotech har anført, at de 100 tromler til slagteriet i madrange blev produceret efter
specificerede krav til såvel tromler som til vinger. der var tale om en helt ny ordre, som ikke
havde noget med scanio's tidligere salg til og forhandlinger med slagteriet at gøre. disse for-
handlinger angik leverancer til et eksisterende anlæg. danfotech's ordre angik en ny ydelse, et
fuldautomatisk anlæg, som scanio ikke så sig i stand til at levere, og som var væsentligt
forskelligt fra det eksisterende anlæg.
                                             - 15 -
sagen drejer sig alene om rettigheder til en masserevinge, som scanio har haft mønsterret til,
og ikke om masseretromlerne som sådan. disse er ikke og har ikke været mønsterbeskyttede.
det er scanio's påstand, at der foreligger en krænkelse af en rettighed, og det er derfor efter
almindelige regler scanio selv, som må bevise påstandens rigtighed. dette bevis er ikke ført.
af bevisførelsen kan det generelt udledes, at madrange i forvejen havde flere forskellige
tromletyper, som var leveret af 4-5 forskellige leverandører, herunder scanio. på i hvert fald
nogle af scanio's tromler stod producentnavnet glasblæst, men på den tromle, som danfotech
fik op, fremgik intet navn. det er således helt umuligt at sige, hvor tromlen stammede fra. de
tromler, der blev renoveret, blev ændret i dimensionerne. toppen blev gjort 10-15 cm kortere.
allerede af den grund kan de leverede vinger ikke have været identiske med en tidligere
leveret type fra scanio. de af scanio fremlagte fotografier viser ikke noget om dimensioner,
vinkler og materiale.
der mangler det fornødne sammenligningsgrundlag for at kunne vurdere ligheder og forskelle.
der har i retten været forevist en vinge, men der har ikke kunnet foretages sammenligning
med nogen anden vinge. det kan ikke uden videre lægges til grund, at den foreviste vinge er
scanio's mønsterbeskyttede vinge.
end ikke alfred dalbys forklaring, om denne uimodsagt blev lagt til grund, dokumenterer, at
danfotech's leverede vinge var identisk med scanio's mønsterbeskyttede. jørgen møllgaard og
ikke mindst bjarne nielsens forklaringer dokumenterer derimod, at der var markante forskelle i
vingernes udseende med hensyn til længde, bukninger og vinkler.
det er af betydning for bevisvurderingen, at danfotech's gentagne opfordringer til scanio om
nærmere dokumentation for den hævdede krænkelse er blevet negligeret. scanio har undladt
at begære syn og skøn. scanio har undladt at søge oplyst, hvem der tidligere havde leveret
tromler til madrange, hvilket kunne have været væsentligt.
sammenfattende har scanio således ikke godtgjort nogen krænkelse hverken i henhold til
mønsterloven eller markedsføringsloven.
særlig med hensyn til markedsføringsloven gøres det yderligere gældende, at masserevingen
                                             - 16 -
er en simpel teknisk indretning, hvor udseendet alene er bestemt ved funktionen. der er
grundlæggende alene tale om et stykke bukket metal. af teori og retspraksis kan det fastslås,
at sådanne indretninger ikke er beskyttet af markedsføringslovens § 1. der påberåbes dommen
i ufr 1994.72 h.
scanio har ikke lidt noget tab. scanio kunne ikke levere til slagteriet, og scanio var ikke gået i
gang med nogen produktion, da danfotech indgik aftale med madrange. erstatningskravet er
endvidere udokumenteret og forkert opgjort. et eventuelt tab kan alene relatere sig til vingen,
ikke til tromlen med låg. der skal trækkes salgsprovision fra, således som det er gjort ved
opgørelsen af sagsøgtes dækningsbidrag. en salgspris pr. tromle på ca. 41.000 kr., som var
listeprisen, er urealistisk. i overensstemmelse med jørgen møllgaards forklaring må prisen
snarere antages at være 21.000 - 23.000 kr.
det bestrides, at danfotech har handlet forsætligt. der blev leveret i overensstemmelse med
ordregiverens udtrykkelige og specifikke ønske uden konkret kendskab til tromlens oprindelse.
såfremt retten måtte finde, at danfotech har handlet uagtsomt, er der alene tale om en simpel
uagtsomhed, jf. mønsterlovens § 36, stk. 2. en godtgørelse efter denne bestemmelse kan
maksimalt opgøres til det af danfotech beregnede dækningsbidrag på 260.900 kr. da dette
beløb imidlertid vedrører hele tromlen, bør der snarere tages udgangspunkt i en licens-
betragtning.
sø- og handelsrettens bemærkninger
retten lægger som ubestridt til grund, at danfotech i foråret og sommeren 1996 fremstillede
og leverede 100 masseretromler med masserevinger til den franske kødproducent madrange
som et led i opfyldelsen af en aftale om levering af et nyt fuldautomatisk produktionsanlæg. i
samme anledning renoverede danfotech et større antal tromler, som madrange i forvejen
havde i sit anlæg. ved renoveringen blev tromlernes åbning gjort større ved, at tromlekeglen
blev afkortet med nogle cm. ved denne operation blev de i tromlerne monterede
masserevinger ligeledes afkortet.
det må efter bevisførelsen antages, at der udover scanio havde været flere andre leverandører
til madrange af de eksisterende tromler med masserevinger. på i hvert fald en del af de af
tromlerne, der var leveret af scanio, stod scanio's navn præget på tromlen. det må videre an-
tages, at der på den tromle, som madrange stillede til dispostion for danfotech's opmålinger,
                                              - 17 -
ikke fremgik noget producentnavn. under disse omstændigheder, og hvor der er afgivet
modstridende forklaringer om tromlens oprindelse, finder retten ikke, at det med den fornødne
sikkerhed kan fastslås, at tromlen oprindeligt var leveret af scanio.
under de anførte omstændigheder samt efter bevisførelsen i øvrigt, herunder vidnerne jørgen
møllgaard og bjarne nielsens forklaringer om forskellene i masserevingernes fremtoning, finder
retten, der ikke har haft mulighed for at foretage en produktsammenligning, at det ikke kan
anses for godtgjort, at danfotech har krænket scanio's mønsterret eller overtrådt
markedsføringslovens § 1.
herefter frifindes danfotech.
                       thi kendes for ret:
sagsøgte, danfotech/nutridan a/s, frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgeren, scanio a/s, i sagsomkostninger betale 90.000 kr. til sagsøgte.
                               claus forum petersen
ole bent andersen                   allan suhrke
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den