text:
                                            dom
afsagt den 10. oktober 2016 af østre landsrets 21. afdeling
(landsdommerne olaf tingleff, louise saul og marie tullin (kst.)).
21. afd. nr. b-2044-15:
hk danmark
(advokat michael serup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat sune riisgaard)
denne sag, der er anlagt ved københavns byret den 5. maj 2015, er ved kendelse af 2.
september 2015 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226,
stk. 1.
sagen drejer sig om, hvorvidt hk danmark skal undlade at foretage indberetning til skat
efter skattekontrollovens § 8 t af kontigentindbetalinger fra pensionistmedlemmer, som ikke
er pensionerede tjenestemænd, og om sammenhængen mellem indberetningspligten og
fradragsretten efter ligningslovens § 13.
sagsøgeren, hk danmark (herefter hk), har nedlagt følgende påstande:
principalt:
påstand 1: skatteministeriet skal anerkende, at hk skal foretage indberetning til skat af
kontingenter modtaget fra pensionister, for så vidt det enkelte medlem ikke inden
kalenderårets udgang har pålagt hk ikke at foretage indberetning.
påstand 2: skatteministeriet skal anerkende, at hk ikke har pligt til at undersøge relevante
forhold hos sine medlemmer for at afgøre, om de enkelte medlemmer har fradragsret efter
ligningslovens § 13 for det betalte kontingent.
                                               - 2 -
subsidiært:
sagen hjemvises til fornyet behandling hos skat.
sagsøgte, skatteministeriet, har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
den 20. marts 2014 traf skat sålydende afgørelse:
     ”afgørelse: vi pålægger ændring af indberetning af kontingent
     skats afgørelse:
     1) vi pålægger, at hk/danmark har pligt til at undersøge relevante forhold hos
     det enkelte medlem, så indberetningspligten efter skattekontrollovens § 8t kan
     opfyldes korrekt.
     2) vi pålægger, at hk/danmarks indberetninger af kontingent til pensionister, der
     ikke er tilknyttet arbejdsmarkedet og ikke er tjenestemænd, ikke skal indberettes
     efter skattekontrollovens § 8t, idet hk/danmark ikke varetager disse
     medlemmers økonomiske interesser, som beskrevet i ligningslovens § 13, stk.,
     stk. 1.
     sagsfremstilling og begrundelse
     1.1.    de faktiske forhold
     skat kontakter hk/danmark den 18. april 2013 for at få en redegørelse om,
     hvordan hk/danmark behandler betalt kontingent for pensionister, der ikke er
     tilknyttet arbejdsmarkedet og ikke er tjenestemænd.
     hk/danmarks redegørelse modtages den 3. maj 2013. brevet har følgende
     indhold:
                                         - 3 -
den 13. maj 2013 fremsender skat udsøgninger/lister til hk/danmark på de
medlemmer, der er over 65 år, og som ikke har modtaget arbejdsmarkeds-bi-
dragspligtig a-indkomst.
hk/danmark bedes herefter afklare, om medlemmerne på udsøgningerne/ listerne
er tjenestemænd eller ej, og herefter korrigere (tilbageføre) indberetningen for de
medlemmer, der ikke er tjenestemænd.
den 13. juni 2013 korrigerer hk/danmark en indberetningssum på 8.333.271 kr.
efterfølgende kontakter hk/danmark skat med henblik på et møde.
mødet afholdes tirsdag den 25. juni 2013.
på mødet anfører hk/danmark, at bestyrelsen i hk/danmark gerne vil tage
stilling til de korrigerede indberetninger, hvorfor det aftales, at skat udsender et
forslag til afgørelse.
forslaget udsendes den 4. juli 2013 med svarfrist den 15. september 2013.
hk/danmark kommer med deres udtalelse den 15. september 2013.
der udsendes ny agterskrivelse 7. januar 2013, da begrundelserne for ændringen
er ændret/uddybet i forhold til den oprindelige agterskrivelse af 4. juli 2013.
hk/danmark har i skrivelse af 13. marts 2014 indsendt indsigelser hertil.
1.2.     hk/danmarks bemærkninger
skrivelse af 15. september 2013 har følgende indhold:
         indberetning af kontingent
                                        - 4 -
        i anledning af skats skrivelse af 4. juli 2013 og vort møde den 25. juni
        2013 skal vi herved kommentere skats forslag om, ”at hk/danmarks
        indberetninger af kontingent til pensionister, der ikke er tilknyttet ar-
        bejdsmarkedet og ikke er tjenestemænd ikke skal indberettes”.
        indberetningspligten følger af skattekontrollovens § 8 t, hvoraf det
        fremgår at ”faglige foreninger som nævnt i ligningslovens § 13 skal til
        brug for skatteligningen hvert år foretage indberetning til told- og
        skatteforvaltningen om de for det foregående kalenderår modtagne
        indbetalinger fra medlemmer, herunder oplysninger til identifikation med
        cpr-nummer af den enkelte indbetaler”
        af ovennævnte lovbestemmelse er hk/danmark indberetningspligtig, da
        hk/danmark må anses for en faglig forening, som det er udtryk i
        ligningslovens § 13 ”ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan
        fradrages udgifter til kontingenter til arbejdsgiverforeninger, fagfore-
        ninger og andre faglige sammenslutninger, der har til hovedformål at
        varetage de økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, hvortil den
        skattepligtige hører”.
        på mødet den 25. juni 2013 gav skat udtryk for, at man vurderer
        hk/danmark som havende samme status som finansforbundet, der ved
        østre landsret (skm2006.528.ølr) har fået prøvet spørgsmålet om
        pensionistmedlemmers fradragsret. vi er ikke enige i, at der kan drages
        denne parallel, ligesom vi ikke finder at hk/danmark skatteretsligt skal
        afgøre om et medlem har fradrag efter ligningsloven § 13 for det betalte
        kontingent.
        som vi læser skattekontrolloven § 8 t og ligningsloven § 13, er det vor
        opfattelse, at hk/danmark for alle medlemmer skal foretage indberet-
        ningen, da hk/danmarks hovedformål er at varetage medlemmernes
        økonomiske interesser. så må det være op til skat konkret at vurdere, om
        det enkelte medlem har fradrag efter ligningslovens § 13. hk/danmark
        kan efter vor opfattelse ikke pålægges denne vurdering eller selv påtage
        sig at foretage denne vurdering.
        …
1.4 skats bemærkninger og begrundelse
et medlem kan fradrage udgifterne til kontingenter for medlemskab af fagfore-
ninger og andre faglige sammenslutninger, der har til hovedformål at varetage de
økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, som vedkommende tilhører. se
ligningslovens § 13, stk. 1.
fradrag efter ligningslovens § 13, stk. 1, er betinget af, at der sker indberetning af
medlemmernes kontingentbetalinger. se ligningslovens § 13, stk. 2.
alle foreninger, hvor kontingentbetalingen er fradragsberettiget efter lignings-
lovens § 13, har indberetningspligt efter skattekontrollovens § 8t.
                                           - 5 -
fradragsretten, og dermed også indberetningspligten følger det enkelte medlem,
og det er det enkelte medlem, som hk/danmark skal varetage de økonomiske
interesser for, før medlemmet har fradrag. dette kan ses ud af, at der i den
juridiske vejledning er forskel på fradragsret, alt afhængig af, om medlemmet er
erhvervsaktiv eller pensionist.
det enkelte foreningsmedlem kan inden kalenderårets udgang pålægge foreningen
ikke at foretage indberetning, med den virkning at udgiften ikke længere er
fradragsberettiget.
i cirkulære til ligningsloven nr. 72 af 17. april 1996 punkt 14.16 står der:
         ved lov nr. 271 af 6. maj 1993 er der indsat et nyt stk. 2 i ligningslovens §
         13, hvorefter fradragsretten for kontingentbetaling til faglige foreninger
         efter stk. 1 er betinget af, at den faglige forening, hvis den er
         indberetningspligtig efter skattekontrollovens § 8t, har indberettet
         kontingentudgiften til de statslige told- og skattemyndigheder. foreligger
         en sådan indberetning ikke, skal fradrag for kontingentudgiften nægtes,
         selv om den skattepligtige over for skattemyndighederne kan dokumentere
         udgiftens afholdelse f.eks. ved at fremlægge kvitteringer for
         indbetalingerne.
for at hk/danmark kan opfylde indberetningspligten efter skattekontrollovens §
8t, er hk/danmark nødt til at undersøge relevante forhold hos det enkelte
medlem, for at kunne foretage en korrekt indberetning.
østre landsret har i skm2006.528 øld præciseret, at pensionister ikke kan
fratrække kontingent til deres hidtidige fagforeninger, da det enkelte medlems
pensionsforhold er endelig fastlagt ved medlemmets pensionering, og fagfore-
ningen derfor ikke antages at varetage de økonomiske interesser for den er-
hvervsgruppe, som vedkommende tilhører.
visse pensionerede tjenestemænd kan få fradrag for fagforeningskontingentet. det
er i de tilfælde, hvor pensionens størrelse er beregnet som en andel af de løntrin,
der gælder for tjenestemænd i arbejde. pensionen for en tjenestemand er beregnet
som en andel af de løntrin, der gælder for de tjenestemænd, der er i arbejde. det
betyder, at der ved forhandling af lønnen for tjenestemænd reelt også bliver
forhandlet størrelsen af de eksisterende tjenestemandspensioner. de faglige
organisationer, der er forhandlingsberettiget overfor staten i forhold til
tjenestemænds løn, har dermed også en direkte indflydelser på pensionens stør-
relse.
her overfor står de ”almindelige” aftalebaserede opsparede arbejdsmarkeds-
pensioner, hvor pensionens størrelse primært afhænger af den indbetaling, der har
fundet sted, kombineret med hvilke afkast pensionskassen har fået på sine
investeringer.
der er ofte i bestyrelsen i pensionskasser repræsentanter fra tilknyttede fagfor-
eninger. der kan derfor godt være en vis indirekte indflydelse på pensionens
                                              - 6 -
      størrelse, men ikke en ligeså direkte indflydelse, som tilfældet er med de pensi-
      onerede tjenestemænd.
      skat mener ikke, at de nævnte tiltag, som repræsentant i arbejdsmarkedspen-
      sionsselskaberne, kan anses at have en direkte indflydelse på forhandlingen af de
      eksisterende arbejdsmarkedspensioner for hk/danmarks seniormedlemmer.
      på denne baggrund er skat af den opfattelse, at hk/danmark ikke skal ind-
      berette kontingent for pensionerede medlemmer, der ikke modtager arbejds-
      markedspligtigt a-indkomst eller er tjenestemænd, idet hk/danmark ikke va-
      retager de økonomiske interesser for denne erhvervsgruppe, der er en betingelse
      for fradrag efter ligningslovens § 13, stk. 1.
      spørgsmålet omkring fradragsret for gule fagforeninger er godkendt i tfs
      1990,156 tss.”
hk påklagede den 17. juni 2014 skats afgørelse af 20. marts 2014 til skatteankestyrelsen,
som ved sagens indbringelse for retten ikke havde truffet afgørelse i sagen.
ifølge hk’s oversigt over kontingentfordeling pr. 1. september 2015 er kontingentet 56 kr.
om måneden for forbundsforsikrede medlemmer tilhørende grupperne ”alderspension med
tjenestemandspension”, ”alderspension”, ”førtidspension” og ”skånejob/ressourceforløb”.
kontingentet for gruppen ”fuldtid forbund” er mellem 422 og 449 kr. om måneden, mens det
for gruppen ”deltid forbund 15-30 timer pr. uge” er mellem 195 og 279 kr. om måneden.
af en opgørelse over hk’s medlemmer for 2015 fremgår det, at der ud af det samlede antal
medlemmer på 261.112 var 65.727 medlemmer registreret som ikke-erhvervsaktive, og af
disse var 61.798 registreret som værende uden virksomhed.
hk’s formål fremgår af § 2 i love for hk danmark 2013 , som lyder:
      ”formålet er
      at tiltrække og organisere privat og offentligt ansatte på alle niveauer, samt
      personer der arbejder freelance eller i en anden form for tilknytning til en virk-
      somhed. hk’s organisationsområde defineres fortløbende i forhold til uddannelse,
      overenskomster og udviklingen af arbejdsmarkedet.
      at tiltrække og organisere personer, der er i gang med en teoretisk eller praktisk
      uddannelse inden for hk’s naturlige organisationsområde, eller er i gang med en
      uddannelse, der vil bringe dem inden for hk’s organisationsområde, enten i
      midlertidige job eller i deres fremtidige erhvervsvalg.
