text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 11. maj 2011
sag 96/2008
(2. afdeling)
a
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat birgitte kjærulff vognsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 14. afdeling den 27. februar 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, lene pagter kristensen, poul
søgaard, marianne højgaard pedersen og lars hjortnæs.
påstande
appellanten har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er der yderligere fremlagt bl.a. en opgørelse udarbejdet i 2008 af skattecenter
høje-taastrup over bidrag, som er udlagt forskudsvis for a, og en kendelse afsagt af lands-
skatteretten den 12. december 2008 vedrørende a’s skattepligtige indkomst i 2004, 2005 og
2006.
højesterets begrundelse og resultat
a har heller ikke for højesteret fremlagt oplysninger, der kan sandsynliggøre, at der ved
skattemyndighedernes modregning eller tvangsinddrivelse i 2001, 2002 eller 2003 er sket be-
taling af børnebidrag, der var forfaldet til betaling, i større omfang end det er lagt til grund af
skattemyndighederne ved skatteansættelserne for de pågældende indkomstår.
                                              - 2 -
herefter og i øvrigt af de grunde, landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 25.000 kr. til skatteministeriet.
sagsomkostningsbeløbene skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                            udskrift
                                                 af
                               østre landsrets dombog
                                           ____________
                                               dom
afsagt den 20. april 2018 af østre landsrets 10. afdeling
(landsdommerne anne thalbitzer, annette dam ryt-hansen og lone andersen (kst.)
med domsmænd).
10. afd. nr. s-2989-17:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …)
(advokat kåre pihlmann, besk.)
frederiksberg rets dom af 26. oktober 2017 (3614/2017) er anket af anklagemyndigheden
med endelig påstand om stadfæstelse af den idømte frihedsstraf og skærpelse, således at der
sker frakendelse af dansk indfødsret og udvisning med indrejseforbud for bestandig.
t har nedlagt påstand om formildelse af frihedsstraffen og i øvrigt stadfæstelse.
personlige forhold
tiltalte har i landsretten afgivet forklaring om sine personlige forhold.
tiltalte har forklaret blandt andet, at han stadig taler [et sprog inden for rigsfællesskabet].
sidst han var i tunesien var i 2005, hvor han var 15 år gammel. han har ikke kontakt til fami-
lie eller bekendte i tunesien. han så sidst sin far i maj 2016, hvor faderen besøgte ham i arre-
sten i odense. han ved derfor ikke, om faderen stadig bor i tunesien. hans far har et dårligt
forhold til a, og han ønsker derfor ikke at genoptage kontakten til sin far. det vil være van-
skeligt for hans mor og søster at besøge ham i tunesien, da hans far tidligere har haft truet
med at bortføre hans lillesøster.
                                                - 2 -
hans skolegang i folkeskolen var præget af, at han blev mobbet med sin vægt. han har gen-
nemført grundforløbet som elektriker. da han trods mange ansøgninger aldrig fik en lære-
plads, færdiggjorde han ikke sin uddannelse. efter han kom hjem fra syrien, begyndte han at
læse blandt andet matematik, og han har under varetægtsfængslingen afsluttet folkeskolens 9.
klasse og er nu i gang med 10. klasse.
i to sæsoner var han ansat på et kræmmermarked fra torsdag til søndag, hvor han nærmest
arbejdede i døgndrift. derudover har han arbejdet som servicemedarbejder i … i x-by på fuld
tid i tre måneder.
den 9. februar 2009 blev han islamisk gift med a. de første måneder boede de henholdsvis
hos hans mor og as morfar, hvorefter de flyttede til århus. bortset fra de måneder, hvor han
var i syrien, har de boet sammen hele tiden. de er forældre til b, der nu er 8 år gammel. a
besøger ham flere gange om ugen i arresten i odense, og en gang om ugen er b med. han har
også telefonisk kontakt med b en gang om ugen. det vil være hårdt for hans familie, hvis de
bliver nødt til at flytte til tunesien. hans hustru og søn taler ikke arabisk og kender ikke no-
gen i tunesien. mens han var i syrien, skypede han med a, men det vil efter hans opfattelse
ikke være godt for b, hvis de alene kan bevare kontakten via telefon- og skypesamtaler.
da han er meget uenig med de holdninger, som kaldet til islam giver udtryk for, har han
meldt sig ud af foreningen, og han har ikke siden hjemkomsten fra syrien haft kontakt med
dem. på intet tidspunkt har han haft overvejet at tage tilbage til syrien.
det er ikke korrekt, når det af byrettens dom fremgår, at … er kendt under krigernavnet … .
tiltalte har fortsat været frihedsberøvet under anken.
retsgrundlaget
indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, har følgende ordlyd:
        »§ 8 b. den, som dømmes for overtrædelse af en eller flere bestemmelser i straf-
        felovens kapitel 12 og 13, kan ved dom frakendes sin danske indfødsret, medmin-
        dre den pågældende derved bliver statsløs.«
                                                - 3 -
af forarbejderne til bestemmelsen (lovforslag nr. 138 af 28. januar 2004, folketingstidende
2003-04, tillæg a, sp. 4895 ff) fremgår under pkt. 4.2 blandt andet:
      ”4.2.1.
      statsborgerskab er det retlige bånd mellem et individ og en stat og konstituerer
      gensidige rettigheder og forpligtelser mellem individet og staten.
      statsborgerskab er udtryk for et særligt tilhørsforhold til et land og kendetegnet
      ved, at statsborgere i et land har særlige rettigheder i forhold til udlændinge i lan-
      det. i danmark indebærer statsborgerskab bl.a. særlige rettigheder i relation til
      demokratisk deltagelse, og det følger således af grundlovens § 29 og § 30, at
      valgbarhed og stemmeret til folketinget forudsætter dansk indfødsret. dansk ind-
      fødsret giver endvidere særlige rettigheder i relation til diplomatisk bistand, ud-
      stedelse af pas samt muligheden for at besætte visse offentlige hverv. dansk ind-
      fødsret giver en ubetinget ret til at blive i eller tage ophold i danmark.
      dansk indfødsret og de særlige rettigheder, der er knyttet hertil, må forudsætte
      loyalitet over for danmark og vitale interesser for det danske samfund.
      bliver en person dømt for forbrydelser mod statens selvstændighed eller sik-
      kerhed, statsforfatningen eller de øverste statsmyndigheder m.v., har den på-
      gældende efter regeringens og dansk folkepartis opfattelse vist sig illoyal over
      for danmark og vitale danske interesser på en sådan måde, at der bør være mu-
      lighed for at frakende den pågældende dansk indfødsret. der kan henvises til den
      foreslåede nye bestemmelse § 8 b.
      4.2.2.
      den foreslåede bestemmelse § 8 b om frakendelse af dansk indfødsret omfatter
      alle personer med dansk indfødsret. den måde, dansk indfødsret er erhvervet på,
      udelukker således ikke på forhånd nogen fra at være omfattet af bestemmelsen.
      dansk indfødsret kan erhverves ved fødsel (indfødsretslovens § 1), ved forældre-
      nes indgåelse af ægteskab (lovens § 2) ved adoption (lovens § 2 a), ved erklæring
      (lovens § 3 m.v.) eller ved folketingets vedtagelse af et lovforslag om indfødsrets
      meddelelse (naturalisation).
      afgrænsningen af bestemmelsen er hermed i overensstemmelse med princippet i
      den europæiske konvention om statsborgerret om ikke at gøre forskel på statsbor-
      gere, der har erhvervet indfødsret ved fødslen eller efterfølgende. der kan henvi-
      ses til det ovenfor under pkt. 3.2.1 anførte.
      en anden væsentlig begrundelse for den foreslåede afgrænsning er, at måden,
      dansk indfødsret er erhvervet på, ikke altid i sig selv siger noget afgørende om en
      persons tilknytning her til landet. dette skal sammenholdes med, at almindelige
      betragtninger om proportionalitet må indgå i vurderingen af, om en person skal
      frakendes dansk indfødsret, og en persons tilknytning[..] her til landet kan i den
      forbindelse både tale afgørende for eller imod, at indfødsret frakendes. der kan i
      øvrigt om denne proportionalitetsafvejning henvises til det nedenfor under pkt.
      4.2.5 anførte.
      …
      4.2.3.
      den foreslåede bestemmelse er begrænset til personer, som ud over at have er-
      hvervet dansk indfødsret tillige er statsborger i et eller flere andre lande (»dobbelt
      statsborgerskab«).
                                          - 4 -
dette har til formål at sikre, at en person ikke frakendes dansk indfødsret, hvis den
pågældende derved ville blive statsløs.
bestemmelsen er hermed i overensstemmelse med danmarks internationale for-
pligtelser efter fn-konventionen om begrænsning af statsløshed og den eu-
ropæiske konvention om statsborgerret. der henvises til det ovenfor under pkt. 3.2
anførte.
…
4.2.4.
muligheden for at frakende en person hans danske indfødsret er efter forslaget be-
tinget af, at den pågældende er dømt for handlinger kriminaliseret i straffelovens
kapitel 12 (om forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed) eller kapi-
tel 13 (om forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder
m.v.).
bestemmelsen bygger på dette punkt på den europæiske konvention om stats-
borgerret, hvorefter statsborgerskab kan fratages på grund af handlemåde, som er
til »alvorlig skade for et lands vitale interesser«.
forarbejderne til konventionen indeholder kun begrænset vejledning med hensyn
til, hvad der kan anses for omfattet af denne bestemmelse. dog omfatter den ikke
almindelig kriminalitet, uanset hvor alvorlig denne måtte være.
med den foreslåede afgrænsning er det lagt til grund, at straffelovens kapitel 12
og 13 normerer, hvad der må anses for at være til skade for landets vitale inte-
resser.
som henvisningen er udformet kan også forhold, som på et senere tidspunkt kri-
minaliseres i straffelovens kapitel 12 eller 13, danne grundlag for frakendelse af
dansk indfødsret. senest er der gennemført ændringer i nævnte kapitler i 2002
som led i regeringens terrorpakke.
straffelovens kapitel 13 har i § 110 d en bestemmelse, hvorefter straffen for over-
trædelse af bestemmelser i kapitel 25 (forbrydelser mod liv og legeme), kapitel 26
(forbrydelser mod den personlige frihed) og kapitel 27 (freds- og ærekrænkelser)
kan forhøjes med indtil det halve, hvis forbrydelsen begås mod et fremmed stats-
overhoved eller lederen af en fremmed diplomatisk mission. straf efter § 110 d
indebærer ikke som sådan en overtrædelse af bestemmelser i straffelovens kapitel
12 eller kapitel 13 og kan således ikke i sig selv danne grundlag for frakendelse af
dansk indfødsret.
4.2.5.
efter forslaget er dom for de omhandlede strafbare forhold en ydre ramme for mu-
ligheden for at frakende en person hans danske indfødsret. bestemmelserne i
straffelovens kapitel 12 og 13 indeholder normalstrafferammer fra 4 måneder
(f.eks. for forhånelse af fremmed nation m.v., jf. lovens § 110 e) til livstid (f.eks.
for overtrædelse af lovens § 114 om terrorisme).
det fremgår således af den foreslåede bestemmelse, at den, der dømmes for over-
trædelse af et eller flere af de omhandlede strafbare forhold, ved dom »kan« fra-
kendes sin danske indfødsret.
i overensstemmelse med almindelige betragtninger om proportionalitet er det
hermed forudsat, at domstolene ved vurderingen af, om en person skal frakendes
dansk indfødsret, foretager en afvejning af på den ene side forholdets grovhed og
på den anden side en frakendelses betydning for den pågældende. den foreslåede
bestemmelse svarer således på dette punkt principielt til den gældende bestem-
melse i indfødsretslovens § 8 a om frakendelse af dansk indfødsret erhvervet ved
svig.
