text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 17. juni 2014
sag 295/2010
(1. afdeling)
super dæk service odense havn aps
(advokat ulrik christrup)
mod
a
(advokat mikkel nøhr, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i odense den 13. oktober 2009 og af østre lands-
rets 18. afdeling den 14. juni 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, jon stokholm, hanne schmidt,
lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande mv.
appellanten, super dæk service odense havn aps, har nedlagt påstand om, at indstævnte,
a, skal betale 410.961,55 kr. med procesrente af 66.571,52 kr. fra den 21. februar 2007, af
43.191,08 kr. fra den 14. juli 2007, af 242.438,75 kr. fra den 3. juli 2008 og af 58.760 kr. fra
den 27. oktober 2009.
a har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
super dæk service har opfyldt byrettens dom. selskabets påstand fremkommer på denne
baggrund. der er således i realiteten tale om, at parterne har gentaget deres påstande.
anbringender
super dæk service odense havn aps har supplerende anført bl.a., at as tilskadekomst den
20. maj 2005 ikke var forårsaget af selskabet eller en af selskabets ansattes eventuelle an-
                                               - 2 -
svarspådragende adfærd. det ville således f.eks. ikke have forhindret as tilskadekomst, så-
fremt oppumpning af dækket var sket i et pumpebur. hertil kommer, at det ikke er bevist, at
as gener i form af hovedpine, koncentrationsbesvær, træthed, irritabilitet, lys- og støjoverføl-
somhed samt hørenedsættelse på venstre øre er en følge af tilskadekomsten. retslægerådet har
om de pågældende lidelser anført, at der er tale om uspecifikke symptomer, og at man ikke
alene ud fra symptomernes tilstedeværelse kan drage nogen konklusion vedrørende deres år-
sag, jf. besvarelsen af spørgsmål 37. hvis højesteret finder, at der er handlet ansvarspådra-
gende, bestrides det ikke, at der skal betales for as udgift til lægeerklæring.
hvad angår erhvervsevnetabet, er der ikke grundlag for at tilsidesætte arbejdsskadestyrelsens
vurdering af, at as erhvervsevnetab i henhold til erstatningsansvarsloven som følge af tilska-
dekomsten er mindre end 15 %, jf. udtalelsen af 14. april 2011 og styrelsens supplerende ud-
talelser. ved fastsættelsen af erhvervsevnetabet i henhold til erstatningsansvarslovens § 5 kan
der ikke tillægges arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 21. april 2008 om erstatning for er-
hvervsevnetab i henhold til arbejdsskadesikringsloven nogen betydning på grund af reglen om
omvendt bevisbyrde i arbejdsskadesikringslovens § 12, stk. 2. der gælder ikke en sådan regel
om omvendt bevisbyrde ved fastsættelsen af erhvervsevnetabet efter erstatningsansvarsloven.
bevisbyrden for, at a har pådraget sig et erhvervsevnetab på mindst 15 % i henhold til erstat-
ningsansvarsloven, påhviler ham, og denne bevisbyrde har han ikke løftet. det, der er anført i
betænkning nr. 1383/2000, s. 110, kan ikke tages til indtægt for, at der ikke er grundlag for at
foretage en forskellig fastsættelse af as erhvervsevnetab efter henholdsvis erstatningsan-
svarsloven og arbejdsskadesikringsloven.
a har supplerende anført bl.a., at hans kroniske smertetilstand må henføres til hovedpine og
ikke en eventuel knæ- eller lænderyglidelse, jf. retslægerådets besvarelser af bl.a. spørgsmål
25, 32 og 39.
for så vidt angår erhvervsevnetabet, foreligger der et tilstrækkeligt sikkert grundlag for at
tilsidesætte arbejdsskadestyrelsens vurdering af 14. april 2011 efter erstatningsansvarsloven.
arbejdsskadestyrelsens vurdering beror på en misforstået kausalitets- og adækvansbedøm-
melse, idet arbejdsskadestyrelsen ikke har skelnet mellem de forudbestående helbredsgener i
form af knæ- og lændegener og den efter ulykken tilstødte lungelidelse. betingelsen for at
nedsætte erstatningen for tab af erhvervsevne er, at de forudbestående forhold i sig selv ville
have forårsaget et erhvervsevnetab, selv hvis den skadevoldende begivenhed ikke var indtruf-
                                                 - 3 -
fet. bevisbyrden for, at den forudbestående lidelse ville have medført et tab af erhvervsevne,
påhviler skadevolderen, og denne bevisbyrde er ikke løftet alene på baggrund af en vurdering
fra arbejdsskadestyrelsen. vurderingen af forudbestående lidelsers betydning for retten til
erstatning for tab af erhvervsevne efter erstatningsansvarsloven er i realiteten sammenfal-
dende med bevisbyrden i arbejdsskadesikringslovens § 12, stk. 2. der er ikke belæg for ar-
bejdsskadestyrelsens antagelse om, at de ikke skaderelaterede bevægeapparatsgener har ud-
viklet sig efter ulykken eller i sig selv ville have forhindret manuelt arbejde inden for kort tid
fra skadestidspunktet. erhvervsevnetabet udgør derfor 20 % i overensstemmelse med ar-
bejdsskadestyrelsens afgørelse af 21. april 2008.
supplerende sagsfremstilling
der er under sagens behandling i højesteret indhentet vejledende udtalelser fra arbejdsskade-
styrelsen om fastsættelse af as erhvervsevnetabsprocent efter erstatningsansvarsloven. ar-
bejdsskadestyrelsen har i udtalelse af 14. april 2011 vurderet, at erhvervsevnetabsprocenten
som følge af skader, der er forårsaget af dækulykken den 20. maj 2005, er mindre end 15 %.
det hedder i arbejdsskadestyrelsens begrundelse:
      ”vi har lagt vægt på sagens sociale og økonomiske oplysninger. endvidere har vi lagt
      vægt på funktionsbeskrivelserne og genernes sværhedsgrad, som de fremgår af de læ-
      gelige akter i sagen. de lægelige akter har været forelagt vores medicinske og neurolo-
      giske speciallægekonsulenter i forbindelse med vores vurdering af, i hvilket omfang
      henholdsvis de skaderelaterede og ikke skaderelaterede helbredsmæssige gener har ned-
      sat as arbejdsmæssige funktionsniveau.
      af erhvervsmæssige oplysninger har vi især lagt vægt på:
      - akter fra assens og aarup kommuner
      - opgørelser fra 3f vestfyn
      - skatteoplysninger
      - erhvervsmæssige oplysninger fra arbejdsgiver
      - erhvervsmæssige oplysninger fra a selv
      i vurderingen har vi desuden inddraget retslægerådets besvarelser 22. februar 2008 og
      28. november 2008 samt vidneforklaring fra blandt andet a jf. udskrift af østre lands-
      rets dom af 14. juni 2010.
      det fremgår af sagens akter, at a efter skaden var sygemeldt med smerter i øret og ho-
      vedpine. han genoptog arbejdet den 12. juni 2005 på fuld tid. medio september 2005
      anmodede han om at blive afskediget. han oplyste, at han grundet helbredet ikke mag-
      tede sit arbejde. han modtog herefter dagpenge. der blev foretaget operation af trom-
      mehinden i venstre øre ultimo oktober 2005. han var sygemeldt til den 17. januar 2006.
                                        - 4 -
herefter var han angiveligt raskmeldt frem til 30. marts 2006. den 5. april 2006 beskri-
ver vagtlægen diffus utilpashed med ømme muskler og led samt hovedpine. i august
2006 fik han smerter i thorax. den 5. september 2006 blev han behandlet for lungebe-
tændelse og den 17. oktober 2006 blev han indlagt med voldsomme vejrtrækningspro-
blemer. han fik efterfølgende konstateret kol (kronisk obstruktiv lungelidelse). i løbet
af 2007 blev han behandlet for svamp i lungerne.
den 14. september 2007 bliver a tilkendt førtidspension med virkning fra 1. oktober
2007.
erstatning for tab af erhvervsevne efter erstatningsansvarsloven skal kompensere for
den indtægtsnedgang som skyldes skadens følger. vi skal vurdere, hvad a ville kunne
tjene hvis skaden ikke var sket og sammenholde det med hans indtægtsmuligheder med
skaden.
der ydes kun erstatning for tab af erhvervsevne, hvis indtægtstabet er 15 procent eller
derover.
vi har som følge af ovennævnte oplysninger lagt til grund, at a genoptog arbejdet den
12. juni 2005 på fuld tid, men at han i september 2005 bad han om at blive afskediget.
det er oplyst, at a på dette tidspunkt var generet af stærke øresmerter.
vi har endvidere lagt til grund, at a fik foretaget en øreoperation i oktober 2005 og
raskmeldt herefter den 31. januar 2006. i marts 2006 blev han indlagt med almen util-
pashed og i august 2006 blev han behandlet for lungebetændelse. i oktober blev han
indlagt med vejrtrækningsbesvær, og han fik i november 2006 konstateret kol samt
svamp i lungerne.
ved tilkendelse af førtidspension blev det vurderet, at han grundet lungelidelsen kol
ikke kunne varetaget nogle former for fysiske funktioner af betydning.
vi har lagt vægt på, at de skaderelaterede gener med hovedpine og påvirket koncentra-
tion samt de betydelige øresmerter var medvirkende årsag til, at a ønskede at fratræde
sit job i 2005, men at han allerede i meget kort tid efter øreoperation i oktober 2005 var
så påvirket af sin nedsatte lungefunktion og de øvrige nedslidningsgener, at det ikke var
muligt for ham at varetage fysiske arbejdsfunktioner.
med hensyn til lunge generne er vi opmærksomme på hans forklaring i østre landsret
om, at han efter helbredelsen for svamp i lungerne havde det godt.
vi har forelagt spørgsmålet vedrørende bedring af lungelidelsen for vores medicinske
speciallægekonsulent. vi finder herefter ud fra en lægelig vurdering, at den konstaterede
kol i sig selv – også efter bedringen – var erhvervshindrende.
ved denne vurdering har vi lagt vægt på, at a fik konstateret kol i 2006 i forbindelse
med indlæggelse på odense hospital med svært nedsat lungefunktion. samtidig konsta-
teredes apergillom (svampesygdom) i den ene lunge som blev behandlet og helbredt.
fundet af dette er jf. styrelsens medicinske speciallægekonsulents vurdering nærmest
tilfældigt og skønnes ikke at have haft større indflydelse på den dårlige lungefunktion.
                                         - 5 -
vi finder, at ophør med tobaksrygning har medført en mindre bedring af lungefunktio-
nen, men dette har ikke helbredt hans kol, og der er dermed fortsat ret svær lunge-
funktionsnedsættelse.
det er den dårlige lungefunktion som følge af kol, der efter vores vurdering ikke er
forenelig med fysisk arbejde.
dertil kommer de betydelige lændeproblemer.
på ovennævnte baggrund finder vi, at aktuelle skades følger i form af øresmerter og ho-
vedpine var medvirkende årsag til arbejdsophøret i 2005.
vi har imidlertid lagt vægt på, at selvom aktuelle skade medførte gener og behov for
skånehensyn, ville a alene grundet udviklingen i de konkurrerende gener – herunder
lungelidelsens udvikling fra august 2006 og frem, udtræde af arbejdsmarkedet. endvi-
dere er det vores vurdering, at den efterfølgende udvikling i lidelsen har nedsat as
funktionsniveau i et sådant omfang, at han alene på den baggrund ikke har nogen bety-
dende erhvervsevne.
ved denne vurdering har vi lagt vægt på, at lungelidelsen ifølge sagens akter har givet
massive gener siden sommeren 2006, og at dette efter vores vurdering er varigt. herun-
der har vi lagt vægt på, at den bedring, som a har anført i sin forklaring til østre lands-
ret udgør en vis mindre bedring, men at den svære lungefunktionsnedsættelse som følge
af kol fortsat er til stede, og at dette medfører, at han ikke kan varetage nogle former
for fysiske arbejdsfunktioner. derudover er han begrænset som følge af ikke ubetyde-
lige lændegener.
det er indgået i vores vurdering, at følgerne efter aktuelle skade ud fra et lægeligt skøn
er af lettere grad.
på ovennævnte baggrund er det vores vurdering, at aktuelle skade ikke med overvejende
sandsynlighed har påført a et indtægtstab, idet han uanset aktuelle skade ville være ud-
trådt af arbejdsmarkedet. herunder at han allerede i marts 2006 dvs. ca 5 måneder efter
seneste øreoperation var indlagt med almen utilpashed og i august 2006 med svære lun-
gegener.
vi vurderer i forlængelse af ovenstående erhvervsevnetabet som følge af skaden til min-
dre end 15 procent.
vi er opmærksomme på, at erhvervsevnetabet i arbejdsskadesagen (samme skade) er
vurderet til 20 procent.
i relation til spørgsmålet i anmodningen kan det oplyses, at indholdet af grundlaget for
kommunens beslutning om førtidspension indgår på lige fod men andre oplysninger i
sagen.
kommunens vægtning af as gener i begrundelsen for førtidspension har ingen betyd-
ning, idet styrelsen foretager en selvstændig vurdering af erhvervsevnetabet efter krite-
rierne i erstatningsansvarsloven, hvorimod kommunen foretager vurderingen efter soci-
alretlige bestemmelser.
                                               - 6 -
      derimod er kommunens lægelige akter og beskrivelserne af as funktionsniveau indgået
      som vigtige parametre.
      vi finder i relation til spørgsmålet om vurderingen efter erstatningsansvarsloven i an-
      modningen, at bevisbyrdereglens betydning for den erhvervsmæssige prognose, i nær-
      værende sag har betydet, at bevisbyrden for et økonomisk tab som følge af skaden,
      grundet de massive konkurrerende gener og den korte periode mellem skaden og især de
      konkurrerende lungegener gener, ikke er løftet jf. ovenfor.
      vi henviser til betragtningerne og begrundelsen ovenfor desangående.
      det er vores opfattelse, at formodningsreglen på arbejdsskadeområdet område efter en
      konkret vurdering kan føre til et andet resultat.”
i arbejdsskadestyrelsens supplerende udtalelse af 18. juli 2011 hedder det bl.a.:
      ”det samlede erhvervsevnetab:
      vi har lagt til grund, at a ud over de skaderelaterede gener har en alvorlig lungelidelse
      og en deraf følgende dårlig lungekapacitet. derudover har a lænde- og knægener, der
      karakteriseres som nedslidningsfølger.
      vi har lagt til grund, at a efter aktuelle skade genoptog arbejdet den 12. juni 2005 på
      fuld tid, men at han i september 2005 bad ham om at blive afskediget begrundet i også
      andet end skaderelaterede følger.
      ved tilkendelse af førtidspension blev det vurderet, at han grundet lungelidelsen kol
      ikke kunne varetaget nogle former for fysiske funktioner af betydning.
      vi har lagt vægt på, at a allerede i meget kort tid efter øreoperation i oktober 2005 var
      så påvirket af sin nedsatte lungefunktion og de øvrige ikke skaderelaterede nedslid-
      ningsgener, at det ikke var muligt for ham at varetage fysiske arbejdsfunktioner.
      vi har forelagt spørgsmålet vedrørende bedring af lungelidelsen for vores medicinske
      speciallægekonsulent. vi finder herefter ud fra en lægelig vurdering, at den konstaterede
      kol i sig selv – også efter bedringen – var erhvervshindrende.
      ved denne vurdering har vi lagt vægt på, at a fik konstateret kol i 2006 i forbindelse
      med indlæggelse på odense hospital med svært nedsat lungefunktion. samtidig konsta-
      teredes apergillom (svampesygdom) i den ene lunge som blev behandlet og helbredt.
      fundet af dette er jf. styrelsens medicinske speciallægekonsulents vurdering nærmest
      tilfældigt og skønnes ikke at have haft større indflydelse på den dårlige lungefunktion.
      vi finder, at ophør med tobaksrygning har medført en mindre bedring af lungefunktio-
      nen, men dette har ikke helbredt hans kol, og der er dermed fortsat ret svær lunge-
      funktionsnedsættelse.
      det er den dårlig lungefunktion som følge af kol, der efter vores vurdering ikke er for-
      enelig med fysisk arbejde.
                                              - 7 -
     dertil kommer de betydelige lændeproblemer og knægener samt de skaderelaterede ge-
     ner med hovedpine, øresmerter og påvirket koncentration.
     det er vores opfattelse, at a ikke har et funktionsniveau, der gør det muligt for ham at
     erhverve sig betydende indtægt ved arbejde.
     vi vurderer på ovennævnte baggrund a samlede erhvervsevnetab til 100 procent.
     det er endvidere vores vurdering, at lungelidelsen er den langt overvejende begræns-
     ning set i forhold til de erhvervsmæssige muligheder, som a med dennes alder og er-
     hvervsmæssige baggrund måtte have.
     vi har herved lagt vægt på, at a i mange år har været lastbilchauffør, hvilket er fysisk
     præget arbejde.
     vi skønner at lungelidelsen isoleret set har medført et erhvervsevnetab på mere 3/4
     uden at erhvervsevnen dog anses for helt ophævet.
     a har ud over lungelidelsen betydelige lændegener og knægener samt skaderelaterede
     følger med hovedpine og påvirket koncentration samt øresmerter.
     vi har lagt vægt på, at disse i forhold til lungelidelsen udgør begrænsede faktorer, som
     ikke kan vægtes nøjagtigt, idet de overskygges af lungelidelsen.
     vi finder skønsmæssigt at det resterende meget begrænsede erhvervsevnetab kan tilskri-
     ves ikke skaderelaterede faktorer og skaderelaterede faktorer med en fordeling 50/50.
     …”
retslægerådet har den 14. december 2011 besvaret nogle supplerende spørgsmål således:
     ”spørgsmål 22:
     retslægerådet bedes beskrives sagsøgers lungelidelse og omfanget af den lungefunk-
     tionsnedsættelse lungelidelsen har medført i perioden fra november 2006 og frem.
     sagsøger lider af kol – kronisk obstruktiv lungelidelse – også kaldet rygerlunger. det
     fremgår af de lægelige akter, at der er foretaget lungefunktionsundersøgelse i oktober
     2006. resultatet er beskrevet som dårlig lungefunktion, men ikke yderligere kvalifice-
     ret. i november er foretaget fornyet undersøgelse, der viser betydelig nedsættelse ved
     ”pusteprøve” – fev1 – der beskrives som 31 % af forventet. den 1. maj 2010 er lunge-
     funktion bedret noget, men symptomerne uændret åndenød og hoste med ekspektoration
     (opspyt). derudover er ved røntgen konstateret lungefibrose (øget forekomst af binde-
     væv i lungerne) og emfysem (øget forekomst af luft i de små luftsække). samlet set
     skønner retslægerådet, at sagsøger har en moderat til svær lungefunktionsnedsættelse.
     spørgsmål 23:
     retslægerådet bedes oplyse, om sagsøger blev behandlet for svampesygdom i den ene
     lunge.
                                         - 8 -
såfremt spørgsmålet besvares bekræftende, anmodes retslægerådet om at oplyse, om
denne behandling har haft betydning for sagsøgers lungefunktionsnedsættelse.
sagsøger er behandlet for svampe infektion – aspergillom – (svulstagtig svampevækst i
et hulrum) – i højre lunge med kirurgisk indgreb, hvor det afficerede lungeområde blev
fjernet. det er sandsynligt [muligt], at denne tilstand kan have forværret sagsøgernes
lungefunktion, men retslægerådet kan ikke kvantitere tilstandens selvstændige effekt.
spørgsmål 24:
retslægerådet bedes beskrive sværhedsgraden af sagsøgerens lungefunktionsnedsæt-
telse efter behandling for svampesygdommen.
retslægerådet bedes i den forbindelse oplyse, om der efter retslægerådets opfattelse er
tale om en svær lungefunktionsnedsættelse.
lungefunktionsundersøgelsen fra lungemedicinsk afdeling juni 2007 er beskrevet som
bedre end undersøgelsen i 2006. sagsøger må imidlertid fortsat beskrives som havende
en moderat til svær nedsat lungefunktion. se også svar på spørgsmål 22.
spørgsmål 25:
retslægerådet bedes oplyse, om der i perioden fra maj 2005 – 2009 er beskrevet en be-
tydende lænderyglidelser i sagens akter.
i bekræftende fald bedes retslægerådet beskrive karakteren af omfanget af lænderygli-
delsen.
de foreliggende lægelige sagsakter slutter i 2008. i perioden er i april 2008 beskrevet, at
sagsøger ikke har særlige rygproblemer, ved speciallægeerklæring til arbejdsskadesty-
relsen juli 2006 er ikke nævnt rygklager. generel helbredsattest fra november 2006 be-
skriver muskulær ømhed i lænderyggen, normal bevægelighed af rygsøjlen og ingen
mistanke om nerverodtryk. i lungemedicinsk afdelings journal (bilag 34) er ryglidelse
ikke nævnt frem til maj 2010. samlet kan det ikke konkluderes, at sagsøger har en bety-
delig ryglidelse.
spørgsmål 26:
har a i perioden 20. maj 2005 – d.d. haft en eller flere lungelidelser, og i givet fald
hvilke?
se besvarelsen af spørgsmål 22 – 24.
spørgsmål 27:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 26, anmodes rådet om at oplyse,
hvilke gener a har haft i perioden 20. maj 2005 – d.d. som følge af at lungelidelserne?
hoved genen er åndenød. i perioden efter operativt indgreb på højre lunge har der end-
videre været en smerteproblemstilling i brystkassen.
spørgsmål 28:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 26, anmodes rådet om at oplyse,
hvilken betydning lungelidelserne har haft for as funktionsevne i relation til henholdsvis
hans erhverv som chauffører og andre erhverv i perioden 20. maj 2005 – d.d.
                                        - 9 -
ved besvarelsen af spørgsmålet anmodes rådet alene om at foretage en lægevidenska-
belig vurdering. rådet anmodes således ikke om at fastsætte erhvervsevnetabet som
følge af lungelidelserne.
retslægerådet udtaler sig ikke om funktionsevne uden en nærmere afgrænsning, som
ikke kan være erhvervsevnen.
spørgsmål 29:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 26, anmodes rådet om at oplyse, om
lungelidelserne er varige?
svampeinfektionen – med aspergillussvampe – må anses som helbredt. kol lungelidel-
sen med dertil hørende åndenød er kronisk og varig.
spørgsmål 30:
såfremt spørgsmål 29 besvares helt eller delvist bekræftende, anmodes rådet om at op-
lyse, hvilken varig betydning lungelidelserne har for as funktionsevne.
ved besvarelsen af spørgsmålet anmodes rådet alene om at foretage en lægevidenska-
belig vurdering. rådet anmodes således ikke om at fastsætte erhvervsevnetabet som
følge af lungelidelserne.
retslægerådet udtaler sig ikke om funktionsevne uden en nærmere afgrænsning, som
ikke kan være erhvervsevnen.
spørgsmål 31:
har a i perioden 20. maj 2005 – d.d. haft en eller flere ryglidelser, og i givet fald
hvilke?
se besvarelse af spørgsmål 25.
spørgsmål 32:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 31, anmodes rådet om at oplyse,
hvilke gener a har haft i perioden 20. maj 2005 – d.d. som følge af ryglidelserne?
jævnfør besvarelsen af spørgsmål 25 giver de lægelige akter ikke væsentligt belæg for
ryglidelse.
spørgsmål 33:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 31, anmodes rådet om at oplyse,
hvilken betydning ryglidelserne har haft for as funktionsevne i relation til henholdsvis
hans erhverv som chauffør og andre erhverv i perioden 20. maj 2005 – d.d.
ved besvarelsen af spørgsmålet anmodes rådet alene om at foretage en lægevidenska-
belig vurdering. rådet anmodes således ikke om at fastsætte erhvervsevnetabet som
følge af ryglidelserne.
spørgsmål 34:
idet der henvises til rådets besvarelse af spørgsmål 31, anmodes rådet om at oplyse, om
ryglidelserne er varige?
                                              - 10 -
      spørgsmål 35:
      såfremt spørgsmål 34 besvares helt eller delvist bekræftende, anmodes rådet om at op-
      lyse, hvilken varig betydning ryglidelserne har for as funktionsevne.
      ved besvarelsen af spørgsmålet anmodes rådet alene om at foretage en lægevidenska-
      belig vurdering. rådet anmodes således ikke om at fastsætte erhvervsevnetabet som
      følge af ryglidelserne.
       ad spørgsmål 33-35:
      se besvarelsen af spørgsmål 32 og 25.
      spørgsmål 36:
      giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
      nej.”
arbejdsskadestyrelsen blev herefter spurgt, om retslægerådets besvarelse af spørgsmål 22-36
gav styrelsen anledning til at ændre vurderingen af erhvervsevnetabsprocenten i styrelsens
udtalelse af 14. april 2011, og styrelsen blev bedt om at besvare en række supplerende
spørgsmål. i styrelsens supplerende udtalelse af 30. maj 2012 hedder det bl.a.:
      ”det er fortsat vores vurdering, at a har en moderat til svær nedsættelse af lungefunk-
      tionen, muligvis med en beskeden bedring efter rygeophør og fjernelse af aspergillom i
      den ene lunge. fjernelse af aspergillomet har formentlig først og fremmest bedret ham
      alment, og er efter vores vurdering næppe af væsentlig betydning for lungefunktionen.
      lungelidelsen er i høj grad medvirkende til den nedsatte erhvervsevne, og lungefunk-
      tionen vil fremover ikke bedres – tværtimod.
      vi finder som tidligere ud fra en lægelig vurdering, at den konstaterede kol i sig selv –
      også efter bedringen – var erhvervshindrende.
      ved denne vurdering har vi lagt vægt på, at a fik konstateret kol i 2006 i forbindelse
      med indlæggelse på odense hospital med svært nedsat lungefunktion. samtidig konsta-
      teredes apergillom (svampesygdom) i den ene lunge som blev behandlet og helbredt.
      fundet af dette skønnes ikke at have haft større indflydelse på den dårlige lungefunk-
      tion.
      vi finder, at ophør med tobaksrygning har medført en mindre bedring af lungefunktio-
      nen, men dette har ikke helbredt hans kol, og der er dermed fortsat ret svær lunge-
      funktionsnedsættelse.
      det er den dårlige lungefunktion som følge af kol, der efter vores vurdering ikke er
      forenelig med fysisk arbejde.
      det er vores opfattelse, at dette er overensstemmende med retslægerådets vurdering, og
                                        - 11 -
retslægerådets besvarelse af 14. december 2011 har således ikke givet anledning til en
ændret vurdering af disse forhold.
vi har tidligere skønnet, at der derudover var ikke ubetydelige knæ- og lændegener.
da retslægerådet i sin besvarelse ikke finder holdepunkter for betydende ryglidelse er
dette spørgsmål særskilt forelagt vores neurologiske lægekonsulent.
vi finder herefter, at a har periodevise lettere ryggener samt knægener, der karakterise-
res som nedslidningsfølger. det er vores opfattelse, at disse gener påvirkede det ar-
bejdsmæssige funktionsniveau.
vi vurderer fortsat, at selvom aktuelle skade medførte gener og behov for skånehensyn,
ville a alene grundet lungelidelsens udvikling fra august 2006 og frem, udtræde af ar-
bejdsmarkedet. endvidere er det vores vurdering, at den efterfølgende udvikling i lidel-
sen har nedsat as funktionsniveau i et sådan omfang, at han alene på den baggrund ikke
har nogen betydende erhvervsevne.
ved denne vurdering har vi lagt vægt på, at lungelidelsen ifølge sagens akter har givet
massive gener siden sommeren 2006, og at dette efter vores vurdering er varigt. herun-
der har vi lagt vægt på, at den bedring, som a har anført i sin forklaring til østre lands-
ret udgør en vis mindre bedring, men at den svære lungefunktionsnedsættelse som følge
af kol fortsat er til stede, og at dette medfører, at han ikke kan varetage nogle former
for fysiske arbejdsfunktioner.
vedrørende bedringen efter 2006 finder vi ud fra en lægelig vurdering, at den konstate-
rede kol i sig selv – også efter bedringen – var erhvervshindrende.
det er den dårlige lungefunktion som følge af kol, der efter vores vurdering ikke er
forenelig med fysisk arbejde.
udover disse ikke-skaderelaterede gener er der ikke skaderelaterede knægener og lettere
lændegener, som medfører skånehensyn.
a var sygemeldt fra 20. maj 2005 til 17. januar 2006 og allerede igen fra marts 2006. af
den kommunale journal fremgår det, at a har smerter i bevægeapparatet og af generel
helbredsundersøgelse fremgår, at a de sidste par år haft smerter i skuldrene, albuerne og
knæene, og at disse smerter gør, at han har problemer med at udføre fysisk hårdt ar-
bejde, samt at han har smerter hen over lænden.
på ovennævnte baggrund vurderer vi, at han kort tid efter aktuelle skade var så funk-
tionsmæssigt dårligt grundet ikke skaderelaterede gener, at han ikke kunne varetage et
arbejde.
med hensyn til vægtningen af de skaderelaterede øresmerter og hovedpine, er det ind-
gået i vores vurdering, at disse ud fra et lægeligt skøn er af lettere grad.
på ovennævnte baggrund er det vores vurdering, at aktuelle skade ikke med overvejende
sandsynlighed har påført a et indtægtstab, idet han uanset aktuelle skade ville være ud-
trådt af arbejdsmarkedet. herunder at han i august 2006 var indlagt med svære lungege-
ner.
                                        - 12 -
vi vurderer i forlængelse af ovenstående fortsat erhvervsevnetabet som følge af skaden
til mindre end 15 procent.
det samlede erhvervsevnetab:
vi har lagt til grund, at a ud over de skaderelaterede gener har en alvorlig lungelidelse
og en deraf følgende dårlig lungekapacitet.
vi har lagt til grund, at a efter aktuelle skade genoptog arbejdet den 12. juni 2005 på
fuld tid, men at han i september 2005 bad ham om at blive afskediget begrundet i også
andet end skaderelaterede følger.
ved tilkendelse af førtidspension blev det vurderet, at han grundet lungelidelsen kol
ikke kunne varetaget nogle former for fysiske funktioner af betydning.
vi har lagt vægt på, at a allerede i meget kort tid efter øreoperation i oktober 2005 var
så påvirket af sin nedsatte lungefunktion, at det ikke var muligt for ham at varetage fysi-
ske arbejdsfunktioner.
dertil kommer knægener og skånehensyn for lænden samt de skaderelaterede gener
med hovedpine, øresmerter og påvirket koncentration.
det er vores opfattelse, at a ikke har et funktionsniveau, der gør det muligt for ham at
erhverve sig betydende indtægt ved arbejde.
vi vurderer på ovennævnte baggrund a samlede erhvervsevnetab til 100 procent.
det er endvidere vores vurdering, at lungelidelsen er den langt overvejende begræns-
ning set i forhold til de erhvervsmæssige muligheder, som a med dennes alder og er-
hvervsmæssige baggrund måtte have.
vi skønner at lungelidelsen isoleret set har medført et erhvervsevnetab på mere 3/4
uden at erhvervsevnen dog anses for helt ophævet.
vi har lagt vægt på, at de skaderelaterede hoved- og øregener samt de ikke skaderelate-
rede lænde- og knægener i forhold til lungelidelsen udgør begrænsede faktorer, som
overskygges af lungelidelsen.
…
spørgsmål 1:
arbejdsskadestyrelsen har i supplerende udtalelse af 18. juli [2011] angivet, at a i sep-
tember 2005 bad om at blive afskediget begrundet i også andet end skadesrelaterede
følger.
arbejdsskadestyrelsen bedes venligst redegøre for, hvilke andre helbredsmæssige gener,
der efter styrelsens opfattelse var årsag til opsigelsen.
styrelsen bedes i den forbindelse oplyse præcist, hvor i bilagsmaterialet der er beskrevet
andre helbredsmæssige gener i september 2005 end følgerne efter ulykken.
                                         - 13 -
styrelsen bedes endvidere oplyse, på hvilket grundlag styrelsen har konkluderet, at an-
dre helbredsmæssige følger end skadesfølgerne har medvirket til opsigelsen. arbejds-
skadestyrelsen bedes henvise til de præcise dele af bilagsmaterialet, som styrelsen kon-
klusion er baseret på.
svar:
af kommunal journal fra 28. november 2005 fremgår det, at a har sagt sit job som
chauffør op, da han ikke kunne klare det pga. smerterne. det fremgår endvidere, at han
ikke ønsker at komme tilbage til chauffør jobbet, da der er kommet mange nye regler,
der gør jobbet meget vanskeligt at udføre det.
af egen læges journal fremgår det 15. april 2006, at der har været kontakt til vagtlæge
grundet svimmelhed og muskelømhed.
af oplysninger fra neurolog niels peter utzon af 6. juli 2006 fremgår det, at a gennem
nogle år har haft smerter fra bevægeapparatet.
af kommunal journal den 4. august 2006 fremgår det, at a klager endvidere over
smerter i arme og skuldre.
af kommunal journal fra 26. september 2006 fremgår det, at a har smerter i bevægeap-
paratet og selv tilsknver det slidgigt.
af generel helbredsundersøgelse af 9. november 2006 fra egen læge, side 1 fremgår det,
at a de sidste par år haft smerter i skuldrene, albuerne og knæene, og at disse smerter
gør, at han har problemer med at udføre fysisk hårdt arbejde, samt at han har smerter
hen over lænden. det fremgår endvidere, at han har problemer med at ligge på skuld-
rene om natten, da han så får forværring af smerter i disse.
af samme side 3 fremgår det, at a ikke er i stand til at foretage nogen former for fysisk
belastning, da han så får forværring af sine smerter. kan ikke løfte da han får forværring
af rygsmerter og hovedpine. fingrene låser når han skal skrive eller spiser med kniv og
gaffel det fremgår, at han har problemer med at skrue skruer i, da han så får forværring
al skulder- og albuesmerter.
i egen læges journal er det 21. november 2006 noteret, at a gennem de sidste år haft
smerter i skuldre albuer og knæ. der er ikke fundet nogen tilgrundliggende lidelse, men
lægen tolker det som en generel nedslidning.
af journal fra odense universitetshospital af 6. december 2006 fremgår det, at a i au-
gust 2006 blev behandlet for brystsmerter for mistanke om pneumoni.
det er vores vurdering, at disse faktorer var medvirkende til afskedigelsen.
spørgsmål 2:
skal det, som styrelsen har anført i det 4. afsnit på side 4 i udtalelsen at 14. april 2011,
forstås således, at styrelsen er af den opfattelse, at tilskadekomsten den 20. maj 2005
alene har medført hovedpine, påvirket koncentration og øresmerter, og således ikke har
medført træthed, irritabilitet og lys og støjoverfølsomhed, jfr. retslægerådets besvarelse
at spørgsmål 13.
                                         - 14 -
i bekræftende fald anmodes styrelsen om at oplyse, om det vil have betydning for sty-
relsens vurdering af erhvervsevnetabet efter erstatningsansvarslovens § 5 som følge af
tilskadekomsten den 20. maj 2005, såfremt det lægges til grund, at tilskadekomsten til-
lige har medført træthed, irritabilitet og lys- og støjoverfølsomhed.
svar:
vi har ved vurderingen af skaden ud fra de lægelige bilag fundet, at der ikke er noget
betydende høremén, og at speciallægens graduering ikke er korrekt.
endvidere har vi på de primære akter vurderet, at der er tale om lettere følger med ho-
vedpine og mindre kognitiv påvirkning.
det skal i den forbindelse bemærkes, at der i anmeldelsen af arbejdsskaden til arbejds-
skadestyrelsen, som vi modtog den 17. oktober 2005 alene nævnes, at der var skadeføl-
ger i form af hovedpine og nedsat hørelse.
retslægerådet udtaler jf. rådets besvarelse af spørgsmål 13 alene, at de ovenfor anførte
gener er velkendte ledsagefænomener til smertetilstande. a har smertetilstand af mange
årsager jf. ovenfor i vores svar på spørgsmål 1, og vi finder ikke, at retslægerådets be-
svarelse af spørgsmål 13 skal forstås således, at de nævnte gener er skaderelaterede.
såfremt det måtte lægges til grund, at de i retslægerådets besvarelse af spørgsmål 13
nævnte gener alle er skaderelaterede kunne dette ændre vægtningen af de skaderelate-
rede gener. det bemærkes dog, at dette efter vores opfattelse er hypotetisk, idet det ikke
er muligt at se bort fra den samlede smertetilstand.
spørgsmål 3:
arbejdsskadestyrelsen har i vejledende udtalelse af 18. juli 2011, side 2, afsnit 10, at a
meget kort tid efter øreoperationen i oktober 2005 var så påvirket af sin nedsatte lunge-
funktion og de øvrige ikke skadesrelaterede nedslidningsgener, at det ikke var muligt
for ham at varetage fysiske arbejdsfunktioner.
styrelsen bedes oplyse præcist, hvornår efter oktober 2005 styrelsen har forudsat, at
ikke skadesrelaterede helbredsgener forhindrede varetagelse af fysiske arbejdsfunktio-
ner.
styrelsen bedes endvidere oplyse præcis på baggrund af hvilket bilagsmateriale styrel-
sen har foretaget sin vurdering.
svar:
jf. arbejdsgivers oplysninger af 7. juli 2007 … ønskede a afskedigelse, idet han på bag-
grund af de samlede helbredsmæssige gener ikke mente, at han længere kunne passe
jobbet som lastbilchauffør.
a var sygemeldt fra 20. maj 2005 til 17. januar 2006 og igen fra marts 2006. af kom-
munal journal fra 26. september 2006 fremgår det, at a har smerter i bevægeapparatet
og selv tilsknver det slidgigt og af generel helbredsundersøgelse af 9. november 2006
fra egen læge, side 1 fremgår, at a de sidste par år haft smerter i skuldrene, albuerne og
knæene, og at disse smerter gør, at han har problemer med at udføre fysisk hårdt ar-
                                         - 15 -
bejde, samt at han har smerter hen over lænden og at han har problemer med at ligge på
skuldrene om natten, da han så får forværring af smerter i disse
vedrørende lungelidelsen fremgår det af kommunal journal af 27. juni 2007, at a i
september 2006 blev indlagt grundet vejrtrækningsproblemer.
af kommunal journal den 12. oktober 2010 fremgår det, at a har haft lungebetændelse
siden 31. august 2006 og han oplyser til kommunen, at han på baggrund heraf ikke
kunne deltage i afklaring.
af kommunal journal af 27. oktober 2006 fremgår det, at hans praktiserende læge
hanne uggerhøj oplyser, at hun den 17. oktober indlagde a på grund af voldsomme
vejrtrækningsproblemer.
af journal fra odense universitetshospital fremgår det den 20. oktober 2006, at a ind-
lægges med lungeproblemer.
på baggrund af ovenstående vurderer vi, at han kort tid efter aktuelle skade var så funk-
tionsmæssigt dårligt grundet ikke skaderelaterede gener, at han ikke kunne varetage et
arbejde.
der henvises iøvrigt til vores svar på spørgsmål 1.
spørgsmål 4:
arbejdsskadestyrelsen har i vejledende udtalelse af 14. april 2011 side 4, afsnit 2 og
side 5, afsnit 8, forudsat, at a i marts 2006 blev indlagt med almen utilpashed.
styrelsen bedes oplyse præcis, hvor i bilagsmaterialet styrelsen har fundet belæg for
denne forudsætning.
svar:
af egen læges journal fremgår det 15. april 2006, at der har været kontakt til vagtlæge
grundet svimmelhed og muskelømhed.
af kommunal journal fremgår det 22. maj 2006, at a har været sygemeldt siden den 13.
marts 2006.
af kommunal journal af 27. juni 2007 fremgår det, at a genoptog arbejdet efter skaden i
september/oktober samme år, men at han igen blev sygemeldt i marts 2006. det fremgår
endvidere, at han i september 2006 blev indlagt grundet vejrtrækningsproblemer.
vi kan ikke genfinde, at han skulle have været indlagt før denne dato.
af kommunal journal den 12. oktober 2010 fremgår det, at a har haft lungebetændelse
siden 31. august 2006.
af kommunal journal af 27. oktober 2006 fremgår det, at hans praktiserende læge
hanne uggerhøj oplyser, at hun den 17. oktober indlagde a på grund af voldsomme
vejrtræknings problemer.
                                         - 16 -
af journal fra odense universitetshospital fremgår det den 20. oktober 2006, at a ind-
lægges.
spørgsmål 5:
arbejdsskadestyrelsen har i vejledende udtalelse af 18. juli 2011, side 3-4, lagt til grund.
at a har haft betydelige og erhvervshindrende knægener. styrelsen bedes oplyse præ-
cist, hvor i det lægelige materiale det fremgår, at a har eller har haft behandlingskræ-
vende knæproblemer.
styrelsen bedes endvidere oplyse, om der er grundlag for at antage, at a forud for ulyk-
ken den 20. maj 2005 var erhvervsmæssigt begrænset på grund af knæproblemer. i be-
kræftende fald bedes dette begrundet med præcis henvisning til bilagsmaterialet.
svar:
indledningsvis bemærkes det, at vi intetsteds har nævnt behandlingskrævende gener,
men at smertetilstanden efter vores opfattelse er begrænsende. det er herunder vores
vurdering, at disse gener har påvirket den arbejdsmæssige funktionsevne, og at den fysi-
ske tilstand samlet set er erhvervshindrende.
af oplysninger fra neurolog niels peter utzon af 6. juli 2006 fremgår det, at a gennem
nogle år har haft smerter fra bevægeapparatet.
af kommunal journal fra 26. september 2006 fremgår det, at a har smerter i bevægeap-
paratet og selv tilsknver det slidgigt.
af generel helbredsundersøgelse af 9. november 2006 fra egen læge, side 1 fremgår det,
at a de sidste par år haft smerter i skuldrene, albuerne og knæene, og at disse smerter
gør, at han har problemer med at udføre fysisk hårdt arbejde, samt at han har smerter
hen over lænden.
i egen læges journal er det 21. november 2006 noteret, at a gennem de sidste år haft
smerter i skuldre albuer og knæ.
af kommunal journal af 31. juli 2007 fremgår det, at a har smerter i knæene.
det er vores vurdering, at der på den baggrund er begrænsninger i forhold til fysisk be-
lastende arbejdsfunktioner.
spørgsmål 6:
arbejdsskadestyrelsen har i vejledende udtalelse af 18. juli 2011, side 3-4, lagt til grund,
at a har haft betydelige og erhvervshindrende lænderygproblemer.
styrelsen bedes endvidere oplyse, om der er grundlag for at antage, at a forud for ulyk-
ken den 20. maj 2005 var erhvervsmæssigt begrænset på grund af lænderygproblemer.
i bekræftende fald bedes dette begrundet med præcis henvisning til bilagsmaterialet.
svar:
af generel helbredsundersøgelse af 9. november 2006 fra egen læge, side 1 fremgår det,
at a har smerter henover lænden. af samme side 3 fremgår det, at a ikke er i stand til at
                                                - 17 -
       foretage nogen former for fysisk belastning, da han så får forværring af sine smerter.
       han kan ikke løfte, da han får forværring af rygsmerter og hovedpine.
       vi har tidligere skønnet, at var betydelige lændegener.
       da retslægerådet i sin besvarelse ikke finder holdepunkter for betydende ryglidelser er
       dette spørgsmål særskilt forelagt vores neurologiske lægekonsulent.
       vi finder herefter, at a har lettere ryggener, der karakteriseres som nedslidningsfølger.
       det er vores vurdering, at der på den baggrund er begrænsninger i forhold til fysisk
       belastende arbejdsfunktioner.
       spørgsmål 7:
       arbejdsskadestyrelsen bedes oplyse præcist, hvilke dele af chaufførarbejde, der efter
       styrelsens opfattelse er fysisk præget arbejde.
       arbejdsskadestyrelsen bedes i den forbindelse oplyse, om lungelidelsen udelukker va-
       retagelsen af stillesiddende arbejde herunder kørsel af bil eller lastbil.
       i bekræftende fald bedes dette begrundet herunder på hvilket lægefagligt grundlag
       denne konklusion er baseret på.
       svar:
       det er vores opfattelse, at et chaufførjob ikke kan karakteriseres som stillesiddende ikke
       fysisk arbejde, idet det indbefatter fysiske funktioner ved for eksempel vare af- og på-
       læsning samt ind- og udstigning af bilen – også selvom det eventuelt er lift.
       det er endvidere vores opfattelse, at as lungelidelse isoleret set bevirker, at han ikke
       kan varetage disse funktioner.”
ved brev af 23. november 2012 blev der stillet supplerende spørgsmål til arbejdsskadestyrel-
sen. i styrelsens supplerende udtalelse af 31. januar 2013 hedder det bl.a.:
       ”spørgsmål 8:
       arbejdskadesstyrelsen bedes i forlængelse af besvarelsen af spørgsmål 2 lægge til
       grund, at de i retslægerådets besvarelse af spørgsmål 13 nævnte gener alle er skadere-
       laterede.
       arbejdsskadestyrelsen bede oplyse, hvilket erhvervsevnetab efter erstatningsansvarslo-
       vens § 5 a har pådraget sig som følge af tilskadekomsten den 20. maj 2005, såfremt
       højesteret måtte lægge til grund, at alle de i retslægerådets besvarelse af spørgsmål 13
       nævnte gener er skadesrelaterede.
       svar:
       retslægerådet udtaler i besvarelsen af spørgsmål 13: ”ved neurologisk speciallægeun-
       dersøgelse (bilag 19.4) er noteret klager over: daglig hovedpine, koncentrationsbesvær,
       træthed, irritabilitet samt lys og støj overfølsomhed foruden venstresidig hørenedsæt-
                                         - 18 -
telse. de kognitive gener er uspecifikke, men velkendte ledsagefænomener til smertetil-
stande, herunder hovedpine”.
det er som anført i vores besvarelse af spørgsmål 2 hypotetisk, at de i spørgsmål 13
nævnte gener alle skulle hidrøre fra aktuelle skade, idet der ved en sådan konklusion
ville skulle ses bort fra den samlede smertetilstand, hvilket efter vores opfattelse ikke er
muligt.
såfremt det desuagtet måtte lægges til grund, at de i retslægerådets besvarelse af
spørgsmål 13 nævnte gener alle er skaderelaterede ændrer dette efter en konkret vurde-
ring ikke det skadens påvirkning af det arbejdsmæssige funktionsniveau betydende, idet
især lungelidelsen men også lænde- og knægenerne alene efter vores opfattelse nedsæt-
ter erhvervsevnen til det ubetydelige (mere end 85 procent).
spørgsmål 9:
arbejdsskadestyrelsen bedes i forlængelse af besvarelsen af spørgsmål 3 venligst frem-
komme med den ønskede præcisering af, hvornår efter ulykken den 20. maj 2005 a ef-
ter styrelsens opfattelse var så dårligt funktionsmæssigt grundet ikke skaderelaterede
gener, at han ikke kunne varetage et arbejde.
svar:
det er vores opfattelse, at a siden sommeren 2006 ikke var i stand til at påtage sig et
selv lidet fysisk krævende arbejde grundet lungefunktionsnedsættelsen. hertil kommer
så iøvrigt andre specialeorienterede gener, specielt fra bevægeapparatet, der påvirkede
arbejdsevnen, og som har været til stede og udviklet sig igennem hele forløbet – også
forud for skaden fra 20. maj 2005.
det vores opfattelse, at as forudbestående progredierende gener allerede i forlængelse
af skaden bevirkede, at han ikke kunne varetage et arbejde jf. sygemeldingen frem til
januar 2006 og allerede igen fra marts 2006. i sommeren 2006 vurderes lungelidelsen
som det primære.
det er derfor vores vurdering, at a ikke på noget tidspunkt efter skaden kunne passe et
arbejde. der har efter vores opfattelse været skaderelaterede gener som den udløsende
årsag lige efter skaden, men vi finder henset til den generelle udvikling af de ikke ska-
derelaterede bevægeapparatsgener, at a selv uden aktuelle skadefølger ville være for-
hindret i at varetage manuelt arbejde indenfor kort tid fra skadestidspunktet, og at han
og senest fra sommeren 2006 ikke kunne passe et arbejde grundet ikke skaderelaterede
følger.
spørgsmål 10:
arbejdsskadestyrelsen bedes oplyse, om besvarelsen af spørgsmål 5 skal forstås således,
at as knægener efter styrelsens opfattelse i sig selv ikke betragtes som erhvervshin-
drende.
svar:
svaret på spørgsmål 5 skal forstås således, at knæsmerterne efter vores opfattelse er er-
hvervsbegrænsende i et vist omfang, idet der efter vores vurderinger begrænsninger i
forhold til fysisk belastende arbejdsfunktioner.
spørgsmål 11:
                                                 - 19 -
       arbejdsskadestyrelsen bedes oplyse, hvilken betydning styrelsen ved besvarelsen af
       spørgsmål 7 har tillagt det, at a efter rygestop og behandlingen for svamp i lungerne
       opnåede en gangdistance, hvor han kunne gå 4-5 km uden problemer. styrelsen bedes
       endvidere oplyse, om lungelidelsen efter styrelsens opfattelse udelukker varetagelsen af
       stillesiddende arbejde.
       svar:
       det er vores vurdering, at lungelidelsen med det kirurgiske indgreb i november 2006
       alene medførte en kortvarig mindre bedring. oplysning om lungefunktionen fra oktober
       2007 viser igen svært nedsat lungefunktion, næsten på niveau med sommeren 2006.
       vi finder, at lungefunktionsnedsættelsen er af en sådan grad, at a ikke skønnes at være i
       stand til at påtage sig selv et lettere fysisk arbejde som for eksempel lastvognschauffør.
       i forhold til indendørs stillesiddende arbejde er det vores opfattelse, at der også inden
       for dette er svære begrænsninger, idet alle fysiske gøremål er voldsomt begrænsede, og
       at der selv i ”stillesiddende arbejde” må antages at være sådanne indenfor ufaglært be-
       skæftigelse.
       sammenholdt med de øvrige ikke skaderelaterede gener vurderes der alene at være en
       ubetydelig erhvervsevne.
       vi bemærker, at vi ud fra en lægelig vurdering af lungefunktionen betvivler, at a skulle
       kunne klare en gangdistance på 5 km uden problemer, og det er vores vurdering, at
       journaloplysningerne fra odense universitetshospital ikke kan tages til indtægt herfor.
       …”
arbejdsskadestyrelsens udtalelse var vedlagt en kopi af styrelsens lægekonsulents vurdering
til brug for besvarelsen af spørgsmålene, og heraf fremgår bl.a.:
       ”lægeskøn:
       27 jan 2013, mmh,
       tidligere storryger, der i sommeren 2006 får konstateret kol med svært nedsat lunge-
       funktion af obstruktiv type. kompliceres af pneumoni og aspergillom i lungen, der fjer-
       nes kirurgisk i nov. 2006 og efterfølgende en kortvarig mindre bedring i lungefunktioen,
       men sidste tilgængelige oplysning om lungefunktionen fra okt. 2007 (bil. 7b, si. 14) vi-
       ser igen svært nedsat lungefunktion, næsten på niveau med sommeren 2006. finder, at
       lungefunktionsnedsættelsen er af en sådan grad, at skdl. ikke skønnes at være i stand til
       at påtage sig selv et lettere fysisk arbejde som f.eks. lastvognschauffør med alt hvad de-
       ril hører. at skdl. iflg. adv. skulle kunne klare en gangdistance på 5 km uden problemer
       må betvivles, og journaloplysningerne fra ouh kan heller ikke tages til indtægt herfor.
       mener således, at skdl. siden sommeren 2006 ikke har været i stand til at påtage sig et
       selv lidet fysisk krævende arbejde sfa. lungefunktionsnedsættelsen. hertil kommer så
       iøvrigt andre specialeorienterede gener, specielt fra bevægeapparatet, der påvirker
       arbjedsevnen yderligere i negativ retning.”
retslægerådet har den 26. februar 2013 besvaret to supplerende spørgsmål således:
                                             - 20 -
     ”spørgsmål 37:
     retslægerådet bedes oplyse, med hvilken grad af sandsynlighed (hvis muligt angivet i
     %) a har de enkelte af de gener, som rådet har anført i det første afsnit under besvarel-
     sen af 28. november 2008.
     i det omfang spørgsmålet besvares bekræftende, anmodes rådet om at oplyse, med hvil-
     ken grad af sandsynlighed (hvis muligt angivet i %) de pågældende gener alene er en
     følge af as tilskadekomst den 20. maj 2005.
     i forbindelse med besvarelsen af spørgsmålet anmodes rådet om at oplyse, hvilken be-
     tydning rådet har tillagt det, som arbejdsskadestyrelsen har anført under besvarelsen af
     spørgsmål 2 i styrelsens udtalelse af 13. maj 2012.
     de enkelte gener, som er gengivet i besvarelsen af spørgsmål 13, er – som det fremgår
     af spørgsmålet besvarelse – beskrevet i speciallægeerklæring fra 06.07.06, på hvilket
     tidspunkt generne ifølge det beskrevne var til stede. retslægerådet kan ikke prognosti-
     cere genernes efterfølgende varighed, og ved således ikke om a har disse gener.
     de anførte gener er velkendte ledsagefænomener til blandt andet kroniske smertetil-
     stande; der er tale om uspecifikke symptomer, hvilket betyder, at man ikke alene ud fra
     deres tilstedeværelse kan drage nogen konklusion vedrørende deres årsag.
     arbejdsskadestyrelsens besvarelse af spørgsmål 2 i styrelsens udtalelse af 30.05.12 kan
     vanskeligt gøres til genstand for retslægerådets lægefaglige skøn.
     spørgsmål 38:
     giver sagen i øvrigt rådet anledning til bemærkninger?
     nej.”
endelig har retslægerådet den 22. november 2013 besvaret tre yderligere spørgsmål således:
     ”spørgsmål 39:
     retslægerådet bedes i forlængelse af besvarelse af spørgsmål 38 oplyse, om der hos a
     er beskrevet en kronisk smertetilstand.
     i bekræftende fald bedes retslægerådet oplyse, om der er beskrevet knælidelser eller
     lænderyglidelser, som har betydning for denne smertetilstand.
     der henvises til besvarelse af spørgsmål 13. ved daglig hovedpine i en periode på mere
     end 1 år (bilag 19.4) kan tilstanden ifølge gængs lægelig sprogbrug rubriceres som kro-
     nisk.
     der henvises endvidere til besvarelse af spørgsmål 25 samt spørgsmål 31-35.
                                             - 21 -
      spørgsmålet har i nogen udstrækning resumékarakter, og retslægerådet kan ikke inde-
      stå for en udtømmende besvarelse. det kan dog oplyses, at der ikke umiddelbart er set
      iøjnefaldende oplysninger om knælidelse.
      spørgsmål 40:
      retslægerådet bedes oplyse, om den konstaterede lungelidelse er uforenelig med den
      gangdistance, der er beskrevet af odense universitetshospital den 30. marts 2009, jf.
      bilag 34, side 3 af 7.
      man har journalført sagsøgtes selvrapporterede gangdistance; retslægerådet kan ikke
      vurdere udsagnets gyldighed, men afstanden ligger over, hvad man almindeligvis vil
      forvente ved en mrc-skalaværdi på 4 (sundhed.dk).
      spørgsmål 41:
      giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger.
      nej.”
retsgrundlag
ved lov nr. 463 af 7. juni 2001 blev erstatningsansvarslovens § 5, stk. 1 og 2, ændret. § 5 fik
herefter følgende ordlyd:
      ”§ 5. har en personskade medført varig nedsættelse af skadelidtes evne til at skaffe sig
      indtægt ved arbejde, tilkommer der skadelidte erstatning for tab af erhvervsevne.
      stk. 2. ved bedømmelsen af erhvervsevnetabet tages hensyn til skadelidtes muligheder
      for at skaffe sig indtægt ved sådant arbejde, som med rimelighed kan forlanges af den
      pågældende efter dennes evner, uddannelse, alder og muligheder for erhvervsmæssig
      omskoling og genoptræning eller lignende.
      stk. 3. skadelidtes erhvervsevnetab beregnes i procent (erhvervsevnetabsprocenten).
      der ydes ikke erstatning, såfremt erhvervsevnetabet er mindre end 15 pct. ”
af de specielle bemærkninger til lovforslaget, l 143 af 10. januar 2001 (folketingstidende
2000-01, tillæg a, s. 3528) fremgår om ændringen af § 5, stk. 1 og 2, bl.a.:
      ”den foreslåede bestemmelse har den væsentlige betydning, at erhvervsevnetabspro-
      centen efter erstatningsansvarsloven og arbejdsskadesikringsloven som udgangspunkt
      bliver ens. er der i differencesager ved afgørelsen af arbejdsskadesagen fastsat en er-
      hvervsevnetabsprocent, vil denne således medmindre forholdene har ændret sig væsent-
      ligt normalt kunne lægges til grund også ved vurderingen af erhvervsevnetabet efter er-
      statningsansvarsloven. forskelle vil formentlig alene kunne forekomme, hvis der på
      grund af arbejdsskadesikringslovens regler om, at alene de direkte følger af arbejdsska-
      den dækkes, anlægges en forskellig vurdering af betydningen af forudbestående lidelser.
      arbejdsgruppen anfører dog, at nyere retspraksis synes at vise, at der ingen reel forskel
                                                  - 22 -
       er, jf. betænkningen side 110. i modsat fald bør det af arbejdsskadestyrelsens afgørelse
       efter arbejdsskadesikringsloven og udtalelse efter erstatningsansvarsloven fremgå, hvad
       erhvervsevnetabsprocenten er henholdsvis med og uden den forudbestående lidelse.”
lovændringen i 2001 byggede på betænkning nr. 1383/2000 om revision af erstatningsan-
svarsloven mv. i betænkningen s. 110 hedder det om bestemmelsen i § 5 bl.a.:
       ”det centrale i den foreslåede regel er, at erhvervsevnetabsprocenten efter eal og asl
       bliver identiske. i "differencesager" kan der derfor kun undtagelsesvis forekomme for-
       skellige procenter. dette vil muligvis fortsat kunne forekomme, hvis der anlægges en
       forskellig vurdering af betydningen af forudbestående lidelser. nyere retspraksis synes
       dog at vise, at der ingen reel forskel er, se højesteretsdommene i ugeskrift for retsvæ-
       sen 1996, s. 334 (u 1996.334 h) og 1998, s. 1627 (u 1998.1627 h). hvis der fortsat
       skulle bestå forskelle, bør det af afgørelsen efter asl og udtalelsen efter eal § 10
       fremgå, hvad erhvervsevnetabsprocenten er, henholdsvis med og uden den eller de
       forudbestående lidelser.”
højesterets begrundelse og resultat
ansvarsgrundlaget
det fremgår af industriens branchearbejdsmiljøråds vejledning om arbejde med dæk og
fælge, at erfaringerne har vist, at nogle af de alvorligste arbejdsulykker i autobranchen sker
ved arbejde med dæk og fælge, og at ulykkerne hyppigt sker i forbindelse med oppumpning af
dæk, særligt når der håndteres større og brugte dæk. der er således en i branchen velkendt
særlig fare for personskade i forbindelse med oppumpning af bl.a. lastbildæk. herefter og i
øvrigt af de grunde, som byretten og landsretten har anført, tiltræder højesteret, at super dæk
service odense havn aps har handlet ansvarspådragende over for a.
erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og godtgørelse for svie og smerte
af de grunde, der er anført af byretten og landsretten, og da det, der er fremkommet for høje-
steret, ikke kan føre til et andet resultat, tiltræder højesteret, at a har krav på erstatning for
tabt arbejdsfortjeneste og godtgørelse for svie og smerte som påstået.
erstatning for erhvervsevnetab
der er efter landsrettens dom i medfør af erstatningsansvarslovens § 10 indhentet vejledende
udtalelser fra arbejdsskadestyrelsen om fastsættelse af as erhvervsevnetabsprocent efter er-
                                                - 23 -
statningsansvarsloven. arbejdsskadestyrelsen har vurderet, at a har et varigt erhvervsevnetab
på mindre end 15 % som følge af de gener, der er forårsaget af dækulykken.
det bemærkes, at erhvervsevnetabsprocenten efter arbejdsskadesikringsloven og erstatnings-
ansvarsloven fastsættes på grundlag af identiske kriterier, men erhvervsevnetabsprocenten kan
blive fastsat forskelligt efter de to love, hvis der anlægges en forskellig vurdering af årsags-
sammenhængen mellem følgerne af skaden og det samlede erhvervsevnetab, jf. herved forar-
bejderne til erstatningsansvarsloven (betænkning nr. 1383/2000, s. 110, og folketingstidende
2000-01, tillæg a, s. 3528).
arbejdsskadestyrelsen har ved vurderingen efter erstatningsansvarsloven fundet, at as lunge-
lidelse har medført et erhvervsevnetab på mere end 75 %. styrelsen har lagt til grund, at han
herudover har knæ- og lændegener, som ikke skyldes dækulykken, samt hovedpine, øresmer-
ter og nedsat koncentrationsevne, som er følger af dækulykken. styrelsen har vurderet, at
knæ- og lændegenerne samt de gener, der er forårsaget af dækulykken, medfører en varig er-
hvervsbegrænsning, og at generne ikke kan vægtes nøjagtigt, fordi de overskygges af lungeli-
delsen. styrelsen har herefter skønsmæssigt fundet, at det meget begrænsede erhvervsevnetab,
der ikke skyldes lungelidelsen, kan tilskrives henholdsvis knæ- og lændegenerne og følgerne
af dækulykken med halvdelen hver.
højesteret finder, at hverken retslægerådets udtalelser eller de øvrige oplysninger i sagen
giver grundlag for at tilsidesætte arbejdsskadestyrelsens vurdering efter erstatningsansvarslo-
ven af as erhvervsevnetabsprocent som følge af dækulykken. a har herefter ikke krav på er-
hvervsevnetabserstatning, jf. erstatningsansvarslovens § 5, stk. 3.
højesteret giver derfor super dæk service medhold i, at a skal tilbagebetale den del af er-
statningen, som dækker varigt erhvervsevnetab.
sagsomkostninger
da a har fået medhold i, at der foreligger et ansvarsgrundlag, samt medhold i sine krav bort-
set fra kravet om erstatning for erhvervsevnetab, og under hensyn til, at der først under sagen
for højesteret er indhentet en udtalelse fra arbejdsskadestyrelsen i henhold til erstatningsan-
svarslovens § 10, finder højesteret ikke grundlag for at ændre byrettens og landsrettens afgø-
relser om sagsomkostninger. af de samme grunde skal ingen af parterne eller statskassen be-
                                              - 24 -
tale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part. dog skal a tilbagebetale 4.800 kr.,
svarende til retsafgift for byretten af 186.936 kr. beløbet forrentes med procesrente fra den
27. oktober 2009. statskassen skal til super dæk service betale 4.800 kr., svarende til retsaf-
gift for landsretten af 186.936 kr. statskassen skal endvidere til super dæk service betale
delvise sagsomkostninger for højesteret med 16.680 kr. beløbet udgør delvis dækning af
retsafgift for højesteret med 7.180 kr., svarende til retsafgift for højesteret af 186.936 kr.,
samt gebyr til arbejdsskadestyrelsen med 9.500 kr.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at a til super dæk service odense havn aps
skal tilbagebetale 186.936 kr. med procesrente fra den 3. juli 2008.
a skal endvidere til super dæk service odense havn aps betale 4.800 kr. med procesrente
fra den 27. oktober 2009.
statskassen skal til super dæk service odense havn aps betale 4.800 kr.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen til super dæk service odense havn aps
betale 16.680 kr., der forrentes efter rentelovens § 8 a.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark