text:
82208003 - mpi
                                             udskrift
                                                  af
                                 ostre landsrets dombog
                                                dom
afsagt den25.januar 2018 af ostre landsrets 3. afdeling
(landsdommerne anne birgitte fisker, mikael sjriberg og morten juul nielsen (kst.)).
3. afd. nr. 8-2208-16:
det nissenske familiefond
(advokat jens lund mosbek)
mod
civilstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat hanne martine msller jensen)
denne sag, der er anlagt ved kobenhavns byret den7. apil2016, er ved kendelse af 19
september 2016 henvist      til behandling ved ostre landsret i medfsr af retsplejelovens  g
226, stk.  l.
sagen vedrsrer sporgsmilet om, hvorvidt to        uddelingsformil i fundatsen for det nissenske
familiefond ("fonden") er indbyrdes ligestillede, og i bekreftende fald om civilstyrelsen i
medfor af fondslovens $ 29, stk.     l, l. pkt., kan pihgge fonden, at der over tid skal ske en
ligelig uddeling til de pigeldende form8l.
det nissenske familiefond har nedlagt principal pistand om, at civilstyrelsens afgorelse af
2l . august  201 5 annulleres, og at  civilstyrelsen skal anerkende, at uddelingsformilene i  $
6, nr. 4, og $ 6, nr. 6, i fondens fundats ikke er indbyrdes ligestillede, samt subsidirer p6-
                                                 -l-
                                                   1
stand om, at civilstyrelsen skal anerkende, at styrelsen ikke har hjemmel      til at trreffe afgo-
relse om, at der over tid skal ske en ligelig uddeling   til uddelingsformilene i fundatsens $
6,nr.4, og $ 6, nr. 6.
civilstyrelsen har pistiet frifi ndelse.
sagsfremstilling
den2.juni      1951 stiftede paula nissen "paula og axel nissens legat".     af fundatsen frem-
 g1r, at kapitalen bestod  af 100.000 kr. aktier i f.l. smidth & co. a/s. om legatets formil
fremgir:
        "legatets irlige indtagt skal anvendes ststte for personer og eller grupper af
        personer, der  pi moralsk og kristeligt grundlag arbejder for fred og forstielse
       blandt mennesker. ...
        ovennrevnte formil skal dog ikke forhindre, at legatets bestyrelse kan bestem-
       me at ststte andre uegennyttige formil ... dog at de forste 100.000 kr. af lega-
       tets indtegter skal gi til moralsk oprustnings arbejder."
paula nissen stiftede herefter den26. december 1954 "det nissenske familiefond". paula
nissen var efter det oplyste formand for fondens bestyrelse frem til sin dsd den 3. septem-
ber 1982.
af fundatsen af 26. december      1954 fremg&r blandt andet:
                                                 ,r2.
       fondets navn er det nissenske familiefond. ...
                                                  3.
       fondets kapital bestir ved stiftelsen af 250.000 kr. aktier     i f.l. smidth &      c
       a/s.
       fondets beholdning til enhver tid (if. nedenfor) af aktier i f.l. smidth & c.
       a/s mi ingensinde bortsrelges, med mindre forholdene i dette selskab bliver
       saledes rendrede, at fondets samlede bestyrelse eenstemmigt skonner det hen-
       sigtsmrssigt at realisere de omhandlede vrerdier og for provenuet foretage ny
       investering.
       fondets midler skal anbringes siledes som bestyrelsen skonner det forsvarligt
       og formilstjenligt. dog er det fondsstifterens onske, at bestyrelsen - hvor mu-
       lighed herfor foreligger - erhverver yderligere aktier i f.l. smidth & co. a/s.
                                                  6
                                           -3-
 fondets   irlige nettooverskud, siledes som det fremkommer efter, at alle admi-
 nistrationsomkostninger - herunder honorarer til fondsbestyrelsens medlemmer
- er afholdt, skal anvendes siledes:
 i ) udbetaling af irlige ydelser til personer, som fondsstifteren ikke har nogen
juridisk forpligtelse til at hjelpe eller understotte, men som fondsstifteren sn-
 sker - ogsfl gennem disse ydelser at sige tak for, hvad de har ydet hende afde-
 neste, hjrelp eller opmuntring. fondsstifteren kan fastsatte hvilke personer, der
 efter denne bestemmelse skal kunne oppebrre ydelser fra fondet, medens ud-
 delingen r avrigl bestemmes af bestyrelsen.
 2) udbetaling af irlige ydelser til hr. tom lund6n, p.t. boende pi "serridslev-
  gaard" ... forudsat at bestyrelsen under hensyntagen til hans egne indtregter
 finder dette rimeligt.
 den del af fondets nettooverskud, hvorefter der herefter ikke er disponeret, kan
 efter bestyrelsens frie sksn, hvilket skon ikke kan underkastes bedommelse
 endsige afgorelse af offentlige myndigheder eller domstole (dog med de i sid-
 ste afsnit anforte begrrensninger) anvendes sflledes.
 3) henlaggelse til fondets kapital.
 4) udbetaling af 6rlige ydelser til descendenter efter fondsstifteren og adoptiv-
 bsrn af sidanne descendenter.
 i stedet for eller ved siden afat bevilge irsydelser til descendenter skal besty-
 relsen, hvis den sksnner dette hensigtsmassigt vrere berettiget til at yde l6n til
 rimelig rente og pi lempeligere afdragsvilkir til stotte ved f.eks. etablering af
 forretning, uddannel se, vi denskabeli g forskning o g egteskabs indgiel se.
 5) udbetaling af 6rlige ydelser til andre descendenter efter dr.techn. poul lar-
 sen end de under pkt. 4 nrevnte +), forsividt bestyrelsen skonner, at der er srr-
 lig anledning hertil.
 6) stotte til almenvelgorende eller pi anden mide almennyttige ojemed vrere
 sig nationale, sociale, videnskabelige, industrielle, kommercielle eller kunstne-
riske.
 hvad der herefter ikke er disponeret over, overfores til det folgende 6r til an-
vendelse til de under l-2 o94-6 nrevnte form61.
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx
                                           7.
fondets bestyrelse har    fri bestemmelsesret med hensyn til stsrrelsen af ydelser
efter $ 6 ...
                                           14.
i tilfrelde af sidan oplosning vil fondets kapital vare at fordele siledes, at fon-
dets beholdning af aktier i f.l. smidth & co. a/s - dog mindst 50 % af den
samlede formue, vil vrere at fordele mellem fondsstifterens descendenter efter
den pi oplosningstidspunktet greldende arvelovgivning og siledes, at fordelin-
gen mellem de begunstigede sker efter de regler som ville vrre at folge, s6-
fremt et arvefald havde fundet sted pi oplosningstidspunktet. den resterende
del af fondets samlede formue vil vrere at fordele mellem almenvelgorende el-
ler pi anden mide almennyttige institutioner efter fondsbestyrelsens bestem-
melse.
                       serridslevgaard, den 26 december 1954
                                                  -4-
                                     [underskrevet paula nissen]
      undertegnede fru paula nissen ratihaberer herved min underskrift pi foransti-
      ende fundats for "det nisssenske familiefond" af den 26'december
      1954 for notarius publicus i kobenhavn, idet jeg bemrerker, at tilfojelsen til
      fundatsens $ 6 punkt 5) samt udstregningen af de sidste to linier i samme $ er
      sket forinden min oprindelige underskrift af fundatsen.
                                               9-5- i 955
                                    [underskrevet paula nissen]  "
parterne er enige om, at de udstregede sidste to linjer   i fundatsens $ 6 var affattet siledes:
      "fra og med 6r skal mindst            /   afnettooverskuddet anvendes til de under
      6 nevnte formil og fra og med           mindst
af referat  af bestyrelsesmode den 28. september 1977 fremgir om de        pi modet   vedtagne
rendringer af fundatsen blandt andet:
      "ingenior barge nissen var enig i disse betragtninger, og for s6 vidt angik fun-
      datsens bestemmelser om placering af kapitalen i aktier i f.l. smidth & co.
      a/s mitte det erindres, at firmaet ved fondets oprettelse var et lukket familie-
      selskab med visse aktionreraftaler, men efter optagelsen af f.l. smidths b-
      aktier til notering p6 kobenhavns fondsbors var det blevet muligt for familie-
      fondet at reducere investeringen i fls og i stedet erhverve andre aktier og
      vrerdipapirer.
      det blev herefter enstemmigt vedtaget at udarbejde en ny fundats, som i for-
      hold til den hidtil greldende vil betyde, at:
      fundatsens $ 3,      stk.3,... udgir
      fundatsens $ 3, stk. 5, ... endres til:
            "... der grelder i avngl ingen begrrensninger med hensyn     til arten af de ak-
      tiver, hvori fondets midler kan anbring€s, ..."
       fundatsens $ 14 endres       til:
           "... i tilfelde af oplosning vil fondets formue vrere at fordele med l0 % til
      de i $ 6l),2),5) og 6) nrevnte formil, medens de resterende 90 o% af formuen
      tilfalder de i $ 6 4) nrevnte descendenter m.v. den pa oplosningstidspunktet
      verende bestyrelse foretager fordelingen."
herudover er fundatsen med fe undtagelser, som er uden betydning for denne sag, urndret
siden stiftelsen  i  1954.
                                                   -5-
af  en oversigt over udlodninger i den periode, hvor paula nissen var formand, fremgir, at
fonden i irene 1955-1982 uddelte       i  alt 13.271.716kr., heraf 12.658.000 kr. til formilet i
fundatsens $ 6, nr. 4, og 134.000 kr. til formilet i fundatsens $ 6, nr. 6. de resterende udde-
linger var fordelt til fondens avige formil.
af  et referat af fondsbestyrelsens msde med civilstyrelsen den 22. august 2012         fremgir
blandt andet:
       "cl [advokat christian lundgren] oplyser indledningsvist, at bestyrelsen var
       blevet kontaktet af danske forvaltning i forbindelse revision af fondens regn-
        skab for 2011, idet revisor gjorde opmrrksom pi, at der var uddelt til to af be-
       styrelsens mindreirige born i strid med fl [fondslovens] $ 31.
       bestyrelsen onsker i forbindelse med afholdelse af modet at fi afklaret, hvor-
       dan bestyrelsen skal forholde sig bagudrettet i forhold til de allerede uddelte
       midler, samt hvordan de forholder sig fremadrettet.
       rts [kontorchef i civilstyrelsen, rie thoustrup sorensen] oplyste videre, at
       bestyrelsen i henhold til fondslovens $ 29 skal uddele til alle fondens formil.
       bestyrelsen er forpligtet til over tid, at uddele ligeligt til alle fondens formil,
       sifremt formilene er sidestillede.
       for si vidt angir formilet vedtrgtens $ 6, nr. 5, oplyses det af bestyrelsen, at
       poul larsen er stifterens far og en af de tre oprindelige stiftere af flsmidth.
       det oplyses videre, at de avrige efterkommere efter poul larsen "har deres eg-
       ne familiefonde".
       det blev drsftet, hvorvidt denne bestemmelse indeholder en trangsvurdering,
       og bestyrelsen oplyste, at de ikke kan huske, at der igennem tiden er uddelt til
       dette formil. rts anfsrte hertil, at der neppe vil blive stillet krav om, at der
       skal uddeles l/3 til formil nr. 5, sifremt bestemmelsen indeholder en trangs-
       vurdering.
       for si vidt angir formilet i vedtregtens $ 6, nr. 6, oplyses det af bestyrelsen, at
       der i gennem tiden har veret uddelt til formilet, men at der ikke har vreret tale
       om en forholdsmassig uddeling i forhold til familien. bestyrelsen har i forbin-
       delse med uddelingen taget hojde for, at stifter ogsi havde oprettet et almen-
       nyttigt legat, hvorfra det uddeles ca. 3-4.000.000 kr. irligt. rts oplyste, at det
       forhold at stifter har oprettet andre legater, er uden betydning for, hvorvidt der
       skal ske en ligelig uddeling til formilene i nrervrerende legat.
       rts prreciserede, at der i forhold til fondslovens $ 29 skal ske en ligelig udde-
       ling over tid til fondens ligestillede formil. det blev ligeledes prreciseret, at
       fonden ledes af bestyrelsen og beslutning om uddeling trrffes af bestyrelsen.
       bestyrelsen mi ikke overlade det til medlemmerne af familien selv at sti for
       fordelingen. cl prreciserede, at det er bestyrelsen der trreffer afgorelsen efter
       indstilling fra familien."
                                                 -6-
civilstyrelsen meddelte herefter ved brev af 8. april 2013 fonden blandt andet:
       "2. de har i brevet af 1 8 . juni 2012 samt pi msdet den 22. august 20 i 2 oplyst,
       at fondens midler i al vresentlighed har vreret anvendt til vedtregtens $ 6, pkt. 3,
       og 4, nevnte formil.
       de har videre oplyst, at $ 6, pkt. i , oe2, ikke lrengere er relevante
       for si vidt angflr vedtregtens $ 6, nr. 5, har de oplyst pi modet af 22. august
       2012, at poul larsen er stifterens far og en af de tre oprindelige stiftere af
       flsmidth. de ovrige efterkommere efter poul larsen har oprettet deres "egne"
       familiefonde.
       videre har de oplyst, at der gennem tiden har veret uddelt til formilet i ved-
       tagtens $ 6, pkt. 6, men at der ikke har vrret tale om en forholdsmassig udde-
       ling i forhold til uddelingen til familien. bestyrelsen har i forbindelse med ud-
       delingen taget med i betragtning, at stifter ogsi har oprettet et almennyttigt le-
       gat, hvorfra der uddeles 3.-4.000.000 kr. irligt.
       det fremgir af fondslovens $ 29, stk. l, 1. pkt., at det pihviler bestyrelsen -
       med fradrag af henleggelser efter stk. 2 - at anvende fondens overskud til de
       formil, der er fastsat i vedtrgten.
       denne bestemmelse medforer, at en bestyrelse skal uddele til alle fondens for-
      mil, medmindre der findes srerlig hjemmel i vedtegten til at begrrense denne
      uddeling, ligesom bestemmelsen betyder, at der i fonde med flere formil ikke
      mi ske en ensidig begunstigelse over en irrrkke af 6t formil.
      det er pi baggrund heraf styrelsens praksis, at der over tid skal ske en ligelig
      uddeling til alle formil i en fonds vedtagt, sifremt en fond har ligestillede
      formil.
      civilstyrelsen har lagt vagt pi ovenstiende, og det er herefter styrelsens opfat-
      telse, at fondens formil i vedtrgtens $ 6, pkt. 4, og pkt. 6, er ligestillede.
      civilstyrelsen finder ikke, at det forhold at stifter har oprettet et andet legat,
      hvor formilet ogsi er almennyttigt har betydning for vurderingen af, hvorvidt
      formilene i narvrerende fond er ligestillede.
      ... styrelsen [finder] ikke, at der for si vidt angir pkt. 5 er tale om et med pkt. 4
      og pkt. 6 ligestillet formil. civilstyrelsen skal herefter henstille til fondens be-
      styrelse, at der fremadrettet sker uddeling til alle fondens fonnil i overens-
      stemmelse med ovenstiende."
fondens advokat, advokat jargen boe, meddelte ved brev af 23. april2013 civilstyrelsen,
at bestyrelsen tog civilstyrelsens henstilling om at foretage uddeling     til de ligestillede for-
mil i $ 6, pkt. 4 og6, til efterretning. det blev samtidig anfart, at "nir bestyrelsen skal
                                                    -7   -
fastsrette storrelsen af de uddelinger, der     gir til  de ligestillede  formil, vil bestyrelsen an-
vende den hjemmel        til at udsve et sagligt skon, der er indeholdt i vedtregternes $ 6      - prn-
amblen    til $ 6, pkt. 4 og 6".
af civilstyrelsen brev af 3. oktob er 2074 til advokat         jargen boe fremgir blandt andet
       "5. de har oplyst, at bestyrelsen tager civilstyrelsens henstilling om at foretage
       uddeling til de ligestillede formil i g 6, pkt. 4 og6, til efterretning.
       i den forbindelse har de anfort, at nir bestyrelsen skal fastsrette stsrrelsen af de
       uddelinger, der gir til de ligestillede formil, vil bestyrelsen anvende den
       hjemmel til at udove et sagligt skon, der er indeholdt i vedtegternes g 6, jf.
       prreamblen til pkt. 4 og 6 i g 6.
       civilstyrelsen skal i den anledning henvise til pkt. 2 i civilstyrelsens brev af 8
       april 2013 og henstille til fondens bestyrelse, at der fremadrettet sker uddeling
       til alle fondens formil i overensstemmelse med det i brevet anfarte.
       idet fondens formil i g 6, pkt. 4 og6, er ligestillede, skal der siledes over tid
       ske en ligelig uddeling til alle fondens formil."
ved brev af 25. november 2014 amtodede advokat peter ketelsen                 pi vegne af fondens
bestyrelse civilstyrelsen om at genoptage sagen med henblik              pi en fornyet stillingtagen til
uddelingsbestemmel serne.
af civilstyrelsens afgorelse af 21. august 2015 fremgirblandt              andet
      "1.1. de har anmodet om, at civilstyrelsen anerkender, at fondens formil i
      vedtregtens $ 6, nr. 4, skal gives en markant prioritet set i forhold til fondens
      formil i g 6, nr. 6.
      til   stotte herfor har de anfart, at vedtregtens tilblivelse samt en konkret for-
      tolkning af fondens oprindelige og nuvrrende vedtrgter sammenholdt med
      fondens historiske uddelingspraksis viser, at fondsstifteren onskede at give
      slagtsformilet i $ 6,nr.4, preference ved fondens uddelinger.
      under henvisning til uddelingspraksis i stifters levetid og ordlyden af oplos-
      ningsbestemmelsen i $ l4 har de anfart, at stifteren har haft sarligt fokus pfl
      slregtsformilet i $ 6, nr. 4. dertil kommer den implicitte betoning af slegts-
      formilet i fondens navn.
      for si vidt ang6r oplosningsbestemmelsen har de henvist til, at bestemmelsen
      blev rndret i 1977, mens stifteren paula nissen fortsat var medlem af bestyrel-
      sen. efter bestyrelsens opfattelse viser denne rendring, at stifter onskede, at
      slregtsformilet skulle have en markant prrference.
                                            -8-
 de har endvidere henvist til ratihabitionspitegning af 9. maj 1955 pi den op-
 rindelige vedtrgt. efter bestyrelsens opfattelse er denne udtryk for, at stifter
 havde overvejet at medtage en bestemmelse om minimumsbeskytelse af det
 almennyttige fonnil i $ 6, nr. 6. ved at overstrege kravet om minimumsudde-
 ling til dette formil har stifteren afuist, at bestyrelsen skulle vere afskiret fra at
 udnytte sit frie sksn til fordel for den markante begunstigelse af slregtsformilet
 i $ 6, nr. 4, jf. formuleringen "efter bestyrelsens frie sksn".
 de har desuden anfart, at det forhold, at fonden er oprettet fsr fondslovens
 ikrafttrreden, indebrrer, at stifterens vilje og formodede antagelser om besty-
 relsens dispositionsret mi tillregges sarlig vagt. stifter havde siledes ikke i
  1955 nogen tilskyndelse til i vedtrgten mere udtrykkeligt at betone prioriteten
 af slregtsformilet i forhold til det almennyttige formil.
 det fremgir af sagen, at advokat christian lundgren pl bestyrelsens vegne ved
 brev af 18. juni 2012har oplyst, at formilene i vedtregtens $ 6, nr. i og 2, ikke
 lengere er relevante. fondens midler er i irtier i al vasentlighed uddelt til for-
 milenei$6,nr.3o94.
 det fremgir videre af sagen, at advokat christian lundgren under msde den
 22. augast 2012 i civilstyrelsen har oplyst, at der har vreret uddelt til formilet i
 vedtregtens $ 6, nr. 6, men at der ikke har varet tale om en forholdsmressig ud-
 deling i forhold til uddelingerne til slagtsformfllet. bestyrelsen har i forbindel-
 se med uddelinger fra fonden taget hojde for, at stifter ogsa havde oprettet et
 almennyttigt legat, hvorfra der uddeles ca. 3.000.000-4.000.000 kr. irligt.
 for si vidt angir formilet i vedtregtens $ 6, nr. 5, blev det pi modet den22.
 august 2012 oplyst, at poul larsen er stifterens far og en af de tre oprindelige
 stiftere af flsmidth. de avrige efterkommere efter poul larsen begunstiges af
 "egne" familiefonde.
 1.3. efter en fornyet gennemgang af sagen fastholder civilstyrelsen, at fondens
formil i vedtrgtens $ 6, nr.    4 og6, er indbyrdes ligestillede, og at der over tid
skal ske en ligelig uddeling til fondens formil.
det fremgir af fondslovens $ 29, stk. l, l pkt., at det pihviler bestyrelsen -
med fradrag af henleggelser efter bestemmelsens stk. 2 - at anvende fondens
overskud til de formil, der er fastsat i vedtagten.
endvidere falger det af fondslovens $ 29, stk. l, og forarbejderne til bestem-
melsen, at en bestyrelse skal uddele til alle fondens formil, medmindre der fin-
des serlig hjemmel i vedtregten til at begrrense denne uddeling.
civilstyrelsen kan i den forbindelse henvise til betankning nr.97011982 om
fonde, s. 68:
bestemmelsen medfsrer siledes, at der i fonde med ligestillede formil over en
irrakke ikke mi ske en ensidig begunstigelse af 6t formil. derimod skal der
over en irrrkke ske en ligelig uddeling til alle fondens ligestillede formil.
                                                 -9  -
       civilstyrelsen kan i den forbindelse tillige henvise til lennart lynge andersens
       beskrivelse af praksis i almindelige fonde og faglige foreninger, 7. udgave,
       2015, s. 260 f. det fremgir heraf, at fondslovens krav om lige uddeling til lige-
       stillede formil over en irrrkke er en kodificering af den praksis, som fsr
       fondsloven gjaldt for stadfrestede fonde.
       efter civilstyrelsens praksis udgor en bestyrelses hidtidige uddelingspraksis
       ikke en srrlig hjemmel til ikke at uddele til alle fondens formil eller til ensi-
       digt at begunstige 6t af formilene over en irrrekke. tilsvarende udgor en s&r-
       skilt bestemmelse om anvendelse af kapitalen i tilfrelde af oplosning ikke en
       serlig hjemmel til ikke at uddele til alle fondens formil eller til ensidigt at be-
       gunstige et af formilene over en irrrekke.
       det fremgir af vedtegten, at der ved stiftelsen af fonden var indsat en priorite-
      ring mellem formilene i pi den ene side $ 6, nr. i og2, og pe den anden side
       fondens avige formil i $ 6, nr. 4-6.de to prioriterede formil i $ 6, nr. i og2,
      var irnidlertid - i modsretning til formilene i g 6, nr.4-6 - fra stiftelsen be-
      grrenset tidsmressigt og er efter det oplyste ikke langere aktuelle.
      for si vidt angir formilet i $ 6, nr. 5, finder civilstyrelsen, at der alene skal
      uddeles i henhold til dette formil, sflfremt der er srerlig anledning hertil.
      det er pi baggrund af ovenstiende fortsat civilstyrelsens opfattelse, at formi-
      lene i vedtregtens $ 6, nr. 4 og6, er indbyrdes ligestillede.
      som folge heraf skal der over tid ske en ligelig uddeling til de ligestillede for-
      mil i fondens vedtegt.
      civilstyrelsen finder ikke, at det forhold, at stifter har oprettet et andet legat,
      hvor formilet ogsi er almennyttigt, har betydning for vurderingen af, hvorvidt
      formilene i nrervrerende fond er ligestillede.
      civilstyrelsen finder endvidere ikke, at vedtegtens $ 7 hjemler bestyrelsen ad-
      gang til at afskare eller at begrrense uddelingen til et af fondens formil, men
      alene en adgang til inden for hvert af fondens formil at traffe beslutning om
      fordelingen mellem de berettigede modtagere og beslutning om stsrrelsen af de
      enkelte uddelinger.
      endelig finder civilstyrelsen ikke, at det af dem anfarte kan fsre til et andet
      resultat, og styrelsen skal derfor fortsat henstille til bestyrelsen, at der uddeles
      mere ligeligt til fondens ligestillede form6l."
ved brev af 13. marts 2016 tll fondens advokat, advokat jens lund mosbek, har jens
mtinter, barnebarn af og senere lawrerge for paula nissen samt gennem en lengere 6rrak-
ke medlem af fondens bestyrelse, anfsrt en rrekke begrundelser for sin overbevisning om,
at fondens uddelingspraksis    indtil for nylig har varet i overensstemmelse med fondens
formil og paula nissens snsker.
                                                     -  l0-
 procedure
 det nissenske familiefond har       til ststte for   den principale plstand anfafi, at der ved udde-
 ling til fondens formil, herunder bide slregtsformilet i fundatsens $ 6, nr. 4, og det almen-
 nyttige formfll i fundatsens $ 6, nr. 6, ikke er holdepunkter for at anse de to fonnil for at
vere indbyrdes ligestillede. tvrertimod indikerer tilblivelseshistorien, fondens titel, fon-
 dens oplosningsbestemmelse, fondens uddelingspraksis                i den periode, hvor paula nissen
var formand for bestyrelsen, samt den skriftlige erklering afgivet af hendes barnebarn,
 sivel isoleret som samlet, at det har vreret stifterens onske, at fonden ved uddeling af mid-
 ler skulle tillregge slregtsformilet markant prioritet i forhold til det almennyttige formil.
 fondens bestyrelse er bide berettiget og forpligtet         til at soge i videst muligt omfang at
 imsdekomme stift erviljen.
 i relation til hvorvidt to eller flere formil er ligestillede, er det nermere gjort grldende, at
stifterens vilje er af afgorende betydning for fortolkningen og udfyldningen af fondens
fundats. fundatsens formilsbestemmelser kan ikke anskues isoleret og uden hensyntagen
til forhistorie, avige bestemmelser i       fundatsen og andre relevante fortolkningsbidrag. ci-
vilstyrelsen har i denne sag anvendt en isoleret og ubegrundet fortolkning af fundatsens
formilsbestemmelse. ved r,'urderingen af om slregtsformilet og det almennyttige formfll er
ligestillede,bar falgende forhold tages i betragtning:
paula nissen stiftede paula og axel nissens legat ffi 6r inden stiftelsen af fonden. lega-
tets  formil  er at ststte almennyttige og almenvelgorende formfll. hun havde siledes, da
fonden blev stiftet, allerede allokeret betydelige midler           til almenvelgorende formil, men
legatet kunne ikke anvendes      til stotte  til nrertstiende og familie.    hendes barnebarn har
skriftligt bekreftet, at dette var baggrunden for stiftelsen af en familiefond.
paula nissen var formand for bestyrelsen fra fondens stiftelse             i 1955 til sin dad i 1982.
hun har siledes selv vrret med til i praksis at udmonte den korrekte forstielse af fundat-
sen,  hvorfor fondens uddelingspraksis i denne periode skal tillregges vresentlig betydning i
forhold til fortolkningen heraf.
fondens navn, "det nissenske familiefond", viser ogsi, at paula nissen har snsket at un-
derstrege, at fonden skulle tilgodese familien.
                                                   - 11-
 fondens oprindelige fundats indebar endvidere, at fondens midler ved oplosning i altover-
 vejende grad skulle tilgfl familien. oplosningsbestemmelsen          i $ l4 skal sflledes sammen-
 holdes med fundatsens $ 3, hvoraf fremgik dels, at fondens kapital ved stiftelsen udeluk-
 kende bestod af aktier i f.l. smidth      & co. a/s,   at disse aktier ikke mfltte aftrrendes, og at
 yderligere aktier i dette selskab skulle erhverves, nir der opstod mulighed herfor. oplos-
 ningsbestemmelsen       i $ l4 sikrede siledes sammen med fundatsens $ 3, at alle aktier i f.l.
 smidth & co. a/s, og dermed forventeligt den altovervejende del af fondens aktiver, i
 tilfelde af fondens oplosning ville tilgi familien, og at familien,       uanset hvordan fondens
 aktivsammensretning over tid mitte udvikle sig, altid som et absolut minimum ville vrere
 sikret 50 o/o af fondens samlede formue ved en oplosning. civilstyrelsens fortolkning af
 den oprindelige oplosningsbestemmelse, hvorefter bestemmelsen skulle understotte, at der
 oprindeligt var forudsat en ligestilling mellem slagtsformilet og det almennyttige formil,
 er siledes utvivlsomt forkert og     mi skyldes,   at civilstyrelsen ikke har forstiet, at oplos-
 ningsbestemmelsen ikke kan leses isoleret set, men nsdvendigvis             mi lreses og forstis i
 sammenhreng med fundatsens avnge regulering, herunder             serligt $ 3 om fondens aktiver.
ved endrin gen      i 1977 , hvor paula nissen fortsat var medlem af fondens bestyrelse, blev
den pigreldende del af oplosningsbestemmelsen           i den oprindelige fundats' g 14 andret til
den formulering, som i dag er at finde i anden del af fundatsens $ 14, hvorefter paula nis-
sens arvinger er sikret 90 yo af midlerne ved oplosning. denne rendring skyldtes, at be-
stemmelseme, der forbod aflrrndelse og foreskrev, at yderligere aktier i f.l. smidth & co.
a/s skulle erhverves, nir muligheden bsd sig, samtidig udgik.
hertil kommer, at paula nissen, trods overvejelser herom, besluttede ikke at indsrette en
bestemmelse om at fiksere en minimumsprocent for den del af uddelingerne, der skulle
anvendes    til det almennyttige formil i den oprindelige fundats       g 6.
paula nissen har ogsi med formuleringen         i fundatsens $ 7 angivet en sarlig hjemmel til
bestyrelsen, hvorefter denne har selvstrndig frihed til at afgare, hvor store de enkelte ud-
delinger til hvert af fondens formil skal vrere, herunder er bestyrelsen tillagt selvstrendig
frihed til at tillegge shgtsformilet markant preference frem for det almennyttige formil.
paula nissen har i tillaeg hertil direkte bestemt, at myndigheder og domstole skulle vrere
afskiret fra at censurere den bemyndigelse, hun havde betroet bestyrelsen til at fordele
fondens midler     pi  de forskellige formil.
                                                        -12-
paula nissens barnebarn, jens mtinter, har i et brev oplyst, at det almennyttige              formil,   der
 er den afsluttende opsamlingsbestemmelse, alene blev indfojet              i uddelingsbestemmelsen,
 fordi det var sredvanligt ved oprettelse af private fonde pi davaerende tidspunkt. derudover
har jens mtinter i brevet oplyst, at fondens uddelingspraksis            indtil civilstyrelsens afgarel-
 se har afspejlet fondens         formil og paula nissens    onsker.
 endelig etableredes fonden 30 6r inden den forste fondslovgivning tridte i kraft, og 50 ir
inden civilstyrelsen begyndte at skabe en restriktiv praksis, som pilregger fondsbestyrelser
 at fordele   til forskellige formil efter matematiske principper, der ikke kan udledes af lov-
tekst eller tidligere praksis. paula nissen har siledes ikke haft nogen mulighed for at for-
udse, at der     ville opsti en situation 50 ir efter fondens stiftelse, hvor det ikke ville vere
tilstrrekkeligt til at sikre stifters vilje, at der blev etableret en fond betegnet "familiefond",
hvor hun selv og andre personer, hun i ovrigt havde tillid til, herunder til enhver tid to fa-
milierepresentanter, gennem de fsrste            ir  af fondens levetid, kunne skabe en uddelings-
praksis, som sikrede udmontningen af stifterens vilje.
paula nissen snskede siledes ikke at gare de to            formil ligestillede. stifterens oplyste vilje
 skal tillregges sarlig vagt, da fonden er oprettet for fondslovens vedtagelse, hvorfor det
ikke   pi  stiftelsestidspunktet var muligt at koncipere sig uden om den opstiede problemstil-
ling. sifremt paula nissen og hendes ridgivere havde veret bekendt med civilstyrelsens
restriktive fortolkningspraksis, da fundatsen blev skrevet ogleller opdateret, havde den va-
ret udformet anderledes, si slegtsformilet kunne fortsrette med at blive tilgodeset. det
bemrerkes, at der ikke         i fondslovgivningen (eller anden lovgivning) er hindringer for        at
etablere en fond, hvorefter en slegt tilgodeses.
det er endvidere       gf ort greldende, at det et almindeligt forvaltningsretligt princip, at en of-
fentlig myndighed ikke uden srerlig hjemmel udelukkende mi lagge vagt                   pi 6t  kriterium
med den konsekvens, at andre saglige kriterier udelukkes. offentlige myndigheder har s6-
ledes   plis til   at vurdere den enkelte sag      individuelt ud fra sagens konkrete forhold, idet der
galder et forbud mod at srtte skon under regel. civilstyrelsen har afgjort den foreliggende
sag med henvisning         til  en fast praksis og uden forudgiende undersogelser vedrsrende fak-
tuelle forhold eller horing over det faktum, der er lagt til grund. ved at afuise at lade andet
end en isoleret fortolkning af fundatsens $ 6           indgi i afgorelsen og ved at opstille ufravige-
lige bevisregler, har civilstyrelsen overtr6dt det forvaltningsretlige forbud mod at satte
sksn under regel.
                                                    - 13 -
 til ststte for den subsidiere pistand      er det gjort galdende, at der   mi   krreves en sikker og
 utvivlsom lovhjemmel, for at en administrativ myndighed kan pilregge en familiefond,
 stiftet for nogen lovgivning eksisterede      pi  omrddet, at skulle anvende 50 % af fondens
 uddelinger over tid  pi formil,    der ikke angir familien. der eksisterer ikke en sidan sikker
 og utvivlsom lovhjemmel.
 ordlyden af fondsloven $ 29, stk. 1, l. pkt., hjemler ikke i sig selv det af civilstyrelsen
 opstillede krav. det havde veret bide nrerliggende og enkelt at indarbejde et krav om lige-
 lig uddeling over tid til ligestillede formfll direkte i lovteksten, sifremt lovgiver havde on-
 sket, at fondsloven skulle indeholde en       si vidtgiende begrrnsning i bestyrelsens adgang til
 at disponere  pi en fonds vegne.      nir dette ikke er sket,  mi  det have formodningen imod
 sig, at lovgiver har onsket, at en fondsbestyrelse skulle underlagges en matematisk baseret
 fordelingsregel.
 forarbejderne indeholder heller ikke noget tekstbidrag, hvoraf det fremglr, at en fondsbe-
 styrelse skulle vrere forpliglet  til at allokere lige dele til ligestillede formfll over tid. i lov-
forslaget henvises der til bemrerkningerne i betenkning nr. 97011982 om fonde (s. 68),
hvori det alene fastslis, at der ikke rni uddeles til andet end en fonds formil, og at en
fondsbestyrelse ved flere formil ikke bor nojes med at begunstige det ene af disse formil
over en 6rrekke. der er ikke grundlag for at udlede andre begransninger af lovtekst eller
forarbejder, og folketinget har siledes ikke        pi tidspunktet, hvor lovforslaget til fondsloven
blev behandlet af folketinget, haft nogen mulighed for at forholde sig til den mere end 20
ir  efter fondslovens vedtagelse af civilstyrelsen udviklede fortolkning af fondslovens $ 29.
i de forste tre udgaver af fremstillingen "fonde og foreninger", hvor daverende professor,
senere hojesteretsdommer, jargen norgaard var medforfatter, anfsrtes det              i relation til
fondslovens $ 29, stk.   l,  i. pkt. "l ordene "de formil der er fastsat i vedtegten" ligger for
det forste, at uddeling kun kan ske til formil, der er fastsat i vedtrgten. i overensstemmel-
se med forarbejderne    fastslis der herved tillige, at bestyrelsen, hvis fonden har flere for-
mil, ikke uden srerlig hjemmel kan begrrense uddelingen til          et enkelt af disse. dette er i
overensstemmelse med praksis        i stadfrestede fonde." der henvises til     1 . udgaven (1985)
side i 14,2.udgaven (1987) side 121, og 3.udgaven (1992) side 137).
                                                     -14-
 den oprindelige, fondsretlige litteratur ststter ogsi fondens retlige opfattelse, hvorefter
 fondslovens $ 29 dels foreskriver, at der ikke mi uddeles          til formil, der ikke omfattes af en
 fonds form&lsbestemmelse, og dels foreskriver, at bestyrelsen ikke kan beslutte at se bort
 fra et eller flere formil, medmindre der er en hjemmel hertil i vedtagten. der er derimod
 heller ikke heri nogen ststte for, at fondslovens $ 29 skulle indeholde et krav om, at der
 over tid skal uddeles samme belsb til en fonds forskellige formll efter en matematisk for-
 delingsnogle.
 civilstyrels en gsr geldende, at forarbejderne til erhvervsfondsloven fra 2014 har relevans
 for vurderingen af nrrverende sag. tekstbidrag til en lovgivningi 2014, der vedrsrer et
 parallelt retsomride, kan dog ikke have relevans for afgorelsen af en retssag, der vedrsrer
 en  pistiet hjemmel i en lovbestemmelse fra          1983, jf. herved princippet iu.2006.317 h.
 vedrorende udviklingen i praksis i henhold          til fondslovens   $ 29 har civilstyrelsen  bekrcf-
 tet ikke at vrere bekendt med afgorelser fra far 2004, hvori krav om "ligelig" eller "lige-
 ligt" indgir i relation til  en fonds uddelinger over tid. ved gennemgangen af de 36 afgarel-
 ser, som efter det af civilstyrelsen oplyste udgor den komplette administrative praksis ved-
rsrende ligestillede formil, kan det konstateres, at der siden den fsrste relevante afgorelse
 om ligestillede formil i relation til nrrvarende sags problemstilling blev truffet          i 2004, er
 sket en udvikling    i civilstyrelsens administrative praksis. civilstyrelsen er for det forste
giet fra formuleringer om, at der var sket en "alt for hoj prioritering" og at der derfor "bur-
de uddeles i stsrre omfang" til ovrige ligestillede formil, til en forpligtelse for bestyrelsen
til at uddele "nogenlunde      ligeligt" til alle fondens form6l. dernest     ses en  udvikling, hvor
civilstyrelsen har begrrenset deres formuleringer endnu mere, idet civilstyrelsen siledes i
stort set alle relevante afgorelser i perioden fra2010         - heriblandt nervrrende sags afgarel-
se  - har anvendt formuleringer       som "skal"/"mi" i stedet for "bor" og indfort krav om "lige-
lig uddeling" til ligestillede formil i stedet for undladelse af "ensidig begunstigelse" af et
formil.
sammenfattende       mi  det konkluderes, at civilstyrelsen 25 hr efter fondslovens indforelse
udvikler en ny og rneget restriktiv administrativ praksis, og der ses hverken i lovens ord-
lyd, forarbejderne hertil eller forudgiende praksis at vrre skabt hjemmel til denne restrik-
tive udvikling, og som civilstyrelsen alene begrunder med henvisning til den nyere littera-
tur, der omvendt ukritisk blot har gengivet udviklingen i fondsmyndighedernes praksis.
                                                       - 15 -
  det er endvidere generelt antaget, at et ethvert indgreb i privates rettigheder kraver lov-
  hjemmel, og at jo mere indgribende en afgorelse er, desto mere sikkert hjemmelsgrundlag
 mi   der krreves. den for landsretten indbragte afgorelse er srerdeles indgribende og har stor
  skonomisk betydning.
  civilstyrelsen har afgiort sagen uden fokus          pi andet end fundatsens g 6. herved har         civil-
  styrelsen tilsidesat pligten   til at foretage en konkret og individuel vurdering, ligesom            civil-
  styrelsen har ladet flere relevante fortolkningsbidrag vere helt uomtalte. civilstyrelsen har
 derfor ogsi     pi  dette punkt handlet   i strid med forbuddet mod at srette       skon under regel.
 eivilstyrelsen har overordnet anfort, at der ikke er grundlag for at tilsidesrette styrelsens
 afgorelser af 8. april 2013,3. oktober 2013           og2l. august 2015, idet     disse hverken er be-
 heftet med formelle eller materielle mangler, og idet de anfregtede afgorelser udmsnter
 lovgivers vilje.
 fonden har en forpligtelse      til at foretage en ligelig uddeling over tid      til flere ligestillede
 formil. dette har stotte i ordlyden af fondslovens           $ 29, stk. 1,  l pkt., og i forarbejderne
 hertil, jf. betankning nr. 97011982, side 68.
 civilstyrelsen er af den opfattelse, at der gelder en forpligtelse til en ligelig uddeling, idet
 bestemmelsen indeholder "et direktiv"           til bestyrelsen, og enhver anden form for uddeling
 over en irrrekke, der ikke er ligelig, vil medfore en "ensidig begunstigelse" af 6t formil
 frem for et andet. dette stemmer ogsi bedst med bestemmelsens ordlyd.
 det folger siledes af bestemmelsen og forarbejderne hertil, at bestyrelsen skal foretage
uddeling     til alle fondens formil, rnedmindre der findes serlig hjemmel i vedtregteme til              at
begranse denne uddeling, ligesom bestemmelsen medforer, at der i fonde med flere formfil
ikke rni ske en ensidig begunstigelse over en irrrekke af 6t fonnil.
den omstendighed, at fondslovens $ 29, stk.             l, der blev indfsrt   den l. januar 1985, i med-
for af ikrafttredelsesbestemmelsen i fondslovens $ 57, stk.             l, finder anvendelse pi besti-
ende fonde, understotter, at der over tid skal ske en ligelig uddeling           til de nrevnte udde-
lingsformil i fonden, selvom den er stiftet i 1954.1 forarbejderne til bestemmelsen er det
siledes anfart, at "reglen i stk. i fastslir, hvad der allerede i dag mi anses for greldende
ret", jf. ovennevnte betrenkning        side 68.
                                                       - 16 -
 civilstyrelsens og fondsmyndighedernes praksis underststter ogsi, at der over tid skal ske
 en ligelig uddeling      til de nrevnte uddelingsformil      i fonden.
 der henvises herved til, at fondslovens krav om ligelig uddeling over tid til ligestillede
 formil   er en kodificering af den praksis, som fsr fondsloven gialdt for stadfestede fonde.
 civilstyrelsens praksis er beskrevet i et notat af 24. maj 2016. den omstendighed, at civil-
 styrelsen ikke i notatet har fremlagt eller henvist til praksis forud for 2003, kan ikke tages
 som udtryk for, at der ikke gjaldt en sidan praksis forud for dette tidspunkt. civilstyrelsen,
 og tidligere civilretsdirektoratet, har ikke       i deres nuvrerende form vreret tilsynsmyndighed
 for fonde fsr 1991, og civilstyrelsen oprettede forst dokumenter i sit joumal- og sagsbe-
 handlingssystem fra omkring         ir 2003. det bestrides i ovrigt, at der er sket en skrerpelse        af
 civilstyrelsens praksis. de af civilstyrelsen i sin afgorelsespraksis anvendte forskellige
 formuleringer er alene udtryk for sproglige variationer.
 det kan efter omstaendighederne vrere konkret begrundet i en periode at prioritere 6t formil
 frem for et andet, hvis opfyldelse af uddelingsformilene tilsiger dette. afgorende er alene,
 at der over tid sker en ligelig uddeling      til de ligestillede    formil i fondens vedtregter, det vil
 sige at kravet ikke nsdvendigvis skal vrere opfyldt           i det enkelte 6r.
 bestemmelsen i fondslovens $ 29, stk. 1, mi fortolkes             pi   samme mide som den tilsvarende
bestemmelse       i lov om erhvervsdrivende fonde. samtidig med indfsrelsen af fondslovens                 $
29, stk.   l, blev der siledes indfort en tilsvarende        bestemmelse     i den dagrldende lov om
erhvervsdrivende fonde $ 40. at bestemmelserne skal fortolkes                  pi samme mide er bekrref-
tet ved forarbejderne til den nugreldende lov om erhvervsdrivende fonde $ 77,                 jf. lov-
forslag nr.l54 af 12. marts 2014. bemrrkningerne heri understatter, at der ogsi i henhold
til fondslovens      $ 29, stk. 1, over en irrrekke skal ske en      ligelig uddeling til flere ligestillede
uddelingsformil.
uddelingsformilene i fundatsens $ 6, nr. 4 og nr. 6 er ligestillede. en fonds uddelingsfor-
mfll er siledes som udgangspunkt ligestillede, medmindre det fremgir af vedtregterne, at
formilene er prioriteret eller begrenset, og det fremgflr ikke af ordlyden af uddelingsbe-
stemmelsen      i $6   i vedtrgterne for fonden, at der er tillagt slegtsformilet i        $ 6, nr. 4, prio-
ritet i forhold til det almennyttige formil i g 6, nr. 6. disse formil skal derfor anses for
                                                    -17  -
  ligestillede. dette underststtes ogsi af, at vedtregterne netop indeholder en prioritering
 mellem     pi den ene side uddelingsformilene      i vedtaegternes $ 6, nr. 1 og w.2, ogpi den
  anden side de    avige uddelingsformil i    g 6, nr. 3-6.
  det forhold, at fondsstifter oprindeligt overvejede en prioriteringsregel        i $ 6, nr. 6, hvoref-
 ter der skulle ske en minimumsuddeling til det almennyttige formil forud for de ovrige
  formil og forud for overfsrsel til  nreste flr, understatter, at de andre   uddelingsformil, der
 modsat ikke er prioriteret eller begrrenset, herunder vedtagternes $ 6, nr. 4 og nr. 6, i den
 endelige version, herefter    mi  anses for ligestillede. dette har  ogsi stotte i uddelingsbe-
 stemmelsens $ 6, sidste afsnit, hvoraf fremgir, at "hvad der ikke er disponeret over, over-
 fsres til de folgende 6r til anvendelse til de under $ 6, nr. l-2 o94-6 nrvnte formil".
 prioriteringsreglen i oplosningsbestemmelsen i vedtegternes $ 14 stotter ikke, at der ogsi
 galder en prioritering efter uddelingsbestemmelsen i vedtregternes $ 6. i vedtegtemes $ l4
 er der siledes udtrykkeligt taget stilling   til prioriteringen mellem uddelingsformilene i til-
 frelde af oplosning, mens der ikke findes en tilsvarende prioriteringsregel i vedtregternes           $
 6 om anvendelse afoverskud.
 i avrigl mitte der i givet fald lagges vagt pi      den oprindelige oplosningsbestemmelse, der
 blev indfort samtidig med den nugreldende bestemmelse i vedtregternes $ 6. af den oprin-
 delige oplosningsbestemmelse ses, at der var forudsat en ligestilling mellem uddeling             til
 fondsstifterens descendenter og til almennyttige formil. det forhold, at bestemmelsen om
 uddeling ved oplosning senere blev rndret        til fordel for fondsstifterens   descendenter, inde-
brrer ikke,    at der kan anlregges en ny fortolkning af uddelingsbestemmelsen            i $ 6. denne
bestemmelse er netop ikke blevet      rndret og skal derfor fortolkes urndret.
fonden ses i ovrigt ogs6 at anerkende, at der ikke grelder en prioriteringsregel efter udde-
lingsbestemmelsen      i $ 6, nir fonden gor greldende, at det er overladt     til bestyrelsens frie
sksn at prioritere mellem de i uddelingsbestemmelsen faqfsatte formil. en prioritering af
uddelingsformilene ville vrere til hinder for et sidant frit skon.
det kan dog ikke overlades til bestyrelsen at prioritere mellem flere uddelingsformil.             af
vedtrgternes $ 6 fremgir siledes, at nettooverskuddet, hvorover der ikke er disponeret,
"efter bestyrelsens frie sksn, hvilket skon ikke kan underkastes bedsmmelse endsige afgo-
relse af offentlige myndigheder eller domstole (dog med de i sidste afsnit anfsrtebegrens-
                                                      - 18 -
  ninger)" kan anvendes til de i nr. 3-6 anfarte formil. af $ 6, sidste afsnit, fremgir endvide-
  re, at "hvad der herefter ikke er disponeret over, overfsres til det folgende            ir til anvendelse
  til de under  l-2 o94-6 nrvnte formfll."
  en fonds uddelingsformil skal vrere angivet i fondens vedtregter, og som folge heraf kan
  det ikke overlades til bestyrelsen at bestemme uddelingsformilene eller frit at prioritere
  mellem flere uddelingsformil. hvis der er flere uddelingsformil, er disse ligestillede,
  medmindre de efter vedtregterne er prioriteret. der findes siledes ikke en tredje mulighed,
  hvorefter det overlades til bestyrelsens frie sksn at prioritere mellem flere uddelingsformil.
  fondsbestyrelsen kan inden for rammerne af de enkelte uddelingsformil, herunder brede
  formfll som eksempelvis det ahnennyttige formil i vedtregternes $ 6, nr. 6, fastsrette hvilke
  legatmodtagere, der skal uddeles til og med hvilke belsb. dette beror             pi bestyrelsens frie
  skon, der dog ikke kan udstrrekkes til at omfatte en prioritering mellem de angivne udde-
  lingsformil. dette underststtes tillige af ordlyden af fundatsens $ 7 om bestyrelsens frie
 bestemmelsesret med hensyn         til stsrrelsen af ydelser efter $ 6.
 der kan alene lregges vregt      pi stifters vilje, som   denne er kommet     til udtryk i vedtregternes
 ordlyd, eller som pi anden mide med stor grad af sikkerhed kan fastslis var udtryk for
 stifters vilje pi stiftelsestidspunktet. der kan derfor ikke legges         vrgt pi stifters vilje i for-
 hold, som stifter ikke har truffet beslutning om i forbindelse med stiftelsen af fonden.
 der henvises herved til det grundlreggende fondsretlige princip om, at stifter ved stiftelsen
 af fonden uigenkaldeligt har udskilt fondens midler fra stifters egen formue, og at fonden
 skal vrre uaflrengig af stifter,    jf. fondslovens $ l, stk. 2, og forarbejderne hertil, jf. lov-
 forslag m. l14 af 15. januar 2014 om endring af lov om visse fonde og visse foreninger,
bemrrkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser vedrsrende $ l, stk.                2.
der henvises yderligere til, at fra stiftelsestidspunktet er en fond et selvstandigt retssub-
jekt, der er og skal vere uaflrrengig af stifter. det er uforeneligt hermed, hvis stifters vilje
fortsat skulle have indflydelse      pi  en fond og dens uddelingsvirksomhed, herunder navnlig
nir   denne indflydelse ikke stemmer overens med vedtagternes indhold og ordlyd. der
henvises herved ogsi       til hojesterets dom af 5. september 2074 i       sag  l7glzolz,hvor der
blev lagt vrg!.pil, at der ikke var fort bevis for, at stifter    pi stiftelsestidspunktet havde vil-
let noget andet, end hvad der fulgte af vedtegteme.
                                                       -19-
  fonden har ikke dokumenteret, at det var stifters         vilje pi stiftelsestidspunktet, at slegts-
  formilet skulle nyde serlig prioritet i forhold til de ovrige uddelingsformil, herunder det
  almennyttige formil i vedtregtemes $ 6, nr. 6. den pistiede stiftervilje har siledes ikke
  manifesteret sig    pi objektiv mide i vedtregterne      eller pi anden vis    i forbindelse med stiftel-
  sen.
  det er i den forbindelse ikke tilstrrekkeligt, at stifter selv eller i dette tilfelde stifters bame-
  barn  - som   i ovrigt bide er nrertstiende til stifter og en af de begunstigede efter vedtregter-
  nes $ 6, nr. 4   - efterfolgende giver udtryk for, hvad der angiveligt skulle have varet stifters
  vilje som forudsetning for stiftelsen.
  der kan ikke legges vregt      pi  bestyrelsens uddelingspraksis      til stotte for en prioritering af
 uddelingsformilene. bestyrelsens uddelingspraksis dokumenterer siledes ikke, hvad der
 har vreret den oprindelige stiftervilje, herunder at der skulle vrere tiltrenkt en begunstigelse
 af slregtsformilet frem for det ahnennyttige formil, selv om dette ikke har fundet udtryk i
 vedtregternes ordlyd. denne praksis siger ikke         i sig selv noget om den oprindelige stifter-
 vilje. det forhold, at stifter selv har deltaget i bestyrelsens uddelingspraksis, kan ikke fore
 til et andet resultat. dette dokumenterer siledes ikke, at det var den oprindelige stiftervilje
 og ikke et senere snske hos stifter, som blev fulgt ved uddelingen. bestyrelsens uddelings-
 praksis i strid med vedtregterne skaber under alle omstrendigheder ikke hjemmel til at prio-
 ritere mellem uddelingsformilene. bestyrelsen har ikke kompetence til at rendre vedtreg-
 terne  pi  egen   hind, og bestyrelsens praksis i strid med vedtagterne kan derfor ikke vrere
 retsskabende. i modsat fald ville bestyrelsens ulovlige uddelingspraksis de facto fore              til en
vedtregtsrendring uden fondsmyndighedens forudgiende godkendelse. en sidan                     cirkular
omgielse af fondslovens bestemmelser er ibenbart lovstridig og uhensigtsmessig.
endelig bestrides det, at det forvaltningsretlige forbud mod sksn under regel er relevant i
denne sag, og at civilstyrelsen har sat et sksn under regel. denne sag drejer sig om en for-
tolkning af fondslovens $ 29, stk.       l, 1 . pkt., sammenholdt med uddelingsbestemmelsen i
vedtegterne. bestemmelsens ordlyd tilsiger, at bestyrelsen er forpligtet til at anvende over-
skuddet    til alle formil.  set i sammenhang med forarbejderne medfsrer bestemmelsen                 en
forpligtelse for bestyrelsen til over en irrekke at foretage en ligelig uddeling mellem flere
ligestillede formil, dvs. hvis der af stifter ikke er foretaget en prioritering af uddelingsfor-
milene. at fondslovens $ 29, stk. l, indeholder en sikaldt "skal-forpligtelse" medforer, at
                                                     -20-
 der  i sidanne tilfelde ikke   er plads   til egentlig forvaltningsretlig skonsudovelse, og civil-
 styrelsen har siledes ikke haft mulighed for at inddrage og afueje modsatrettede hensyn i
 en situation, hvor lovgivers intentioner og direktiv       til fondsmyndigheden    er defineret fast
 og uden undtagelser. der er siledes ikke tale om, at civilstyrelsen forvalter sit skon for-
 kert. den anfregtede afgorelse er udtryk for, at civilstyrelsen administrerer bestemmelsen
 direkte i overensstemmelse med dens ordlyd og form&l samt sammenhangen med de svri-
 ge bestemmelser     i fondsloven.
 om der af stifter er foretaget en prioritering af uddelingsformilene, er vurderet konkret af
 civilstyrelsen baseret pi vedtregteme og avige relevante kriterier. en samlet wrdering af
 alle disse forhold medforer, at der af stifter ikke er foretaget en prioritering af uddelings-
 formfllene, og at der herefter ikke i henhold til bestemmelsen i fondslovens $ 29, stk.         l,
 skal udsves et sksn. civilstyrelsens afgorelse af 2l . august 201 5 beror slledes ikke pi en
 sksnsmressig lovbestemmelse, og der er          pi den baggrund ikke tale om et   pligtmrssigt for-
 valtningsretligt skon, som civilstyrelsen skulle have undladt at udsve.
 den omstendighed, at civilstyrelsen fortolker fondslovens $ 29, stk.          l, pi samme m6de     i
 sine afgorelser og anvender samme formuleringer i relation          til bestemmelsens fortolkning,
 er herefter heller ikke ensbetydende med, at civilstyrelsen har sat et sksn under regel. det
er derimod udtryk for en konsistent lovfortolkning og en ensartet retsanvendelse, herunder
civilstyrel sens forpli gtel se til li gebehandl ing.
pi  den baggrund er det forvaltningsretlige forbud mod sksn under regel ikke relevant i
denne sag, og selv hvis det mitte vere tilfreldet, er der ikke grundlag for at fastsli, at      civil-
styrelsen har undladt at udsve et pligtmessigt skon         pi grundlag af sagens konkrete om-
stendigheder, idet der herved henvises til, at civilstyrelsen i sin afgorelse netop har lagt
vregt  pi  de konkrete omstrendigheder i denne sag.
retsgrundlag
den fsrste fondslov blev vedtaget som lov nr. 300 af 6. juni 1984 om fonde og visse for-
eninger.
den nugrldende fondslov (lovbekendtgorelse nr. 938 af 20. september 2072 om fonde og
visse foreninger med senere andringer) bestemmer blandt andet:
                                                   -21 -
      "$  l....
       stk. 2. ved en fond forstis i denne lov en juridisk person, som besidder en
      formue, der er uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue, til varetagelse af et
      eller flere i vedtegten bestemte form6l, som skal kunne efterleves i en lengere
      irrrekke, hvor ridighedsbefojelserne over fonden tilkommer en i forhold til
      stifter selvstrendig ledelse, og hvor ingen fysisk eller juridisk person uden for
      fonden har ejendomsretten til fondens formue.
       $ 7. bestemmelser i en vedtegt, der tillegger medlemmer af en bestemt familie
      eller visse familier fortrinsret til uddeling fra en fond, har ikke retsvirkning ef-
      ter deres indhold, i det omfang fortrinsretten rrekker videre end til personer, der
      lever pi stiftelsestidspunktet, og til 6n i forhold til disse ufodt generation.
      $ 29. med fradrag af henleggelser efter stk. 2      pihviler det bestyrelsen at an-
      vende irets overskud til de formil, der er fastsat i vedtegten. anvendelsen kan
      udskydes til et senere regnskabsir, hvis det er afbetydning for opfyldelsen af
      fondens formil.
      stk. 2. bestyrelsen kan foretage rimelige henleggelser af 6rets overskud til
      konsolidering af fondens formue. justitsministeren kan fastsrtte narmere reg-
      ler herom.
      $ 37. ...
      stk. 2. fondsmyndigheden kan meddele pibud til bestyrelsesmedlemmer, di-
      rektorer og revisorer om at bringe forhold, der strider mod bestemmelser i lo-
      ven eller forskrifter fastsat i medfor af loven i overensstemmelse med bestem-
      melserne.
      $ 57. loven trcder i kraft den      l. januar 1985. ...
      stk. 3. $... 7 ... galder ikke for fonde, der er oprettet for lovens ikrafttrreden.
fondslovens $    l, stk. 2, er i sin nugreldende formulering indsat i fondsloven ved lov nr.
734 af 25.juni 2014 om rendring af lov om fonde og visse foreninger. af de specielle be-
merkninger til bestemmelsen fremgir blandt andet (lovforslag         l 114 af 25.januar 2014):
     "til nr. 2 ($ l, stk. 2 og 3)
     det foreslfls, at der i fondslovens $ i indsettes et nl stykke (som stk. 2), som
     indeholder en definition af begrebet fond. ved en fond forstis herefter en juri-
     disk person, som besidder en formue, der er uigenkaldeligt udskilt fra stifterens
     formue, til varetagelse af et eller flere i vedtregten bestemte formil, som skal
     kunne efterleves i en lrengere irrrekke, og hvor ridighedsbefojelserne over
     fonden tilkommer en i forhold til stifter selvstrendig ledelse, og hvor ingen fy-
     sisk eller juridisk person uden for fonden har ejendomsretten til fondens for-
     mue.
                                                  .,1
       da der med den foresliede bestemmelse som udgangspunkt alene tilsigtes en
       kodificering af geldende ret, vil praksis i henhold til greldende ret for, hvomir
       der i henhold til de fondsretlige grundsretninger er tale om en fond, fortsat kun-
       ne opretholdes. ...
       det er efter den foresliede bestemmelse endvidere et krav, at fondens formue
       skal vrere uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue.
       for si vidt angir kravet om uigenkaldelig udskillelse (krynpereglen) vil denne
       betingelse i almindelighed vrere toleddet. dels skal fondens aktiver allerede
       ved oprettelsen vrere uigenkaldeligt overdraget til fonden, dels mi fondens
       midler ikke efterfslgende kunne tilbagefores til stifteren eller personer, der er
       nertstiende med stifteren."
fondslovens $ 7 om familiefonde er urendret siden vedtagelsen af lov nr. 300 af 6. juni
1984, og finder   i medfsr af fondslovens $ 57, stk. 3, ikke anvendelse pi fonde, der oprettet
fsr lovens ikrafttraden den i . januar 1985. forslag til bestemmelsen var ikke optaget i det
oprindeligt fremsatte lovforslag (lovforslag l 133 af 15. marts 1984), men blev fremsat
under udvalgsbehandlingen. af bemrrkningerne          til rendringsforslag nr. 5 i retsudvalgets
betenkning af 24. maj 1984 over forslag til lov om fonde og visse foreninger fremgir
blandt andet:
       "til nr. 5
       den foresliede regel svarer  til $ 7 i fondsudvalgets forsla g.  .. ."
af fondsudvalgets betenkning (rc.      97011982) fremgir herom s. 5l -52
      "ved familiefonde forstis i almindelighed fonde, hvis afkast helt eller delvis er
      forbeholdt medlemmerne af en eller flere familier, eller til hvis afkast med-
      lemmeme af den eller de pigaldende familier har fortrinsret.
      adgangen til gennem oprettelsen af fonde at tilgodese familien er i dag alene
      begrrenset af grundlovens $ 84 og arvelovens $ 68. efter grundlovens $ 84 kan
      intet len, stamhus, fideikommisgods eller andet familiefideikommis oprettes for
      fremtiden. arvelovens $ 68 bestemmer, at ejendele ved testamente ikke kan til-
      hgges flere ved testators dsd ufodte personer efter hinanden.
       det fremgir af forarbejderne til grundlovens $ 84 og arvelovens $ 68, at det ik-
      ke har vreret hensigten med disse bestemmelser at hindre oprettelsen af familie-
      fonde....
      udvalget har drsftet, om den galdende frihed til oprettelse af farniliefonde bsr
      opretholdes, eller om der bor gennemfores begrcnsninger, enten siledes at op-
      rettelse af familiefonde helt forbydes, eller siledes at man - som en videreud-
      vikling af forbudet mod stiftelse af familiefideikommisser - begrrenser adgan-
      gen til at oprette familiefonde pi en sidan mide, at familiens ene- eller for-
                                                    -23 -
        trinsret hojst kan opretholdes for familiemedlemmer, der lever pi stiftelsestids-
        punktet og for en i forhold til disse ufodt generation.
        hagen jorgensen, laustsen, le maire, norgaard, pontoppidan, selmer, trold-
        borg og skau wogensen finder, at forbudet mod familiefideikommisser bsr
        ajourfores, siledes at ogsi adgangen til at begunstige familien gennem opret-
        telse af familiefonde begrrenses til familiemedlemmer, der lever pfl stiftelses-
        tidspunktet, og 6n i forhold til disse ufodt generation. disse medlemmer fore-
        sl6r, at der i $ 7 optages en regel herom.
        disse medlemmer finder, at der vel i formel henseende er forskel mellem fami-
        liefideikommisser og familiefonde, men at de hensyn? som ligger bag forbudet
        mod oprettelse af familiefideikommisser, i realiteten i vrsentligt samme om-
        fang gar sig grldende ved familiefonde. selv om de begunstigede ikke ved
        fonde - som ved fideikommisser - har noget retskrav pi at modtage andel i
        formuens afkast, vil kredsen af de begunstigede ikke sjaldent vere si relativt
        snrever, at de pigaldendes muligheder for at nyde godt af formuen ikke adskil-
        ler sig nevnevardigt fra en fideikommisindehavers.
        pi denne baggrund forekommer det efter disse medlemmers mening ikke vel-
       begrundet, at familiemedlemmer i et ubegrrenset antal generationer skal vrere
       ene- eller fortrinsberettigede til at nyde godt af en fond, der er oprettet af en
       person, til hvem de pigrldende ikke kan piregnes at have nogen srerlig til-
       knytning.
       reglen i $ 7, stk. l, tilgodeser efter disse medlemmers mening i fuldt omfang
       hensynet til stifterens berettigede interesse i at forbeholde familien en vis for-
       trinsret. denne fortrinsret kan efter omstandighederne - navnlig tidspunktet for
       fondens stiftelse og familiemedlemmernes levealder - strckke sig over en me-
       get lang periode. disse medlemmer henviser ogsi til, at reglen ikke vil afskare
       familiens adgang til at fi andel i fondens afkast, men alene forbyder fortrinsret
       efter en vis tid, siledes at familiemedlemmerne herefter kan komme i betragt-
       ning ved uddeling af fondens afkast pi lige fod rned andre, der ogs6 opfylder
       fundatsens betingel ser. "
af de specielle bemrerkninger        til fondslovens $ 29 om uddeling, der er uendret siden ved-
tagelsen   af lov nr. 300 af 6. juni 1984, fremgir blandt andet (lovforslag l 133 af 15. marts
1984 vedrsrende g 27\:
      "til $ 27
            i stk. l, l. pkt., angives det, at bestyrelsen med fradrag af henleggelser efter
           stk. 2 har pligt til at anvende 6rets overskud til de form6l, der er fastsat i
           vedtagten. ... for fonde, der har til formil at foretage uddeling, er der ikke
           sket nogen andring i forhold til betankningens udkast.
           stk. 2 svarer til betrenkningsudkastets g 25, stk. 2.
           om bemarkningerne til fondslovudkastets $ 25 henvises til betrenkningen
           side 68-69."
af betrenkningen (nr.97011982) fremgir herom
      " kapitel    8. uddeling og overskudsanvendelse.
                                                   -24-
            efter udkastets $ 5, stk. l, nr. 4 og 10, skal fondens fundats altid indeholde
       bestemmelser om fondens formil og anvendelse af overskud. med hensyn til
       fonde med stadfastede fundatser piser den stadfrestende myndighed i forbin-
       delse med det lsbende tilsyn med fonden, at fundatsens bestemmelser om ud-
       deling overholdes.
          ved de ikke-stadfrestede fonde er der i dag kun meget begrrensede muligheder
       for at sikre overholdelsen af uddelingsforpligtelserne. dette hanger dels sam-
       men med den manglende offentlighed, dels med at der kun i begrrenset omfang
       vil vere nogen udenforstiende, som vil vrre pitaleberettiget med henblik pi at
       rejse indsigelse mod bestyrelsens dispositioner.
          efter udvalgets opfattelse er der pi denne baggrund behov for, at bestyrelsens
       forpligtelser med hensyn til uddeling og overskudsanvendelse fastlregges i lo-
       ven.
          udkastets $ 25 omhandler den principielle uddelingsforpligtelse, medens g 26
       omhandler fondsmyndi ghedens kompetence i forbindel se med uddelings-
       sporgsmil. endelig stilles der i $ 27 forslagom begrrensninger i den kreds, den
       enkelte fond kan begunstige.
          det vil v&re en vresentlig opgave for det tilsyn, der foreslis etableret, at pise,
       at disse bestemmelser overholdes.
                                                til $ 2s.
           efter stk. i pflhviler det bestyrelsen at foretage uddeling til fondens formil af
       flrets overskud. bestemmelsen indebarer, at bestyrelsen efter fradrag af admi-
       nistrationsudgifter har pligt til at uddele irets overskud og de eventuelle belsb,
       der er overfort fra tidligere ir. ...
           reglen i stk. i fastslflr, hvad der allerede i dag mi anses for galdende ret. en
      del af baggrunden for den gunstige stilling, som fonde har haft f.eks. i skatte-
      og afgiftsmressig henseende, mi antages at have v&ret, at fondens overskud ls-
      bende anvendes til fordel for de formil, som fonden skal tilgodese. ...
         udvalget er ... opmerksom ph, at uddelingsforpligtelsen bsr kunne fraviges i
      visse situationer.
         ved siden af at fastsli den principielle uddelingspligt preciserer $ 25, stk. l,
      at uddelingen skal ske     til de formil, der er fastsat i fundatsen. det er et selvfol-
      geligt krav, at der kun m6 ske uddeling til de formil, der er nevnt i fundatsen.
      bestemmelsen indeholder imidlertid tillige et direktiv til bestyrelsen om, at der
      i fonde med flere formil ikke bsr ske en ensidig begunstigelse over en irrekke
      af 6t formil."
den nugreldende lov om erhvervsdrivende fonde (lov nr. 712 af 25. juni 2014 om er-
hvervsdrivende fonde med senere rndringer) bestemmer blandt andet:
     "$ 77. det pihviler bestyrelsen at foretage uddeling i overensstemmelse med              $
      78 til de formil, der er fastsat i vedtagten , jf . 5 27 , stk. i , nr. 10. bestyrelsen
     kan foretage rimelige henlreggelser til konsolidering af den erhvervsdrivende
     fond"
                                                  -25  -
  af  de specielle bemrerkninger   til bestemmelsen (lovforslag l      154  af 12. marts 2012 om
  erhvervsdrivende fonde) fremgir blandt andet:
         "til$77
             efter den grldende lov om erhvervsdrivende fonde $ 40 skal bestyrelsen fo-
         retage uddelinger til de formil, der er fastsat i vedtregten. bestyrelsen kan dog
         foretage rimelige henlreggelser til konsolidering af fonden. det foreslis at vide-
         refsre indholdet af den galdende g 40 uandret.
             en fond mi som hidtil kun foretage uddelinger til de emner eller personer,
         der er angivet som uddelingsberettigede i fondens vedtregt. i modsat fald vil
         bestyrelsen ifalde et ansvar over for fonden. ...
             hvis det fremgir af vedtregten, at der er flere uddelingsformil og dermed
         flere uddelingsberettigede, mi der ikke over en irrrekke ske en ensidig begun-
         stigelse af det ene omride pi bekostning af de avrige angivne omrider. over
         en given tidsperiode skal der sdledes vrere en rimelig balance i uddelingerne til
         de forskellige uddelingsberettigede. bestyrelsen er s6ledes ansvarlig for at sikre
         uddeling til samtlige uddelingsformil, og at der ikke konsekvent uddeles til
         nogen pi bekostning af andre."
 landsrettens begrundelse og resultat
 civilstyrelsen har senest i sin afgorelse af 21. august 2ol5 anfsrt at slegtsformilet i fun-
 datsens $ 6, nr. 4, og det almennyttige    formil i fundatsens $ 6, nr. 6, er ligestillede og p6-
 lagt fonden fremover over tid at foretage en ligelig uddeling til de to formfll samt henstil-
 let, at der uddeles mere ligeligt til fondens ligestillede formil.
efter fondens principale pistand er spcirgsmilet for landsretten herefter i forste rakke, om
slregtsformilet og det almennyttige formil er ligestillede.
landsretten finder, at det ikke    pi baggrund af fundatsens ordlyd eller sammenhrngen i de
enkelte bestemmelser kan udledes, at shgtsformilet er fortrinsberettiget frem for det al-
mennyttige formil. de pdgreldende formil fremstir i fundatsen sideordnede og subsidiare
i forhold til formilene i fundatsens g 6, nr. l, og g 6, nr.2.
det fremgir imidlertid af sagen, at paula nissen,       f[ frr inden hun stiftede fonden, havde
stiftet et legat, som alene havde til formil at stotte almennyttige formil, og som ikke gav
mulighed for at uddele fondsmidler til hendes efterkommere. det fremgir endvidere, at
fondens uddelinger i hele den tid, hvor paula nissen var formand for bestyrelsen, i alt vre-
sentligt gik til shgtsformilet. fonden er tillige benrevnt "familiefond". endelig falger det
                                                       -26-
  af fundatsens $ 14, 2. pkt., bide i sin oprindelige affattelse og efter andringen         i 1977, at
  fondens midler ved oplosning af fonden            i overvejende grad skal tilgi familien. for aln-
  dringen   i 1977, hvor der var forbud mod at bortselge aktier         i f.l. smidth og co. a/s og en
  pligt til at erhverve yderligere aktier i samme selskab, skulle fondens beholdning af disse
                            o/o,
  aktier, dog mindst 50          fordeles til slagten, mens resten skulle fordeles til almennyttige
  formil. dette indebar en vesentlig forfordeling af midlerne til stifters slregt. efter andrin-
  gen   i 7977, hvor forbuddet mod at srelge aktier i f.l. smidth         & co. a/s og pligten til   at
 investere heri bortfaldt, skal 90 % af formuen ved oplosning af fonden fordeles              til slegten,
 mens de resterende       l0 % skal fordeles mellem fondens avrige formil.
 pi   denne baggrund finder landsretten det godtgjort, at det ved stiftelsen var paula nissens
 hensigt med fonden, at slegtsformilet skulle have en vis prioritet frem for det almennytti-
 ge  formil, siledes at de to omhandlede formil ikke kan anses for            at vrre fuldt ud ligestil-
 lede. landsretten bemerker i den forbindelse, at fondslovens $ 7, stk. 1, der begrenser
 adgangen     til at oprette familiefonde, ikke omfatter fonde, der er oprettet      fsr fondslovens
 ikrafttrreden,   jf. fondslovens    $ 57, stk. 3.
det almennyttige formil findes imidlerlid at vrere indsat som et fuldgyldigt formil i fun-
datsen.
i medfor af fondslovens $ 29, stk.         l,  l pkt., pihviler det efter fradrag af henleggelser
fondsbestyrelsen at anvende irets overskud til de formil, der er fastsat i vedtagten. af for-
arbejderne fremg6r, at bestemmelsen, udover et forbud mod anvendelse af fondsmidler                   til
formfll, som ikke fremgir af vedtegten, tillige indeholder et direktiv til bestyrelsen om, at
der   i fonde med flere fonnil ikke bor ske en ensidig begunstigelse over           en irrekke af 6t
formil.
der kan siledes ikke gyldigt ske en negligering af det almennyttige formil i fundatsens               g
6, nr.6, ved uddelinger grrensende til det symbolske, siledes som dette er sket i fonden i
perioden 1955       til 1982. der foreligger ikke oplysninger om, hvordan fondens midler har
vrert fordelt efter paula nissens dsd        i 1982.
civilstyrelsens afgorelse af 21. august 2015, hvorefter shgtsformfllet i fundatsens $ 6, nr
4, ogdet almennyttige formil i fundatsens $ 6, nr. 6, er ligestillede, og hvorved fonden
                                                1',7
pilegges fremover over tid at foretage en ligelig uddeling til de to formil, findes herefter
at mitte tilsidesrettes. landsretten tager derfor fondens principale pistand til folge.
efter sagens udfald skal civilstyrelsen betale sagsomkostninger for landsretten til fonden
med i alt 150.500 kr. belsbet omfatter 500 kr. til retsafgift og 150.000 kr. til udgifter til
advokatbistand. ved fastsettelsen af belsbet til drekning af udgifterne  til advokatbistand   er
der taget hensyn   til sagens karakter, omfang og varighed.
                                   thi kendes for ret
civilstyrelsens afgorelse af 21. august 2015 annulleres.
civilstyrelsen skal anerkende, at uddelingsformilene i $ 6, nr. 4, og $ 6, nr. 6, i fundatsen
for det nissenske familiefond ikke er indbyrdes ligestillede.
i sagsomkostninger for landsretten skal civilstyrelsen betale 150.500 kr. til det nissenske
familiefond.
det idomte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8 a.
                                             (sign.)
                   udskriftens rigtighed bekrreftes. ostre landsret, den
 publiceret til portalen d. 06-03-2018 kl. 12:49
modtagere: advokat jens lund mosbek

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 22. december 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident
michael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, direktør ole lundsgaard andersen, bestyrelsesfor-
mand bjarne egedal, direktør hans jørgen nielsen og direktør lars krobæk.
v 151/05 og v 152/05                kate trine kuhlmann
                                     (advokat jes andersen)
                                     mod
                                     gyldendalske boghandel, nordisk forlag a/s
                                     (advokat martin dahl pedersen)
                                     og
                                     generaldirektør kenneth plummer
                                     (advokat peter lambert)
sagen drejer sig om, hvorvidt gyldendalske boghandel, nordisk forlag a/s (i det følgende:
gyldendal), henholdsvis generaldirektør for danmarks radio (i det følgende: dr) kenneth
plummer har handlet i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1, og
skal betale godtgørelse for tort til kate trine kuhlmann bl.a. ved at have udgivet bogen
”efter drabet”, henholdsvis at have udsendt programmet ”med ret til at dræbe”, begge om
besættelsestidens stikkerlikvideringer og visende et fotografi af en mand set bagfra liggende
livløs hen over et bord efter at være blevet skudt gennem hovedet (i det følgende:
fotografiet). manden på fotografiet var kate trine kuhlmanns morfar, gunnar siim.
                                              - 2 -
bogen
gyldendal udgav i 2001 peter øvig knudsen: efter drabet (i det følgende: bogen) om de
såkaldte stikkerlikvideringer, som medlemmer af den danske modstandsbevægelse foretog
under 2. verdenskrig.
      bogen omtaler side 115-117, hvordan modstandsmanden ”leif”, alias politibetjent
einar sørensen, foretog likvideringen af gunnar siim. denne likvidering er beskrevet i flere
bøger om danmarks frihedskamp, bl.a. ebbe munck og børge outze: danmarks frihedskamp
(1948-1949). omstændighederne i forbindelse med likvideringen har endvidere dannet
forlæg for en roman af tage skou-hansen: dagstjernen (1962).
      øverst side 117 er fotografiet gengivet med billedteksten: ”teglværksformand gunnar
siim blev dræbt af einar sørensen den 29. august 1944, mens et orkester spillede op til dans
på hotel hattenæs ved brassø ved silkeborg. einar sørensen havde siddet ved et nabobord
og drukket en øl, indtil han rejste sig og skød gunnar siim to gange i nakken.”
      fotografiet er gengivet på bogens omslag, på hvis inderside der står: ”forsidefoto:
teglværksformand gunnar siim blev likvideret på hotel hattenæs ved silkeborg den 29.
august 1944.” omslaget og fotografiet vises her med samtykke fra sagens parter:
                                              - 3 -
gyldendal havde fået fotografiet udleveret til bogen af nationalmuseet – frihedsmuseet.
      bogen udkom i ordinærudgave i marts 2001 og i hardbackudgave i marts 2002, og
disse udgaver solgte tilsammen ca. 10.000 eksemplarer. omslagene med fotografiet er
enkelte gange indgået i gyldendals sædvanlige annoncering i dagbladene og har været vist
på gyldendals hjemmeside indtil juni 2004, hvor også bogens forfatter ophørte med at vise
disse forsider på sin forfatterside. i marts 2003 var bogen udkommet i en paperbackudgave
med en anden forside uden fotografiet. senest er der udkommet en paperbackudgave
sammen med en dvd med det nedenfor omtalte program ”med ret til at dræbe”.
gyldendals salgsrepræsentanter har forevist udgaverne for en udvalgt del af boghandelen
på gyldendals sædvanlige salgsrejser.
      kate trine kuhlmann anmodede den 11. december 2003 gennem sin advokat
gyldendal om at trække endnu ikke solgte eksemplarer af bogen tilbage. advokaten anførte,
at gyldendal ved at bringe fotografiet havde overtrådt straffelovens § 264 d (om uberettiget
videregivelse af billeder af en anden under omstændigheder, der åbenbart kan forlanges
unddraget offentligheden), og at gyldendals markedsføring var i strid med markedsførings-
lovens § 1 om god markedsføringsskik.
      det afviste gyldendal bl.a. under henvisning til, at fotografiet ikke vedrørte
omstændigheder, der åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden, men var et
værdifuldt bidrag til belysning af et historisk forløb. kate trine kuhlmann burde endvidere
have gjort indsigelse på et tidligere tidspunkt og således ikke først, efter at der var gået mere
end 3 år, siden bogen blev udgivet, bl.a. under betydelig presseomtale.
programmet
dr2 udsendte i foråret 2004 i 4 afsnit dokumentarprogrammet ”med ret til at dræbe” (i det
følgende: programmet), som var baseret på bogen. her berettede tidligere modstandsfolk
om, hvordan likvideringerne af danskere under mistanke for stikkervirksomhed blev
besluttet og gennemført. fotografiet blev vist under omtalen af den pågældende likvidering.
                                              - 4 -
        en sammenklippet version af programmet er senere blevet vist flere gange på dr1 og
dr2. endvidere udlånes programmet gennem bibliotekerne, ligesom det sælges på vhs og
dvd, bl.a. sammen med en paperbackudgave af ”efter drabet”.
        allerede forud for den første udsendelse havde kate trine kuhlmanns advokat rettet
henvendelse til dr og under henvisning til straffelovens § 264 d anmodet om, at fotografiet
ikke blev vist.
        dr afslog at undlade at vise fotografiet under henvisning til, at dette var optaget på
frit tilgængeligt sted og ikke viste gunnar siim under omstændigheder, der åbenbart kan
forlanges unddraget offentligheden. en væsentlig samfundsmæssig interesse i programmet
medførte endvidere, at visningen af fotografiet ikke indebar nogen overtrædelse af
straffelovens § 264 d og ikke var retsstridig.
beslutningen om ikke at rejse tiltale for overtrædelse af straffelovens § 264 d
kate trine kuhlmann har anmodet anklagemyndigheden om at rejse tiltale for overtrædelse
af straffelovens § 264 d i anledning af visningen af fotografiet.
        kate trine kuhlmanns advokat har under sagen oplyst, at anklagemyndigheden har
afvist at rejse sådan straffesag under henvisning til, at der ikke er begået noget strafbart
forhold.
påstande
kate trine kuhlmann har nedlagt påstand om, at
     - gyldendal skal anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik, betale
         hende 30.000 kr. med sædvanlig procesrente fra den 14. oktober 2005 og tilbagekalde
         alle endnu ikke solgte eksemplarer af bogen med billeder af gunnar siim, herunder
         eksemplarer med medfølgende dvd med billeder af gunnar siim
     - kenneth plummer skal undlade at fremvise programmet eller dele heraf med billede af
         gunnar siim.
gyldendal og kenneth plummer har påstået frifindelse.
                                               - 5 -
forklaringer
kate trine kuhlmann har forklaret, at hun, der er uddannet farmakonom, er førtidspensionist
efter at have været udsat for en trafikulykke. da hendes morforældre blev skilt, blev hendes
morbror boende hos morfaren, mens hendes mor, der nu er død, blev boende hos hendes
mormor. morbroren lever fortsat og har 3 børn. hun har selv en bror.
       morfarens død under krigen har været et stort tabuemne i familien. hendes mor havde
hele sit liv søgt at få at vide, hvordan hendes far var død, og havde uden held søgt
oplysninger herom, bl.a. i rigsarkivet. hun har selv først fået kendskab til sandheden om
morfarens død, da omstændighederne herved blev beskrevet i bogen.
       hun har kun sporadisk kontakt til sin morbror, der hverken fysisk eller psykisk er i
stand til at tage stilling til den foreliggende sag. hun har dog tæt forbindelse til morbrorens
ældste datter, hendes kusine, der også var den, der orienterede hende om bogen. hun havde
forinden hørt om bogen.
       hun havde aldrig set fotografiet før, og det har aldrig været kendt i familien, at det
fandtes. det var hele hendes families historie, som herved blev gjort levende for hende, og
det var ydmygende for hendes morfar og for hele familien at se morfaren ligge på den måde.
hun finder væmmelse ved at se billedet af sin morfar, som hun i øvrigt ikke har noget som
helst kendskab til.
       bogen er fremragende, og historien om likvideringerne er vigtig at få fortalt – men det
behøver ikke at ske ved yderligere at krænke de personer, som likvideringerne gik ud over.
       hun købte bogen, straks da hun af kusinen fik kendskab til denne, og reagerede straks
ved at søge at få udgivelsen standset. det er rigtigt, at hendes daværende advokat lod mere
end et år hengå, fra gyldendal tog forsiden fra sin hjemmeside, og indtil der på ny blev rettet
henvendelse til gyldendal.
litterær direktør hos gyldendal, johannes riis, har bl.a. forklaret, at peter øvig knudsen
havde udbygget en serie artikler med interviews med modstandsfolk, som havde været
bragt i weekendavisen, til bogen, som gyldendal gerne ville udgive, idet forlaget fandt det i
offentlighedens interesse, at der blev kastet nyt lys over besættelsestidens historie. det
                                              - 6 -
unikke ved bogen er, at den får nuanceret debatten om besættelsestidens likvideringer og får
nye aspekter frem, og bogen er derfor også værdsat af faghistorikere. forlaget har modtaget
mange tilkendegivelser fra pårørende til dræbte, som har været taknemmelige for, at tabuer
er blevet brudt gennem bogens behandling af likvideringerne. derimod har der været
modstandsfolk, som ikke har været så glade for bogen.
      fotografiet på forsiden af bogen relaterer sig til begivenheder, som er beskrevet i
bogen, og er i øvrigt dækkende for de blodige og ubehagelige sandheder, som bogen
beretter om.
      bogen har været markedsført i overensstemmelse med forlagets sædvanlige procedure
bl.a. med gengivelse af forsiden i kataloger mv. han kan ikke sige, om ændringen af
omslaget har haft betydning for salget. efter at omslaget blev ændret i forbindelse med
udgivelsen af paperback-udgaven, hørte forlaget ikke mere til sagen fra kate trine
kuhlmanns side.
peter øvig knudsen har forklaret, at han er uddannet journalist og har arbejdet på forskellige
aviser og skrevet omkring 10 bøger om forskellige emner. ”efter drabet” fik han inspiration
til, mens han arbejdede på weekendavisen, og begyndte at interviewe modstandsfolk, der
havde udført drabene. det viste sig at være et stort set ubeskrevet emne, og han begyndte at
brede sin interesse herfor ud. det viste sig, at der var en kategori af ofre, som likvideringerne
og de tabuer, der fulgte med, havde særlig betydning for. han undersøgte derfor på den ene
side frihedskæmpernes motiver, og hvad det betød for dem at udføre disse drab, og på den
anden side virkningen for de dræbtes familier af, at man hemmeligholdt disse drab, således
at de pårørende ikke fik de mest elementære oplysninger herom.
      han fik adgang til sagerne fra besættelsestiden og opdagede, at det kun var i få
tilfælde, man kunne bevise, at de dræbte var stikkere. der viste sig allehånde forskellige
motiver til drabene, som tit blev gennemført på baggrund af hurtige og meget tilfældige
beslutninger.
      at man efter krigen har besluttet ikke at undersøge disse drab nærmere, har bevirket
en smerte for begge parter, navnlig de pårørende, som ikke kunne forstå, hvorfor deres far
skulle slås ihjel.
                                              - 7 -
       fotografiet har han fundet på frihedsmuseets arkiver sammen med et andet billede af
en navngiven dræbt person, som også er vist i bogen, og som har været vist flere gange før.
der findes vist nok et tredje billede, men man har ikke navnet på den dræbte og kan ikke
med sikkerhed sige, om dette billede forestiller en likvideret stikker. han vil tro, at
fotografiet er taget af politiet, men det kan også være taget af en gæst på restaurationen. han
tør ikke sige, om fotografiet tidligere har været vist i aviser eller lignende i forbindelse med
omtale af drabet, idet han ikke har undersøgt det. han gav oplysning om billedet til
gyldendal, der herefter søgte og fik nationalmuseet – frihedsmuseets tilladelse til at
anvende billedet uden nogen begrænsninger.
       det var oplagt at anvende ét af de to billeder på bogens forside, og man valgte
fotografiet, da dette ikke havde været vist før og derfor ikke var så kendt som det andet.
parternes synspunkter
kate trine kuhlmanns advokat har gjort gældende, at gyldendal skal trække bogen tilbage og
betale godtgørelse for tort. gyldendal har handlet i strid med god markedsføringsskik ved i
bogen, på dennes forside og i markedsføringsmateriale at benytte fotografiet af kate trine
kuhlmanns morfar, gunnar siim, liggende hen over et bord og skudt igennem hovedet.
gyldendal har ikke fået samtykke hertil fra afdødes familie. der er ingen rimelig
begrundelse for, at gyldendal har brugt fotografiet til at markedsføre bogen, og gyldendal
har herved påført kate trine kuhlmann tort, således at gyldendal skal betale hende
godtgørelse med 30.000 kr. efter erstatningsansvarslovens § 26.
       generaldirektør kenneth plummer er som generaldirektør for dr ligeledes ansvarlig
for, at dr har påført kate trine kuhlmann tort ved at bringe fotografiet i programmet, og
generaldirektøren skal derfor sørge for, at programmet trækkes tilbage og ikke fremvises.
       kate trine kuhlmann købte bogen, så snart en kusine havde gjort hende bekendt med
dens eksistens og omtale af morfarens død, og hun rettede straks herefter gennem en
advokat henvendelse til gyldendal med anmodning om, at bogen skulle trækkes tilbage.
gyldendals advokat har gjort gældende, at gyldendals anvendelse af fotografiet i bogen, på
dennes forside og i markedsføringsmateriale ikke er i strid med god markedsføringsskik, jf.
                                              - 8 -
markedsføringslovens § 1. gyldendal har handlet i berettiget varetagelse af åbenbar
almeninteresse ved at udgive bogen og ved at bruge fotografiet, som er et af blot to
eksisterende billeder af personer, som har været udsat for modstandsbevægelsens såkaldte
stikkerlikvideringer, til dokumentation af de forhold, om hvilke der berettes i bogen. bogen
er blevet til ved peter øvig knudsens interviews og research i sager fra besættelsestiden, og
bogen har været med til at løfte sløret for barske og ubehagelige hændelser.
       denne research har bragt fotografiet for dagen, som hidtil har været ukendt selv for
den dræbtes familie, og fotografiet er en vigtig dokumentation af beretningen om de
historiske begivenheder. hvordan skulle man kunne dokumentere begivenheder, som rent
faktisk har fundet sted, hvis man ikke kunne vise de billeder, der udgør dokumentationen
herfor?
       markedsføringslovens § 1 beskytter mod kommerciel snyltning, men det er der på
ingen måde tale om her, idet bogen giver en sober og nuanceret redegørelse for de historiske
begivenheder, og idet fotografiet bruges på loyal og relevant måde og i saglig sammenhæng
med fremstillingen i bogen.
kenneth plummers advokat har gjort gældende, at fotografiet er over 20 år gammelt, og at det
derfor følger af princippet i straffelovens § 274, stk. 2, at det frit kan bruges, så længe der
ikke sker bagvaskelse. beskyttelsen af den personlige integritet ophører således en kortere
årrække efter den pågældendes død, og brug, som ellers ville være ulovlig, bliver herved
lovlig, således at oplysninger og billeder kan anvendes til belysning af historien.
       anklagemyndigheden har da også truffet bindende afgørelse om, at visningen af
fotografiet ikke indebærer nogen overtrædelse af straffelovens § 264 d.
       hertil kommer, at kate trine kuhlmann som barnebarn ikke kan påtale nogen
eventuel krænkelse, jf. princippet i retsplejelovens § 725, stk. 1, 3. pkt. man ved heller ikke,
hvordan gunnar siims øvrige efterkommere, herunder hans søn og øvrige fire børnebørn,
stiller sig til brugen af fotografiet.
       markedsføringsloven gælder ikke for dr’s visning af programmer, som hører under
medieansvarsloven.
                                                 - 9 -
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges ved afgørelsen i overensstemmelse med parternes oplysninger til grund, at
anklagemyndigheden har truffet afgørelse om ikke at rejse påtale for overtrædelse af
straffelovens § 264 d, idet visningen af fotografiet i bogen og programmet ikke udgør noget
strafbart forhold.
       det lægges endvidere til grund, at nationalmuseet – frihedsmuseet har tilladt, at
fotografiet, der nu er over 60 år gammelt og ét af kun to fotografier, som med sikkerhed
forestiller en likvideret person, anvendes i forbindelse med bogens og programmets behand-
ling af besættelsestidens likvideringer.
       retten finder efter en gennemgang af bogen og programmet, at fotografiet er anvendt
på relevant og loyal måde i forhold til emnet og i det hele er dækkende for de begivenheder,
som bogen og programmet på saglig og nuanceret måde fremstiller, afdækker og stiller
spørgsmålstegn ved, herunder omstændighederne i forbindelse med drabet af gunnar siim,
som også er beskrevet i andre værker om besættelsestidens historie.
       fotografiet viser en person set bagfra i en positur, hvor den pågældende ikke kan
genkendes. da der endvidere knytter sig en åbenbar almeninteresse til anvendelsen af
fotografiet som historisk dokumentationsmateriale i bogen og programmet, findes
visningen heraf ikke retsstridig.
       det samme gælder brugen af fotografiet på bogens forside og visningen af denne
forside i forbindelse med gyldendals markedsføring af bogen, idet forsidebilledet er relevant
og dækkende for bogens indhold, og idet markedsføringen er foregået på sædvanlig måde.
       allerede af disse grunde tages gyldendals og kenneth plummers frifindelsespåstande
til følge, således at det ikke er nødvendigt at tage stilling til gyldendals og kenneth
plummers øvrige indsigelser, herunder om kate trine kuhlmann som ét ud af gunnar siims
fem børnebørn overhovedet ville have kunnet påtale en eventuel krænkelse af gunnar siim,
jf. princippet i retsplejelovens § 725, stk. 1, 3. pkt.
       kate trine kuhlmann skal betale de sagsomkostninger, som er fastsat nedenfor, til
dækning af gyldendals og kenneth plummers udgift til advokat.
                                          - 10 -
                         thi kendes for ret
gyldendalske boghandel, nordisk forlag a/s og kenneth plummer frifindes.
     kate trine kuhlmann skal inden 14 dage i sagsomkostninger betale 10.000 kr. til
gyldendalske boghandel, nordisk forlag a/s og 10.000 kr. til kenneth plummer.
     lars krobæk                                               bjarne egedal
                                    michael b. elmer
                                     (retsformand)
     ole lundsgaard andersen                                  hans jørgen nielsen
                                          (sign.)
                                       ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                             dom
afsagt den 17. august 2018 af østre landsrets 3. afdeling
(landsdommerne anne birgitte fisker, ejler bruun og mohammad ahsan med domsmænd).
3. afd. nr. s-641-18:
anklagemyndigheden
mod
1) t m.fl.
(advokat anders rohde, besk.)
københavns byrets dom af 21. februar 2018 (ss 3-23074/2017) er anket af anklagemyn-
digheden med endelig påstand om domfældelse efter anklageskriftet i forhold 52 og 53 og i
øvrigt stadfæstelse af den ankede doms bevisresultat. der påstås skærpelse af straffene og
udvisning af t. førerretsfrakendelse frafaldes for t. der påstås i øvrigt stadfæstelse af byret-
tens bestemmelser om konfiskation.
[t2-t4’s forhold er udeladt]
t har påstået frifindelse i forhold 53 samt formildelse, herunder at konfiskationen af bilen ...
bortfalder. han har i forhold 53 erkendt tyveri.
…
vedrørende erstatning er der nedlagt påstande som for byretten, dog er kravet fra magasin
a/s, fields, ikke gentaget.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af tiltalte … og vidnerne politiassistent
… og f.
                                                 - 2 -
… har supplerende forklaret blandt andet, at han havde fundet en lejlighed i den blå avis og
havde en aftale med en mand. inden da ville t og han lave et tricktyveri i forhold 53. hverken
… eller hans mor … kendte noget til, at de ville begå tyveri. han husker ikke, at damen skulle
have sat sig på toilettet. han rev ikke tasken fra damen, men tog den bare fra gulvet i gangen.
han har ikke været i lejligheden dagen før og har intet med forhold 52 at gøre.
politiassistent … har supplerende forklaret blandt andet, at han ikke blot genkendte den hvide
jakke, men også personen i forhold 42. jakken var nærmere en langærmet hvid trøje.
f har supplerende forklaret blandt andet, at hun i forhold 53 ikke genkendte manden i første
omgang. han havde noget andet tøj på end dagen før, men da hun fik kigget nærmere på ham,
mente hun, at det var den samme mand. det var denne mand, der pressede på hendes skuldre,
da hun ville rejse sig fra toilettet. det var den anden mand, der var højere, der rev tasken fra
hende.
den af vidnet 030 for byretten afgivne forklaring er dokumenteret.
personlige oplysninger
t har forklaret, at børnene er 10, 7 og 1½ år gamle. han er via … kommune i gang med et
arbejde, og han møder hver morgen. han vil gerne have et normalt liv uden kriminalitet.
…
varetægtsfængsling
…
t har været frihedsberøvet fra den 31. august 2017 til den 11. april 2018.
…
landsrettens begrundelse og resultat
skyldspørgsmål
…
                                                - 3 -
ad forhold 53:
også efter bevisførelsen for landsretten findes … og … af de grunde, der er anført i dommen,
skyldige i medvirken til tyveri i dette forhold.
på grundlag af fs forklaring findes t og … skyldige i røveri i overensstemmelse med tiltalen i
forhold 53. det lægges herved til grund, at f er blevet frataget tasken ved den i situationen
foreliggende trussel om øjeblikkelig anvendelse af vold.
strafudmåling
…
for t, der i landsretten tillige dømmes for røveri efter straffelovens § 288, stk. 1, nr. 1, stem-
mer fire voterende for at forhøje frihedsstraffen til fængsel i 2 år. to voterende stemmer for at
forhøje frihedsstraffen til fængsel i 2 år og 3 måneder. frihedsstraffen fastsættes efter stem-
meflertallet, således at fængselsstraffen fastsættes til 2 år. bødestraffen nedsættes til 10.000
kr., og forvandlingsstraffen herfor fastsættes til fængsel i 10 dage.
…
udvisning
fire voterende tiltræder af de i dommen anførte grunde, at udvisning af t med sikkerhed vil
være i strid med danmarks internationale forpligtelser, idet domfældelsen for røveri i forhold
53 ikke findes at føre til et andet resultat. to voterende stemmer for udvisning. afgørelsen
træffes efter stemmeflertallet, således at t frifindes for påstanden om udvisning af danmark.
konfiskation
byrettens bestemmelser om konfiskation tiltrædes.
førerretsfrakendelse
for t bortfalder byrettens bestemmelse om førerretsfrakendelse, idet færdselsforseelserne i
nærværende sag alene medfører to klip i kørekortet, og der efter det oplyste ikke foreligger
nogen yderligere forseelse, der medfører et klip.
…
                                            - 4 -
erstatning
de juridiske dommere tiltræder byrettens bestemmelser om erstatning. det tiltrædes herved,
at forholdene 52 og 53 ikke giver grundlag for at tilkende godtgørelse efter erstatningsan-
svarslovens § 26, stk. 3.
                                  thi kendes for ret:
byrettens dom i sagen mod … t stadfæstes, dog således at frihedsstraffen for t forhøjes til
fængsel i 2 år, … at bødestraffen for t nedsættes til 10.000 kr., at der for t fastsættes for-
vandlingsstraf af fængsel i 10 dage …, og at førerretsfrakendelsen bortfalder for t.
statskassen skal for … t og … betale sagens omkostninger for landsretten.
…