                                         - 5 -
den betydning, frakendelse af dansk indfødsret har for en person, må bero på en
konkret vurdering af den pågældendes forhold.
ved denne vurdering bør der navnlig lægges vægt på personens tilknytning her til
landet og til udlandet, herunder det eller de lande, den pågældende tillige er stats-
borger i.
der kan i den forbindelse bl.a. lægges vægt på varigheden og karakteren af en
persons ophold i danmark og i udlandet. den tid, en person har tilbragt i danmark
og i udlandet, kan således i sig selv have betydning for den pågældendes tilknyt-
ning. dette må imidlertid sammenholdes med karakteren af opholdene. det bør
således tillægges særlig vægt, hvor den pågældende har fået sin opvækst, ligesom
ophold i udlandet kan tillægges mindre vægt, hvis udlandsopholdet skyldes arbej-
de for danske interesser, eller hvis den pågældende person under sit ophold i ud-
landet har bevaret en tæt tilknytning til danmark f.eks. gennem tilbagevendende
feriebesøg, deltagelse i danske foreninger i udlandet m.v.
der kan endvidere bl.a. lægges vægt på en persons aktuelle familiemæssige for-
hold her i landet og i udlandet samt den pågældendes rødder, herunder om famili-
en har en langvarig tilknytning til danmark
også sprogkundskaber kan have en betydning, herunder navnlig i hvilket omfang
den pågældende behersker dansk og sproget i det eller de lande, den pågældende
tillige er statsborger i.
i tilfælde, hvor en person alene dømmes for mindre alvorlige forhold, bør den på-
gældende kun frakendes dansk indfødsret, hvis denne sanktion må anses for at
være af mindre indgribende betydning for den pågældende. dette vil navnlig være
tilfældet, hvis den pågældendes tilknytning her til landet er så ringe, at det minder
om de omstændigheder, der i medfør af indfødsretslovens § 8 indebærer fortabelse
af dansk indfødsret.
i tilfælde, hvor en person dømmes for mere alvorlige forhold, bør den pågældende
som udgangspunkt frakendes dansk indfødsret. den betydning, en frakendelse har
for pågældende, kan dog tale afgørende herimod. herunder bør der ikke ske fra-
kendelse i forbindelse med selv meget alvorlige forhold, hvis den pågældende ik-
ke har nogen eller alene har en meget ringe tilknytning til et andet land. i disse si-
tuationer bør danmark tage ansvaret for den pågældende danske statsborgers
handlinger.
ved mere alvorlige forhold forstås som udgangspunkt forhold, der straffes med
fængsel i 2 år eller derover.
udlændingelovens regler om inddragelse af opholdstilladelse og udvisning bør i et
vist omfang indgå i proportionalitetsafvejningen.
en delmængde af de personer, som er omfattet af den foreslåede bestemmelse, vil
før meddelelse af dansk indfødsret have haft ophold i danmark på grundlag af en
opholdstilladelse meddelt i medfør af udlændingeloven. der vil navnlig være tale
om personer, som har opnået dansk indfødsret ved naturalisation.
i det omfang, disse personer ikke havde søgt eller ikke opnået dansk indfødsret,
ville dom for strafbart forhold i stedet kunne indgå i vurderingen af, om udlæn-
dingelovens betingelser for inddragelse af opholdstilladelse og eventuelt udvis-
ning ville være til stede. efter udlændingeloven kan en udlænding få inddraget sin
opholdstilladelse og blive udvist bl.a., hvis den pågældende må anses for en fare
for statens sikkerhed eller en alvorlig trussel mod den offentlig orden, sikkerhed,
sundhed m.v.
vurderingen af, om en person skal have inddraget sin opholdstilladelse og ud-
vises, afhænger imidlertid af en proportionalitetsafvejning, der minder meget om
                                                - 6 -
       den afvejning, der efter forslaget skal foretages i forbindelse med spørgsmål om
       frakendelse af dansk indfødsret.
       ved afgørelse om inddragelse af opholdstilladelse og udvisning skal der således
       tages hensyn til, om inddragelse eller udvisning må antages at være særlig bela-
       stende, navnlig på grund af udlændingens tilknytning til det danske samfund, ud-
       lændingens alder, helbredstilstand og andre personlige forhold, udlændingens til-
       knytning til herboende personer, konsekvenserne for herboende nære familiemed-
       lemmer, udlændingens manglende eller ringe tilknytning til hjemlandet eller andre
       lande, hvor udlændingen kan ventes at tage ophold, og risikoen for, at udlændin-
       gen uden for de i udlændingelovens § 7, stk. 1 og 2, nævnte tilfælde vil lide over-
       last i hjemlandet eller andre lande, hvor udlændingen kan ventes at tage ophold.
       de nævnte hensyn er i dag anført i udlændingelovens § 26.
       i det omfang, der er sammenfald mellem de hensyn, der efter den foreslåede be-
       stemmelse om frakendelse af dansk indfødsret skal indgå ved vurderingen af, om
       en person skal frakendes dansk indfødsret, og de hensyn, der skal indgå i vurde-
       ringen efter udlændingelovens regler om inddragelse af opholdstilladelse og ud-
       visning, og en vurdering ud fra disse hensyn ikke ville føre til inddragelse af op-
       holdstilladelse og udvisning, bør der normalt ikke ske frakendelse af dansk ind-
       fødsret.”
landsrettens begrundelse og resultat
for landsretten angår sagen strafudmålingen samt spørgsmålene om frakendelse af dansk ind-
fødsret og udvisning.
strafudmåling
tiltalte er ved byrettens dom fundet skyldig i overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, og
§ 114 d, stk. 3, ved at lade sig hverve til at begå handlinger omfattet af straffelovens § 114 og
§ 114 a og ved i en kortere periode under sit ophold i syrien at have modtaget træning eller
anden form for oplæring i at begå terrorhandlinger omfattet af straffelovens § 114 eller § 114
a, herunder undervisning i våbenbrug mv. af isil.
efter de dagældende regler var strafferammen fængsel i 6 år.
af højesterets dom af 14. november 2017 (ufr 2018.769 h) fremgår, at straffen efter de da-
gældende regler for overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, ved at have ladet sig hverve
som ”kæmper” til terrororganisationen islamisk stat og under to ophold i syrien af kortere
varighed at have deltaget i træning af våbenbrug, isoleret set var fængsel i 4 år.
det forhold, at tiltalte under alene ét kortere ophold hos isil i syrien modtog træning eller
anden form for oplæring i at begå terrorhandlinger, kan henset til karakteren og alvoren af den
                                                 - 7 -
begåede kriminalitet samt, at der, som anført af byretten, ikke foreligger nogen formildende
omstændigheder, herefter ikke medføre, at straffen fastsættes til mindre end 4 års fængsel.
henset hertil tiltræder landsretten, at straffen er fastsat til fængsel i 4 år.
frakendelse af dansk indfødsret og udvisning
det fremgår af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at den, der findes skyldig i overtrædelse af en
eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13, ved dom kan frakendes sin danske
indfødsret, medmindre den pågældende derved bliver statsløs.
endvidere fremgår det af udlændingelovens § 22, nr. 1 og 6, blandt andet, at en udlænding,
der har haft lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 9 år, kan udvises, hvis udlæn-
dingen idømmes en ubetinget fængselsstraf af mindst 3 år, og hvis udlændingen efter be-
stemmelserne i straffelovens kapitel 12 og 13 idømmes ubetinget frihedsstraf.
som det fremgår af højesterets domme af 14. november 2017 (ufr 2018.769) og 8. juni 2016
(ufr 2016.3235) skal der ved vurderingen af, om indfødsret skal frakendes, når lovens betin-
gelser er opfyldt, efter forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, foretages en proporti-
onalitetsafvejning af på den ene side forholdets grovhed og på den anden side en frakendelses
betydning for den pågældende. i tilfælde, hvor en person dømmes for mere alvorlige forhold,
hvorved forstås forhold, der straffes med fængsel i 2 år eller derover, bør den pågældende
ifølge forarbejderne som udgangspunkt frakendes dansk indfødsret. det fremgår endvidere, at
proportionalitetsafvejningen minder om den, der skal foretages efter udlændingelovens regler
ved vurderingen af, om udvisning på grund af et strafbart forhold skal ske, og at der normalt
ikke bør ske frakendelse af dansk indfødsret, hvis det efter udlændingelovens regler vil være
et uproportionalt indgreb at udvise den pågældende.
det er for landsretten ubestridt, at tiltalte også har tunesisk statsborgerskab og således ikke
bliver statsløs ved en eventuel fratagelse af dansk statsborgerskab. tiltalte skal som nævnt
straffes med fængsel i 4 år for overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, og 114 d, stk. 3.
der er derfor hjemmel til at frakende ham dansk indfødsret i medfør af indfødsretslovens § 8
b, stk. 1, ligesom der i så fald er hjemmel til at udvise ham efter udlændingelovens § 22, nr. 1
og 6, medmindre dette vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser, jf. den da-
gældende udlændingelovs § 26, stk. 2, sammenholdt med artikel 8, stk. 1, i den europæiske
                                                 - 8 -
menneskerettighedskonvention, hvorefter enhver har ret til respekt for bl.a. sit privatliv og
familieliv.
efter det oplyste om tiltaltes forhold vil udvisning indebære et indgreb i hans ret til privatliv
og familieliv, jf. menneskerettighedskonventionens artikel 8. et sådant indgreb er kun beretti-
get, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, er opfyldt. udvisning har hjemmel i loven og til for-
mål at forebygge uro eller forbrydelse. det er derfor afgørende, om udvisning må anses for
nødvendigt af hensyn til disse formål. dette beror på en proportionalitetsafvejning af på den
ene side grovheden af tiltaltes kriminalitet og på den anden side hensynet til tiltaltes privatliv
og familieliv.
i proportionalitetsvurderingen indgår navnlig det samfundsmæssige behov for udvisning un-
der hensyn til karakteren og alvoren af den begåede kriminalitet. i bedømmelsen indgår end-
videre, hvor længe den pågældende har opholdt sig her i landet samt styrken af de fami-
liemæssige, sociale og kulturelle bånd til i det foreliggende tilfælde henholdsvis danmark og
tunesien.
det følger bl.a. af menneskerettighedsdomstolens dom af 23. juni 2008 i sagen maslov mod
østrig (sag nr. 1638/03), at der skal foreligge meget tungtvejende grunde for at retfærdiggøre
en udvisning, når der som i det foreliggende tilfælde er tale om en person, der er født her i
landet, og som har tilbragt det meste af sin barndom og ungdom her i landet.
tiltalte har begået meget alvorlige forbrydelser i forbindelse med terrorisme, hvilket som
nævnt skal straffes med fængsel i 4 år. udgangspunktet efter forarbejderne til indfødsrets-
lovens § 8 b, stk. 1, er herefter, at han skal frakendes sin danske indfødsret samt udvises af
danmark.
tiltale er født i 1990 af en [et sted i rigsfællesskabet] mor og en tunesisk far. tiltalte har fra
fødslen haft dansk indfødsret, og det må, som anført af byretten, antages, at der på den mød-
rene side er rødder i danmark gennem flere generationer. han har haft hele sin opvækst og
skolegang i danmark. tiltalte blev i februar 2009 islamisk gift med en dansk statsborger, a,
og sammen har de en søn på 8 år. det lægges efter tiltaltes forklaring til grund, at han og a,
har boet sammen siden februar 2009, bortset fra de perioder, hvor tiltalte var henholdsvis i
                                                - 9 -
syrien og varetægtsfængslet. det lægges herefter til grund, at tiltalte gennem en årrække har
haft et egentligt familieliv med a og deres fælles søn, som efter det oplyste ikke har nogen
nærmere tilknytning til tunesien. det fremgår endvidere, at tiltaltes mor og søskende ligele-
des bor i danmark. han taler, læser og skriver dansk. selv om han er uden uddannelse og
bortset fra få og korte perioder uden fast beskæftigelse, er der ikke tvivl om, at tiltalte har en
sådan stærk tilknytning til danmark, at udvisning vil udgøre en væsentlig belastning for ham
og hans familie.
heroverfor står oplysningerne om, at tiltalte flere gange har været på ferie i tunesien, og at
han som 15-årig opholdt sig i tunesien i 6 måneder. tiltalte oplyser dog, at han ikke er nær-
mere bekendt med, hvor hans familie i tunesien bor, og at han ikke er bekendt med, om hans
far stadig bor i tunesien. tiltalte, der taler og læser arabisk, må desuagtet anses for at have en
vis social og kulturel tilknytning til tunesien.
4 voterende udtaler:
efter en samlet afvejning af alle ovennævnte forhold finder vi, at frakendelse af dansk ind-
fødsret samt udvisning med indrejseforbud for bestandig udgør et uproportionalt indgreb i
forhold til tiltalte.
2 voterende udtaler:
vi finder under hensyn til det meget alvorlige forhold, som tiltalte er dømt for, og at han har
en vis tilknytning til tunesien, at hverken frakendelse af indfødsret eller udvisning med ind-
rejseforbud for bestandig udgør et uproportionalt indgreb i forhold til tiltalte.
efter stemmeflertallet tiltræder landsretten, at tiltalte er frifundet for påstanden om fraken-
delse af sin danske indfødsret og påstanden om udvisning med indrejseforbud for bestandig.
landsretten stadfæster derfor dommen i det omfang, den er anket.
                                    thi kendes for ret:
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes.
                                          - 10 -
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                             dom
afsagt den 3. juni 2014 af vestre landsrets 14. afdeling (dommerne john lundum, erik p.
bentzen og mia grosen skovbo (kst.)) i ankesag
v.l. b–1656–13
kristelig fagforening
som mandatar for a
(advokat mathias staugaard nielsen, aarhus)
mod
professionshøjskolen
university college nordjylland
(advokat jakob s. johnsen, frederikshavn)
retten i aalborg har den 20. juni 2013 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 17-395/2012).
påstande
for landsretten har appellanten, kristelig fagforening som mandatar for a, gentaget sine
påstande for byretten.
indstævnte, professionshøjskolen university college nordjylland (herefter ucn), har påstået
dommen stadfæstet, subsidiært påstået frifindelse mod betaling af et mindre beløb end påstået
af a.
supplerende sagsfremstilling
der er for landsretten fremlagt en udskrift af bs profil på netværket linkedin.
                                                  - 2 -
forklaringer
a, c, d, e og f har afgivet supplerende forklaring for landsretten. der er endvidere afgivet
forklaring af b og g.
a har supplerende forklaret, at hun var til samtale hos ucn om stillingen som
markedsføringskoordinator den 21. april 2010. den næste dag modtog hun telefonisk
meddelelsen om, at hun fik stillingen. hun modtog skriftlig bekræftelse herpå nogle få dage
senere. hun tiltrådte stillingen den 16. august 2010, hvilket var ca. 2 uger før, hun blev
kandidat. hun opfattede ikke stillingen som en del af administrationen. i forbindelse med
besparelserne på ucn blev flere ledelsesniveauer skåret væk. i sensommeren 2011 var der
rygter om afskedigelser i administrationen. hun følte sig ikke i fare, da hun sad i en nyoprettet
stilling og derfor ikke kunne tro, at den kort tid efter skulle nedlægges igen. hun var desuden
ikke en del af administrationen. det var primært medarbejdere med sekretærfunktioner, som
risikerede afskedigelse. ... blev ikke afskediget, selv om hun stod på listen over medarbejdere,
der skulle afskediges. ... fratrådte frivilligt sin stilling. den 6. oktober 2011 fortalte hun f, at
hun var gravid. der var samme dag et orienteringsmøde om den overordnede plan for
organisationen på ucn. intet på orienteringsmødet vedrørte hendes stilling. umiddelbart efter
mødet fortalte hun f om sin graviditet. den 26. oktober 2011 modtog hun varsel om
afskedigelse. hun blev ikke i den mellemliggende periode kontaktet vedrørende muligheden
for at blive placeret et andet sted på ucn. e kontaktede hende heller ikke. hun har aldrig talt
med e. hun er aldrig blevet anmodet om at opdatere sit cv. hendes cv var målrettet den
stilling, hun i sin tid søgte som markedsføringskoordinator. ved en opdatering af cv’et kunne
hun have anført de sundhedsfagligt relevante projekter/opgaver, som hun havde haft under sit
studium.
hun ville have været en relevant medarbejder til stillingen som ledelses- og
organisationskonsulent. flere i hr-ledelsen havde en uddannelse som hendes. under studiet
deltog hun i projekter, som var relevante i forhold til jobannoncen. det var bl.a. en del af
studiet at undervise medstuderende. hun har også som en del af studiet løst en
konsulentopgave vedrørende kollegial supervision. hun ville ikke have skilt sig ud i forhold
til de øvrige konsulenter. nogle af dem havde mange års erfaring som konsulenter, mens
andre havde få. hun kendte endvidere act2learns arbejdsopgaver. ”godt og velfungerende
                                               - 3 -
netværk” opfatter hun som stort og bredt kendskab til mange virksomheder. dette havde hun
både i kraft af studiet og sin ansættelse på ucn.
stillingen som akademisk medarbejder til sygeplejerskeuddannelsen var ”spot on” i forhold til
hendes erfaring fra et forløb under studiet, hvor hun var på mammakirurgisk klinik og
medicinsk gastroenterologisk afdeling på aalborg sygehus og bl.a. på den baggrund lavede
bachelorprojektet ”…”, som blev udført for aalborg sygehus. i den forbindelse udarbejdede
hun også udkast til en ny velkomstbrochure og nye retningslinjer for kommunikation på
afdelingen. hun så stillingen, da den blev opslået den 23. januar 2012, men hun søgte den
ikke. baggrunden var, at hverken c eller f kontaktede hende, og det tog hun som udtryk for,
at hun ikke var ønsket i stillingen. hun opfyldte alle de kvalifikationer, der ifølge
stillingsannoncen var krav om. hun og b, som fik stillingen, og hvis kvalifikationer fremgår
af hendes linked-in-profil, har stort set samme uddannelse. hun har dog en
kandidatuddannelse mere end b. desuden havde hun i modsætning til b fuldt kendskab til
act2learn og ucn.
stillingen som konsulent til efter- og videreuddannelsen – skoleområdet og de pædagogiske
diplomuddannelser passede hun mindre godt til, da hun ikke er uddannet folkeskolelærer. hun
har desuden ikke erfaring inden for det pædagogiske arbejdsfelt. derimod passede hun bedre
til stillingen som underviser til erhvervsakademiuddannelserne, selv om der var krav om en
uddannelse som grafisk designteknolog. hun kendte dog uddannelsen godt.
c har supplerende forklaret, at ... ikke deltog i mødet den 19. september 2011. udover hende
deltog kun f og g. det er den enkelte chef for det relevante område, herunder chefen for
act2learn, som vurderer behovet for ansættelse af en ny medarbejder, står for stillingsopslaget
og beslutning om, hvem der skal ansættes. først herefter kommer hun ind i billedet og
udarbejder ansættelsesbrev. ansættelsesbrevet vil senest blive udarbejdet – afhængig af
tidspresset i afdelingen – en måned efter medarbejderens tiltrædelse. ved ansættelsen af d
blev ansættelsesbrevet udarbejdet før hendes tiltræden den 1. januar 2012. f meddelte pr.
telefon, at d var blevet ansat. dette skete i begyndelsen af oktober 2011. f oplyste, at d
skulle afvikle nogle arbejdsopgaver i sin virksomhed, inden hun kunne tiltræde. hun
vurderede derfor, at udarbejdelsen af ansættelsesbrevet kunne vente. beslutningen om, hvem
der skulle afskediges som led i besparelserne, blev truffet den 19. september 2011. alle på
                                                - 4 -
listen – med undtagelse af ... – skulle afskediges. det var en endelig beslutning, som ikke
kunne ændres. på seminaret den 21.- 22. september 2011, hvor tillidsrepræsentanterne deltog,
blev bl.a. afskedigelserne forelagt. as stilling var en administrativ stilling. ... blev opsagt uden
nogen særlig aftale. ... fratrådte således ikke frivilligt. på mødet den 6. oktober 2011 blev der
orienteret om besparelserne. det var f, der skulle undersøge mulighederne for at omplacere
a. da wild card-løsningen blev drøftet, kontaktede f ucn kommunikation for at undersøge
muligheden for, at a blev placeret der.
d har supplerende forklaret, at hun før sin ansættelse på ucn nok havde ¾ af sine
arbejdsopgaver der. ved ansættelsen hos ucn kunne hun tage kunderne fra sin selvstændige
virksomhed med. hendes ydelser over for disse kunder er de samme som tidligere, men ucn
udfakturerer for ydelserne. f rettede i slutningen af august eller begyndelsen af september
2011 henvendelse til hende og spurgte, om hun var interesseret i en ansættelse som ledelses-
og organisationskonsulent. ifølge hendes kalender havde hun et nyt møde med f den 7.
september 2011, hvor han mere præcist redegjorde for stillingen, og hvordan stillingen kunne
være interessant for hende. alle vilkår for ansættelsen blev drøftet og aftalt. efter nogle dages
betænkningstid – vistnok den 12. september 2011 – takkede hun ja til stillingen over for f.
kort tid før sin tiltrædelse fik hun ansættelsesbrevet tilsendt. selv om der gik nogle måneder,
før hun modtog ansættelsesbrevet, var hun ikke i tvivl om, at hun og f havde en aftale om
hendes ansættelse. hun stolede på ucn.
e har supplerende forklaret, at hun har skrevet ”notat vedrørende vurdering af mulighed for
omplacering”, og det blev sendt til c. notatet er udateret, men var vedhæftet en e-mail. hun
er leder af den afdeling, som søgte en akademisk medarbejder til sygeplejerskeuddannelsen.
hun talte ikke med a, inden hun udarbejdede notatet. hun havde alene et cv som grundlag
for udarbejdelsen af notatet, men hun kan ikke sige, om det var as cv. stillingen opstod i
januar 2012, da den medarbejder, som var ansat i stillingen, sagde op. den pågældende var
vist uddannet cand. mag. i engelsk, men hun husker ikke, hvilken uddannelse hun ellers
havde. hun mener, at vedkommende havde været ansat i stillingen i ca. 1 år, da hun sagde op.
den person, som efterfølgende blev ansat i stillingen, er kandidat i kommunikation.
vedkommende havde været i praktik på aalborg sygehus i et semester på studiet, og hun
havde været ansat på senhjerneskadecentret i frederikshavn kommune. vedkommende
havde således indsigt i det sundhedsfaglige område og i sygeplejerskeuddannelsen. denne
                                                 - 5 -
erfaring var udslagsgivende for ansættelsen. der kan dog finde en oplæring sted, hvis en
nyansat medarbejder ikke har kendskab til det sundhedsfaglige område. det er ikke en
forudsætning, at den person, som ansættes som akademisk medarbejder, er uddannet
sygeplejerske. det er faktisk bedst, hvis vedkommende har en anden uddannelse.
b har forklaret, at hun er ansat på ucn på sygeplejerskeuddannelsen. hun blev ansat i
begyndelsen af 2012. hun er uddannet fra aalborg universitet i 2009 i interpersonel
kommunikation. ansættelsen på aalborg sygehus i perioden februar 2008 – juni 2008 som
trainee, der fremgår af hendes linkedin-profil, var et led i studiet. hun var tilknyttet en
journalist og en kommunikationsmedarbejder under ansættelsen. ansættelsen som
uddannelses- og kommunikationskonsulent hos telenor var primært i uddannelsesafdelingen i
kundeservice og i intern kommunikation. hun var ansat i 2 måneder ved frederikshavn
kommune, senhjerneskadecentret, i et løntilskudsjob. arbejdet bestod i undervisning,
projektledelse og coaching, og det gav hende gode erfaringer, som hun kunne bruge i sin
stilling på ucn. ved ansættelsen blev der fra ucn’s side lagt vægt på hendes erfaring fra
senhjerneskadecentret. hun kendte h, som var ansat i stillingen før hende. hun mener, at h
også var uddannet i kommunikation, men hun ved ikke, om h havde sundhedsfaglig erfaring.
inden den tidsbegrænsede ansættelse som akademisk medarbejder ved
sygeplejerskeuddannelsen udløb, blev stillingen slået op som en fast stilling. hun søgte
stillingen og fik den.
f har supplerende forklaret, at d blev ansat som ledelses- og organisationskonsulent. der var
stor forskel på denne stilling og den stilling, som a var ansat i. d havde erfaring fra praksis,
netværk og stor viden inden for området. d havde således drevet selvstændig virksomhed i 7
år og havde et netværk, som hun tog med ind i ucn. i slutningen af august 2011 havde han
en samtale med d om stillingen. hun ville overveje det, og på et møde den 7. september 2011
sagde d ja til stillingen. det blev aftalt, at hun kunne færdiggøre nogle projekter, som hun var
i gang med i sin virksomhed, inden hun tiltrådte. han havde håbet, at d kunne være tiltrådt
den 1. oktober 2011, men det var ikke muligt. han orienterede c om, at han havde ansat d, og
at det først var fra den 1. januar 2012. han havde ikke noget med udarbejdelsen af
ansættelsesbrevet at gøre. der er 15-18 konsulenter ansat på ucn, og der er stor forskel på
konsulenternes erhvervserfaring. økonomifunktionen i act2learn er en nøglefunktion for
afdelingen. det var derfor åbenbart, at det var markedsføringskoordinatorstillingen, som
                                                - 6 -
skulle nedlægges. ... blev ikke opsagt, fordi den anden chef i afdelingen, g, ikke kunne
acceptere, at p blev opsagt. inden seminariet den 21.- 22. september 2011 var det besluttet,
hvem der skulle afskediges. ved ansættelsessamtaler er der normalt repræsentanter med fra
alle ucn’s afdelinger. han husker ikke, om det var tilfældet ved samtalen med a. han husker
ikke, om der var nogen med fra det sundhedsfaglige område. han var i dialog med ucn’s
personaleafdeling i forbindelse med afskedigelserne. a blev forsøgt omplaceret til ucn
kommunikation før beslutningen om, hvem der skulle afskediges, blev truffet, og før han blev
bekendt med, at hun var gravid. han vurderede, at der ikke var mulighed for at omplacere a
inden for act2learn. han overvejede ikke at undersøge muligheden for at omplacere a til en
anden afdeling i ucn i overensstemmelse med ucn’s notat om procedure ved uansøgt
afsked. i as opsigelsesperiode gjorde han sig ikke særlige tanker om omplacering af a. hun
havde adgang til ”systemet” og kunne således selv holde sig orienteret om mulige stillinger.
g har forklaret, at hun tidligere var ansat i act2learn og var kollega med f. hun er i dag
forvaltningschef i hjørring kommune. hun deltog i processen i 2011 med besparelse på
ucn. det blev besluttet at nedlægge as stilling. på et møde den 19. september 2011 blev det
drøftet med c, hvordan besparelserne skulle udmøntes. der var sat navne på de medarbejdere,
som skulle afskediges. f deltog også i mødet. den 21.- 22. september 2011 var der seminar,
hvor også nogle medarbejdere deltog. den endelige beslutning om, hvem der skulle
afskediges, var truffet i september 2011 under forudsætning af, at ingen meddelte, at de
ønskede at fratræde deres stillinger frivilligt. ... var på listen, men vidnet ønskede på grund af
ledelsesstrukturen ikke, at ... blev afskediget, idet hun var en vigtig medarbejder for vidnets
ledelsesområde. to medarbejdere, som allerede var på listen, meddelte, at de ønskede at
fratræde.
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i
overensstemmelse hermed.
a har yderligere gjort gældende, at ucn ikke gjorde tilstrækkeligt for at omplacere hende i
en anden stilling på ucn. en arbejdsgiver har pligt til at forsøge at omplacere en afskediget
medarbejder, som er beskyttet af ligebehandlingsloven, frem til opsigelsesperiodens udløb.
                                                - 7 -
ucn har yderligere gjort gældende, at der blev gjort tilstrækkeligt i forsøget på at omplacere
a i en anden stilling, men at der ikke var reelle omplaceringsmuligheder. forpligtelsen til at
omplacere en medarbejder, som er beskyttet af ligebehandlingsloven, ophører, når
beslutningen om afskedigelse er truffet. der var ingen forpligtelse til at omplacere a, idet
ingen vidste, at hun var gravid, da beslutningen om afskedigelse blev truffet.
til støtte for sin subsidiære påstand har ucn gjort gældende, at godtgørelsesbeløbet ikke skal
udmåles til et beløb, som overstiger 6 måneders løn, idet hverken as anciennitet eller
omstændighederne ved opsigelsen taler herfor.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at beslutningen om at afskedige bl.a. a blev
truffet på et møde mellem c, f og g den 19. september 2011, og at denne beslutning ikke
stod til at ændre, medmindre andre medarbejdere – end de, der stod på listen – ønskede at
fratræde deres stillinger frivilligt. beslutningen om, hvem der skulle afskediges, blev meddelt
på et seminar for samarbejdsudvalget den 21.- 22. september 2011. a fortalte den 6. oktober
2011 f, at hun var gravid. landsretten er herefter enig med byretten i, at afskedigelsen af a
den 28. november 2011 ikke var begrundet i hendes graviditet, men derimod i de besparelser,
som ucn, herunder act2learn, skulle gennemføre.
afskedigelsen af a blev iværksat ved et høringsbrev af 26. oktober 2011, som blev fulgt op af
den egentlige afskedigelse ved brev af 28. november 2011, og hendes opsigelsesperiode udløb
ved udgangen af februar 2012. en arbejdsgivers forpligtelse til at søge en ansat, der er
omfattet af § 9 i ligebehandlingsloven, omplaceret, ophører ikke ved afskedigelsen af den
pågældende, men er gældende frem til udløbet af opsigelsesperioden. dette gælder også i en
situation som den foreliggende, hvor ucn først blev bekendt med as graviditet, efter at
beslutningen om at afskedige hende var truffet.
landsretten er af de grunde, som byretten har anført, enig i, at a var ansat ved ucn med
efter- og videreuddannelsesafdelingen – navneændret til act2learn – som arbejdsområde.
forpligtelsen til at omplacere a i en anden stilling omfattede derfor hele ucn. dette støttes i
                                               - 8 -
øvrigt af punkt 6 i ucn’s notat om procedure ved uansøgt afsked. notatet blev ved e-mail af
7. oktober 2011 fra g sendt til en række medarbejdere, herunder a, i anledning af de
forestående afskedigelser ved udmøntningen af spareplanen for act2learn 2012-2014.
før beslutningen om, hvem der skulle afskediges, blev truffet, og før f blev bekendt med, at
a var gravid, blev hun forsøgt omplaceret til ucn kommunikation. navnlig efter
forklaringen fra f lægger landsretten til grund, at a ikke herefter blev forsøgt omplaceret til
en anden stilling, hverken inden for act2learn eller ucn generelt.
af de grunde, som byretten har anført, tiltræder landsretten, at a ikke kunne have været
omplaceret i stillingen som konsulent til efter- og videreuddannelsen – skoleområdet og de
pædagogiske diplomuddannelser, i stillingen som underviser til
erhvervsakademiuddannelserne (grafisk designteknolog) eller i stillingen som ledelses- og
organisationskonsulent, som d blev ansat i.
vedrørende stillingen som akademisk medarbejder til sygeplejerskeuddannelsen lægger
landsretten efter bevisførelsen til grund, at a, b, der blev ansat i stillingen, og formentlig også
den medarbejder, som tidligere havde været ansat i stillingen, stort set havde ens uddannelser.
landsretten finder ikke, at bs erhvervserfaring, herunder fra det sundhedsfaglige område, har
haft et omfang eller en karakter, som var større eller bedre end as erfaringer fra sin ansættelse
på ucn og fra sit praktikophold på aalborg sygehus i forbindelse med hendes studium. ucn
burde have sikret sig, at man havde tilstrækkelige oplysninger om as kvalifikationer, og hun
skulle herefter være gjort opmærksom på den ledige stilling som akademisk medarbejder. den
omstændighed, at a havde set stillingsopslaget, men valgte ikke at søge stillingen, medfører
ikke, at ucn har været fritaget for sin forpligtelse til at søge a omplaceret i stillingen.
efter det anførte har ucn ikke ført bevis for, at afskedigelsen af a og den manglende
omplacering af hende var uden sammenhæng med, at hun var gravid, jf.
ligebehandlingslovens § 16, stk. 4. hun er derfor berettiget til godtgørelse, jf.
ligebehandlingslovens § 16, stk. 2.
a var ansat i stillingen som markedsføringskoordinator i næsten 1 år og 3 måneder, da hun
blev afskediget. på denne baggrund og under hensyn til sagens omstændigheder i øvrigt
                                               - 9 -
fastsættes godtgørelsen til 270.793,53 kr., svarende til 9 måneders løn.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal professionshøjskolen
university college nordjylland betale sagsomkostninger for begge retter til kristelig
fagforening som mandatar for a med i alt 83.600 kr. beløbet omfatter 13.600 kr. til retsafgift
og 70.000 kr. til udgifter til advokatbistand.
beløbet til udgifter til advokatbistand er uden moms, da det er oplyst, at kristelig fagforening
som mandatar for a er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt
på sagens økonomiske værdi og dens omfang.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
professionshøjskolen university college nordjylland skal til a betale 270.793,53 kr. med
procesrente fra den 23. februar 2012.
professionshøjskolen university college nordjylland skal betale sagens omkostninger for
begge retter til kristelig fagforening som mandatar for a med 83.600 kr.
det idømte skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
s0015000 - jf
                                 udskrift
                                     af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                ____________
den 3. marts 2005 blev af retten i sagerne
s-15-02
if skadeforsikring
(advokat henrik valdorf-hansen)
mod
1) c. breinholt a/s
(advokat henrik thal jantzen ved advokatfuldmægtig mads poulsen)
2) flota suardiaz s.a.
(advokat ulla fabricius)
adciteret: hyundai sweden shipping agency ab
(advokat jens v. mathiasen)
og s-5-03
flota suardiaz s.a.
(advokat jes anker mikkelsen)
mod
bonus energy a/s
(advokat henrik thal jantzen ved advokatfuldmægtig mads poulsen)
afsagt sålydende
                                   d o m:
                                             - 2 -
indledning og påstande
sagerne vedrører ansvaret for skaderne på et gearhus (nacelle eller generator)
til en vindmølle og 8 ford transit varebiler opstået under transporten fra göte-
borg til spanien med skibet arroyofrio dos ejet af flota suardiaz s.a.
under transporten rev nacellen sig løs fra den mafi-transportvogn hvortil nacel-
lens transportramme var svejset. nacellen blev beskadiget, og den forvoldte
skade på 8 ford transit varebiler som var taget ombord i zeebrugge, og som var
anbragt på samme dæk som nacellen og et nav (hub) til vindmøllen. der skete
ingen skade på navet.
vindmølleproducenten bonus energy a/s havde overladt transporten af nacellen
og navet til dsv der havde indgået en aftale med c. breinholt a/s som agent
eller transportør.
svejsningen af transportrammen til mafien var udført af mcr (mobile container
repair ab) som var blevet antaget dertil af hyundai sweden shipping agency ab
der havde fået opdraget af c. breinholt a/s. hyundai sweden shipping agency
ab og c. breinholt a/s var agenter for flota suardiaz s.a. i henholdsvis sverige
og danmark.
sagen s-15-02 vedrører skaden på nacellen og sagen s-5-03 vedrører skaderne
på varebilerne. der er enighed om de økonomiske konsekvenser af uheldet, så-
ledes at sagerne alene vedrører ansvarsspørgsmålet.
aftaleforholdene kan illustreres således:
              bonus energy, producent           ↔ codan, vareforsikrer
                              ↓
              dsv, fragtfører                   ↔ if, ansvarsforsikrer
                              ↓
              breinholt, agent eller fragtfører
                              ↓
              hyundai, agent eller fragtfører   ↔ mcr, svejser
                              ↓
              flota suardiaz, transportør
                                           - 3 -
codan forsikring har som vareforsikrer udbetalt erstatning til bonus energy a/s
og gjort regres mod if skadeforsikring som ansvarsforsikrer for dsv. if skade-
forsikring har dækket codans krav, og herefter rejst krav mod c. breinholt a/s
og flota suardiaz s.a.
s-15-02:
if skadeforsikring har nedlagt påstand om at c. breinholt a/s og flota suardiaz
s.a. in solidum, subsidiært alternativt, skal betale 879.461 dkk med rente fra
den 3. april 2002.
c. breinholt a/s har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af
50.000 sdr.
c. breinholt a/s har overfor flota suardiaz s.a. nedlagt påstand om at dette
selskab skal friholde c. breinholt a/s for ethvert beløb som c. breinholt a/s
måtte blive tilpligtet at betale til if skadeforsikring.
flota suardiaz s.a. har påstået frifindelse, subsidiært at flota suardiaz s.a.
dømmes til betaling af et mindre beløb med procesrente fra sagens anlæg den 1.
maj 2002.
flota suardiaz s.a. har overfor c. breinholt a/s nedlagt påstand om at dette
selskab skal friholde flota suardiaz s.a. for ethvert beløb som flota suardiaz
s.a. måtte blive tilpligtet at betale til if skadeforsikring.
c. breinholt a/s og flota suardiaz s.a. har over for hinanden nedlagt påstand
om frifindelse for de nedlagte friholdelsespåstande.
c. breinholt a/s har adciteret hyundai sweden shipping agency ab med påstand
om at dette selskab friholder c. breinholt a/s for ethvert beløb som c. breinholt
a/s måtte blive tilpligtet at betale til if skadeforsikring.
hyundai sweden shipping agency ab har nedlagt påstand om frifindelse, subsi-
diært betaling af et mindre beløb end påstået.
s 5-03:
flota suardiaz s.a. har nedlagt påstand om at bonus energy a/s skal betale
modværdien i dkk efter kursen på betalingsdagen af 113.683,37 eur med pro-
cesrente fra den 7. juli 2002.
                                     - 4 -
bonus energy a/s har påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af modværdi-
en på betalingsdagen af 27.600 sdr, hvortil kommer 9.369,70 eur.
sagsfremstilling
aftaleforholdene
af mail af mandag den 3. april 2000 kl. 15.22 fra torben skot-hansen, breinholt,
til richard thomsen, dsv, fremgår:
”richard – jeg booker så nu:
ms ”arroyofrio dos” – gøteborg den 7.4. til santander eta 11.4.
1 [angivelse af nacellens dimensioner] – 48 ton
1 [angivelse af navets dimensioner) – 20 ton
du leverer på terminal i gøteborg og rederiet leverer til frit bil
santander
pris: dkk 56000,-
hertil kommer surring til mafi – jeg har anbefalet en svejsning som
i esbjerg
af hensyn til kran ønsker man levering i denne uge!!!
rederiets agent i gøteborg er:
hyundai shipping
niclas vineberg
tlf … som er kontaktperson
…”
torben skot-hansen sendte samme dag følgende fax til flota suardiaz med kopi
til hyundai (niclas vineberg):
“following conversations:
we booked for “arroyofrio dos” –
gothenburg/santander …
loading friday this week – eta santander app 11th april
free on mafi gothenburg to free on truck santander
                                        - 5 -
1 ea generator 9,5 x 2,85 x 3,65 (h) (including resting frame) – 48
tons
1 ea hub … - 20 tons
freight will be collected by us in denmark (euro 3950 + euro 1000)
for niclas:
     -  …
     -  for securing to the mafi – recommend the generator to be
        welded and the hub to be lashed by wires
     -  lifts and securing to mafi at the terminal is for our account
     -  please note that a “batterybox” will be delivered and has to
        go along with these units in order to open the generator
        for lifting purposes
     -  the driver should be capable of informing your terminal
        people accordingly
     -  b/l instructions will follow from us
     …”
hyundai bekræftede bestillingen med fax underskrevet af
”hyundai sweden shipping agency ab
as agent for the carrier
flota suardiaz, s.a.”
nacelle og hub blev på cmr-fragtbreve udstedt af dsv med bonus energy som
afsender og den spanske køber som modtager sendt fra brande den 5. april
2000 med bestemmelsessted ferrol i spanien og med ”transshipment in
gothenburg”.
samme dag skrev torben skot-hansen til niclas vineberg:
”...
     1. lastbilerne ankommer til gøteborg i nat. alle dine anvisninger er videre-
        givet.
     2. for ur guidance findes der lyfteslings påmonteret generatoren.
     3. chaufføren må anvise dine folk hvordan de åbner generatoren (for lyft)
        med batteriboxen.
     4. jeg får b/l instrukser i dag, kunden ønsker b/l på sit kontor på fredag,
        så derfor vil jeg udstede dem her i esbjerg og faxe en kopi til dig. ...
        det er den enkleste måde, min kunde kan sende alle dokumenter til spa-
        nien fredag. ...
                                           - 6 -
    5. for manifestet til din orientering: freight payable though breinholt, es-
         bjerg. ... freight total: euro 4950.
    6. jeg får en regning fra dig på skk 12000 for lyft, 21,60 skk per ton samt
         b/l-gebyr – plus separat regning på dine omkostninger for securing til
         mafi. i esbjerg svejser vi normalt generatoren til mafi (koster vel max
         600 kr.), hub’en skal nok secures med slings.
    ... ”
hyundai antog mcr til at foretage svejsning af transportrammen til mafien. der
er fremlagt en regning dateret den 13. april 2000 på 1.500 sek fra mcr til
hyundai for svejsning af fladjern.
hyundai har den 13. april 2000 viderefaktureret samme beløb over for breinholt
sammen med andre krav som vedrørte terminalbehandlingen i göteborg.
breinholt sendte den 17. april 2000 en regning på 2.235,25 dkk til dsv vedrø-
rende svejsningsomkostningerne på mafien.
af konnossementet for søtransporten fremgår at bonus energy a/s er anført som
afsender. konnossementet er underskrevet af en person ansat hos breinholt. der
er intet angivet om agentforhold eller lignende.
der er fremlagt to konnossementer vedrørende andre forsendelser af vindmøller
produceret af nordex. disse konnossementer er underskrevet med samme sig-
natur som konnossementet vedrørende den skadede nacelle. på signaturen er
stemplet
                                     ”c. breinholt a/s
                               as agent for flota suardiaz”
skaderne
skaderne på nacelle og varebiler skete den 11. april 2000 kl. 20.15 in biscayen.
i skibets logbog er anført (i oversættelse til engelsk):
”navigating towards se with wind and sea from w, force 8, receiving sea trough
starboard side and with only slight rolls, when leaving closed rain we encounter a
big wave from wsw which causes vessel to balance 15°/20° athwartship. at
once hear a strong hit in hold and vessel is slightly lapsided to port. we
immediately head to sea and proceed to check cargo holds finding that one piece
                                         - 7 -
(generator) which was stowed over a mafi, due to its weight of approximately
40 tons and height 4.35 meters, had broken lashing chains and weldings which
secured same to mafi, as well as all other elastic lashings which surrounded it,
causing this piece to dart away towards port side, crashing eight adjacent
vehicles.
we proceeded to lash this piece again and continue navigating, now rv. 24° in
order to avoid balancing and reach coast”
i logbogen er oplysninger om vejrforholdene, herunder vindstyrke og vindret-
ning, som efter rettens opfattelse ikke er usædvanlige i biscayen.
den 15. april 2000 udfærdigede kaptajnen på arroyofrio dos, antonio gonzalez
hevia, en rapport angående havariet. af denne fremgår i oversættelse bl.a. at
”begge mafi-trailere blev fastgjort til dækket med kæder, og som yderligere for-
holdsregel blev den øvre maskindel [navet] fastgjort til dækket med kæder ...
[nacellen] ankom på et lad, der var svejset til mafi-traileren. fastsurringen blev,
iflg. en skitse [der ikke fremgår af sagen] overbragt til julio mendez, suppleret
med kæder fra dækket til ladet og tekstilsurringer af typen pro-murta omkring
hele nacellen”.
om uheldet oplyses i overensstemmelse med tilførslen til skibsdagbogen. under
et afsnit ”iagttagelser” bemærkes bl.a.:
”ved aflæsning af den beskadigede maskindel bemærkede vi, at svejsningerne
slet og ret var brudt op, uden at der var tegn på, at de svejsede tynde plader var
lagt dobbelt, og uden at de havde lidt overlast. det fremgik af svejsningerne, at
disse ikke var tilstrækkelige til søtransport.”
der er fremlagt en skitse udfærdiget af kaptajn antonio gonzalez hevia efter
hvilken surringen af nacellen var foretaget således:
                                       - 8 -
under skitsen er bl.a. anført datoen 12. april 2000. skitsen er sammen med kap-
tajnens rapport af 15. april 2000 fremlagt med flota suardiaz’ processkrift af 2.
december 2002.
kaptajn antonio gonzalez hevia indgav sø-protest (captain’s protest) til retten i
san sebastian hvor den blev registreret den 12. april 2000. kaptajnen erklærede
at skaden ikke skyldtes forsømmelse fra hans eller besætningens side, men force
majeure. der blev endvidere afgivet erklæringer af andre medlemmer af besæt-
ningen.
besigtigelser og undersøgelser.
besigtigelsesselskabet zurmar, puerto de pasajes, udtalte i en erklæring af 13.
april 2000 at skaderne på lasten skyldtes ”a slamming of a huge wave”. af er-
                                       - 9 -
klæringen fremgår de iagttagne skader på nacelle og biler. i erklæring af 3. maj
2000 udtalte zurmar’s besigtigelsesmand:
”i reckon that the welding points, in my opinion, could have been stronger and
more (double points).
i am not able to say anything about the lashing because by the time i arrived at
the vessel everything had been dismantled.
for what the captain of the vessel told me the nacell was solidly lashed with
chains, wires and shackles.”
der blev afgivet supplerende erklæring af zurmar den 5. maj 2000 der ikke
indeholder væsentlige nye oplysninger. i erklæringen understreges at den på-
gældende besigtigelsesmand ikke havde set hvordan nacellen var blevet surret,
men at kaptajnen havde fortalt ham det. i erklæring af 18. juli 2000 er oplysnin-
ger om skadesårsag gentaget, og skaderne på varebilerne er opgjort til
18.171.326 pesetas.
besigtigelsesselskabet bull, barcelona, har i erklæring af 30. april 2000 beskre-
vet vindmølledelene. skaderne er beskrevet i erklæring af 15. maj 2000 fra sam-
me.
besigtigelsesselskabet sermap, la coruña, foretog besigtigelse den 27. april
2000. erklæringen dateret den 22. maj 2000 belyser ikke skadesårsager af be-
tydning for de foreliggende sager.
begge besigtigelsesselskaber har taget en række fotografier af nacelle, hub og
beskadigede biler m.v. det er ikke lykkedes retten at identificere kæder eller
andet surringsmateriale eller rester heraf på billederne.
besigtigelsesselskabet vaara & partners, helsinki, har også afgivet en rapport. af
rapporten dateret den 1. november 2000 fremgår at det ikke har været muligt at
fastslå skadesårsagen.
teknologisk institut, center for materialeprøvning, har foretaget en undersøgelse
af svejsningerne på nacellens stålramme. af erklæringen fremgår at der i göte-
borg blev svejst tre stållapper på hver side af rammen. lappernes længde og
svejsningernes længde fremgår af følgende:
                                       - 10 -
                    lappernes længde     svejsningernes længde
 venstre side:                250 mm                   250 mm
                              400 mm                   400 mm
                              400 mm                    50 mm
 højre side:                  400 mm                    50 mm
                              400 mm                   400 mm
                              400 mm                    50 mm
poul petersen (esbjerg besigtigelseskontor) har i en erklæring af 7. august 2002
bl.a. anført at svejsningen
”ikke kan anses at være forsvarlig til at kunne modstå de kraftpåvirkninger, som
kunne forventes under den pågældende søtransport”.
det fremgår videre af erklæringen at terminalchef ernst g. budde, breinholt,
havde henvendt sig til ham i begyndelsen af april 2000. poul petersen havde
meddelt budde at nacellen skulle surres under hensyn til en ”worst case” situati-
on da der ikke var nærmere oplysninger om nacellens placering eller skibets sta-
bilitetsforhold. poul petersen havde anbefalet påsvejsning i hver side af rammen
med tre lapper a 400 mm med a-mål 5 mm. lapperne skulle påsvejses i fuld
længde. herudover skulle nacellen surres med to kæder i hvert hjørne fra trans-
portrammen til mafien. kæderne skulle have et msl (maximum security load) på
10 tons hver. poul petersen har uddybet erklæringen under domsforhandlingen.
forklaringer
richard thomsen har forklaret at han hos dsv har beskæftiget sig meget med
transport af vindmøller. dsv har alle danske vindmølleproducenter som kunder
og har derfor en betydelig erfaring med disse transporter.
i forbindelse med aftalen med bonus energy om transport af nacelle og hub
henvendte dsv sig til breinholt som de havde samarbejdet med et stykke tid.
dsv var ikke den eneste der udførte transporter for bonus energy, men dsv
havde en stor del af deres transporter. der var ingen fast aftale om hvordan op-
gaverne skulle løses. fastgørelse af nacellen under søtransport skete normalt
ved svejsning direkte til skibsdækket. en anden måde at gøre det på, som man
også havde erfaring med, var påsvejsning af nacellens stålramme til en mafitrai-
ler som blev taget ombord på skibet.
forud for mailen af 3. april 2000 fra torben skot-hansen havde der været tele-
foniske drøftelser vedrørende transporten. de havde blandt andet drøftet tids-
                                        - 11 -
presset. afskibningen skulle foregå fra göteborgs havn da man ikke kunne nå
arroyofrio dos’ afgang fra esbjerg havn.
breinholt var dsv’s direkte kontraktpart, og breinholt havde ansvaret for trans-
porten af nacelle og hub. dsv var bekendt med at breinholt benyttede flota
suardiaz som rederi. dsv havde ikke selv kontakt med rederiet. vidnet kan ikke
huske om breinholt i forbindelse med aftalen tilkendegav at breinholt alene op-
trådte som agent eller formidler. vidnet er selvfølgelig bekendt med at breinholt
var agent for rederiet, flota suardiaz, og drev speditionsvirksomhed, men man-
ge der driver speditionsvirksomhed, tager også fragtføreransvar for transporter-
ne. dsv og breinholt aftalte en fast pris for transporten på 56.000 kr.
foreholdt cmr fragtbrev dateret den 5. april 2000 forklarede vidnet at manglen-
de udfyldelse af feltet ”afsenders instruktioner” ikke betød at der ikke var in-
struktioner. instruktionerne ville typisk være givet i en mail eller telefonisk. ved-
rørende den konkrete transport var der instruktioner om tidspunkter da de var af
afgørende betydning. normalt ville der også være en aftale om tilstedeværelse af
en repræsentant, men det kunne ikke lade sig gøre fordi afskibningen foregik fra
göteborg. det blev i stedet aftalt at dsv skulle have en svensk repræsentant til
stede. vidnet ved ikke om den pågældende repræsentant havde kendskab til
stuvning af skib, hans opgave var alene at være observatør og kontrollere om
det der skulle gøres, var blevet gjort. den pågældende kunne kontrollere om der
var svejset som aftalt, men han havde ikke forudsætninger for at efterprøve
kvaliteten. vidnet ved ikke om den pågældende var ombord på arroyofrio dos.
breinholt havde transportopgaven og dermed ansvaret for surring og sikring af
nacellen. det praktiske arbejde blev udført af hyundai som var breinholts agent i
göteborg. dsv kunne godt have indkaldt en surveyor, men det er normalt kun-
den selv der sender en surveyor.
normalt sendte breinholt konnossementet til dsv der sendte det til bonus ener-
gy eller modtageren. det er tidligere sket at dsv eller transportøren har sendt
konnossementet direkte til modtageren. vidnet kan ikke huske dokumentgangen
i den foreliggende sag.
torben skot-hansen forklarede at han har været direktør i breinholt hvor han
var ansat fra 1968 til 2003. breinholt driver virksomhed som speditør og trans-
portør. breinholt begyndte i slutningen af 1980’erne som agent at arrangere
transporter af vindmøller, til dels i konkurrence med samson/dsv. som agent
for flota suardiaz har breinholt en del transporter til spanien og modtager som
                                         - 12 -
agent en provision på 6%. hvis der er mulighed for at få mere fra transportkun-
den, tager man selvfølgelig det. i det foreliggende tilfælde har breinholt afregnet
4.950 € til flota suardiaz og har for kunden afholdt alle omkostninger indtil ma-
fien kom ombord på skibet.
normalt foretages surring og sikring af godset af underleverandører. surringen
og sikringen efterses af kaptajnen. når breinholt står for opgaven, bruger de
eksperthjælp når det er nødvendigt. de bruger blandt andet poul petersen fra
esbjerg besigtigelseskontor. udgiften hertil faktureres til rederiet.
vidnet blev kontaktet af dsv vedrørende transport af en nacelle og hub. dsv var
interesseret i afgangen fra göteborgs havn fredag den 7. april 2000. vidnet af-
gav tilbud efter at have kontaktet flota suardiaz der havde erfaring med trans-
port af projektlast fra göteborg og vindmøller fra esbjerg.
vidnet formidlede surringsopgaven til hyundai, flota suardiaz’ agent i göteborg,
der herefter havde ansvaret for opgaven. breinholt gav ved fax af 3. april 2000
anbefalinger til niclas vineberg fra hyundai vedrørende surringen. vidnet mener
ikke han har talt med ernst budde om den foreliggende transport og surringsop-
gave. vidnet anbefalede niclas vineberg at tale med kaptajnen på skibet der jo
har ansvaret for skibets sødygtighed. vidnet anbefalede ikke vineberg at sætte
en supercargo eller surveyor på opgaven. efter vidnets opfattelse er kaptajnen
den bedste supercargo. vidnet vidste ikke at hyundai ville bruge en underleve-
randør til svejseopgaven, men det fremgår jo af sagen at hyundai købte denne
service i göteborg. hyundai var fortsat ansvarlig for udførelsen af svejsningen.
breinholt modtog en regning for det af hyundai udførte arbejde, herunder svej-
searbejdet, som man betalte. breinholt viderefakturerer normalt til kostprisen i
sådanne tilfælde. han ved derfor ikke hvorfor breinholt i det foreliggende tilfælde
viderefakturerede et højere beløb for svejsningen. breinholt har muligvis lavet
fakturaen for svejsearbejdet på grundlag af telefoniske oplysninger fra hyundai.
det kan forklare forskellen i beløbene.
foreholdt telefax dateret den 3. april 2000 fra breinholt til flota suardiaz forkla-
rede vidnet at løft og sikring var for breinholts regning fordi det var en del af
aftalen med dsv. konnossementet fremtræder som udstedt i göteborg den 7.
april 2000. konnossementet er underskrevet af johnsen fra breinholt. normalt
ville breinholt udlevere originalen til transportøren. vidnet kan ikke huske om
konnossementet i den foreliggende sag blev sendt direkte til modtageren. bonus
energy blev indsat som afsender i overensstemmelse med dsv’s instruks.
                                        - 13 -
niclas vineberg forklarede at han har arbejdet med shipping siden 1986. han
var ansat hos hyundai i 2000. hyundai var agent for flota suardiaz i sverige, og
breinholt var agent for rederiet i danmark.
vidnet blev kontaktet af breinholt om en opgave i forbindelse med transport af
en nacelle og hub. det var en sædvanlig agentopgave, og det var helt klart at
hyundai var agent. hyundai modtog en telefax fra breinholt vedrørende opga-
vens udførelse. breinholt havde erfaring med den slags opgaver. det var en lille
opgave der tog en eller to dage før alt var på plads.
breinholt foreslog at nacellen blev svejset til mafien. hyundai modtog ikke an-
visninger om at nacellen skulle surres. vidnet fortalte breinholt at det var et an-
det selskab der skulle foretage svejsningen.
da vidnet ikke havde erfaring med sådanne opgaver, henvendte han sig til göte-
borgs havn der har monopol på udførelse af stevedoreopgaver på havnen. hav-
nen anbefalede mcr til opgaven. vidnet gav mcr alle oplysningerne vedrørende
opgaven. hyundai førte ikke tilsyn med opgavens udførelse. det måtte være en
stevedor der repræsenterer rederiet der skulle kontrollere udførelsen. da opga-
ven var udført, modtog hyundai en regning som man viderefakturerede til
breinholt uden fortjeneste til hyundai.
vidnet gav ikke oplysninger om opgaven til havnen. det var havnen der havde
kompetencen og ansvaret for lastningen.
antonio gonzalez hevia forklarede at han har været kaptajn på arroyofrio dos
siden januar 2000. han har sejlet i 33 år og har været kaptajn i 22 år. han har
sejlet med alle slags transporter, kemikalier, træ, fødevarer og andet.
arroyofrio dos sejler i linjefart blandt andet mellem zeebrugge, esbjerg, göte-
borg, pasajas og santander. det er en rundtur, men ruten er ikke altid den
samme. i det foreliggende tilfælde var skibet på vej fra göteborg til santander
via zeebrugge. skibet har tre dobbelte dæk med mulighed for at løfte og sænke
dækkene. der er øjer til sikring af lasten på alle dækkene (elefantfødder).
de får altid besked om den bookede last forud for en rejse, så turen kan plan-
lægges, og havde altså i det foreliggende tilfælde fået oplysninger om transpor-
ten af nacellen og navet.
                                        - 14 -
nacellen blev placeres ved indgangen til hoveddækket. det var på grund af høj-
deforholdene ikke muligt at placere den længere inde. nacellen var placeret i
styrbords side, så anden last kunne komme til og fra. nacellen kom ombord på
en mafi-trailer. nacellen stod på en stålramme der var svejset til mafien. vidnet
skønnede at svejsningen var god nok. skibets besætning foretog yderligere sik-
ring af nacellen. det var førstestyrmanden der havde ansvaret for sikringen af
godset. vidnet kontrollerede senere sikringen af nacellen sammen med første-
styrmanden.
foreholdt skitsen vedrørende sikringen af nacellen forklarede vidnet at mafien og
rammen var fastgjort med kæder der var strammet med bjørne. kæderne var
fæstet i øjer på rammen og med kroge hvor der ikke var øjer. kæderne var alle
fastgjort til dækket. der var seks kæder på hver side af rammen. to på hver
side var fastgjort til øjer. endvidere var der anvendt bånd som gik op over nacel-
len. de var også fæstnet til dækket. det var ikke muligt at anbringe kæder over
nacellen da nacellehuset var af aluminium.
vidnet foreviste et bånd svarende til det anvendte.
efter skibet havde forladt zeebrugge hvor de havde taget ford minivans ombord,
kom det ud i dårligt vejr i biscayen. pludselig hørte vidnet et brag. det viste sig
at nacellen med stålramme var faldet af mafien. mafien var blevet stående. na-
cellen var væltet over i den anden side af dækket. alle kæder og svejsninger var
sprunget. pladerne anvendt til svejsningen var intakte.
de sikrede det løse gods og fjernede alle de ødelagte kæder og bånd samt kabler
mv. som var faldet ud af nacellen. han kan ikke huske om han viste kæderne og
båndene til besigtigelsesmanden, men de fandtes ombord på skibet da besigti-
gelsesmanden var ombord. de ødelagte kæder og bånd er senere blevet kasse-
ret.
poul petersen forklarede at han er skibsingeniør og cand.jur. og leder af es-
bjerg besigtigelseskontor. han har erfaring fra 100–200 vindmølleafskibninger.
besigtigelseskontoret medvirker ved 60–70 afskibninger om året. besigtigelses-
kontoret har omkring 98% af det danske marked på dette område. han blev i
april 2000 kontaktet af ernst budde der var terminalchef hos breinholt. budde
havde brug for et råd vedrørende sikring af en nacelle der skulle afskibes fra
göteborg. det var ikke muligt at få oplysninger om svejsemetode eller stabili-
tetsforhold hvorfor vidnet gav anbefalinger under hensyn til ”worst case”. tom-
melfingerreglen er at surringsstyrken skal være det dobbelte af vægten. da na-
                                         - 15 -
celler ikke har surringsøjer, påsvejses altid en stålramme som skal svejses til
mafi-traileren.
en svejsning har pr. cm et msl (maximum security load) på 300 kg. det betyder
at svejsesøm på sammenlagt 240 cm har et msl på 72 ton. dette giver ikke et i
alle tilfælde tilstrækkelig sikkert hold på nacellen der vejer 48 tons. med otte
surringskæder får man med den anvendte fastgørelse et yderligere msl på 40
tons. man får således et samlet msl på 112 tons. dette giver fuldt tilstrækkelig
sikkerhed til at holde nacellen på plads under alle forhold. denne beregning var
grundlaget for vidnets anbefalinger til budde.
forevist antonio gonzalez hevias skitse af sikringen af nacellen og gjort bekendt
med dennes forklaring forklarede vidnet at de fire øjer på nacellens transport-
ramme ikke er beregnet til surring. øjerne er alene beregnet til transport. hvis
kæderne havde været fastgjort som vist på skitsen, ville uheldet ikke være ind-
truffet. den viste fastgørelse er imidlertid ikke praktisk mulig. det er ikke muligt
at fastgøre en krog til transportrammen. kæderne skal gå fra mafien henover
rammen og fastgøres til mafiens anden side eller dækket. hvis der havde været
anbragt bånd eller lignende hen over nacellen, således som vist på ridset, ville
båndene have afsat mærker på nacellens chassis som alene er en skal til beskyt-
telse af gear m.v. mod vejr og vind.
forklaringen på at nacellen med transportramme gik løs under påvirkningen fra
skibets bevægelser, var den utilstrækkelige svejsning sammenholdt med at sik-
ringen med kæder må have været utilstrækkelig. sikringen kan ikke have været
foretaget i overensstemmelse med vidnets anvisninger. enhver burde kunne se
at svejsningen ikke var udført i den fulde længde af stållapperne, og at den såle-
des ikke gav det forudsatte hold på nacellen.
kirsten bank christensen har forklaret at hun har været ansat i bonus energy
i 9 år. hun arbejder som transportkoordinator og har kontakt med produktionen
og transportvirksomhederne. hun koordinerer igangværende projekter, gods og
destinationer, og hun står for udsendelse af udbudsmateriale til transportvirk-
somhederne.
i den foreliggende sag havde vidnet kontakt med richard thomsen fra dsv. dsv
afgav tilbud på afhentning og transport af nacelle og nav til placering på kundens
lejede biler. bonus energy placerede hele opgaven hos dsv, og det var så deres
opgave at finde underleverandører til biltransporten og søtransporten. transport
                                        - 16 -
af naceller og naver er projektlast, og bonus energy henvendte sig derfor til
dsv’s projektafdeling.
bonus energy beskæftiger sig ikke med sikring af godset med henblik på trans-
port. ved større opgaver indkalder bonus energy rederen, kaptajnen eller rede-
rens surveyor til en drøftelse af sikring af godset. bonus energy ser gerne at
esbjerg besigtigelseskontor, som har betydelig ekspertise på området, deltager.
normalt sender bonus energy en halv snes møller ad gangen.
den transport sagen drejer sig om, var meget hastende. de kunne ikke nå af-
skibning fra esbjerg hvorfor afskibning måtte ske fra göteborg. i göteborg gik
mafien i stykker hvilket stressede situationen yderligere. bonus energy havde
ikke en surveyor i göteborg. det blev aftalt at dsv skulle have en medarbejder i
göteborg der kunne foretage observationer. hun ved ikke hvem der var til stede,
men hun går ud fra at det var en projektmedarbejder.
bonus energy medsender kæder til løft af nacellen samt værktøj til åbning af
nacellen der løftes ved fastgørelse af kæder anbragt til befæstelsespunkter inde i
nacellen. de medsender ikke surrings- eller sikringsmateriale.
forevist kaptajnens skitse af sikringen af nacellen forklarede vidnet, at det ligner
noget hun tidligere har set. hun har dog ikke tidligere set anvendelse af bånd
som vist på skitsen, og hun er tvivlende overfor metoden. nacellens skal er ikke
bærende og har alene til formål at beskytte mod vejret. en fastgørelse som den
viste kunne medføre indtrykningsmærker. skallen er lavet af 2-5 mm stålplade
og er ikke meget tykkere end et bilchassis. hun mener ikke det kan lade sig gøre
at anvende kæder til sikring af rammen som vist på skitsen med fastgørelse af
kroge på vangen. det kunne man ikke med de rammer der blev anvendt den-
gang til møllerne på 1,3 mw. de lange vanger har runde hjørner, hvorfor der
ikke kunne anbringes en krog på dem, og tværvangerne var for kraftige.
øjerne eller beslagene i hvert hjørne på rammen kan hverken bruges til løft eller
surring. øjerne bruges ved stabling og flytning af selve rammen. når en nacelle
skal løftes, må den åbnes, jf. ovenfor og pkt. 3 i torben skot-hansens brev af 5.
april 2000.
bonus energy anvender konnossementet som dokumentation over for deres
kunde for at godset er sendt. normalt får bonus energy konnossementet fra den
der står for transporten, i det foreliggende tilfælde dsv. bonus energy havde
                                        - 17 -
ikke kontakt med flota suardiaz. bonus energy er ikke ”shipper” – de står kun
som ”shipper” af hensyn til forholdet til deres kunde.
bonus energy har normalt poul petersen fra esbjerg besigtigelseskontor og en
transportmedarbejder fra bonus energy til stede ved stuvning af projektlast.
transportmedarbejderen har som regel ikke ekspertise med hensyn til stuvning,
men vedkommendes tilstedeværelse har en vis præventiv betydning.
procedure
sagen s-15-02
if skadeforsikring har over for breinholt gjort gældende at breinholt påtog sig at
udføre den pågældende transportopgave som transportør. breinholt indgik den
pågældende transportaftale i eget navn, jf. mail af mandag den 3. april 2000 og
fax af samme dag. breinholt handlede for egen regning og havde en fortjeneste i
forbindelse med svejsningen og søtransporten, og breinholt underskrev konnos-
sementet i eget navn uden angivelse af fuldmagtforhold. breinholt opfylder såle-
des alle de gængse kriterier for at blive anset for en selvstændig transportør.
der henvises herved til anette jahr i marius 282, 2001 side 18 f., henrik valdorf-
hansen og jesper windahl i ufr 2000 b, s. 263 f, ufr 1999.857 h, vestre lands-
rets dom i fed 1997.1684 og sø- og handelsrettens dom i nd 1996.191.
det er uden betydning at breinholt ved andre lejligheder over for andre kunder
har underskrevet konnossementer som fuldmægtig. breinholt optræder som
selvstændig afskiber og tilbyder løsning af shippingopgaver af enhver art hvilket
fremgår af breinholts hjemmeside.
if skadeforsikring har i replikken opfordret breinholt til at oplyse om man skrift-
ligt eller mundtligt har tilkendegivet over for dsv at man alene påtog sig at for-
midle transport og sikrings- og svejsningsopgave, og i bekræftende fald over for
hvem oplysningen måtte være meddelt, samt at oplyse om poul petersens an-
visninger blev videregivet til hyundai eller andre involverede. provokationerne er
gentaget i processkrift af 3. december 2003. provokationerne er ikke blevet be-
svaret. det må derfor lægges til grund at breinholt ikke er fremkommet med
sådanne tilkendegivelser, og at poul petersens anvisninger ikke blev videregivet
til hyundai eller andre.
breinholt har gjort gældende at der ved ansvarsbedømmelsen må tages hensyn
til at dsv havde en person til stede i göteborg, jf. kirsten bank christensens
forklaring. if skadeforsikring fik den 17. januar 2005 om eftermiddagen, ca. 40
                                        - 18 -
timer før domsforhandlingens begyndelse, underretning om hvem fra bonus
energy der ville afgive forklaring, og om det nævnte indhold i forklaringen. det
er fortsat uklart hvem der var til stede, og hvilke opgaver den pågældende hav-
de. if skadeforsikring har været ude af stand til at varetage sine interesser, dvs.
identificere den pågældende og indkalde ham eller hende til at afgive forklaring.
der må derfor bortses fra dette nye forhold.
herudover gøres gældende at breinholt har et selvstændigt ansvar for surrings-
opgaven der blev udført mangelfuldt og i strid med poul petersens instrukser.
det er if skadeforsikrings opfattelse at dette skyldes undladelse af at videregive
de informationer som breinholt modtog fra poul petersen, jf. ovenfor. det må
fastholdes at breinholt påtog sig surringsopgaven, at breinholt videregav den til
hyundai som et opdrag fra breinholt, og at breinholt tog en avance for videregi-
velsen af denne ordre.
if skadesforsikring har overfor flota suardiaz afvist at skaden skyldes en såkaldt
grøn sø eller andre upåregnelige omstændigheder. vejret var efter det oplyste
ikke usædvanligt for årstiden eller stedet. en af årsagerne til skade kan være
svejsningen, en anden den mangelfulde surring af nacellen. der kan ikke være
tvivl om at svejsningen ikke var tilstrækkelig til at sikre nacellen under søtrans-
porten, heller ikke selv om den var blevet udført forskriftsmæssigt. det var også
påkrævet at surre. kaptajnens forklaring om den surring der blev foretaget, må
forkastes. den er usandsynlig, jf. poul petersens forklaring. der foreligger ikke
billeder af kæder eller bånd, og der er ikke forevist knækkede kæder eller bånd.
rederiet har med andre ord forsømt at sikre sig de mest elementære beviser for
at det har gjort hvad der var påkrævet, og det må derfor ifalde ansvar, jf. sølo-
vens § 275.
breinholt har over for if skadeforsikring anført at breinholt alene fungerede som
formidler af transporten idet breinholt var linjeagent for blandt andre flota suar-
diaz. breinholt har derfor ikke transportøransvar. breinholt modtog instrukser fra
dsv som var klar over at breinholt var rederiagent, og breinholt videregav disse
instrukser. breinholt tog ikke vederlag eller kun et ganske beskedent vederlag
for at videregive svejseopgaven til hyundai. valget af hyundai kan ikke kritise-
res, og det kan heller ikke kritiseres at hyundai videregav opdraget til mcr der
af havnen blev anbefalet til opgaven. breinholt har ikke selvstændigt ansvar for
udførelsen af svejsningen, men alene for videregivelsen af opdraget til en egnet
svejser. breinholt tager normalt ikke vederlag. det beskedne vederlag kan skyl-
des opgavens hastende karakter eller eventuelle forkerte oplysninger. et så be-
skedent vederlag kan ikke begrunde et transportansvar.
                                       - 19 -
ved bedømmelsen af breinholts eventuelle ansvar må det tillægges betydning at
dsv efter det oplyste havde en repræsentant i göteborg. det er ikke klart hvilke
kvalifikationer eller opgaver denne havde, men den pågældende var i hvert fald
til stede og kunne påse at de mere elementære ting blev udført ordentligt. et
ansvar for projektet må derfor snarere påhvile if skadeforsikrings forsikringsta-
ger, dsv, end breinholt der påregneligt for dsv ikke var og ikke kunne være til
stede i göteborg.
konnossementet, der er underskrevet for skibets kaptajn, er et rederikonnosse-
ment og viser at flota suardiaz var transportør.
hvis breinholt har ansvar for den mangelfulde søklargøring af nacellen til trans-
port, gøres det gældende at dette ansvar er et formidleransvar omfattet af nsab
2000 § 26, hvilket fører til at den subsidiære påstand i hvert fald må følges.
breinholt har over for flota suardiaz anført at dette selskab må bære det endeli-
ge ansvar såfremt if skadeforsikrings påstande følges idet nacellen var i rederi-
ets varetægt på uheldstidspunktet. kaptajnen har et selvstændigt ansvar for
skibets sødygtighed og kan ikke forlade sig på at gods der tages ombord, også
er i en sådan stand at det er forsvarligt at medføre det. dette gælder i hvert fald
når godsets art og beskaffenhed, herunder vægt og sandsynlige tyngdepunkt,
lader sig konstatere uden besvær. kaptajnen eller dennes folk var bekendt med
svejsningen og kunne selvstændigt have taget stilling til om svejsningen var god
nok. det kræver ikke særlig kyndighed at kontrollere kvaliteten af en svejsning
som den foreliggende.
det gøres endvidere gældende at flota suardiaz har et principalansvar for hyun-
dai som er rederiets agent i göteborg. flota suardiaz er således ansvarlig som
søtransportør og som principal for agenten der valgte svejsefirmaet, med det
særlige præsumptionsansvar der gælder for søtransportøren, jf. sølovens § 275.
flota suardiaz har anført at rederiet alene har ansvaret for at mafien blev ståen-
de på dækket under transporten. mafien forblev fastsurret under hele transpor-
ten. rederiet havde intet med afhentning eller sikring af nacellen på transport-
rammen og heller intet med sikringen af transportrammen at gøre. efter sølo-
vens § 256 skal transportøren i rimelig udstrækning undersøge om godset er
pakket sådan at det ikke kan beskadiges eller volde skade. denne begrænsede
undersøgelsespligt opfyldte kaptajnen. kaptajnen påså at transportrammen var
svejset til mafien, og at mafien var surret. det så godt nok ud. det må i den for-
                                       - 20 -
bindelse nævnes at lasten var booket som en almindelig stykgodslast, ikke som
en projektlast. kaptajnen havde ikke særskilt pligt til at kontrollere mcr’s svejs-
ning medmindre der var en særlig anledning dertil.
til belysning af kaptajnens begrænsede undersøgelsespligt henvises til sø- og
handelsrettens dom af 15. marts 2000 i fed 2000.769 hvorefter der ikke var
grundlag for købers erstatningskrav mod sælger eller fragtfører for skade på
gods solgt ex works, da det måtte antages at fragtføreren alene havde påtaget
sig at transportere en læsset container, men ikke ansvaret for at læsningen blev
forsvarlig i henseende til søtransport.
efter flota suardiaz’ opfattelse bør det lægges til grund at mafien med transport-
ramme og nacelle var forsvarligt surret således som forklaret af kaptajnen. det
kan ikke uden videre lægges til grund at den surring der er redegjort for, ikke
kan lade sig gøre, således som poul petersen har hævdet det.
selve surringen bør i øvrigt være uden betydning for sagens afgørelse, fordi den
afgørende skadesårsag var den mangelfulde svejsning som rederiet ikke har an-
svar for. selv om hyundai er rederiets agent, har rederiet intet ansvar for det
opdrag som breinholt uafhængigt af rederiet gav til hyundai.
da årsagen til uheldet er svejsningen som rederiet er uden ansvar for, følger
heraf at et eventuelt ansvar som pålægges breinholt og flota suardiaz solida-
risk, i sidste ende må bæres af breinholt.
breinholt har overfor hyundai anført at hvis der er begået fejl eller forsømmelser
hos hyundai, må flota suardiaz bære ansvaret som udførende transportør.
breinholt videregav opdraget vedrørende sikring og svejsning af nacellen til
hyundai på samme vilkår og betingelser som dem der gjaldt for breinholt. hvis
breinholt bærer et hæftelsesansvar for fejl og forsømmelser ved svejsningen,
gøres det gældende at hyundai bærer et tilsvarende ansvar overfor breinholt.
opgaven var overladt til hyundai, og det var breinholt ukendt at opgaven blev
videregivet til mcr. hyundai har tilsyneladende ikke videreformidlet oplysninger-
ne om opgavens udførelse til mcr.
hyundai har overfor breinholt anført at breinholt var klar over at hyundai var
agent. ingen af de holdepunkter som sædvanligvis anføres til støtte for status
som selvstændig transportør, er opfyldt. det fremgår af korrespondancen at
hyundai var agent og blev omtalt, respektive omtalte sig, som sådan. det frem-
går også af forklaringerne afgivet af richard thomsen, torben skou-hansen og
niclas vineberg.
                                        - 21 -
hyundai udstedte ikke et transportløfte. hyundai har ikke markedsført sig som
transportør og har ikke afgivet tilbud for egen regning. opdraget fra breinholt til
hyundai blev videregivet til mcr uden avance til hyundai.
til støtte for hyundais standpunkt henvises til anette jahr i marius 282, 2001
side 18 f, henrik valdorf-hansen og jesper windahl i u 2000 b. s. 263 f, ufr
1999.857 h og ufr 1997.1684 v.
for formidlerens ansvar gælder en almindelig culpanorm, dvs. at breinholt skal
godtgøre at hyundai ikke har handlet forsvarligt ved udførelsen af opgaven.
breinholt har ikke påvist nogen fejl ved hyundais udførelse af den opgave man
modtog fra breinholt. det gælder hele håndteringen i havnen fra godsets an-
komst til aflevering på skibet og i særdeleshed opgaven med at finde et svejse-
firma der kunne tage opgaven. denne opgave udførte hyundai på bedste måde
ved at henvende sig til göteborgs havn og kontrahere med det firma som hav-
nen pegede på. det kan ikke gøres mere forsvarligt. det må endvidere erindres
at breinholt bad hyundai finde en svejser der kunne udføre opgaven, ikke tillige
at sørge for kontrol af svejsningens kvalitet. det gøres i den forbindelse gælden-
de at der ikke er et sikkert grundlag for at bedømme svejsningens kvalitet. hvis
der er et ansvar for hyundai, skal det bedømmes efter nsab 2000 § 26.
sagen s-5-03
flota suardiaz har anført at bonus energy er ansvarlig som afsender af godset,
jf. sølovens § 290. bonus energy blev anført i konnossementet som shipper. det
var ikke en tilsnigelse fra dsv’s eller breinholts eller andres side. det var, som
det fremgår af kirsten bank christensens forklaring, et forhold som bonus ener-
gy ikke blot affandt sig med, men ligefrem ønskede af hensyn til forholdet til sin
køber i spanien. denne anførsel må være bindende for bonus energy i forholdet
til de senere led i transportkæden. bonus energy er derfor ansvarlig for hvad der
foretages af selskabet og for dem som selskabet svarer for, dvs. breinholt og
den af breinholt gennem hyundai antagne svejser. det må afvises at svejsnin-
gen var en selvstændig opgave som blev udført særskilt, og som derfor ikke
skulle vedrøre bonus energy som afsender. svejsningen var tværtimod en væ-
sentlig del af den samlede transportopgave.
det kan uden tvivl lægges til grund at den mangelfulde svejsning helt eller del-
vist er årsag til skaden.
                                        - 22 -
flota suardiaz havde mulighed for at gøre ansvarsbegrænsning gældende over
for ejeren af bilerne, ford. det har man ikke gjort, og det havde man ikke pligt
til. det gøres gældende at der var en særlig aftale med ford hvorefter ansvars-
begrænsning ikke skulle gøres gældende af flota suardiaz.
bonus energy har gjort gældende at selskabet ganske vist af hensyn til forholdet
til sin kunde i spanien gerne ville stå som afsender, men reelt var bonus energy
aflaster, jf. sølovens § 250. bonus energy producerer og sælger vindmøller og
beskæftiger sig ikke med transportopgaverne som overlades til dsv (eller andre
transportører) og dette selskabs underleverandører. disse forhold var breinholt
som er agent for flota suardiaz, fuldt ud bekendt med. flota suardiaz må derfor
være afskåret fra at påberåbe sig at bonus energy var afsender.
bonus energys ansvar skal, uanset om selskabet er afsender eller aflaster, be-
dømmes efter almindelige erstatningsregler med ligefrem bevisbyrde og med
ansvar efter dl 3-19-2. flota suardiaz har ikke godtgjort fejl fra bonus energys
side. bonus energy har som almindelig transportkøber overladt transportopga-
ven til dsv og breinholt der var fuldt bekendt med hvordan transportopgaven
skulle løses. at en assistent for et senere led i transporten løste opgaven mindre
godt, kan ikke føre til at bonus energy drages til ansvar herfor, særlig ikke når
det tages i betragtning at der i forbindelse med stuvningen af mafi-traileren med
nacellen blev begået en grov fejl.
endelig gøres gældende at flota suardiaz kunne have begrænset sit tab i forhold
til ford. det er ubestridt at der er mulighed for ansvarsbegrænsning efter spansk
og belgisk ret. det er en forsømmelse fra flota suardiaz’ side at man ikke har
gjort ansvarsbegrænsning gældende. alternativt beror det på en konkret eller
generel aftale med ford. aftalen, hvis den findes, er udokumenteret. den kan
allerede derfor ikke påberåbes, men uanset om den findes eller ej, og uanset
dens indhold bør det ikke komme bonus energy til skade at flota suardiaz ikke
har gjort eller ikke har ønsket at gøre ansvarsbegrænsning gældende. der kan
derfor under alle omstændigheder højst gives flota suardiaz medhold i den sub-
sidiære påstand.
rettens afgørelse
sagen s 15-02
af de grunde som if skadeforsikring har anført vedrørende aftaleforholdet med
breinholt, tiltrædes det at breinholt må anses for at være (under)transportør, jf.
nsab 2000 § 2, a. breinholt er derfor i forhold til if skadeforsikring (dsv) an-
svarlig for de fejl der blev begået under transporten fra göteborg til spanien.
                                          - 23 -
efter erklæringen fra teknologisk institut og med støtte i poul petersens erklæ-
ring og forklaring i retten kan retten fastslå at svejsningen af nacellens trans-
portramme til mafi-traileren ikke var udført på en måde der var forsvarlig i for-
hold til de påvirkninger som kunne forventes under søtransporten.
breinholt er derfor ansvarlig som transportør, jf. nsab §§ 16–23, for skade på
nacellen som er indtruffet efter overtagelsen af godset til transport, jf. nsab §
15, medmindre en af de i nsab § 16 anførte omstændigheder foreligger. brein-
holt har ikke godtgjort at nogen af disse omstændigheder foreligger.
af de grunde som if skadeforsikring har anført må retten se bort fra kirsten
bank christensens forklaring om at dsv havde en person til stede i göteborg.
flota suardiaz er ansvarlig for skade på godset mens det er i selskabets vare-
tægt, medmindre flota suardiaz godtgør at skaden ikke skyldes fejl eller for-
sømmelse fra dette selskabs side eller nogen dette svarer for, jf. sølovens § 274-
275.
det må efter bevisførelsen henstå som usikkert om og i givet fald i hvilket om-
fang nacellen som påkrævet var sikret med kæder der sammen med svejsningen
kunne sikre dens forbliven på mafi-traileren. der foreligger ikke oplysninger fra
uafhængig side om sikringen af nacellen, idet ingen af besigtigelsesselskaberne
har været i stand til at udtale sig selvstændigt herom. på ingen af de talrige,
fremlagte fotos, hvoraf nogle er taget kort tid efter hændelsen, ses remme eller
kæder eller rester af sådanne. det har ikke været muligt at forevise de sprængte
eller beskadigede kæder eller remme som efter kaptajn gonzalez hevias forkla-
ring havde været benyttet til fastgøringen af nacellen.
vejrforholdene i biscayen var på uheldstidspunktet ikke upåregnelige.
på denne baggrund må det fastslås at rederiet ikke har godtgjort at skaden ikke
helt eller delvist skyldes fejl eller forsømmelser fra rederiets side.
det må endvidere i mangel af nærmere oplysninger, herunder mere præcise
tekniske beregninger, antages at skaden på nacellen og bilerne kan skyldes så-
vel den mangelfulde svejsning som manglende tilstrækkelig surring af nacellen.
breinholt og flota suardiaz er derfor solidarisk ansvarlige over for if skadeforsik-
ring for skaderne på nacellen.
                                        - 24 -
der er på det foreliggende grundlag ikke mulighed for med rimelig sikkerhed at
fastslå om skaden i overvejende grad skyldes den ene mulige skadesårsag frem
for den anden. i det indbyrdes forhold må breinholt og flota suardiaz derfor
hver bære halvdelen af skaden.
der er ikke holdepunkter for at pålægge hyundai ansvar som selvstændig trans-
portør. hyundai afgav ikke transportløfte eller løfte om at udføre tjenesteydelser
i eget navn. hyundai udfærdigede ikke transportdokumenter i eget navn og af-
gav ikke selvstændigt pristilbud. hyundai er derfor kun ansvarlig, såfremt det
godtgøres at selskabet har begået fejl eller forsømmelser i udførelsen af de
hverv selskabet påtog sig, herunder formidlingen af svejseopgaven. hyundai
videregav svejseopgaven til mcr der var udpeget af göteborgs havn som egnet
til udførelsen af opgaven. det er ikke godtgjort om og i hvilket omfang hyundai
modtog nærmere instrukser om opgavens udførelse, og en bevisusikkerhed om
dette må komme breinholt til skade. der er derfor ikke grundlag for at pålægge
hyundai medansvar for skaden.
sagen s 5-03
bonus energy blev med selskabets samtykke anført som afsender af godset
(shipper) og har derfor som udgangspunkt ansvar som afsender, jf. sølovens §
290. i forhold til flota suardiaz, repræsenteret af breinholt, må det imidlertid
have været klart at bonus energy reelt ikke var afsender i sølovens forstand,
men aflaster, jf. sølovens § 251, og at afsenderen var dsv, respektive breinholt.
det må antages at såvel aflasterens som afsenderens forhold skal bedømmes
efter en almindelig culpanorm, og at bevisbyrden for at der foreligger ansvars-
pådragende fejl som udgangspunkt påhviler transportøren der har lidt skade.
retten finder ikke at der er godtgjort noget ansvarspådragende forhold fra bo-
nus energys side. selskabet overlod som så ofte før løsningen af transportopga-
ven til dsv der videregav opgaven til breinholt der havde betydelig erfaring med
sådanne forsendelser. der er derfor ikke grundlag for at pålægge bonus energy
ansvar for skaden på varebilerne.
                                 thi kendes for ret:
sagen s 15-02
inden 14 dage skal c. breinholt a/s og flota suardiaz s.a. én for begge og beg-
ge for én til if skadeforsikring betale 879.461 dkk med tillæg af rente 5% fra
den 3. april 2002 samt 60.000 dkk i sagsomkostninger.
                                       - 25 -
i det indbyrdes forhold skal c. breinholt a/s og flota suardiaz s.a. hver udrede
halvdelen af det idømte beløb inkl. sagsomkostninger. ingen af disse parter be-
taler sagsomkostninger til den anden part.
hyundai sweden shipping agency ab frifindes for den af c. breinholt a/s ned-
lagte påstand.
inden 14 dage skal c. breinholt a/s til hyundai sweden shipping agency ab be-
tale 46.500 dkk i sagsomkostninger.
sagen s 5-03
bonus energy a/s frifindes for den af flota suardiaz s.a. nedlagte påstand.
inden 14 dage skal flota suardiaz s.a. til bonus energy a/s betale 26.000 dkk i
sagsomkostninger.
   jens boye                       jens feilberg                helle lehmann
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den