                                             - 7 -
    at søge tilvejebragt bedst mulige økonomiske, sociale og kulturelle samt ud-
    dannelses- , beskæftigelses- og miljømæssige vilkår for medlemmerne,
    at tilstræbe, at alle medlemmer sikres gode og betryggende arbejdsforhold og det
    størst mulige udbytte af og indflydelse på eget arbejde,
    at arbejde for, at teknologien anvendes på en måde, så medlemmernes jobindhold
    og arbejdssituation forbedres,
    at arbejde for reel ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til ansættelse,
    afskedigelse, forflyttelse, forfremmelse, løn- og arbejdsvilkår samt at sikre lige
    indflydelse og lige muligheder i fagbevægelsen og på alle niveauer i samfundet,
    at arbejde for integration af indvandrere og efterkommere på arbejdsmarkedet og i
    samfundet,
    at arbejde for at mangfoldighed systematisk indarbejdes i samfundet og virk-
    somhederne som en styrke og dermed fjerne direkte og indirekte forskelsbe-
    handling på grund af køn, race, hudfarve, religion, tro, alder, handicap, politisk
    anskuelse, seksuel orientering eller national, social eller etnisk oprindelse,
    at arbejde for indførelse af demokrati, medbestemmelse og samarbejde på alle
    arbejdspladser og for lønmodtagerindflydelse på ejerforholdet af virksomhederne
    samt
    at arbejde for at styrke det internationale samarbejde.”
af hk’s målprogram for 2014-2017 fremgår blandt andet:
    ”dette målprogram er vedtaget på hk/danmarks kongres den 25. oktober 2013
    og gælder fra 1. januar 2014. målprogrammet er en fælles ramme for hk's ar-
    bejde og gælder for tillidsvalgte og andre aktive samt ansatte i forbund, sektorer
    og afdelinger. det fastlægger de mål, hk særligt vil arbejde med de næste fire år.
    hvem vi er
    hk er en fagforening for alle inden for vores faglige område, der er i job, er
    arbejdsløs eller under uddannelse. vi rummer mange fag og tror på styrken i den
    faglige mangfoldighed.
    hk er et fællesskab, der favner medlemmer ansat i den private og den offentlige
    sektor, og vi er til for medarbejdere både med og uden lederansvar. hk rummer
    alle, uanset hvilket uddannelsesniveau man har.
    hk tror på, at den danske model er den bedste vej til at sikre medlemmerne bedre
    løn- og arbejdsvilkår, og arbejder for, at alle medlemmer dækkes af en
    overenskomst.
                                         - 8 -
hk’s løfte til medlemmerne er: medlemmer af hk skal opleve et værdifuldt
fagligt fællesskab og netværk, der styrker og udvikler deres studie- og arbejdsliv.
fælles ramme for hk 2014-2017
hk skal være en bedre og stærkere fagforening til gavn for medlemmerne.
medlemmerne skal opleve et selvsikkert og modigt hk, der er synlig i den of-
fentlige debat, har en styrket fælles profil og sætter dagsordenen med mærkesager,
der har udgangspunkt i medlemmernes arbejds- og familieliv.
medlemmerne skal opleve et hk, der udgør en drivkraft i fagbevægelsen for en
mere retfærdig og lighedsorienteret velfærdsstat. for at ruste os bedst muligt har
hk derfor besluttet at være en organiserende fagforening.
at være en organiserende fagforening indebærer, at medlemmer og potentielle
medlemmer involveres og engageres om arbejdsforhold og andre spørgsmål, som
er vigtige for dem på arbejdspladsen. derved opleves fællesskabet som nøglen til
at få bedre arbejdsforhold og hk som adgangen til dette.
hk vil skabe de forandringer i medlemskontakt, ydelser, kommunikation og indre
kultur, der gør hk til en organiserende fagforening.
medlemmerne skal inddrages i hk’s arbejde, og vi vil understøtte medlemmerne
bedre på arbejdspladsen. vi vil øge værdien af det at være medlem af hk og
styrke det faglige fællesskab.
for at gøre hk bedre og stærkere er der i arbejdet med at være den organise-
rende fagforening sat to overordnede mål, som også gælder for den kommende
kongresperiode: at opnå en højere organisations- procent og et stabilt medlemstal
samt øge medlemmernes tilfredshed med og loyalitet over for hk.
hovedvejen til at nå de to mål er i første række, at medlemmerne ser sig selv som
en del af et stærkt fællesskab og hk som en synlig interessevaretager af alle
aspekter af deres arbejdsliv – både på arbejdspladsen og over for det politiske
system. dernæst skal hk naturligvis også have de rigtige ydelser og levere dem i
en høj kvalitet. alle medlemmer skal således have adgang til en række hk-
ydelser – uanset geografi, fag eller arbejdsplads.
såvel ydelser som interessevaretagelse skal synliggøres mere gennem målrettet og
relevant kommunikation over for medlemmerne.
…
værdi for kontingentet
hk skal fortsat levere de klassiske faglige ydelser på højeste niveau. det er fx
juridisk bistand, hjælp når virksomheden går konkurs, bistand i arbejdsskadesager
og faglig rådgivning om alt fra stress til ansættelseskontrakter. vi ved, at disse
ydelser efterspørges af medlemmerne. vi skal også fortsat understøtte
medlemmerne på arbejdspladsen – f.eks. med uddannelse af tillidsvalgte, styrkelse
af klubarbejdet og udvikling af faglige fællesskaber.
                                                 - 9 -
       men hk skal mere end det. medlemmerne skal have mere valuta for de kroner, de
       betaler i kontingent. vi skal udvikle ydelser, som medlemmerne forventer at få
       som følge af forandringerne på arbejdsmarkedet og udviklingen i deres ar-
       bejdsopgaver.
       medlemmerne ønsker bl.a. nye tilbud om professionel karriere- og uddannel-
       sesrådgivning, hjælp til at sikre bedre trivsel og arbejdsmiljø på jobbet eller en
       hurtig hjælp til at finde nyt arbejde i opsigelsesperioden.
       disse ydelser skal alle medlemmer kunne få – uanset geografi, fag eller ar-
       bejdsplads. ved at gøre dem til hk-ydelser kan de markedsføres bredt til nu-
       værende og potentielle medlemmer.
       for de unge gælder, at de under uddannelsen tilbydes gratis eller nedsat kon-
       tingent, da dette er en god måde at skabe interesse for hk og for værdien af at
       være medlem af en fagforening.
       …
       hk’s interessevaretagelse
       hk vil være en fagforening, der sætter dagsordenen og er synlig på områder, der
       betyder noget for medlemmernes arbejdsliv. medlemmerne skal opleve, at hk
       taler deres sag på christiansborg og i det lokale politiske demokrati. med-
       lemmerne skal kunne høre og se, når hk rejser en sag og opnår politiske resulta-
       ter. derfor skal interessevaretagelsen styrkes, bl.a. via flere kampagneinitiativer,
       der aktiverer medlemmerne i en fælles sag. hk skal også øge synligheden i
       medierne samt styrke den direkte dialog med medlemmerne.
       mål: den andel af medlemmerne, der i de årlige medlems- undersøgelser synes, at
       hk sætter dagsordenen på vigtige områder i deres arbejdsliv, skal øges.
       …”
det følger af § 4 stk. 1, i love for afdelinger og afdelingssektorer under hk danmark fra
2013, at medlemmer, som forlader faget på grund af alder, kan bevare medlemskabet i
henhold til den til enhver tid af hovedbestyrelsen trufne beslutning.
om de ikke-erhvervsaktive medlemmers indflydelse fremgår det af love for hk danmark
2013, love for forbundssektorer under hk danmark fra 2013 samt love for afdelinger og
afdelingssektorer under hk danmark fra 2013, at de pågældende medlemmer har forslagsret
til kongressens og sektorkongressens generalforsamlinger, og at de både har forslagsret og
stemmeret til generalforsamlingerne i afdelingerne og afdelingssektorerne. de kan derimod
ikke vælges til blandt andet kongressen, sektorkongressen eller til afdelingernes eller
afdelingssektorernes bestyrelser.
                                              - 10 -
oprettelse af en seniorklub er vedtægtsmæssigt forankret i § 14, stk. 1, i love for hk
danmark 2013, som lyder:
      ”stk. 1. medlemmerne kan med hovedbestyrelsens godkendelse oprette
      tværgående landsdækkende klubber og foreninger eller andre former for interes-
      sefællesskaber efter regler udarbejdet af hovedbestyrelsen.”
af § 2 i vedtægter for landsforeningen hk seniorer danmark, fremgår det om foreningens
formål:
      ”stk. 1. landsforeningens formål er at varetage fælles interesser af både
      socialpolitisk, faglig og kulturel karakter.
      stk. 2. landsforeningen skal samarbejde med faglige seniorer”
 af hk’s hjemmeside fremgår om seniorer blandt andet:
      ”hvis du er medlem af hk og forlader arbejdsmarkedet for at gå på pension eller
      efterløn, kan du fortsætte dit medlemskab i hk seniorer danmark og deltage i
      hk-afdelingernes generalforsamling, de lokale seniorklubbers mange forskellige
      aktiviteter, landssammenslutningen hk seniorer danmarks kursusaktiviteter
      m.m.
      obs!!! hvis du melder dig ud, kan du ikke blive genindmeldt, og du frasiger dig
      dermed forsikringer m.m.”
vedrørende det økonomiske aspekt for medlemmerne i landsforeningen af hk seniorer
danmark fremgår det af foreningens princip- og handleprogram som vedtaget på
repræsentantskabsmøde den 21. maj 2014 blandt andet:
      ”økonomisk:
    • at arbejde for, at de offentlige pensioners værdi ikke forringes for den enkelte, men
        mindst ajourføres i takt med lønudviklingen i samfundet.
    • at arbejde for at forenkle pensionssystemet herunder samspillet mellem pensioner,
        skatter og offentlige ydelser i øvrigt.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af vidnerne gert skov, joan erdmann, morten skov og
kim nielsen.
                                              - 11 -
gert skov har forklaret blandt andet, at han er ansat som organisationssekretær i hk. han har
arbejdet i hk i 30 år i forskellige jobfunktioner. hk har overordnet fire sektorer,
handel, privat, kommunal og stat, der i alt omfatter ca. 150 jobtitler. hk er funderet på den
lokale arbejdsplads og i den lokale afdeling. indsatsen samles så regionalt eller
branchemæssigt og eventuelt på landsplan. der er ikke fokus på bestemte grupper af
medlemmer eller jobs. fokus har ændret sig lidt i årenes løb, og der arbejdes nu mere for
kompetence- og karriereudvikling end for grundlæggende arbejdsvilkår. de ikke-
erhvervsaktive medlemmer har stemmeret og dermed demokratisk, foreningsmæssig
indflydelse. der kan også stilles forslag af seniorklubberne.
medlemstallet er desværre gået ned de seneste år. der er nu ca. 252.000 medlemmer.
medlemmerne er i hk´s administration grupperet med eller uden overenskomst, og så er der
en gruppe ”uden virksomhed”. denne sidste gruppe dækker også de medlemmer, som hk
ikke har data på. hk modtager ikke automatisk besked, hvis et medlem får et nyt job.
medlemmerne er også grupperet som erhvervsaktive eller ikke-erhvervsaktive. hk havde fået
nyt medlemssystem og kunne i 2013 ikke identificere, hvilke pensionister der var
erhvervsaktive, og heller ikke hvilke pensionister der modtog tjenestemandspension. det nye
system kan stadig ikke give oplysning om, hvorvidt et medlem har a-indkomst eller ej. i
såvel det tidligere som det nuværende system er oplysningerne baseret på, hvad det enkelte
medlem selv har oplyst til hk. han har i forbindelse med sin forberedelse til denne sag
undersøgt tallene nærmere og kan oplyse, at der i december 2015 ud af gruppen på 61.798
ikke-erhvervsaktive medlemmer uden virksomhed var 44.000 pensionister, herunder
førtidspensionister, og 3.100 pensionister med tjenestemandspension.
når der i hk’s målprogram tales om at arbejde for flere jobtilbud, er dette møntet på alle
medlemmer, herunder de ikke-erhvervsaktive medlemmer. det er klart, at seniorerne har flere
sociale og kulturelle aktiviteter, som foregår i dagtimer. der er tilbud om retshjælp, faglige
temaer og personlig udvikling, som retter sig til alle medlemmer, også de ikke erhvervsaktive.
som udgangspunkt har alle medlemmer de samme tilbud, men en række tilbud retter sig til
forskellige grupper, og at nogle tilbud retter sig mod personer, der er i job.
                                               - 12 -
han har netop forespurgt andre lo-forbund om deres praksis. han har fået oplyst, at
pensionistmedlemmer i 3f betaler 50 kr. om måneden. han ved ikke, om disse
kontingentbetalinger indberettes til skat af 3f. i dansk metal betaler pensionistmedlemmer
210 kr. halvårligt, og disse indbetalinger bliver indberettet til skat. foa’s medlemmer over
65 år betaler 8 kr. om måneden plus et afdelingskontingent, som oftest er 0 kr. foa
indberetter kun indbetalingerne for de pensionister, der er tjenestemænd. i dansk el-forbund
betaler pensionistmedlemmerne 200 kr. årligt, og disse indbetalinger bliver ikke indberettet til
skat. socialpædagogernes pensionistmedlemmer betaler 223 kr. halvårligt, og disse
indbetalinger bliver ligeledes ikke indberettet til skat.
han har endvidere undersøgt hk’s indberetninger nærmere og kan oplyse, at
pensionistkontingenter også forud for 2013 blev indberettet til skat.
joan erdmann har forklaret blandt andet, at hun er ansat som kontingentmedarbejder hos hk
og siden 1996 har haft administrative opgaver, herunder vedrørende medlemskontingenter.
siden 2014 har hun arbejdet med de overordnede retningslinjer. der er 70-80 medarbejdere,
som arbejder med medlemsadministration. strukturen er opbygget i grupper af forsikrede som
angivet skematisk i oversigt over kontingentfordeling for alle sektorer. når et medlem bliver
65 år, modtager medlemmet et brev med anmodning om en tilbagemelding om kategorisering.
dette gælder, hvis medlemmet er registreret som værende uden virksomhed. medarbejderne
hos hk kan løbende følge med i, hvor mange medlemmer der er registreret i hver kategori.
kategoriseringen bygger således på de oplysninger, som medlemmerne giver. hvis
medlemmet er registreret på en virksomhed, går de ud fra, at medlemmet er i arbejde, indtil de
hører andet. en pensionist eller efterlønsmodtager skal selv oplyse herom, hvis de får arbejde.
hun har ikke været med i forløbet med implementeringen af det nye system eller i møderne
med skat. der blev tidligere indberettet til skat for så vidt angår alle pensionister. der var
også sket indberetning for 2012. det er bogholderiet, der forestår indberetningerne. det var
først i 2013, at der blev stillet krav fra skat om, at der ikke skulle ske indberetninger for
pensionister.
morten skov har forklaret blandt andet, at han er ansat som politisk-økonomisk konsulent hos
hk og har indsigt i pensionsområdet. han er bindeled til pensionsselskaberne, hvis der opstår
                                             - 13 -
problemer eller spørgsmål, ligesom han står for formidlingen til den øverste ledelse i denne
henseende. gennem overenskomstsystemet er arbejdsmarkedspensionerne blevet aftalt og
fastlagt som en norm, og der forhandles løbende stigninger eller tekniske spørgsmål angående
beregningerne. overtrædelse af rettigheder håndhæves også gennem hk. hk skelner i en
række forhold ikke mellem erhvervsaktive eller ikke-erhvervsaktive medlemmer.
eksempelvis har tilbagekøbsklausuler også betydning for pensionister. der er også andre
bestemmelser, der rækker ud over den erhvervsaktive alder. depotsikring er et andet
eksempel, hvor hk har fået indført, at der ved dødsfald sker udbetaling til de efterladte.
udbetalingsbanken er et tredje eksempel, hvor pensionsselskabet selv har oprettet en bank i
stedet for at foretage udbetaling via de enkelte medlemmers banker. dette er kommet alle
medlemmer til gode i form af en gunstigere rente. hk har også løbende kontakt med
pensionsselskaberne angående omkostninger og gebyrer til gode for alle medlemmer, ligesom
hk arbejder på at opnå rabatter, som kommer alle medlemmer til gode. også pensionisters
pensionsopsparinger investeres i mange år. tidligere har flere pensionsselskaber
forskelsbehandlet på dette område, hvor kun de erhvervsaktive er blevet tilgodeset. aktuelt er
der fokus på spørgsmålet om modregning af offentlige ydelser i pensionsudbetalinger, hvor
hk i høj grad arbejder for pensionisterne.
kim nielsen har forklaret blandt andet, at han er jurist og har været ansat i juridisk afdeling i
hk i 15 år. hk har haft en del sager, som vedrører forskelsbehandling, herunder på grund af
alder. mange af medlemmerne når at blive pensionister, før sagerne bliver afgjort. der har
også været en hel del sager, som vedrørte fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærloven, hvor
medlemmer ikke fik deres godtgørelse, hvis de fratrådte på grund af folkepension. der har
også været en del sager om for lidt udbetaling af pension og fejlberegninger af
pensionsydelser. en del pensionister er aktive med fritidsjob, og de kan på samme måde som
de erhvervsaktive medlemmer have behov for retshjælp. der bliver ikke sondret mellem de
forskellige medlemsgrupper for så vidt angår mulighederne for retshjælp. en ny sag er opstået
derved, at banedanmark har besluttet, at man ikke længere vil give frikort til deres tidligere
ansatte. dette udgør en væsentlig værdi for den enkelte, og hk er på deres medlemmers
vegne gået ind i sagen og i forhandlinger med banedanmark.
retsgrundlaget
ligningsloven indeholder i § 13 sålydende bestemmelse om skattefradrag for kontingenter:
                                               - 14 -
      ”ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrages udgifter til kon-
      tingenter til arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og andre faglige sammen-
      slutninger, der har til hovedformål at varetage de økonomiske interesser for den
      erhvervsgruppe, hvortil den skattepligtige hører. det årlige fradrag efter 1. pkt.
      kan ikke overstige et beløb på 6.000 kr. 2. pkt. finder dog ikke anvendelse for
      selvstændigt erhvervsdrivende og selskaber m.v. (juridiske personer). erstatninger
      eller ydelser, der udbetales til medlemmerne af sammenslutninger som nævnt i 1.
      pkt., medregnes til modtagerens skattepligtige indkomst, jf. dog §§ 30 og 31.
      stk. 2. fradrag efter stk. 1 er betinget af, at den faglige forening, hvis den er
      indberetningspligtig efter skattekontrollovens § 8 t, har indberettet kontingentud-
      giften til told- og skatteforvaltningen.”
bestemmelsens stk. 1, 1. pkt. blev oprindeligt indført ved lov nr. 334 af 22. december 1953
om midlertidige bestemmelser vedrørende påligningen af indkomst- og formueskat til staten.
i bemærkningerne til lovforslaget, nr. 44 af 17. november 1953, hedder det blandt andet:
      ”ved lovforslagets § 7 er der foreslået fuld skattefrihed for kontingenter til ar-
      bejdsgiverforeninger, fagforeninger og andre faglige sammenslutninger. efter den
      gældende praksis tillades sådanne kontingenter i almindelighed kun fradraget for
      75 pct.s vedkommende, idet resten af kontingentet betragtes som medgående til
      formål af ikke strengt faglig karakter. i en række tilfælde er der dog i praksis
      fastsat andre procenter, i nogle tilfælde 100 pct.
      i skattelovskommissionens udkast (§ 11, nr. 4) var fuldt fradrag foreslået for disse
      kontingenter under henvisning til, at medlemskabet af den faglige sam-
      menslutning praktisk talt altid må anses for en nødvendighed for udøvelsen af den
      pågældendes erhverv, og kommissionens forslag er optaget i det i marts 1953
      fremsatte forslag til ny statsskattelov (§ 14, nr. 4).
      da det af den anførte grund må anses for rigtigt, at de nævnte kontingenter tillades
      fradraget fuldt ud, og da det må forekomme rimeligt, at retten hertil lovfæstes,
      uden at gennemførelsen af en ny statsskattelov afventes, er der optaget forslag om
      at tilvejebringe hjemmel for fuldt fradrag fra og med skatteåret 1954-55.”
ligningslovens § 13, stk. 2, blev indsat ved ændringslov nr. 271 af 6. maj 1993. dette skete i
forbindelse med en samtidig ændring af § 8 t i skattekontrolloven, som herefter har haft
sålydende indhold:
      ”faglige foreninger som nævnt i ligningslovens § 13 skal til brug for skattelignin-
      gen hvert år foretage indberetning til told- og skatteforvaltningen om de for det
      foregående kalenderår modtagne indbetalinger fra medlemmer, herunder
      oplysninger til identifikation med cpr-nummer af den enkelte indbetaler. det
      enkelte foreningsmedlem kan inden kalenderårets udgang pålægge foreningen
      ikke at foretage indberetning efter 1. pkt.
                                             - 15 -
      stk. 2. den, hvorom indberetning skal foretages, skal oplyse den indberet-
      ningspligtige om sin identitet, herunder om cpr-nummer.
      stk. 3. skatteministeren kan fastsætte nærmere regler om indberetningen, herunder
      lempe indberetningspligten.”
skattekontrollovens § 8 t indførtes oprindeligt ved lov nr. 284 af 8. maj 1991 med et til-
svarende indhold. af bemærkningerne til lovforslaget, nr. 110 af 30. januar 1991, fremgår
blandt andet:
      ” almindelige bemærkninger
      1. indledning
      lovforslaget indeholder forslag om en udvidelse af pligten til at foretage årlige
      indberetninger til skattemyndighederne til brug for skatteligningen.
      formålet hermed er at sikre, at skattepligtige får de fradrag, de er berettiget til, og
      at forenkle skatteligningen.
      …
      2. lovforslagets indhold
      a. medlemskontingenter til faglige foreninger
      medlemskontingentet til faglige foreninger kan fradrages i den skattepligtige
      indkomst efter ligningslovens § 13 …
      bestemmelsen i § 13 er en udbygning af grundbestemmelsen om fradrag for
      driftsomkostninger i statsskattelovens § 6, litra a.
      retten til fradrag for medlemskontingenter er knyttet til, at udgiften er afholdt til
      at erhverve, sikre og vedligeholde den skattepligtiges løbende indkomst.
      den forening, hvortil kontingentet betales, skal derfor efter § 13 have til
      hovedformål at varetage de økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, hvortil
      den skattepligtige hører.
      …
      c. personregistrering
      gennemførelsen af indberetningspligterne vil indebære en administrativ be-
      lastning for de indberetningspligtige. arbejdsløshedskasserne og de fleste faglige
      foreninger er dog allerede i dag i besiddelse af de oplysninger, der skal
      indberettes, og opbevarer disse oplysninger på edb.
      …
      bemærkninger til de enkelte bestemmelser
      til § 1
      til nr. 1
                                                - 16 -
       kredsen af de indberetningspligtige faglige foreninger afgrænses på samme måde
       som kredsen af foreninger, hvortil medlemskontingenter kan fradrages efter
       ligningslovens § 13 ved opgørelsen af medlemmets skattepligtige indkomst.
       …
       indberetningen skal indeholde oplysninger om det samlede beløb, der i det fo-
       regående kalenderår er indbetalt af hvert enkelt medlem, og oplysninger til
       identifikation med cpr.nr. af det enkelte medlem …
i bilag 1 til lovforslaget bemærker skatteministeriet blandt andet:
       ”… efter lovforslagets § 8 t omfatter indberetningspligten faglige foreninger som
       nævnt i ligningslovens § 13, dvs. faglige foreninger, der har til hovedformål at
       varetage de økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, hvortil det enkelte
       medlem hører.
       …
       efter lovforslaget skal de i ligningslovens § 13 nævnte faglige foreninger foretage
       indberetning om medlemmernes kontingentindbetalinger – uanset hvad
       foreningen anvender kontingentindtægterne til.
       …”
under folketingets behandling af lovforslaget besvarede skatteministeren en række
spørgsmål, herunder:
       ” spørgsmål 1:
       hvilken beregning fører ministeren frem til det resultat, at over 100.000
       skatteydere skulle glemme at fratrække fradrag for a-kasse og fagligt kontingent
       hvert år?
       svar:
       …
       af den officielle statistik fremgår, at ca. 2.100.000 personer inkl. selvstændigt
       erhvervsdrivende er organiseret i en faglig sammenslutning (1988-tal).
       der foreligger ikke i registrene oplysninger om, hvilke skatteydere der er
       berettiget til at fradrage fagforeningskontingent, og som nævnt heller ikke direkte
       oplysninger om, hvem der foretager fradraget på selvangivelsen.
       …
       hvis det antages, at fradragsbeløb på op til 1.000 kr. ud over det obligatoriske a-
       kassebidrag vedrører fradrag for a-kasseadministration, og disse beløb fratrækkes
       det samlede kontingentfradrag, skønnes ca. 2.050.000 personer herefter at have
       foretaget fradrag for fagforeningskontingent.
       forskellen mellem antallet af medlemmer af en faglig sammenslutning på ca.
       2.100.000 og det således beregnede antal med fradrag på ca. 2.050.000 tyder på,
                                               - 17 -
       at mindst 50.000 har glemt at foretage fradrag for fagforeningskontingent. tallet
       er imidlertid et nettotal, der kan dække over et større antal skatteydere med
       uberettigede fradrag og et større antal, der har glemt fradraget.
       …
       spørgsmål 7: ”hvorledes vil det blive kontrolleret, at de foretagne indberetninger
       er korrekte, herunder at de ikke indeholder ikke fradragsberettigede bidrag til
       forsikringsordninger f.eks. gruppeliv, opsparingsordninger (juleopsparing) o.l.?”
       …
       svar:
       fradragsretten efter ligningslovens § 13 er så vid, at skattemyndighederne som
       udgangspunkt alene skal kontrollere, om foreningens hovedformål er at varetage
       de økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, som medlemmerne tilhører. er
       denne betingelse opfyldt, er hele medlemskontingentet fradragsberettiget, uanset
       om foreningen anvender en del af kontingentet til andet end faglige formål.
       …
       spørgsmål 8:
       ”hvorledes vil det blive sikret, at kun foreninger, til hvem kontingentet er
       omfattet af fradragsretten i ligningslovens § 13, vil blive omfattet af
       indberetningerne?”
       svar:
       told- og skattestyrelsen vil med hjemmel i skattekontrollovens § 8 l oprette et
       register over de indberetningspligtige efter § 8 t.
       før optagelsen i registret vil der blive foretaget en prøvelse af, om den enkelte
       forening opfylder kriteriet i ligningslovens § 13 (§ 8 t)”
med hjemmel i skattekontrollovens § 8 t, stk. 3, blev der ved § 13 i bekendtgørelse nr. 780 af
30. november 1991 fastsat nærmere regler om indberetningen af kontingenter. bestemmelsen,
som nu findes i § 39 i bekendtgørelse nr. 890 af 10. juli 2015 om indberetningspligter m.v.
efter skattekontrolloven, er sålydende:
       ”indberetningspligten efter skattekontrollovens § 8 t omfatter alene kontingenter,
       der er fradragsberettiget efter ligningslovens § 13, stk. 1.
       stk. 2. anvender foreningen en del af kontingentet på en sådan måde, at med-
       lemmet kan vælge at fradrage kontingentet efter personskattelovens § 3, stk. 2, nr.
       1, indberettes denne del af kontingentet særskilt.
       stk. 3. anvendes en del af kontingentet til præmie til en gruppelivsforsikring som
       nævnt i pensionsbeskatningslovens § 56, stk. 4, oplyses dette i indberetningen.”
                                              - 18 -
af skats juridiske vejledning 2016-2, afsnit c.a.4.3.1.3, fagforeningskontingent og
arbejdsløshedsforsikring, fremgår blandt andet:
      ”personkreds
      som udgangspunkt kan alle skattepligtige personer få fradrag for udgifterne til
      fagforening og arbejdsløshedskasse. det er ikke et krav, at skatteyderen er i ar-
      bejde for at kunne fradrage udgifterne til fagforeningskontingent.
      arbejdsløse
      arbejdsløse kan få fradrag for deres kontingentbetaling, fordi de faglige for-
      eninger også varetager de arbejdsløse medlemmers interesser. se lsrm 1959, 67
      lsr.
      pensionister og efterlønnere
      pensionister kan ikke fratrække kontingent til deres hidtidige fagforeninger. se
      skm2006.528.ølr.
      personer, der modtager efterløn, kan fratrække fagligt kontingent og kontingent til
      arbejdsløshedskasse.
      selvom udgangspunktet er, at pensionister ikke kan fratrække udgifter til fag-
      foreningskontingent, så kan visse pensionerede tjenestemænd få fradrag for
      fagforeningskontingent. det kan de i de tilfælde, hvor pensionens størrelse er
      beregnet som en andel af de løntrin, der gælder for tjenestemænd i arbejde. i disse
      situationer er forhandling af lønnen for tjenestemænd reelt også en forhandling
      af størrelsen af de eksisterende tjenestemandspensioner. de faglige organisationer,
      der er forhandlingsberettiget i forhold til tjenestemændenes løn, har dermed også
      en direkte indflydelser på pensionens størrelse.
      …
      hvilke foreninger er omfattet af fradragsretten
      det afgørende for fradragsretten er, om betalingen går til en faglig forening, der
      varetager medlemmernes økonomiske interesser. se ll § 13, stk.1.
      fradragsretten omfatter for det første arbejdsmarkedssammenslutninger. det vil
      sige arbejdsgiverforeninger og fagforeninger, der har til hovedformål at indgå
      eller medvirke til at indgå både kollektive og enkeltstående aftaler om løn- og
      arbejdsvilkår.
      foreninger og faglige sammenslutninger, der har kapital bestemt til at yde un-
      derstøttelse ved faglig konflikt, er også omfattet af fradragsretten. det gælder
      også, selvom foreningerne ikke forhandler eller medvirker til eller koordinerer
      ved forhandlinger om løn- og arbejdsvilkår.
      også andre foreninger, der varetager medlemmernes faglige, økonomiske inte-
      resser, uden at forhandle overenskomster eller have konfliktfonde, er omfattet af
      fradragsretten. det er fx brancheforeninger, erhvervsorganisationer, handels-
                                             - 19 -
      standsforeninger, handelsforeninger, landbo-, husmands- og kvægavlerforeninger
      mv.
      foreninger med blandede formål
      hvis en kontingentbetaling går til en forening, der varetager både faglige, øko-
      nomiske og erhvervsmæssige interesser, bliver kontingentbetalingen fordelt, da
      kun den del af kontingentet, der går til dækning af faglige økonomiske interesser,
      er fradragsberettiget efter ll § 13. den del af kontingentet, der går til varetagelse
      af erhvervsmæssige interesser er fradragsberettiget efter ll § 9, stk. 1. det er den
      pågældende forening, der foretager fordelingen af kontingentet. se
      skm2006.764.lsr, hvor en tandlæge, der drev virksomhed i selskabsform,
      skulle medregne kontingent til dansk tandlægeforening betalt af selskabet som
      lønindkomst. beløbet kunne fratrækkes som et ligningsmæssigt fradrag. se også
      afsnit c.c.2.2.2.10 om udgifter til kontingenter i selvstændig erhvervsvirksomhed.
      …
      klubkontingenter
      "klubkontingenter" er omfattet af fradragsretten, hvis klubbens formål er at va-
      retage de pågældendes faglige, økonomiske interesser. er formålet derimod at
      sikre medlemmerne dagpenge under sygdom, er kontingentet en ikke fradrags-
      berettiget forsikringsudgift.”
af skats juridiske vejledning 2016-2, afsnit c.c.2.2.2.10, udgifter til kontingenter i
selvstændig erhvervsvirksomhed mv., fremgår blandt andet:
      ”udgifter til kontingenter til foreninger og lignende efter sl § 6, stk. 1, litra a
      regel
      en selvstændigt erhvervsdrivende kan i forbindelse med indkomstopgørelsen
      fratrække udgifter til kontingenter, som er afholdt for at erhverve, sikre og
      vedligeholde indkomsten. se sl § 6, stk. 1, litra a.
      der skal derfor være en nær sammenhæng mellem de afholdte kontingentudgifter
      og virksomhedens drift.
      …
      uden for dette afsnit falder kontingenter, som selvstændigt erhvervsdrivende
      betaler til faglige foreninger og andre faglige sammenslutninger, selv om stats-
      skattelovens driftsbegreb også der spiller en overordnet rolle.
      …
      udgifter til kontingenter til arbejdsgiverforeninger og andre faglige sam-
      menslutninger efter ll § 13
      …
      medlemmernes fagligt økonomiske interesser
      efter ll § 13, stk. 1, skal foreningen have til hovedformål at varetage de økono-
      miske interesser for den erhvervsgruppe, som den skattepligtige tilhører.
                                             - 20 -
     loven definerer ikke hvad, man skal forstå ved at "varetage de økonomiske
     interesser", men efter praksis forstås, at foreningerne skal indgå, faktisk indgår
     eller medvirker til at indgå såvel kollektive som enkeltstående aftaler om løn- og
     arbejdsvilkår, for at være omfattet af ll § 13, stk. 1.
     desuden er foreninger og faglige sammenslutninger, der ejer formue, som er
     beregnet til at hjælpe medlemmerne økonomisk under faglig konflikt, fx lock out
     af de ansatte, omfattet af ll § 13.
     ydermere angår bestemmelsen andre foreninger, der varetager medlemmernes
     fagligt økonomiske interesser, selv om de ikke forhandler kollektive overens-
     komster eller besidder formue bestemt til understøtte medlemmer under konflikt,
     fx de gule fagforeninger. der kan også være tale om brancheforeninger,
     erhvervsorganisationer, handelsstandsforeninger, handelsforeninger, landbo-
     foreninger og arbejdspladsklubber mv. se tfs 1994, 348 dep.
     hvis foreningen derimod ikke direkte varetager den selvstændiges økonomiske
     interesser, selv om den behandler faglige emner, nægtes udgiften til kontingent
     fradragsret efter ll § 13, stk. 1.
     eksempel
     som eksempel på en forening, der behandler faglige emner, men hvis hoved-
     formål ikke er at tage sig af virksomhedens økonomiske interesser, kan nævnes en
     forening, der udgiver faglitteratur. udgifter til et sådant medlemskab er derfor
     ikke fradragsberettigede efter ll § 13, stk. 1. se toldskat nyt 1992.6.164 ts.”
af skats juridiske vejledning 2016-2, afsnit a.b.1.2.2.9, oplysninger til brug for fradrag i
den personlige og skattepligtige indkomst, fremgår blandt andet:
     ”kontingenter til faglige foreninger og arbejdsløshedskasser
     faglige foreninger
     faglige foreninger, der er nævnt i ll § 13, har pligt til hvert år at indberette til
     skat om de indbetalinger, der er modtaget fra medlemmer for det foregående
     kalenderår. se skl § 8 t.
     …
     pligt til at oplyse identitet
     den, der skal foretages indberetning om, har pligt til at oplyse den indberet-
     ningspligtige om sin identitet. se skl § 8 t, stk. 2, og
     indberetningsbekendtgørelsens § 4.
     fradragsret
     indberetningspligten omfatter kun kontingenter, der er fradragsberettigede efter
     ll § 13, stk. 1.
     anvendes en del af kontingentet af foreningen på en sådan måde, at medlemmet
     kan vælge at fradrage kontingentet efter psl § 3, stk. 2, nr. 1, indberettes denne
     del af kontingentet særskilt. se indberetningsbekendtgørelsens § 36, stk. 2.
                                              - 21 -
     tilsvarende gælder, at hvis en del af kontingentet anvendes til præmie til grup-
     pelivsforsikring, som nævnt i pbl § 56, stk. 4, skal dette oplyses i indberetningen.
     fravalg af fradragsret
     et medlem kan pålægge foreningen ikke at foretage indberetning. se skl § 8 t,
     stk. 1, sidste pkt.
     fravælges en sådan indberetning, fortaber medlemmet retten til fradrag for
     kontingentudgiften efter ll § 13, stk. 2.”
procedure
hk har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 17. august
2016, hvori det blandt andet hedder:
     ”3. anbringender
     det er overordnet hk danmarks synspunkt, at hk danmarks indberetningspligt
     efter skl § 8 t omfatter kontingentbetalinger fra alle medlemmer uden
     hensyntagen til fradragsretten i henhold til ll § 13.
     dette fremgår tydeligt af bestemmelsens ordlyd:
               ”§ 8 t. faglige foreninger som nævnt i ligningslovens § 13 skal til brug
               for skatteligningen hvert år foretage indberetning til told- og
               skatteforvaltningen om de for det foregående kalenderår modtagne
               indbetalinger fra medlemmer, herunder oplysninger til identifikation med
               cpr-nummer af den enkelte indbetaler. det enkelte foreningsmedlem kan
               inden kalenderårets udgang pålægge foreningen ikke at foretage indbe-
               retning efter 1. pkt.
               stk. 2. den, hvorom indberetning skal foretages, skal oplyse den
               indberetningspligtige om sin identitet, herunder om cpr-nummer.
               stk. 3. skatteministeren kan fastsætte nærmere regler om indberetningen,
               herunder lempe indberetningspligten.” (min understregning)
     det er ubestridt, at hk danmark er en forening ”som nævnt i ligningslovens §
     13”, og det ses umiddelbart af ordlyden, at der ikke er hjemmel til at stille krav
     om, at hk danmark skal indberette kun for udvalgte grupper af medlemmer,
     ligesom der ikke er hjemmel til at stille krav om, at hk danmark skal undersøge
     og skatteretligt afgøre, om medlemmerne har fradragsret efter ll § 13.
     det er i tilknytning hertil overordnet hk danmarks synspunkt, at hk danmarks
     medlemmer har fradragsret efter ll § 13 for deres kontingentindbetalinger,
     uanset om de aktuelt er erhvervsaktive, da der ikke i bestemmelsen er hjemmel til
     at stille krav til det enkelte medlems individuelle og aktuelle be-
     skæftigelsessituation.
     dette fremgår tydeligt af bestemmelsens ordlyd:
                                          - 22 -
         ”§ 13. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrages
         udgifter til kontingenter til arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og
         andre faglige sammenslutninger, der har til hovedformål at varetage de
         økonomiske interesser for den erhvervsgruppe, hvortil den skattepligtige
         hører. det årlige fradrag efter 1. pkt. kan ikke overstige et beløb på 6.000
         kr. 2. pkt. finder dog ikke anvendelse for selvstændigt erhvervsdrivende og
         selskaber m.v. (juridiske personer). erstatninger eller ydelser, der
         udbetales til medlemmerne af sammenslutninger som nævnt i 1. pkt.,
         medregnes til modtagerens skattepligtige indkomst, jf. dog §§ 30 og 31.
         stk. 2. fradrag efter stk. 1 er betinget af, at den faglige forening, hvis den
         er indberetningspligtig efter skattekontrollovens § 8 t, har indberettet
         kontingentudgiften til told- og skatteforvaltningen.”
det er som nævnt ubestridt, at hk danmark er omfattet af ll § 13, og det ses
tydeligt af ordlyden, at der ikke i bestemmelsen er hjemmel til at stille krav til det
enkelte medlems individuelle og aktuelle beskæftigelsessituation, herunder i
særdeleshed ikke til at diskvalificere medlemmer, der er ”pensionister”, jf. om
dette udtryk nærmere nedenfor.
skatteministeriet gør gældende, at hk danmarks indberetningspligt samt fra-
dragsretten efter ll § 13 ikke omfatter ”pensionister”. ministeriet har til støtte
herfor påberåbt sig en række betingelser, uden at ministeriet har redegjort
nærmere for, hvorledes udtrykket ”pensionister” skal afgrænses i relation til de
nævnte lovbestemmelser.
hk danmark gør heroverfor overordnet gældende, at der i henhold til legali-
tetsprincippet kræves et sikkert hjemmelsmæssigt grundlag for at håndhæve
betingelser, der ikke har støtte i ordlyden, og at det i det hele påhviler ministeriet
at godtgøre, at der er et sådant sikkert hjemmelsmæssigt grundlag for de
betingelser, som ministeriet påberåber sig, jf. fx tfs 1996.654 h og skattemi-
nisteriets analyse i tfs 1998.137 …
hk danmark gør i den forbindelse særligt gældende, at der bør gives hk
danmark medhold i den principale påstand 1, allerede fordi begrebet ”pensio-
nister” ikke er defineret i hverken skl § 8 t, ll § 13 eller på autoritativ vis
andetsteds i skattelovgivningen. i mangel af lovhjemlede kriterier for afgrænsning
af ”pensionister” er der således ikke i skl § 8 t hjemmel til at udstede
indberetningspålæg, der forudsætter kvalificeret identifikation af ”pensionister”.
det bemærkes herved, at hverken skat eller skatteministeriet har anvist kriterier
til afgrænsning af ”pensionister”. er kriteriet objektivt eller subjektivt? skal der
sondres mellem midlertidigt og permanent? gælder der et timeantalskriterium?
tæller frivilligt arbejde med?
endelig gør hk danmark overordnet gældende, at der ikke i skl § 8 t er
hjemmel til, at hk danmark skal ”undersøge relevante forhold” hos sine med-
lemmer. bestemmelsen giver alene hjemmel til at pålægge hk danmark at
indberette faktuelle oplysninger og til hos medlemmerne at indhente de faktuelle
oplysninger, der efter bestemmelsen lovligt kan kræves indberettet. det er
                                        - 23 -
ligningsmyndigheden, der har ansvaret for at undersøge disse oplysninger og for
skatteretligt at afgøre, om der består fradragsret efter ll § 13.
jeg vil i øvrigt i det følgende gennemgå de betingelser, som ministeriet påberåber
sig, og redegøre for hk danmarks hovedanbringender i relation til de enkelte
betingelser.
3.1 hk danmark skal alene foretage indberetning af modtagne indbetalinger
skatteministeriet hævder, at hk danmark efter skl § 8 t kun må indberette
kontingentindbetalinger for de medlemmer, der faktisk har fradragsret i henhold
til ll § 13, og at hk danmark derfor til opfyldelse af indberetningspligten skal
indhente oplysninger og foretage undersøgelser og skatteretlig prøvelse af
medlemmernes fradragsret.
hk danmark bestrider, at der i skl § 8 t er hjemmel til at pålægge hk danmark
kun at foretage indberetning for udvalgte grupper af medlemmer.
det følger således udtrykkeligt af skl § 8 t, stk. 1, at hk danmark skal foretage
indberetning til skat af ”modtagne indbetalinger fra medlemmer”, og der er
hverken i ordlyd eller forarbejder nogen støtte for, at indberetning kun skal ske for
visse grupper af kontingentbetalende medlemmer og ikke for andre grupper af
medlemmer. bestemmelsen indeholder således heller ikke nogen normering af
kriterier for kvalifikation af ikke-indberetningspligtige kontingenter fra visse
medlemsgrupper.
heller ikke bemyndigelsesbestemmelsen i skl § 8 t, stk. 3, giver hjemmel til at
pålægge ikke-indberetning for enkelte medlemmer eller medlemsgrupper.
bestemmelsen giver alene hjemmel til at ”fastsætte nærmere regler om indbe-
retningen, herunder lempe indberetningspligten”, dvs. regler om den tekniske
udmøntning af indberetningspligten.
den udstedte indberetningsbekendtgørelse … indeholder da heller ikke be-
stemmelser, der pålægger ikke-indberetning for visse medlemsgrupper. det er
alene i bekendtgørelsen § 39 (tidligere § 36) præciseret, at skl § 8 t kun om-
fatter kontingenter i henhold til ll § 13, og at der følgelig ikke efter skl § 8 t
skal ske indberetning af kontingenter, der er fradragsberettiget efter andre be-
stemmelser, herunder som driftsomkostninger efter statsskattelovens § 6, litra a.
dette er uddybet i bekendtgørelsens § 39, stk. 2-3, vedrørende opdeling af såkaldt
blandede indbetalinger. se tilsvarende sd-cirkulære 1989-2 …, skatteministerens
svar på henvendelse fra advokatrådet (bilag 1 til l110) … samt skatteministerens
svar på spørgsmål 7 til lovforslaget (bilag 4 til l110) ...
skattedepartementet har således også i relation til disse blandede indbetalinger
udtrykkeligt fastslået, at: ”kontingentdelen er for alle medlemmer fradragsbe-
rettiget i den skattepligtige indkomst efter ligningslovens § 13”, jf. tfs 1987, 42
…
                                         - 24 -
hk danmark bestrider endvidere, at der i skl § 8 t er hjemmel til at pålægge
hk danmark at indhente oplysninger, foretage undersøgelser og træffe afgørelser
vedrørende medlemmernes skattemæssige fradragsret.
det følger således udtrykkeligt af ordlyden i skl § 8 t, at hk danmark skal
foretage indberetningen ”til brug for skatteligningen”, og oplysning, undersøgelse
og afgørelse af medlemmernes fradragsret er utvivlsomt en ligningsmæssig
opgave. der er ikke i hverken bestemmelsens ordlyd eller forarbejder støtte for, at
hk danmark kan pålægges at udføre denne opgave.
det bemærkes i øvrigt, at indberetningsbekendtgørelsen mv. heller ikke inde-
holder hverken omtale af særskilte regler for ”pensionister” eller nogen normering
af kriterier for ikke-indberetning for visse medlemsgrupper.
af samme grund er hk danmark heller ikke er i besiddelse af så detaljerede
oplysninger om de enkelte medlemmers individuelle forhold, som vil være
nødvendige til ligningsmæssig undersøgelse og prøvelse af medlemmernes fra-
dragsret.
det er i øvrigt også i lovforslaget til skl § 8 t … forudsat, at faglige foreninger
som hk danmark allerede var i besiddelse af de oplysninger, der skulle
indberettes til skat, og at indberetningspligten ikke ville påføre foreningerne
væsentlige administrative byrder. denne forudsætning er uforenelig med, at der
nu knap 25 år efter indførelse af indberetningspligten fremsættes et krav om, at
hk danmark skal indhente oplysninger og foretage undersøgelser og skatteretlig
prøvelse af hvert enkelt medlems individuelle fradragsret. det bemærkes herved,
at hk danmarks medlemmer er fordelt på et betydeligt antal kontingentgrupper
…
3.2 ligningslovens § 13 giver ikke hjemmel til at diskvalificere ”pensionister”
skatteministeriet hævder, at ”pensionister” ikke har fradragsret efter ll § 13,
fordi de ikke tilhører en erhvervsgruppe, således som det kræves ifølge be-
stemmelsens ordlyd.
hk danmark bestrider, at der i ll § 13 er hjemmel til generelt at afskære
”pensionister” fra fradragsret. der er ikke hverken i ordlyd eller forarbejder støtte
for negativ særbehandling af ”pensionister”, og der er ingen normering af
kriterierne for afgrænsning af ”pensionister” som en særlig medlemsgruppe, der
ikke kan tilhøre en ”erhvervsgruppe”.
hk danmark gør gældende, at hk danmark varetager økonomiske interesser for
alle sine medlemmer, og at alle medlemmer derfor per definition tilhører en
”erhvervsgruppe” indenfor hk danmark.
det ligger efter praksis fast, at der ikke er hjemmel til at stille krav om, at det
enkelte medlem er erhvervsaktivt:
         lsrm 1959.67 …:
                                         - 25 -
         ”da den nævnte lovbestemmelse alene betinger fradragsretten af erlagte
         kontingenter af, at vedkommende organisation har til hovedformål at
         varetage en erhvervsgruppes økonomiske interesser, og da
         landsskatteretten måtte være af den formening, at dansk
         tandlægeforening opfyldte denne betingelse for samtlige sine medlemmers
         vedkommende, hvad enten de aktuelt udøver tandlægevirksomhed eller
         ikke, fandt retten, at klageren måtte anses for berettiget til ved opgørelsen
         af den skattepligtige indkomst at fradrage det omhandlede kontingent,
         hvorfor den påklagede ansættelse blev nedsat til det selvangivne beløb.”
         (min understregning)
         cirkulære nr. 72 af 17. april 1996 pkt. 14.16, 1. afsnit …:
         ”det afskærer ikke den skattepligtige fra retten til at fradrage
         fagforeningskontingent, at denne ikke er aktivt erhvervsbeskæftiget.”
         juridisk vejledning afsnit c.a.4.3.1.3 …:
         ”det er ikke et krav, at skatteyderen er i arbejde for at kunne fradrage
         udgifterne til fagforeningskontingent.”
når der således ikke er hjemmel til at stille krav om, at et medlem skal være
aktuelt erhvervsaktivt, er der heller ikke hjemmel til generelt at diskvalificere
”pensionister” og ekskludere dem fra deres ”erhvervsgruppe” – uanset hvordan
skatteministeriet i øvrigt måtte ønske at afgrænse begrebet ”pensionister”.
dette understøttes samtidig af, at det også er fast administrativ praksis, at
medlemmer på efterløn ikke diskvalificeres fra deres erhvervsgruppe:
         juridisk vejledning afsnit c.a.4.3.1.3 …:
         ”personer, der modtager efterløn, kan fratrække fagligt kontingent og
         kontingent til arbejdsløshedskasse.”
da ”efterløn” blot er en forsikringsydelse efter arbejdsløshedsforsikringsloven, jf.
lovens kapitel 11a …, har medlemmer på efterløn imidlertid hverken større eller
mindre tilknytning til deres erhvervsgruppe end ”pensionister”. ligeledes er der
intet mere eller mindre midlertidigt for ikke-erhvervsaktive, der modtager
efterlønsydelse, sammenlignet med andre ikke-aktuelt-erhvervsaktive. der er
efterlønsmodtagere, der har tilknytning til arbejdsmarkedet, og der er ”pen-
sionister”, der har tilknytning til arbejdsmarkedet. og der er ikke-aktive efter-
lønsmodtagere, der vender tilbage til arbejdsmarkedet, ligesom der er ikke-aktive
”pensionister”, der vender tilbage til arbejdsmarkedet, jf. fx deloittes rapport
”tilbage til arbejdsmarkedet” …
da der ikke af ll § 13 kan udledes lovlige kriterier for at sondre mellem ef-
terlønsmodtagere og ”pensionister”, er det udtryk for en ikke kun ulovhjemlet
men også usaglig forskelsbehandling alene at diskvalificere ”pensionister” fra
deres hidtidige erhvervsgruppe og dermed fra fradragsretten for medlemskon-
tingent.
ligeledes kan der ikke af ll § 13 udledes hverken lovlige eller saglige kriterier
for at sondre mellem pensionerede tjenestemænd og ”almindelige pensionister”.
                                         - 26 -
det ligger imidlertid efter praksis fast, at pensionerede tjenestemænd omfattes af
ll § 13 og således forudsætningsvist anses for at tilhøre deres ”erhvervsgruppe”
på trods af deres pensionering, jf. juridisk vejledning afsnit c.a.4.3.1.3 … og
tfs 1988, 557 … da en pensioneret tjenestemand – ligesom en efterlønsmodtager
– ikke er hverken mere eller mindre erhvervsaktiv end andre ”pensionister”, er det
åbenbart ulovhjemlet og usagligt at fortolke kriteriet ”tilhøre en erhvervsgruppe”
sådan, at der sker negativ særbehandling af ”almindelige ”pensionister”, som ikke
har været tjenestemandsansat.
den forskelsbehandling, som skatteministeriet argumenterer for, har således helt
åbenbart ikke hjemmel i ll § 13 og er i strid med lighedsgrundsætningen og
objektivitetsprincippet.
jeg bemærker herved, at kriteriet ”varetagelse af økonomiske interesser” be-
handles nedenfor i pkt. 3.4.
hk danmark gør i tilknytning hertil gældende, det ved indførelsen af skl § 8 t
var forudsat, at alle kontingentbetalende fagforeningsmedlemmer har fradragsret
efter ll § 13. dette fremgår forudsætningsvist af bemærkningerne til lovforslaget
(l 110 …), og det fremgår direkte af skatteministerens redegørelse for antallet af
omfattede fagforeningsmedlemmer, jf. ministersvar (svar på spørgsmål 1 til l 110
…):
        ”fradrag for fagforeningskontingent:
        af den officielle statistik fremgår, at ca. 2.100.000 personer inkl.
        selvstændigt erhvervsdrivende er organiseret i en faglig sammenslutning
        (1988-tal).
        […]
        forskellen mellem antallet af medlemmer af en faglig sammenslutning på
        ca. 2.100.000 og det således beregnede antal med fradrag på ca.
        2.050.000 tyder på, at mindst 50.000 har glemt at foretage fradrag for
        fagforeningskontingent.”
som det fremgår, blev det således forudsat, at alle fagforeningsmedlemmer skal
indrømmes fradragsret uden undtagelse for visse medlemsgrupper og uden
hensyntagen til det enkelte medlems aktuelle status og erhvervsaktivitet eller
tidligere ansættelsesforhold mv.
det er således helt bevidst og velbegrundet, at der heller ikke i ordlyden af skl §
8 t og ll § 13 er støtte for diskvalificering af visse medlemsgrupper, jf.
bemærkningerne ovenfor.
3.3 hk danmarks ikke-erhvervsaktive medlemmer er fuldgyldige medlemmer
skatteministeriet hævder, at hk danmarks ”pensionist”-medlemmer (hvordan
dette begreb end skal afgrænses, jf. bemærkningerne ovenfor) ikke er ”rigtige”
medlemmer og derfor af denne grund ikke omfattes af fradragsretten i ll § 13.
                                        - 27 -
hk danmark bestrider, at der i ll § 13 er hjemmel til at betinge fradragsretten
for kontingent af en kvalitativ vurdering af indholdet af det enkelte medlems
medlemskab. der er således hverken i bestemmelsens ordlyd eller forarbejder
støtte for eller normerende kriterier for en sådan kvalitativ vurdering.
hk danmark bemærker i den forbindelse, at skatteministeriet da heller ikke
hævder et tilsvarende kriterium i forhold til pensionerede tjenestemænd og ef-
terlønsmodtagere, jf. bemærkningerne ovenfor ad ”tilhører erhvervsgruppe”.
hk danmark gør på den baggrund gældende, at det vil være åbenbart i strid med
lighedsgrundsætningen og objektivitetsprincippet mv. at anvende en kvalitativ
vurdering af medlemsskabet som fradragskriterium i forhold til ”almindelige
pensionister”.
hk danmark gør derudover gældende, at hk danmarks ikke-aktuelt-er-
hvervsaktive medlemmer, herunder ”pensionister”, i det væsentlige har samme
forvaltningsmæssige rettigheder som hk danmarks andre medlemmer.
når hk danmarks medlemmer vælger status som ikke-aktuelt-erhvervsaktiv,
herunder som følge af efterløn, bevarer de deres ordinære medlemskab af hk
danmark, jf. lovene for hk-afdelinger og afdelingssektorer under hk danmark §
4 …, med de dertil knyttede forvaltningsmæssige rettigheder:
     • ikke-erhvervsaktive medlemmer har uændret adgang, stemmeret og for-
        slagsret til generalforsamlinger i afdelingssektorer og afdelinger, jf. herved
        love for hk-afdelinger og afdelingssektorer under hk danmark § 16, stk.
        4-5 og § 15, stk. 5-6 …
     • ikke-erhvervsaktive medlemmer har – ligesom landsforeningen hk
        seniorer danmark – forslagsret til kongressen, jf. love for hk danmark §
        18 ...
de ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmer kan dog ikke vælges til tillidsposter
på kongres og sektorkongres eller på afdelingsgeneralforsamlinger og -be-
styrelser. imidlertid har alle medlemmer, herunder også de ikke-aktuelt-er-
hvervsaktive, indirekte indflydelse centralt (indirekte demokrati) og kan påvirke
sammensætningen af alle ledelsesorganer i forbundet, herunder sektor- og
afdelingsbestyrelser samt hovedbestyrelsen og kongressen.
hk danmark gør derfor gældende, at der udover manglende hjemmel heller ikke
er sagligt grundlag for at diskvalificere ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmer
fra fradragsret efter ll § 13 alene som følge af manglende valgbarhed.
det bemærkes herved, at hk danmarks ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmer
betaler et almindeligt månedligt kontingent til hk danmark, jf. herved hk
danmarks love § 3, stk. 2 … og lovene for hk-afdelinger og afdelingssektorer
under hk danmark § 6, stk. 1 … dette kontingent svarer i størrelse nogenlunde
til det kontingent, som de gule fagforeninger opkræver hos deres erhvervsaktive
medlemmer.
                                        - 28 -
3.4 hk danmark varetager ”pensionist”-medlemmernes økonomiske interesser
skatteministeriet hævder, at hk danmark ikke varetager ”pensionist”-med-
lemmernes økonomiske interesser i ll § 13’s forstand, og at ”pensionist”-
medlemmerne derfor er afskåret fra fradragsret.
ministeriet har imidlertid ikke redegjort for det nærmere indhold af den fra-
dragsbetingelse, man gør gældende (”varetage økonomiske interesser”) – ligesom
man ikke har redegjort for indholdet af begrebet ”pensionister” – men det er
tilsyneladende ministeriets synspunkt, at fradragsretten ifølge ll § 13 er betinget
af, at det enkelte medlem skal kunne påvise en konkret og individuel økonomisk
interessevaretagelse. derudover har ministeriet henvist til landsrettens dom i skm
2006.528 ø, jf. nærmere nedenfor i afsnit 3.5.
hk danmark bestrider overordnet, at der i ll § 13 er hjemmel til at håndhæve en
sådan betingelse, der er uden støtte i bestemmelsens ordlyd og forarbejder mv.
hk danmark gør før det første gældende, at fradragsretten efter ll § 13 ikke
(længere) baserer sig på et driftsomkostningssynspunkt. det fremgår således både
af forarbejderne til denne bestemmelse og til skl § 8t samt af fast praksis, at ll
§ 13 indrømmer et ligningsmæssigt fradrag, og at medlemmer, der opfylder
betingelserne for driftsomkostningsfradrag, i stedet kan vælge at foretage
fradraget i den personlige indkomst …
det kan derfor lægges til grund, at det ikke er en betingelse for fradrag efter ll §
13, at der kan påvises en direkte forbindelse mellem kontingentet og det enkelte
medlems indkomsterhvervelse. fradragsretten hviler i stedet på den basale ret til
at være medlem af en fagforening og er derfor generel for alle medlemmer
uafhængigt af det enkelte medlems individuelle situation.
dette understøttes af, at det ikke er en betingelse efter ll § 13, at en fagforening
har forhandlingsretten vedrørende løn- og overenskomstforhold og forhandler
kollektive overenskomster, jf. ministersvaret i tfs 1991, 174 …, ligesom det ikke
er en betingelse, at en fagforening besidder en formue bestemt til understøttelse af
medlemmer under konflikt, jf. ministersvaret i tfs 1994, 348 …
det ligger således fast, at hk danmarks ikke-overenskomstdækkede medlemmer
har fradragsret for deres kontingent, selv om hk danmark ikke generelt varetager
denne gruppes løn- og overenskomstvilkår. det bemærkes herved, at et stort antal
af hk danmarks medlemmer ikke er overenskomstdækkede …, uden at dette på
noget tidspunkt i praksis har givet anledning til at sætte spørgsmålstegn ved deres
fradragsret for fagforeningskontingent.
ligeledes følger det af fast praksis, at medlemmerne af de såkaldte ”gule” fag-
foreninger har fradragsret for kontingent efter ll § 13. det gælder, uanset om
fagforeningen konkret har mulighed for at påvirke medlemmernes økonomiske
interesser over for arbejdsgivere eller andre, og uanset fagforeningens konkrete
ydelser og rolle i forhold til det enkelte medlems situation.
                                        - 29 -
det må på den baggrund konstateres, at fradragsretten efter § 13 ikke kan betinges
af, at foreningen varetager hverken erhvervsgruppens eller det enkelte medlems
løn- og overenskomstvilkår.
hk danmark gør derfor gældende, at fradragsretten efter ll § 13 alene er be-
tinget af, at hk danmark som fagforening varetager økonomiske interesser
generelt og ideelt for sine medlemmer, og at fradragsretten derfor tilkommer alle
hk danmarks medlemmer, uden at de individuelt skal påvise en konkret og
individuel økonomisk interessevaretagelse.
det bemærkes, at også reale grunde tilsiger, at der bør lægges mere vægt på en
fagforenings ideelle hovedformål, jf. ordlyden i ll § 13, end på det enkelte
medlems individuelle og konkrete økonomiske interesser. en fagforening bygger
på en solidarisk tankegang, der gør det naturligt at lægge vægt på en kollektiv
vurdering.
hk danmark gør for det andet gældende, at det påhviler skatteministeriet at
godtgøre, at der er hjemmel til at fortolke kriteriet ”varetage økonomiske inte-
resser” på en måde, så hk danmarks interessevaretagelse ikke opfylder det
hævdede kriterium.
skatteministeriet har som nævnt ikke redegjort for det nærmere indhold af kri-
teriet ”varetage økonomiske interesser”, men det ligger jo altså fast, at man i
praksis – baseret på dette kriterium – anerkender fradragsret for blandt andre (i)
efterlønsmodtagere, (ii) ikke-overenskomstdækkede medlemmer, (iii) medlemmer
af ”gule” fagforeninger og (iv) pensionerede tjenestemænd.
på den baggrund kan hk danmarks ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmer kun
nægtes fradragsret, hvis skatteministeriet kan påvise, at praksis er baseret på en
efter ll § 13 lovlig mindstetærskel for interessevaretagelse, som hk danmark
ikke opfylder for de pågældende medlemmer.
hk danmark gør i den forbindelse gældende, at skatteministeriet ikke kan påvise
en sådan lovlig mindstetærskel, allerede fordi der notorisk ikke er forskel på hk
danmarks rolle og funktion overfor efterlønsmodtagere sammenlignet med andre
ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmer. det samme gælder i det væsentlige ved
sammenligning med de andre nævnte grupper, jf. (ii)-(iv) ovenfor. der er som
følge heraf ikke noget hverken lovligt eller sagligt grundlag for negativ
særbehandling af hk danmarks ”pensionist”-medlemmer m.fl.
det bemærkes særligt, at det heller ikke er lovligt/sagligt at forskelsbehandle i
forhold til pensionerede tjenestemænd:
det følger af fast praksis, at pensionerede tjenestemænd, hvis pension beregnes
som en andel af de løntrin, der gælder for tjenestemænd i arbejde, har fradrag for
fagforeningskontingent, fordi ”forhandling af lønnen for tjenestemænd [i disse
situationer] reelt også [er] en forhandling af størrelsen af de eksisterende
tjenestemandspensioner. de faglige organisationer, der er forhandlingsberettiget
i forhold til tjenestemændenes løn, har dermed også en direkte indflydelser på
pensionens størrelse”. se juridisk vejledning afsnit c.a.4.3.1.3 …
                                        - 30 -
 da det imidlertid samtidig ligger fast, at fradragsretten efter ll § 13 ikke kan
 betinges af, at fagforeningen har retten til forhandling af overenskomst- og
 lønvilkår, jf. bemærkningerne ovenfor, kan der ikke lovligt lægges afgørende
 vægt på tilstedeværelsen af en sådan forhandlingsret.
 hk danmark gør endelig for det tredje gældende, at hk danmark rent faktisk
 varetager også sine ikke-aktuelt-erhvervsaktive medlemmers økonomiske inte-
 resser på en måde, der må anses at opfylde kravet i ll § 13.
 det følger udtrykkeligt af love for hk danmark § 2, 3. afsnit, at hk danmark
 har som formål:
          ”at søge tilvejebragt bedst mulige økonomiske [...] vilkår for
 medlemmerne”.
 dette vedtægtsmæssige formål gælder alle medlemmer, herunder også ikke-
 aktuelt-erhvervsaktive medlemmer som fx efterlønsmodtagere og ”pensionister”.
 som anført i lsrm 1958.67, jf. citatet ovenfor pkt. 3.2, bør det derfor allerede på
 det grundlag antages, at hk danmark opfylder alle sine medlemmers økonomiske
 interesser på kvalificeret måde.
 det bemærkes herved, at det forhold, at hk danmarks love og målprogram
 naturligvis tillige indeholder formuleringer, som retter sig mod aktuelt er-
 hvervsaktive medlemmer, ikke ændrer på, at hk danmark også arbejder for de
 ikke-erhvervsaktive medlemmers økonomiske interesser.
 det bemærkes særligt, at denne sag angår hk danmark og hk danmarks
 medlemmer. den omstændighed, at hk danmarks ikke-aktuelt-erhvervsaktive
 medlemmer tillige måtte være medlemmer i lokalklubber under hk seniorer, har
 ikke diskvalificerende betydning for deres medlemskab i hk danmark, og de
 aktiviteter, der udøves i hk seniorer, har ikke diskvalificerende betydning for
 vurderingen af de økonomiske interesser, som hk danmark varetager for de
 pågældende medlemmer. de mange betragtninger, som skatteministeriet har
 fremført vedrørende hk seniorer, har derfor ikke betydning for sagen.
 som hk danmark har redegjort for under skriftvekslingen, varetager hk
 danmark de ikke-erhvervsaktive medlemmers økonomiske interesser på for-
 skellige plan, både ideelt og konkret:
• hk danmark arbejder således for medlemmernes interesser på politisk niveau
   for at sikre gode pensionsvilkår i lovgivningen. denne interessevaretagelse har
   en ideel karakter men er utvivlsomt en økonomisk interessevaretagelse.
• hk danmark arbejder aktivt på at sikre medlemmernes pensionsformuer via be-
   styrelsesposter i atp, pfa pension, foreningen pension for funktionærer
   (pff), grafisk pension under sampension, i branchebestyrelser under pen-
   siondanmark og i kunderådet i industriens pension og for at sikre bedre vilkår
   for pensionsopsparing og pensionsudbetalinger. denne interessevaretagelse har
   en meget konkret økonomisk karakter.
                                           - 31 -
• hk danmark arbejder aktivt med at rådgive medlemmerne om deres økonomi-
   ske rettigheder, jf. fx seniorhåndbogen …, og hjælper aktivt medlemmerne med
   sikring af deres rettigheder, hvor dette skønnes relevant, herunder fx i forhold til
   tidligere arbejdsgivere. dette gælder således også nærværende sag, der er et helt
   konkret udtryk for økonomisk interessevaretagelse.
• hk danmark arbejder aktivt for at sikre medlemmerne gode økonomiske vilkår i
   relation til forsikringer, ferier, detailhandel og arrangementer. højesteret har i u
   2003.296/2 … fastslået, at en forenings etablering af rabatordninger mv. for
   medlemmerne er udtryk for økonomisk interessevaretagelse i henhold til lov om
   erhvervsdrivende virksomheder (”formål at fremme … deltageres økonomiske
   interesser”).
 hk danmark gør således gældende, at denne interessevaretagelse samlet opfylder
 fradragskriteriet i ll § 13 også i det tilfælde, at det måtte blive lagt til grund, at
 kriteriet skal vurderes specifikt i forhold til de ikke-aktuelt-erhvervsaktive
 medlemmer.
 hk danmark bemærker særligt, at fx hk danmarks aktive arbejde i pensions-
 kasserne, udtrykker en betydeligt mere aktiv og kvalificeret interessevaretagelse
 end den, der blot består i en afledt – passiv – effekt af en overenskomst-
 forhandling, jf. praksis vedrørende pensionerede tjenestemænd.
 det må som nævnt påhvile skatteministeriet at godtgøre, at der er hjemmel til at
 fortolke kriteriet ”varetage økonomiske interesser” på en måde, så hk danmarks
 interessevaretagelse ikke opfylder det hævdede kriterium.
 3.5 om skm2006.528.ø
 skatteministeriet anfører med henvisning til dommen i skm2006.528.ø, at
 ”pensionist”-medlemmernes pensionsforhold er endeligt fastlagt ved medlem-
 mernes overgang til pension, og at hk danmark derfor ikke kan påvirke disse
 medlemmers pensionsindkomst.
 hk danmark gør heroverfor gældende, at dommen er konkret begrundet og derfor
 ikke har præjudikatværdi i forhold til nærværende sag. det fremgår udtrykkeligt
 af landsrettens præmisser, at resultatet skyldes sagens forelæggelse, jf. ”således
 som sagen er forelagt …” ...
 hk danmark bemærker derudover, at de faktiske omstændigheder i sagen på en
 række punkter afviger fra omstændighederne i nærværende sag.
 særligt i relation til skatteministeriets synspunkt om hk danmarks manglende
 mulighed for at påvirke ”pensionist”-medlemmers pensionsindkomst bemærker
 hk danmark, at det som nævnt ovenfor ikke er en betingelse for fradrag efter ll
 § 13, at der kan påvises en direkte forbindelse mellem kontingentet og det enkelte
 medlems indkomsterhvervelse.
                                                - 32 -
      dertil kommer, at skatteministeriets synspunkt med samme vægt gælder i relation
      til hk danmarks mange ikke-overenskomstdækkede medlemmer samt
      medlemmer af de ”gule fagforeninger”, der slet ikke har forhandlingsret om løn
      og overenskomstforhold.
      det ligger imidlertid fast, at fagforeningens manglende mulighed for at påvirke
      disse medlemmers almindelige indkomst ikke afskærer disse medlemmer fra
      fradragsret efter ll § 13, og derfor udgør skatteministeriets synspunkt ikke et
      hverken lovligt eller sagligt kriterium for at diskvalificere hk danmarks ikke-
      aktuelt-erhvervsaktive medlemmer fra fradragsret, jf. også bemærkningerne
      ovenfor.”
skatteministeriet har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument
af 18. august 2016, hvori det blandt andet hedder:
      ”4. anbringender
      det gøres overordnet gældende, at de kontingenter, som pensionistmedlemmerne
      (der ikke er tjenestemænd) betaler til hk ikke er fradragsberettigede, jf.
      ligningslovens § 13. hk er dermed ikke er berettiget til at indberette sådanne
      kontingentbetalinger, jf. skattekontrollovens § 8t.
      dette har landsretten allerede fastslået i en hel parallel situation, jf. skm
      2006.528.ø …
      disse kontingentindbetalinger har ikke noget med disse medlemmers faglige
      økonomiske interesser at gøre, henset til at der er tale om pensionister, der har
      forladt arbejdsmarkedet. da pensionistmedlemmernes pensionsforhold herudover
      er endeligt fastlagt ved medlemmets overgang til pension, er det på dette tidspunkt
      ikke længere muligt at varetage disse personers faglige økonomiske interesser.
      i praksis er det heller ikke det, der sker. i forhold til pensionistmedlemmerne har
      hk’s ydelser primært social og kulturel karakter. dette forhold er også afspejlet i
      det kontingent, som disse medlemmer betaler til hk.
      hertil kommer, at pensionistmedlemmerne, der er uden tilknytning til arbejds-
      markedet, ikke længere tilhører en ”erhvervsgruppe”, jf. ligningslovens § 13.
      under disse omstændigheder er fradragsret udelukket, jf. ligningslovens § 13. og
      dermed er der heller ingen indberetningsret for hk, jf. skattekontrollovens § 8t.
      4.1 skattekontrollovens § 8 t og ligningslovens § 13
      det fremgår af skattekontrollovens § 8 t, stk. 1, 1. pkt. …, at faglige foreninger
      som nævnt i ligningslovens § 13 har pligt til at indberette medlemmernes faglige
      kontingentindbetalinger til skat til brug for skatteligningen.
      det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at formålet med indberetnings-
      pligten er at sikre, at skattepligtige får de fradrag, de er berettigede til, og at
                                        - 33 -
forenkle skatteligningen, jf. lovforslag nr. 110 af 30. januar 1991 under de al-
mindelige bemærkningers afsnit 1 …
kredsen af de indberetningspligtige efter skattekontrollovens § 8 t afgrænses
ifølge forarbejderne på samme måde som kredsen af foreninger omfattet af lig-
ningslovens § 13, jf. lovforslag nr. 110 af 30. januar 1991 under de specielle
bemærkninger til § 1, nr. 1 (skattekontrollovens § 8 t) … af motiverne fremgår
det endvidere, at indberetningspligten forudsætter fradragsret efter ligningslovens
§ 13.
det fremgår da også direkte af indberetningsbekendtgørelsens § 36, stk. 1 … (nu
§ 39, stk. 1 …, at indberetningspligten efter skattekontrollovens § 8 t alene
omfatter kontingenter, der er fradragsberettigede efter ligningslovens § 13, stk. 1.
vurderingen af, hvorvidt hk danmark er berettiget til at foretage indberetning
efter skattekontrollovens § 8 t af et pensionistmedlems kontingentbetalinger,
afhænger således af, om det enkelte medlems kontingentbetaling konkret er
fradragsberettiget efter ligningslovens § 13, stk. 1.
dette er tillige fastslået i skm 2006.528 ø …, som er omtalt nærmere nedenfor ...
følgende fremgår af ligningslovens § 13, stk. 1, 1. pkt. …:
         ”ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrages udgifter til
         kontingenter til arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og andre faglige
         sammenslutninger, der har til hovedformål at varetage de økonomiske
         interesser for den erhvervsgruppe, hvortil den skattepligtige hører.” (mine
         understregninger)
efter bestemmelsens stk. 2 er fradrag betinget af, at den indberetningspligtige har
foretaget indberetning af kontingentbetalingen efter skattekontrollovens § 8 t. af
forarbejderne til bestemmelsen fremgår, at hvis der ikke foretages indberetning,
skal fradrag nægtes, uanset om medlemmet kan dokumentere udgiftens
afholdelse, jf. lovforslag nr. 185 af 1993 under de specielle bemærkninger til § l
… af de almindelige bemærkninger til lovforslaget fremgår, at bestemmelsen er
indført af administrative grunde. af de almindelige bemærkninger fremgår videre,
at …
         ”fradragsretten efter ligningslovens § 13 bliver på denne måde – som
         udgangspunkt – alene et mellemværende mellem den enkelte forening og
         dens medlemmer.”
det er det enkelte medlem, der skal opfylde betingelserne for fradrag, jf. ordlyden
til ligningslovens § 13, som jo henviser til den erhvervsgruppe, hvortil den
skattepligtige hører”. (min understregning).
det er ikke korrekt, når sagsøgeren anfører, at det afgørende for fradrags- og
indberetningsret alene er foreningens forhold og ikke medlemmets forhold, jf.
bl.a. skm 2006.528 ø …, tfs 2009, 1138 sr … og indberetningsbekendtgø-
relsens § 36 … der er således intet til hinder for, at der inden for samme orga-
                                          - 34 -
nisation er fradragsret og indberetningspligt for én kontingentgruppe, men ikke
for en anden.
der er i denne sag to selvstændige grunde til, at kontingentbetalinger fra pensi-
onistmedlemmer ikke er fradragsberettigede og dermed heller ikke indberet-
ningsberettigede:
allerede fordi sagsøgeren ikke har godtgjort, at hk varetager pensionistmed-
lemmernes økonomiske interesser, er fradragsret udelukket (nedenfor afsnit 4.2).
hertil kommer yderligere, at pensionister ikke tilhører en erhvervsgruppe i lig-
ningslovens § 13’s forstand, hvilket tillige i sig selv udelukker fradragsret, jf.
nærmere herom nedenfor afsnit 4.3.
4.2 sagsøgeren har ikke til hovedformål at varetage pensionistmedlemmernes
økonomiske interesser
det fremgår eksplicit af ordlyden til ligningslovens § 13, stk. 1, 1. pkt., at fradrag
er betinget af, at fagforeningen har til hovedformål at varetage de økonomiske
interesser for den erhvervsgruppe, som det relevante medlem tilhører …
efter fast retspraksis påhviler det den skattepligtige at godtgøre berettigelsen af et
fradrag, jf. eksempelvis skm.2004.162.hr … i denne sag må det således påhvile
sagsøgeren (som indberetningspligtig) at påvise, at hk har til ”hovedformål” at
varetage pensionistmedlemmernes økonomiske interesser jf. også skm
2015.730.b …
bestemmelsens henvisning til, at der skal være tale om økonomisk interesseva-
retagelse for en ”erhvervsgruppe” viser, at der skal være tale om faglige øko-
nomiske interesser.
dette fremgår også af bestemmelsens forarbejder, jf. lovforslag nr. 44 af 17.
november 1953 under de specielle bemærkninger til lovforslagets § 7 …, hvoraf
fremgår, at praksis forud for bestemmelsens indførelse tillod fagfore-
ningskontingenter mv. fradraget med 75 %, idet resten af kontingentet ansås som
medgået til formål af ”ikke strengt faglig karakter”.
af forarbejderne fremgår sammesteds, at kontingenterne fremadrettet skal tillades
fradraget fuldt ud, idet medlemskab af den faglige sammenslutning ”praktisk talt
altid må anses for en nødvendighed for udøvelsen af den pågældendes erhverv”.
(min understregning).
at fradrag er betinget af, at fagforeningen varetager den pågældende erhvervs-
gruppes faglige økonomiske interesser er herudover bl.a. fastslået i tfs 1984, 262
lsr …
ligningslovens § 13, stk. 1, er en udbygning af den klassiske fradragsret efter
statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, og retten til fradrag er knyttet til, at udgiften er
afholdt til at erhverve, sikre og vedligeholde den skattepligtiges løbende
                                        - 35 -
indkomst, jf. lovforslag nr. 110 af 30. januar 1991 under de almindelige be-
mærkningers afsnit 2 …
østre landsret har i overensstemmelse hermed fastslålet (skm2006.528.ø), at
finansforbundet ikke varetog de økonomiske interesser for deres pensionist-
medlemmer på en sådan måde, at betingelserne i ligningslovens § 13 for de en-
kelte pensionister til at fradrage udgiften til kontingent var opfyldt. som følge
heraf var finansforbundet ikke berettiget til at indberette de indbetalte pensio-
nistkontingenter efter skattekontrollovens § 8 t …
landsretten lagde i den forbindelse vægt på, at det enkelte medlems pensions-
forhold var fastlagt ved medlemmets pensionering. landsretten lagde endvidere
vægt på, at pensionistmedlemmerne ikke var repræsenteret i finansforbundets
styrende organer og ikke havde stemmeret hertil.
landsrettens dom viser, at pensionister, der er medlem af en fagforening, ikke er
berettiget til at fratrække kontingentet til fagforeningen …
som det fremgår ovenfor under afsnit 3, har sagsøgeren ikke til hovedformål at
varetage pensionistmedlemmernes økonomiske interesser. det fremgår meget
klart af sagsøgerens love, formålsbeskrivelser mv., at det primære formål er at
varetage sådanne interesser for medlemmer, som enten er erhvervsaktive, søger
arbejde eller er under uddannelse.
pensionistmedlemmernes kontingent er også væsentligt mindre end de er-
hvervsaktive medlemmers, og et pensionistmedlem, som melder sig ud af hk, kan
ikke senere blive genindmeldt. herudover kan en pensionist ikke blive indmeldt,
hvis pensionisten ikke tidligere har været medlem.
der er enighed om, at pensionisternes pensionsforhold ligger fast på pensions-
tidspunktet, og at sagsøgeren således ikke har mulighed for at påvirke den løbende
indkomsterhvervelse efter pensionstidspunktet, jf. herved sagsøgerens processkrift
1, side 7 …
traditionelt fagforeningsarbejde består i at yde rådgivning mv. i faglige og ar-
bejdsmæssige sammenhænge, herunder fx ved at indgå overenskomster og en-
keltstående aftaler om løn- og arbejdsvilkår og at bistå under faglige konflikter
mv., jf. herved ministersvaret i tfs 1994, 348 … sådanne ydelser er ikke rele-
vante for pensionistmedlemmer, som har forladt arbejdsmarkedet.
ovenstående taler afgørende imod fradragsret (og dermed også indberetningsret),
jf. skm 2006.528 ø …
også det forhold, at pensionistmedlemmerne i modsætning til de erhvervsaktive
medlemmer ikke har nogen nævneværdig indflydelse på sagsøgerens styrende
organer, taler imod fradragsret.
sagsøgeren har i replikken … oplyst, at
                                         - 36 -
         ”det er generelt kun erhvervsaktive medlemmer, der kan vælges til til-
         lidsposter og er valgbare til kongressen, sektorkongressen og hk-af-
         delingernes generalforsamlinger eller bestyrelser.”
pensionistmedlemmer kan heller ikke vælges som sagsøgerens formand eller
næstformand, jf. § 20 i ”love for hk danmark” …
udover at pensionistmedlemmerne – i modsætning til øvrige medlemmer –
hverken er valgbare til tillidshverv eller til de øverste organer, har hk seniorer
heller ikke ret til at udpege et antal mandater til kongressen. i modsætning hertil
har hk-ungdoms landsudvalg ret til at udpege 4 mandater, jf. § 16, stk. 1, litra d,
i ”love for hk danmark” …
til støtte for, at sagsøgeren varetager pensionistmedlemmernes økonomiske
interesser, har sagsøgeren bl.a. henvist til, at sagsøgeren arbejder på, at offentlige
pensioners værdi ikke forringes, og at pensionssystemet forenkles, jf. stævningen
...
dette godtgør ikke, at sagsøgeren har ”til hovedformål” at varetage pensio-
nistmedlemmernes økonomiske interesser, jf. også ovenfor herunder navnlig
skm2006.528.ø, ligesom der ikke er tale om varetagelse af faglige økonomiske
interesser.
det forhold, at sagsøgeren via ”seniorhåndbogen” … rådgiver sine medlemmer
om pension og sociale ydelser mv. kan af samme grunde heller ikke føre til, at
pensionistkontingenterne er fradragsberettigede.
end ikke den landsdækkende seniorforening ”hk seniorer danmark” har til
formål at varetage seniormedlemmernes økonomiske interesser. tværtimod
fremgår det direkte af foreningens vedtægter, at ”landsforeningens formål er at
varetage interesser af både socialpolitisk, faglig og kulturel karakter.”, jf.
ovenfor.
de lokale seniorklubber mv. har en udpræget social karakter og har ikke til formål
at varetage medlemmernes (faglige) økonomiske interesser …
til støtte for, at sagsøgeren varetager pensionistmedlemmernes økonomiske
interesser, har sagsøgeren også henvist til, at pensionistmedlemmerne har samme
adgang til rabatter mv. som de erhvervsaktive medlemmer. opnåelse af rabatter
har imidlertid intet at gøre med at erhverve, sikre eller vedligeholde indkomsten,
ligesom der under alle omstændigheder ikke er tale om varetagelse af faglige
økonomiske interesser, jf. også tfs 2009, 1138 sr …
samlet set må det lægges til grund, at sagsøgeren ikke har løftet bevisbyrden for,
at sagsøgeren har til hovedformål at varetage pensionistmedlemmernes faglige
økonomiske interesser, jf. ligningslovens § 13, stk. 1. dette illustreres jo også af,
at pensionisterne betaler et væsentligt mindre kontingent end de erhvervsaktive
medlemmer.
allerede derfor er grundlaget for fradrag ikke til stede.
                                         - 37 -
4.3 pensionistmedlemmer tilhører ikke en erhvervsgruppe
det fremgår af ligningslovens § 13, stk. 1, at fradrag er betinget af, at den
skattepligtige tilhører en ”erhvervsgruppe”.
som nævnt ovenfor fremgår det af forarbejderne til ligningslovens § 13, stk. 1, at
årsagen til, at fagforeningskontingenter kan fradrages fuldt ud, er, at medlemskab
praktisk talt altid må anses for en ”nødvendighed for udøvelsen af den
pågældendes erhverv”, jf. lovforslag nr. 44 af 17. november 1953 under de
specielle bemærkninger til lovforslagets § 7 …
det forhold, at forarbejderne så tydeligt henviser til ”udøvelsen” af et erhverv,
viser, at der ikke er fradragsret, hvis man er gået på pension og derved varigt har
forladt arbejdsmarkedet.
i den situation udøver man netop ikke noget erhverv, idet pensioneringen jo er
udtryk for, at man forlader arbejdsmarkedet og dermed også den erhvervsgruppe,
som man tidligere har tilhørt. når man ved pensioneringen forlader sit fag,
varetager sagsøgeren desuden heller ikke medlemmets faglige økonomiske
interesser, jf. ovenfor.
at pensionistmedlemmer ikke tilhører en erhvervsgruppe afspejler sig bl.a. ved, at
der – til forskel for de erhvervsaktive medlemmer – ikke er forskel på
kontingentet, afhængigt af hvilken fagsektor, pensionistmedlemmet er medlem af
…
der er enighed om, at det ikke er en betingelse for fradrag, at medlemmet aktuelt
er i beskæftigelse. der kan stadig være fradragsret, hvis medlemmet midlertidigt
er uden for beskæftigelse.
de afgørelser, som sagsøgeren påberåber sig (stævningen …) har det til fælles, at
skatteyderen midlertidigt var uden for beskæftigelse. der foreligger ikke af-
gørelser, som anerkender fradrag for pensionister, som varigt har forladt ar-
bejdsmarkedet, og som ikke er tjenestemænd, endsige afgørelser som udgør en
fast administrativ praksis, som sagsøgeren kan påberåbe sig under denne sag.
såfremt sagsøgeren påberåber sig, at der gælder en fast administrativ praksis,
hvorefter pensionister, som varigt har forladt arbejdsmarkedet, har fradragsret,
påhviler det sagsøgeren at godtgøre, at der foreligger en sådan fast administrativ
praksis, jf. (senest) ufr 2016.2126 h … denne bevisbyrde er ikke løftet, jf. også
skm.2006.528 ø, hvor finansforbundet også påberåbte sig fast administrativ
praksis til støtte for pensionistmedlemmernes fradragsret. østre landsret fandt det
ikke godtgjort, at der gjaldt en fast administrativ praksis, som finansforbundet
kunne påberåbe sig.
det forhold, at skat som udgangspunkt anerkender fradragsret for dagpenge- og
efterlønsmodtagere er uden betydning for denne sag. dagpenge- og efter-
lønsmodtagere er – i modsætning til pensionister – kendetegnet ved at skulle stå
til rådighed for arbejdsmarkedet (for efterlønsmodtagere dog kun på tidspunktet
for overgangen til efterløn). der henvises til arbejdsløshedsforsikringslovens § 74
                                         - 38 -
a, stk. 1, nr. 4, hvoraf fremgår, at det er en betingelse for efterløn, at man vil
kunne opfylde betingelserne for ret til dagpenge ved ledighed …
administrativ praksis kan desuden påberåbes så langt, praksis rækker, jf. (senest)
ufr 2016.2126 h … pensionister kan således ikke påberåbe sig en eventuel
administrativ praksis, som vedrører efterlønsmodtagere mv.
også sagsøgerens henvisning til de gule fagforeninger er uden betydning. selvom
de gule fagforeninger eventuelt ikke foretager overenskomstforhandlinger,
rådgiver foreningerne sine medlemmer om disses vilkår i relation til ansættelses-
og arbejdsforhold mv. dette er ikke tilfældet i relation til hk’s pen-
sionistmedlemmer, som jo netop har forladt arbejdsmarkedet.
af samme årsag er skats afgørelse heller ikke i strid med hverken ligheds-
grundsætningen, objektivitetsprincippet eller ligebehandlingsprincippet mv., jf.
herved stævningen …
4.4 sagsøgerens øvrige indsigelser
sagsøgeren har i processkrift 1 … anført, at ”pensionist” ikke er et entydigt be-
greb, og at det er uvist, hvordan begrebet skal afgrænses. sagsøgeren har end-
videre i stævningen … anført, at der ikke er hjemmel til at pålægge sagsøgeren at
indhente oplysninger om sine medlemmer.
hertil bemærkes, at indberetningsretten og -pligten efter skattekontrollovens § 8 t
alene gælder for kontingentbetalinger, som konkret er fradragsberettiget efter
ligningslovens § 13 (for så vidt medlemmet ikke har frabedt sig indberetning). hk
må derfor – som alle andre indberetningspligtige – indrette sig således, at
medlemmer med fradragsret identificeres, jf. i det hele ovenfor. hjemmel hertil
findes i skattekontrollovens § 8t og i indberetningsbekendtgørelsen.
dette kan gøres ganske let, da de (få) forhold, som skal identificeres, er 1) om
medlemmet har forladt arbejdsmarkedet og 2) om medlemmet er tjenestemand, jf.
ovenfor.
det bemærkes i den forbindelse, at sagsøgeren i forvejen grupperer medlemmerne
i kontingentgrupper, alt efter om medlemmet eksempelvis hører under gruppen
”alderspension” (kontingentgruppe 1510) eller ”alderspension med
tjenestemandspension” (kontingentgruppe 1500) …
sagsøgeren har således allerede identificeret hvilke medlemmer, der er pensio-
nerede, hvilke pensionerede medlemmer, der er tjenestemænd, og dermed også
hvilke kontingentbetalinger, der (som udgangspunkt) er indberetningspligt og –ret
for.
det bemærkes herved også, at sagsøgeren eksempelvis vil kunne indrette sig
således, at der som udgangspunkt ikke foretages indberetning f.s.v.a. pensio-
nistmedlemmer, men at det enkelte medlem kan anmode sagsøgeren om at fo-
retage indberetning, hvis vedkommende mener sig berettiget til fradrag. dette kan
eksempelvis være, hvis medlemmet er tjeneste-mand eller – på trods af at
                                              - 39 -
      vedkommende betaler pensionistkontingent – er beskæftiget eller søger arbejde
      inden for sagsøgerens fagområder.”
landsrettens begrundelse og resultat
ligningslovens § 13 og skattekontrollovens § 8 t må på baggrund af deres indbyrdes
sammenhæng og de ovenfor citerede forarbejder forstås således, at det alene er de
kontingentindbetalinger, der er fradragsberettigede efter ligningslovens § 13, som er omfattet
af indberetningspligten i § 8 t. indberetningsbekendtgørelsens § 39, stk. 1, er i
overensstemmelse hermed. som indberetningspligtig efter ligningslovens § 8 t skal hk
derfor sondre mellem fradragsberettigede og ikke-fradragsberettigede kontingent-
indbetalinger og alene indberette de fradragsberettigede indbetalinger til skat.
det fremgår af ligningslovens § 13, at fradrag for fagforeningskontingent er betinget af, at
fagforeningen har til hovedformål at varetage de økonomiske interesser for den
erhvervsgruppe, som den skattepligtige hører. fradragsretten er ifølge forarbejderne til
ligningslovens § 13 og skattekontrollovens § 8 t knyttet til, at udgiften er afholdt til at
erhverve, sikre og vedligeholde den skattepligtiges løbende indkomst. ved indførelsen af den
fulde fradragsret for kontingenter til fagforeninger blev der lagt vægt på, at medlemskab af en
faglig sammenslutning praktisk talt altid må anses som en nødvendighed for udøvelsen af det
pågældende medlems erhverv.
efter det anførte i hk’s overordnede formålsbestemmelser og målprogram mv. finder
landsretten, at hk´s hovedformål i forhold til pensionistmedlemmerne ikke er at varetage
disses økonomiske interesser. den omstændighed, at hk tilbyder sine pensionistmed-lemmer
bistand i forskellige henseender, herunder i anliggender vedrørende deres pension, som må
antages at have en vis økonomisk betydning for disse medlemmer, kan ikke føre til en anden
vurdering. hertil kommer, at pensionisterne i hk har mindre indflydelse end de
erhvervsaktive. pensionisterne kan således ikke vælges til tillidsposter og er ikke valgbare til
kongressen, sektorkongressen eller afdelingernes og sektorafdelingernes bestyrelser.
pensionisterne betaler i øvrigt et væsentligt lavere beløb i kontingent end de erhvervsaktive.
pensionsforholdene for hk’s medlemmer, der ikke er pensionerede tjenestemænd, er
endvidere endeligt fastlagt ved medlemmernes pensionering, og medlemskabet har derfor
                                              - 40 -
ikke den fornødne sammenhæng med de pågældendes løbende indkomst. de pågældende
medlemmer kan endvidere ikke i relation til ligningslovens § 13 siges at tilhøre en
erhvervsgruppe.
for så vidt angår det anførte om forskelsbehandling mv. finder landsretten, at der efter de
foreliggende oplysninger ikke er grundlag for at fastslå, at den omstændighed, at der for
pensionerede tjenestemænd og efterlønsmodtagere tillades fradrag for fagforenings-
kontingenter, indebærer, at den i denne sag omhandlede praksis er i strid med ligheds-
grundsætningen eller andre retsprincipper med den virkning, at hk´s pensionister, der ikke er
pensionerede tjenestemænd, af denne grund har ret til fradrag.
landsretten finder herefter, at hk’s pensionistmedlemmer, som ikke er pensionerede
tjenestemænd, ikke har fradragsret for deres kontingentbetaling, og hk skal derfor ikke
indberette de pågældende medlemmers indbetaling af fagforeningskontingent til skat.
på denne baggrund frifindes skatteministeriet.
hk danmark skal betale sagsomkostninger for landsretten til skatteministeriet med 150.000
kr. beløbet omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms. der er ved fastsættelsen af
beløbet taget hensyn til sagens omfang, varighed og betydning.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
skatteministeriet frifindes.
i sagsomkostninger for landsretten skal hk danmark betale 150.000 kr. til skatteministeriet.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.