text:
dom
afsagt den 18. januar 2012 af retten i århus i
bs 13-3253/2009
b under konkurs
(advokat allan vistisen)
mod
advokat a
(advokat michael egholm)
og
bs 13-787/2010
advokat a
(advokat michael egholm)
mod
chartis europe s.a.
(advokat michael grønbech)
og
thisted forsikring g/s
(advokat peter skovbo)
og
bs 13-1357/2010
advokat a
(advokat michael egholm)
mod
chartis europe s.a.
(advokat michael grønbech)
sagernes baggrund og parternes påstande
advokat as klient, b, afgav i august måned 2003 et tilbud på køb af de virksomheder, som s
havde drevet dels i personligt regi, dels i selskabsform indtil sin og selskabets konkurs. til-
buddet blev accepteret af konkursboerne, men handlen blev ikke gennemført, da b måtte op-
give at få handlen finansieret. konkursboerne foretog dækningssalg og rejste erstatningskrav
mod b, som ved vestre landsrets dom af 22. august 2006 blev dømt til at betale 5.543.106 kr.
med renter til konkursboerne.
                                               - 2 -
dommen blev anket til højesteret. den 18. juni 2008 gik b konkurs, men ankesagen blev
videreført af advokat a som indtrædende kreditor. højesteret stadfæstede dommen den 29.
oktober 2008, og a blev dømt til at betale 200.000 kr. i sagsomkostninger for højesteret.
under henvisning til at advokat a har pådraget sig et erstatningsansvar over for b i anledning
af den rådgivning, som b modtog i forbindelse med tilbuddets afgivelse, har bs konkursbo
den 10. november 2009 anlagt sagen, bs 13-3253/2009, mod a med påstand om betaling af
det idømte beløb.
as advokatansvarsforsikringsselskab var fra 1. oktober 1995 thisted forsikring g/s, indtil
forsikringen den 1. oktober 2006 blev overtaget af chartis europe s.a. (tidligere aig europe
s.a.). den 17. marts 2010 adciterede a de 2 forsikringsselskaber, der hver havde nægtet
dækning, med påstand om friholdelse. denne sag behandles under nr. bs 13-787/2010.
ved stævning af 18. marts 2009 anlagde a sag ved københavns byret mod chartis europe
s.a. (tidligere aig europe s.a.) med påstand om betaling af egne og pålagte omkostninger i
ankesagen for højesteret som afværgeforanstaltninger. denne sag blev henvist til retten i
århus i medfør af retsplejeloven § 254, stk. 2, og behandles under nr. bs 13-1357/2010.
sagerne er behandlet under et. i afgørelsen af sagerne har medvirket 3 dommere, jf. rets-
plejelovens § 12, stk. 3.
b under konkurs har påstået, at advokat a skal betale 5.543.106 kr. med tillæg af procesrente
fra sagens anlæg.
a har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb, og har til kompensation frem-
sat et modkrav på 1.068.406 kr., der fremkommer således:
       anmeldt krav i det sagsøgende konkursbo            692.520 kr.
       sagsomkostninger pålagt i højesteretssagen         200.000 kr.
       udgifter til advokat i højesteretssagen            175.886 kr.
                                                        1.068.406 kr.
a har over for de adciterede 1) chartis europe s.a.(herefter chartis), og 2) thisted forsik-
ring g/s (herefter thisted), nedlagt påstand om, at de adciterede in solidum eller hver for sig
skal friholde ham for ethvert beløb med renter og omkostninger, som han måtte blive dømt til
at betale til bs konkursbo.
a har endvidere påstået chartis dømt til at betale 475.896 kr. med rente efter forsikrings-
aftalelovens § 24, stk. 2, fra den 15. november 2008.
chartis har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb med fradrag af selvrisiko
50.000 kr.
thisted har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et beløb ikke større end 2.989.468,27 kr.
med fradrag af selvrisiko 120.000 kr., og mere subsidiært betaling af 3.515.000 kr. med fra-
drag af selvrisiko 120.000 kr.
                                               - 3 -
sagsfremstilling
bs 3253/2009
i vestre landsrets dom af 22. august 2006 hedder det:
      denne sag er anlagt den 23. februar 2005 og drejer sig om, hvorvidt der er indgået en
      aftale mellem parterne om køb af en virksomhed med en række ubemandede benzin-
      stationer. …
      sagsfremstilling:
      ... ved s drev i en årrække virksomhed med salg af benzin, dieselolie og fyringsolie på
      lavprismarkedet. virksomheden, som fortrinsvis drev ubemandede tankanlæg fra lejede
      grunde, forestod samtidig driften af nogle tankanlæg, som var ejet af s’ selskab, ... aps.
      i årene 1999 til 2002 havde virksomheden en stigende omsætning, der i 2002 var på ca.
      100 mio. kr. der blev drevet i alt 15 tankanlæg i virksomheden, hvor der var 10 ansatte,
      hovedsageligt administrative medarbejdere og chauffører.
      i forbindelse med en kontrol af virksomhedens bogholderi i marts 2003 blev det kon-
      stateret, at der var en betydelig uoverensstemmelse mellem virksomhedens omsætning
      og den angivne og berigtigede benzinafgift og co²-afgift. en række fakturaer fra virk-
      somhedens olie- og benzinleverandør var holdt uden for virksomhedens afgiftsregnskab,
      og der var som følge heraf unddraget et betydeligt beløb i afgifter. told- og skatte-
      myndighederne traf afgørelse om efteropkrævning af et beløb på ca. 11 mio. kr. i be-
      gyndelsen af 2003 havde de større benzinselskaber indledt en priskrig på det danske
      benzinmarked. s og ... aps fik i forbindelse hermed en faldende omsætning. dette og
      kravet fra skattemyndighederne medførte, at s anmeldte betalingsstandsning den 27.
      juni 2003. den 7. juli 2003 blev s taget under konkursbehandling efter en begæring fra
      told– og skattemyndighederne, hvis krav da blev opgjort til ca. 19 mio. kr. ... aps an-
      meldte betalingsstandsning den 7. juli 2003 og blev taget under konkursbehandling den
      23. juli 2003. advokat finn mejnertsen blev udpeget som kurator i begge konkursboer.
      det var kurators hensigt at forsøge at sælge virksomheden med alle tankanlæg samlet.
      på grund af eventuelle miljøforpligtelser ønskede kurator dog ikke at indtræde i leje-
      aftalerne de steder, hvor tankanlæggene lå på lejet grund. det blev derfor meddelt de
      enkelte udlejere, at konkursboerne ikke ville indtræde i aftalerne. som følge af ønsket
      om at sælge virksomheden samlet indgik kurator aftaler med udlejerne om, at driften af
      anlæggene kunne fortsætte, uden at boerne indtrådte i lejeaftalerne. konkursboerne
      kunne herefter fortsat bruge de pågældende grunde mod betaling af sædvanlig leje.
      umiddelbart efter at s’ bo var taget under konkursbehandling, anmodede kurator nogle
      sagkyndige vurderingsmænd om at registrere og vurdere aktiverne i konkursboerne.
      b rettede kort tid efter den 7. juli 2003 henvendelse til kurator og udtrykte interesse for
      at købe virksomheden. der blev afholdt møde mellem s og nogle af kurators medarbej-
      dere, og ved brev af 21. juli 2003 skrev advokat a, der var advokat for b, følgende til
      kurator:
                                           - 4 -
       ”jeg bekræfter herved, at min klient, b har fremsat tilbud om, at min klient eller
       ordre til overtagelse pr. 01.08.2003 overtager de samlede aktiviteter i ovenstående
       konkursbo, som de hidtil har været drevet i jylland, på fyn og på ærø med und-
       tagelse af tanken i ... for kontant kr. 7.500.000,- med tillæg af betaling for vare-
       lageret efter optælling.
       min klients tilbud står ved magt i 7 dage fra dato og af hensyn til den snarlige
       overtagelsesdag hører jeg gerne hurtigst muligt fra dem om, hvorvidt min klients
       tilbud accepteres.”
tilbuddet fra b kom på et tidspunkt, hvor den registrering og vurdering af aktiverne,
som kurator havde iværksat, endnu ikke forelå. bs tilbud blev derfor ikke accepteret. da
andre også havde vist interesse for virksomheden, udsendte kurator til orientering for de
interesserede noget materiale, som s havde indsamlet. … den 7. august 2003 afgav ...
a/s for ... aps et tilbud på hele virksomheden på 8,5 mio. kr. da registreringen og vur-
deringen stadig ikke forelå, blev dette tilbud heller ikke accepteret af kurator. for at
give alle interesserede et ens grundlag at afgive tilbud på, udarbejdede kurator et udkast
til en købsaftale. kurator skrev den 8. august 2003 til bl.a. bs advokat, advokat a:
       ”der henvises til tidligere drøftelser.
       som tilkendegivet telefonisk, foreligger der flere tilbudsgivere, der alle har afgivet
       på overfladen sammenlignelige tilbud.
       tilbuddene er dog relativt kortfattede, og det er for konkursboerne afgørende, at
       der ikke efter en eventuel accept af tilbud opstår diskussion om købesum m.v.
       med henblik på at tilsikre, at alle tilbudsgivere får et identisk grundlag at afgive
       tilbud på, fremsender jeg derfor udkast til købsaftale, der beskriver de vilkår og
       betingelser, hvorpå konkursboerne er indstillet på at overdrage de i aftaleudkastet
       beskrevne aktiver.
       der henvises til aftalen.
       jeg henleder dog navnlig opmærksomheden på følgende forhold: …
       det er konkursboernes opfattelse, at det vil være bedst tjenligt og i såvel sælgers
       som købers interesse, at der nu opnås afklaring om, hvem der skal købe virksom-
       heden.
       på denne baggrund skal jeg derfor anmode dem om som tilbudsgiver at returnere
       et underskrevet eksemplar af det fremsendte udkast til købekontrakt, påført deres
       tilbud på køb af tankanlæg, fast ejendom, inventar, biler, navnerettigheder og øv-
       rige immaterielle rettigheder.
       i relation til afgrænsningen henvises til kontrakten.
       jeg henleder opmærksomheden på, at der udover købesummen skal betales for de
       varelagre, der p.t. befinder sig i såvel egne tankanlæg som eksterne tankanlæg.
       i relation til beskrivelsen af afregningsprincipperne herfor henviser jeg til kon-
       trakten.
                                         - 5 -
      jeg skal anmode om, at deres tilbud er mig i hænde senest mandag den 11. au-
      gust 2003, kl. 15.00.
      efter modtagelsen af deres reviderede tilbud vil konkursboerne træffe beslutning
      om, hvilket af de foreliggende tilbud, der eventuelt skal accepteres, idet jeg hen-
      leder opmærksomheden på, at konkursboerne som udgangspunkt vil vælge det til-
      bud, der er økonomisk mest gunstigt for konkursboerne, og således at konkurs-
      boerne lægger afgørende vægt på, at der ikke ved tilbuddets afgivelse stilles be-
      tingelser/opstilles forudsætninger fra købers side, som ikke er indeholdt i det
      foreliggende kontraktsudkast.
      konkursboerne er ikke forpligtet til at acceptere eventuelle tilbud, idet boerne frit
      kan vurdere, om tilbuddene er økonomisk attraktive.
      det er i øvrigt min opfattelse, at kontraktudkastet bør afspejle de drøftelser, der
      har været i den seneste tid.
      hvis de har spørgsmål eller bemærkninger, er de velkommen til at kontakte mig.
      jeg henleder for god ordens skyld opmærksomheden på, at tilbud forudsætter, at
      der sker en kontant deponering af købesummen vedrørende de overtagne aktiver
      inkl. varelagre senest den 12. august 2003. konsekvensen af manglende depone-
      ring er beskrevet i kontrakten.”
i udkastet til købsaftale, som var vedlagt brevet, var der en beskrivelse af de enkelte
tankanlæg, … af kontraktudkastets punkter 3.- 4.4., 7.– 8. og 11. fremgik bl.a. følgen-
de:
      ”3. overtagelsesdag
      det overdragne overtages af køber den 15. august 2003, kl. 09.00.
      4.__købesum
      4.1. købesummens sammensætning
      købesummen for de i pkt. 1.1, 1.4, 1.5, 1.6 og 1.7 omfattede aktiver er aftalt til
      kr._____________ (skriver______________).
      købesummen sammensættes som følger: …
      4.2. vurdering
      sælger har engageret en fagkyndig tillidsmand til at foretage vurdering af det
      overdragne. såfremt vurderingen af det overdragne overstiger købesummen med
      15 % eller mere, kan sælger træde tilbage fra nærværende overdragelsesaftale i
      sin helhed, dog således, at sælger skal tilbyde køber det overdragne til en købe-
      sum svarende til vurderingen. …
      4.4. deponering m.v.
                                          - 6 -
      det påhviler køber senest samtidig med nærværende aftales underskrift og senest
      den 12. august 2003 at foretage kontantdeponering af købesummen som opgjort i
      nærværende pkt. 4.1.–4.3. på en af sælger anvist konto.
      købesummen frigives til sælger på overtagelsesdagen idet der dog indtil tinglyst
      anmærkningsfrit skøde foreligger vedrørende de i pkt. 1.4. overdragne ejendomme
      skal forblive deponeret et beløb modsvarende de aktuelle panthæftelser på de i
      pkt. 2.4. nævnte ejendomme. ...
      7.~~ ansvarsfraskrivelse
      …...
      11.~~~~~~ betingelser
      nærværende aftale er fra sælgers side betinget af:
      - at køber deponerer de i nærværende aftales pkt. 4.1. og 4.3. forudsatte beløb in-
      den for den i pkt. 4.4. fastsatte frist.
      hvis denne betingelse ikke opfyldes, er sælger berettiget til at ophæve handelen
      og afhænde de af aftalen omfattede aktiver bedst muligt til anden side, dog således
      at er berettiget til at kræve erstatning for sit eventuelle tab hos køber.
      ...”
ved en telefax af 11. august 2003 til kurator skrev advokat a:
      ”min klient, b, der som bekendt har sat sig grundigt ind i grundlaget for de hidtil
      drevne forretninger er fortsat interesseret i at afgive købstilbud også med ud-
      gangspunkt i det fremsendte udbudsmateriale.
      min klient vil dog tidligst kunne overtage virksomhederne pr. 1/9-2003 og er så-
      ledes afskåret fra at afgive tilbud, hvis de stramme tidsfrister fastholdes.
      jeg hører gerne fra dem på ny hvis der sker ændringer på dette punkt eller der
      bliver foranstaltet en helt ny tilbudsrunde.”
en medarbejder hos kurator kontaktede herefter telefonisk advokat as kontor og opfor-
drede til, at b afgav et tilbud med en anden overtagelsesdag end den, som var anført i
udkastet til købsaftale. advokat a sendte herefter den 11. august 2003 pr. telefax et
købstilbud. tilbudet, der var underskrevet af b, lød på 8,5 mio. kr. i kontraktens punkt 3
”overtagelsesdag” var der anført:
      ”det overdragne overtages af køber den 1. september 2003 kl. 9.00. overtagel-
      sesdagen overalt i kontrakten er ændret fra den 15. august 2003 til den 1. septem-
      ber 2003, hvilket tillige gælder datoer i relation til overtagelsesdagen”.
der var ikke i øvrigt foretaget ændringer i forhold til kurators kontraktsudkast.
ved telefax af 12. august 2003 meddelte kurator, at bs tilbud blev accepteret, herunder
at overtagelsesdagen var aftalt til den 1. september 2003. i brevet citerede kurator kon-
traktens punkt 4.4. om deponering af købesummen senest den 12. august 2003 og an-
                                           - 7 -
modede b om straks at deponere købesummen på 8,5 mio. kr. samtidig blev købs-
aftalen med kurators underskrift returneret til b.
købesummen blev ikke deponeret. advokat boris frederiksen fra kurators kontor kon-
taktede telefonisk advokat a den 14. august 2003. samtalen blev fulgt op ved en telefax
af 18. august 2003 fra kurator til advokat a:
      ”…
      som det vil fremgå, har jeg på vegne ovennævnte konkursboer den 12. ds. accep-
      teret det af deres klient den 11. ds. fremsatte købstilbud.
      af købstilbuddet fremgår, at overtagelsesdagen af køber er ønsket rykket fra den
      15. ds. til 1. september 2003, hvilket jeg på vegne sælger har accepteret. …
      jeg må som meddelt telefonisk den 14. ds. konstatere, at der endnu ikke foreligger
      den i aftalen forudsatte deponering.
      der er således tale om, at køber har misligholdt sine forpligtelser i henhold til det
      afgivne og accepterede tilbud.
      jeg har på vor telefonsamtale den 14. ds. noteret mig, at købers deponering af-
      venter endelig godkendelse af foreløbigt finansieringstilsagn fra købers penge-
      institut.
      jeg har endvidere noteret mig, at køber med henblik på at underbygge sin seriøsi-
      tet er indstillet på kontant nu at deponere kr. 300.000,-.
      jeg har endvidere noteret mig, at endeligt finansieringstilsagn forventes at kunne
      foreligge fredag den 22. ds.
      jeg skal på denne baggrund meddele følgende:
      1.     der er indgået en imellem parterne bindende aftale.
      2.     køber har ved sin manglende deponering misligholdt aftalen.
      3.     som en konsekvens heraf er sælger berettiget til at hæve
      aftalen.
      4.     under forudsætning af at køber accepterer, at sælger ikke forringer sine
      rettigheder herved, og at nedennævnte således sker uden præjudice for parternes
      retsstilling, er jeg indstillet på at undlade at sælge de omhandlede ak-
      tiver/virksomheden til anden side i en periode frem til den 25. august 2003 under
      forudsætning af følgende:
      a. de bekræfter over for mig, at der foreligger en kreditansøgning i et givet
      pengeinstitut.
      b. b deponerer her på kontoret et acontobeløb på 300.000,-, hvilket beløb, såfremt
      b ikke opfylder aftalens betingelser om deponering af det resterende beløb, til-
      falder konkursboet (som en tabsuafhængig acontoerstatning).
                                          - 8 -
       c. jeg modtager løbende orientering om status på bs forhandlinger med finan-
       sierende pengeinstitut.
       de bedes venligst meddele mig deres indforståelse med ovennævnte i løbet af da-
       gen i dag.
       i modsat fald må de forvente, at jeg allerede nu tager skridt til at søge virksom-
       heden solgt til anden side.”
kurator modtog først en reaktion fra advokat a ved dennes telefax af 27. august 2003:
       ”i fortsættelse af tidligere korrespondance i ovenstående sag har min klient bedt
       mig om at meddele dem, at han på indeværende tidspunkt opgiver at få handelen
       gennemført, idet finansiering ikke kan være på plads inden for de forudsatte tids-
       frister.
       min klient bemærker herved også, at indholdet af deres brev af 18. ds. er i strid
       med de indgåede aftaler, og at den herskende usikkerhed om aftalegrundlaget ikke
       har gjort det nemmere for min klient at udvirke en hurtig stillingtagen fra penge-
       instituttet.”
kurator skrev samme dag pr. telefax til advokat a:
       ” …
       deres klient, b, har således misligholdt aftalen.
       jeg skal på denne baggrund meddele, at jeg på vegne sælger hæver aftalen på
       grund af den således foreliggende væsentlige misligholdelse fra købers side, og at
       jeg på vegne sælger forbeholder mig at rejse erstatningskrav over for b for det
       tab, som de sælgende konkursboer eventuelt kan konstatere, når en realisation af
       de i overdragelsesaftalen omfattede aktiver med tilhørende passiver er gennem-
       ført.
       … ”
den registrering og vurdering af virksomheden, som kurator havde bestilt umiddelbart
efter den 7. juli 2003, forelå den 3. september 2003. de sagkyndige angav 3 vurderinger
af virksomheden i deres erklæring. vurdering 1, som var værdien ved fortsat drift
(going concern), var på 10.532.570 kr. vurdering 2, som var værdien ved målrettet salg,
var på 6.448.620 kr. beløbet svarede til det, som effekterne skønnedes at kunne ind-
bringe ved salg over et rimeligt tidsrum, som gjorde det muligt at finde de rette lieb-
havere. vurdering 3, som var værdien ved tvangssalg på auktion, var på 1.900.400 kr.
…
i efteråret 2003 havde kurator forhandlinger med en nordmand, jan lien, om køb af
virksomheden. …
forhandlingerne med jan lien førte derfor ikke til et salg af virksomheden, og kurator
opgav at sælge virksomheden samlet. … og konkursboerne solgte efterfølgende de en-
                                         - 9 -
kelte tankanlæg til interesserede købere. det lykkedes imidlertid ikke at sælge to af
anlæggene beliggende henholdsvis ... og ..., som boerne derfor stadig er i besiddelse af.
ved salg af de af aftalen omfattede aktiver har konkursboerne opnået en pris på
2.876.894 kr. i konkursboernes erstatningsopgørelse er anlæggene beliggende ..., og ...,
indgået med en samlet værdi på 80.000 kr. det svarer til den værdi, der er anført i vur-
deringsrapporten ved en fortsat drift af de to anlæg. det samlede erstatningskrav, op-
gjort som den positive opfyldelsesinteresse, udgør herefter 5.543.106 kr.
forklaringer:
…
registreret revisor inga ludvigsen har forklaret, at hun den 1. juli 2001 blev ansat som
bogholder hos s. …
bankdirektør per hermansen har forklaret, at han er direktør i hadsten bank. i 2003 var
han underdirektør i banken. advokat a kontaktede ham med en forespørgsel om, hvor-
vidt banken ville finansiere bs køb af en række benzinstationer. han kendte ikke b på
det tidspunkt og meddelte derfor a, at han ønskede et møde med b. mødet blev holdt
den 18. august 2003 og varede 3 timer. det var det eneste møde, han havde med b, og
det blev holdt få dage efter, at a havde kontaktet ham. inden mødet havde han modtaget
bs regnskaber og havde derfor fået et vist indblik i hans økonomi. der var endvidere
udarbejdet budgetter samt en redegørelse for aktiverne og aktiviteterne i konkursboerne.
budgetterne, som indeholdt indkøbspriser på olie og benzin, så lovende ud. benzinen
skulle efter budgetterne fortsat importeres fra tyskland. han fik ikke på mødet opfattel-
sen af, at der allerede var indgået en aftale om købet. han havde derfor heller ikke
kendskab til, at kurator havde hævet eller truede med at hæve handlen på grund af mis-
ligholdelse. da der var tale om køb af en konkursramt virksomhed, skulle det hele gå
meget stærkt. han fik det indtryk, at b skulle afgive et tilbud. der skulle således fore-
ligge en afklaring i løbet af 8-14 dage. i løbet af september 2003 fik han kendskab til, at
handlen ikke blev til noget. få dage efter mødet med b meddelte han a, at det efter
hans opfattelse var risikofyldt, at b ville investere i tankanlæggene. b havde ikke noget
branchekendskab, og samtidig var der en priskrig på benzinmarkedet, hvilket gjorde det
usikkert, om virksomheden ville blive rentabel. han anbefalede derfor a, at der blev ta-
get kontakt til virksomheder eller personer, der havde det nødvendige kendskab til bran-
chen. hvis personer fra branchen kunne blive medinvestorer, ville mulighederne for, at
banken delvist ville finansiere købet se lysere ud. det lå implicit i hans drøftelser med
a, at a og revisor hans georg christensen skulle deltage i finansieringen. han sagde til
a, at hvis han og revisor hans georg christensen ville kautionere for bs lån i banken,
og revisor hans georg christensen trådte ind som direktør i selskabet, som skulle drive
virksomheden, og hvis der kom personer med kendskab til branchen ind i foretagendet,
så ville han indstille til bankens direktion og bestyrelse, at banken finansierede handlen.
advokat finn jepsen har forklaret, at han i sommeren 2003 var ansat hos kurator. han
er i dag ansat i et andet advokatfirma. han deltog i mødet i skifteretten den 7. juli 2003,
hvor s’ bo blev taget under konkursbehandling. på grund af den forestående sommer-
ferie deltog advokat boris frederiksen og advokatfuldmægtig rune derno også i skifte-
retsmødet. det var et kompliceret konkursbo med tankanlæg flere steder i landet. det
var planen, at virksomheden skulle sælges samlet, og der skulle derfor indarbejdes ruti-
ner for virksomhedens drift under konkursen.
                                           - 10 -
…
b har forklaret, at han er indehaver af en virksomhed i ..., som sælger ... i 2002 fik han
interesse for benzinbranchen. … var som skræddersyet til hans koncept. … han tog den
8. eller 9. juli 2003 kontakt til s, der henviste ham til kurator. han kontaktede kurators
kontor, hvor han talte med advokat boris frederiksen. de drøftede priser for virksom-
heden. … han nævnte en pris på 3 mio. kr. der blev aftalt et møde i ... den 15. juli
2003. inga ludvigsen, klaus krogh, advokat finn jepsen, advokatfuldmægtig rune
derno og han deltog i mødet, som blev indledt på virksomhedens kontor. inden mødet
havde han besøgt de fleste af tankanlæggene blot for at få et indtryk af dem. han øn-
skede ikke at forhandle, mens inga ludvigsen og klaus krogh var til stede. finn jep-
sen, rune derno og han gik derfor over på et værtshus. der tilbød han en pris på 3,8
mio. kr. for virksomhedens anlæg i jylland og på fyn. de enedes om, at han skulle af-
give et tilbud på 4,2 mio. kr. dagen efter talte han med advokat a, der tidligere havde
været advokat for ham. han havde også tidligere talt med a om projektet, og han havde
haft møde med ham den 9. juli. a skulle hjælpe med at få finansieringen på plads. finn
jepsen kontaktede ham efter mødet i ... og sagde, at et bud på 4,2 mio. kr. ikke var nok.
de blev enige om, at han skulle forhøje sit bud til 4,5 mio. kr. han blev dog senere igen
kontaktet af finn jepsen, der sagde, at kurator alligevel ikke på det foreliggende grund-
lag ville sælge tankanlæggene i jylland og på fyn separat. kurator ønskede et samlet
salg, som også skulle omfatte tankanlæggene på ... han kunne selv udrede 3 mio. kr.,
men derudover skulle der fremmedfinansiering til. han tilbød herefter at betale 7,5 mio.
kr. for hele virksomheden. på et møde oplyste a, at han – eller et af hans selskaber – var
interesseret i at deltage i finansieringen. det var a, der kontaktede hadsten bank. per
hermansen ville have et møde med ham, inden det blev besluttet, om banken skulle yde
ham et lån. han skulle inden mødet indlevere sine regnskaber. han havde dog også
kontakt med andre mulige investorer. a skulle fortsat deltage i finansieringen. han hæ-
vede sit tilbud til konkursboerne fra 7,5 til 7,75 mio. kr. rune derno ringede til ham og
meddelte, at det tilbud var blevet drøftet med kurator, som accepterede det. han tog der-
for den 6. august 2003 til ..., hvor han havde møde med medarbejderne i virksomheden.
han meddelte dem, at han havde overtaget virksomheden. mens han var i ..., blev han
dog ringet op af boris frederiksen, som han talte med i ½ time. kurator kunne alligevel
ikke acceptere tilbudet og sprang således fra den mundtlige aftale. … han havde været
klar til at overtage virksomheden straks. kurators undskyldning for ikke at acceptere
tilbuddet var, at der var flere interesserede købere. … fredag den 8. august 2003 kl.
13.10 modtog han udkastet til købsaftale pr. telefax fra a. han blev oprørt over, at der
var så kort en frist til at indlevere et tilbud. han ringede derfor til a mandag den 11. au-
gust om formiddagen og sagde, at han ville trække sig ud af forhandlingerne, da det
ikke ville kunne lade sig gøre at få en aftale – og dermed finansieringen – på plads med
hadsten bank. det var således fristen for at deponere købesummen og ikke selve over-
tagelsen, som gav problemer. advokat a blev kontaktet af kurators kontor, som undrede
sig over, at der ikke var kommet et tilbud fra ham. han blev opfordret til alligevel at af-
give et tilbud med ændrede datoer for overtagelsen og – i særdeleshed - deponeringen.
overtagelsen og deponeringen skulle flyttes til den 1. september 2003. der blev sendt et
tilbud kort efter frokost den 11. august 2003. han husker ikke at have modtaget brevet
af 12. august 2003 fra kurator, hvori kurator rykker for deponeringen. boris frederiksen
ringede til ham på et tidspunkt vedrørende deponeringen. han sagde til boris frederik-
sen, at fristen for deponeringen var rykket til den 1. september 2003. da kurator be-
gyndte at tale om misligholdelse og erstatning, skabte det problemer, idet de personer,
som skulle finansiere handlen, begyndte at trække sig tilbage. det var a, der havde
                                          - 11 -
kontakten med hadsten bank. det første og eneste møde, han havde med per herman-
sen, fandt sted den 18. august 2003. han fik ikke et kredittilsagn fra per hermansen,
men a havde efterfølgende forhandlinger med banken. den 20. august 2003 var han
stadig indstillet på at opfylde aftalen. det viste sig dog, at de forskellige investorer ikke
længere var interesserede i at deltage.
advokat rune derno har forklaret, at han i 2003 var advokatfuldmægtig hos kurator,
hvor han stadig er ansat. efter konkursdekretet af 7. juli 2003 skulle der straks tages
stilling til en række forhold af praktisk betydning. han mødte b første gang nogle få
dage efter konkursen, formentlig den 16. juli 2003, på virksomhedens kontor i .... … fi-
nansieringen af handlen blev ikke opfattet som noget problem og blev ikke drøftet. ud-
kastet til købsaftale med opfordring til at afgive tilbud blev sendt til alle, der havde vist
interesse for virksomheden. tilbudet fra ... aps var skuffende lavt og derfor ikke inte-
ressant for konkursboerne. b var herefter eneste seriøse køber. da advokat a den 11.
august 2003 meddelte, at der ikke ville komme et tilbud fra b, kontaktede han advokat
as kontor, hvor han talte med advokat c. advokat a, der holdt ferie i sit sommerhus,
ringede senere tilbage og virkede irriteret over at være blevet forstyrret i sin ferie. han
sagde til advokat a, at det ikke var noget problem at ændre overtagelsesdagen. der blev
ikke talt om finansiering. hans samtale med advokat a var meget kort, og de talte ikke
om baggrunden for ønsket om at ændre overtagelsesdagen. …
advokat boris frederiksen har forklaret, at han var til stede på skifteretsmødet den 7.
juli 2003, hvor s’ bo blev taget under konkursbehandling, og advokat finn mejnertsen
blev udpeget til kurator. … han talte også med b den 7. og 8. august. b, der virkede
velforberedt, gav udtryk for, at han havde midlerne til at købe virksomheden - dels egne
midler, dels midler der blev skaffet via advokat a. … da a den 11. august 2003 med-
delte, at b ikke var i stand til at afgive et tilbud, overraskede det ham. b havde indtil da
haft meget hastværk. han bad rune derno kontakte a, og a sendte senere på dagen et
tilbud fra b, hvor overtagelsesdagen var ændret til den 1. september 2003. tilbudet lød
på 8,5 mio. kr. der var ingen drøftelser om, at tidspunktet for deponeringen skulle æn-
dres. det var vigtigt, at konkursboerne ikke havde risikoen for en eventuel misligholdel-
se fra bs side, og det var derfor vigtigt, at der skete deponering. han havde en kort tele-
fonsamtale med a den 14. august 2003, idet købesummen ikke var blevet deponeret. a
gav udtryk for, at b kun havde et foreløbigt finansieringstilsagn, men a gav ikke mange
oplysninger og ville ikke drøfte sagen. beløbet på 300.000 kr., som fremgår af brevet af
18. august 2003, kommer ikke fra ham eller hans kontor, men må være nævnt af enten
a eller b. det var overraskede, at købesummen ikke var blevet deponeret, da b hele ti-
den havde givet udtryk for, at midlerne var til stede. at b skal have sagt til ham, at pen-
gene først ville komme den 1. september, erindrer han intet om.
advokat a har forklaret, at b på et tidspunkt fortalte ham, at han var interesseret i at
købe en tankstation. b ringede i juli 2003 og fortalte, at s var gået konkurs, og at der nu
forelå en mulighed. han havde været advokat for b i 35 år og havde tidligere hjulpet
med finansiering. han har i mange år haft samarbejde med per hermansen i hadsten
bank. per hermansen var villig til at tage en samtale med b, og de to havde et møde i
begyndelsen eller midten af juli 2003. han kan dog ikke afvise per hermansens forkla-
ring om, at mødet fandt sted den 18. august 2003. b kunne skaffe en del af finansierin-
gen selv, mens resten skulle komme udefra. ved brev af 21. juli 2003 afgav han et til-
bud på bs vegne. forinden havde han haft møde med b, der da havde været til møde i
hadsten bank. da han modtog brevet af 8. august 2003 med udkast til købsaftale fra ku-
rator, sendte han det videre til b pr. telefax. b kunne ikke deponere købesummen inden
                                       - 12 -
for de snævre tidsrammer i købsaftalen og var derfor ikke i stand til at afgive et tilbud.
den 11. august 2003 meddelte han på bs vegne, at der ikke ville blive afgivet et tilbud.
han mener, at advokat c samme dag kontaktede ham i sommerhuset, hvor han holdt fe-
rie. kurator havde telefonisk meddelt, at de opstillede tidsfrister ikke skulle tages så
bogstaveligt. han aftalte med c, at både tidspunktet for deponeringen af købesummen
og overtagelsesdagen skulle ændres til den 1. september 2003. han så ikke tilbuddet,
inden det blev sendt til kurator samme dag. han dikterede ikke brevet for c, og fik det
ikke læst op. han husker ikke, at han talte med en fra kurators kontor den 11. august
2003, men kun at han talte med c. han blev i sommerhuset orienteret om kurators brev
af 12. august 2003, hvor tilbudet blev accepteret, og det blev krævet, at købesummen
blev deponeret. det undrede ham, da det ikke var i overensstemmelse med det aftalte.
han ringede til kurators kontor den 14. august 2003, hvor han talte med advokat-
fuldmægtig rune derno, da advokat boris frederiksen ikke var til stede. boris frede-
riksen ringede samme dag tilbage til ham. de drøftede situationen, og han sagde, at det
ikke var meningen, at der allerede nu skulle ske deponering. boris frederiksen spurgte,
hvor langt finansieringsforhandlingerne med hadsten bank var, hvortil han svarede, at
sagen stadig var under behandling. boris frederiksen spurgte så, om der ikke kunne ske
deponering af et eller andet beløb. han gav udtryk for, at det nok kunne ske, og det er
sandsynligvis i den forbindelse, at beløbet på 300.000 kr. kom frem. det kan også være
i den forbindelse, at han har nævnt, at finansieringstilsagnet muligvis kunne foreligge
den 22. august 2003. det var hans klare opfattelse, at deponeringen først skulle ske den
1. september 2003. da han kom tilbage på kontoret efter ferien, så han brevet af 18. au-
gust 2003 fra kurator. han drøftede det med b, og de blev enige om, at der ikke skulle
ske deponering på de opstillede betingelser. der blev stadig arbejdet på at få finan-
sieringen på plads. det er nok rigtigt, at han skulle kautionere for bs lån i hadsten
bank, og at hans georg christensen skulle være direktør; i hvert fald var det sidste et
krav fra bankens side. den 27. august 2003 skrev han imidlertid efter aftale med b til
kurator og meddelte, at handlen ikke blev til noget.
…
landsrettens begrundelse og resultat:
aftaleindgåelse.
i kurators udkast til købsaftale – som var en opfordring til at afgive tilbud - var over-
tagelsesdagen fastsat til den 15. august 2003. efter aftaletekstens punkt 4.4. skulle der
ske kontantdeponering af købesummen samtidig med aftalens underskrift og senest den
12. august 2003.
i sit købstilbud til konkursboerne ændrede b overtagelsesdagen til den 1. september
2003 og anførte, at ”overtagelsesdagen overalt i kontrakten er ændret fra den 15. august
2003 til den 1. september 2003, hvilket tillige gælder datoer i relation til overtagelses-
dagen”. der blev ikke udtrykkeligt anført noget om deponeringsbestemmelsen.
bestemmelser om overtagelse og deponering skal sædvanligvis opfylde forskellige for-
mål. overtagelsesdagen har således til formål at fastsætte tidspunktet for risikoens
overgang, mens deponeringsbestemmelsen har til formål at sikre, at købesummen er til
stede på tidspunktet for overtagelsen. det fremgår da også af aftaletekstens punkt 4.4.,
at købesummen frigives til sælger på overtagelsesdagen med undtagelse af et beløb sva-
rende til pantehæftelserne på de overdragne ejendomme.
                                               - 13 -
      herefter og i øvrigt efter en naturlig sproglig forståelse af bs ændring af overtagelses-
      dagen og tilføjelsen om, at ændringen af overtagelsesdagen også skulle gælde datoer i
      relation til overtagelsesdagen, er fristen for at deponere købesummen ikke ændret. efter
      bevisførelsen er det endvidere ikke godtgjort, at kurator forud for bs tilbud vidste eller
      burde vide, at b ikke havde finansieringen af købet i orden, og at dette skulle være år-
      sagen til, at han ændrede overtagelsesdagen.
      på denne baggrund og under hensyn til indholdet af kurators brev af 12. august 2003
      foreligger der ikke en uoverensstemmende accept fra kurators side. parterne indgik
      dermed en bindende aftale om bs køb af virksomheden i konkursboerne.
      miljøforsikringer.
      …
      leverancerne fra ds mineralöl.
      …
      opgørelsen af erstatningskravet.
      b har anført, at det ved opgørelsen af konkursboernes erstatningskrav skal tages i be-
      tragtning, at b ikke ville have fået overdraget leverandørkontrakten med ds mineralöl,
      at boerne ikke kunne levere et betalingautomatsystem, som fungerede optimalt, at der
      ikke kunne leveres softwarelicenser, og at der manglede it-udstyr.
      konkursboerne har som anført ovenfor ikke ved købsaftalen overdraget leverandør-
      aftalen med ds mineralöl til b, ligesom boerne heller ikke i øvrigt hæfter for at sam-
      handelen kunne fortsætte. der foreligger derfor ikke en mangel, som kan medføre en
      reduktion af konkursboernes erstatningskrav.
      …
      efter det anførte tager landsretten konkursboernes principale påstand til følge.
      b skal betale sagsomkostninger til konkursboerne med i alt 350.000 kr.
      …
i højesterets dom af 29. oktober 2008 hedder det:
      …
      appellanten, a som indtrædende kreditor for b under konkurs, har gentaget bs på-
      stande.
      de indstævnte, ... ved s under konkurs og ... aps under konkurs, har påstået stadfæstel-
      se.
      anbringender
      a har yderligere anført, at kurator har udvist svig, jf. aftalelovens § 30, ved …
      hvis accepten ikke anses for uoverensstemmende, må det lægges til grund, at kurator
      indså eller burde have indset, at det beroede på en fejl fra bs side, jf. aftalelovens § 32,
      når der ikke i hans tilbud var ændret i deponeringsdatoen.
                                          - 14 -
det vil under de foreliggende omstændigheder være i strid med redelig handlemåde og
urimeligt, jf. aftalelovens § 33 og § 36, at fastholde b på hans tilbud.
til støtte for den subsidiære påstand har a anført, at den købte virksomhed aldrig har
haft en værdi svarende til det beløb på 8,5 mio. kr., som b tilbød. da erstatningen ikke
kan overstige det reelle tab, skal der foretages en væsentlig reduktion i det krævede be-
løb.
supplerende sagsfremstilling
b har den 18. juni 2008 for skifteretten i randers forklaret bl.a.:
       ”han startede i 1972-73 og har været i byggebranchen i mange år og bygget
       mange slags huse og været projektmager og har fungeret som ejendomsmægler i
       mange handler. han har herunder ydet rådgivning til banker, advokater og revi-
       sorer om vurdering af ejendom, landbrug, butikker, udlejning mv.
       i den konkrete sag modtog han telefax den 8. august 2003 kl. 13 bl.a. med et ud-
       kast til en salgsaftale. det fremgik af skrivelse, at der var flere tilbudsgivere, at
       disse afgav tilbud på samme grundlag, og at der ikke måtte rettes i teksten til
       salgsaftalen, idet der alene skulle sættes en pris ind. i hans tilbud skulle der ind-
       sættes et beløb på 8,5 mio. kr., men han vurderede, at han ikke kunne nå at op-
       fylde aftalen. han sendte derfor telefaxen den 11. august 2003 kl. 9.30, hvoraf
       fremgik, at han afstod fra at give tilbud. han blev ringet op af advokat rune
       derno, som han forklarede, at han ikke kunne overholde tidsfristen. rune derno
       opfordrede ham til at afgive tilbud alligevel. han havde det indtryk, at der var
       flere tilbudsgivere og besluttede sig for at afgive et tilbud. han var imidlertid me-
       get nervøs for at gøre noget forkert, idet han ikke måtte flytte et komma. på advo-
       kat as kontor dikterede han den tekst, der blev skrevet ind i kontraktens punkt 3
       med anden skrifttype. a bemærkede i første omgang, at det kunne han ikke, men
       han besluttede at sende sit tilbud alligevel. han var meget interesseret i at gen-
       nemføre handlen, og i hans terminologi følges overtagelse og betaling ad. han
       vidste godt, at betalingen ikke var på plads på dette tidspunkt. han talte også med
       c på kontoret, men det var ham selv, der pressede på.”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at kurators telefax af 12.
august 2003 ikke kan anses for en uoverensstemmende accept, og at der således var
indgået en bindende aftale, hvorefter deponering af købesummen skulle ske den 12. au-
gust 2003.
ved afgørelsen af, om konkursboerne den 27. august 2003 var berettiget til at hæve af-
talen og kræve erstatning som følge af, at deponering ikke var sket, må der tillige læg-
ges vægt på, at kurator ved telefaxen af 18. august 2003 til advokat a på visse betingel-
ser havde indrømmet en ny frist for deponeringen til den 25. august 2003, og at b ved
telefaxen af 27. august 2003 selv havde tilkendegivet, at han opgav at få handelen gen-
nemført.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, stad-
fæster højesteret dommen, idet det, som appellanten yderligere har anført for højeste-
ret, ikke kan føre til et andet resultat.
                                              - 15 -
       sagsomkostningerne for højesteret pålægges a, jf. konkurslovens § 137.
       …
det fremgår af de telefaxede breve af 11. august 2003, der blev sendt fra as kontor, at bre-
vene er underskrevet af advokatfuldmægtig c på as vegne, og at as journalnummer og se-
kretærnavn ikke er anført. i det sidstnævnte brev hedder det:
       vedr. deres j.nr. ….
       vedlagt fremsender jeg underskrevet købstilbud (aftale) idet jeg bemærker at over-
       tagelsesdagen er ændret til 1/9 2003.
       såfremt de kan acceptere min klients tilbud kan jeg oplyse, at min klient ønsker at
       gældsovertage lån i nykredit på hver ca. kr. 600.000 vedrørende ejendommene i ... og ...
i kontraktsudkastets punkt 3 er den anførte overtagelsesdag, den 15. august 2003 ”x’et” over,
og der er i stedet anført ”1. september 2003”, hvorefter der anføres den tilføjelse, der er citeret
i landsrettens dom.
sagsøgtes modkrav
a anmeldte den 13. august 2008 i bs konkursbo et krav på 692.520 kr. kravet vedrører be-
talte retsafgifter, 22.020 kr. ”vedr. sagen mod ... m.fl.”, honorar for landsretssagens førelse og
for forberedelse af højesteretssagen ”til skriftvekslingens afslutning og konkursens indtræ-
den”. der er fratrukket et aconto betalt beløb på 20.000 kr.
det fremgår ikke direkte, men det må formodes, at de omhandlede retsafgifter er betalt i for-
bindelse med ankebehandlingen af sagen.
ved højesterets dom af 29. oktober 2008 blev a dømt til i sagsomkostninger til de indstævnte
konkursboer at betale 200.000 kr.
den 15. december 2008 fakturerede advokat michael egholm, der førte sagen for højesteret
som advokat for a, denne et beløb på 175.886 kr., hvoraf 140.000 kr. + moms var honorar for
assistance i sagen.
adcitationssagerne bs 787/2010 og bs 1357/2010
a har i tiden 1. oktober 1995 til 1. oktober 2006 som advokat været ansvarsforsikret hos thi-
sted og herefter hos chartis.
det fremgår blandt andet af as forsikringspolice hos thisted, at forsikringen omfattede advo-
kat a og dennes ansatte, herunder en advokatfuldmægtig, at forsikringssummen var 3.315.000
kr. pr. advokat pr. forsikringsår for ansvar, og at advokat as selvrisiko udgjorde 10 % af en-
hver skade, dog minimum 41.000 kr. pr. skade og maksimum 120.000 kr. pr. forsikringsår. i
policen er endvidere anført følgende:
       uanset forsikringsbetingelserne pkt. 4.2 dækker denne forsikring alene efter skade-
       virkningsprincippet.
                                               - 16 -
af forsikringsbetingelserne hos thisted, således som de var gældende frem til den 1. oktober
2004, fremgår blandt andet, at forsikringen ikke dækker ansvar, der skyldes, at forsikrings-
tageren har påtaget sig et ansvar, der ligger udover hans almindelige ansvar som advokat. af
forsikringsbetingelserne fremgår endvidere blandt andet følgende:
      2.1. forsikringssummen med fradrag af selvrisiko er det højeste beløb, som selskabet
      udreder for en enkelt skade, hvad enten en eller flere af policen omfattede advokater kan
      gøres ansvarlig derfor. forsikringssummen er tillige det højeste beløb, som selskabet
      kan komme til at udrede for samtlige de i et forsikringsår konstaterede skader, der kan
      henføres til samme advokat.
      …
      4.1. forsikringen dækker primært efter skadevirkningsprincippet de skader, som kon-
      stateres og anmeldes i forsikringstiden, uanset hvornår den ansvarspådragende handling
      eller undladelse har fundet sted, og med den forsikringssum, som policen har ved ska-
      dens konstatering.
      4.2. ved policens ophævelse ophører dækningen efter skadevirkningsprincippet, men
      skader, som konstateres og anmeldes efter dette tidspunkt, vil uden tidsbegrænsning væ-
      ret dækket efter skadeårsagsprincippet, såfremt den ansvarspådragende handling eller
      undladelse fandt sted i forsikringstiden og med den ved policens ophør gældende forsik-
      ringssum.
      …
      6.1. så snart forsikringstageren får at vide eller må formode, at der vil blive rejst krav
      imod ham, skal der ufortøvet ske skriftlig anmeldelse til selskabet.
      …
med virkning fra den 1. oktober 2004 udfærdigede thisted nye forsikringsbetingelser for ad-
vokatansvarsforsikringer, som blandt andet indebar, at den ovenfor nævnte bestemmelse,
punkt 4.2. udgik, ligesom ordet ”primært” i punkt 4.1. udgik.
parterne har under sagen været enige om, at nye forsikringsbetingelser rutinemæssigt frem-
sendes sammen med en ny forsikringspolice, og at det er sædvanligt, at forsikringsselskaber
ensidigt ændrer forsikringsvilkårene og ved henvendelse til forsikringstageren herom gør op-
mærksom på ændringerne og anfører, at forsikringen betragtes som opsagt, hvis ændringerne
ikke accepteres, men at ændringerne betragtes som accepterede, hvis forsikringstageren fort-
sætter præmiebetalingen, hvilket advokat a har gjort. det bemærkes herved, at advokat a
under sagen har forklaret, at han ikke kan se at have modtaget de ændrede forsikringsbetin-
gelser, som skulle være gældende efter den 1. oktober 2004.
i maj 2006 anmodede a om tilbud på en advokatansvarsforsikring fra chartis, dengang aig
europe. han udfyldte i den forbindelse et spørgeskema med bl.a. et spørgsmål om, hvorvidt
der inden for de sidste 5 år var fremsat krav over for virksomheden eller over for nogen af
virksomhedens nuværende eller tidligere partnere, advokater eller øvrige ansatte. a besvarede
spørgsmålet med oplysning om en sag, hvor der var afsat 500.000 kr., og at risikoen vurdere-
des som beskeden. der er intet oplyst om et eventuelt krav vedrørende b.
det fremgår endvidere, at a ønskede en forsikringssum på 7.000.000 kr. pr. advokat, og at
han oplyste, at han i sit tidligere forsikringsselskab, thisted, havde en forsikringssum på
7.000.000 kr. aig europe fremsendte herefter den 29. maj 2006 et forsikringstilbud til as
                                                  - 17 -
forsikringsmægler, bjarne hansen, med en forsikringssum på 7.000.000 kr. pr. skade i alt pr.
år pr. advokat. bjarne hansen accepterede på vegne af advokat a forsikringstilbuddet den 16.
juli 2006, og forsikringen hos aig europe trådte i kraft den 1. oktober 2006, hvor as forsik-
ring hos thisted samtidig ophørte.
af chartis’ forsikringsbetingelser fremgår blandt andet:
       …
       8.1. forsikringen dækker erstatningskrav som rejses mod sikrede i forsikringstiden.
       8.2. et erstatningskrav anses som rejst på det tidligste af et af følgende tidspunkter:
       a) det tidspunkt hvor sikrede modtager første skriftlige henvendelse med krav om
       erstatning i anledning af en skade eller et tab.
       b) det tidspunkt, hvor sikrede får sin første viden om,
                1. at der er indtrådt en skade eller er lidt et tab, eller
                2. at der er risiko for, at der vil indtræde en skade eller et tab
       8.3. såfremt den til grund for erstatningskravet liggende ansvarspådragende handling
       eller undladelse er udvist før forsikringens ikrafttræden, er det en betingelse for selska-
       bets erstatningspligt, at sikrede godtgør, at sikrede ikke på noget tidspunkt før forsikrin-
       gens tegning havde kendskab eller formodning om, at erstatningskrav ville kunne rejses.
       8.4. såfremt den til grund for erstatningskravet liggende ansvarspådragende handling
       eller undladelse er udvist før sikredes tiltrædelse hos forsikringstager, er det en betingel-
       se for selskabets erstatningspligt, at sikrede godtgør, at sikrede ikke på noget tidspunkt
       før tiltrædelse havde kendskab til eller formodning om, at erstatningskrav ville kunne
       rejses.
       12.1. krav som nævnt i 8.2. skal ufortøvet skriftligt anmeldes til selskabet.
       …
det fremgår af vestre landsrets dom af 22. august 2006, at stævning i sagen mod b blev ud-
taget den 22. februar 2005. a indleverede svarskrift som advokat for b den 21. april 2005.
sagen blev hovedforhandlet i vestre landsret den 23. og 24. maj 2006.
i et brev af 21. september 2007 fra advokat finn mejnertsen til advokat a anførte advokat
mejnertsen blandt andet følgende:
       …
       som sagen på nuværende tidspunkt foreligger, og efter de i landsretten afgivne forkla-
       ringer er det konkursboernes opfattelse, at de i deres egenskab af advokat for b kan
       have pådraget dem et erstatningsansvar overfor denne i forbindelse med kontrakt-
       indgåelsen. dette erstatningsansvar forælder i givet fald i august måned 2008, hvor kra-
       vet fra deres klients side har kunnet rejses i i alt 5 år.
       efter det for mig oplyste er det for nærværende om end ganske usikkert, hvorvidt deres
       klient vil være i stand til at betale påstandsbeløbet, såfremt højesteret stadfæster lands-
       rettens dom.
                                               - 18 -
       på grundlag af ovenstående er det konkursboernes opfattelse, at muligheden for at ind-
       drive erstatningskravet kan afhænge af, hvorvidt det eventuelt via en konkursbehandling
       vedrørende deres klient b er muligt at gennemføre et erstatningskrav mod dem.
       …”
advokat mejnertsen anmodede endvidere i brevet a om at afgive en erklæring om suspension
af passivitet og forældelse.
under skifterettens behandling af konkursbegæringen mod b den 18. juni 2008 forklarede b
udover det, der er gengivet i højesterets dom af 29. oktober 2008, følgende:
       baggrunden for at b stritter imod, at der eventuelt rejses et krav mod advokat a er, at
       det alene var bs afgørelse. advokat a har alene gjort, hvad han fik besked om. b har
       arbejdet med advokat a siden 1972, og de har været rådgivere for hinanden. det er hans
       opfattelse, at advokat a ikke er erstatningsansvarlig.
       den 12. august 2003 kl. 14.23 fik han af rune derno at vide, at han skulle deponere kø-
       besummen, og af boris frederiksen kl. 17.23 fik han at vide at han havde vundet tilbud-
       det, men han blev ikke opfordret til at betale pengene, selvom han på dette tidspunkt re-
       elt havde misligholdt. det viste sig efterfølgende at der udover ham selv kun havde væ-
       ret en tilbudsgiver på 3.6 mio. kr. med et tilbud der ikke en gang var underskrevet.
ved brev af 4. juli 2008 anmeldte a den mulige ansvarssag vedrørende b til aig europe.
i et brev af 16. juli 2008 anmodede aig europe advokat a om yderligere oplysninger, men
anførte som selskabets umiddelbare opfattelse, at sagen også før 2008 burde have givet advo-
kat a anledning til at overveje dennes mulige ansvar.
i sit svar af 29. juli 2008 anførte a blandt andet, at han første gang overvejede et eventuelt
erstatningsansvar i sagen ved modtagelsen af advokat mejnertsens brev af 21. september
2007, men da han i den forbindelse havde afvist at afgive en suspensionserklæring, var han
gået ud fra, at der ikke ville ske yderligere.
den 5. august 2008 afgav a en erklæring om suspension af passivitet og forældelse.
i et brev af 8. august 2008 til a anførte aig europe, at selskabet ville afvente stillingtagen til
forsikringsdækning, indtil der måtte blive rejst et egentligt erstatningskrav og sagen var fuldt
belyst. selskabet opfordrede endvidere a til at anmelde sagen til hans tidligere ansvarsforsik-
ringsselskab. i en mail af samme dag fra selskabets advokat, michael grønbech, til advokat a
hedder det:
       …
       hvad angår den tilbageværende frist – nemlig for betaling af berammelsesafgift i høje-
       steretssagen – har jeg konstateret, at du selv qua kreditor i boet vil indtræde i sagen og
       føre den for højesteret, hvis ikke bs konkursbo vil videreføre sagen. i den forbindelse
       skal nævnes, at aig ikke vil dække udgifterne ved sagens gennemførelse for højesteret
       og heller ikke lade mig føre den.
       …
                                                - 19 -
den 13. august 2008 anmeldte advokat a et krav på i alt 692.520 kr. i boet efter b. kravet
omfattede retsafgifter for højesteret og advokat as advokatsalær for landsretssagen og for-
beredelse af højesteretssagen vedrørende b.
den 22. september 2008 anmeldte a sagen overfor thisted, idet han anførte, at kravet tillige
var anmeldt til det nuværende ansvarsforsikringsselskab, aig europe.
thisted afviste dækning vedrørende ansvarssagen under henvisning til, at advokatansvars-
forsikringen var tegnet efter skadevirkningsprincippet.
den 30. oktober 2008 fremsendte a kopi af højesterets dom af 29. oktober 2008 til aig eu-
rope med anmodning om, at der blev taget stilling til dækningsspørgsmålet vedrørende an-
svarssagen. advokat a anmodede endvidere om betaling af udgifter til højesteretssagen ved-
rørende b med 500.010 kr., som var afholdt som nødvendige afværgeforanstaltninger jf. for-
sikringsaftalelovens §§ 52 og 53.
i et brev af 18. november 2008 anførte aig europe, at en endelig stillingtagen til dæknings-
spørgsmålet fortsat afventede, at der blev rejst et egentligt erstatningskrav mod advokat a,
ligesom selskabet afviste betaling af udgifterne til højesteretssagen.
i et brev af 5. januar 2009 til aig europe nedsatte advokat a sit krav vedrørende højesterets-
sagen til 475.896 kr. og varslede udtagelse af stævning. stævningen blev efterfølgende ind-
leveret til københavns byret, hvorfra sagen som anført ovenfor blev henvist til retten i år-
hus.
ved brev af 3. juli 2009 anmodede advokat mejnertsen advokat a om at indbetale 5.543.106
kr. til boet efter b, idet han anførte, at boet i modsat fald ville udtage stævning i overens-
stemmelse med et vedlagt stævningsudkast mod advokat a. advokat a fremsendte kopi af
stævningsudkastet til advokat michael grønbech, der i brev af 2. oktober 2009 på vegne af
chartis afviste dækning under advokatansvarsforsikringen.
thisted har fremlagt en dom, afsagt den 15. november 2005 af vestre landsret, hvoraf frem-
går, at advokat a ved dommen blev dømt til at betale erstatning med 438.444,84 kr. og sags-
omkostninger med 86.185,80 kr. det er oplyst, at beløbene er betalt af thisted som en forsik-
ringsdækket skade på advokatansvarsforsikringen i 2005.
forklaringer
a har bl.a. forklaret, at han i forhold til den forklaring, han afgav i landsretten, har husket galt
på flere punkter. han har nu gransket notater og sin hukommelse nærmere. han blev kontak-
tet af b i juni 2003. b var interesseret i at købe s’ benzinvirksomhed, men hans egen bank
kunne ikke finansiere handlen, og b bad derfor om forslag til finansiering. b havde tidligere
kigget på enkeltstående tankstationer og havde vist nok allerede fået lavet et selskab til for-
målet. hans opgave var at yde sædvanlig advokatbistand til b i forbindelse med handlen og
hjælpe med kontakt til et finansierende pengeinstitut. han har tidligere henvist klienter til
hadsten bank, hvor hans kontaktperson var per hermansen. hadsten bank var ikke hans faste
bankforbindelse, men derimod hans kones. han ringede i juli måned 2003 til per hermansen,
efter at b havde præsenteret sagen for ham. per hermansen bad om forskelligt materiale, og
                                               - 20 -
han kontaktede derfor b og bad ham fremskaffe materialet og sende det til banken. han fik
det indtryk, at der allerede ultimo juli 2003 var et møde mellem b og banken. han vidste, at b
ikke selv kunne bære opgaven igennem, idet bs egne sikkerheder m.v. kun var på ca. 4 milli-
oner kr. han var desuden klar over, at banken kun ville gå ind i en sag på dækket basis. b har
ikke sagt, at han har talt med andre om finansieringen. ultimo juli 2003 sendte han til kurator
i ... a/s og s’ konkursboer et tilbud på vegne af b på køb af virksomheden for ca. 6 mio. kr.
han tog i den forbindelse vist nok et finansieringsforbehold. b arbejdede meget med sagen,
også efter at tilbuddet blev afgivet, og var blandt andet på besøg i virksomheden, ligesom han
drøftede handlen med kurator og med virksomhedens tidligere revisor. b fremskaffede des-
uden via sin egen revisor nogle budgetter til brug for per hermansens sagsbehandling.
den 8. august 2003 var han løbende i kontakt med b, der blev mere og mere ivrig efter at
købe virksomheden. b mente, at den oprindelige pris på 6 mio. kr. modsvarede materielle
aktiver i virksomheden, og han var indstillet på at hæve tilbuddet til 8,5 mio. kr., da han ville
give et tilbud, der gjorde ham sikker på at få virksomheden. samme dag sendte kurator et brev
med en formular til en købsaftale. det fremgik af brevet, at også andre tidligere havde afgivet
tilbud, og at tilbuddene ikke var sammenlignelige, hvorfor der nu skulle anvendes en for-
mular. der skulle afgives tilbud senest den følgende mandag. han telefaxede materialet til b,
da han selv skulle på ferie samme dag. b havde på daværende tidspunkt ikke finansieringen
på plads. han talte med b efter, at denne havde sat sig ind i papirerne, og blev enig med ham
om, at tidsfristerne ikke gav ham mulighed for at være med. de forstod kurators materiale
sådan, at der ikke kunne tages et finansieringsforbehold, idet tilbuddet så ikke ville være kon-
ditionsmæssigt. et finansieringsforbehold ville ellers have været det eneste rigtige i situatio-
nen. hvis datoerne havde kunnet flyttes, havde købet dog stadig haft interesse. fristerne burde
have været flyttet 2 - 3 uger. hans brev af 11. august 2003 til kurator om, at b ikke kunne
afgive tilbud, blev skrevet efter hans samtale med b. han havde dikteret brevet på bånd, inden
han gik på ferie, og hans advokatfuldmægtig, c, skrev det, underskrev og sendte det til kura-
tor.
den 11. august 2003 var han i sit sommerhus. c fortalte i telefonen, at han havde telefaxet
brevet til kurator med oplysning om, at b afstod fra at give tilbud. advokatfuldmægtig rune
derno havde efterfølgende ringet c op og opfordret til, at der alligevel blev afgivet tilbud,
idet fristerne ikke skulle tages så tungt. han ringede derefter til b og fortalte om rune dernos
henvendelse til c. han rådgav b imod at afgive tilbud, da der ikke var et finansieringstilsagn,
men b ønskede alligevel at byde. b vidste mere om sagen og finansieringen, end han selv
gjorde. hans opfordring i brevet af 11. august 2003 gik ikke på denne situation, idet situatio-
nen jo var uændret i forhold til om fredagen. han vejledte b om, at både overtagelsesdagen og
betalingen skulle udskydes, så han havde en chance for at få finansieringen på plads. han
deltog ikke i affattelsen af det tilbud, der blev sendt af sted den 11. august 2003, og han fandt
det ikke klogt. uden finansieringen var det det rene galimatias at sende et tilbud – særligt med
betalingsdag dagen efter.
han drøftede ikke udformningen af tilbuddet med c, da han talte med ham tidligere på dagen.
han havde således ikke nogen aftale med c om formuleringen. han husker kun én samtale
med c den 11. august 2003 og én samtale med b. c nævnte efter domsforhandlingen i vestre
landsret, at han må have husket forkert om, at han og c skulle have drøftet udformningen af
det nye tilbud.
                                               - 21 -
han var herefter ikke yderligere involveret i afsendelsen af tilbuddet, men blev kontaktet i
sommerhuset af c eller b, da boerne accepterede købet og samtidig krævede øjeblikkelig de-
ponering. han havde desuden en samtale med advokat boris frederiksen den 14. august 2003,
om der overhovedet var udsigt til, at b kunne betale købesummen. boris frederiksen ønskede
sikkerhed for bs seriøsitet via en kontant deponering. først da han kom tilbage på kontoret
igen efter sin ferie, gik han for alvor i gang med sagen. han så da for første gang cs brev til
rune derno af 11. august 2003 og så samtidig bemærkningerne i købstilbuddet, som han
fandt relevant formuleret. der var dog gjort misligholdelse gældende på dette tidspunkt. han
ville sikkert selv have nævnt både overtagelsesdag og betalingsdag, hvis han havde udfyldt
købstilbuddet. efterfølgende fik han i en telefonsamtale med b at vide, at der havde været
møde i banken den 18. august 2003. det var b selv, der havde kontakten til banken. hans
egen kontakt til banken var alene en indledende samtale med per hermansen og en telefonisk
henvendelse fra hermansen efter mødet den 18. august 2003. han havde ikke inden mødet talt
med hermansen om, at konkursboerne havde gjort misligholdelse gældende, men han havde
oplyst en mulig investor, hans georg christensen, om, at der var kludder i sagen. b fortalte,
at han havde blotlagt hele sit levnedsforløb for banken, og at hermansen var usædvanlig
grundig. b sagde også, at banken var interesseret, men at den ville have kaution. b spurgte,
om han ville kautionere, men han henviste i stedet til hans georg christensen, bent chri-
stiansen og sin kone, som han havde sat ind i sagen, idet de tre havde et konsortium, der tog
sig af den slags. han talte også med per hermansen om sagen. hermansen sagde, at det skulle
være på dækket basis, hvis banken skulle gå ind i sagen. hans georg christensen skulle des-
uden være direktør, hvis det skulle blive til noget, og der skulle etableres et nyt selskab med
hans georg christensen og ham selv som kautionister og med eksterne investorer med
branchekendskab. han meddelte per hermansen, at der ikke kunne blive tale om kaution fra
ham selv og oplyste om forhandlingerne med konsortiet, hvis deltagere dog ikke havde
branchekendskab.
detaljerne vedrørende købet af virksomheden blev aldrig fastlagt, og han ved ikke, hvorfor
han selv blev nævnt som kautionist. han har i landsretssagen blot bekræftet, at det havde væ-
ret på tale med ham som kautionist. det ville dog ikke være blevet aktuelt. efter mødet den
18. august 2003 holdt han et møde med hans georg christensen og bent christiansen om
sagen. bent christiansen tilkendegav hurtigt, at det var for risikofyldt, og at han ikke ville
være med. hans georg christensen var mere interesseret, men det var en fast regel, at der
skulle være enighed om at gå ind i et projekt. hans kone lagde sig normalt i slipstrømmen af
de to andre. den skepsis, som bent christiansen havde til sagen, byggede på hans egen vurde-
ring. det var særligt bankens krav til sikkerhedsstillelse, der gav problemer. det blev desuden
tillagt betydning, at man havde rodet sig ud i en misligholdelsessituation. hans georg chri-
stensen ville formentlig gerne have påtaget sig rollen som direktør i selskabet, men b havde
også forventet en central rolle. da hans georg christensen og bent christiansen havde sagt
nej til at gå ind i sagen, havde b ikke nogen mulighed for finansiering. per hermansen oplyste
undervejs, at han havde fundet et andet oliefirma, som kunne inddrages i købet, og lagde i
øvrigt et stort arbejde i sagen, men der kom aldrig et tilsagn fra banken om finansiering. det
er efter hans opfattelse ikke afgørende for sagen, at overtagelsesdagen og deponeringsdagen
ikke kom til at følges ad. b havde ikke på noget tidspunkt penge til at finansiere handlen, og
det var oplagt for b, at han heller ikke ville kunne deponere pengene inden overtagelsesdagen.
da der blev udtaget stævning den 22. februar 2005 tænkte han kun over, at kurator åbenbart
mente, at b havde misligholdt aftalen. han var selv af den opfattelse, at formuleringen i til-
                                              - 22 -
buddet var god nok. han så desuden ingen interesseproblemer i at føre sagen for b, da han
ikke mente, at der kunne rejses noget krav mod ham. han tænkte ikke over, at der blev ført
sag mod b for at der senere kunne rejses et krav mod ham.
da han udfyldte spørgeskemaet til aig i maj 2006 tænkte han heller ikke over, at sagen
kunne medføre et krav mod ham. heller ikke da dommen blev afsagt den 22. august 2006,
hvor aftalen med aig var indgået, så han nogen risiko for et krav mod sig selv. han hørte
først i september 2007 om, at der muligvis ville blive rejst krav mod ham i anledning af sa-
gen. han blev lidt forbavset over brevet af 21. september 2007 fra advokat finn mejnertsen,
men så ikke nogen grund til at foretage sig yderligere, da han ikke mente, at der var noget at
komme efter. i foråret 2008 hørte han til sagen igen, idet b havde fået breve fra skat, der
pegede i retning af en konkurs. han vejledte i den forbindelse b om, at han måtte have en
advokat til at hjælpe sig. efter bs konkurs kontaktede han sine forsikringsselskaber vedrøren-
de spørgsmålet om en suspensionserklæring. det var hans vurdering, at ankesagen burde vi-
dereføres i højesteret trods konkursen, og han anmeldte derfor et krav i bs konkursbo for at
opnå status som kreditor i boet, så han kunne videreføre sagen.
han opsagde forsikringen i thisted forsikring g/s som følge af en forsikringsskade, der blev
afgjort i 2005. sagen lå tilbage fra 1999, og forsikringsselskabet kom til at betale ca. 500.000
kr. selskabet varslede som følge af sagen i foråret 2006 en præmieforhøjelse og ville opsige
forsikringen, hvis han ikke ønskede at betale. han accepterede derfor præmieforhøjelsen, men
kontaktede samtidig en forsikringsmægler for at finde et andet selskab. der fremkom herefter
tilbud fra blandt andre aig europe s.a. han skiftede således ikke selskab på grund af denne
sag. han var klar over, at det var skadesvirkningsprincippet, der gjaldt hos thisted, så længe
forsikringen løb. han blev dog først i forbindelse med opsigelsen klar over, at dette også var
gældende i opsigelsessituationen. han var bekendt med de oprindelige forsikringsbetingelser,
men har aldrig modtaget forsikringsbetingelserne 0103. de var i hvert fald ikke i den mappe,
hvor alle hans forsikringspapirer er samlet. policen har han hele tiden været bekendt med,
men han havde ikke lagt mærke til, at det fremgik, at punkt 4.2. i forsikringsvilkårene ikke
fandt anvendelse. han bygger sin opfattelse om afløbsdækning hos thisted på, at dette ville
gælde, hvis han selv opsagde forsikringen, således at der var forskel på, om han selv sagde op,
eller han blev opsagt. det er ham, der har udfyldt spørgeskemaet til brug for tegning af
forsikringen hos aig europe. han ønskede en forsikringssum på 7 mio. kr., idet det er hans
opfattelse, at han hos thisted havde en forsikringssum på 7 mio. kr. og ikke kun på 3,5 mio.
pr. advokat pr. år. den nye forsikring skulle have den samme dækning som den, han havde
hos thisted. han beskæftigede sig dengang med større byggesager, og 3,5 mio. kr. ville der-
for være alt for lidt. han oplyste i blankettens punkt 8, at der inden for de seneste 5 år var
fremsat krav mod ham og i punkt 9, at der var et muligt krav på vej. det var ikke kravet i
denne sag, han tænkte på. han skrev begæringen under den 17. maj 2006. han tænkte da
overhovedet ikke over det krav, der nu er rejst i denne sag. sagen mod b verserede på det
tidspunkt ved landsretten, og han regnede med, at b ville vinde den. mens ankesagen var un-
der forberedelse i højesteret, blev b taget under konkursbehandling med det formål, at kravet
mod b skulle kunne rettes mod ham. det var dengang hans forventning, at højesteret ville
ændre landsrettens resultat. han mente, at forsikringsselskabets beslutning om ikke at ville
indtræde i sagen var ufornuftig, hvorfor han selv gjorde det. selvom dommen blev stadfæstet i
højesteret, blev der dog tilføjet en yderligere præmis, som taler til fordel for hans sag, idet b
selv med en forlængelse af fristen ikke kunne betale købesummen for virksomheden.
                                                - 23 -
b har forklaret, at han står ved den forklaring, som han har afgivet i landsretten og den forkla-
ring, som han har afgivet i skifteretten i randers den 18. juni 2008. de investorer, der var
inde i billedet i forbindelse med hans køb af s’ benzinvirksomhed, var revisor hans georg
kristensen, bent christiansen og e, der sammen skulle løfte det beløb, der lå ud over hans
egne 3 mio. kr. advokat a frarådede ham både den 8. august 2003 og igen den 11. august
2003 at gå ind i handlen, fordi finansieringen ikke var på plads. efter at have sagt nej til at
afgive tilbud den 8. august 2003 blev han ringet op af advokatfuldmægtig rune derno, der
ønskede, at han skulle afgive tilbud. han meddelte rune derno, at han ikke kunne overholde
tidsfristerne, men afgav dog alligevel et tilbud, hvilket var hans egen beslutning. han har selv
ført alle forhandlingerne med de sælgende konkursboer. han havde tidligere i forløbet afgivet
et tilbud på 7,75 mio. kr. for benzinvirksomheden, hvilket blev accepteret af rune derno.
senere blev han dog ringet op af advokat boris frederiksen, der oplyste, at tilbuddet ikke
kunne accepteres, da andre havde budt mere. han mødte frem på advokat as kontor den 11.
august 2003, hvor der imidlertid ikke var så mange medarbejdere på grund af sommerferie.
han var meget stresset og meget besluttet på at få tilbuddet på køb af virksomheden af sted.
han gik rundt på kontoret, som han altid gør, da han har arbejdet sammen med a i 35 år. han
dikterede den ændrede formulering til en kontordame. han husker ikke, at c var til stede. han
var desuden nervøs for ikke at få virksomheden, da der ikke måtte flyttes et komma i tilbud-
det. afsnittet om gældsovertagelse i brevet af 11. august 2003 til kurator var udtryk for hans
ønske og blev medtaget for at forbedre likviditeten. han tog ind på as kontor, fordi det var a,
som kurator kommunikerede med. a er hans faste advokat, men han bruger ham ikke som
rådgiver. det var rune derno eller boris frederiksen, der den 12. august 2003 sidst på efter-
middagen oplyste ham om, at han havde vundet. formelt var handlen da allerede misligholdt,
men det fik han ikke at vide. først dagen efter eller to dage efter fik han oplyst af rune derno
eller boris frederiksen, at han skulle deponere købesummen straks. bankens krav om, at
hans georg christensen skulle være direktør i det selskab, som skulle købe virksomheden,
ville han have sagt klart nej til, da han er sin egen herre. han mener ikke, at a er ansvarlig for
det tab, han har lidt. a har ikke rådgivet ham i denne sag, og han har selv ført alle forhandlin-
ger. a skulle hjælpe med at finde investorer og anviste hans georg christensen, bent chri-
stiansen og e. han havde omkring den 18. til 20. august 2003 et møde med hans georg chri-
stensen om sagen. det var efter, at han havde været til møde i banken den 18. august 2003. på
det tidspunkt regnede han med, at han havde 8 - 14 dage til at skaffe finansieringen og at han
og kurator kunne tale sig til rette om deponeringstidspunktet. det var ham selv, der besluttede
at opgive handlen, idet der ikke længere var udsigt til finansiering. han var bekendt med, at
banken krævede, at der skulle en branchekendt person med i projektet. ellers husker han ikke
bankens krav. der kom ikke nogen branchekendt person frem under forløbet.
efterfølgende forsøgte han igen forgæves at købe virksomheden i andet regi og havde i den
forbindelse kontakt med en branchekyndig nordmand. der blev også holdt et møde med ad-
vokat tommy v. christiansen. han fandt senere ud af, at rune derno den 11. august 2003
kun havde modtaget et enkelt tilbud, der ikke engang var underskrevet. tilbuddet var på 3,6
mio. kr. der forelå derfor ikke noget konditionsmæssigt tilbud på køb af virksomheden, da
rune derno ringede til ham den 11. august 2003.
han bor på ... og drev i 2003 ... i ... han havde ikke skrivemaskine eller fax i sin forretning.
han har rådgivet a om hushandler og andet gennem 35 år, men samarbejder ikke med a
mere, da han nu modtager efterløn.
                                              - 24 -
c har bl.a. forklaret, at han blev ansat som fuldmægtig hos advokat a den 1. april 2002. han
var ansat på kontoret indtil den 1. januar 2010. han var den eneste, der var på kontoret den
11. august 2003. a, der var på ferie, havde på et bånd dikteret et brev vedrørende b, hvis sag
han intet kendte til. han skrev båndet og sendte ved 10-tiden brevet pr. telefax til advokat-
firmaet poul schmith. han havde ikke foretaget nogen sagsbehandling i sagen. han blev se-
nere ringet op af rune derno, der var fuldmægtig hos kurator i de sælgende konkursboer. han
meddelte rune derno, at han ikke kendte noget til sagen. da a var på ferie, kunne rune
derno ikke få fat på ham. han ringede derfor selv til a og refererede samtalen med rune
derno. rune derno havde bedt om at blive ringet op af a, og a fik derfor rune dernos tele-
fonnummer. senere på dagen kom b ind på kontoret og havde en tilbudsblanket med. b bad
ham om hjælp. han sagde, at han ikke kunne assistere b, da han ikke kendte sagen og ikke
uden videre kunne sætte sig ind i en kontrakt på 20 - 30 sider. b sagde, at han nærmest bare
skulle låne en skrivemaskine. b dikterede herefter det, der skulle skrives, og han fungerede
selv blot som sekretær og skrev det ordret. han skrev desuden et følgebrev til rune dermo,
da han allerede havde et tidligere brev til rune derno liggende i tekstdatabasen og derfor let
kunne lave et nyt. b bad ham bemærke, at overtagelsesdagen var ændret, og at han gerne ville
have gældsovertagelse på et par lån. han udførte således alene en sekretærfunktion. han
kunne godt have bedt b om selv at sende tilbuddet, men b fik lov at låne kontorets telefax til
formålet. både han og b var klar over, at tilbuddet var bindende. han tilbød at hjælpe, da han
fik at vide, at det hastede. han kendte intet til kontrakten og vidste kun det om sagen, som b
fortalte ham. b sagde, at han selv vidste, hvad der skulle stå, da han havde talt med kurator.
han talte kun med a én gang om formiddagen den 11. august 2003. han husker ikke at have
talt med a om, at overtagelsestidspunktet og deponeringstidspunktet skulle ændres som anført
i landsrettens dom. han ved ikke, om a har talt med b om det. han ringede ikke til a efter, at
han havde sendt tilbuddet. a var væk hele ugen og var derfor ikke på kontoret, da brevet af
12. august 2003 fra kurator blev modtaget. han ringede måske til a, da han modtog det. han
husker ikke, at brevet gjorde indtryk på ham.
efter at have sendt tilbuddet til kurator har han ikke haft mere med sagen at gøre, før han førte
den for vestre landsret. han drøftede ikke med a, om der var habilitetsproblemer i forhold
til b i forbindelse med, at han førte sagen i landsretten. han undrede sig over referatet af as
forklaring i landsrettens dom, hvori det fremgår, at a skulle have aftalt med ham, at over-
tagelsestidspunktet og deponeringstidspunktet skulle ændres. han husker ikke, at a forklarede
sådan.
hans georg christensen har bl.a. forklaret, at han er tidligere statsautoriseret revisor og i
2003 var seniorpartner i et revisionsfirma, som havde b som klient. en medarbejder havde
udarbejdet budgetter for b. han var partner i et interessentskab sammen med bent christian-
sen og e. interessentskabet har været med i forskellige projekter. det var a, der på et møde på
hans kontor forelagde dem den konkrete sag. de afviste at være med, da sagen var for stor.
det var i den spæde start af sagen. da han blev præsenteret for sagen, fandt han det naturligt,
men sagde klart nej. a oplyste ikke, om der allerede var afgivet et tilbud. han var enig med
bent christiansen om ikke at deltage i projektet. a har efter mødet været 100 % sikker på, at
de ikke ville deltage. b håbede måske, men har fra et tidligt tidspunkt været klar over hans
holdning til sagen. han blev senere kontaktet af per hermansen, som blev orienteret om, at de
havde sagt fra. det var et krav fra banken, at han skulle være direktør og muligvis også kau-
tionist. sagen kom dog ikke så langt. det var ikke på tale, at a skulle kautionere. han havde
                                                - 25 -
et møde med b om budgetterne i sin egenskab af seniorpartner for den medarbejder, der fun-
gerede som revisor for b. han tror ikke, at b var bekendt med, at banken havde krævet, at
vidnet skulle være direktør. b ønskede selv at være direktør. revisionsfirmaet har altid holdt
ferie efter den 30. juni. mødet med a må derfor have ligget sidst i juli eller først i august.
bent christiansen har bl.a. forklaret, at han er tandlæge og i 2003 var interessent i et i/s
sammen med hans georg christiansen og e. interessentskabet løftede finansieringsopgaver.
a repræsenterede normalt sin hustru i spørgsmål vedrørende interessentskabet. hun invol-
verede sig dog personligt i projekterne. det var almindeligt med sager om finansiering af den
type, der opstod i forbindelse med bs køb af benzinvirksomheden, og parterne holdt jævnligt
møder om sådanne sager. denne sag drejede sig imidlertid om overtagelsen af en række tank-
anlæg og om et stort beløb på måske 5 mio. kr. der var dermed tale om en stor risiko. han
sagde som den første fra på grund af risikoen og fordi, der var tale om et område, som han
ikke havde indsigt i. han sagde fra under mødet, hvor sagen blev præsenteret, eller dagen
efter. han husker ikke, hvornår mødet blev afholdt. han har ikke talt med b eller per her-
mansen om sagen. han husker ikke senere henvendelser om sagen. han ved ikke, om finan-
sieringen kunne skaffes andre steder - eventuelt hos en eller to af hans medinteressenter. det
skete af og til.
rune derno har bl.a. forklaret, at han kan vedstå sin forklaring for landsretten, således som
den er gengivet i dommen. han var i marts 2003 ansat som advokatfuldmægtig i insolvens-
afdelingen hos advokatfirmaet poul schmith. i sommeren 2003 blev han sammen med advo-
kat boris frederiksen og advokat finn mejnertsen involveret i s’ konkursbo og konkursboet
efter s’ benzinselskab. det var en tung sag med en virksomhed i drift, og der var derfor hele
tiden spørgsmål, der skulle afklares. b henvendte sig selv til boet om køb af en del af virk-
somheden. advokat a afgav på et tidspunkt et købstilbud pr. fax på vegne af b. tilbuddet
blev ikke antaget, idet de bud, der var kommet, ikke var afgivet på samme grundlag, og idet
virksomheden ikke var blevet vurderet. efterfølgende blev der udarbejdet en slags standard-
kontrakt, som blev sendt ud til de interesserede med henblik på afgivelse af bud. de må have
sendt kontraktsudkastet til as kontor, men han husker det ikke. da han modtog as brev af 11.
august 2003, drøftede han det med boris frederiksen, og de aftalte, at de kunne leve med en
udskudt overtagelse. han kontaktede derfor advokatfuldmægtig c, der oplyste, at a ikke var
at træffe. c ville dog give besked til a. han talte efterfølgende med a, der virkede træt af at
blive forstyrret, og han oplyste, at konkursboerne godt kunne leve med en udskudt overtagel-
se. spørgsmålet om udskydelse af deponeringstidspunktet blev ikke drøftet. a ville drøfte
sagen med b, og han var ikke overrasket over bs efterfølgende tilbud, da b havde virket me-
get interesseret i købet og desuden havde undersøgt virksomheden nøje. da han sendte ac-
cepten af bs tilbud til as kontor, havde han forinden drøftet sagen med boris frederiksen.
han var ikke i tvivl om, at købesummen skulle deponeres straks i henhold til parternes aftale.
det var opfattelsen på hans kontor, at der ikke var tvivl om, at deponeringen skulle ske ved
underskriften, og det var en overraskelse, da det viste sig, at der var problemer med at skaffe
købesummen. b havde tidligere givet udtryk for, at det blot var et spørgsmål om at trykke på
knappen, så kom pengene. det er et normalt vilkår ved salg fra boer, at der skal deponeres ved
aftalens indgåelse. hvis b havde taget et finansieringsforbehold, ville tilbuddet ikke have væ-
ret konditionsmæssigt. han vil dog tro, at der kunne være indledt forhandlinger med b allige-
vel. en eventuel frist til finansiering ville dog have været kort, således at finansieringen skulle
falde hurtigt på plads. i tilbuddet fra den anden tilbudsgiver var det anført, at deponering
skulle ske efter aftale. det var derfor overvejende sandsynligt, at der ville være blevet indledt
                                               - 26 -
forhandlinger med b, selv om denne havde taget et finansieringsforbehold. da kurator hæ-
vede handlen, var de sikre på, at det var berettiget. de genaktiverede efterfølgende forhand-
lingerne med en anden bydende, der dog meldte tilbage, at han havde svært ved at løfte
handlen. de kontaktede derefter ok-benzin, oles olie, dk-benzin, q8 og en mulig norsk
køber, der via en dansk advokat tilkendegav interesse for at købe virksomheden. de sendte
informationsmateriale ud til de interesserede og forsøgte at drive virksomheden videre frem til
slutningen af 2003. en af grundene til, at b opgav købet, var ifølge a, at kurator havde påbe-
råbt sig misligholdelse. det indgik i kurators overvejelser omkring misligholdelsen, at der
kunne rejses et erstatningskrav mod b, hvilket blev meddelt advokat a. han har et antal
gange efter misligholdelsen talt med b, der har ringet for at høre til udviklingen i sagen. han
er sikker på, at det er blevet tilkendegivet over for b, at der muligvis ville blive rejst et erstat-
ningskrav mod ham som følge af misligholdelsen. i efteråret 2003 talte han flere gange med s
og ... fra virksomheden, og han er sikker på, at begge har nævnt for ham, at b mente, at sagen
var udtryk for et komplot fra kurators side for at få a til at betale. b havde oprindelig til-
kendegivet, at han havde en del af pengene selv, og kurator var derfor ikke sikker på, at han
ikke ville kunne betale erstatningen.
per hermansen har bl.a. forklaret, at han i dag er virksomhedsmægler. hans forklaring for
landsretten er rigtigt refereret i dommen. han har undersøgt sin kalender fra dengang og kon-
stateret, at han var i gang med sagen et par dage før den 18. august 2003, hvor han havde
møde med b. han havde ikke mødt b forud for mødet, men havde dog inden mødet modtaget
bs regnskabsmateriale med posten. han husker ikke, hvem der fremsendte materialet. han
talte med a om sagen 2 - 3 dage før mødet med b. det var inden, han modtog regnskabs-
materialet. der var tale om en helt sædvanlig henvendelse fra en advokat. han stillede ikke
under mødet nogen krav til b, men søgte bare at få oplyst sagen. han evaluerede på de infor-
mationer, banken havde fået, og konkluderede, at der var nogle store mangler, der skulle tages
hånd om, hvis sagen skulle køre videre. der var særlig tale om, at b ikke havde noget bran-
chekendskab og ikke nogen særlig stor formue. en rentabel drift af virksomheden krævede
desuden en rigtig stor omsætning. han ringede derfor til a og oplyste, at banken ikke kunne
gå ind i sagen på det foreliggende grundlag, men hvis der kunne findes kautionister eller an-
dre investorer, ville det fremme sagen. det var desuden en forudsætning, at b fik partnere
eller gik i samarbejde med branchekyndige. han anbefalede enten a eller hans georg chri-
stensen, der var bs revisor, at b gik i samarbejde med andre mindre benzinvirksomheder om
sagen, herunder eventuelt hornsyld købmandsgaard eller en anden tilsvarende forretning på
fyn. a oplyste på et tidspunkt, at hans georg christensen, bent christiansen og e var mulige
investorer, hvilket han syntes var rigtig godt. e var kunde i banken i forvejen, og både hans
georg christensen og bent christiansen havde mindre engagementer i banken. han kendte
dem derfor alle i forvejen, og de tre personer havde også tidligere haft finansieringsopgaver.
han drøftede efterfølgende sagen med hans georg christensen og foreslog, at denne skulle
være direktør i selskabet. han havde ikke tillid til b, der var en ældre mand uden branche-
kendskab og uden særlig formue. derfor ønskede han hans georg christensen som direktør.
derudover burde de yderligere have en branchekendt med. samtalerne foregik i en proces i
ugen efter mødet den 18. august 2003. sagen blev aldrig realitetsbehandlet i banken, men
døde ud. hvis hans georg christensen havde givet tilsagn om kaution eller kontant indskud
og havde accepteret at blive direktør, ville sagen være blevet behandlet videre i banken med
verificering af bs egenbetaling og bestræbelser på at skaffe en person med branchekendskab.
kravet om branchekendskab kunne dog have været frafaldet, hvis hans georg christensen
var gået ind i sagen og ikke vurderede det nødvendigt. han lagde afgørende vægt på hans
                                               - 27 -
georg christensens deltagelse, da denne havde den største økonomiske indsigt, og han ville
helt klart have givet afslag, hvis hans georg christensen havde sagt fra. b havde selv kun en
beskeden egenkapital i forhold til de 8-12 mio. kr., der skulle bruges. hvis a havde kautione-
ret solidarisk sammen med hans georg christensen uden betingelser eller beløbsgrænser,
havde det været tilstrækkeligt for banken til at låne pengene til b. han kendte ikke til den på-
beråbte misligholdelse, da han sad i mødet den 18. august 2003. han havde blot det indtryk, at
det var aftalt med sælger, at b skulle købe virksomheden, hvis finansieringen kom i orden.
han var ikke bekendt med noget tidspres. først efter mødet den 18. august 2003 drøftede han
bankens krav med a. det er hans indtryk, at hans georg christensen efter mødet den 18. au-
gust 2003 ikke var afvisende over for tanken om at blive direktør i selskabet. han ville have
givet afslag fra starten, hvis ikke henvendelsen var kommet fra a. a sagde indledningsvis, at
han ville tænke over at kautionere, men vendte tilbage med hans georg christensen, bent
christiansen og e. i tilsvarende sager har a varetaget det praktiske omkring es interesser.
parternes synspunkter (proceduren)
b under konkurs har anført, at a eller ansatte, som a hæfter for, har begået ansvarspådragen-
de fejl ved rådgivningen af b i forbindelse med dennes tilbud på køb af konkursboernes virk-
somhed. a har udført rådgivning omkring virksomhedsoverdragelse, der er kerneydelse for
en advokat. det er med højesterets afgørelse fastslået, at den ændring af deponeringsdatoen,
som b havde ønsket, og som a fuldt ud var bekendt med, ikke har afspejlet sig i det fremsatte
tilbud. der er derfor begået fejl i form af en objektiv uforsvarlighed i forbindelse med ud-
arbejdelsen og afsendelsen af tilbuddet, hvor a ikke sikrede sig, at klientens ønske blev sikret.
tilbuddet er blevet rettet til på as kontor, og det må antages i mangel af andre oplysninger, at
a også har modtaget vederlag for sin ydelse. efter sin forklaring for landsretten havde a aftalt
med sin fuldmægtig, c, at både tidspunktet for overtagelsen og for deponeringen skulle æn-
dres til den 1. september 2003. disse forhold har ikke fundet udtryk i tilbuddet. bs forklaring
herom, der kan være båret af forståelige hensyn til sagsøgte, kan ikke lægges til grund. det er
også en klar fejl, at a har rådgivet b til ikke at gennemføre aftalen under henvisning til, at
konkursboerne uberettiget havde forlangt deponering af købesummen og gjort misligholdelse
gældende, da deponering ikke fandt sted. højesterets dom viser, at kravet om deponering ikke
var uberettiget. a tog aktivt del i fremskaffelsen af finansieringen af købesummen, og det var
a, der havde kontakten med hadsten bank, og som havde skabt kontakten mellem banken og
b. det var også på tale, at a direkte eller indirekte gennem sin ægtefælle skulle medvirke ved
finansieringen ved at kautionere for b. a vidste, at finansieringen ikke var på plads, da til-
buddet blev afgivet, og har derfor i særlig grad været foranlediget til at sikre, at b havde mu-
lighed for at tilvejebringe den nødvendige finansiering af købesummen i rette tid. a har uden
sikkert grundlag haft en klar forventning om, at finansieringen kunne tilvejebringes. det må
lægges til grund, at hadsten bank var indstillet på at yde den nødvendige finansiering, men
afstod herfra efter råd fra a. den direkte årsag til, at handlen ikke blev gennemført, må her-
efter tilskrives as fejlagtige rådgivning. det er en skærpende omstændighed, at a selv har
været involveret i forhandlingerne om finansieringen ved at skulle stille kaution. det er udtryk
for en efterationalisering uden hold i de afgivne forklaringer, når det hævdes, at det var b
selv, der forfattede den tekst, der blev tilført tilbuddet om udskydelse af overtagelsesdagen.
det må tværtimod lægges til grund, at det var a, der formulerede tilbuddet. selvom det måtte
lægges til grund, at det var b, der selv formulerede tilføjelserne i kontraktsudkastet (tilbud-
det), blev det gennemset og godkendt af as ansatte og afsendt fra as kontor uden at a sikrede
sig, at tilbuddet havde fået det tilsigtede indhold. a burde have rådgivet om betydningen af at
                                               - 28 -
tage et finansieringsforbehold. da a selv påtænkte at deltage i finansieringen, var han i sær-
lig grad foranlediget til at rådgive om konsekvenserne af, at finansieringen ikke kunne tilveje-
bringes. der kan efter højesterets dom ikke stilles spørgsmålstegn ved størrelsen af bs tab.
ved at bestride kravets eksistens og størrelse gennem 2 instanser og ved at lade a føre sagen
både for landsret og højesteret, har b og senere hans konkursbo iagttaget sin
tabsbegrænsningspligt. a har først kort før afslutningen af forberedelsen af nærværende sag
og kun i et brev til retten bestridt opgørelsen af dækningssalget. a, der selv for b har ført sa-
gerne for landsret og højesteret, er afskåret fra i denne sag at gøre gældende, at landsrettens
og højesterets domme hviler på et ufuldstændigt faktisk grundlag.
det modkrav, som a har fremsat, vedrører hans assistance til førelse af retssagen, som ud-
springer af hans fejlagtige rådgivning til b. de pågældende omkostninger er kun afholdt i as
egen interesse med henblik på at afbøde konsekvenserne af hans fejlagtige eller mangelfulde
rådgivning. da udgifterne således ikke er en del af det tab, som a selv har påført b, kan ud-
gifterne ikke bringes i modregning i bs erstatningskrav mod ham.
a har anført, at hverken han eller hans medarbejder har handlet ansvarspådragende over for b.
han kan ikke drages til ansvar for bs egne handlinger, og han har ikke påtaget sig nogen ga-
ranti eller anden indeståelse for, at b kunne opfylde tilbuddet. ved vurderingen af, om han er
ifaldet noget ansvar, må karakteren og omfanget af hans rådgivning tages i betragtning. det
må lægges til grund, at han frarådede b at købe virksomheden. det kan ikke påføre ham noget
ansvar, at b desuagtet valgte at afgive et bud. c har ikke i forbindelse med tilbudsafgivelsen
ydet nogen rådgivning og har klart tilkendegivet, at han heller ikke var i stand til det. b dikte-
rede selv den tekst, som han ønskede med i tilbuddet, hvorved overtagelsesdagen blev ud-
skudt. b har selv besluttet sig for at afgive tilbuddet på trods af tidligere tilkendegivelser, og
han har påtaget sig risikoen for tilbuddets afgivelse. b har ikke i den forbindelse søgt nogen
rådgivning og heller ikke fået det. as kontor har ikke medvirket på anden måde end ved at
sørge for selve fremsendelsen af tilbuddet. der forelå på tilbudstidspunktet intet finansie-
ringstilsagn, heller ikke et betinget tilsagn. det lå klart, at bankens betingelser ikke kunne
opfyldes. handlen blev ikke opgivet på grund af misligholdelse, men fordi finansieringen ikke
kunne tilvejebringes. a skulle ikke kautionere eller på anden måde medvirke til finansierin-
gen, ligesom han heller ikke har indestået for finansieringen. hvis det har påført a et ansvar,
at det ikke blev sikret, at deponeringstidspunktet ikke blev udskudt i lighed med overtagelses-
tidspunktet, er der intet tab lidt i den anledning, da b ikke kunne fremskaffe finansiering. si-
tuationen ville have været den samme, selvom deponeringstidspunktet var blevet udskudt. det
har heller ikke haft nogen betydning, at fristen for deponeringen blev forlænget, fordi b ikke
var i stand til at opfylde og måtte opgive. det skyldtes ikke as forhold eller forhold, som han
bærer noget ansvar for, at finansieringen ikke blev tilvejebragt. der er ingen sammenhæng
mellem den rådgivning, som a måtte have ydet, og det forhold, at b ikke opnåede den nød-
vendige finansiering. det tab, som konkursboerne har lidt, er forårsaget af bs manglende op-
fyldelse, men har ingen sammenhæng med as rådgivning.
hverken vestre landsrets dom eller højesterets dom kan tages til indtægt for, at a har begået
ansvarspådragende fejl.
det bestrides, at konkursboerne har lidt et tab af en størrelsesorden som anført i dommene.
virksomhederne havde ikke den værdi, som er lagt til grund i erstatningsopgørelsen, og a har
tilsluttet sig de anbringender, der er gjort gældende af aig europe om tabets opgørelse, ind-
                                               - 29 -
sigelserne imod dækningssalget, og at a har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt. konkurs-
boerne har ikke belyst dækningssalget på en sådan måde, at de opnåede priser kan lægges til
grund. endvidere bestrides det, at et eventuelt tab var påregneligt. såfremt der statueres an-
svar, må tabet opgøres skønsmæssigt.
as modkrav bygger på en repræsentationsaftale mellem ham og b, som konkursboerne er
bundet af inden for omstødelsesgrænserne.
over for chartis europe har a gjort gældende, at han alene har optrådt som advokat for b.
han påtog sig aldrig kaution for b og har ikke påtaget sig nogen økonomisk risiko i anledning
af hvervet. kravet er rejst i forsikringstiden, der begyndte at løbe den 1. oktober 2006. han
havde ikke før forsikringens tegning kendskab til eller formodning om, at et erstatningskrav
ville eller kunne rejses mod ham. b har aldrig selv rejst noget krav eller taget forbehold her-
for, fordi han aldrig selv har haft den opfattelse, at et krav var gennemførligt. tegningen af
forsikringen hos chartis har intet haft med den aktuelle sag at gøre, men skyldtes alene præ-
miestigning i anledning af en anden skade. han har ikke i forbindelse med tegningen afgivet
urigtige oplysninger eller i øvrigt udvist en adfærd som anført i forsikringsaftalelovens §§ 4, 6
eller 7.
det fastholdes, at det var nødvendigt at indtræde i sagen for højesteret for at afværge eller
begrænse den skade, der var indtruffet ved landsrettens dom. det er uden betydning, at char-
tis har afvist kravet. hvilke udgifter, chartis skal dække til afværgeforanstaltninger, beror
alene på en forsvarlighedsbedømmelse, jf. forsikringsaftalelovens § 53. det ville have været
uforsvarligt ikke at indtræde i sagen og gennemføre anken, som der var en rimelig udsigt til
kunne medføre en ændring af landsretsdommen. den præmis, som højesteret tilføjede, har
også gjort det mindre sandsynligt, at bs konkursbo kunne gennemføre et erstatningskrav mod
a.
over for adciterede thisted forsikring har a gjort gældende, at det ikke kan lægges til grund,
at forsikringsbetingelsernes pkt. 4.2. om ”afløbsdækning” er fraveget mellem parterne. det
var ikke tilfældet ved forsikringens tegning, og forsikringsselskabet kan ikke ensidigt ved et
policeforbehold gennemføre en så afgørende ændring af forsikringsbetingelserne. efter for-
sikringens ophør må der derfor være dækning efter skadeårsagsprincippet, og den mulige
skade må anses for forårsaget den 11. august 2003, mens forsikringen var i kraft. hvis skade-
virkningsprincippet skal lægges til grund, vil det stille ham urimeligt ringe, hvorfor klausulen
kan tilsidesættes efter aftalelovens § 36. han er enig i at der skal ske fradrag for selvrisiko, og
at der kun er dækning inden for forsikringens maksimum på 7.030.000 kr., da både han og
hans daværende medarbejder, c, var involveret. der er heller ikke grundlag for at foretage
fradrag på 525.531,73 kr., da denne skade er indtrådt i 90’erne. det bestrides, at kravet er
forældet.
chartis har bl.a. anført, at denne sagsøgte støtter as anbringender om manglende culpa, år-
sagssammenhæng, adækvans og manglende dokumentation for det lidte tab. chartis har end-
videre gjort gældende, at a ved forsikringens tegning har afgivet (bevidst) urigtige oplysnin-
ger ved at benægte kendskab til nogen omstændighed, der kunne tænkes at medføre, at et er-
statningskrav ville blive rejst. det vil derfor være i strid med almindelig hæderlighed at gøre
aftalen gældende, jf. forsikringsaftalelovens § 4. subsidiært gøres det gældende, at der fore-
                                               - 30 -
ligger uagtsomt afgivne urigtige oplysninger af en sådan karakter, at chartis ikke ville have
tegnet forsikringen, om det rette forhold havde været oplyst, jf. fforsikringsaftalelovens § 6.
a har ikke optrådt som advokat, men har aktivt deltaget i finansieringen af købesummen og
ville derved være blevet direkte eller indirekte involveret i investeringens risiko. indgåelse af
kaution er i strid med de advokatetiske regler. ansvarsforsikringen dækker ikke ansvar, som
den ansvarlige måtte ifalde over for sig selv, heller ikke selv om der i samme sag tillige er
udøvet rådgivning for en samarbejdspartner. de handlinger, der ligger til grund for det rejste
erstatningskrav, fandt sted i 2003, mens forsikringen først trådte i kraft 1. oktober 2006, og a
har ikke bevist, at han ikke på noget tidspunkt før forsikringens tegning havde kendskab til
eller formodning om, at et erstatningskrav ville kunne rejses. tværtimod. allerede ved mod-
tagelsen af konkursboernes acceptskrivelse af 12. august 2003 måtte det have stået a klart, at
det ikke var lykkedes at formulere klientens tilbud på en sådan måde, at klienten havde mu-
lighed for at opfylde aftalen gennem fremskaffelse af den nødvendige finansiering. det er helt
usandsynligt, at c skulle have handlet på egen hånd. stævningen mod b byggede på, at depo-
neringstidspunktet ikke var udskudt, og det må i al fald ved anlæggelsen af denne sag have
stået a klart, at et erstatningskrav var nærliggende, og at formålet med at føre sagen mod b
var at muliggøre, at der kunne rejses et krav mod a. risikoen for et advokatansvar blev tyde-
liggjort ved den måde, sagen blev ført på, men blev samtidig undertrykt ved, at a ikke ud-
trådte af sagen og overlod førelsen af sagen til en anden advokat, der ikke havde en interesse-
konflikt, og samtidig anmeldte sagen til sit ansvarsforsikringsselskab. en mulig forklaring på
den manglende anmeldelse kunne være, at forsikringssummen ikke rakte til. det er påfalden-
de, at a tog skridt til at tegne ny forsikring på tidspunktet for indgivelse af påstands-
dokumenter i landsretssagen uden at omtale denne sag og uden at angive, at det vel netop var
denne sag, der lå bag ønsket om en højere forsikringssum. efter de forklaringer, der blev af-
givet for landsretten i maj 2006, må det i al fald have stået a fuldstændigt klart, at en dom-
fældelse af b – der næppe selv kunne opfylde en dom – ville medføre et ansvar for ham. hel-
ler ikke efter dommens afsigelse underrettede a sit forsikringsselskab, men indtrådte tvært-
imod i anken. chartis (tidligere aig) afviste at dække omkostningerne ved ankesagen, fordi
der ikke var udsigt til, at sagen kunne vindes. sagen er ført i as egen interesse som kreditor i
bs konkursbo, mod chartis’ ønske. omkostningerne har således ikke været afholdt til at af-
værge eller begrænse skaden, jf. forsikringsaftalelovens §§ 52 og 53. under alle omstændig-
heder skal der ske fradrag for selvrisiko.
thisted har bl.a. gjort gældende, at også denne sagsøgte støtter as anbringender om mang-
lende culpa, årsagssammenhæng, adækvans og manglende dokumentation for det lidte tab.
måtte a blive dømt gøres det gældende, at forsikringen er tegnet efter skadevirkningsprincip-
pet, at skaden ikke er konstateret i forsikringstiden, at den ikke er anmeldt i forsikringstiden,
og at as ansvar ikke har relation til hans virke som advokat. a har først anmeldt skaden den
22. september 2008, hvilket ikke er ”ufortøvet”, jf. forsikringsbetingelsernes punkt 8.1., og
dermed for sent. as eventuelle krav mod thisted er også forældet, jf. forsikringsaftalelovens §
29, der fører til forældelse af kravet, hvad enten der tages udgangspunkt i formuleringen af
bestemmelsen før eller efter 1. januar 2008. a har erklæret sig enig i, at ændring af forsik-
ringsvilkår normalt sker ved en henvendelse til forsikringstageren om ændringen med en til-
føjelse om, at forsikringen betragtes som opsagt, hvis ændringen ikke accepteres, og som ac-
cepteret, hvis præmieindbetalingen fortsættes. thisted har iagttaget opsigelsesbestemmelserne
og de krav, der kan stilles til en ændring af vilkår i en forsikringsaftale. aftalelovens § 36 kan
ikke påberåbes, da a må formodes at være bekendt med fremgangsmåden og i al fald ikke har
                                               - 31 -
reklameret. hvis skaden var anmeldt rettidigt, ville der ikke have været et hul i forsikrings-
dækningen ved overgang til ny forsikring. det bestrides, at den prisdifference, der blev kon-
stateret ved dækningssalget, kan lægges til grund. dækningssalget er ikke sket på relevante
vilkår, på et relevant marked og på et relevant tidspunkt og med underretning til a/b. det
gøres gældende, at a har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt ved ikke at gøre anbringenderne
om dækningssalget gældende under den afsluttede sag. der er ikke årsagssammenhæng mel-
lem handlingen (as rådgivning) og skaden, da b heller ikke ville have været i stand til at
skaffe finansieringen til 1. september 2003. det er også uden betydning, at a anbefalede b
ikke at opfylde aftalen, da et finansieringstilsagn ikke ville kunne være opnået inden fristens
udløb. endelig gøres det gældende, at as krav er forældet. konkursboerne har imidlertid til-
sidesat tabsbegrænsningspligten ved håndteringen af dækningssalget. dækningssummen på
3.515.000 kr. pr. advokat kan ikke forhøjes, fordi forsikringen omfattede 2 advokater, og må i
øvrigt reduceres med selvrisiko på 10% og med den skade, der indtrådte 19. juli 2005, der
udløste en erstatning på 525.531,73 kr.
byrettens afgørelse og begrundelse
bs 3253/2009: b under konkurs mod a
det er ved højesterets dom af 29. oktober 2008 fastslået, at der ved kurators brev af 12. au-
gust 2003 blev indgået en bindende aftale om bs køb af den af s drevne virksomhed på vilkår
bl.a. om deponering af købesummen den 12. august 2003, og – da deponering af købesummen
ikke fandt sted – at konkursboerne havde været berettiget til den 27. august 2003 at hæve
handlen og kræve erstatning, fastsat som differencen mellem den aftalte købesum og det be-
løb, konkursboerne havde fået ind ved dækningssalget.
a repræsenterede - ved sin ansatte advokat, c - b for landsretten og videreførte efter bs kon-
kurs sagen for højesteret som indtrædende kreditor i bs konkursbo. a kan under disse om-
stændigheder ikke anfægte det resultat, som højesteret nåede frem til under henvisning til
sagsførelsen.
det må lægges til grund, at a var advokat for b under forhandlingerne om dennes køb af
virksomheden, og at a skulle være behjælpelig med at skaffe den nødvendige finansiering.
det var således a, der havde dikteret det brev, der i as navn blev telefaxet den 11. august
2003 til kurator. det var også i as navn, at bs tilbud blev afsendt senere på dagen. dette til-
bud indeholdt en udskydelse af overtagelsesdagen, men ikke af tidspunktet for deponeringen.
efter de forklaringer, der er afgivet af a under den tidligere sag og i denne sag og cs forkla-
ring, er det uklart, i hvilket omfang a, der opholdt sig i sit sommerhus, selv medvirkede til
den tilføjelse, der blev foretaget i aftaleteksten, men det forekommer - også på baggrund af as
forklaring for landsretten - helt usandsynligt, at tilføjelsen og dens ordlyd ikke er blevet drøf-
tet med ham.
det må lægges til grund, at der den 11. august 2003 ikke forelå noget finansieringstilsagn fra
hadsten bank eller nogen anden investor, og at a, der selv havde peget på hadsten bank som
mulig finansieringskilde, og som i et eller andet omfang, direkte eller indirekte, muligt selv
skulle deltage i finansieringen, måtte indse, at hans klient påtog sig en meget betydelig risiko
ved at afgive et tilbud uden forbehold for finansiering. det må yderligere tages i betragtning,
                                              - 32 -
at a i al fald i store træk var bekendt med bs økonomiske forhold og dermed kunne vurdere,
hvilke muligheder b havde for at kunne løfte finansieringen.
under disse omstændigheder har a ikke godtgjort, at han på en relevant måde har klargjort
for b, hvilken risiko denne påtog sig ved uden finansiering og uden finansieringsforbehold at
afgive tilbud på køb af konkursboernes virksomhed, og a har heller ikke godtgjort, at han
udtrykkeligt frarådede b at afgive et bindende tilbud. under disse omstændigheder har a
handlet ansvarspådragende over for b.
efter per hermansens forklaring må det lægges til grund, at bankens holdning til en finansie-
ring af bs overtagelse af virksomheden ikke har været påvirket af, at konkursboerne ved ku-
rators skrivelse af 18. august 2003 – samme dag, som b havde sit første møde med banken –
havde tilkendegivet, at b var i misligholdelse, og at boerne forbeholdt sig at hæve aftalen. det
kan derfor udelukkes, at en udskydelse af deponeringsfristen ville have medført et andet for-
løb af drøftelserne med hadsten bank, og b kunne ikke være trådt tilbage fra aftalen på grund
af manglende finansieringstilsagn.
efter det anførte er a erstatningsansvarlig for bs tab, svarende til det beløb, som b blev dømt
til at betale til konkursboerne.
a indtrådte for egen regning og risiko, jf. konkurslovens § 137, som kreditor i bs konkursbo i
ankesagen for højesteret, og a blev dømt til at betale omkostninger til de indstævnte kon-
kursboer. a kan derfor ikke bringe disse beløb i modregning over for det erstatningskrav, som
b under konkurs har rejst mod ham. uanset om der – som anført af a – måtte foreligge en
repræsentationsaftale mellem a og b om as førelse af landsretssagen, må også de omkost-
ninger, som a har afholdt i forbindelse med landsretssagen og as eget honorar anses for af-
holdt i as egen interesse og kan derfor ikke bringes i modregning over for det krav, som b
under konkurs har rejst i denne sag.
sagsøgerens påstand over for a tages derfor til følge.
i sagsomkostninger skal a til sagsøgeren betale 133.340 kr. til dækning af betalte retsafgifter
og 250.000 kr. som et passende beløb til dækning af sagsøgernes omkostninger til advokat.
der er herved taget hensyn til sagens værdi og udfald og til, at sagsøgeren ikke er momsregi-
streret.
bs 787/2010: a mod chartis europe og thisted forsikring
a oplyste den 17. maj 2006 – ved afkrydsning i et spørgeskema forud for tegningen af advo-
katansvarsforsikringen hos chartis europe – at han ud over en anden sag ikke havde kendskab
til nogen omstændighed, der kunne tænkes at medføre, at et krav ville blive rejst overfor ham.
denne udtalelse blev afgivet kort før domsforhandlingen i vestre landsret den 23. og 24. maj
2006 på trods af, at det må have stået a klart, at der var en indlysende risiko for, at der ville
blive rejst et erstatningskrav mod ham, såfremt b tabte den verserende sag. det bemærkes
herved, at chartis’ forsikringstilbud fremkom den 29. maj 2006 og blev accepteret af as
forsikringsmægler samme dag, få dage efter domsforhandlingen.
                                              - 33 -
det må ved bedømmelsen af spørgsmålet, om der ved tegningen blev afgivet urigtige oplys-
ninger, tages i betragtning, at a selv førte den erstatningssag, der var anlagt mod b ved vestre
landsret, og at netop denne omstændighed kan have været en medvirkende årsag til, at der
ikke på et tidligere tidspunkt end ved advokat finn mejnertsens brev af 21. september 2007
blev taget forbehold om at rejse erstatningskrav over for a.
da a således ikke har godtgjort, at han ikke på noget tidspunkt før forsikringens tegning
havde kendskab til eller formodning om, at erstatningskrav ville kunne rejses, dækker forsik-
ringen ikke, jf. forsikringsbetingelsernes punkt 8.3., og denne sagsøgte frifindes derfor.
a opsagde sin advokatansvarsforsikring hos thisted forsikring g/s den 30. juni 2006 til op-
hør den 1. oktober 2006 og foretog anmeldelse til selskabet den 22. september 2008. det må
lægges til grund, at denne forsikring var tegnet efter skadevirkningsprincippet og derfor kun
dækkede skader, ”som konstateres og anmeldes i forsikringstiden, uanset hvornår den an-
svarspådragende handling eller undladelse har fundet sted”. da der ikke er foretaget anmel-
delse af skaden i forsikringstiden, er thisted forsikring ikke forpligtet til at dække skaden.
der er intet grundlag for at antage, at a ikke skulle være bundet af denne policebestemmelse,
hvorved bemærkes, at forsikringen fortsat var i kraft, da vestre landsret afsagde dom den 22.
august 2006.
også thisted forsikring g/s frifindes derfor.
efter udfaldet af adcitationssagerne skal a betale sagsomkostninger til de adciterede. der er
ikke grundlag for at fastsætte det beløb, som a skal betale til dækning af de adciteredes advo-
katomkostninger på anden måde end som sket i hovedsagen. a skal derfor til hver af de adci-
terede betale 250.000 kr. der er herved taget hensyn til, at ingen af de adciterede er moms-
registrerede.
bs 1357/2010: a mod chartis europe s.a.
sagen for højesteret blev ført af a som indtrædende kreditor og i egen interesse, og chartis
havde forinden afvist at indtræde i sagen eller at dække as udgifter hertil.
herefter, og da der ikke har været tale om afværgeforanstaltninger som anført i forsikrings-
aftalelovens §§ 52 og 53, tages chartis’ frifindelespåstand til følge.
uanset udfaldet af denne sag pålægges der ikke a yderligere sagsomkostninger til denne sag-
søgte. der er herved taget hensyn til, at sagens problemstillinger tillige indgår i de øvrige sa-
ger.
thi kendes for ret:
inden 14 dage skal sagsøgte, a, betale 5.543.106 kr. med procesrente fra 10. november 2009
til sagsøgeren, b under konkurs, ved kurator, advokat jens chr. lauridsen.
chartis europe s.a. frifindes.
thisted forsikring g/s frifindes.
                                            - 34 -
i sagsomkostninger skal a inden samme frist betale
    -  383.340 kr. til b under konkurs, ved kurator, advokat jens chr. lauridsen
    -  250.000 kr. til chartis europe s.a. og
    -  250.000 kr. thisted forsikring g/s.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark