text:
- mah
                                         udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 18. oktober 2017
h-12-17
                                    kiwi deposit holdings a/s under konkurs
                                    (advokat jonas per nielsen)
                                    mod
                                    nordea bank danmark a/s
                                    (advokat jakob rosing)
sagens baggrund og parternes påstande
sagens spørgsmål er, om kiwi deposit holdings a/s under konkurs kan kræve at få udleve-
ret en aktiebeholdning, der ligger i depot hos nordea i henhold til bankens aftale herom med
den schweiziske bank six, når six ikke har givet tilladelse hertil.
kiwi deposit holdings a/s under konkurs har under sagen nedlagt følgende endelige på-
stand:
                                                 -2-
sagsøgte nordea bank, filial af nordea bank ab (publ), sverige, tilpligtes fra værdidepot
1008086768 at overføre 2.754.510 stk. aktier i blue vision a/s til depot 7134-0000000927 tilhø-
rende baltic investment group a/s.
nordea bank, filial af nordea bank ab (publ), sverige (herefter nordea) har nedlagt påstand
om frifindelse.
kiwi deposit holdings a/s blev erklæret konkurs den 17. marts 2014. i det følgende omtales
selskabet som kiwi, når det gælder tiden inden konkursen, og som konkursboet, når det
gælder tiden efter konkurs.
oplysningerne i sagen
sagen vedrører en aktiebeholdning i selskabet blue vision a/s, der på nuværende tidspunkt
ligger i depot hos nordea i henhold til en aftale med den schweiziske bank six securities
services ag (herefter six). der er enighed mellem parterne om, at aftalekæden mellem en
række banker, der slutteligt førte til aftalen mellem six og nordea om opbevaring af aktie-
beholdningen i værdipapirdepot 1008086768 i nordea, kan illustreres som angivet i kon-
kursboets påstandsdokument:
                                                      -3-
depotet er oprettet af six i henhold til en generel opbevaringsaftale benævnt ”nordea cus-
tody agreement” indgået mellem six og nordea den 15. juni 2005. følgende fremgår bl.a. af
aftalen, hvor “custodian” henviser til nordea og “client” til six:
       ”2 definitions
       …
       instructions means the instructions concerning safe custody and administration of the
       client’s assets given to a custodian by the client.
       …
       7. instructions
       the custodian shall carry out instructions given by the client by the applicable cut-off
       time according to local market practice or as prescribed by the custodian.
       instructions given to the custodian shall comply with the custodian’s current require-
       ments and applicable market practice and regulations, and be sent by swift unless oth-
       erwise agreed in writing with the client.
       if an instruction is required, but not received, or if the instruction received is ambiguous,
       and the time limit renders it impossible to obtain new instructions from the client, the
       custodian is entitled to refrain from taking action upon its discretion. if the custodian
       has carried out instructions, which the custodian in good faith believes to have been giv-
       en by the client, such action shall be binding towards the client even if such instructions
       were incorrect, incomplete or forged.
       the custodian shall confirm the execution of instructions by swift or in some other man-
       ner agreed with the client.”
depotet blev oprettet af six den 28. april 2010. af den ”custody account opening form”,
som six sendte til nordea, fremgår det bl.a., at klientens navn er bsi sa, at kontonavnet er
kiwi deposit holding s/a samt at:
        ”the account is to be used as a nominee account containing danish securities held for
       the account of one client only. all shares held in this account shall be held registered in
       the name of the beneficial owner:
       name kiwi deposit holding
       address frederiksgade 21/1, 1265 copenhagen, denmark”
der er af konkursboet fremlagt forskellig dokumentation for, at kiwi og nu konkursboet er
ejer af aktierne.
                                               -4-
det er således i kiwis årsregnskab for 2012 angivet, at selskabet pr. 31. december 2012 havde
en ejerandel i blue vision a/s på 44,91 %.
i en udskrift dateret 23. marts 2014 fra vp securities a/s vedrørende den omhandlede aktie-
beholdning er under ”aktionærdetaljer” angivet kiwi, ligesom det fremgår, at beholdningen
ligger i værdipapirdepot 1008086768 hos nordea
af en depotudskrift fra nordea dateret 29. august 2014 vedrørende værdipapirdepot
1008086768 fremgår følgende:
i henhold til udateret ejerbog for blue vision a/s, der ifølge forklaringen fra selskabets direk-
tør peer henning borg (gengivet nedenfor) er udskrevet og ekstraheret af denne, ser ejerbe-
holdningen for de største aktionærer i selskabet således ud:
sø- og handelsretten afsagde den 7. december 2015 dom i en fordringsprøvelsessag mellem
heliting sa og konkursboet. sagen handlede om, hvorvidt heliting sa havde pant i aktierne
i blue vision a/s og dermed kunne udtage disse forlods af boet. retten kom frem til, at der
                                                   -5-
var indgået en pantsætningsaftale mellem kiwi og heliting sa om den pågældende aktiebe-
holdning, men at aftalen kunne tilsidesættes som ugyldig efter selskabslovens § 127 og fri-
fandt derfor konkursboet.
advokat jakob skafte-pedersen sendte på vegne af konkursboet den 2. februar 2016 en mail
til frank christiansen, nordea, hvor han oplyste om udfaldet af sagen ved sø- og handels-
retten mod heliting sa og gjorde gældende, at konkursboet havde ubetinget ret til aktierne i
depotet. han anmodede samtidig om, at aktierne blev overført til en konto tilhørende baltic
investment group aps, med hvilket selskab der var indgået en overdragelsesaftale.
frank christiansen sendte den 11. februar 2016 en mail til six, hvoraf bl.a. følgende fremgår:
       ”for sake of good order and in our capacity as sub-custodian appointed by you, we kind-
       ly ask you to confirm that we may transfer the shares from the custody account pursuant
       to the instructions from kiwi deposit holdings a/s in bankruptcy.”
six gav ikke tilladelse til overførelsen af aktierne som anmodet af konkursboet.
heliting sa sendte den 22. februar 2016 et brev til konkursboet, hvoraf bl.a. følgende frem-
går:
       ”as per our several reminders and as already anticipated, according to the rules of the
       general pledge agreement subscribed by you and our company on the 17 february 2010
       and the federal act on intermediated securites, we herewith inform you that due to the
       debt claimed, heliting sa will realise without any further formality all of the assets given
       in pledge by kiwi deposit holdings a/s, particularly 257’451 blue vision as shares.”
der var herefter i marts og april 2016 mailkorrespondance mellem advokat jakob skafte-
pedersen og advokat emanuele verda, der repræsenterede heliting sa, hvor advokat ema-
nuele verda bl.a. gav udtryk for, at det var helitings opfattelse, at dansk ret og dansk juris-
diktion ikke fandt anvendelse på tvisten om aktierne, og at heliting ikke ville overføre akti-
erne til en tredjepart.
                                                 -6-
heliting sa anlagde endvidere den 10. marts 2016 sag mod bsi sa, six og kiwi ved di-
striktsretten i lugano angående den deponerede aktiebeholdning. stævningen i sagen er ud-
færdiget på italiensk og er fremlagt sådan under sagen.
distriktsretten i lugano traf den 14. november 2016 afgørelse om at afvise sagen.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af jakob skafte-pedersen, stephen russell og peer
henning borg.
jakob skafte-pedersen har forklaret bl.a., at han er advokat og partner i plesner, hvor han ar-
bejder med virksomhedsoverdragelser og børsret. han bistod kurator i nærværende sag i
forhold til det rent praktiske omkring overdragelsen af kiwis aktiebeholdning. han foretog i
den forbindelse en vurdering af helitings pant sammen med en kollega, og de mente, at pan-
tet var tvivlsomt. der blev herefter indgået aftale om overdragelse af aktierne med forbehold
for at få pantet afvist og aktierne udleveret.
han var derudover involveret i korrespondancen med heliting, six og nordea, efter at sø-
og handelsretten afsagde dom i fordringsprøvelsessagen. konkursboet havde en forvent-
ning om, at heliting ville instruere i overførsel af aktierne til boet, efter at dommen ikke blev
anket. korrespondancen fra hans side indeholdt ikke en anerkendelse af, at det nu var nød-
vendigt at anlægge retssager mod bsi og six.
stephen russell har forklaret bl.a., at han er universitetsuddannet og har arbejdet de sidste
ca. 20 år i banksektoren, heraf de sidste 10 år med sub-custody. danske aktier og obligationer
skal opbevares i danmark, og det medfører, at udenlandske banker udpeger en dansk bank
til at opbevare dem i depot.
aftalen med six fra 2005 fremlagt i sagen er en standardaftale om sub-custody. det er six,
der er nordeas aftalepart, og som er ejer af den pågældende depotkonto. når six ønsker, at
                                                  -7-
nordea skal gøre noget med aktierne i depotet, for eksempel købe eller sælge, modtager
nordea besked herom fra six via swift. nordea modtager kun instruktion fra sin aftale-
part, og hvis en tredjepart beder om udlevering eller andet, vil nordea henvise til sin aftale-
part eller eventuelt selv tage kontakt til aftaleparten. nordeas aftalepart vil også kunne give
nye oplysninger om beneficial owner af det opbevarede i depotet. nordea vil aldrig accepte-
re en instruktion fra en tredjepart, herunder heller ikke den registrerede beneficial owner, da
det dels vil være dårligt for nordeas omdømme som agent, være i strid med markedspraksis
og regulativerne på markedet samt give problemer for nordea i forhold til afregningen fra
deres egen aftalepart. han har aldrig hørt om, at nordea eller nogle andre banker, der funge-
rer som agenter, har taget mod instruktioner fra en tredjepart i et sub-custody-aftaleforhold.
han var bekendt med, at konkursboet havde en retssag mod heliting om aktierne i depotet.
nordea var ikke involveret i retssagen, og ingen af parterne i sagen var kunde hos nordea.
nordea modtog, efter dommen var afsagt, henvendelse fra konkursboet om udlevering af
aktierne i depotet, hvorefter nordea rettede henvendelse til six, der gav svar om, at de ikke
kunne give instruktion om frigivelse. nordea kunne derfor ikke frigive aktierne til konkurs-
boet. han er klar over, at six i den konkrete sag har et aftaleforhold med bsi, der igen har et
aftaleforhold med heliting. han har intet kendskab til indholdet af aftalerne mellem six og
de øvrige banker. når man ser på aftalekæden, er det rigtigt, at instruktionerne går igennem
kæden fra heliting til bsi til six til nordea.
peer henning borg har forklaret bl.a., at han er administrerende direktør i både blue vision
a/s og baltic investment group a/s, der er ejet af hans ægtefælle. han har lavet udskriften
fra ejerbogen vedrørende blue vision a/s, hvor de største aktionærer fremgår og har ligele-
des ekstraheret nogle af navnene, da ejerbogen er fortrolig. registreringerne sker eksternt, og
det er ikke noget, som han kan ændre i. kiwi er registreret som ejer af beholdningen på
2.754.510 stk. aktier, og det er også kiwi, der modtager indkaldelse til generalforsamlingen.
det fremgår af ejerbogen, at six er ejer af 21,1 % af aktiebeholdningen. det er imidlertid hans
ægtefælles aktiepost, der ligger i depot i den schweiziske bank lind. han går ud fra, at der er
en custody agreement mellem lind og six.
                                                       -8-
parternes synspunkter
for konkursboet er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 2. august 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”det gøres overordnet gældende, at konkursboets ejendomsret til aktierne har forrang for sagsøgtes
aftaleforhold med six securities services ag, der på det foreliggende grundlag må antages at have
oprettet depotet, og som hos sagsøgte er registreret som ejer...
til støtte herfor gøres det gældende, at ejendomsretten til aktierne tilkommer konkursboet. dette føl-
ger af depotudskriften … og af blue vision a/s' ejerbog, hvor det fremgår, at selskabet står registreret
som ejer af nominelt 2.754.510 aktier...
det gøres endvidere gældende, at det ultimativt er heliting sa, der er ejer af værdipapirdepot nr.
1008086768, og at sø- og handelsretten ved dom af 7. december 2016 har afgjort, at heliting sa ikke
kan gøre sin panteret gældende over for konkursboet, der således frit kan råde over aktierne.
værdipapirdepot nr. 1008086768, hvori de i sagen omhandlede aktier er deponeret, er efter det i sagen
oplyste oprettet af six securities services ag... det fremgår af sagens bilag b/e … at six securities
services ag oprettede depotet efter instruks fra dennes kunde bsi sa. efter det oplyste består der og-
så et aftaleforhold mellem bsi sa og heliting sa, således at heliting sa er kunde hos bsi sa, og såle-
des har instruktionsbeføjelser over bsi sa i relation til nærværende sag. det er således konkursboets
opfattelse, at det ultimativt er heliting sa, der reelt kontrollerer værdipapirdepot nr. 1008086768.
kontraktkæden kan grafisk illustreres således:
konkursboet er således på det foreliggende grundlag enig i, at det formentlig er six securities ag, der
har oprettet værdipapirdepotet hos sagsøgte, og at de i sagen omhandlede aktier muligt også før kon-
kursen er overført til depotet som pant eller lignende. uanset dette har sø- og handelsretten ved dom
af 7. december 2015 afgjort, at et eventuelt pant ikke kan gøres gældende overfor konkursboet. da det
ultimativt er heliting sa, der er ejer af værdipapirdepotet efter kontraktkæden, gøres det således
gældende, at six securities ag ikke kan forhindre udleveringen af aktierne til konkursboet, og at sag-
søgte derfor er forpligtiget til at overføre de i sagen omhandlede aktier til baltic investment group
a/s.
                                                      -9-
det gøres herefter gældende, at sø- og handelsrettens dom af 7.december 2015 har præjudiciel virk-
ning over for sagsøgte i forhold til nærværende sag. sagsøgte kan derfor ikke påberåbe sig aftalefor-
holdet med six securities ag til støtte for deres beslutning om ikke at frigive aktierne, idet sagsøgtes
aftaleparters beslutning om ikke at meddele samtykke til frigivelse af aktierne, ultimativt er baseret på
en opfattelse af, at der foreligger en gyldig pantsætningstale mellem heliting sa og konkursboet.
det bemærkes afslutningsvist, at six securities ag i blue vision a/s' ejerbog står registreret som ejer
af nominelt 23.053.112 aktier... såfremt six securities ag skulle kunne hindre udlevering, skulle de i
ejerbogen have været anført som ejer af de i sagen omhandlede aktier, og det gøres således gældende,
at der ikke i forhold til six securities ag er registeret nogen indsigelsesret.
såfremt retten mod forventning skulle nå frem til, at der skulle eksistere en sådan indsigelsesret, gøres
det afslutningsvist gældende, at denne ikke-registrerede indsigelsesret er ekstingveret af konkursbo-
et.”
for nordea er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet
af 2. august 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”2. indledning og nordeas hovedanbringende
2. sagen vedrører, om nordea på instruks fra kiwi til en tredjepart er forpligtet til at overføre en post
aktier, som nordea har deponeret efter aftale med six securities services ag ("six"). six har modsat
sig den ønskede overførsel, og det er på den baggrund nordeas hovedanbringende, at nordea ikke
kan forpligtes til at overføre aktierne i henhold til instruksen fra kiwi, som nordea ikke har noget af-
taleforhold til.
3. de faktiske omstændigheder
3.1 nordeas aftaleforhold
3. værdipapirdepot nr. 1008086768, hvori de i sagen omhandlede 2.754.510 stk. aktier i blue vision
a/s er deponeret, er oprettet af six hos nordea under en nordea custody agreement indgået mellem
six og nordea den 15. juni 2005… six – ikke kiwi - er altså nordeas kunde, jf. herved også depotud-
skriften fra nordea... kiwi er ikke kunde hos nordea i relation til de i sagen omhandlede aktier, og der
består således ikke noget kontraktforhold mellem kiwi og nordea i relation til aktieposten.
4. i forbindelse med at værdipapirdepotet blev oprettet blev det oplyst, at bsi sa ("bsi") var six' kun-
de, jf. custody account opening form…, der er udfyldt den 28. april 2010. six har således modtaget
instruktioner om oprettelsen af depotet fra bsi, der altså er six' kunde og dermed den part, six mod-
tager instruktioner fra. efter det oplyste består der et tilsvarende aftaleforhold mellem bsi's kunde,
heliting sa ("heliting"), og bsi. der er dermed tale om en kontraktkæde mellem banker vedrørende
opbevaring af aktier i depot, der udspringer af et aftaleforhold herom mellem heliting og bis.
5. som det fremgår af custody account opening form, blev værdipapirdepotet oprettet som en "no-
minee account" i six' navn og dermed med six som den eneste berettigede til depotet i forhold til
nordea. six er dermed den eneste part, som nordea kan og skal følge instruktioner fra i relation til
værdipapirdepotet, jf. herved også definitionen af "instructions" under pkt. 2 i custody agreement
samt reguleringen i pkt. 7 i aftalen.
6. i forbindelse med oprettelsen af depotet blev det oplyst, at kiwi deposit holding a/s var "beneficial
owner" af de værdipapirer, der blev indlagt i det pågældende depot. det kan således udledes, at det
                                                      - 10 -
på tidspunktet for oprettelsen af værdipapirdepotet var six' forståelse, at kiwi var ejer af de værdipa-
pirer, som blev indlagt i depotet. nordea har ikke efterfølgende modtaget anden oplysning vedrøren-
de ejerforholdet, men six kan til enhver tid give nordea instruks om at ændre registreringen af "bene-
ficial owner" på kontoen, og nordea vil i givet fald være forpligtet til at følge en sådan instruks.
3.2 sø- og handelsrettens dom af 7. december 2015 i sagen mellem heliting og kiwi
7. ved sø- og handelsrettens dom af 7. december 2015 … i en sag mellem heliting og kiwi blev det
afgjort, at heliting ikke har en gyldig panteret i aktierne. nordea var ikke involveret i retssagen.
8. med henvisning til dommen af 7. december 2015 fremsatte kiwi efterfølgende krav om at aktierne
blev overført til et depot tilhørende kiwis aftalepart, baltic investment group a/s. det er nordeas op-
fattelse, jf. nedenfor under anbringenderne, at nordea alene er berettiget og forpligtet til at følge in-
struktioner fra sin kunde, six, i relation til, hvad der skal ske med aktierne, og nordea anmodede der-
for … six om at godkende, at nordea overførte aktierne i overensstemmelse med kiwis ønske, hvilket
imidlertid blev afvist af six. six har efterfølgende fastholdt, at nordea ikke skal følge kiwis instruks.
eftersom nordea alene er berettiget og forpligtet til at følge instrukser fra sin kunde, er det på denne
baggrund nordeas opfattelse, at nordea risikerer at blive erstatningsansvarlig i forhold til six, hvis
nordea imødekommer kiwis krav om overførsel af aktierne.
4. anbringender
9. det bestrides, at nordea er pligtig at følge kiwis krav om at overføre de i sagen omhandlede aktier
til et depot tilhørende baltic investment group a/s (eller et andet depot anvist af kiwi). til støtte her-
for gør nordea i første række gældende, at nordea udelukkende er forpligtet til at følge instrukser
vedrørende aktierne fra sin kontraktpart, six, som vedvarende har afvist, at nordea skal følge kiwis
krav.
10. det gøres gældende, at kiwi ikke kan "bryde kontraktkæden" ved at rejse direkte krav overfor
nordea om at overføre aktierne. det gøres således gældende, at kiwi ikke i relation til nordea frit kan
råde over de aktier, som nordea opbevarer i depot for six, selvom det ved sø- og handelsrettens dom
af 7. december 2015 er afgjort, at heliting ikke har en gyldig panteret i aktierne. sø- og handelsretten
har således ikke med dommen taget stilling til, om kiwi kan råde over aktierne i forhold til nordea
(hvilket bestrides), og det bestrides, at dommen i den sammenhæng skulle have nogen form for "præ-
judiciel virkning" overfor nordea, endsige retskraft i forhold til nordea.
11. det gøres gældende, at det relevante retsmiddel for kiwi er et sagsanlæg imod bsi og / eller six
med henblik på at opnå dom for, at sidstnævnte skal instruere nordea om at overføre de i sagen om-
handlede aktier som påstået. nordea er derfor ikke rette sagsøgte.
12. i anden række bestrides det, at kiwi har ført bevis for at være den retmæssige ejer af aktieposten,
og at nordea også af denne grund ikke er forpligtet til at følge kiwis instruks om at overføre aktierne
til et depot tilhørende baltic investment group a/s. nordea påberåber sig i den forbindelse følgende:
a. hvis kiwi er ejer af aktierne, må kiwi være kunde i et andet kreditinstitut og have deponeret akti-
erne hos dette institut i henhold til aftale. kiwi har trods opfordring hertil ikke fremlagt dokumentati-
on for en sådan aftale med det pågældende institut. der består ikke et kundeforhold mellem kiwi og
nordea.
b. at kiwi blev oplyst til at være "beneficial owner" i forbindelse med at depotet hos nordea blev op-
rettet udgør ikke bevis for, at kiwi i dag er den retmæssige ejer af aktierne eller i øvrigt bevis for, at
kiwi er berettiget til at instruere nordea om overførsel og frigivelse af aktierne i hvilken forbindelse
bemærkes, at six til enhver tid kan give nordea instruks om at ændre registreringen af "beneficial
owner" på kontoen, hvilken instruks nordea i givet fald vil være forpligtet til at følge i medfør af vil-
kårene i custody agreement. dette er sædvanlig kutyme i forbindelse med sådanne depoter mellem
banker, hvor aktierne tilhører en underliggende kunde.
                                                    - 11 -
c. det bestrides, at anførelserne om aktieposten i kiwis årsregnskab for 2012 … udgør bevis for, at ki-
wi er ejer af aktierne. det bemærkes i den forbindelse, at det ikke er oplyst, hvad grundlaget har været
for at medtage aktierne i regnskabet.
d. udskriften fra vp securities …, som er dateret den 23. marts 2014, udgør ikke endeligt bevis for, at
kiwi i dag er ejer af aktieposten. der kan således f.eks. være tale om, at kiwi (den 23. marts 2014) ale-
ne var navnenoteret i relation til aktierne.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
den omhandlede aktiebeholdning ligger i værdipapirdepot hos nordea på grundlag af en af-
tale indgået mellem nordea og six. det er således six, som er nordeas kunde og indehaver
af depotkontoen. det fremgår af parternes aftale, at nordea skal følge instruktioner fra six,
der imidlertid har nægtet, at nordea kan udlevere aktierne på anmodning fra konkursboet.
der er under sagen ikke fremkommet nærmere oplysninger om baggrunden for, at six har
nægtet at give samtykke til udleveringen, ligesom der ikke er nærmere oplysninger om afta-
leforholdene mellem de involverede banker, som i sidste ende har ført til deponeringen af
aktiebeholdningen i nordea. uanset at sø- og handelsretten i fordringsprøvelsessagen mel-
lem heliting og konkursboet fastslog, at heliting ikke havde en gyldig panteret vedrørende
aktiebeholdningen, kan der således være andre forhold i kontraktkæden, som berettiger til,
at man ikke vil frigive aktiebeholdningen.
det forhold, at det i fordringsprøvelsessagen blev slået fast, at heliting ikke havde en pante-
ret i aktierne, kan således ikke i sig selv føre til, at nordea er forpligtet til at udlevere aktier-
ne som anmodet af konkursboet, heller ikke selv om det antages, at konkursboet er ejer af ak-
tierne. under de foreliggende omstændigheder må nordea derimod som deponeringsbank i
det hele kunne henholde sig til instruktionerne fra sin aftalepart og depotindehaver, six.
herefter, og da det af konkursboet i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet resultat, tages
nordeas påstand om frifindelse til følge.
                                                - 12 -
konkursboet skal efter sagens udfald betale sagsomkostninger til nordea, som på baggrund
af sagens værdi, omfang og forløb fastsættes til 40.000 kr. inkl. moms, til dækning af nordeas
advokatudgifter.
                                       thi kendes for ret:
nordea bank, filial af nordea bank ab (publ), sverige, frifindes.
kiwi deposit holdings a/s under konkurs skal inden 14 dage betale sagsomkostninger med
40.000 kr. til nordea bank, filial af nordea bank ab (publ), sverige. sagsomkostningerne for-
rentes efter rentelovens § 8 a.
peter feldvoss andersen                     mette skov larsen                 leonhardt pihl
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                     sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 23. juni 2014 i sag nr. bs 4-1504/2013:
weber-stephen nordic aps
bøgildsmindevej 23b
9400 nørresundby
mod
skatteministeriet
nicolai eigtveds gade 28
1402 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt ved retten i aalborg den 15. august 2014, drejer sig om, hvorvidt de
grillbetræk, som weber-stephen nordic aps producerer, skal kvalificeres som ”presennin-
ger” i henhold til pvc-afgiftslovens § 1, jf. bilag 1, nr. 7 med pligt for selskabet til at lade sig
registrere som afgiftspligtig og betale pvc-afgift.
sagsøgeren, weber-stephen nordic aps (herefter weber), har nedlagt påstand om, at sag-
søgte, skatteministeriet, skal anerkende, at sagsøgers grillbetræk ikke er pvc-afgiftspligtige,
subsidiært at pvc-afgiftstilsvaret for perioden 1. januar 2009 – 14. september 2011 hjemvises
til fornyet behandling hos skat.
sagsøgte, skatteministeriet, har nedlagt påstand om frifindelse.
skatteministeriet har under hovedforhandlingen anerkendt webers subsidiære påstand om
hjemvisning, hvis retten måtte finde, at grillbetrækkene er afgiftspligtige. der er enighed
mellem parterne om, at de omtvistede grillbetræk indeholder pvc og ftalater, og at de er form-
syet og har til formål at beskytte grillen mod sol og vejrliget. retten skal herefter alene tage
stilling til, om webers grillbetræk er omfattet af pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, jf. bilag 1, nr. 7.
sagsfremstilling
i landsskatterettens kendelse af 16. maj 2013 er der anført følgende:
"landsskatterettens afgørelse
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
...
sagens oplysninger
selskabet indkøber og videresælger grill samt grill-tilbehør. produkterne indkøbes primært fra
usa og kina og videresælges primært til kunder indenfor eu samt i norge.
skat har undersøgt, om selskabet er korrekt punktafgiftsregistreret, vurderet i forhold til de
varer selskabet har importeret fra 3. lande.
                                                 - 2 -
selskabet har importeret grillbetræk, der bl.a. indeholder materialet pvc og blødgøringsmidlet
ftalater.
skats afgørelse
selskabet er anset for at have et skyldigt afgiftstilsvar på grillbetræk indeholdende pvc og
ftalater i henhold til § 1, jf. bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven, og er efteropkrævet 2.199.098
kr. i pvc-afgift for perioden 1. januar 2009 - 14. september 2011.
selskabet er endvidere anset for at være registreringspligtig i henhold til § 3, stk. 2, i pvc-af-
giftsloven med virkning fra den 15. september 2011.
grillbetræk er i sin form og funktion anset for at kunne sidestilles med en presenning, idet
grillbetrækkets væsentligste funktion er at afdække (yde beskyttelse af) grillen.
pvc-afgiftsloven har til formål at reducere mængden af pvc anvendt i produkter, som for-
brændes eller deponeres, samt at nedsætte anvendelsen af ftalater. afgiften er begrænset til
visse varer/områder. afgiften pålægges både dansk producerede varer og importvarer.
for så vidt angår ”presenninger” er oplistningen i forarbejderne ikke udtømmende. det støttes
af følgende formulering i bilag 1, nr. 7 (lovbekendtgørelse nr. 253 af 19. juli 2007):
        ”ved presenninger forstås presenninger til afdækning i eksempelvis byggesekto-
        ren samt lagertelte. presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til
        lastbiler er fritaget for afgift.”
da bestemmelsen alene angiver et eksempel på, hvorledes anvendelsen af presenninger kan
ske, samt det forhold, at der alene anføres et konkret område, hvorved der ikke indtræder af-
giftspligt, er der ikke tale om en udtømmende bestemmelse.
det forhold, at en vare ikke specifikt er nævnt i loven, medfører ikke, at varer er undtaget fra
eventuel afgiftspligt.
det fremgår af forarbejderne til loven, at kvm-målet, som beregningssats, blev indført på bag-
grund af et ønske fra branchen, og det kan derfor ikke konkluderes, at lovgiver skulle have
tillagt størrelsen af en presenning nogen betydning, i forhold til hvilken måleenhed der skulle
anvendes til beregning af pvc-afgiften.
selskabet har henvist til, at det tidligere anførte positionsnummer 3926.90.91 i den oprinde-
lige lov samt lovforarbejderne er vejledende.
skat udtog ved en fysisk kontrol i juli 2011 to styk grillbetræk og sendte disse til analyse
hos det uvildige analyseinstitut force technology. formålet var at få analyseinstituttet til at
vurdere, i hvilket positionsnummer grillbetrækkene skulle tariferes, samt om der ville være
tale om punktafgiftspligt.
der var tale om produktet ”std vinyl 22” bbq ” med varenr. 7451 og produktet ”prem 57
cm european” med varenr. 8442.
force technology foreslog, at varenr. 7451 tariferes under positionsnummer 3926.90.92.90,
og varenr. 8442 tariferes under positionsnummer 6307.90.99.99.
                                               - 3 -
afgørende for de to forskellige tariferingsforslag er, at varenr. 7451 er lavet af pvc og blød-
gjort med ftalater, mens varenr. 8442 er lavet af vævet polyester, der er overtrukket med pvc
og blødgjort med ftalater.
analyseinstituttet når i begge tilfælde frem til, at der opstår miljøafgiftspligt for indhold af
pvc og ftalater.
i princippet ville grillbetræk med varenr. 7451 henhøre under den oprindelige lovs bilag 1, nr.
7, på grund af tariferingen i positionsnummer 3926, mens grillbetrækket med varenr. 8442
ikke ville henhøre under lovens bestemmelse.
positionsnummeret blev slettet fra loven i 2004. årsagen var, at det var uhensigtsmæssigt og
indskrænkende i forhold til udviklingen.
det afgørende, for om der opstår afgiftspligt i henhold til pvc-afgiftsloven, er således ikke
tariferingen, men derimod kombinationen af indhold af pvc og ftalater, samt produktets form
og funktion (beskyttelse mod vejrliget).
force technology blev bedt om at vurdere, hvorvidt grillbetrækkene kunne anses for at være
omfattet af pvc-afgiftsloven. force technology er et uvildigt analyseinstitut, der, på fore-
spørgsel fra skat, undersøger produktets materialeindhold, og på den baggrundt bl.a. kom-
mer med forslag til tarifering samt forslag til eventuel punktafgiftspligt. der er ikke tale om et
bindende forslag, men resultatet af force technologys arbejde bliver medtaget i skats vur-
dering af de omhandlede grillbetræk.
i den juridiske vejlednings afsnit e.a.7.17.3 er der den 15. juli 2011 indsat afsnittet; ”afgiften
omfatter … formsyet presenninger til afdækning af eksempelvis havemøbler og pools.” af-
snittet er indsat som en præcisering af bestemmelsen i bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven. der
er tale om en fortolkning af begrebet ”presenning” i bilag 1.
...
landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
af pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, fremgår (lovbekendtgørelse nr. 253 af 19. marts 2007):
       ”der svares afgift til statskassen af varer, som er nævnt i bilag 1 med indhold af
       polyvinylklorid (pvc) eller med indhold af polyvinylklorid og estere af o-ftalater
       (ftalater).”
af bilag 1 til pvc-afgiftsloven fremgår:
       ”der svares afgift til statskassen af følgende varer indeholdende polyvinylklorid
       (pvc) og eventuelt estere af o-ftalsyre (ftalater):
       (…)
       7) presenninger indeholdende pvc og eventuelt ftalater. ved presenninger forstås
       presenninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt lagertelte. presen-
       ninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler er fritaget for afgift.
       (…)”
                                               - 4 -
pvc-afgiftsloven blev indført ved lov nr. 954 af 20. december 1999.
det fremgår af dagældende bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven, at der svaredes afgift af
følgende varer:
      ”presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu s kombinerede no-
      menklatur indeholdende blødgjort pvc og eventuelt ftalater. kun de nævnte varer
      indeholdende blød pvc og eventuelt ftalater er omfattet af afgiften. presenninger
      til motorkøretøjer og trailere er fritaget for afgiften.”
af forslag til lov om pvc-afgift fremgår bl.a. om det afgiftspligtige vareområde (lov-
forslag nr. 69 af 27. oktober 1999):
      ”                                                                            til § 1
      bestemmelsen omhandler det afgiftspligtige område og afgiftssatserne.
      af administrative årsager er den foreslåede afgift begrænset til visse plastvarer,
      hvor det vurderes, at der er mulighed for, at afgiften vil virke, og der er tale om
      homogene produkter, således at en vægtbaseret standardsatsafgift eller stykafgift
      kan beregnes ud fra et forventet pvc- og phthalatindhold. varegrupperne er an-
      givet med positionsnumre fra eu s kombinerede nomenklatur, hvilket medfører
      en høj grad af sikkerhed for hvilke type varer, som er omfattet af afgiften. endvi-
      dere anvendes eu s kombinerede nomenklatur i alle eu-lande.
      det foreslås, at det afgiftspligtige vareområde skal bestå af følgende varegrupper:
      (…)
      7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu s kombinerede no-
      menklatur. presenninger omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse
      mod vejrliget af gods, der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe,
      jernbanevogne etc., herunder dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-be-
      lagt nylon eller polyester. presenninger til motorkøretøjer og trailere er fritaget
      for afgiften.
      efter ønske fra branchen er afgiftsgrundlaget presenningernes overfladeareal.
      presenninger er ofte i kontakt med vand, hvorved der vil ske en udvaskning af
      phthalater. en afgift på presenninger skal give incitament til anvendelse af andre
      materialer end pvc og phthalater. presenningerne genanvendes ikke og skal
      bortskaffes ved alternative behandlingsmetoder.
      der kan muligvis anvendes andre blødgørere. der kan anvendes andre materialer
      end blød pvc, dog med enkelte forringede egenskaber.
      (…)”
                                                  - 5 -
ved lov nr. 127 af 27. februar 2004 udgik henvisningerne til positionsnumrene i bilag
1. bilag 1, nr. 7, fik herefter sin nuværende ordlyd.
følgende fremgår af forslag til lov om ændring af pvc-afgiftsloven, registreringsaf-
giftsloven og andre afgiftslove (lovforslag nr. 110 af 10. december 2003):
        ”(…)
        justering af afgiftsgrundlaget
        det nuværende afgiftsgrundlag er afgrænset ved hjælp af henvisninger til positi-
        onsnumrene i eu’s kombinerede nomenklatur (kn-koder).
        anvendelse af kn-koder til afgrænsning af afgiftsgrundlaget giver anledning til
        visse forvridninger, da de afgiftspligtige vareområder ikke altid svarer til ud-
        valgte toldpositionsnumre, hvorved lignende varer behandles afgiftsmæssigt for-
        skelligt, hvilket ikke er hensigtsmæssigt.
        praksis hidtil har endvidere vist, at der er behov for en anden afgrænsning af af-
        giftspligten for visse varegrupper, som f.eks. regntøj, da den nuværende henvis-
        ning til kn-koder har vist sig uden den ønskede virkning.
        det foreslås derfor, at det afgiftspligtige vareområde ændres således, at der ikke
        længere refereres til eu’s kombinerede nomenklatur.
        for så vidt angår afgiftsfritagelsen af visse presenninger er problemet et andet, da
        den oprindelige fritagelse er formuleret således, at det ikke er de tiltænkte pre-
        senninger, der blev afgiftsfritaget – dvs. presenninger til sættevogne/anhængere
        til lastbiler, men derimod presenninger til ”trailere” i bred forstand.
        formuleringen i bilag 1, nr. 7 er derfor ændret således, at det nu fremgår korrekt
        af bilaget, at det er presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til
        lastbiler, der er fritaget for afgiften og ikke presenninger til trailere.
        (…)”
det lægges til grund som ubestridt, at selskabets grillbetræk indeholder pvc.
der skal herefter foretages en vurdering af, hvorvidt selskabets grillbetræk er omfattet af det
afgiftspligtige vareområde i pvc-afgiftslovens § 1, herunder bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven.
der skal herunder foretages en vurdering af, hvorvidt selskabets grillbetræk kan henføres un-
der betegnelsen ”presenninger” i bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven.
det følger af bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven, at der svares afgift af presenninger indehol-
dende pvc og eventuelt ftalater. ved presenninger forstås presenninger til afdækning i eksem-
pelvis byggesektoren samt lagertelte. presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne
til lastbiler er fritaget for afgift.
                                                - 6 -
i henhold til forslag til lov om pvc-afgift omfatter presenninger presenningsdug, der anvendes
til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe,
jernbanevogne etc., herunder dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller
polyester.
tre retsmedlemmer, herunder retsformanden, finder, henset til karakteren af selskabets grill-
betræk, herunder funktion og udformning, at selskabets grillbetræk kan henføres under beteg-
nelsen ”presenninger”. der er herved henset til, at betegnelsen ”presenninger”, efter en sam-
let vurdering af retsgrundlaget, ikke ses at give grundlag for en indskrænkende fortolkning.
det er således alene presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængs-vogne til lastbiler, der
er positivt fritaget for afgift. endvidere er henset til, at der er tale om grillbetræk til beskyt-
telse mod vejrliget, samt at der ikke er grundlag for at konkludere, at størrelsen af presennin-
ger har nogen betydning for afgrænsningen heraf.
et retsmedlem finder, at selskabets grillbetræk ikke kan anses for afgiftspligtige presenninger
i henhold til bilag 1, nr. 7, til pvc-afgiftsloven. der er herved henset til, at selskabets grillbe-
træk ikke yder midlertidig afdækning, således som i eksempelvis byggesektoren. grillbetræk-
kenes størrelse taler endvidere imod, at der er tale om presenninger. force technology når
endvidere heller ikke frem til, at begge betræk er omfattet af pvc-afgiftsloven.
dette retsmedlem stemmer således for at ændre skats afgørelse og give selskabet medhold.
idet der afsiges kendelse efter stemmeflertallet stadfæstes skats afgørelse."
skats opgørelse af afgiftsbeløbet er fremlagt under sagen. parterne er enige om,at opgørel-
sen ikke tager højde for eventuelle fradrag, som weber måtte være berettiget til.
parternes synspunkter
weber-stephen nordic aps har procederet i overensstemmelse med sine anbringender i sit
sammenfattende processkrift af 14. april 2014, hvori blandt andet er anført:
"...
den principale påstand støttes på, at de omhandlede grillovertræk, er løse produktformede
overtræk, der hverken efter pvc-afgiftsloven eller i øvrigt en naturlig forståelse af begrebet
kan kvalificeres som "presenninger".
de omhandlede grillovertræk er derfor ikke afgiftspligtige efter pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1,
jf. bilag 1, nr. 7.
begrebet "presenning" i pvc-afgiftsloven må forstås i overensstemmelse med den afgræns-
ning, som blev fastlagt ved lovens indførelse på grundlag af eu's kombinerede nomenklatur.
efter eu's kombinerede nomenklatur - og dermed også efter den oprindelige pvc-afgiftslov -
udgør et produktformet løst overtræk ikke en presenning, uanset at overtrækkets funktion
også er at beskytte genstanden mod vejrliget.
funktionen er med andre ord ikke afgørende for fastlæggelsen af, om produktet er en presen-
ning.
                                               - 7 -
de omhandlede grillovertræk ville således ikke være omfattet af afgiftspligten efter den op-
rindelige pvc-afgiftslov, da løse overtræk netop ikke ville være presenninger under position
3926.90.91. dette stemmer i øvrigt også med, at skat for ingen af de grillovertræk, der lig-
ger til grund for det konkrete afgiftskrav, jf. bilag c, har henført dem under position
3926.90.92 (der svarer til den oprindelige 90.91).
lovændringen i 2004 ændrede ikke på definitionen af en "presenning" og havde ikke til for-
mål at udvide det afgiftspligtige vareområde for "presenninger".
tværtimod fremgik det udtrykkeligt af lovens forarbejder, at baggrunden for ændringen af
bilag 1, nr. 7 (i modsætning til hvad der gjaldt for nogle af de øvrige vareområder) ikke var en
konstatering af, at den hidtidige produktafgrænsning efter nomenklaturet var uhensigtsmæs-
sig, men alene affødt af et ønske om at præcisere hvilke "presenninger", der skulle være af-
giftsfri.
der er derfor ikke grundlag for en konklusion om, at begrebet "presenning" ved lovændringen
i 2004 fik et andet indhold i forhold til tidligere, og vareområdet blev således ikke udvidet til
også at omfatte produktformede løse overtræk (som de omhandlede i sagen).
men selv hvis man fulgte ministeriets synspunkt om, at der ved lovfortolkningen efter 2004
ikke længere kan lægges vægt på eu's kombinerede nomenklatur ved afgræsningen af af-
giftspligtige "presenninger", yder den ændrede ordlyd af bilag 1, nr. 7, heller ikke støtte for, at
et løst grillovertræk skulle kunne anses for en presenning. efter ordlyden af bilaget har lovgi-
ver tænkt på "presenninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt lagertelte". det
synes at være åbenbart, at et løst grillovertræk ikke indgår i nogen relevant sammenligning
hermed.
en almindelige "google"-søgning på henholdsvis "presenning", "løst overtræk", "overtræk" og
"betræk" bekræfter da også, at et grillovertræk efter en "almindelig forståelse" ikke hører til i
kategorien "presenninger". udskrifter herfra vil være medtaget i materialesamlingen.
endelig bemærkes det, at den omstændighed, at den juridiske vejledning (umiddelbart efter
at nærværende sag var startet op) fik tilføjet den "præcisering", at "formsyet presenninger til
afdækning af eksempelvis havemøbler og pools" også er omfattet af afgiften, naturligvis ikke
har nogen betydning for bedømmelsen af sagen. ligeså lidt påvirker det bedømmelsen af
spørgsmålet i sagen, at force technology - et uvildigt analysefirma, som skat får analyseret
vareprøver hos - med henvisning til netop denne tilføjelse i den juridiske vejledning har
ment, at to testede grillovertræk herefter udgør afgiftspligtige presenninger, jf. bilag a og b. i
øvrigt er force technology ikke en myndighed eller særlig sagkyndig med hensyn til toldtari-
fering, og firmaets opfattelse har selvsagt ikke nogen betydning for lovfortolkningen.
den subsidiære påstand er nedlagt for det tilfælde, at retten måtte tiltræde landsskatterettens
resultat. som det fremgår af side 2, 1. afsnit, i skats afgørelse, jf. bilag 2, er afgiftskravet
opgjort uden hensyntagen til eventuelle fradrag i den afgiftspligtige mængde. skat har an-
ført, at sagsøgeren ikke ønskede at medvirke til at dokumentere dette.
dette er ikke en helt korrekt gengivelse. sagsøgeren ønskede i første række - forinden man
anvendte ressourcer på at undersøge og opgøre eventuelle fradrag i en afgiftspligtig mængde -
at få afklaret, om der overhovedet var afgiftspligt.
                                                - 8 -
hvis retten derfor når til, at der er tale om afgiftspligtige presenninger, bør opgørelsen af det
nøjagtige afgiftstilsvar derfor hjemvises til fornyet behandling hos skat."
skatteministeriet har under hovedforhandlingen anerkendt webers subsidiære påstand om
hjemvisning og i øvrigt procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 14. april
2014, hvori blandt andet er anført:
"skatteministeriet gør overordnet gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte skats
afgørelse som stadfæstet af landsskatteretten om, at de omhandlede produkter anses for pre-
senninger i pvc-afgiftslovens forstand og dermed er afgiftspligtige.
det er i overensstemmelse med pcv-afgiftslovens ordlyd, forarbejder og formål, at skat og
landsskatteretten (og i øvrigt også force technology, jf. bilag a og b) fandt, at de omhand-
lede produkter er presenninger i pvc-afgiftslovens forstand.
der er derfor ikke grundlag for at undtage sagsøgeren fra at betale afgift af de omhandlede
produkter, der ubestridt indeholder miljøskadelige stoffer.
efter pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, skal der svares afgift til statskassen af varer, som er nævnt i
bilag 1 med indhold af polyvinyl-klorid (pvc) eller med indhold af polyvinylklorid og estere
af o-ftalater (ftalater).
af lovens bilag 1, nr. 7 (som affattet ved lov nr. 127 af 27. februar 2004) fremgår, at der skal
svares afgift af:
       "presenninger indeholdende pvc og eventuelt ftalater. ved presenninger forstås presen-
       ninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt lagertelte. presenninger til last-
       biler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler er fritaget for afgift." (min understreg-
       ning)
"presenninger" defineres altså direkte i pvc-afgiftsloven og ikke med henvisning til anden
dansk lovgivning eller eu-retten.
presenninger er produkter, der anvendes til afdækning og beskyttelse af en anden genstand
mod bl.a. vejrlig, jf. også nedenfor vedrørende pvc-afgiftslovens forarbejder.
af ordbog over det danske sprog, 16. bind, 1976, fremgår, at en "presenning" er et:
       "(stort stykke) sejldug, som oftest tjæret ell. malet, anvendt til at brede over noget til be-
       skyttelse mod regn, sol olgn."
tilsvarende fremgår af den danske ordbog, 1. udg., 2005, at en "presenning" er et:
       "stort stykke kraftig plastic, imprægneret lærred el.lign. der bruges som beskyttende
       overdækning"
af gyldendals fremmedordbog, 2. udg., 1999, fremgår om "presenning":
       "sejldugsstykke til overdækning af varer (…)
                                                - 9 -
       af lat. præcinctus, af præcingere omgive."
"presenning" er en bred betegnelse.
funktionen er afgørende, dvs. først og fremmest (udendørs) beskyttende afdækning.
de omhandlede produkter har netop til (hoved)formål at yde beskyttelse af en grill mod bl.a.
vejrlig.
hvad angår størrelsen er det i denne sammenhæng relativt, hvad "stort" / "(stort stykke)" be-
tyder. den omstændighed, at beskyttende overdækninger med meget store arealer anses for
presenninger, medfører ikke, at mindre overdækninger dermed ikke anses for presenninger.
i denne forbindelse bemærkes, at de omhandlede produkter ifølge sagsøgeren har et areal på
0,9440 - 7,2562 m2 (bilag 1, side 9).
af skats opgørelse af afgiftsbeløbet (bilag c) fremgår, at den gennemsnitlige størrelse af de
omhandlede produkter udgør ca. 3-4 m2.
til illustration er fremlagt en udskrift fra harald nyborgs hjemmeside (bilag d), der viser, at
man sælger "presenninger" af meget varierende størrelse fra 3,4 m2 og op til mere end 100
m2.
det bemærkes i denne forbindelse også, at en række af de produkter, som i øvrigt er omfattet
af pvc-afgiftsloven, er af begrænset størrelse, herunder f.eks. tidsskriftskassetter, ringbind,
brevordnere, chartekker, plastlommer og handsker.
den oprindelige lov fra 1999
pvc-afgiftsloven blev indført ved lov nr. 954 af 20. december 1999.
der er tale om en ren dansk afgiftslov, som ikke bygger på eu-regulering.
det blev fastsat i § 1, at der skulle svares afgift af varer, som nævnt i bilag 1 med indhold af
pvc m.v.
af bilag 1 fremgik, at der skulle svares afgift af bl.a.:
       "7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eus kombinerede nomenkla-
       tur indeholdende blødgjort pvc og eventuelt phthalater. kun de nævnte varer indehol-
       dende blød pvc og eventuelt phthalater er omfattet af afgiften. presenninger til motor-
       køretøjer og trailere er fritaget for afgiften."
toldtariffens kapital 39 vedrørte plast og varer deraf, og den underliggende position 3926 90
91 vedrørte andre varer fremstillet af folie. henvisningen til position 3926.90.91 i eu's kom-
binerede nomenklatur blev imidlertid fjernet ved lovændringen i 2004 (lov nr. 127 af 27. fe-
bruar 2004), jf. nærmere nedenfor, og var dermed ikke gældende for den periode fra 2009-
2011, som nærværende sag omhandler.
                                             - 10 -
af de almindelige bemærkninger til 1999-loven fremgår bl.a.:
      "udgangspunktet burde være, at phthalater i alle produkter omfattes af en afgift, såle-
      des at hele forbruget af phthalater var afgiftbelagt. disse varer skulle pålægges en af-
      gift ved import og gives godtgørelse ved eksport. udgangspunktet burde være, at pvc i
      produkter, som er vanskelige at genbruge, omfattes af en afgift, således at dette forbrug
      af rå pvc var afgiftbelagt. disse varer indeholdende pvc skulle pålægges en afgift ved
      import og gives godtgørelse ved eksport.
      dette er af administrative årsager ikke muligt, da pvc og phthalater indgår i mange
      produkter og ofte i en ganske lille mængde. ofte er mængden eller koncentrationen af
      pvc og phthalater ikke kendt af importøren. omkostningerne ved en opgørelse kan
      være betragtelig sammenlignet med varens værdi og størrelsen af en afgift.
      afgiftsgrundlaget er begrænset til varer, hvor det vurderes, at pvc- og phthalatmæng-
      den kan opgøres som standardsats efter varens gennemsnitlige pvc- og phthalatind-
      hold, og hvor afgiften vil få den ønskede effekt." (mine understregninger)
af de specielle bemærkninger til lovforslagets § 1 vedrørende bilag 1, nr. 7, fremgår om pre-
senninger:
      "7. presenninger henhørende under position 3926.90.91 i eu s kombinerede nomen-
      klatur.
      presenninger omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af
      gods, der er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc., her-
      under dug fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller polyester. pre-
      senninger til motorkøretøjer og trailere er fritaget for afgiften.
      efter ønske fra branchen er afgiftsgrundlaget presenningernes overfladeareal.
      presenninger er ofte i kontakt med vand, hvorved der vil ske en udvaskning af phthala-
      ter. en afgift på presenninger skal give incitament til anvendelse af andre materialer
      end pvc og phthalater. presenningerne genanvendes ikke og skal bortskaffes ved alter-
      native behandlingsmetoder.
      der kan muligvis anvendes andre blødgørere. der kan anvendes andre materialer end
      blød pvc, dog med enkelte forringede egenskaber." (mine understregninger)
som det fremgår af de specielle bemærkninger defineres "presenninger" direkte i bemærknin-
gerne. henvisningen til position 3926.90.91 indebar, at det kun var presenninger af plast (og
varer deraf), som blev omfattet af bilag 1, nr. 7. henvisningen indebar derimod ikke, at af-
grænsningen af, hvad der skulle forstås ved "presenninger", skulle hentes fra position
3926.90.91 - som slet ikke indeholdt nogen definition af "presenninger".
både de almindelige og specielle bemærkninger viser også, at der ikke skal anlægges en snæ-
ver fortolkning af begrebet "presenninger", jf. lovens bilag 1, nr. 7.
tværtimod har lovgiver ønsket en meget bred afgrænsning af lovens anvendelsesområde.
men lovgiver har - "af administrative årsager" - foretaget en vis afgrænsning af, hvilke pro-
dukter der omfattes af loven.
                                              - 11 -
disse "administrative årsager" tilsiger imidlertid ikke, at de konkrete produkter skulle være
undtaget fra loven. i den konkrete sag er der ikke tale om, at det vanskeligt/umuligt at opgøre
afgiftstilsvaret, som - efter ønske fra branchen, jf. lovbemærkninger - skal beregnes ud fra
overfladearealet. det er altså enkelt at opgøre afgiften. hertil kommer, at afgiften er opgjort til
kr. 2.199.098, og der er altså ikke tale om en (så) ubetydelig afgift, at det er uproportionalt at
kræve en opgørelse.
de specielle bemærkninger understøtter også, at funktionen er central: "anvendes til beskyt-
telse mod vejrliget af gods, der er oplaget under åben himmel".
det er netop denne funktion de omhandlede produkter har. der er samtidig tale om, at de om-
handlede produkter "ofte [er] i kontant med vand, hvorved der vil ske en udvaskning af
phthalater".
de omhandlede produkter er præcis i kerneområdet for den afgift, lovgiver har pålagt for at
"give incitament til anvendelse af andre materialer end pvc og phthalater".
på den baggrund viser også forarbejderne til og formålet bag pvc-afgiftsloven, at de omhand-
lede produkter ikke skal undtages fra afgiftspligten.
den indskrænkende fortolkning, sagsøgeren argumenter for, strider derimod mod pvc-af-
giftslovens forarbejder og formål. og hvis man fulgte sagsøgerens argumentation, ville det
bevirke, at de miljøhensyn, lovgiver har haft for øje, ikke opnås.
forarbejderne indeholder ingen støtte for, at der stilles krav om, at det kun er presenninger
med et meget stort overfladeareal, som omfattes. der er slet ingen holdepunkter i forarbej-
derne for, at størrelsen skal tillægges betydning. den omstændighed, at afgiften beregnes ef-
ter m2 skyldtes som anført ene og alene et ønske fra branchen.
lovændringen i 2004
som nævnt blev henvisningen til eu's kombinerede nomenklatur fjernet ved lov nr. 127 af 27.
februar 2004. den nugældende formulering, der som nævnt stammer fra 2004-loven, er citeret
ovenfor, side 2, øverst.
bilag 1, nr. 7 til pvc-afgiftsloven blev ved lovændringen i 2004 affattet uden henvisning til
det kombinerede nomenklatur. baggrunden herfor var, at lovgiver ikke længere ønskede, at
eu's kn-koder skulle være med til at afgrænse den danske pvc-afgift.
af de almindelige bemærkningers afsnit 3.1 fremgår følgende:
       "justering af afgiftsgrundlaget
       det nuværende afgiftsgrundlag er afgrænset ved hjælp af henvisninger til positionsnum-
       rene i eu's kombinerede nomenklatur (kn-koder).
       anvendelse af kn-koder til afgrænsning af afgiftsgrundlaget giver anledning til visse
       forvridninger, da de afgiftspligtige vareområder ikke altid svarer til udvalgte toldpositi-
                                               - 12 -
       onsnumre, hvorved lignende varer behandles afgiftsmæssigt forskellig, hvilket ikke er
       hensigtsmæssigt.
       praksis hidtil har endvidere vist, at der er behov for en anden afgrænsning af afgifts-
       pligten for visse varegrupper, som f.eks. regntøj, da den nuværende henvisning til kn-
       koder har vist sig uden den ønskede virkning.
       det foreslås derfor, at det afgiftspligtige vareområde ændres således, at der ikke læn-
       gere refereres til eu's kombinerede nomenklatur.
       for så vidt angår afgiftsfritagelsen af visse presenninger er problemet et andet, da den
       oprindelige fritagelse er formuleret således, at det ikke er de tiltænkte presenninger, der
       blev afgiftsfritaget - dvs. presenningerne til sættevogne/anhængere til lastbiler, men
       derimod presenninger til »trailere« i bred forstand.
       formuleringen i bilag 1, nr. 7 er derfor ændret således, at det nu fremgår korrekt af
       bilaget, at det er presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler,
       der er fritaget for afgiften og ikke presenninger til trailere." (mine understregninger)
som det fremgår, ønskede lovgiver at frigøre afgrænsningen af de produkter, der omfattes af
pvc-afgitsloven, fra eu's kn-koder.
som konsekvens heraf er det kombinerede nomenklatur og de forklarende bemærkninger til
toldtariffen ikke relevante for fortolkningen af pvc-afgiftsloven, der må fortolkes i overens-
stemmelse med almindelige principper.
som også rapporterne fra force technology (bilag a og b) viser, var det velbegrundet, at
man løsrev pvc-afgiftsloven fra eu's nomenklatur, som - også i forhold til presenninger - gav
uhensigtsmæssige og utilsigtede resultater, jf. også landsskatterettens kendelse (bilag 1, side
4, 1.-2. afsnit).
også for presenninger ønskede lovgiver at fjerne henvisningen til det kombinerede nomen-
klatur.
de særlige bemærkninger om presenninger drejer sig vel at mærke om afgiftsfritagelsen for
presenninger. afgiftsfritagelsen var både før og efter 2004 angivet direkte i bilaget uden hen-
visning til det kombinerede nomenklatur. her ønskede man at ændre (og dermed indskrænke)
den oprindelige formulering af området for afgiftsfritagelsen fra "motorkøretøjet og trailere"
til kun at omfatte presenninger til "lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler".
men for presenninger i det hele taget - dvs. bortset fra fritagelsen - var baggrunden for æn-
dringen den samme som for øvrige produktgrupper, dvs. at man ønskede en afgrænsning, som
var uafhængig af eu's kn-koder.
det er på den baggrund en fejltolkning, når sagsøgeren (jf. f.eks. replikken, side 7, næstsidste
afsnit) anfører, at "baggrunden for, at henvisningen [til eu's nomenklatur] udgik (…) alene
[var] at man ønskede at præcisere de presenninger, som der skulle gælde afgiftsfritagelse
for." som nævnt havde afgiftsfritagelsen intet at gøre med det kombinerede nomenklatur.
skats juridiske vejledning
                                              - 13 -
skat og landsskatterettens afgørelser i denne sag er også i overensstemmelse skats vej-
ledninger, jf. senest den juridiske vejledning 2014-1, afsnit e.a.7.17.3, hvor det fremgår:
       "ad 7) presenninger
       ved presenninger forstås presenninger til afdækning i eksempelvis byggesektoren samt
       lagertelte.
       afgiften omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods, der
       er oplagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne etc., herunder dug
       fremstillet ud fra metervarer, som er pvc-belagt nylon eller polyester. formsyet presen-
       ninger til afdækning af eksempelvis havemøbler og pools, samt presenninger til trailere
       er omfattet af afgiften." (mine understregninger)
afsnittet om, at afgiften også omfatter "formsyet presenninger til afdækning af eksempelvis
havemøbler (…)" blev indsat ved den juridiske vejledning 2011-2.
skats juridiske vejledninger opdateres og udvides løbende. der er ikke i den konkrete sag
tale om en uhjemlet udvidelse, men om en almindelig præcisering og opdatering til vejledning
af, hvordan skat forstår og administrerer pvc-afgiftsloven.
sagsøgerens indsigelser
sagsøgeren argumenterer for en indskrænkende fortolkning, som der ikke er den fornødne
støtte for.
sagsøgeren mener, at det følger af en "naturlig sproglig forståelse" af begrebet "presenning",
at dette "begrebsmæssigt forudsætter et dækken af et betydeligt arealmæssigt omfang" (re-
plikken, side 7, 2.-3. afsnit).
sagsøgeren må dermed også mene, at et produkt som de omhandlede på op til 7,2562 m2 ikke
har et "betydeligt arealmæssigt omfang".
dette er udtryk for sagsøgerens egen begrebsdannelse, som ikke har støtte i pvc-afgiftsloven,
jf. ovenfor, side 2-3, med ministeriets bemærkninger til, hvad der skal forstås ved "stort".
sagsøgeren baserer dog i det væsentlige sin argumentation på den henvisning til eu's nomen-
klatur, der som beskrevet ovenfor blev ophævet ved lovændringen i 2004.
når lovgiver i 2004 udtrykkeligt valgte at fjerne denne henvisning, kan eu's nomenklatur og
tilhørende vejledninger hverken anvendes direkte eller som "et tungtvejende fortolkningsbi-
drag", jf. modsat replikken, side 7, nederst - side 8, øverst.
hovedparten af sagsøgerens argumentation er altså retshistorisk og dermed irrelevant for den
konkrete sag.
blot for fuldstændighedens skyld bemærker ministeriet dog, at sagsøgeren i replikken, side 6,
nederst, refererer til de forklarende bemærkninger til toldposition 63 06.
                                               - 14 -
lovgiver har på intet tidspunkt - heller ikke i 1999 - givet udtryk for, at den forståelse af
"presenninger", som er indeholdt i disse forklarende bemærkninger, skal anvendes inden for
pvc-afgiftslovens område. pvc-afgiftsloven er en dansk afgiftslov, som har en anden baggrund
og et andet formål end toldreglerne.
i pvc-afgiftslovens bilag 1, nr. 7, var der oprindeligt henvist til toldposition 39 26 90 91 - og
altså ikke til position 63 06.
kapitel 63 vedrører andre konfektionerede tekstilvarer; håndarbejdssæt; brugte beklædnings-
genstande og brugte tekstilvarer; klude. position 63.06 vedrører som underkategori presen-
ninger og markiser; telte; sejl til både, sejlbrætter eller sejlvogne; campingudstyr. herudover
fremgår følgende som underpositioner vedrørende presenninger og markiser:
       "presenninger og markiser:
       6306 12 00 – – af syntetiske fibre . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 12 —
       6306 19 00 – – af andre tekstilmaterialer . . . . . . . .. . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 12"
de presenninger, der er omfattet af position 63 06, er således ikke lavet af plastik.
det citerede afsnit i replikken, side 6, stammer fra wcos forklarende bemærkninger og ved-
rører kun position 63 06. udsagnet vedrørende presenningsdefinitionen fremgår ikke af
wcos forklarende bemærkninger til toldposition 39 26, som pvc-afgiftslovens bilag 1, nr. 7,
før 2004 henviste til.
det anførte i de forklarende bemærkninger til position 63 06 - der som nævnt vedrører toldpo-
sitionen for presenninger af tekstilmaterialer eller syntetiske fibre - havde dermed heller ikke
før 2004 nogen betydning for fortolkningen af begrebet "presenning" i pvc-afgiftsloven, som
oprindeligt henviste til en anden toldposition (39 26 90 91), der vedrørte andre varer af plast-
folie.
selv hvis sagen skulle afgøres efter den oprindelige bestemmelse i bilag 1, nr. 7, som henviste
til position 39 26 90 91, ville sagsøgeren derfor ikke skulle have medhold for så vidt angår
varer, som skulle tariferes under position 39 26 90 91.
..."
rettens begrundelse og resultat
efter ordlyden af bestemmelsen i pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, jf. bilag 1, nr. 7, finder retten
det mest nærliggende at forstå bestemmelsen således, at grillbetræk, som dem weber produ-
cerer, kan henføres under betegnelsen ”presenninger.”
forarbejderne til den oprindelige lov af 20. december 1999 understøtter denne fortolkning.
det fremgår således af bemærkningerne til lovforslaget, at formålet med loven er at øge inci-
tamentet til anvendelse af andre blødgørere end ftalater, samt at reducere mængden af pvc,
som forbrændes eller deponeres. det fremgår videre af bemærkningerne til § 1, at ”presennin-
ger” omfatter presenningsdug, der anvendes til beskyttelse mod vejrliget af gods, der er op-
lagret under åben himmel eller indladet i skibe, jernbanevogne ect.
                                                - 15 -
der er ikke med udgangspunkt heri grundlag for at tillægge størrelsen af presenningen nogen
betydningen i afgrænsningen af begrebet ”presenning.”
efter ændringsloven i 2004 og forarbejderne hertil finder retten endvidere ikke, at der er hol-
depunkter for at antage, at det har været lovgivers hensigt at anlægge en indskrænkende for-
tolkning af begrebet ”presenninger.” henvisningen til eu normenklaturet udgik udtrykkeligt
ved lovændringen, og der er således tale om en dansk afgiftslov, der skal fortolkes efter al-
mindelige danske lovfortolkningsprincipper. af bemærkningerne til ændringsloven fremgår,
at afgiftspligtige vareområde ændres således, at der ikke længere refereres til eu´s kombine-
rede normenklatur, idet visse af disse vareområder ikke var overensstemmende med toldposi-
tionsnumrene. dette havde medført en afgiftsmæssig forskellig behandling af varer, der sva-
rede til hinanden, hvilket ikke var hensigtsmæssigt. det fremgår endvidere, at ændringen, for
så vidt angår presenninger, alene havde til formål at præcisere hvilke køretøjer, der var af-
giftsfritaget. retten finder på grundlag heraf modsætningsvist, at det fortsat var lovgivers hen-
sigt, at begrebet "presenninger" skulle forstås bredt. dette støttes endvidere af, at lovgiver
specifikt har undtaget presenninger til lastbiler og sættevogne/påhængsvogne til lastbiler. der
er således ikke grundlag for at antage, at det var lovgivers intention at fastholde en eventuel
mere snæver fortolkning af begrebet "presenninger" med udgangspunkt i eu's normenklatur.
retten finder herefter, at weber i medfør af pvc-afgiftslovens § 1, stk. 1, jf. bilag 1, nr. 7, har
pligt til at lade sig registrere som afgiftspligtig og skal betale pvc-afgift for grillbetrækkene.
retten frifinder som følge heraf skatteministeriet for webers principale påstand.
efter parternes påstande tages webers subsidiære påstand til følge.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal weber betale sagsomkostnin-
ger for retten til skatteministeriet med i alt 110.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbi-
stand. beløbet er inklusive moms, da skatteministeriet ikke er momsregistreret. retten har
ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens omfang, herunder
på den ene side at sagen har vedrørt et principielt lovfortolkningsspørgsmål, og på den anden
side at hovedforhandlingen har været af begrænset varighed.
thi kendes for ret:
pvc-afgiftstilsvaret for perioden 1. januar 2009 – 14. september 2011 hjemvises til fornyet
behandling hos skat.
weber-stephen nordic aps skal i sagsomkostninger til skatteministeriet betale 110.000 kr.
de idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14 dage.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
dom
afsagt den 12. marts 2013 i sag nr. bs 150-1218/2012:
dan balskilde laursen
(advokat peter sommer nielsen, horsens)
mod
horsens kommune
(advokat john bjerre andersen, århus)
parternes påstande og sagens baggrund
under denne boligretssag, der er anlagt den 4. oktober 2012, har sagsøger, dan balskilde
laursen, nedlagt endelig påstand om, at sagsøgte, horsens kommune, tilpligtes at anerkende,
at den årlige husleje for lejemålet spedalsø 15, 2. tv., horsens, med virkning fra den 1.
september 2011 udgør 46.800 kr.
horsens kommune har påstået frifindelse.
sagen vedrører stillingtagen            til  en   aftalt    husleje for   beboelseslejemål,   jf.
boligreguleringslovens § 29 c.
retten har efter parternes enighed herom besluttet, at sagen behandles efter de almindelige
regler for civile sager, jf. retsplejelovens § 400, stk. 2.
parterne har som følge af en lægdommers udeblivelse ved hovedforhandlingens begyndelse
frafaldet deres anmodning om, at boligretten tiltrædes af to lægdommere.
oplysningerne i sagen
dan laursen har siden 1997 ejet ejendommen spedalsø 15, horsens, der indeholder tre
beboelseslejligheder. lejemålet er således omfattet af "småhusreglerne", jf. lejelovens kapitel
viii, særligt §§ 47 og 49, jf. boligreguleringslovens § 29 c.
dan laursen udlejede pr. 1. september 2011 den to-værelses-lejlighed på 46 m² på 2. sal tv. til
simon brodersen og stephanie zabo. den årlige leje blev aftalt til 46.800 kr., svarende til
3.900 kr./måned eller 1.017 kr./m².
horsens kommunes boligstøtteafdeling anmodede den 5. marts 2012 huslejenævnet i
horsens kommune om at tage stilling til lejens størrelse, jf. boligstøttelovens § 11, stk. 2.
et enigt huslejenævn traf den 28. september 2012 afgørelse om, at den årlige leje skulle
nedsættes til 37.800 kr., svarende til 3.150 kr./måned eller 822 kr./m². nævnet anførte, at man
havde lagt særlig vægt på de udførte moderniseringer, de til lejemålet hørende faciliteter så
som have, parkeringsplads, kælderrum og vaskeri, lejemålets størrelse, særligt at der er
skråvægge, hvilket medfører, at arealet i hemsen ikke kan være medtællende efter reglerne i
bekendtgørelse nr. 311 af 27. juni 1983 om beregning af arealet af boliger og erhvervslokaler.
under en besigtigelse den 13. november 2012 noterede nævnet sig følgende:
      "lejemålet har termovinduer, hvide ældre fyldningsdøre samt nyere hvid dør til
      badeværelset, ældre hvide karme og fodlister, hvide pudsede lofter, dørtrin i træ, ældre
      pladeradiatorer med riller, skråvægge, hems med sovemulighed, altan, dørtelefon,
      afhøvlede trægulve, lysgrå vinylgulv i køkken. nyere køkkenelementer i hvis med
                                               - 2 -
       trækant og grå laminat bordplade. der er 3 underskabe, 1 skuffesektion, 2 overskabe, 1
       indbygningsskab, 1 keramisk komfur mrk. beko, 1 emhætte mrk. exhausto, 1
       køle/fryseskab mrk. elvita. badeværelse med 1 toilet, 1 håndvask i hvis skabssektion,
       bruseniche med kant. grå fliser på gulvet og malede hvide vægge. hvide fliser i
       vådområde. der er kælder med depotrum og vaskefaciliteter. have, cykelskur og
       parkering."
huslejenævnet havde den 16. juni 2006 efter lejers anmodning truffet afgørelse vedrørende
lejemålet 1. sal, tv. dette lejemål med et tilsvarende areal på 46 m² var begyndt den 1. maj
2005 med en årlig, aftalt leje på 42.000 kr., svarende til 3.500 kr./måned eller 913 kr./m²,
hvortil skulle lægges 270 kr. i acontovarme og 80 kr. i acontovand månedligt. nævnet
godkendte i enighed den aftalte leje og lagde bl.a. vægt på, at det drejede sig om en
fuldstændigt nymoderniseret lejlighed. nævnet fandt endvidere, at lejemålet kunne
sammenlignes med sønderbrogade 68 b, 1. mf., horsens, der er på 49 m², og hvor lejen pr. 1.
januar 2001 var blevet godkendt med 769 kr. efter reglerne i boligreguleringslovens § 5, stk.
2.
boligretten har under hovedforhandlingen den 5. marts 2013 besigtiget det omhandlede
lejemål. boligretten har endvidere besigtiget følgende lejemål:
   sønderbrogade 57, st. th., horsens
   sønderbrogade 57, 1. th., horsens
   ole worms gade 10, st. tv., horsens
   stjernholmsgade 2, 3. tv., horsens
   borgergade 18, 3. th., horsens
   borgergade 18, 4. th., horsens
der foreligger ikke oplysninger om, at lejen for de besigtigede lejemål rent faktisk er reguleret
efter boligreguleringslovens § 7, jf. herved § 29 c, 2. pkt. in fine.
parterne har i processkrifterne beskrevet de besigtigede lejemål således:
       "lejemålene sønderbrogade 57 (...), st.th. og 1.th., 8700 horsens:
       lejemålene er på 45 m², og lejen i henhold til huslejevarsling pr. 1. juli 2011 udgør
       årligt 39.059,73 kr., hvilket svarer til en husleje på 868,00 kr. pr. kvadratmeter, jf.
       bilagene 15 og 16."
       "lejemål beliggende ole worms gade 10, st. tv., 8700 horsens
       lejemålets areal udgør ifølge bbr 75 m², og den årlige leje andrager pr. 1. september
       2011 kr. 55.654. dette svarer til en årlig leje pr. m² på kr. 742. kopi af
       varslingsskrivelse af 30. marts 2012 vedrørende dette lejemål fremlægges som bilag a.
       det bemærkes, at lejemålet har nyt opmuret badeværelse, nyere køkken, nyopsat altan
       samt dørtelefon.
       lejemål beliggende stjernholmsgade 2, 3. tv., 8700 horsens
       lejemålets areal udgør 67 m², og den årlige leje andrager pr. 1. september 2011 kr.
       43.200. dette svarer til en årlig leje pr. m² på kr. 645. kopi af lejekontrakt vedrørende
       dette lejemål fremlægges som bilag b. det bemærkes, at det af lejekontrakten fremgår,
       at der er brugsret til fællesvaskeri, og at lejes forbrug af vand er inkluderet i lejen.
       endvidere skal det bemærkes, at lejemålets køkken er af nyere dato. (...)
                                                - 3 -
       lejemål beliggende borgergade 18, 4. th., 8700 horsens
       lejemålets areal udgør 53 m², og den årlige leje andrager pr. 1. september 2011 kr.
       36.000. dette svarer til en årlig leje pr. m² på kr. 679. kopi af lejekontrakten vedrørende
       dette lejemål fremlægges som bilag d. det bemærkes, at udlejer pr. 1. juli 2011 har
       varslet lejeforhøjelse til kr. 713 pr. m², som huslejenævnet imidlertid har tilsidesat som
       ugyldig, jf. huslejenævnsafgørelse af 26. oktober 2011, der fremlægges som bilag d1.
       endvidere bemærkes det, at det af lejekontrakten fremgår, at lejer har brugsret til
       fællesvaskeri, og at lejers forbrug af vand er inkluderet i lejen. (...)
       lejemål beliggende borgergade 18, 3. th., 8700 horsens
       lejemålets areal udgør 58 m², og den årlige leje andrager pr. 1. september 2011 kr.
       33.600. dette svarer til en årlig leje pr. m² på kr. 579. kopi af lejekontrakten
       fremlægges som bilag f. det bemærkes, at udlejer pr. 1. juli 2011 har varslet
       lejeforhøjelse til kr. 702,60 pr. m², som huslejenævnet imidlertid har tilsidesat som
       ugyldig, jf. huslejenævnsafgørelse af 26. oktober 2011, der fremlægges som bilag f1.
       endvidere skal det bemærkes, at lejemålet har fransk altan mod borgergade, større altan
       med meget fin udsigt mod gården, samt nyt køkken og bad. endeligt har lejer brugsret
       til fællesvaskeri og loft-/kælderrum, mens lejers forbrug af vand er inkluderet i lejen.
       (...)"
dan laursen har forklaret, at han købte ejendommen i 1997, hvor den var indrettet med tre
store, gamle lejligheder; én på hver etage. de var meget utidssvarende. i 2004 fik han et
ingeniørfirma til at gennemgå ejendommen mhp. en ombygning, så han også kunne undgå
løbende lappeløsninger. de gik i gang, og de tre lejere flyttede frivilligt forholdsvis hurtigt.
den gamle bagtrappe blev revet ned, og der blev bygget nye mure op i den forbindelse. der
blev endvidere lavet nye vægge ved entrédørene, lavet kvist mod gården og opsat altaner. han
sloges meget med kommunen om energitabsberegninger, da der var tale om ældre vægge.
endvidere skulle ventilationskravene opfyldes, så der måtte etableres motoriseret ventilation
til badeværelserne. taget og de øvrige kviste var blevet lavet i 1996. han skiftede vinduer
løbende siden erhvervelsen, således også før moderniseringen. han har selv pillet taget af den
gamle garage og afholdt byggemøder, men ellers ikke haft tid til selv at udføre
renoveringsarbejde.
ved huslejefastsættelsen tog han udgangspunkt i nævnsafgørelsen fra 2006, tog højde for
inflationstallene og rundede lidt ned, så han mente sig sikker på beløbet. den nye lejer betaler
fortsat en leje på 3.900 kr. de to andre lejere betaler 3.400 kr. hhv. 3.800 kr.
parternes synspunkter
dan laursen har i sit påstandsdokument anført bl.a.
"at      den aftalte husleje ikke væsentlig overstiger det lejedes værdi,
at       sagsøgte har bevisbyrden for at dette ikke er tilfældet,
at       sagsøgte ikke har løftet denne bevisbyrde,
at       huslejenævnet på baggrund heraf ikke har været berettiget til at foretagne
         nedsættelse af huslejen,
at       der er tale om et næsten nyindrettet lejemål i en totalombygget ejendom,
at       huslejen for lejemålet - også beregnet efter reglerne om omkostnings-
         bestemt husleje - overstiger den aftalte leje,
at       den i lejemålet etablerede hems skal tillægges lejeværdi,
                                                - 4 -
at       der yderligere skal tillægges lejeværdi som følge af, at lejer har ret til par-
         kering på ejendommen,
at       de af sagsøgte påberåbte sammenligningslejemål ikke er sammenlignelige
         eller i højeste tilfælde kun sammenlignelige i begrænset omfang."
horsens kommune har i sit påstandsdokument anført bl.a.
"at    en årlig leje på 1.017,00 kr. pr. kvadratmeter væsentligt overstiger det lejedes værdi,
at     den aftalte leje pr. 1. september 2011 således væsentligt overstiger den leje, der betales
       for tilsvarende lejeforhold, hvor lejen reguleres efter reglerne om omkostningsbestemt
       leje, jf. brl § 29 c og ll § 49, jf. bilag a-g2,
at     boligretten skal tillægge huslejenævnets enstemmige afgørelse betydning ved
       boligretssagens afgørelse,
at     det bestrides, at hemsen skal tillægges værdi ved vurderingen af det lejedes værdi,
at     værdien af lejers adgang til gårdanlægget ikke kan opgøres med henvisning til prisen for
       en parkeringsplads, der udlejes ved et privat parkeringsselskab,
at     det ikke har betydning for vurderingen af det lejedes værdi, jf. boligreguleringslovens §
       29 c, om ejendommen er ombygget, samt
at     det af sagsøger fremlagte bilag 19 ikke skal tillægges bevismæssig betydning, idet der
       ikke er hjemmel til at udarbejde et skyggebudget, jf. boligreguleringslovens § 29 c."
parterne har under hovedforhandlingen uddybet disse synspunkter.
boligrettens begrundelse og afgørelse
boligretten finder, at det lejedes værdi svarer til en årlig husleje på 42.000 kr., svarende til
3.500 kr./måned eller 913 kr./m².
boligretten har herved lagt særlig vægt på, at lejligheden ved besigtigelsen fremstod
velmoderniseret, velvedligeholdt og med stor grad af faciliteter, herunder navnlig en altan på
ca. 3 m² og mulighed for parkering af bil bag ejendommen.
om parkeringsmuligheden bemærkes særligt, at denne - når udlejer ikke særskilt udlejer
parkeringspladser - gennemsnitligt tilføjer et lejemål en vis merværdi, uanset om lejer
benytter pladsen til parkering af bil.
om hemsen bemærkes særligt, at en hems - uanset om der byggelovgivningsmæssigt er taget
stilling til dens lovlighed - gennemsnitligt tilføjer et lejemål en vis merværdi. i mangel af
oplysninger om det modsatte - og da hemsens areal er uoplyst - lægger boligretten i øvrigt til
grund, at hemsens areal ikke indgår i det lejedes ubestridte bruttoetageareal på 46 m².
boligretten anser dog efter besigtigelsen hemsens beskaffenhed for under middel.
boligretten har endvidere lagt betydelig vægt på lejefastsættelsen ifølge huslejenævnets
afgørelse af 16. juni 2006 vedrørende lejemålet 1. sal, tv., der efter det oplyste er moderniseret
på samme tidspunkt og måde som den omhandlede lejlighed, men som boligretten dog ikke
har besigtiget. boligretten har endelig lagt vægt på huslejeoplysningerne om de besigtigede
tilsvarende, men dog mest større lejemål, der ved besigtigelsen generelt fremstod i ringere -
nogle steder betydeligt ringere - stand med hensyn til faciliteter og vedligeholdelse end
spedalsø 15, 2. tv.
                                             - 5 -
da den aftalte husleje på 46.800 kr. imidlertid ikke efter en konkret vurdering kan antages at
overstige den nævnte leje på 42.000 kr. væsentligt, jf. boligreguleringslovens § 29 c, tages
dan laursens påstand til følge.
sagsomkostninger fastsættes under hensyntagen til sagens karakter, værdi, omfang (herunder
besigtigelse) og udfald som anført neden for. beløbet modsvarer udgift til advokatbistand
inkl. moms.
thi kendes for ret:
horsens kommune skal anerkende, at den årlige husleje for lejemålet spedalsø 15, 2. tv.,
horsens, med virkning fra den 1. september 2011 udgør 46.800 kr.
inden 14 dage skal horsens kommune til dan balskilde laursen betale sagsomkostninger
med 18.750 kr., der forrentes efter rentelovens § 8 a.