text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 21. december 2000 blev af retten i sagen
v-0063-99
relationship
v/lone hyldahl
(advokat sven aage pedersen)
   mod
landmann danmark a/s
(advokat vagn søndergaard)
afsagt sålydende
                                    d o m:
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte landmann danmark a/s (herefter
landmann) har overtrådt markedsføringslovens § 1 ved at producere og sælge en grill
forvekslelig med en af sagsøger, relationship v/ lone hyldahl, produceret grill.
påstande.
                                                 - 2 -
relationship v/ lone hyldahl har nedlagt følgende påstande:
1.    landmann tilpligtes at ophøre med at markedsføre og sælge grill af mærket landmann
standgrill nr. 0433.
2.    landmann tilpligtes at anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik ved
at have ladet producere, markedsført og solgt grill af mærket landmann standgrill nr. 0433.
3.    landmann tilpligtes at betale til relationship v/ lone hyldahl 396.299,75 kr., forrentet
med procesrente fra sagens anlæg 10. juni 1999.
4.    landmann tilpligtes at tilintetgøre alle grill af mærket landmann standgrill nr. 0433, som
landmann måtte have på lager.
5.    det af fogedretten i århus den 27. maj 1999 overfor landmann nedlagte fogedforbud
kendes lovlig gjort og forfulgt, hvorfor landmann tilpligtes at betale de med fogedforbudets
foretagelse og forfølgning forbundne omkostninger.
landmann har overfor påstand 1-4 nedlagt påstand om frifindelse.
overfor påstand 5 har landmann nedlagt påstand om, at det af fogedretten i århus nedlagte
forbud af 27. maj 1999 ophæves, idet landmanns omkostninger ved fogedsagen afholdes af
relationship v/ lone hyldahl.
sagens omstændigheder.
lone hyldahl, der siden 1992 har drevet et agenturfirma, modtager specifikke
formidlingsopgaver fra kunder. fra 1993 til 1995 var hun provisionsagent for virksomheden
agedan, der bl.a. solgte grill til detailhandlen. hun formidlede i 1993 kontakt til det estiske
firma vasar, hvis hovedproduktion var låse og dørhåndtag, idet agedan ville forsøge at få deres
grill produceret i østeuropa.
vasar producerede herefter en standard kassegrill, som bl.a. var dimensioneret således, at
grillen var udført i 2 mm pladejern, med t-formede ben og med en samlet højde på 66 cm.
grillkassens højde var 25 cm, dybde 26 cm og bredde 44 cm.
                                                - 3 -
i 1995 gik agedan konkurs, hvorefter lone hyldahl overtog samarbejdet med vasar.
lone hyldahl forsøgte herefter i samarbejde med vasar at fremstille en grill med lave
produktionsomkostninger, men dette mislykkedes i 1995.
af telefax af 4. juni 1996 fra lone hyldahl til vasar fremgår det, at sortimentet i 1997 skulle
bestå af bl.a. en super discount grill, der blev betegnet og vist således i produktbeskrivelsen:
   "...
grill no. 5, super discount.
body:                1,5 mm steel plate
bottom of body:           1 mm steel plate
gridiron:            6 mm
legs:                all parts u-shaped steel pla                 te, bottom with plastic
                   corks.
height of box:          19 cm (3½ hole).
width of box:           44 cm
depth of box:           26,5 cm
height incl. of legs:   66 cm
heat-resistant paint:     dark grey (koks).
packing:              plastic with cardboard pro                 tection
price:              eek.
   ..."
ud for ovennævnte specifikationer havde lone hyldahl lavet en tegning af et u formet ben,
samt tillige præciseret, gennem en tegning, at højden på boksen, 19 cm, skulle frembringes
ved at klippe en del af afskærmningen af, men således at den fik samme runding som den
afklippede. grillen fik herved en højde på 60 cm.
i skrivelse af 19. juli 1996 på spørgsmål fra vasar svarede lone hyldahl vedr. grill nr. 5:
   " last year top of leg was "angle-shaped", perhaps
     the "u-shape" can provide more stability."
                                                - 4 -
den 19. august 1996 fremsendte vasar tilbud på fremstil- ling af grill nr. 5 til en pris på eek
124,00, hvilket svarer til kr. 59,90. lone hyldahl accepterede tilbud- det, og produktionen
påbegyndtes.
af block order, dateret 6. oktober 1997, bestilte lone hyldahl 6.000 stk. af grill nr. 5. af
skrivelsen fremgår følgende om aftalen mellem vasar og relationship:
   "...
agreement: vasar ltd confirm by signing this contract
         that the agreement of cooperation signed
         25.04.1996 remains in force. vasar ltd
         confirm that production of grills and any
         products ordered by relationship are made
         exclusively for relationship and vasar ltd
         renounce the right to show and produce
         grills for other companies, as long as the
         agreement of co-operation is in force.
..."
lone hyldahl fremviste grillen på messer i efteråret 1996 og fik herefter stor salgssucces med
ca. 21.000 solgte eksemplarer i 1997 og 37.000 i 1998. produktet blev af relationship solgt
uden kendetegn, hvorfor detailhandlen frit kunne vælge, under hvilken betegnelse grillen skulle
sælges. grillen blev tillige fremvist i annoncer, som er fremlagt under sagen, fra jysk senge-
tøjslager, kvickly og harald nyborg.
i 1997 blev vasar solgt til frio tööstus. herefter fremvistes en kassegrill - barbecue nr. 96320
- med mål tilsvarende grill nr. 5 i vasars katalog.
i efteråret samme år på en messe i köln opdagede lone hyldahl en grill med dimensioner som
grill nr. 5 på landmanns stand.
ved årsskiftet 1998/1999 kontaktedes lone hyldahl telefonisk af harald nyborgs indkøber.
denne oplyste, at han af landmann var blevet præsenteret for en grill tilsvarende grill nr. 5.
lone hyldahl henvendte sig herefter til advokat sv. aa. pedersen, som ved skrivelse af 7.
                                                - 5 -
januar 1999 til landmann meddelte, at dennes grill, betegnet som nr. 0433, ifølge lone
hyldahls opfattelse, var en kopi af grill nr. 5, hvorfor salget fandtes stridende mod markedsfø-
ringslovens § 1 og ophavsretslovens § 2 og måtte ophøre.
dette afvistes ved skrivelse af 13. januar 1999 fra advokat michael grønbech på vegne
landmann.
herefter var der en del korrespondancen mellem parternes advokater.
relationship v/ lone hyldahl fik den 27. maj 1999 ved retten i århus nedlagt fogedforbud mod
landmanns salg og markedsføring af grill nr. 0433.
fogedsagen var tillige rettet mod bilka a/s. den 7. juni 1999 blev der indgået forlig mellem
relationship v/ lone hyldahl og bilka, hvorefter bilka - mod betaling af 47.500 kr. + moms -
måtte sælge et allerede indkøbt parti grill. bilka ville fremover afstå fra at sælge og mar-
kedsføre landmann standgrill nr. 0433 og anerkendte det nedlagte fogedforbud som lovligt
gjort.
justifikationssag mod landmann blev herefter anlagt den 10. juni 1999 ved sø- og
handelsretten.
som dokumentation for relationships avance er der fremlagt ordre, dateret 26. april 1999,
hvoraf det fremgår, at relationships salgspris var 69,00 kr. det fremgår af ordre, dateret 16.
oktober 1998, at relationships købspris var ekk 112,50, hvilket svarer til 53,46 kr. rela-
tionships omkostninger for hjemtagelse af produktet er ansat til 3,67 kr. pr. grill.
salgspris              kr. 69,00
hjemtagelsesomkostninger        kr. 3,67 -
købspris               kr. 53,46 -
                    kr. 11,87
avance nedrundet            kr. 11,85
af revisorerklæring udarbejdet den 20. januar 2000 af deloitte & touche fremgår det, at
landmann har solgt 22.535 stk. grill.
                                                  - 6 -
i relationsships processkrift i af 3. marts 2000 er erstatningspåstanden opgjort således:
"...
antal solgte grill 0433:    22.535 stk.
sagsøgers tab (11,85 x 22.535)            kr. 267.039,75
erstatning for markedsforstyrrelse       kr. 50.000,00
+ 25 % moms                          kr. 79.260,00
ialt                          kr. 396.299,75
..."
der er under sagen fremlagt kataloger og reklamemateriale fra andre grillproducenter, som
fremstiller kassegrill i forskellige dimensioner, ligesom grill nr. 5 samt grill nr. 0433 blev
fremvist under domsforhandlingen.
der er mellem parterne enighed om, at der igennem en årrække er blevet produceret en
kassegrill i polen, af parterne kaldet "den polske modergrill". der er derimod ikke enighed om,
hvorvidt denne grill har en højde på 66 cm, som anført af lone hyldahl, eller en højde på 60
cm, som anført af landmann.
johansson & hallgren ab producerede indtil dennes konkurs i december 1994 bl.a. en kassegrill
mærket "grill- boy ii" med en højde på 68 cm til 78 cm, hvilket fremgår af det fremlagte
brochuremateriale. landmann overtog ved aftale af 15. december 1994 alle rettigheder og
værktøjer i forbindelse med johansson & hallgrens konkurs.
der er tillige fremlagt telefax af 6. april 1999 fra frio tööstus til landmann gmbh, hvoraf det
bl.a. fremgår:
"...
we appreciate your interest in our products. and we are pleased to inform you that if monthly
quantities would be more than 10 000 pcs. the prise for ref. no. 96320 should be 13.80 dm, for
ref. no. 96410 - 16.50 dm.
we are producing these barbecues since 1991, and our normal monthly capacity ..."
i erklæring af 21. april 1999 har en polsk grillproducent, tadeusz golonka, erklæret bl.a.
følgende:
                                               - 7 -
"...
nach meiner kenntnis hat die firma domgos für skandinavische kunden im jahre 1993 und
1994 ein grillgerät hergestellt, entsprechend dem landmann - artikel nr. 0433.
..."
forklaringer.
lone hyldahl har forklaret, at hun i forbindelse med et kursus for unge med videregående
uddannelse skulle forsøge at øge samhandlen med lande i østeurpa. hun skulle derfor i kontakt
med en dansk eksportvirksomhed, hvorfor hun igennem sin ægtefælle blev introduceret for et
dansk firma, agedan, som gerne ville have grill produceret i østeuropa.
hun kendte på dette tidspunkt kun til grillprodukter fra gaucho, som fremstillede eksklusive og
avancerede, men dyre grill.
hun tog som provisionsagent for agedan til estland første gang i februar 1993, hvor hun
igennem rejsebureauet fik kontakt med firmaet vasar, som havde produceret bl. a. en kas-
segrill med træben for et tysk firma. vasars hovedproduktion var låse og dørhåndtag, men
virksomheden havde ledig kapacitet, hvorfor de var interesseret i nye opgaver. hun havde
medbragt en kassegrill, der blev produceret i polen for agedan. vasar mente, at de kunne
producere grillen til konkurrencedygtige priser, hvorfor produktionen blev påbegyndt i foråret
1993. denne grill fik et pænt salgstal, og der blev produceret et væsentligt større antal til
sæsonen 1994 til det skandinaviske marked, som stort set er det eneste marked, der sælger
kassegrill.
vasar havde forsøgt at fremstille en billigere model bl. a. ved at formindske alle mål på den
allerede producere- de, men denne grill blev ikke nogen succes, da selve grillarealet var mindre
end en a4 side.
i løbet af 1995 ophørte samarbejdet med agedan, da firmaet fik økonomiske problemer, som
senere medførte en konkurs. hun fortsatte dog samarbejdet med vasar, idet hun følte sig
moralsk forpligtet hertil. hun fik nu også produceret møbelbeslag for en dansk virksomhed,
hvorfor hun var en stor kunde hos vasar.
                                                  - 8 -
hun begyndte at eksperimentere med nye grill, men da hun ikke havde nogen teknisk
baggrund, var det vanskeligt for hende, og hun måtte derfor prøve sig frem. hun fik produceret
en ny grill til 1996 sæsonen, men den var for ustabil og fremstod uharmonisk. hun fortsatte
udviklingen af grillen og ændrede bl.a. tykkelsen på bundpladen fra 2 mm til 0,6 mm og
ændrede ligeledes på benhøjden. da vasar ikke havde økonomisk mulighed for at lave nye
værktøjer, som kunne anvendes til grillproduktionen, forsøgte hun istedet at formindske
grillens afskærmning i højden samt benenes højde, således at grillen kunne produceres med
vasars eksisterende værktøjer. indstillingerne i siderne til grillristen var også udviklet af hende,
dog var selve udformningen heraf den samme som på den polskproducerede. hun havde også
haft transporten med i sine overvejelser under udviklingen, idet grillen også transportmæssigt
skulle kunne konkurrere med grill fra fjernøsten.
grillen fremstod nu pæn og harmonisk med god funktion, og kunderne var meget
interesserede. engrosprisen på grillen, "grill nr. 5", var 69,50 kr.
første år blev grill nr. 5 solgt i 21.000 eksemplarer. normalt solgte en grill mellem 4.000 til
6.000 stk. året efter blev der solgt mere end 37.000 stk., da grillen var kommet med i
kataloger ved sæsonstart. grillen havde ikke før været kendt på markedet, og det var lykkedes
at fremstille en grill til en fornuftig pris, som samtidig ramte kundernes smag.
hun havde ikke før dette tidspunkt set en tilsvarende grill hverken hos agedan eller på messer.
men i august eller september 1997 var hun til en messe i tyskland, hvor der på landmanns
stand blev fremvist en fuldstændig tilsvarende grill - "nr. 0433". hun var sikker på, at det var
den grill, som hun havde produceret, som land mann blot havde medtaget på deres stand, idet
grillen var nøjagtig magen til hendes grill, og grillen fremstod også forskelligt fra landmanns
øvrige grillsortiment. landmann havde mange forskellige grill med på messen, men ingen af
disse lignede hendes grill nr. 5.
hun henvendte sig til landmanns direktør, michael an- dersson, og anmodede om, at han
fjernede grillen. hun havde ikke før mødt michael andersson og mente heller ikke, at
landmann solgte til det danske marked.
hun blev senere kontaktet af harald nyborgs indkøber, som havde fået tilbudt en grill
tilsvarende hendes. det viste sig, at landmann var påbegyndt salg i danmark.
                                               - 9 -
herefter dalede salget af hendes grill. i 1999 solgte hun kun 8.000 stk. det store salg af grill
nr. 5 havde bevirket, at også omsætningen på relationships øvrige produktion var steget
markant, men denne faldt nu tilsvarende.
forliget mellem bilka og relationship blev indgået på bilkas anmodning, idet bilka var enig i, at
der var tale om et plagiat. bilkas indkøbschef, søren ladehoff, deltog i forhandlingerne. bilka
havde indkøbt 4.000 grill, og forliget blev udformet således, at bilka måtte sælge restlageret
mod betaling af 47.500 kr. + moms.
der bliver i dag produceret og på det danske marked solgt lignende grill som grill nr. 5. dan-
grill er en af producenterne, men deres version er ikke en fuldstændig kopi af grill nr. 5.
günter seuren har forklaret, at han siden 1997 har været ansat og nu er direktør i landmann
gmbh i tyskland.
koncernen er opbygget således, at landmann gmbh ejer landmann scandinavia ab som et
100 % ejet datterselskab, og dette selskab ejer landmann danmark a/s ligeledes som et 100
% ejet datterselskab.
landmann gmbh blev etableret i 1967, men først i 1970-71 påbegyndtes egen
metalforarbejdning, hvorefter de første egenproducerede grill blev solgt i 1971-72. firmaet be-
skæftiger ca. 60.000 medarbejdere i produktionen via joint ventures i sydeuropa og asien. der
er ansat omkring 600 sælgere, og omsætningen ligger på ca. 600 mill. dem om året.
landmann er den 4. største producent af grill og grilltilbehør og har i europa solgt mere end
3,5 millioner grill. de har haft mere end 350 forskellige modeller igennem årene, og hvert år
skiftes ca. 80 modeller ud med nye.
i 1996 og 1997 ejede landmann gmbh det danske selskab dan-grill, hvorfor virksomheden
herigennem solgte produkter på det danske marked. herefter stiftedes eget salgsselskab i
danmark, landmann danmark a/s. da dan- grill havde en kassegrill i sortimentet, hvis salg
var fornuftigt, blev denne ligeledes en del af sortimentet hos landmann.
en kassegrill i samme udformning som grill nr. 5 har været kendt i mange år og har været
fremvist på messer i europa og kina. den kategoriseres som en "billig-grill" og sælges
                                               - 10 -
fortrinsvis i skandinavien, idet den ikke opfylder sikkerhedsreglerne i bl.a. tyskland, england,
frankrig og italien. han er medlem af det udvalg i tyskland, som udarbejder normer for grill,
og deltager også i udarbejdelsen af de europæiske normer, som endnu ikke er færdige. i
tyskland opfylder grill nr. 5 ikke kravene til hverken sikkerhed eller betjening. det er bl.a. et
krav, at der er 10 cm mellem risten, når den er placeret i øverste position, og bagpladens
topkant.
landmann gmbh købte i 1993 johansson og hällgren i sverige, og dette firma havde siden
begyndelsen af 1980'erne produceret lignende modeller som grill nr. 5, og der indgik i købet
værktøjer og konstruktionsplaner til disse grill.
på baggrund af landmanns store salgstal får firmaet hvert år fra producenter tilbudt mange
forskellige grill, som herefter optages på lageret, så markedet for disse kan undersøges.
landmann fik i 1993 tilbudt en kassegrill svarende til grill nr. 5 fra en polsk producent.
dimensioneringen af grill nr. 0433 er udarbejdet ved hjælp af computerteknik. baggrunden
herfor er, at materialerne derved bliver udnyttet optimalt. da pladerne, der bliver anvendt til
produktion af grill nr. 0433 og tilsvarende grill, har en bestemt størrelse, vil dimensionerne ikke
kunne afvige meget. den vigtigste dimension er den på selve grillfladen, da det er den, der er
afgørende for, om produktet kan sælges.
af logistikmæssige årsager må højden maksimalt være 66 cm. hvis benene bliver længere end
50 cm, er der ikke plads i kassen, som anvendes til emballering.
grillen er blevet produceret i kina, vietnam og polen for landmann siden 1997.
at landmann ikke har fremlagt brochuremateriale fra 1980'erne, hvori grill med dimensioner
som grill nr. 5 fremvises, skyldes, at det var kutyme i europa, at billig-grill ikke kom heri.
såfremt en kunde ønsker en speciel grill fremstillet med bestemte dimensioner, så fremstilles
den, da det er uproblematisk f.eks. at forkorte afskærmningen. såfremt en kunde fra tyskland
bestiller grill nr. 0433, oplyses det fra landmann, at det er nødvendigt at forhøje
afskærmningen, så grillen opfylder de tyske normer. det er producenterne, der har tegninger
på sådanne særbestillinger.
han er enig i, at man ikke umiddelbart kan se forskel mellem grill nr. 5 og grill nr. 0433. han
                                              - 11 -
har ikke selv foretaget opmålinger af de to grill, men han har fået at vide, at der er en lille
forskel i materialetype og ved ristene.
tadeusz golonka har forklaret, at han siden 1990 har været direktør for fawen i jawor,
polen. fabrikken begyndte produktion af grill i 1980.
han har løbende holdt sig orienteret om udviklingen i grilltyper og har besøgt messer i bl.a.
københavn, köln og polen.
han har allerede i 1990-91 set det første produkt med tilsvarende dimensioner som grill nr. 5
og grill nr. 0433, uden han dog har foretaget opmålinger af disse. der kan have været forskel
på pladetykkelse og størrelse, da det er kunden, der fastsætter disse ting individuelt. derfor vil
det også være muligt at ændre afskærmningen således, at risten kan flyttes et ekstra stykke
op. der er tale om en basismodel, som kan ændres i forhold til den enkelte kunde.
i 1992 eller 1993 fik han en forespørgsel fra et firma om produktion af et produkt med
tilsvarende dimensioner som grill nr. 5, men da firmaets ejer døde, blev tilbud aldrig
udarbejdet.
fawen har samarbejdet med firmaet åke carlsson, og i 1992 anmodede dette firma om et
tilbud på en tilsvarende grill. fawen's tekniske afdeling begyndte udarbejdelsen af tilbuddet,
men da fawen på dette tidspunkt tillige havde kontrakt med en konkurrerende virksomhed,
blev beregningerne overdraget til domgos, som herefter påbegyndte produktionen. han kan
under strafansvar vedkende sig sin erklæring af 21. april 1999.
han har tidligere samarbejdet med direktør krystian kretek fra firmaet domgos. domgos
producerer hele grillfamilier, hvor de store grill blot er proportionelt større end de små. der kan
tillige være forskel på pladetykkelse, benhøjde og sidevæggene, men de er alle kassegrill.
han mente, at det af et katalog i 1993 til åke carlsson fremgik, at kassegrill ihvertfald blev
produceret på dette tidspunkt. nu bliver der produceret mindst 10 tilsvarende modeller i polen.
einar haugaard har forklaret, at han i perioden 1984 til 1989 var beskæftiget i agedan, som
fik produceret bl.a. grill i østeuropa.
                                               - 12 -
han kendte lone hyldahls mand, lars jessen, og gennem ham opnåede virksomheden kontakt
til lone hyldahl. hun hjalp med kontakten til en fabrik i østeuropa, som herefter begyndte
produktion af grill.
han mener, at han allerede i 1991 eller 1992 fik udarbejdet en grill med samme dimensioner
som grill nr. 5 og grill nr. 0433. han er dog ikke bekendt med, om lone hyldahl så denne grill,
og han kan ikke huske, hvilke øvrige grill de i lone hyldahls ansættelsesperiode eksperi-
menterede med. kunden til grillen var fdb, som ønskede en grill, der kunne sælges til ca. kr.
100. der blev solgt omkring 40.000 stk. om året. til denne produktion blev der indkøbt plader
med dimensionen 1 x 2 meter, hvoraf der kunne produceres 5 x 2 afskærmninger.
markedet var hele tiden meget prisfikseret, hvorfor der skulle eksperimenteres med at opnå
mindst muligt svind på pladerne. i fjernøsten anvendes i dag computere til beregning af det
optimale produkt i forhold til materialeudnyttelsen og containerpladsen. der bliver ikke frem-
stillet brochurer på grill med en meget lav engrospris.
kassegrill bliver lavet i alle dimensioner. dimensioner- ne svinger fra 18 til 25 cm i højden, og
på messen i köln er der mindst 40 messestande med den type grill.
han ved ikke, om landmann var en konkurrent på det danske marked, da han var beskæftiget
i grillbranchen, idet markedet var meget turbulent.
lars jessen har forklaret, at han er gift med lone hyldahl. han formidlede kontakten til
agedan.
lone hyldahl fandt et firma i estland, som kunne forestå produktionen, og dette firma sendte
grill hjem til hende privat, hvorfor han ligeledes havde mulighed for at se produkterne.
omkring 1990 kom "den polske modergrill" på markedet, men kassegrill var ikke en del af
sortimentet hos agedan, da lone hyldahl blev ansat. discount grillen var derfor en stående
opgave, som ingen havde kunnet løse. engrosprisen på "den polske modergrill" var 78 kr.,
hvorfor udsalgsprisen var over 100 kr.
i 1995 påbegyndte lone hyldahl eksperimenterne med grillen, men de første forsøg
mislykkedes, idet der var problemer med stabiliteten og overophedning, som ødelagde
                                                  - 13 -
materialerne. i 1996 ændredes højden på grillen, hvorefter der blev fremstillet en grill, der
designmæssigt faldt i kundernes smag.
indkøberen fra harald nyborg kontaktede lone hyldahl i forbindelse med, at han havde fået
tilbudt en grill, der var magen til grill nr. 5.
han er ikke i tvivl om, at landmanns grill 0433 er i- dentisk med grill nr. 5, og at det er lone
hyldahls tegninger, der er sendt til østen, hvorefter grill nr. 5 er kopieret. en professionel
indkøber kan ikke se forskel på de to grill.
dan-grill kontaktede ægteparret i forbindelse med, at de ville fremstille en grill med samme
dimensioner som grill nr. 5, men dan-grill ændrede på flere punkter designet.
da landmann påbegyndte salg på det danske marked, mistede relationship deres omsætning,
hvorfor firmaet ikke mere eksisterer.
michael andersson har forklaret, at han både er direktør i landmann scandinavia ab og
landmann danmark a/s. han har siden 1982 arbejdet indenfor grillbranchen og har siden
1993 været ansat hos landmann.
han var ikke selv med i udviklingen af grill nr. 0433, idet udviklingsarbejdet foregår i tyskland,
men han var med til at beslutte, at grillen skulle sælges på det danske marked. han ved ikke,
hvornår produktionen blev påbegyndt, men salget af grillen påbegyndtes i 1999.
han har tidligere set tilsvarende modeller andre steder i verden, og allerede i 1992 har der
været en polsk variant af boxgrillen. det er svært at sige, om dimensionerne på grillene er
nøjagtige de samme, idet han ikke har målt dem, men man kan ikke umiddelbart se forskel.
grill nr. 0433 er en "døråbner", idet salget af denne bevirker øget salg af landmanns øvrige
produkter. landmanns fortjeneste pr. grill er maksimalt et par kroner, når engrosprisen er 60
kr., hvorfor han ikke forstår, at relationship kunne oppebære en fortjeneste på næsten 12
kroner pr. grill.
landmann har friholdt deres kunder efter denne sag begyndte, hvorfor det var landmann, der
har betalt forligsbeløbet i sagen med bilka.
                                               - 14 -
procedure.
relationship v. lone hyldahl har gjort gældende, at landmann standgrill nr. 0433 i sin ydre
fremtoning er helt identisk med grill nr. 5, og at det ikke umiddel- bart er muligt at se forskel
på disse.
lone hyldahl har igennem en længere periode arbejdet med udviklingen af grillen, og det var
hende, der foreslog, at toppen på en af hende allerede produceret grill blev klippet af, samt at
benene på grillen ændredes, således at der opnås optimal stabilitet. hun kunne derved anven-
de vasars eksisterende værktøjer for derigennem at spare omkostninger, hvilket forklarer
grillens lighed med "den polske modergrill".
formålet med udviklingen af grillen var at opnå et produkt, der kunne sælges til en udsalgspris
på omkring 100 kr. igennem markedsføring i sommeren 1996 fik lone hyldahl da også en
overvældende salgssucces. grillen fremstod harmonisk og faldt også prismæssigt i kundernes
smag. i 1997 blev en tilsvarende eller identisk grill ikke markedsført af andre.
der foreligger ikke dokumentation for einar haugaards forklaring om, at agedan på et
tidspunkt skulle have fået produceret en tilsvarende grill i polen. der er ikke fremlagt tegninger
af en sådan grill, og lone hyldahl har på intet tidspunkt i forbindelse med sit samarbejde med
agedan set en sådan grill.
michael andersson og tadeusz golonka forklarede begge, at de havde set tilsvarende
produkter. de har ikke foretaget opmålinger af disse kassegrill, og begge anså kassegrills som
værende tilnærmelsesvis ens uanset dimen- sioneringen. dette understøttes ligeledes af, at t-
adeusz golonka, til støtte for sin forklaring, fremviste et æl- dre katalog, hvori der nok er
kassegrill, men ingen med samme mål som grill nr. 5.
landmann er et stort velrenomeret firma, men alligevel kan de hverken fremvise
produktionstegninger eller katalogmateriale med en grill, der dimensionsmæssigt svarer til grill
nr. 5. der er derfor ikke tale om en dobbelt- frembringelse, hvorved parterne uden viden om
hinandens produkter udvikler det samme produkt. landmann har derimod været i kvalificeret
ond tro, da de påbegyndte markedsføring og salg i danmark, idet landmann ikke kunne undgå
                                                - 15 -
at kende grill nr. 5 efter den markedsføringsindsats, som lone hyldahl havde udøvet.
landmann er ikke fremkommet med beviser for det modsatte.
at grill nr. 5 er blevet solgt som et anonymt produkt uden mærkeangivelse bevirker ikke, at
den ikke nyder beskyttelse. når produktets udseende adskiller sig fra andre, er det ikke
længere tilfældigt, hvilket produkt kunden vælger, hvorfor det ikke er nødvendigt at påføre
produktet navn.
til støtte for den nedlagte erstatningspåstand gøres gældende, at det er dokumenteret, hvor
mange grill landmann har solgt, og der skal ydes erstatning herfor, uanset om disse grill er
leveret. lone hyldahls avance er ligeledes dokumenteret, hvorfor den mistede avance skal
erstattes. der skal også ydes erstatning for den væsent lige markedsforstyrrelse og -
fortrængning, som lone hyldahl har været udsat for, herunder særligt henset til, at landmann
- efter slavisk kopiering af lone hyldahls produkt - sælger sit produkt til dumpingpris.
det er i retspraksis fastslået, at et produkt kan have et andet produkt som forbillede, men en
slavisk eller tilstræbt efterligning er en overtrædelse af markedsføringsloven. lone hyldahl har
ikke benægtet, at grill nr. 5's forbillede er "den polske modergrill", men der er ikke tale om det
samme produkt.
sammenfattende anføres det, at udviklingsarbejdet samt den kommercielle indsats medfører,
at lone hyldahl har bibragt produktet fornødent særpræg, hvorved det har opnået en
beskyttelsesværdig position på markedet, hvorfor det ved retten i århus nedlagte forbud skal
kendes lovligt gjort og forfulgt, og omkostningerne herved, der beløber sig til 100.000 kr.,
ligeledes skal erstattes.
landmann har anført, at der ikke kan tillægges lone hyldahl et udviklingsarbejde af
betydning, idet der i mere end 25 år er produceret og solgt kassegrill i utallige variationer.
da lone hyldahl begyndte produktion af grill nr. 5, var modellen med samme dimensioner i
forvejen på markedet, hvorfor den af lone dybdahl udformede tegning på telefax af 4. juni
1996 ikke kan anses som udviklingsarbejde.
landmann overtog alle rettigheder og værktøjer i forbindelse med johansson & hällgrens
konkurs, herunder rettighederne til "grill-boy ii", som i ydre fremtoning er identisk med grill
                                                - 16 -
nr. 5, dog med en minimal højdedif- ference. grill boy ii er blevet produceret før 1996, idet
johansson & hällgren ab gik konkurs i 1994.
i vasars katalog, der udsendtes efter friö tööstus' køb af firmaet, er en grill - grill 96320 -
med samme dimensioner som grill nr. 5. der er således tale om en katalogvare, som enhver
kan bestille fra den pågældende virksomhed, hvorfor lone hyldahl ikke har nogen eksklu siv
ret til grillen.
tadeusz golonka gav udtryk for, at domgos allerede i 1992-1993 fremstillede grillen, hvilket
han ligeledes havde bekræftet skriftligt. der kan også være en minimal afvigelse i højden, men
der er fortsat tale om den samme grill. dette blev ligeledes understøttet af både michael an-
derssons og günter seurens forklaringerne. begge var sikre på, at de havde set en tilsvarende
grill før 1996.
ligeledes har einar haugaard fået produceret en sådan grill.
baggrunden for målene var et ønske om optimal udnyttelse af materialerne, idet pladerne, der
anvendtes til afskærmningen på grillen, altid har et bestemt mål. der kan dog være en minimal
forskel i højden. også landmanns grill nr. 0433 er udarbejdet ved hjælp af computerteknik.
det er derfor ikke godtgjort, at det ikke er lone hyldahl, der har udviklet grillen.
såfremt det antages, at lone hyldahl har udviklet grillen, er udviklingsarbejdet ikke af et sådan
omfang, at det kan nyde beskyttelse i medfør af markedsføringsloven. grill nr. 5 besidder ikke
originalitet, særpræg eller karakteristika, hvorfor den ikke kan opnå markedsmæssig
beskyttelse, hvilket støttes af, at grillen sælges som et anonymt produkt uden angivelse af
navn eller kendetegn.
et produkt, som ikke besidder særpræg, må gerne kopieres, hvilket landmann dog ikke har
gjort, idet inspirationen til grill nr. 0433 kommer fra andre modeller.
dette medfører, at grill nr 0433 heller ikke kan opnå beskyttelse hverken i danmark eller andre
steder, hvorfor der i dag på grund af den store salgsmæssige succes, eksisterer et betydeligt
antal forvekslelige grill på markedet.
vedrørende erstatningspåstanden gøres det gældende, at den af lone hyldahl beregnede
                                                 - 17 -
avance er for høj og atypisk i forhold til produktet. avancen er maksimalt et par kroner ved et
discount produkt, idet produktet anvendes som "døråbner", hvorefter øvrige produkter med en
højere avance kan sælges i større omfang.
landmanns omkostninger i forbindelse med denne sag og forbudssagen har udgjort 225.227
kr.
rettens bemærkninger.
af bevisførelsen har fremgået, at der igennem en årrække har været produceret og solgt
kassegrill i forskellige dimensioner.
retten finder det ikke bevist, at en kassegrill med samme dimensionering som grill nr. 5 har
været produceret og markedsført, før lone hyldahl markedsførte sin grill.
den tilsvarende grill i vasars katalog er først vist i et katalog efter 1997, hvor vasar blev solgt
til frio tööstus.
lone hyldahls udviklingsarbejde har bestået i afkortning af afskærmningen på en eksisterende
grill model samt ændring i materialetykkelsen på grillens bund. dette udviklingsarbejde har
ikke givet produktet et sådan særpræg hverken i sig selv eller i forhold til de tidligere
eksisterende grill, at det er tilstrækkeligt til beskyttelse efter markedsføringsloven.
det anses ydermere efter einar haugaard og günter seurens forklaringer for godtgjort, at
kassegrillenes udformning i overvejende grad bestemmes af størrelsen på de plader, der
anvendes til produktion af grillen.
lone hyldahl har ej heller forsøgt at give produktet særpræg gennem en særlig
markedsføringsindsats, idet produktet sælges uden navn eller øvrige kendetegn.
landmann har ikke bestridt, at der foreligger forvekslingsrisiko mellem den af lone hyldahl og
den af lande mann producerede grill, men af ovennævnte grunde kan landmanns produktion
og salg ikke anses for at være i strid med god markedsføringsskik, hvorfor landmann frifindes
for de af lone hyldahl nedlagte påstande.
                                             - 18 -
det af fogedretten i århus nedlagte forbud af 27. maj 1999 ophæves.
                       thi kendes for ret
landmann danmark a/s frifindes for de af relationship v/ lone hyldahl nedlagte påstande.
det af fogedretten i århus nedlagte forbud af 27. maj 1999 ophæves.
relationship v. lone hyldahl betaler inden 14 dage til landmann danmark a/s 30.000 kr. i
delvise sagsomkostninger.
                                mette christensen
ivan hermansen                     flemming skouboe
                                     (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt onsdag den 19. august 2015
sag 20/2015
a
(advokat gunnar homann, beskikket)
mod
rigspolitiet
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten på frederiksberg den 14. oktober 2014 og af
østre landsrets 4. afdeling den 23. oktober 2014.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, thomas rørdam, vibeke rønne og lars hjortnæs.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at frihedsberøvelsen af hende ikke burde have været
opretholdt.
indkærede, rigspolitiet, har nedlagt påstand om stadfæstelse.
sagsfremstilling
det fremgår af politirapport af 11. oktober 2014, at a, som er nigeriansk statsborger, blev
anholdt af politiet, efter at politiet havde rettet henvendelse til hende og fire andre kvinder ved
et busstoppested. det fremgår endvidere af politirapporten, at a var i besiddelse af en udløbet
italiensk opholdstilladelse, at hun blev genkendt som værende kendt i prostitutionsmiljøet, og
at politiet blev bekendt med, at hun var eftersøgt til anholdelse, idet hun var uønsket i schen-
gen-området. københavns politi meddelte samme dag a et bødeforlæg på 2.300 kr. for at
have udført ulovligt arbejde i form af prostitution, jf. udlændingelovens dagældende § 59, stk.
2, og for ulovligt ophold i landet, jf. udlændingelovens dagældende § 59, stk. 1, nr. 1. det
                                               - 2 -
fremgår af afhøringsrapport af 11. oktober 2014, at a erkendte det ulovlige arbejde og det
ulovlige ophold og vedtog bøden. af afhøringsrapporten fremgår endvidere:
      ”hun forklarede, at hun kom til danmark d. 10. august 2014 med fly fra milano i ita-
      lien. grunden til hun kom til danmark var for at arbejde som prostitueret på gaden.
      hendes madam havde bedt hende om at tage til danmark for at prostituere sig, hvorfor
      hun så sig nødsaget til det. sigtede skyldte sin madam ca. 20.000 euro.
      sigtede forklarede, at hun 2 gange tidligere var blev anholdte af dansk politi for ulovligt
      arbejde og hun vidste, at hun ikke måtte tage arbejde i danmark. alligevel kom hun
      igen tilbage, idet hendes madam havde befalet det.
      begge gange sigtede var blevet anholdt var hun blevet overgivet til center mod menne-
      skehandel, idet hun var offer for menneskehandel.
      forespurgt om hun havde et gældende indrejseforbud i norge og dermed var registreret
      som uønsket i hele schengen på nær italien – bekræftede hun dette. hun var bekendt
      med, at hun kun måtte opholde sig i italien.
      forespurgt vedr. hendes udløbne italiensk opholdstilladelse oplyste hun, at hun var be-
      kendt med, at den var udløbet og hun dermed ikke kunne forevises som gyldig opholds-
      hjemmel i italien i andre schengen-lande. sigtede forklarede, at hun havde ansøgt om
      fornyelse d. 18/12-2013 og havde været til møde ved italiensk politi d. 3/2-2014 for at
      få fornyelsen. her havde sigtede fået oplyst, at hun måtte afvente deres beslutning ved-
      rørende fornyelsen.
      sigtede vidste at hun skulle opholde sig i italien indtil hun havde en nye opholdstilla-
      delse rent fysisk, men som nævnt var hun taget af sted på den udløbne opholdstilladelse,
      idet hendes madam havde befalet det.”
center mod menneskehandel udarbejdede den 13. oktober 2014 en rapport, hvor det vurdere-
des, at a var handlet. det fremgår endvidere, at a ønskede tilbud under handlingsplanen.
af rubrikken ”personens fortælling” fremgår:
      ”dette er 3. gang at a er blevet anholdt i danmark. den første gang var i juni 2012.
      anden gang var december 2013. begge gange blev hun vurderet handlet og indkvarteret
      i beskyttelsestilbud. begge gange er hun rejst uden at tage imod en forberedt hjemsen-
      delse.
      i 2013 rejste hun efter en uge i beskyttelsestilbuddet. hun angiver at hun rejste til sve-
      rige for at besøge en syg ven. hun angiver også, at hun kontaktede krisecentret og fik at
      vide, at hun ikke kunne returnere. derfor blev hun indkvarteret hos en veninde på ves-
      terbro. efter noget tid rejste hun tilbage til reggio emilia i italien, hvor hun normalt bor
      med sin søn c. hun fortæller, at hun i tiden derefter har overlevet ved at tjene penge på
                                               - 3 -
     at ordne hår på bekendte. derudover ringer hendes bekendte nogen gange og beder
     hende om at hjælpe med de bekendtes rengøringsjob.
     b forklarer, at hendes far døde for ca. 2 år siden. hun siger, at det er hendes madam bs
     skyld, at hendes far døde. der var en konfrontation mellem b og nogen mænd og as far.
     han blev slået. derefter blev han tiltagende dårligere. efter ca. 4 måneder døde han.
     for ca. 2 måneder siden tog b til nigeria. hun opsøgte as mor. hun blev slået efter-
     følgende taget med til en helligdom. her skulle moderen sværge at a betaler sin gæld
     og at moderern ikke vil modtage nogen penge fra a inden gælden er blevet betalt.
     b købte en flybillet til a fra milan til københavn og sendte a bookingnummeret.
     a bor nu hos en veninde. de deler et værelse i en lejlighed, hvor der bor 3 andre. a og
     hendes veninde betaler hver 2000 dkk i husleje om måneden.
     a har tjent 6300 dkk og 500 eur siden ankomsten til danmark. hun har endnu ikke
     betalt b noget i denne omgang.
     a mener stadig at hun skylder 20.000 eur.”
af rubrikken ”opsøgende medarbejders begrundelse for vurdering” fremgår bl.a.:
     ”i tilfælde af, at det vurderes at personen er offer for menneskehandel, udfyld nedenfor:
     …
     - er personen rekrutteret; af hvem og hvordan b lovede hende at hjælpe med et frisørjob
       i europa
     - er rejsen arrangeret af tredjepart; af hvem b har betalt rejsen fra nigeria til italien i
       2006 og også de efterfølgende ture til danmark senest i august 2014.
     …
     - er personen udnyttet; hvordan seksuel udnyttelse
     …
     - er personen fastholdt i udnyttelsesforholdet; hvordan gæld, religiøs pression og trusler
       også mod as mor
     - er personen i et aktuelt handelsforhold; hvordan ifølge forklaringen presser b stadig a
       til at betale tilbage de sidste 20.000 eur.
     …
     eftersom det er 3. gang vi taler med a under disse omstændigheder, bliver jeg optaget
     at, at lægge mærke til om forklaringen er en billet ud af fængslet uden hold i virkelig-
     heden. med de redskaber jeg har til rådighed og den jeg opgave jeg er pålagt har jeg
     ikke mulighed for at efterprøve sandhedsværdien af historien. jeg noterer mig dog, at
     det er fin sammenhæng mellem de forklaringer, a har givet de foregående gange hun er
     blevet anholdt og nu. i forhold til hvad hun fortæller, er der ingen tvivl om at handels-
     forholdet er aktuelt.
     samtidig må jeg konstatere, at det ikke er lykkes at gennemføre en forandring af as si-
     tuation ved de 2 tidligere lejligheder. skulle udlændingestyrelsen vurdere at a er i et
     aktuelt handelsforhold bedyrer a, at hun denne gang er interesseret i at tage imod til-
                                                  - 4 -
       buddene under handlingsplanen til bekæmpelse af menneskehandel. hun angiver samti-
       dig at hun er interesseret i at arbejde sammen med politiet om at give dem oplysninger,
       der kan lede dem til b, fordi a vil ikke, at hendes mor skal dø ligesom hendes far
       gjorde.
       jeg forholder mig tvivlende om det bliver sådan, skulle hun blive vurderet handlet.”
den 13. oktober 2014 traf udlændingestyrelsen afgørelse om udvisning af a med indrejse-
forbud i 2 år efter udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 1, og § 32, stk. 4, 2. pkt., med udrejse-
frist straks. af udlændingestyrelsens afgørelse fremgår bl.a.:
       ”udlændingestyrelsen har besluttet, at du, som er statsborger i nigaria, skal udvises af
       danmark med indrejseforbud i 2 år, efter udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 1, og § 32,
       stk. 4, 2. pkt.
       konsekvenser
       da du efter det oplyste har til hensigt at tage arbejde i danmark uden fornøden tilladel-
       se, har vi fastsat udrejsefristen til straks, efter udlændingelovens § 33, stk. 2, 4. og 5.
       pkt.
       …
       sagsfremstilling
       det fremgår af sagen, at du er statsborger i nigeria, og at du har en verserende ansøg-
       ning om forlængelse af en opholdstilladelse i italien.
       den 28. juni 2012 blev du anholdt af københavns politi og sigtet for ulovligt arbejde
       efter udlændingelovens § 59, stk. 2. det fremgår af sagen, at du herudover gentagne
       gange siden 2009 var blevet antruffet i prostitutionsmiljøet.
       sagen blev efterfølgende forelagt for udlændingestyrelsen, og den 29. juni 2012 traf vi
       afgørelse om at afvise dig efter udlændingelovens § 28, stk. 5, jf. stk. 3, og stk. 1, nr. 3.
       da det måtte antages, at du havde været offer for menneskehandel, udsatte vi din ud-
       rejsefrist i 30 dage – indtil den 29. juli 2012. det fremgår af sagen, at du herefter blev
       indkvarteret på et krisecenter, men at du efterfølgende blev varetægtsfængslet i en sag
       om muligt røveri, og at du efter at disse sigtelser blev frafaldet på ny tog ophold på dit
       krisecenter i 5 dage, hvorefter du valgte at rejse til italien.
       den 3. december 2013 blev du på ny anholdt af københavns politi og sigtet for ulovligt
       arbejde efter udlændingelovens § 59, stk. 2.
       sagen blev efterfølgende på ny forelagt for udlændingestyrelsen, og samme dato, den 3.
       december 2013, traf vi afgørelse om afvisning af dig efter udlændingelovens § 28, stk.
       5, jf. stk. 3, og stk. 1, nr. 3. da det måtte antages, at du havde været offer for menneske-
       handel, udsatte vi på ny din udrejsefrist i 30 dage – indtil den 2. januar 2014. det frem-
       går af sagen, at du efter en uge valgte at rejse til sverige for at besøge en syg ven, og at
                                            - 5 -
du efterfølgende kontaktede dit krisecenter, der oplyste dig, at du ikke kunne vende til-
bage, hvorefter du boede hos en ven på vesterbro i nogen tid, før du vendte tilbage til
italien.
den 11. oktober 2014 blev du igen anholdt af københavns politi.
begrundelse
vi har ved afgørelsen lagt til grund, at du til politiet har oplyst, at du indrejste i dan-
mark den 10. august 2014 med henblik på at arbejde som prostitueret på gaden.
vi har også lagt til grund, at du har modtaget en udenretlig bøde på kr. 2.300,- for
blandt andet ulovligt arbejde efter udlændingelovens § 59, stk. 2.
udlændingestyrelsen vurderer herefter, at du har til hensigt at arbejde ulovligt i dan-
mark, idet du, som statsborger i nigeria, ikke lovligt kan arbejde i danmark, uden for-
udgående at have fået tilladelse hertil, og idet en opholdstilladelse i italien ikke giver
dig ret til at arbejde i danmark.
på baggrund af dine oplysninger til politiet og til center mod menneskehandel lægger
udlændingestyrelsen til grund, at du har været offer for menneskehandel, og at du er
indrejst i danmark som følge heraf, idet du til sagen har oplyst, at din ”madam” har
sendt dig til danmark for at arbejde som prostitueret. udlændingestyrelsen har imidler-
tid på baggrund af en konkret og individuel vurdering af din sag fundet, at dette forhold
ikke er til hinder for, at vi træffer afgørelse om udvisning af dig med indrejseforbud i 2
år.
vi har ved vurderingen heraf lagt til grund, at det fremgår af din sag, at du to gange tid-
ligere har fået udsat din udrejsefrist idet udlændingestyrelsen har lagt til grund, at du
har været offer for menneskehandel, og at du i begge disse tilfælde selv har valgt ikke at
tage imod de tilbud, som følger heraf – herunder tilbuddet om en forberedt hjemsendel-
se til italien eller nigeria -, idet du i begge tilfælde selv har valgt at forlade dit indkvar-
teringssted.
vi har også lagt til grund, at du aktuelt har opholdt dig i danmark i ca. to måneder uden
at rette henvendelse til myndighederne med henblik på at modtage de tilbud, som det er
muligt at give til personer, der har været offer for menneskehandel.
udlændingestyrelsen vurderer herefter, at du har misbrugt de rettigheder, der følger af
udlændingestyrelsens tidligere afgørelse om udsættelse af din udrejsefrist, ligesom der
er grund til at antage, at du på ny vil misbruge dine rettigheder, såfremt din udrejsefrist
atter udsættes.
udlændingestyrelsen vurderer derfor, at udlændingelovens § 26 a ikke er til hinder for,
at vi træffer afgørelse om administrativ udvisning af dig, og vi vurderer ligeledes, at
særlige grunde taler imod på ny at udsætte din udrejsefrist, jf. udlændingelovens § 33,
stk. 14.
                                                - 6 -
      der foreligger ikke oplysninger om forhold som nævnt i udlændingelovens § 26, der
      kan føre til, at vi ikke træffer afgørelse om udvisning.”
a blev den 14. oktober 2014 fremstillet for retten på frederiksberg, der fandt frihedsberøvel-
sen lovlig og opretholdt den til den 28. oktober 2014. af retsbogsudskriften fremgår bl.a.:
      ”anklageren redegjorde for sagen, herunder at a har været tilbageholdt af politiet siden
      den 11. oktober 2014 kl. 9.15, idet as tilstedeværelse ikke skønnes at kunne sikres ved
      mindre indgribende foranstaltninger end frihedsberøvelse.
      a bekræftede oplysningen om tidspunktet for tilbageholdelsen.
      anklageren påstod frihedsberøvelsen kendt lovlig og anmodede om, at frihedsberøvel-
      sen opretholdes indtil den 28. oktober 20014.
      anholdte forklarede, at hun har en dreng i vincenza i italien på 6 år. han bor sammen
      med faderen, som er italiensk statsborger. anholdte er indstillet på, at rejse tilbage til
      italien.
      forsvareren og a ville ikke protestere mod frihedsberøvelse.”
a kærede denne kendelse til landsretten, som traf afgørelse den 23. oktober 2014. af rets-
bogen fremgår bl.a.:
      ”efter votering afsagde landsretten følgende
                                               k e n d e l s e:
      det faktiske grundlag for udlændingestyrelsens afgørelse af 13. oktober 2014 er kendt
      for a. udlændingenævnet afslog den 21. oktober 2014 at tillægge en klage fra a over
      afgørelsen opsættende virkning.
      det fremgår af sagen, at a senest i 2012 og i 2013 har været indrejst i danmark og har
      været afvist på grund af ulovligt ophold og arbejde. i begge tilfælde har hun været vur-
      deret som menneskehandlet og har i den anledning fået tilbudt refleksperiode som offer
      for menneskehandel med henblik på forberedt hjemsendelse. hun er i begge tilfælde ud-
      rejst af danmark uden at modtage disse tilbud.
      det, som a nu har forklaret om gæld og pression, findes herefter ikke at være til hinder
      for udvisning af hende som følge af udlændingelovens § 26 a.
      landsretten tiltræder herefter, at betingelserne for frihedsberøvelse med henblik på ud-
      visning er opfyldt, jf. udlændingelovens § 37, jf.§ 36, idet mindre indgribende foran-
      staltninger ikke findes at være tilstrækkelige.
                                                 - 7 -
       landsretten stadfæster derfor byrettens kendelse.”
a blev udvist til bologna, italien, den 24. oktober 2014 kl. 8.30 af rigspolitiet, nationalt
udlændingecenter.
udlændingenævnet har den 4. februar 2015 stadfæstet udlændingestyrelsens afgørelse af 13.
oktober 2014.
retsgrundlaget
udlændingelovens § 26 a fastsætter:
       ”ved afgørelsen om udvisning skal der tages særligt hensyn til, om de omstændigheder,
       som kan begrunde udvisning, er en følge af, at udlændingen har været udsat for menne-
       skehandel, og om dette forhold taler imod udvisning.”
udlændingelovens § 33, stk. 14, fastsætter:
       ”har en udlænding været udsat for menneskehandel, fastsætter udlændingestyrelsen
       efter anmodning udrejsefristen til 30 dage, medmindre særlige grunde taler derimod.
       udrejsefristen kan efter anmodning fastsættes til et senere tidspunkt eller forlænges,
       hvis særlige grunde taler derfor, eller hvis udlændingen samarbejder om en forberedt
       hjemsendelse. udrejsefristen kan højst udgøre 120 dage.”
bestemmelserne blev indsat i udlændingeloven ved lov nr. 504 af 6. juni 2007. af de almin-
delige bemærkninger til lovforslaget, jf. ft 2006-07, tillæg a, l 197, s. 638-640, fremgår
bl.a.:
       ”1. lovforslagets baggrund og indhold
       med lovforslaget gennemføres de ændringer af udlændingeloven, der følger af regerin-
       gens nye handlingsplan til bekæmpelse af handel med mennesker, der løber fra 2007-
       2010. visse af ændringerne er endvidere nødvendige for, at danmark kan ratificere eu-
       roparådets konvention om indsatsen mod menneskehandel. …
       det indgår som et element i handlingsplanen, at ofre for menneskehandel skal tilbydes
       en refleksionsperiode, der blandt andet skal anvendes til at forberede hjemsendelsen.
       refleksionsperioden udvides i forhold til den gældende ordning, således at udrejse-
       fristen kan fastsættes til op til 100 dage, hvis den pågældende samarbejder om en forbe-
       redt hjemsendelse.
                                         - 8 -
som led i bestræbelserne på at sikre en bedre hjemsendelse for denne persongruppe øn-
sker regeringen at ændre udvisningspraksis, således at udlændinge, der har været udsat
for menneskehandel ikke længere udvises af danmark med indrejseforbud, men alene
udsendes. det er en forudsætning, at de omstændigheder, der kan begrunde udvisning,
utvivlsomt relaterer sig til, at den pågældende har været udsat for menneskehandel, og
at der ikke er hensyn til den offentlige orden, der gør, at den pågældende bør udvises.
…
2. regeringens handlingsplan til bekæmpelse af handel med mennesker 2007-2010.
…
det indgår … i handlingsplanen, at udlændinge, der har været udsat for menneskehan-
del, skal have mulighed for at opholde sig på et krisecenter, som passer til deres kon-
krete situation, samt tilbydes en refleksionsperiode, der blandt andet skal anvendes til at
forberede hjemsendelsen. refleksionsperioden udvides i forhold til den gældende ord-
ning, således at udrejsefristen kan fastsættes til op til 100 dage, forudsat at den pågæl-
dende samarbejder om en forberedt hjemsendelse.
den forberedte hjemsendelse dækker over et tilbud om psykologisk, juridisk og social-
pædagogisk hjælp samt sundhedsfremmende behandling. på den måde vil den enkelte
blive styrket og dermed mindre sårbar for at blive handlet igen, når den pågældende
vender tilbage til hjemlandet. den forberedte hjemsendelse indebærer også, at den på-
gældende vil blive modtaget af en organisation i hjemlandet, når dette er muligt. de so-
ciale organisationer og ngo’er i danmark vil samarbejde med organisationer i hjem-
landene om et samlet forløb, således at forløbet i danmark bliver fortsat i hjemlandet. i
den forbindelse vil det internationale netværk blive udbygget, således at der opbygges
tæt kontakt til ngo’er og sociale myndigheder i hjemlandene. der skal ligeledes op-
bygges god kontakt til myndighederne i hjemlandet, således at disse kan assistere ved
hjemsendelsen.
2.1. udlændinge, der har været udsat for menneskehandel, skal ikke udvises med ind-
rejseforbud, men alene hjemsendes
…
2.1.2. regeringens overvejelser om en ny udvisningspraksis
som det fremgår ovenfor, jf. afsnit 2, indgår det i regeringens nye handlingsplan til be-
kæmpelse af handel med mennesker 2007-2010, at der skal iværksættes en forberedt
hjemsendelse af udlændinge, der har været udsat for menneskehandel.
…
2.2. længere udrejsefrist til udlændinge, der har været udsat for menneskehandel
…
2.2.2. regeringens overvejelser om en refleksionsperiode på op til 100 dage
det indgår i regeringens nye handlingsplan til bekæmpelse af handel med mennesker, at
der skal være mulighed for, at udrejsefristen kan udgøre op til 100 dage i de tilfælde,
hvor udlændingen har været udsat for menneskehandel, og hvor den pågældende sam-
arbejder om tilrettelæggelsen af den forberedte hjemsendelse.
                                               - 9 -
      udgangspunktet er fortsat, at udlændinge, der har været udsat for menneskehandel, til-
      bydes en udrejsefrist på 30 dage med mulighed for forlængelse, men hvis den pågæl-
      dende tager imod tilbuddet om forberedt hjemsendelse og i øvrigt medvirker til sin
      hjemsendelse, kan der fastsættes en udrejsefrist på op til 100 dage.
      …
      hvis de omstændigheder, der kan begrunde udvisning, ikke relaterer sig til, at den på-
      gældende har været udsat for menneskehandel, skal der ske udvisning som hidtil. ud-
      lændinge, der har været udsat for menneskehandel, vil således fortsat kunne udvises.
      …
      det følger af artikel 13 i europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel,
      at kravet om en refleksionsperiode på minimum 30 dage ikke gælder, hvis hensynet til
      den offentlige orden taler imod en sådan periode.
      i overensstemmelse hermed skal udrejsefristen for udlændinge, der har været udsat for
      menneskehandel og er udvist, fastsættes til straks, hvis hensynet til den offentlige orden
      taler imod en refleksionsperiode.”
af de specielle bemærkninger til § 26 a, jf. ft 2006-07, tillæg a, l 197, s. 6950-6951, frem-
går bl.a.:
      ”det foreslås i § 26 a, at der ved afgørelsen om udvisning skal tages særligt hensyn til,
      om de omstændigheder, som kan begrunde udvisning, er en følge af, at udlændingen har
      været udsat for menneskehandel, og om dette forhold taler imod udvisning.
      …
      anvendelsen af bestemmelsen forudsætter, at det kan lægges til grund, at den pågæl-
      dende udlænding har været udsat for menneskehandel, og at de omstændigheder, der
      kan begrunde udvisning, relaterer sig til, at den pågældende har været udsat for menne-
      skehandel. endvidere forudsætter bestemmelsens anvendelse, at hensynet til den offent-
      lige orden ikke tilsiger, at der sker udvisning.
      med hensyn til administrativ udvisning – dvs. afgørelser om udvisning, der træffes af
      udlændingeservice – vil omstændigheder, der kan begrunde udvisning, og som relaterer
      sig til, at den pågældende har været udsat for menneskehandel, typisk være ulovligt op-
      hold eller ulovligt arbejde, jf. udlændingelovens § 25 b og § 25 a, stk. 2, nr. 1. i sådanne
      tilfælde skal der således under henvisning til bestemmelsen i § 26 a – sammenholdt med
      karakteren af de overtrædelser, der er omfattet af § 25 b og § 25 a, stk. 2, nr. 1 – normalt
      ikke ske udvisning.
      derimod kan bestemmelsen i § 26 a normalt ikke anvendes, hvis der er tale om, at den
      pågældende er omfattet af udlændingelovens § 25 a, stk. 1, nr. 2, om udlændinge, der er
      dømt for ulovlig besiddelse af euforiserende stoffer, fordi dette ikke relaterer sig til
      menneskehandlen. i sådanne tilfælde skal der derfor ske udvisning med indrejseforbud
      som hidtil.
                                              - 10 -
      udlændingeservices vurdering af, om den pågældende har været udsat for menneske-
     handel, svarer til den vurdering, som udlændingeservice foretager ved vurderingen af,
     om udrejsefristen fastsættes til 30 dage, jf. de almindelige bemærkninger …
     …
     visse former for kriminalitet er så grov, at der bør ske udvisning, selvom overtrædelsen
     relaterer sig til, at den pågældende har været udsat for menneskehandel. det vil som ud-
     gangspunkt gælde med hensyn til de overtrædelser af straffeloven, der er nævnt i ud-
     lændingelovens § 22, nr. 4-7. det vil således f.eks. kunne være tilfældet, hvis den på-
     gældende straffes for grov vold mod en af de personer, der står bag menneskehandlen.
     …
     den gældende bestemmelse i § 26 finder anvendelse ved siden af § 26 a, der således er
     et supplement til den konkrete vurdering, der altid skal foretages i forbindelse med
     spørgsmålet om udvisning.”
af de specielle bemærkninger til § 33, stk. 14, jf. ft 2006-07, tillæg a, l 197, s. 6951-6952,
fremgår bl.a.:
     ”efter den foreslåede bestemmelse i § 33, stk. 14, 1. pkt., fastsætter udlændingeservice
     efter anmodning udrejsefristen til 30 dage, medmindre særlige grunde taler derimod,
     hvis en udlænding har været udsat for menneskehandel.
     den foreslåede bestemmelse er … i overensstemmelse med artikel 13 [i europarådets
     konvention om indsatsen mod menneskehandel] om en refleksionsperiode på minimum
     30 dage, medmindre hensynet til den offentlige orden taler imod en sådan periode.
     …
     det foreslås, at udrejsefristen fastsættes til 30 dage, medmindre særlige grunde taler
     derimod. typisk vil særlige grunde være, hvis den pågældende udlænding af hensyn til
     den offentlige orden ikke bør have en længere udrejsefrist end ellers.
     efter den foreslåede bestemmelse i § 33, stk. 14, 2. pkt. , kan udrejsefristen efter an-
     modning fastsættes til et senere tidspunkt eller forlænges, såfremt særlige grunde taler
     derfor, eller hvis udlændingen samarbejder om en forberedt hjemsendelse.
     …
     fastsættelse af udrejsefristen til et senere tidspunkt eller forlængelse heraf under hen-
     visning til, at udlændingen samarbejder om en forberedt hjemsendelse, forudsætter, at
     udlændingen skal tage imod de forskellige tilbud om hjælp, som tilbydes, jf. lovforsla-
     gets almindelige bemærkninger, afsnit 2. den pågældende udlænding skal herunder
     blandt andet om muligt medvirke til at give oplysninger, der kan etablere de nødvendige
     kontakter i hjemlandet.
     udlændingeservice skal i den enkelte sag foretage en konkret vurdering af, om udlæn-
     dingen samarbejder om denne del af hjemsendelsen. i denne vurdering indgår oplysnin-
                                              - 11 -
      ger fra de personer, som har direkte kontakt med de pågældende udlændinge, navnlig
      personer hos de ngo’er, der skal tilrettelægge hjemsendelsen. hovedelementerne i
      denne vurdering vil være, om den pågældende tager imod de forskellige tilbud om
      hjælp, og om muligt medvirker til at give oplysninger, der kan hjælpe med at etablere de
      nødvendige kontakter i hjemlandet.
      det er endvidere en forudsætning for at fastsætte en udrejsefrist på op til 100 dage, at
      den pågældende udlænding underskriver nødvendige ansøgninger om rejsedokumenter
      m.v. vurderingen heraf svarer til den vurdering, der skal foretages ved afgørelser efter
      udlændingelovens § 42 a, stk. 10, nr. 2. udlændingeservice skal således indhente oplys-
      ninger fra politiet herom.
      den foreslåede bestemmelse i § 33, stk. 14, 3. pkt. , indebærer, at udrejsefristen ikke kan
      overstige 100 dage. hvis en udlænding, som ikke har villet samarbejde om sin hjemsen-
      delse, efter f.eks. 25 dage ønsker at medvirke hertil, fastsættes en udrejsefrist på 75
      dage.
      hvis en udlænding inden for fristen på 100 dage ophører med at samarbejde om hjem-
      sendelsen, skal der fastsættes en ny udrejsefrist. udrejsefristen fastsættes til straks, hvis
      fristen på 30 dage er udløbet. i andre tilfælde fastsættes en udrejsefrist til det tidspunkt,
      hvor 30 dages fristen udløber.
      …
      udlændinge, der har været udsat for menneskehandel, får i refleksionsperioden et be-
      skyttelsestilbud, der omfatter ophold på et krisecenter eller et lignende bosted, og det
      forudsættes derfor, at udlændingeservice normalt godkender denne indkvarteringsform.
      udlændinge, der har været udsat for menneskehandel, og som ikke ønsker at tage imod
      tilbuddet om forberedt hjemsendelse og ophold på et krisecenter eller lignende bosted
      og ikke vil medvirke til hjemsendelsen, vil kunne frihedsberøves efter udlændinge-
      lovens § 36 med henblik på at sikre muligheden for udsendelse.”
ændringerne i udlændingeloven i 2007 havde som nævnt i forarbejderne bl.a. til formål at
gøre det muligt for danmark at ratificere europarådets konvention af 16. maj 2005 om indsat-
sen mod menneskehandel. af konventionen fremgår bl.a.:
      ”artikel 13
      restitutions- og betænkningsperiode
      1 hver part skal i sin nationale ret fastsætte en restitutions- og betænkningsperiode på
      mindst 30 dage, når der er rimelig grund til at formode, at den pågældende er et offer.
      denne periode skal være tilstrækkelig til, at den pågældende kan restituere sig og und-
      slippe menneskehandlernes indflydelse og/eller træffe en informeret beslutning om at
      samarbejde med de kompetente myndigheder. i denne periode skal det ikke være muligt
      at håndhæve en dom om udvisning af den pågældende. denne bestemmelse er uden
      præjudice for de kompetente myndigheders aktiviteter i alle faser af den relevante na-
                                              - 12 -
     tionale sagsbehandling, herunder især i forbindelse med efterforskning og retsforfølg-
     ning af de pågældende strafbare handlinger. parterne skal i denne periode bemyndige de
     pågældende personer til at opholde sig på deres område.
     2 i denne periode er personer som anført i stk. 1 berettiget til foranstaltningerne i artikel
     12, stk. 1 og 2.
     3 parterne er ikke forpligtet til at overholde denne periode, hvis hensynet til den offent-
     lige ro og orden taler herimod, eller hvis man finder, at den pågældende uberettiget på-
     beråber sig status som offer.
     …
     artikel 16
     hjemsendelse og udsendelse af ofre
     …
     2 når en part udsender et offer til en anden stat, skal udsendelsen ske under behørig
     hensyntagen til den pågældendes rettigheder, sikkerhed og værdighed samt til status i en
     eventuel retssag, der har forbindelse med det forhold, at personen er et offer, og udsen-
     delse skal fortrinsvis ske frivilligt.
     …
     5 hver part skal vedtage de lovgivningsmæssige eller andre foranstaltninger, der måtte
     være nødvendige for at oprette hjemsendelsesprogrammer, der involverer de relevante
     nationale og internationale institutioner samt ikke-statslige organisationer. disse pro-
     grammer har til formål at undgå, at ofret igen bliver offer. …”
af ”explanatory report on the council of europe convention on action against trafficking
in human beings” fremgår bl.a.:
     “173. article 13(1) accordingly introduces a recovery and reflection period for illegally
     present victims during which they are not to be removed from the party’s territory. the
     convention contains a provision requiring parties to provide in their internal law for this
     period to last at least 30 days. this minimum period constitutes an important guarantee
     for victims and serves a number of purposes. one of the purposes of this period is to
     allow victims to recover and escape the influence of traffickers. victims recovery im-
     plies, for example, healing of the wounds and recovery from the physical assault which
     they have suffered. that also implies that they have recovered a minimum of psycho-
     logical stability. paragraph 3 of article 13, allows parties not to observe this period if
     grounds of public order prevent it or if it is found that victim status is being claimed im-
     properly. this provision aims to guarantee that victims’ status will not be illegitimately
     used.
     174. other purpose of this period is to allow victims to come to a decision “on coope-
     rating with the competent authorities”. by this is meant that victims must decide
     whether they will cooperate with the law-enforcement authorities in a prosecution of the
     traffickers. from that standpoint, the period is likely to make the victim a better witness:
     statements from victims wishing to give evidence to the authorities may well be unreli-
                                               - 13 -
     able if they are still in a state of shock from their ordeal. “informed decision” means
     that the victim must be in a reasonably calm frame of mind and know about the protec-
     tion and assistance measures available and the possible judicial proceedings against the
     traffickers. such a decision requires that the victim no longer be under the traffickers’
     influence.”
udlændingelovens § 33, stk. 14, blev ændret ved lov nr. 432 af 1. maj 2013, således at den
maksimale udrejsefrist højst kan udgøre 120 dage mod tidligere 100 dage. af lovforslaget, jf.
ft 2012-13, tillæg a, l 129, s. 2-3 og s. 10 fremgår bl.a.:
     ”med henblik på at styrke indsatsen imod menneskehandel indgik regeringen i forbin-
     delse med finansloven for 2013 en aftale med enhedslisten om at sikre bedst mulige
     forhold og vilkår for de ofre for menneskehandel, der vender hjem til deres oprindel-
     sesland, således at de har mulighed for at komme godt videre med deres liv uafhængig
     af bagmænd mv. som et led heri skal den såkaldte forlængede refleksionsperiode til
     ofre for menneskehandel udvides fra de nuværende100 dage, således at den kan udgøre
     op til i alt 120 dage. i refleksionsperioden kan ofre for menneskehandel opholde sig i
     danmark for at få hjælp til restitution, samtidig med at den pågældendes tilbagevenden
     til hjemlandet kan forberedes.
     …
     formålet med refleksionsperioden er bl.a. at give den enkelte mulighed for at restituere
     sig og blive styrket menneskeligt og dermed at hjælpe den pågældende til et liv fri af
     menneskehandlen. i refleksionsperioden har ofre for menneskehandel derfor adgang til
     særlige indkvarteringstilbud, herunder på krisecenter, hvis den enkelte ønsker det, og
     mulighed for udvidet sundhedsbehandling samt psykologisk og socialpædagogisk hjælp
     efter behov. disse tilbud gives til ofre for menneskehandel ud over de normale ind-
     kvarterings-, sundheds- og undervisningstilbud, som omfatter alle udlændinge under
     udlændingestyrelsens forsørgelse, det vil sige asylansøgere og udlændinge, der ikke har
     et lovligt opholdsgrundlag i danmark.
     …
     som anført ovenfor kan udlændingestyrelsen forlænge refleksionsperioden på 30 dage
     til i alt 100 dage, hvis der foreligger særlige grunde, eller hvis udlændingen samarbejder
     om en forberedt hjemsendelse, jf. udlændingelovens § 33, stk. 14, 2. og 3. pkt.. den ud-
     videde refleksionsperiode bruges bl.a. til at forberede hjemrejsen. hjemrejseforberedel-
     serne omfatter normalt både aktiviteter her i landet, f.eks. psykologhjælp, undervis-
     nings- eller kursusforløb rettet mod erhvervsaktiviteter efter en hjemvenden, og aktivi-
     teter i hjemlandet i form af modtagelse og støtte til reintegration i tre måneder. …
     …
     betingelserne for at forlænge refleksionsperioden ud over de første 30 dage ændres
     ikke, og bestemmelsen forudsættes i øvrigt administreret som hidtil.
     …
     forlængelse af udrejsefristen under henvisning til, at udlændingen samarbejder om en
     forberedt hjemsendelse, vil som hidtil forudsætte udlændingens reelle og aktive del-
     tagelse i hjemrejseforberedelserne, herunder vilje til at tage imod relevante tilbud om
     støtte mv., om muligt medvirke til at give oplysninger, der kan etablere de nødvendige
     kontakter i hjemlandet, samt i forhold til at tilvejebringe rejsedokumenter ved at under-
     skrive nødvendige ansøgninger herom.
                                                - 14 -
       …
       har en udlænding taget imod tilbuddet om forberedt hjemsendelse og fået fastsat en
       120-dages refleksionsperiode, men afslår den pågældende efterfølgende tilbuddet, eller
       ophører udlændingen reelt med at samarbejde om forløbet i løbet af refleksionsperioden,
       skal der således fastsættes en ny udrejsefrist for vedkommende. er den 30-dages reflek-
       sionsperiode udløbet, skal udrejsefristen normalt fastsættes til syv dage. ophører sam-
       arbejdet under den 30-dages refleksionsperiode, skal udrejsefristen fastsættes ved ud-
       løbet heraf.”
anbringender
a har navnlig anført, at den administrative udvisning af hende af 13. oktober 2014 er ulovlig.
frihedsberøvelsen med henblik på at sikre udvisningen af hende burde derfor ikke have været
opretholdt.
i praksis finder udlændingelovens § 26 a anvendelse således, at der som altovervejende ho-
vedregel ikke sker udvisning af en person, der må anses for at være et offer for menneske-
handel, på trods af at den pågældende f.eks. er fundet skyldig i dokumentfalsk, jf. ufr
2011.397ø, eller ulovligt arbejde i form af prostitution, jf. ufr 2014.1177h.
i forhold til praksis efter udlændingelovens § 33, stk. 14, er det altovervejende udgangspunkt,
at en person, der er vurderet handlet, får fastsat en udrejsefrist på 30 dage med mulighed for
forlængelse op til 120 dage. den pågældende får således som udgangspunkt en refleksions-
periode på 30 dage.
det følger af retspraksis, at domstolene som en del af retternes kontrol af en frihedsberøvelses
lovlighed er forpligtede til at foretage en vis prøvelse af grundlaget for frihedsberøvelsen, det
vil sige en vis prøvelse af udlændingestyrelsens afgørelse om udvisning. denne prøvelse in-
debærer, at retterne skal tage stilling til, om betingelserne for at udvise er opfyldt, og herunder
prøve den retlige subsumption, og om udvisningen er proportional, jf. ufr 2011.1794h.
a har konsekvent og samstemmende siden 2012 forklaret, at hun har været udsat for menne-
skehandel også i relation til sit seneste ophold i danmark. udlændingestyrelsen har da også
lagt til grund i afgørelsen af 13. oktober 2014 om udvisning, at a er vurderet handlet også i
forbindelse med sit seneste ophold i danmark, og at det ulovlige arbejde i form af prostitution
må anses for at være relateret til, at hun har været udsat for menneskehandel.
                                               - 15 -
som udgangspunkt burde a ikke være blevet præsenteret for et bødeforlæg i forbindelse med
sin seneste anholdelse, idet det ulovlige ophold samt det ulovlige arbejde i form af prostitu-
tion må anses for at være relateret til, at hun har været udsat for menneskehandel.
”hensyn til den offentlige orden”, jf. forarbejderne til udlændingelovens § 26 a, kan ikke føre
til, at der kunne ske udvisning af a. det må følge af reglernes formål om beskyttelse af hand-
lede personer, at ”hensyn til den offentlige orden” som udgangspunkt ikke kan omfatte selve
den lovovertrædelse, som er sket som følge af menneskehandlen, f.eks. prostitution og/eller
ulovligt ophold. det er netop sådanne handlinger, der er beskyttet af reglerne. selv gentagne
lovovertrædelser må være omfattet af den beskyttelse, der er tiltænkt efter udlændingelovens
§ 26 a og § 33, stk. 14, da det i forholdets natur må forventes, at der vil ske flere lovovertræ-
delser af denne karakter. hvis en person føler sig tvunget ud i prostitution som følge af at
være handlet og skylder bagmændene penge, vil den ulovlige indrejse og prostitutionen ofte
blive gentaget, hvilket var tilfældet i ufr 2014.1177h.
hvis man på ny vurderes handlet for samme forhold som tidligere, må der som udgangspunkt
fortsat anses at være behov for beskyttelse i form af at være straffri for ulovligheder begået
som følge af menneskehandlen og at få en refleksionsperiode med henblik på at komme sig og
få mulighed for at samarbejde med politiet for at finde bagmændene – også selv om man ikke
tidligere har gjort fuld brug af beskyttelsestilbuddene.
på trods af at a i forbindelse med sin seneste anholdelse oplyste, at hun ønskede at tage imod
tilbuddet som handlet og samarbejde med politiet, undersøgte hverken politiet eller udlæn-
dingestyrelsen ifølge det oplyste nærmere inden afgørelsen om udvisning, hvorfor a ikke tid-
ligere gjorde fuld brug af beskyttelsestilbuddene, om der fortsat var behov for beskyttelse, og
om der denne gang var mulighed for et nærmere samarbejde med a om identificering af bag-
manden.
dertil kommer, at det fremgår af europarådets explanatory report til europarådets konven-
tion om indsatsen mod menneskehandel, at det ikke kan stilles som et krav for at modtage
refleksionsperioden, at den pågældende samarbejder med nationale myndigheder om at på-
gribe bagmændene. a burde derfor ikke have været udvist, uanset om hun havde tilbudt at
samarbejde med politiet.
                                              - 16 -
det forhold, at en handlet person ikke gør fuldt brug af et tilbud om forberedt hjemsendelse
mv., kan ikke medføre, at den pågældende person automatisk mister sine rettigheder efter
udlændingeloven eller europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel til på ny
at modtage sådanne tilbud eller til at være straffri for handlinger foretaget som følge af at
være handlet.
rigspolitiet har navnlig anført, at det fremgår af ufr 2008.2394h, at domstolenes kontrol i
medfør af udlændingelovens § 37 af en frihedsberøvelses lovlighed skal indebære en vis prø-
velse af det faktuelle grundlag for afgørelsen om udvisning.
det fremgår af udlændingelovens § 26 a, at der ved en afgørelse om udvisning skal tages hen-
syn til, om de omstændigheder, som kan begrunde en udvisning, er en følge af, at udlændin-
gen har været udsat for menneskehandel, og om dette forhold taler imod udvisning. det er
således ikke udelukket at udvise en udlænding, der er offer for menneskehandel, men alene
udgangspunktet, at der ikke sker udvisning.
ifølge forarbejderne til udlændingelovens § 26 a forudsætter bestemmelsens anvendelse, at
hensynet til den offentlige orden ikke tilsiger, at der sker udvisning. af forarbejderne til ud-
lændingelovens § 33, stk. 14, fremgår, at det foreslås, at udrejsefristen fastsættes til 30 dage,
medmindre særlige grunde taler derimod. typisk vil særlige grunde være, hvis den pågælden-
de udlænding af hensyn til den offentlige orden ikke bør have en længere udrejsefrist end el-
lers.
det afgørende er således, om hensynet til den offentlige orden tilsiger, at en handlet person
skal udvises af danmark uanset udgangspunktet i udlændingelovens § 26 a. a er to gange
tidligere blevet antruffet i forbindelse med ulovligt arbejde i danmark i form af prostitution,
og hun fik ved begge lejligheder tilbudt en refleksionsperiode, men valgte i begge tilfælde
ikke at tage imod de tilbud, der fulgte heraf – herunder mulighed for en forberedt hjemsendel-
se. a forlod derimod sit indkvarteringssted for senere at vende tilbage til danmark og gen-
optage sit ulovlige arbejde uden at rette henvendelse til de danske myndigheder med henblik
på at genindtræde i de tilbud, hun tidligere havde fået. a var derfor ikke omfattet af den per-
songruppe, der ikke burde udvises og skulle tilbydes at få udsat sin udrejsefrist, jf. udlændin-
                                                 - 17 -
gelovens §§ 26 a og 33, stk. 14. udvisningen af a var på denne baggrund lovlig. det bemær-
kes i den forbindelse, at rigspolitiet ikke har nogen selvstændig beslutningskompetence i for-
hold til udvisning af udlændinge, men at rigspolitiet alene effektuerer udlændingemyndig-
hedernes beslutninger om udvisning.
udlændingestyrelsen henviser i sin afgørelse af 13. oktober 2014 om udvisning af a til, at a
har misbrugt de rettigheder, der fulgte af udlændingestyrelsens tidligere afgørelser om ud-
sættelse af udlændingens udrejsefrist, og at der var risiko for, at udlændingen på ny ville mis-
bruge disse rettigheder, såfremt hendes udrejsefrist blev udsat på ny. en handlet person er
forpligtet til at udvise en vis vilje til at indgå i de tilbud, den pågældende får i forbindelse
med, at den pågældende får udsat sin udrejsefrist i medfør af udlændingelovens § 33, stk. 14,
idet der i modsat fald må antages at foreligge et misbrug af reglerne, hvis formål er at beskytte
personer, der er ofre for menneskehandel, med henblik på at forlænge et ellers ulovligt ophold
i danmark.
til sammenligning skal andre udlændinge, der opholder sig ulovligt i danmark, udvise vilje
til at samarbejde med politiet i forhold til de udsendelsesskridt, politiet foretager, for at rigs-
politiet antager, at de pågældende udlændinge medvirker til deres udrejse, sådan som de er
forpligtet til i medfør af udlændingelovens § 40, stk. 4, og som medfører fordele for udlæn-
dingen – herunder eksempelvis mulighed for økonomisk støtte til hjemrejsen. i modsat fald
betragter rigspolitiet det sådan, at de pågældende udlændinge ikke medvirker til deres udrejse
og dermed uretmæssigt forlænger deres ulovlige ophold i danmark ved at tilkendegive, at de
ønsker at medvirke til udsendelsen, men ikke faktisk medvirker.
a tilkendegav både til politiet i forbindelse med hendes anholdelse og under fremstillingen
ved retten på frederiksberg, at hun var indstillet på at rejse tilbage til italien, hvor hun boede
med sin søn og dennes far.
a blev udvist ved udlændingestyrelsens afgørelse af 13. oktober 2014 og havde dermed ikke
lovligt ophold i danmark. betingelserne for frihedsberøvelse i medfør af udlændingelovens §
36, stk. 1, 1. pkt., var derfor opfyldt. mindre indgribende foranstaltninger i medfør af udlæn-
dingelovens § 34 var ikke tilstrækkelige, idet a i forbindelse med sine to tidligere reflek-
sionsperioder havde forladt sin indkvartering.
                                              - 18 -
på denne baggrund og efter en samlet vurdering af udvisningens lovlighed og betingelserne
for en frihedsberøvelse i medfør af udlændingelovens § 37 bør landsrettens kendelse stad-
fæstes.
højesterets begrundelse og resultat
a blev anholdt den 11. oktober 2014 og administrativt frihedsberøvet. den 13. oktober 2014
traf udlændingestyrelsen afgørelse om udvisning af hende, jf. udlændingelovens § 25 a, stk.
2, nr. 1. ved byrettens kendelse af 14. oktober 2014, som blev stadfæstet af landsretten den
23. oktober 2014, blev der truffet beslutning om at godkende og opretholde frihedsberøvelsen
i medfør af udlændingelovens § 37, jf. § 36.
efter udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 1, jf. § 46, stk. 1, kan en udlænding, som ikke har
haft lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, udvises administrativt af
udlændingestyrelsen, hvis der efter det, som er oplyst om udlændingens forhold, er grund til
at antage, at udlændingen vil tage ophold eller arbejde her i landet uden fornøden tilladelse.
efter udlændingelovens § 26 a skal der ved afgørelsen om udvisning tages særligt hensyn til,
om de omstændigheder, som kan begrunde udvisning, er en følge af, at udlændingen har væ-
ret udsat for menneskehandel, og om dette forhold taler imod udvisning. efter udlændinge-
lovens § 33, stk. 14, fastsætter udlændingestyrelsen efter anmodning udrejsefristen til 30
dage, medmindre særlige grunde taler derimod, hvis en udlænding har været udsat for menne-
skehandel.
som anført senest i højesterets kendelse af 20. januar 2014 (ufr 2014.1177) skal kontrol af
frihedsberøvelse efter udlændingelovens § 37 indebære en vis prøvelse af grundlaget for
afgørelsen, selv om beslutningen om frihedsberøvelse sker for at sikre gennemførelsen af ud-
visningsafgørelsen, og selv om gyldigheden af denne afgørelse ikke kan prøves under en sag
om frihedsberøvelse i henhold til § 37. prøvelsen efter § 37 skal omfatte en rimelig sandsyn-
liggørelse af, at det grundliggende faktum er fastslået med rette efter de foreliggende oplys-
ninger. endvidere indebærer prøvelsen, at retten skal tage stilling til, om betingelserne for at
udvise på dette grundlag må anses for opfyldt, og herunder prøve den retlige subsumption, og
om udvisningen er proportional.
                                                - 19 -
højesteret lægger som ubestridt til grund, at a har været udsat for menneskehandel, og at hun
på ny er indrejst i danmark i 2014 for at arbejde som prostitueret som følge af, at hun fortsat
var udsat for pression fra bagmanden bag menneskehandlen. det er endvidere ubestridt, at
hun to gange tidligere i 2012 og 2013 er blevet afvist og har fået tilbud om en reflektions-
periode på 30 dage, men begge gange har afbrudt forløbet.
center mod menneskehandel har forholdt sig tvivlende til, om a denne gang er motiveret for
at tage mod tilbuddene under handlingsplanen til bekæmpelse af menneskehandel.
dommerne marianne højgaard pedersen, vibeke rønne og lars hjortnæs udtaler herefter:
gyldigheden af afgørelsen om udvisning kan ikke prøves under denne sag, og vi finder ikke
tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at det var med urette, at udlændingemyndighederne vur-
derede, at betingelserne for at udvise a var opfyldt, og at udlændingelovens § 26 a efter en
konkret vurdering ikke var til hinder for at udvise hende.
vi finder herefter, at a kunne frihedsberøves i medfør af udlændingelovens § 37, jf. § 36, og
at frihedsberøvelsen af hende kunne opretholdes som sket.
på den anførte baggrund stemmer vi for at stadfæste landsrettens kendelse.
dommerne lene pagter kristensen og thomas rørdam udtaler:
frihedsberøvelsen af a, som har været udsat for menneskehandel, er iværksat med henblik på
at gennemtvinge en afgørelse om udvisning og udsendelse af hende fra danmark.
der er til brug for danmarks ratifikation af europarådets konvention om indsatsen mod men-
neskehandel indført særlige regler i udlændingelovens §§ 26 a og 33, stk. 14, med henblik på
at sikre ofre for menneskehandel visse rettigheder. vi finder, at det ligger inden for den prø-
velse af frihedsberøvelsens lovlighed, som domstolene skal foretage, at efterprøve, at friheds-
berøvelsen ikke er iværksat til gennemtvingelse af en udvisning eller udsendelse, som strider
mod disse rettigheder, jf. herved højesterets kendelse af 20. januar 2014 (ufr 2014.1177).
                                                - 20 -
efter udlændingelovens § 26 a skal der ved afgørelsen af, om der skal ske udvisning, tages
særligt hensyn til, om de omstændigheder, der kan begrunde udvisning, er en følge af, at ud-
lændingen har været udsat for menneskehandel, og om dette forhold taler mod udvisning.
som anført i højesterets kendelse af 20. januar 2014 fremgår det af forarbejderne, at anven-
delse af bestemmelsen forudsætter, at det kan lægges til grund, at den pågældende har været
udsat for menneskehandel, og at de omstændigheder, der kan begrunde udvisning, relaterer
sig til, at den pågældende har været udsat for menneskehandel, og at hensynet til den offent-
lige orden ikke tilsiger, at der sker udvisning. det fremgår endvidere af forarbejderne, at de
omstændigheder, der kan begrunde administrativ udvisning, og som relaterer sig til, at den på-
gældende har været udsat for menneskehandel, typisk vil være ulovligt arbejde eller ulovligt
ophold, og at der i sådanne tilfælde normalt ikke skal ske udvisning.
bestemmelsen i udlændingelovens § 33, stk. 14, hvorefter udlændingestyrelsen efter anmod-
ning fastsætter udrejsefristen til 30 dage, hvis udlændingen har været udsat for menneskehan-
del, medmindre særlige grunde taler herimod, knytter sig til § 26 a og må efter vores opfattel-
se i overensstemmelse med forarbejderne og artikel 13 i europarådets konvention af 16. maj
2005 om indsatsen mod menneskehandel forstås således, at der med ”særlige grunde” sigtes
til tilfælde, hvor den pågældende uberettiget påberåber sig status som offer, eller hvor hensy-
net til den offentlige orden tilsiger, at der sker udvisning frem for udsendelse efter en reflek-
tionsperiode med de hjælpe- og støtteforanstaltninger, der indgår heri.
vi finder, at det forhold, at a ved to tidligere lejligheder har afbrudt reflektionsperiodeforlø-
bet, ikke i sig selv kan antages at indebære, at den offentlige orden er truet på en sådan måde,
at der nu bør ske udvisning frem for udsendelse efter en reflektionsperiode. det bemærkes
herved, at det er lagt til grund, at as gentagne ulovlige ophold med prostitution i danmark
skyldes fortsat pres fra en bagmand, som hun skylder penge. det bemærkes endvidere, at hun
nu har tilkendegivet, at hun ønsker at gøre brug af ordningen med en reflektionsperiode. det
kan ikke føre til et andet resultat, at center mod menneskehandel har udtrykt tvivl, om a er
motiveret for at tage mod tilbuddene under handlingsplanen til bekæmpelse af menneske-
handel.
                                             - 21 -
vi stemmer herefter for at tage as påstand til følge, således at det bestemmes, at frihedsberø-
velsen af hende ikke burde have været opretholdt.
afgørelsen træffes efter stemmeflertallet, hvorefter landsrettens kendelse stadfæstes.
                                     thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark