text:
- mah
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 20. februar 2017
h-85-15
                                    npd international
                                    mumbai, indien
                                    (advokat peter broen)
                                    mod
                                    erfurt a/s
                                    århus
                                    (advokat mads laage-petersen poulsen)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen vedrører hvem af parterne, der bærer risikoen for beskadigelse under transport fra in-
dien af et parti tørklæder, som erfurt a/s havde købt af npd international.
npd international har nedlagt påstand om, at erfurt a/s til npd international skal betale
130.887.85 eur med tillæg af procesrente fra den 6. august 2014.
                                                 -2-
erfurt a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
erfurt a/s har endeligt nedlagt følgende selvstændige påstand:
principalt: npd international skal til erfurt a/s betale 273.856,55 eur med tillæg af proces-
rente fra sagens anlæg, subsidiært fra den 5. december 2016.
subsidiært: npd international skal til erfurt a/s betale 16.844,52 eur eller et mindre beløb
efter rettens skøn.
npd international har heroverfor nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
npd international (herefter npd) er et indisk selskab, der producerer og eksporterer teksti-
ler. npd har i en årrække produceret tørklæder til det danske selskab erfurt a/s (herefter er-
furt). erfurt sælger via agenter tørklæderne videre til forretninger både i danmark og i ud-
landet.
transporten af den omtvistede forsendelse
erfurt indgik i 2014 aftale om køb af et parti tørklæder hos npd. den 22. juli 2014 bestilte er-
furt transport af varerne hos dsv mumbai.
npd fakturerede den 26. juli 2014 erfurt for købet af tørklæderne. det fremgår af fakturaen,
at forsendelsen skulle ske med fly fra mumbai lufthavn, og at prisen var fastsat fob. der
faktureredes for i alt 18.028 tørklæder til en samlet pris på 147.858,30 eur.
                                                    -3-
der blev den 28. juli 2014 udstedt house air waybill og air waybill af dsv mumbai vedrø-
rende leverancen af tørklæder til erfurt. det fremgår af begge dokumenter, at forsendelsen
skete fra mumbai via doha til københavn med ”gross weight” angivet til 2.605 kg. og
”chargeable weight” på 2.633,5 kg, fordelt på i alt 195 kartoner. det er i house air waybill
under ”optional shipment information” anført ”terms: fob”.
følgende er angivet i begge dokumenter:
       ”it is agreed that the goods described herein are accepted in apparent good order and
       condition (except as noted) for carriage subject to the conditions of con-
       tract on the reverse hereof. all goods may be carried by any other
       means including road or any other carrier unless specific con-
       trary instructions are given hereon by the shipper, and shipper
       agrees that the shipment may be carried via intermediate stopping
       places which the carrier deems appropriate. the shipper’s atten-
       tion is drawn to the notice concerning carrier’s limitation of lia-
       bility. shipper may increase such limitation of liability by declaring a higher value for
       carriage and paying a supplemental charge if required.”
der er ikke angivet beskadigelse af varerne på hverken house air waybill eller air waybill.
forsendelsen blev den 28. juli 2014 afleveret til dsv i mumbai og sendt fra mumbai til doha
med fly omkring den 30. juli 2014. forsendelsen blev herfra sendt til københavn med to for-
skellige fly. første del af forsendelsen ankom senest til københavn den 4. august 2014 og
blev fragtet med fragtmand til erfurt i jordrup den 5. august 2014 om morgenen. anden del
af forsendelsen ankom til københavn den 4. august 2014, og blev fragtet med fragtmand til
erfurt den 5. august 2014 sidst på dagen.
det fremgår af tax invoice af 29. september 2014 fra dsv til npd, der henviser til npd’s fak-
tura af 26. juli 2014, at airline cartage charges udgør 5.266,67 inr, air waybill 1.000 inr og
ens fee 1.350 inr, eller i alt 8.558,09 inr.
vejrdata
det fremgår af historiske vejrdata, at der den 28. juli 2014 var 36,0 mm nedbør i mumbai og
en luftfugtighed mellem 88 og 100. der var den 28. juli 2014 ingen nedbør i doha. der fore-
                                                    -4-
ligger ikke oplysninger om vejret i doha efter den 28. juli 2014. der var i københavn 5 mm
nedbør den 3. august og 20 mm nedbør den 4. august 2014.
beskadigelsen af den omtvistede forsendelse
forsendelserne af tørklæder ankom beskadiget og våde til erfurts lager i jordrup den 5. au-
gust 2014.
erfurt kontaktede sit forsikringsselskab, topdanmark forsikring, og der blev herefter efter
forsikringsselskabets begæring den 6. august 2014 foretaget besigtigelse af marine surveyor
mikael anker olesen på erfurts lager. følgende fremgår blandt andet af survey rapporten
dateret 17. september 2014:
      packing
      the cartons had been stored on pallets and wrapped in plastic stretch foil.
      …
      most of the scarves had been un-packed before the survey.
      the empty cartons were still stored at jordrup. each carton had been wrapped in stretch
      plastic foil. however the stretch foil was not closing the cartons watertight.
      …
      the scarves were packed in heavy cardboard cartons.
      …
      internally in the cardboard cartons each scarf was packed in a plastic bag, which was not
      watertight due to ventilation holes.
      …
      the packing was good, adequate and sufficient for the transport by air.
      …
      nature
      the consignment was stored in a dry warehouse.
      almost the entire cartons were moist, wet or partly dissolved by water.
      …
      black road dirt consisting of possible exhaust particles, rubber worn from tires and dust
      had splashed onto the cartons. some of the dirt had penetrated the stretch foil and was
      present on the cardboard.
      …
      almost all scarves were wet or moist.
      un-packing and during of the scarves were in progress as this procedure commenced
      immediately after the delivery.
      …
                                              -5-
the immediate drying was considered to be the only possible effective loss mitigation ac-
tion.
mould stains had not developed.
the cardigans and pullovers did not give off a smell of mould.
the red coloured erfurt label had smeared the scarves.
…
cause
the consignment was apparently received in mumbai airport by dsv in good, sound
and dry condition as the air waybill did not state any damage.
during the handling in copenhagen airport moisture damage was observed and the
cargo damage and/or loss report were issued. the report covered 16 cartons only.
due to the extent of wetting we did not consider that the cartons were exposed to heavy
rain for a relative long period in copenhagen.
the absorption of water in the cartons and the scarves were severe.
the severe absorption of water did take place for more than the about 24 hours.
less than 24 hours did last from the time the cartons were discharged in copenhagen
airport to the delivery at jordrup.
we did not consider that the cartons were exposed to water if shifted between airplanes
at doha airport. rain was not likely at doha.
we were aware of the fact that extreme monsoon rain was experienced during the last
days of july 2014 when the consignment was received, stored and loaded onboard the
airplane.
consequently it was very likely that the consignment was exposed to much rain and pos-
sibly flooding.
the severe absorption of water in the cardboard corresponded with the transit time of 5
days.
finally neither of the haulers did clause the consignment notes regarding moisture
damage to the cartons concerning the transport from copenhagen airport to jordrup.
extent
erfurt was much in need of the scarves and was obliged to distribute the consignment to
their customers world wide.
disposal of the entire or part of the consignment was not considered.
erfurt had to and did recondition the scarves during the subsequent weeks.
                                                  -6-
     all 18.000 scarves were unpacked and inspected regarding moisture contents.
     the wet and moist scarves were dried.
     …
     each and all 18.000 scarves were inspected regarding smearing from the red labels.
     6.000 labels had smeared off. these labels were removed from the scarves.
     the 6.000 discoloured scarves were rinsed and ironed.
     6.000 new labels (hang tags) were delivered and fixed to the scarves.
     the inspected scarves together with the reconditioned scarves – 18.000 pieces – were all
     packed [in] new plastic bags with erfurt’s logo.
     169 cartons were renewed and the scarves were packed in these.
     the reconditioning was carried out 24 hours per day 7 days a week by erfurt’s employees
     at jordrup.
     on 15th september 2014 erfurt forwarded their final claim in the amount of 334.586,78
     dkk.
     the extent of damage was made up (in danish language) as follows:
     specification                                       hours        at dkk      dkk
     unpacking from 195 cartons and inspection           200,0
     unpacking from plastic bags and inspection
     of each scarf 8.000 pieces                          126,5
     removing labels/hang tags 6.000 pieces               50,0
     washing and drying 6.000 pieces                     132,0
     ironing and folding 6.000 pieces                    148,5
     packing in new plastic bags 8.000 pieces            130,0
     printing/fixing erfurt labels 6.000 pieces          148,5
     time consumption totally                            935,5        325,00      304.037,50
     straps for labels/hang tags                         6.000 pieces 0,36        2.160,00
     hang tags                                           6.000 pieces 1,18        7.080,00
     erfurt plastic bags                                18.000 pieces 0.25        4.500,00
     cardboard export cartons                               169 pieces 18,00      3.042,00
     mr. hjorth’s transport from aarhus to jordrup       17 days at
     and return during 17 days                           212 km       3,82        13.767,28
     extent of damage excl vat                                                    334.586,78
     the above statement was considered to be necessary, fair and reasonable due to the dam-
     age.”
korrespondance om erstatningsspørgsmålet
                                                      -7-
i e-mailkorrespondance den 6. august 2014 mellem jens jacob hjorth og lise kirkensgaard
hansen (dsv) meddelte jens jacob hjorth, at erfurt efter aftale med sit forsikringsselskab
ville holde dsv ansvarlige for alle skader på forsendelsen. lise kirkensgaard hansen anmo-
dede om at modtage en ansvarligholdelse, når erfurt havde et endeligt overblik over skader-
nes omfang, og anførte, at dsv ville forsøge at komme til bunds i, hvad der var sket, samt at
hun aldrig før havde set noget lignende.
den 29. september 2014 meddelte jens jacob hjorth pr. mail premal dangarwala, at erfurts
forsikringsselskab havde afslået at dække ekstraomkostningerne og oplyste, at han ville prø-
ve at rejse krav mod dsv. jens jacob hjorth anførte slutteligt:
       ”i think we need to redo our terms of delivery for the future.
       i think it must state fca – and then the name of the place where you hand over.”
i e-mail af 8. oktober 2014 til topdanmark oplyste jens jacob hjorth, at aftalen omkring leve-
ring af forsendelsen var, at npd betalte fragten til lufthavnen, og at erfurt betalte fragten fra
lufthavnen inklusiv dokumenter og lignende til destinationen og henviste i den forbindelse
til fca incoterms 2000. jens jacob hjorth skrev endvidere følgende:
       ”så jeg gentager hvad jeg har skrevet tidligere. dsv har modtaget nogle perfekte varer og
       som er blevet tjekket af tolden og udfortoldet og har sendt anmærkningsfrie hawb og
       mawb. skaden er således ikke sket i mumbai, for så havde der været anmærkninger,
       men i transporten på vej til eller i københavn hvor det har stået i doha i 2 døgn og er
       afsendt med 2 forskellige fly fra doha til københavn. først i københavn gøres der an-
       mærkning om at godset er vådt.”
topdanmark afviste ved brev af 9. oktober 2014 at dække erfurts skade. det hedder blandt
andet i brevet:
       ”vi dækker ikke jeres transportskade.
       af bl.a. købsfaktura fremgår det at varerne er købt fob. som det fremgår af sagen, vur-
       deres det at skaden er sket før jeres risikoovergang.
       vi kan derfor ikke anerkende erstatningspligt i denne sag.
       vi opfordrer jer til at kontakte jeres leverandør og bede denne om at anmelde beskadigel-
       sen til dennes forsikringsselskab.
                                                     -8-
       viser det sig at jeres leverandør ikke har en transportforsikring og jeres leverandør ikke
       kan eller vil betale for de redningsomkostninger som i har haft pga. skaden, kan kravet
       på den subsidiære forsikring på jeres transportforsikring gøres gældende. dog først så-
       fremt, at det ved en retssag imod jeres leverandør, viser sig at der stadig ikke kan opnås
       erstatning fra denne. i så fald genoptages sagen på jeres subsidiære dækning.
       samtidig gør vi opmærksom på, at dsv stadig kan pålægges et erstatningsansvar jf. gæl-
       dende transportretlige regler. derfor anbefaler vi at i fremsender jeres krav til dsv.”
der blev senere indgået forlig mellem dsv og erfurt om dsvs betaling af 21.698,76 eur for
beskadigelse af 69 ”boxes” med en samlet vægt på 921 kg.
erfurts erstatningsopgørelser
erfurt solgte den 15. december 2014 12.000 beskadigede tørklæder til tk maxx for en samlet
pris på 60.000 eur. beløbet er fratrukket ved opgørelsen af erfurts principale påstand , der
er opgjort således:
sagsøgtes samlede salgspris                    eur          462.074,26
npd’s krav                                     eur          130.887,85
                                               eur          331.186,41
- flyfragt fra mumbai                          eur            10.666,67
- indfortoldning                               eur              9.576,00
avance i forbindelse med salg                  eur          310.943,74
+ tabsbegrænsning (kr. 334.586,78)…            eur            44.611,57
                                               eur          355.555,31
- salg af de ødelagte tørklæder                eur            60.000,00
- modtaget beløb fra dsv                       eur            21.698,76
mistet avance                                  eur          273.856,55
den samlede salgspriser baseret på erfurts opgørelse af, hvad der var solgt videre til erfurts
kunder. ordrelisten vedrører ordrer på i alt 20.640 tørklæder.
erfurts subsidiære påstand er opgjort således:
salgspris beskadigede tørklæder                eur    60.000,00
- tabsbegrænsning (kr. 334.586,78)             eur    44.611,57
- flyfragt fra mumbai                          eur    10.666,67
- indfortoldning                               eur    9.576,00
varens værdi ved modtagelse                    eur    -4.854,24
                                                 -9-
+ beløbet modtaget fra dsv                 eur 21.698,76
                                           eur 16.844,52
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af premal dangarwala, jens jacob hjorth og mikael
anker olsen.
premal dangarwala har forklaret blandt andet, at han er direktør i npd, som han ejer sam-
men med sin ægtefælle og sin far. npd producerer og eksporterer tørklæder til blandt andre
erfurt. npd producerer først en række forskellige samples, og herefter vælger køberen, hvil-
ken stil og farve der ønskes. tørklæderne bliver produceret, pakket i plastik og herefter pak-
ket i kasser på npds produktionssted i mumbai, hvor der også laves kvalitetstjek af tørklæ-
derne og sker vejning af de pakkede kasser. npd sørger selv for transport af kasserne med
tørklæder til lufthavnen i mumbai, hvor de overgives til en agent, der tager kasserne til car-
go. kasserne bliver vejet igen i cargo, hvorefter de bliver inspiceret i tolden og clearet til af-
sendelse. efter kasserne er clearet i tolden, bliver de overgivet til dsv. der bliver herefter sat
labels på kasserne af dsv, hvorefter de bliver overdraget til luftfartsselskabets personale, der
også tjekker vægt og laver en røntgen-screening af kasserne. npd har ikke selv medarbejde-
re i lufthavnen efter overdragelsen af forsendelsen til agenten, men han kender proceduren,
da han har foretaget mange forsendelser.
ovenstående procedure blev også fulgt ved den omtvistede leverance til erfurt. der var ca.
25-30 minutters transporttid til lufthavnen den pågældende dag, hvor det regnede meget.
det var en lastbilschauffør, der var hyret af npd til opgaven, der foretog transporten til luft-
havnen. alle kasserne var pakket med plastikfolie rundt om, og lå inde i en lukket lastbil.
kasserne blev ikke våde under transporten til lufthavnen.
det er hans opfattelse, at fugtskaden først skete efter afsendelsen fra mumbai. kasserne ville
være blevet afvist af både tolden, dsv og luftfartsselskabet i mumbai, hvis de havde været
våde som vist på billederne af varerne ved ankomsten til erfurt. kasserne ville endvidere
have vejet væsentligt mere end tidligere, hvis de var blevet så fugtige, hvilket ville være ble-
                                                  - 10 -
vet opdaget ved vejningerne. der er ikke opkrævet mere fragt for forsendelsen, hvilket ville
have været tilfældet, hvis kasserne havde vejet mere, end der var betalt for. han mener end-
videre, at tørklæderne ville lugte og have tegn på mug, hvis de havde ligget i fugt i halvan-
den uge, hvilket ikke blev konstateret af surveyeren. kasserne var i doha i nogle dage. der
blev inden lastningen på flyet fra doha til københavn foretaget samme proces med vejning
og røntgenfotografering af kasserne, uden at der blev konstateret fugt i kasserne.
npd forhandler leveringsbetingelserne med kunden i forbindelse med prisforhandlingen.
npd tilbyder enten levering på fob-vilkår eller på cif-vilkår. når der bliver leveret på
fob-vilkår, slutter npds ansvar ved overlevering til kundens agent i lufthavnen i mumbai,
hvilket er den generelle praksis i indien. når der bliver leveret på cif-vilkår, har npd an-
svaret frem til kunden. levering på fob-vilkår betyder derfor en lavere pris. erfurt havde
vedrørende den omtvistede levering valgt fob-vilkårene.
han er uenig i erstatningsopgørelsen fra erfurt, da opgørelsen af tørklæder både med hen-
syn til antal og art ikke svarer til det, der blev sendt og kræves betaling for. der er 20.540
tørklæder med i erstatningsopgørelsen, men der kræves kun betaling for og blev kun sendt
18.046. dernæst er kvantiteten af de dyre tørklæder øget i forhold til den reelle ordre. ek-
sempelvis er der vedrørende varenummer 431089 angivet 714 tørklæder i erstatningsopgø-
relsen, mens ordren vedrørende det pågældende varenummer kun udgjorde 227 tørklæder.
jens jacob hjorth har forklaret blandt andet, at han har været aktiv i modebranchen i 27 år.
han stiftede erfurt for 20 år siden og er administrerende direktør i selskabet. erfurt har spe-
cialiseret sig i salg af tørklæder, der bliver solgt i dyrere butikker rundt om i verden. erfurt
får omkring 50 samples om året fra npd og typisk 3-4 årlige produktionsforsendelser som
den omtvistede leverance.
da erfurt modtog den beskadigede sending varer fra npd, blev der iværksat en større pro-
ces med ompakning, tørring, strygning og gennemgang af alle tørklæderne for afsmitning af
mærkater. der blev normalt kun foretaget stikprøver ved modtagelse af en ordre, og det var
kun på grund af varernes beskadigelse, at alt blev pakket op. der var ca. 6.000 tørklæder,
                                               - 11 -
der var i så dårlig stand, at de måtte kasseres. de tørklæder, der ikke blev kasseret, var ikke i
en sådan stand, at de kunne sælges til erfurts sædvanlige aftagere. det lykkedes senere at fo-
retage salg til tk-maxx af de tørklæder, der ikke blev kasseret.
det var generelt, at der blev aftalt fob med indiske leverandører, og fob var også aftalt
vedrørende den omtvistede sending. han forstod på leveringstidspunktet fob-vilkåret så-
dan, at risikoen overgik til erfurt, når npd’s agent havde overdraget varerne til dsv. han
har på baggrund af det efterfølgende sagsforløb og dialogen med forsikringsselskabet indset,
at fob-vilkåret betyder, at risikoen først overgår, når varerne kommer ind i flyvemaskinen.
han havde en løbende transportforsikring hos topdanmark, som han rettede henvendelse
til, efter at varerne var ankommet i beskadiget stand. der blev igennem topdanmark foreta-
get besigtigelse af varerne. han så taksatorrapporten, da den var udarbejdet og synes, at den
er korrekt og dækkende.
han tog kontakt til dsv for at finde ud af, hvad der var sket. han mente på det tidspunkt, at
skaden måtte være sket under dsvs transport af varerne, da der ikke var anført noget om
beskadigelse i den af dsv udstedte house air waybill. han gjorde over for dsv gældende,
at dsv var ansvarlige for skaden og havde en længere korrespondance med dsv, der endte
med, at han accepterede en erstatning på 21.698,76 eur fra dsv. han havde fået den opfat-
telse, at hvis dsv betalte, indebar det en erkendelse af, at skaden var sket under transporten,
hvorefter topdanmark ville dække resten af tabet.
han skrev i mailkorrespondancen med topdanmark, at skaden måtte være sket efter, at
dsv havde overtaget varerne. han var meget presset på det tidspunkt og kunne ikke helt
forstå situationen. han er i dag af den opfattelse, at skaden må være sket i mumbai. han
skrev dernæst til topdanmark, at fca-betingelserne var gældende, men han var dog aldrig
i tvivl om, at fob var aftalt. da topdanmark opdagede, at fob var angivet på fakturaen, fik
erfurt afslag på dækning. han var stærkt utilfreds hermed, og protesterede overfor top-
danmark, ligesom han opsagde alle erfurts forsikringer i selskabet. han er enig i, at våde
                                                - 12 -
tekstiler opbevaret i poser begynder at lugte jordslået efter nogle dage. han kan ikke sige
præcist hvornår, det sker.
erfurt er ordreproducerende, og selskabet havde allerede via dets omkring 25 agenter rundt
om i verdenen solgt tørklæderne fra den omtvistede leverance fra npd. det bliver indkalku-
leret, at en del af salgene ikke går igennem på grund af for eksempel manglende betaling, og
erfurt sælger derfor på forhånd mere, end der bestilles hos npd. den samlede salgspris i er-
statningsopgørelsen er beregnet på baggrund af de foretagne salg til kunder. antallet af tør-
klæder er derfor højere end det, der blev bestilt og leveret fra npd. erfurt har udover de
omkostninger, der fremgår af erstatningsopgørelsen, haft fragtomkostninger og omkostnin-
ger til personale til afsendelsen af varerne.
mikael anker olsen har forklaret blandt andet, at han er uddannet hos a.p. møller, og at han
de sidste 30 år har været selvstændig marine surveyor, hvor han besigtiger gods beskadiget
under transport.
han foretog besigtigelsen i nærværende sag og udarbejdede survey-rapporten. kartonerne
var våde og opløste, ligesom tørklæderne var våde. det meste var pakket ud, da han foretog
besigtigelsen, og tørklæderne hang til tørre overalt. tørklæderne havde været pakket i cellu-
fanposer med huller i, og selve kasserne havde haft plastikfolie om. selve pakningen var så-
ledes god, og der skulle komme en del vand direkte på kasserne, for at sådanne skader kun-
ne opstå, ligesom det også ville tage nogen tid, før vandet gik igennem pakningen. han me-
ner derfor ikke, at skaderne kan være sket dagen før i kastrup lufthavn. kasserne var sorte
og beskidte, hvilket for ham indikerer, at skaderne skete i mumbai lufthavn, hvor der er no-
get mere beskidt end i kastrup lufthavn. det er endvidere ganske sædvanligt, at gods bliver
ødelagt i mumbai i monsun-sæsonen.
foreholdt at kasserne havde været i kastrup lufthavn 3 dage inden besigtigelsen, mener
han, at det tidsmæssigt begynder at nærme sig, at skaderne kan være sket der, og han kan
ikke udelukke, at skaderne kunne være sket der, hvis kasserne har stået udenfor i det regn-
vejr, der var den 4. august 2014. henset til skadernes karakter, hvor fugten var trængt helt
                                                 - 13 -
ind til tørklæderne i midten af kasserne, er det dog mere sandsynligt, at skaderne er indtruf-
fet før den 4. august 2014.
tørklæderne lugtede ikke jordslået, og der var ikke mugpletter på dem, da han foretog be-
sigtigelsen. han har oplevet det på tekstiler, der havde været 3 uger undervejs, men han ved
ikke præcist, hvornår sådanne skader indtræffer.
varerne var kommet våde frem, selv om der ikke var anmærkninger på transportdokumen-
terne. dette sker ofte, også selv om skaderne er meget tydelige.
han ved ikke, hvem der havde sat labels på kasserne. han kan ikke huske, om de sad inden
på eller uden på folien på kasserne. det ser ud fra billedmaterialet ud til, at de sidder uden-
på. det er normalt, at varerne bliver lastet i containere, der sættes samlet ind i flyet, og han
kan ikke forestille sig, at de pågældende labels blev sat på i flyet.
det er hans vurdering, at erfurt gjorde det nødvendige for at få udbedret skaderne. der var
mange tørklæder, og det var klart, at det ville tage tid at pakke dem ud og tørre dem. ud fra
tidsopgørelsen blev der brugt ca. 1 minut pr. tørklæde, hvilket er rimeligt også selv om nogle
af tørklæderne blev smidt ud. han regulerede timelønnen ned i sin opgørelse i forhold til er-
furts opgørelse.
parternes synspunkter
for npd er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af
5. december 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
”sagsøger skal til støtte for sin påstand gøre gældende:
at       sagsøger har leveret den aftalte ydelse
         idet ydelsen var mangelfri ved risikoens overgang,
at       dsv ubestridt var hyret af sagsøgte og under sagsøgtes instruktionsbeføjelse,
                                                - 14 -
at      dette ydermere er dokumenteret af sagens bilag og af parternes ageren før og under
        nærværende retssag,
at      risikoens overgang skete ved overlevering til dsv,
at      skaden er sket efter risikoens overgang,
        idet det er dokumenteret at forsendelsen ikke var beskadiget ved overdragelsen til
        dsv, og
        idet sagsøgte har anerkendt at leveringen til dsv var mangelfri,
at      det er lige så – eller mere – sandsynligt at skaden er sket i københavn end i mumbai,
at      fob inco-temer 2010 ikke kan anvendes , jf. inco-tems 2010,
at      der ikke er grundlag for en udfyldende fortolkning af fob reglerne,
at      en sådan fortolkning under alle omstændigheder ikke kan føre til at npd overtager
        dsv’s ansvar som sagsøgtes fragtfører,
at      sagsøgtes påberåbte tab er udokumenterede,
at      sagsøgtes beregninger er misvisende og mangelfulde,
at      sagsøgte har modtaget erstatning for sit tab, og at dsv har påtaget sig ansvaret.
at      et eventuelt tab skal begrænses til det påregnelige, samt nedsættes til det sædvanlige
        indenfor transportretlige erstatninger,
at      der er begræsninger for skaden afhængig af vægten af godset,
        idet at det er anerkendt af sagsøger, at de beskadige varer udgjorde 921 kg og at der
        kun kan svares erstatning svarende til 19 sdr pr. kg.,
at      sagsøgte derfor skal betale som faktureret inklusiv procesrente og sagsøgers
        modregningskrav afvises.”
vedrørende erfurts principale betalingspåstand har npd supplerende anført, at erstatningen
skal fastsættes skønsmæssigt af retten, da beløbet urigtigt er beregnet ud fra erfurts egen or-
dreliste og ikke ud fra det faktiske salg fra npd, og der ikke er taget højde for erfurts variab-
le omkostninger ved opgørelsen af påstanden.
                                                - 15 -
for erfurt er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet
af 5. december 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
”vedrørende sagsøgers påstand
det gøres gældende, at levering af varerne i henhold til fob-klausulen i salgsfakturaerne …
først har fundet sted ved lastning af tørklæderne ombord på flyet i mumbai, og at risikoen
for tørklædernes beskadigelse først overgår til sagsøgte efter dette tidspunkt.
det gøres desuden gældende, at sagsøger ikke har løftet bevisbyrden eller sandsynliggjort, at
skaden på godset er opstået, efter risikoovergangen til sagsøgte. tværtimod må det antages,
at skaden mest sandsynligt opstod enten før eller i forbindelse med godsets ophold i mum-
bai lufthavn, og dermed inden godset blev lastet om bord på flyet...
det følger, at risikoen for skade på godset var sagsøgers på tidspunktet for skaden.
sagsøgeres synspunkt i sagen er, at fob udelukkende kan anvendes i forbindelse med en sø-
transport og af den grund, bør anses som en nullitet og tilsidesættes.
det gøres indledningsvis gældende, at anvendelse af leveringsbetingelsen fob i forbindelse
med en flytransport, ikke gør denne leveringsbetingelse ugyldig eller bør tilsidesættes. be-
stemmelsen skal så vidt muligt fortolkes i overensstemmelse med sin oprindelige betydning.
fob mumbai må derfor forstås sådan, at parterne har aftalt, at levering først har fundet sted
ved lastning af tørklæderne ombord på flyet i mumbai; og såfremt bestemmelsen fortolkes
som en bestemmelse i henhold til incoterms 2010, først når godset var placeret ombord i fly-
et.
sagsøger fremfører, at en analog anvendelse af fob mumbai-klausulen skal forstås sådan, at
”rælingen” i denne situation er, når lufthavnsterminalens gaffeltruck eller lager modtager
godset.
det gøres gældende, at denne fortolkning ikke bør anvendes, da der allerede findes klausu-
ler, der bestemmer netop dette, nemlig fca-klausulerne. forskellen på de to klausuler, fob
og fca, er navnlig tidspunktet for risikoens overgang.
det gøres i denne forbindelse gældende, at fob-klausulen ikke er tilfældigt valgt af parterne,
men har været genstand for forhandling, hvor sagsøger har tilbudt at sælge varerne på fob
mumbai-betingelser, som efterfølgende er blevet accepteret af sagsøgte.
konsekvensen af sagsøgers synspunkt ville desuden være, at sagsøgte, selvom denne har
forsøgt at afdække sin transportrisiko, vil være uforsikret. sagsøgte har i denne sag forsøgt at
afdække skaden hos sagsøgtes forsikringsselskab, hvor forsikringsselskabet afviste dækning
med henvisning til, at skaden er sket, før risikoen er overgået til sagsøgte...
                                                - 16 -
sagsøger anfører, at sagsøgtes forsikringsselskabs afvisning af dækning, ikke er normerende
for risikoens overgang mellem sagens parter. dette synspunkt kan ikke tiltrædes. det er
tværtimod et af de bærende elementer i incoterms-bestemmelserne, at parternes handels-
mønster kædes sammen med forsikring, således at den part, der bærer risikoen for godsets
undergang under transport, kan forsikre denne risiko. fortolkes fob-klausulen i overens-
stemmelse med sin ordlyd i denne sag, vil skaden således være dækket af sagsøgers varefor-
sikring.
i det omfang dette stiller sagsøger ringere end forudsat af denne, gøres det gældende, at sag-
søger som fakturaudsteder er nærmest til at bære risikoen herfor.
sagsøger fremfører til støtte for, at skaden skal være opstået under transporten, at luftfragt-
brevet har en selvstændig bevismæssig betydning for varernes tilstand ved modtagelse af
varerne ved luftfartsterminalen i mumbai.
dette kan ikke tiltrædes. det følger af luftfartsloven § 100, at et udstedt luftfragtbrev gælder
som bevis for befordringsaftalens indgåelse, for godsets modtagelse osv. men efter luftfarts-
lovens § 100 er det ikke en betingelse, at der i luftfartsbrevet skal medtages oplysning om
godsets tilstand og en undladelse af angive et forbehold – i dette tilfælde for vandskade – har
derfor ikke den betydning, at det kan lægges til grund, at tørklæderne var i god stand ved
modtagelse af disse i luftfartsterminalen i mumbai lufthavn.
vedrørende sagsøgtes selvstændige påstand
eftersom skaden er indtrådt, inden godset blev leveret til sagsøgte, gøres det gældende, at
sagsøger har leveret en ukontraktsmæssig vare til sagsøgte.
sagsøger er ansvarlig for dette mangelsansvar og skal erstatte sagsøgtes tab, der følger heraf.
…
den mistede avance svarer til sagsøgtes positive opfyldelsesinteresse og beløbet i sagsøgtes
principale påstand.
sagsøgtes subsidiære påstand
skulle retten finde, at sagsøgtes tab ikke kan opgøres i henhold til sagsøgtes positive opfyl-
delsesinteresse, skal sagsøgte alene betale godsets værdi ved risikoens overgang, da godset
blev lastet ombord i flyet.
…
herved vil sagsøgte have fralagt sig ethvert beløb, som sagsøgte har oppebåret i forbindelse
med dennes behandling af de beskadigede tørklæder. sagsøgte vil dermed have lidt et tab
                                                 - 17 -
som følge af sagsøgtes ressourceforbrug med afsætning af de beskadigede tørklæder og for-
toldning, som kun vanskeligt kan opgøres.”
erfurt har under proceduren supplerende gjort gældende, at det forhold, at npd også blev
afkrævet betaling af dsv vedrørende den under sagen omhandlede leverance, understøtter,
at levering af varerne først skete ved lastning af tørklæderne ombord på flyet i mumbai.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
ifølge parternes aftale skulle fob-klausulen finde anvendelse i forbindelse med den omtvi-
stede forsendelse, hvilket efter det oplyste er sædvanligt ved handel i indien, også selv om
transporten sker med fly. fob-klausulen regulerer imidlertid specifikt søtransport. klausu-
len kan ikke direkte anvendes til at fastslå tidspunktet for risikoens overgang ved flytrans-
port, og der foreligger ikke nærmere oplysninger om, på hvilket tidspunkt risikoen i forbin-
delse flytransport - når klausulen er anvendt - sædvanligvis antages at gå over i indien eller i
danmark. der må på denne baggrund lægges afgørende vægt på parternes forståelse af be-
tydningen af klausulen. efter de afgivne forklaringer og e-mailkorrespondancen forstod
begge parter aftalen således, at risikoen overgik til erfurt, når npd’s agent havde overgivet
varerne til dsv i lufthaven i mumbai. det må herefter lægges til grund, at risikoen for leve-
rancen overgik til erfurt, da forsendelsen blev overgivet til dsv i lufthavnen i mumbai. fak-
turaen af 29. september 2014 fra dsv til npd vedrørende forsendelsen kan, som sagen fore-
ligger oplyst, ikke føre til et andet resultat.
der blev ikke givet anmærkning om beskadigelse af godset på hverken house airwaybill el-
ler airwaybill, og dsv har senere påtaget sig erstatningsansvar for beskadigelsen af forsen-
delsen. det må på denne baggrund lægges til grund, at beskadigelsen af forsendelsen skete
efter overgivelsen til dsv i lufthavnen i mumbai, men det kan efter bevisførelsen ikke fast-
slås hvor beskadigelsen skete, herunder om beskadigelsen skete i mumbai eller i københavn,
eller eventuelt i doha.
                                                - 18 -
da leverance efter det anførte var mangelfri på tidspunktet for risikoens overgang, gives der
herefter npd medhold i den nedlagte påstand om betaling af 130.887.85 eur og npd frifin-
des for den af erfurt nedlagte påstand.
efter sagens udfald og omfang skal erfurt betale sagsomkostninger til npd med i alt 173.740
kr. heraf udgør 150.000 inkl. moms dækning af rimelige udgifter til advokatbistand og
23.740 kr. dækker udgiften til rets- og berammelsesafgift.
                                      thi kendes for ret:
erfurt a/s skal inden 14 dage til npd international betale 130.887.85 eur med tillæg af pro-
cesrente fra 6. august 2014 samt 173.740 kr. i sagsomkostninger.
npd international frifindes for de af erfurt a/s nedlagte påstande.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens 8 a.
anders madsen                              b. vollmond                       jon iversen
                                              (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f0030000 - asn
                                     udskrift
                                         af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 5. oktober 2006 blev af retten i sagen
f-30-05
hk danmark s.m.f.
at
(advokat jacob goldschmidt)
  mod
kvickly valby v/
coop danmark a/s
(advokat yvonne frederiksen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, kvickly valby v/coop danmark a/s
(kvickly), uberettiget har foretaget modregning i ats (at), tilgodehavende ferie-
godtgørelse.
sagsøger, hk danmark som mandatar for at, har nedlagt påstand om, at
kvickly tilpligtes at betale 5.469 kr. med tillæg af procesrente fra den 20. juli
2004.
                                             - 2 -
kvickly har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling
af et mindre beløb end påstået af at.
sagens omstændigheder
at blev med tiltrædelse den 25. juli 2003 ansat som salgsassistent i coop
kvickly valby. som følge af en række påståede uregelmæssigheder ved returkøb
den 12. januar 2004, 16. januar 2004, 19. januar 2004 og 27. januar 2004 blev
han suspenderet den 29. januar 2004. den 3. februar 2004 blev der afholdt et
møde, hvor at, tillidsrepræsentant kurt madsen, servicechef michelle fosdal og
intern revisor knud lund hansen deltog.
under mødet blev der udarbejdet en erklæring, hvoraf fremgår:
”erklæring:
…
jeg har været ansat i kvickly valby siden den 25.7.2003. jeg arbejder 37 timer om ugen
og er beskæftiget ved kasserne og kiosken. jeg er bekendt med kassereglerne. ved udbe-
taling af penge for returvarer, skal der være returbilag, som dokumenterer udbetalingen.
returvarebilag skal være underskrevet af kunden, hvis beløbet er over 50 kr. ved udbeta-
ling af returbeløb over 500 kr. skal afdelingen kontaktes.
jeg er orienteret om at anledningen til denne samtale er, at der gennem den seneste tid
er konstateret returførsler, hvor der mangler bilag, samt at det har sammenhæng med at
det er mig der betjener kassen. det drejer sig om en returførsel på 2.000 kr. i kiosken
den 12.1. – en returførsel på 1.000 kr. den 16.1. ligeledes i kiosken – 5 returførsler på 45
kr. og henholdsvis 41 kr. og 43 kr. den 19.1. ved udgangskassen, hvor bilagene mangler
– 8 returførsler på hver 45 kr. ved udgangskassen den 27.1. samt to returførsler i kiosken
samme dag på henholdsvis 800 kr. og 1.000 kr. i alle tilfælde mangler returbilagene.
transaktionerne er foretaget på mit operatørnummer, bortset fra to tilfælde hvor jeg har
afløst i kiosken. jeg erkender at det er mig der har foretaget transaktionerne, men jeg
har ingen forklaring på hvorfor bilagene mangler eller hvor pengene er blevet af. jeg er-
kender at jeg har overtrådt kassereglerne ved at undlade at kontakte afdelingen ved ud-
betaling returbeløb over 500 kr. ligesom jeg erkender at jeg ikke har sikret mig at bilage-
ne er tilstede. jeg har fået oplyst at de samlede uregelmæssigheder beløber sig til 5.469
kr. jeg har ingen kommentarer til sagen i øvrigt.
jeg har ikke mere at tilføje.
gennemlæst og indholdet godkendt uden rettelser, men at har ikke ønsket at underskri-
ve erklæringen.
at.
                                            - 3 -
til vitterlighed:
kurt madsen                   michelle fosdal              knud lund hansen
tillidsrepræsentant           servicechef                  intern revision”
erklæringen er underskrevet af kurt madsen, michelle fosdal og knud lund han-
sen.
i brev af 3. februar 2004 blev at bortvist.
at kontaktede herefter hk, der i brev af 6. februar 2004 til coop danmark pro-
testerede mod bortvisningen. på baggrund heraf blev der indkaldt til forhand-
lingsmøde. fra coop deltog forhandlingschef claus eefsen og michelle fosdal.
fra hk deltog faglig sekretær jørgen buur, hanne hald og mette risbo jessen.
derudover deltog at og kurt madsen. af mødereferatet af 2. marts 2004 frem-
går, at parterne ikke kunne nå til enighed.
i brev af 4. marts 2004 meddelte hk coop danmark, at sagen ikke vil blive ført
videre og blev betragtet som afsluttet.
som følge af bortvisningen foretog kvickly i marts 2004 modregning på 5.469
kr. i ats tilgodehavende feriepenge, hvilket hk protesterede imod i april 2004 på
vegne af at.
coop´s regler for kassearbejde
af kassereglerne fremgår blandt andet:
”generelle sikkerhedsregler
…
ved afløsning i dagens løb, skal afløseren altid medtage egen pengeskuffe (en pengeskuf-
fe ”tilhører” én person, så der ved evt. kassedifference, aldrig opstår tvivl om, hvem der
har ansvaret).
eneste undtagelse herfra er i afdelinger (f.eks. kiosk og bager), hvor der kun er anbragt
én kasseterminal, men hvor der er flere medarbejdere om kundebetjeningen.
…
når du forlader kassen, skal du altid foretage framelding, så der ikke er uautoriseret ad-
gang. husk at låse pengeskuffen og tage nøglen med dig.
…
forholdsregler under kassearbejde
                                           - 4 -
…
fejlbon og returvarer
…
hvis en kunde kommer tilbage med eller uden de købte varer, og klager over en fejl,
henvises til kundeservice/kiosk hvis der er en sådan.
hvis der ikke er en kiosk, kan du behandle klagen såfremt:
- kunden kan fremvise bon som dokumentation.
- du mener, at kunden har ret
- beløbet er mindre end 50 kr.
på bonen angives fejlen, samt hvor meget der udbetales. bonen lægges i skuffen sammen
med fejlbonerne.
er beløbet over 50 kr., tilkaldes den områdeansvarlige.
kunden skal godkende returvarebilaget med sin underskrift.
…
forholdsregler efter kassearbejde
…
kasseopgørelsen
1. fejlboner, der ikke er færdigbehandlet gøres op og returføres. hver enkelt vare på
fejlbonen skal så vidt muligt returføres hver for sig med hver sit varenummer. fejlboner
og returboner hæftes sammen med skuffeopgørelsen. returførsel skal overvåges af den
attestberettigede eller butikslederen.
…”
kasseudskrifter vedrørende returførslerne
der er enighed om, at at havde operatørnummer 19. af udskriften for kasse 1
fremgår det, at der på dette operatørnummer den 19. januar 2004 blev foreta-
get i alt 7 returførsler, 5 på 45 kr. og 2 på henholdsvis 41 kr. og 43 kr., som der
ikke forelå returvarebilag på. 4 af de returførsler, der lyder på 45 kr. blev foreta-
get i umiddelbar forlængelse af hinanden mellem kl. 15.57 og kl. 16.10. samme
dag var der to returførsler med returvarebilag.
af de underliggende bilag til kasseudskriften af 27. januar 2004 for operatør-
nummer 19 fremgår det, at der manglede returvarebilag på i alt 6 returførsler af
45 kr. i terminal 2, og 1 returførsel af 1.000 kr. og 1 returførsel af 800 kr. i kio-
sken, alle uden returvarebilag. det fremgår videre, at der i to andre tilfælde,
                                       - 5 -
hvor de udbetalte beløb oversteg 50 kr., forelå returvarebilag med kundernes
underskrift.
der er endvidere enighed om, at der i kiosken den 12. januar 2004 er foretaget
en returførsel på 2.000 kr. og den 16. januar 2004 en returførsel på 1.000 kr. –
begge uden returvarebilag. i kiosken opereredes der alene med et operatør-
nummer, nr. 26. af kasseudskrift for kiosken fremgår det, at returførslen den 12.
januar 2004 blev foretaget kl. 14.28, og returførslen den 16. januar blev foreta-
get kl. 14.14.
af kasseudskrift for operatørnummer 19 for den 12. januar fremgår det, at ope-
ratørnummer 19 blev afmeldt kl. 14.26 i kasse 1 og tilmeldt igen i kasse 3 kl.
14.48. for den 16. januar fremgår det, at operatørnummer 19 blev afmeldt i
kasse 2 kl. 14.11 og tilmeldt i kasse 3 kl. 14.42.
af kasseudskriften for den 12. januar 2004 og 16. januar 2004 fremgår det, at
operatørnumrene 73, 25, 14 i de pågældende tidsrum var aktiveret i kasse 1, 2
og 3.
forklaringer
at har forklaret, at han har arbejdet som salgsassistent i kvickly valby, men
han er ikke uddannet. han kan ikke huske, om han har fået hæftet ”regler for
kassearbejde” udleveret, da han blev ansat. han kan endvidere ikke huske,
hvornår han første gang så hæftet. han blev oplært som salgsassistent, ved at
en erfaren medarbejder stod ved siden af ham igennem et stykke tid. han kan
ikke huske, om han i den forbindelse fik gennemgået kassereglerne. ved foreta-
gelse af returkøb vidste han, at der skulle være returbilag, som skulle gemmes i
kassen, og at kunden skulle skrive under. det mener han, at han har overholdt.
han kan godt huske, at man ved returnering af en vare til en værdi over 500 kr.
skulle kontakte en overordnet.
i begyndelsen af ansættelsesperioden arbejdede han i kassen, mens han i slut-
ningen stod meget i kiosken. frank therkelsen var hovedansvarlig i kiosken.
derudover afløste heidi andersen, vicky og en eftermiddagsafløser, som han
ikke kan huske navnet på. han mener ikke, at han var frank therkelsens ferieaf-
løser. der var kamp om at stå i kiosken, så heidi og vicky afløste lige så ofte
som han. under afløsning i kiosken anvendte afløseren frank therkelsens opera-
tørnummer, men når frank therkelsen gik hjem, byttede man kasse og anvend-
te derefter eget operatørnummer. hvis man havde behov for at holde en kort
                                         - 6 -
pause, mens man stod i kassen, kunne man selv tilkalde en afløser, som så kør-
te videre på samme operatørnummer. normalt skulle man spørge frank therkel-
sen, om det var i orden. frank therkelsen havde også ansvaret for kasserne. de
tidligere nævnte medarbejdere kunne afløse i kiosken, og derudover kunne che-
ferne afløse. der er ingen forskel mellem arbejdet i kiosken og kassen. han ved
ikke, om man kendte hinandens operatørnumre, men man kørte videre på hin-
andens numre. det var ikke nok til at logge på, at man kendte hinandens opera-
tørnummer, der var også en personlig kode. inden bortvisningen havde han ikke
fået nogen advarsler eller påtaler.
den 27. januar 2004 blev han hevet ind på kontoret af en af cheferne, der
spurgte til tal fra nogle kasseudskrifter. han kendte ikke noget til de pågældende
transaktioner, men blev suspenderet samme dag.
der blev afholdt møde den 3. februar, hvor de talte de om beløbene. knud lund
hansen stillede en masse spørgsmål, og han svarede, hvad han vidste. han var
passiv under samtalen og følte, at han fik ordene lagt i munden og skulle ind-
rømme det, der blev sagt. knud lund hansen spurgte, om han ville skrive under,
hvilket han sagde nej til. de beskyldte ham for at have taget penge i kassen. det
erkendte han ikke. han blev spurgt, om han havde lavet ekspeditionerne. han
sagde, at det havde han ikke. han sagde, at han ikke kendte til beløbene, og at
han ikke kunne huske det, men at han ikke kunne udelukke det. han kunne ikke
genkende nogen af ekspeditionerne. han ville ikke skrive under, da han var me-
get forvirret og følte, at det ”lugtede”. han har ikke gjort noget af det, han be-
skyldes for. han har ikke på noget tidspunkt indrømmet, at han har foretaget
operationerne. han talte med tillidsrepræsentant kurt madsen alene. erklærin-
gen blev skrevet under af de andre, mens alle mødedeltagerne var til stede.
efter mødet kontaktede han hk og overlod sagen til dem. han sagde, at han var
blevet bortvist, men ikke dømt for noget.
han kan godt huske mødet den 2. marts 2004. han ændrede ikke forklaring på
mødet. de drøftede transaktionerne generelt, og parterne var uenige. han talte
med jørgen buur om, at hk ikke mente at kunne komme videre med sagen. han
skulle beslutte, om sagen skulle sluttes. han overvejede dette i nogle dage og
meddelte herefter, at hk skulle lukke sagen, da han følte, at han ikke kunne
komme videre, og det derfor ville være spild af tid at fortsætte. han kan ikke
huske, om de drøftede en eventuel politianmeldelse. han kan heller ikke huske
om, de har drøftet forløbet af en bortvisningssag.
                                       - 7 -
kurt madsen har forklaret, at han er tillidsmand og arbejder på lageret i kvickly
valby. han kender kassereglerne, som skal udleveres ved nyansættelser, men
han er ikke sikker på, at det sker. kassereglerne overholdes ikke til punkt og
prikke. ved kortere pauser bruger man hinandens operatørnumre. dette er
kendt i ledelsen. han ved ikke, om man kender hinandens operatørnummer. han
kender ikke proceduren ved returvarer og ved ikke, om den bliver overholdt. der
er 80 ansatte i kvickly valby, og der er typisk 20-30 medarbejdere på arbejde ad
gangen. der er 6 kasser i forretningen. de fleste ansatte kan betjene kassen og
kiosken. der er nogle, der aldrig sidder i kassen, herunder ham selv. mellem kl.
14 og 15 er der normalt 20-30 ansatte på arbejde, og de har oftest travlt. der
afholdes pauser af 15 minutters varighed midt på eftermiddagen. medarbejderne
skal logge ud, men han ved ikke, om de gør det. det sker, at pauserne forlæn-
ges med op til 15 minutter. der er ca. 2 bortvisningssager i kvickly valby om
året.
han kan godt huske mødet den 3. februar 2004. at blev udspurgt og benægtede
at have gjort det med kassebonerne, han blev beskyldt for. han benægtede
endvidere at have taget pengene. han erkendte ikke, at han havde siddet ved
kassen, men sagde, at han ikke var sikker på, at han havde siddet ved kassen
på det pågældende tidspunkt. han fortalte, at han ikke var sikker på forløbet, og
at han ikke kunne huske de enkelte ekspeditioner. der er ikke tvivl om, hvad at
har sagt. at var meget forvirret og forstod ikke, hvad der foregik. erklæringen
blev skrevet af knud lund hansen, der sad med en bærbar computer. han kan
ikke genkende formuleringen af erklæringen, da at ikke erkendte noget som
helst. han sagde til at, at hvis han var i tvivl eller ikke forstod, hvad der foregik,
så skulle han ikke skrive under. det, vidnet har bekræftet ved sin underskrift, er,
at mødet foregik, som det fremgår af erklæringen. han har ikke skrevet under
på, at at erkendte forholdet. han hæftede sig ikke ved, at der på erklæringen
stod ”til vitterlighed”. han gennemlæste hele erklæringen, inden han skrev un-
der. inden mødet var han blevet orienteret om, at det drejede sig om uregel-
mæssigheder i kassen. han mødtes med at inden mødet, hvor de drøftede sa-
gen. efter mødet talte han alene med ham, og herefter gik de tilbage til det fæl-
les møde, hvor erklæringen blev skrevet.
han deltog endvidere i forhandlingsmødet den 2. marts 2004. hks holdning på
mødet var, at bortvisningen ikke var i orden. han kan ikke huske, om de talte
om detaljer, herunder om at erkendte.
jørgen buur har forklaret, at han er faglig sekretær i hk. han hørte om sagen
den 6. februar, hvor at var til møde i afdelingen. efter mødet blev der sendt en
                                        - 8 -
protestskrivelse til coop og aftalt forhandlingsmøde. på mødet protesterede de
over, at forholdene lå meget langt tilbage i tiden og derfor var umulige at huske.
de stillede sig endvidere tvivlende overfor, hvordan man kunne vide, at det var
at, der havde foretaget transaktionerne. de bemærkede videre, at der ikke var
sket politianmeldelse. coop svarede hertil, at man ikke mente, at han havde
stjålet pengene. de diskuterede kasseuregelmæssighederne, og de nævnte, at
der var kendskab til, at man opererede på hinandens kasser, og at der derfor var
stor tvivl om, hvem der havde betjent kassen. det var parterne meget uenige
om. coop kan ikke have troet, at at havde erkendt at have foretaget ekspediti-
onerne. efter mødet havde de en samtale med at ude hos coop. de drøftede,
hvilke muligheder han havde. han var interesseret i, hvor lang tid det ville tage,
og var overrasket over tidshorisonten ved en videreførelse af sagen. de talte
endvidere om politianmeldelse, da claus eefsen havde givet udtryk for, at politi-
anmeldelse var en mulighed, hvis sagen fortsatte. han forklarede, at der først
ville køre en politisag og derefter en civil retssag. han forklarede, at man godt
under en civil sag kunne blive bortdømt, selv om man var blevet frikendt under
en straffesag, eller politiet havde undladt at rejse tiltale. hk var indstillet på at
føre en bortvisningssag for at, og de tilkendegav også, at hk ville stille advokat
til rådighed, såfremt coop foretog politianmeldelse.
de aftalte, at at skulle overveje sagen og kontakte hk, når han havde besluttet
sig. han gjorde opmærksom på, at det var ats egen beslutning, om sagen skulle
videreføres. at meddelte herefter, at han syntes, at tids-perspektivet var for
langt. hk skrev derfor til coop, at sagen ikke ville blive forfulgt.
efter et stykke tid kontaktede at dem igen og sagde at han ikke havde fået ud-
betalt feriepenge. vidnet ringede til claus eefsen, der sagde, at coop havde
modregnet i feriepengene. de talte ikke om, hvorvidt at havde erkendt forhol-
det, men kun om modregning.
michelle fosdal har forklaret, at hun i 2003 og 2004 var servicechef i kvickly.
hendes arbejdsopgaver bestod blandt andet i personaleledelse, herunder be-
manding, udarbejdelse af arbejdsplaner, oplæring og ansættelse af nye medar-
bejdere. kasseopgørelser hørte også under hende.
alle kassemedarbejdere har deres eget operatørnummer bestående af 6 cifre,
hvoraf de sidst 4 er individuelle, og kun kendt af den enkelte medarbejder og af
vidnet. hun kan ikke huske de enkelte medarbejderes operatørnumre, men kan
slå dem op. ingen andre end hun har adgang til disse numre, heller ikke vare-
huschefen. det indskærpes overfor medarbejderne, at operatørnummeret er
                                        - 9 -
strengt personligt, hvilket både står i reglerne og bliver sagt. det er hendes ind-
tryk, at det blev og bliver overholdt. man kan ikke logge på i kassen, hvis man
ikke kender alle cifrene. ved pauser bliver medarbejderne afløst, operatørnum-
meret afmeldes, og man tager sin kassette med. afløseren tilmelder sig herefter
med sit eget nummer. i kiosken er der en flexkasse, som flere medarbejdere må
betjene. når arbejdsdagen er slut, gør medarbejderen sin kasse op. serviceche-
fen kan så kontrollere, om beholdningen stemmer. bliver der konstateret diffe-
rencer, bliver medarbejderen bedt om at tælle op igen. hvis differencen er stor,
foretages endnu en omtælling. herefter tæller hun sammen med medarbejderen
kassen op, og man taler om, hvad der kan være forklaringen på differencen.
kassereglerne bliver ved ansættelse til kassen udleveret sammen med ansættel-
sesbrevet. oplæring foregår ved, at en erfaren medarbejder overvåger den ny-
ansattes arbejde i kassen. det bliver i den forbindelse gennemgået, hvordan
man foretager returførsler.
hun ansatte at og er helt sikker på, at kassereglerne blev udleveret til ham. det
var tobias nordhald, der var hendes afløser, der oplærte at.
i undtagelsestilfælde kunne man gå på kompromis med proceduren omkring
afløsning ved afholdelse af pauser, f.eks. ved sygdom eller akutte toiletbesøg.
hun eller tobias norhald skulle i disse tilfælde kontaktes og give tilladelse. det
skete højst 1 eller 2 gange om måneden. medarbejderne kunne ikke blot bytte
indbyrdes. hun blev ikke de dage, hvor uregelmæssighederne fandt sted, kon-
taktet med henblik på at give tilladelse til, at en medarbejder blev afløst uden at
afmelde sin kasse. tobias nordhald gav ifølge hendes oplysninger heller ikke en
sådan tilladelse. frank therkelsen var ikke beføjet til at give tilladelse. i de til-
fælde, hvor de konstaterede en difference i kassen, har hun aldrig som forklaring
hørt, at det kunne være en anden medarbejder, der havde arbejdet i kassen.
ved kassen kan man tilbageføre en vare med en værdi på op til 50 kr. uden at få
kundens underskrift. dette kan f.eks. ske, hvis der opstår uenighed med kunden
om prisen. hvis varen ikke kan scannes ind, kan kassemedarbejderen anvende
et såkaldt plu-nummer. plu-nummeret oplyses af en overordnet på kontoret og
skifter hele tiden, så medarbejderne bliver tvunget til at ringe. i kassen er der
sjældent prisfejl over 50 kr. hvis der er prisfejl på en vare, der koster over 50
kr., skal der bruges en ledernøgle, og der skal gives en kode, før fejlen kan ret-
tes, og pengene udbetales. der gælder ikke de samme regler i kiosken, da kio-
sken også fungerer som servicekasse, hvorfor beløbsgrænsen er højere. reglen
vedrørende returnering af en vare til over 500 kr. går ud på, at afdelingen i disse
                                        - 10 -
tilfælde skal kontaktes. der skal gives tilladelse, og derudover er varen typisk så
stor, at den skal hentes og bringes et andet sted hen.
returførsler kontrolleres den efterfølgende morgen. de returbilag, der ligger i
kassen gennemgås, og man ser, om der er noget, der ser mærkeligt ud. der
laves kun kasseudskrifter, hvis noget ser mistænkeligt ud.
forud for de konstaterede uregelmæssigheder i januar 2004 havde der i forbin-
delse med et stort strømnedbrud i september 2003 manglet 2.000 kr. i ats kas-
se. at kunne ikke forklare det, men sagde, at der havde været panik i forretnin-
gen på grund af strømafbrydelsen, og at han på et tidspunkt havde sat kassen
på båndet uden overvågning. hun godtog hans forklaring.
i januar blev hun af intern revision gjort opmærksom på returførsler med runde
beløb, der var foregået på operatørnumrene 19 og 26. der blev lavet udskrifter
på disse numre. der var ikke andre mistænkelige transaktioner. hun udskrev
kasseopgørelserne for de pågældende dage og konstaterede, at der ingen bilag
var på de mistænkelige beløb. hun kontrollerede salget, der var foretaget af at,
omkring de mistænkelige ekspeditioner, og hun skimmede hans samlede trans-
aktioner for de pågældende dage. hun undersøgte ikke de andre operatørers
salg.
vedrørende returførslen på 2.000 kr. på kioskens operatørnummer 26 kunne hun
se, at der ikke havde været nogen fysisk vare til stede, da der var brugt et plu-
nummer på øl/vand-emballage. der var ikke noget underskrevet bilag og ingen
flaskebon. hun havde aldrig før set sådan en tilbageførsel. hun spurgte frank
therkelsen om udskriften, og han benægtede at have foretaget transaktionen og
sagde, at han var til pause, da returførslen fandt sted. hun talte med frank
therkelsen kort tid efter, at hun i slutningen af januar fik forelagt de mistænkeli-
ge udskrifter. samtalen fandt sikkert sted dagen, før at blev suspenderet.
hun troede herefter, at det var at, da han var ansat som frank therkelsens af-
løser, og det derfor som oftest var ham, der afløste i kiosken. hun undersøgte,
hvornår at havde til- og frameldt sig i kassen, og kunne se, at han havde fra-
meldt sig kl. 14.26 og tilmeldt sig kl. 14.48, hvor han afløste heidi andersen.
hvis man foretager afmelding i kassen kl. 14.26, kan man godt nå i kiosken kl.
14.28. at kan ikke have holdt pause på dette tidspunkt, da der ikke var to med-
arbejdere, der kunne holde pause samtidig. den pågældende dag var heidi an-
dersen, at, frank therkelsen, vicky og sandra på arbejde. operatørnummer 73
er sandras, og hun sad ifølge udskriften i kasse 1, vicky sad i kasse 2 og heidi i
                                       - 11 -
kasse 3 i perioden mellem kl. 14.26 og 14.48. i dette tidsrum var der ikke andre
salgsassistenter, der kunne have afløst frank therkelsen. en medarbejder fra
gulvet kunne godt have afløst frank therkelsen, men hun er ikke blevet informe-
ret om, at dette var nødvendigt. det var usædvanligt, at dette skete, og der var
ikke sygdom eller travlt de pågældende dage.
frank therkelsen forklarede, at returførslen på 1.000 kr. ligeledes fandt sted
under hans pause, og at det var at, der havde afløst ham. hun kontrollerede
igen udskrifterne og sammenholdt dem med arbejdsplanen. de, der var på ar-
bejde, sad i kasserne. de 1.000 kr. blev ligeledes tilbageført under det plu-
nummer, der vedrører øl/vand-emballage. returførslen på 800 kr. er ført under
plu-nummeret, der vedrører snacks.
vedrørende returførslerne foretaget den 19. januar 2004 og 27. januar 2004
foreligger der en kasseudskrift, der viser, at disse returførsler er foretaget af at,
uanset hvilken kasse han har siddet i de pågældende dage. ved gennemgangen
af udskriften reagerede hun på de returførsler, hvor beløbene var runde, og hvor
flere ens beløb gik igen. det har hun ikke set hverken før eller efter. det så end-
videre mærkeligt ud, at der den 19. januar 2004 blev foretaget to returførsler kl.
15.57. endvidere er returførslerne på 45 kr. sket på plu-nummeret 9816, der
vedrører snacks, hvor der typisk gives et par kroners rabat. der er endvidere
ingen ekspedition hængt op på returførslerne. hun studsede endvidere over re-
turførslen på 1.000 kr. foretaget den 27. januar 2004, hvor der igen ikke havde
været nogen vare til stede, der kunne scannes ind, og hvor der i stedet er an-
vendt et plu-nummer, der vedrører legetøj, som de sjældent har til så høj en
pris.
den 29. januar 2004 kaldte hun og varehuschefen at til møde sammen med
tillidsrepræsentanten, hvor de konfronterede at med transaktionerne. at ud-
strålede dårlig samvittighed, var undvigende, og kunne ikke holde øjenkontakt.
han benægtede på intet tidspunkt. han kom ikke med nogen forklaring på, hvad
der kunne være sket, og han sagde ikke noget om, at nogen kunne have brugt
hans kasse.
erklæringen af 3. februar 2004 blev skrevet af knud lund hansen på mødet. han
skrev samtidig med, at han læste op og spurgte: ”er det sådan det er?”. at sag-
de ja. under samtalen sagde at som beskrevet, at han var bekendt med regler-
ne. de gennemgik alle returførslerne og havde bilagene fremme. at sagde, at
han jo måtte erkende det, da det jo var hans operatørnummer. det var hendes
oplevelse, at han erkendte, at det var hans ansvar. han sagde ikke noget om, at
                                        - 12 -
det kunne være andre, der kunne have gjort det, f.eks. at andre havde anvendt
kassen, eller at han havde overladt den til andre. knud lund hansen og hun gik
herefter ud, så at og kurt madsen kunne tale om det skete og med erklæringen
foran sig. da de kom tilbage 10-15 minutter efter, ville at ikke skrive under, idet
hk havde sagt, at han ikke skulle gøre det, men han sagde ikke, at han var
uenig i indholdet. det var knud lund hansen, der førte samtalen. kurt madsen
sagde, at det var det, der var blevet gennemgået og skrev under. kurt madsen
sagde ikke, at han var uenig, i hvad der var foregået.
hun kan huske, at erklæringen blev drøftet på forhandlingsmødet den 2. marts
2004. de talte meget om, at alle kendte hinandens operatørnumre, og hun gjor-
de opmærksom på, at andre kun kendte den første del af nummeret. at blev
ikke politianmeldt, da han er ung, og der var tale om et lille beløb. de vurdere-
de, at bortvisningen var tilstrækkelig.
det er rigtig, at hvis man eksempelvis køber et fjernsyn, der oprindeligt har ko-
stet 4.999 kr., men bliver solgt med en rabat på 1.000 kr., og rabatten ved en
fejl ikke bliver fratrukket i kassen, så kan man gå i kiosken og få de 1.000 kr.
refunderet.
med hensyn til returførslen af 45 kr. 4 gange i træk kan det ikke udelukkes, at
det kan skyldes, at der har været en fejl på en vare, hvor salgsassistenten har
forsøgt at taste en vare ind igen og igen. tilsvarende tastninger fremgik imidler-
tid ikke på andre operatørnumre, og hun ville være blevet orienteret, hvis der
havde været en sådan fejl på en vare.
knud lund hansen har forklaret, at han i 2004 var intern revisor i coop dan-
mark. han tog sig af samtaler med medarbejdere. i januar blev han kontaktet af
coop´s interne controller, jesper kjeldsen, der havde arbejdet med et nyt revi-
sionsprogram, som havde til formål at opdage uregelmæssigheder. i den forbin-
delse var denne blevet opmærksom på nogle returførsler, der så mærkelige ud.
returførslerne var bemærkelsesværdige, fordi der var tale om et stort antal, 13 i
alt, på to dage på et rundt beløb på 45 kr. det er usædvanligt, at et beløb på 45
kr. fremkommer, da en normal prisfastsættelse ifølge coop´s prispolitik ville
være 44,95 kr. normalt scanner man endvidere den vare, som kunden returne-
rer. det er ikke sket her. i stedet er der brugt et nødnummer, som anvendes i
tilfælde, hvor stregkoden ikke virker, eller hvor man vil give kunden en dekort.
der findes endvidere ingen bilag.
                                         - 13 -
han kontaktede varehuschefen i kvickly valby og bad ham undersøge, om trans-
aktionerne pegede på en bestemt medarbejder. varehuschefen vendte tilbage og
meddelte, at de kunne se et mønster, der pegede mod en bestemt person. de
aftalte, at medarbejderen skulle suspenderes, indtil de kunne afholde en samtale
med den pågældende. at blev suspenderet den 29. januar 2004.
den 3. februar 2004 blev der afholdt møde med at. vidnet havde kasseudskrif-
terne med til mødet, og de dannede baggrund for samtalen og blev foreholdt
medarbejderen. samtalen forløb normalt. han orienterede blandt andet om til-
lidsrepræsentantens rolle, herunder at de kunne tale sammen i enrum. han for-
talte, at der ville blive skrevet en erklæring, som var medarbejderens egen er-
klæring. det har han helt sikkert fortalt at. under denne orientering aflæste han
ats reaktion. han udstrålede resignation og manglende samarbejdsvilje. at be-
kræftede i ord, at han var bekendt med kassereglerne. de gennemgik alle retur-
førslerne, og han blev forevist bilagene. han bekræftede, at det er ham, der
havde foretaget transaktionerne. han havde ingen forklaring på, hvorfor bilage-
ne manglede, eller hvor pengene var blevet af. han sagde ikke, at det kunne
være andre, der havde gjort det. han sagde klart, at han erkendte. han erkend-
te ikke, at det var hans operatørnummer, men sagde alene, at han ikke kunne
genkende transaktionerne. han sagde ikke, at han ikke kunne huske det. i så
fald ville det have stået i erklæringen. de drøftede, at noget havde fundet sted i
kiosken, og at bestred ikke, at det var ham, der havde foretaget transaktioner-
ne i kiosken, men bekræftede det. de drøftede ikke, hvorfor at var i kiosken i
stedet for frank therkelsen. han hæftede sig ikke ved, at at ikke vil skrive un-
der, da det vigtige i de situationer er, at de tilstedeværende er enige i, hvad der
er sket. det er dog usædvanligt, at en medarbejder ikke vil skrive under. han
spurgte, om der var noget, at ønskede rettet, siden han ikke ville skrive under,
og det er baggrunden for, at han, efter at at havde læst erklæringen igennem,
tilføjede, at erklæringen var gennemlæst, og indholdet godkendt uden rettelser.
kurt madsen havde heller ingen bemærkninger.
der har været eksempler på lignende returførsler i 2 eller 3 andre afdelinger i
hele landet. der var ikke tilsvarende returførsler i kvickly valby. fra esbjerg er
der et eksempel på, at en administrationschef havde lavet tilsvarende returfør-
sler, dog for et væsentligt større beløb. en administrationschef i kvickly valby
kunne have lavet det samme.
heidi andersen har forklaret, at hun er salgsassistent i kvickly valby, hvor hun
har været ansat i 5 år. hun fik kassereglerne udleveret på den første arbejdsdag
af varehuschefen. hun fik tid til at læse reglerne igennem, så en video og havde
                                          - 14 -
lejlighed til at stille spørgsmål. hun regner med, at alle nyansatte får kassereg-
lerne udleveret.
oplæringen sker ved, at en erfaren medarbejder står ved siden af kassen og
kontrollerer. hvis man skal arbejde i kiosken, bliver det under oplæringen gen-
nemgået, hvordan man håndterer returførsler. i kassen skal man bruge en le-
dernøgle, hvis man skal foretage returførsler, og det bliver derfor ikke vist. hvis
man under en ekspedition i kassen slår for meget ind, kan man i den forbindelse
trække beløbet ud. hvis kunden, efter ekspeditionen er afsluttet, vender tilbage,
sender hun dem op i kiosken, da det er nemmere, men medarbejderen selv kan
foretage returførsler, når værdien er under 50 kr. hun foretager kun returførsler
i forbindelse med en ekspedition. hun arbejder ind imellem i kiosken. når man
udbetaler beløb under 50 kr., er det ikke nødvendigt med kundens underskrift,
men hun får alligevel altid kunden til at skrive under. hvis hun har slået for me-
get ind, scanner hun varen og trækker beløbet ud af kassen. der kommer heref-
ter en bon ud af kassen, som kunden kan skrive under på. hun lægger altid bilag
i kassen. operatørnummeret består af ens eget nummer og en hemmelig kode
på 4 cifre, i alt 6 cifre. de to første cifre er almindelig kendt. hun har fortalt sit
nummer til en anden medarbejder, der har afløst hende ganske få gange. når
man går til pause, afmelder man sin kasse. sådan foregår det altid. hvis man
hurtigt skal på toilet, skal man ringe ind på kontoret til en af lederne og få tilla-
delse til at blive afløst. det har hun altid gjort, og det er hendes indtryk, at så-
dan gjorde de andre også. det er måske sket to gange, at en anden har betjent
kassen i hendes navn, og da har hun fået godkendelse.
hun har talt med kvicklys advokat forud for retsmødet.
frank therkelsen har forklaret, at han har arbejdet som salgsassistent i kvick-
ly valby i 27 år. han har næsten udelukkende arbejdet i kiosken, men har dog
for et par år siden siddet i kassen i 3 uger. ved pauser afløste at som oftest, da
han var ansat som afløser i kiosken. i kiosken er der en flexkasse, som flere de-
les om. hans personlige operatørnummer er 26. når hans vagt er overstået, gør
han kassen op, og afløseren tilmelder sig under eget nummer. der kunne være
andre, der afløste ham i kiosken end at, men hvis at var på arbejde, var det
ham, der afløste. han har faste mødetider, hvorefter han møder mellem kl. 8.15
og 8.30 og går hjem kl. 16.30. han første pause er kl. 11 og, den anden er kl.
14. hvis der er mange kunder i kiosken, udskydes pausen. det er ham, der af-
gør, hvornår han kan gå til pause. han ringer ned til kassen og giver besked om,
at han skal afløses. fra kiosken kan han se kasserne. han kunne ikke give tilla-
                                         - 15 -
delse til f.eks. toiletpauser, det skulle michelle fosdal, og han er sikker på, at
han ikke har givet en sådan tilladelse.
han talte med tobias norhald om returførslen på 2.000 kr. foretaget den 12.
januar 2004, og han fortalte ham, at han ikke kendte noget til den. i kiosken er
der er en flaskeknap, som han ville have benyttet, hvis han skulle have trukket
så mange penge ud for returflasker.
hvis returvaren ikke har en kode, der kan scannes ind, skal de kontakte en fra
afdelingen og få et stregkodenummer. hvis en kunde foretager et køb, som går
ind til en forkert pris, kan man få et plu-nummer af afdelingen. han har ikke
været ude for sådanne situationer særligt ofte, højst 1 til 2 gange om dagen.
plu-nummeret 9874, som vedrører øl/vand-emballage, har han måske nok be-
nyttet, men ikke på så stort et beløb som 2.000 kr., og ved returnering af sådan
emballage vil han bruge flaskeknappen.
han er også blevet spurgt, om det var ham, der havde foretaget returførslen på
1.000 kr. den 16. januar 2004, hvilket han benægtede. han ved ikke præcis,
hvornår han gik til pause de pågældende dage, men det var udsalgsperiode, og
de har sikkert haft travlt. det blev drøftet i januar, om han havde holdt pause.
han kan ikke huske, om han sagde, at han var til pause.
ifølge kassereglerne skal der indhentes kundens underskrift ved returførsler på
over 50 kr. ved returførsler på et større produkt til en værdi af 500 kr. eller der-
over kontakter han afdelingen. ved køb af en udsalgsvare, hvor rabatten ikke er
fratrukket under ekspeditionen, kan han lave returførslen, men han skal ringe til
afdelingen, og han skal have en underskrift fra kunden på, at denne har modta-
get pengene. i en sådan situation vil han endvidere slå det fulde beløb retur og
herefter slå udsalgsprisen ind, så begge transaktioner fremgår af udskriften. man
kan også få et plu-nummer fra afdelingen og trække beløbet ud af kassen på
den måde. hvis varen går forkert ind uden rabat, så skal man bruge et plu-
nummer.
parternes argumenter
at har gjort gældende, at adgangen til at foretage modregning i feriepenge er
yderst begrænset, da formålet med ferieloven er at beskytte lønmodtagerens ret
til at holde ferie, hvilket forudsætter, at feriepengene er til stede, når lønmodta-
geren holder ferie. ferielovens § 39 er en nyskabelse og ikke en kodificering af
retspraksis, hvilket blandt andet fremgår af bemærkningerne i lovforslaget til
                                           - 16 -
bestemmelsen, hvori det anføres: ”ud fra ønsket om at klarlægge retstilstanden
foreslås det, at der i § 39 fastsættes en bestemmelse om modregning… § 39 bygger på
retspraksis og præciserer, at arbejdsgiveren kun kan modregne i feriepenge i få og
afgrænsede tilfælde.” da der er tale om en nyskabelse, er der mulighed for for-
tolkning af bestemmelsen. sådan som bestemmelsen er formuleret, er der dog
ikke plads til meget fortolkning, da der er tale om en klar og utvetydig lovtekst
både for så vidt angår det materielle og det processuelle.
det fremgår af § 39, stk. 1, og forarbejderne til bestemmelsen, at lønmodtage-
ren skal have erkendt et retsstridigt forhold, der har medført et krav. der stilles i
bestemmelsen derfor krav om, at der foreligger en kvalificeret erkendelse.
foreligger der ingen kvalificeret erkendelse, er arbejdsgiveren for at kunne fore-
tage tilbageholdelse af feriepenge henvist til at følge fremgangsmåden i § 39,
stk. 2. tilbageholdsretten bliver uden mening, hvis man kan vente på, at løn-
modtageren tager initiativ til et sagsanlæg. det fremgår da også af bemærknin-
gerne til § 39, stk. 2, at arbejdsgiveren ”i videst muligt omfang medvirker aktivt til at
afslutte en igangværende sag til afgørelse af, om lønmodtageren måtte have begået et
retsstridigt forhold i ansættelsen”. det er således med § 39 tilsigtet at lægge pres
på arbejdsgiveren. arbejdsgiveren har i denne sag ikke anlagt civilt søgsmål,
indledt fagretlig behandling, eller anmeldt lønmodtageren til politiet, ligesom
lønmodtageren ikke er sigtet for forholdene. muligheden for tilbageholdelse er
derfor forspildt.
der foreligger ingen kvalificeret erkendelse af forholdet. intern revisor, knud
lund hansen, er efter forklaringerne den eneste, der mener, at at har erkendt
forholdet. hverken servicechef michelle fosdal eller tillidsmand kurt madsen har
støttet denne forklaring. der er ingen grund til at se bort fra kurt madsens for-
klaring, der er helt klar. det fremgår endvidere af erklæringen, at kurt madsens
underskrift alene er ”til vitterlighed” og dermed ikke er en bekræftelse af erklæ-
ringens indhold. erklæringen er ikke underskrevet, og den er fremkommet under
pres, hvorfor den ikke kan tillægges vægt.
forholdet er heller ikke erkendt senere i forløbet. på forhandlingsmødet i marts
ville hk ikke ville anerkende bortvisningen, og den efterfølgende opgivelse af
sagen kan ikke sidestilles med en erkendelse. en sådan forståelse af ferieloven
ville udhule beskyttelsen mod modregning i feriepenge.
allerede fordi forholdet ikke er erkendt, og da kvickly har undladt at gå frem
efter § 39, stk. 2, skal at have medhold i påstanden.
                                        - 17 -
såfremt retten finder, at der foreligger en tilstrækkeligt kvalificeret erkendelse,
gøres det gældende, at kvickly ikke har noget modkrav, da at ikke har tilegnet
sig noget beløb tilhørende kvickly eller på anden måde har bragt sig i en gælds-
forpligtelse til kvickly.
den omstændighed, at der kan konstateres en uregelmæssighed, indebærer ik-
ke, at der er godtgjort et modkrav. et krav på tilbagebetaling må forudsætte, at
det er bevist, at pengene er forsvundet, og at at har tilegnet sig dem.
det er ubestridt, at i kiosken kan alle medarbejderne foretage ekspeditioner.
der er ikke bevis for, at at har foretaget de omstridte ekspeditioner i kiosken
under frank therkelsens operatørnummer, eller de omstridte ekspeditioner, der
er foretaget under hans eget operatørnummer i henholdsvis kiosken og ud-
gangskassen.
det er ikke fastlagt, hvem der har stået i kiosken på det tidspunkt, hvor ekspedi-
tionerne blev foretaget. den 12. januar 2004 kl. 14.28 kan at have holdt pause.
michelle fosdal har først spurgt frank therkelsen om ekspeditionen 14 dage ef-
ter, at den havde fundet sted, hvorfor hans oplysninger ikke kan tillægges vægt.
hvis det antages, at at kunne være nået fra sin udgangskasse til kiosken på 2
minutter, kunne en anden medarbejder også være nået derhen, lavet ekspediti-
onen og været tilbage i sin udgangskasse på samme tid.
selvom det lægges til grund, at at har foretaget ekspeditionerne, er der ingen
dokumentation for, at der er lidt et tab. hvis beløbene er udbetalt med rette, er
der intet tab. der er ikke konstateret en kassedifference, og michelle fosdal har
ikke kunnet afvise, at der kan være en forklaring på ekspeditionerne fx fratræk-
ning af rabat eller fejl ved en prisangivelse på en vare. kvickly har derfor ikke
dokumenteret, at der er lidt et tab.
for så vidt angår ansvarsgrundlaget anføres, at ekspeditionerne kan være kor-
rekte, men alligevel foretaget i strid med kasseinstruksen. der er imidlertid in-
gen dokumentation for, at instruksen er blevet gennemgået i forbindelse med
oplæringen af nye medarbejdere. at har ganske vist forklaret, at han var be-
kendt med instruksen. lønmodtageren er imidlertid kun erstatningsansvarlig for
skadegørende handlinger, der er påført arbejdsgiveren forsætligt eller groft
uagtsomt. for at der skal kunne foreligge grov uagtsomhed, kræves en meget
mere præcis kasseinstruks end kvicklys. man ifalder ikke ansvar, blot fordi man
glemmer enkelte kvitteringer på nogle kassebilag.
                                       - 18 -
der må endvidere antages at foreligge egen skyld, da kvickly har indrettet sine
rutiner således, at flere ansatte kan foretage ekspeditioner på samme operatør-
nummer, ligesom det var muligt for butikschefen og de øvrige ledere at foretage
ekspeditioner.
kvickly har derfor ikke bevist, at at har gjort sig skyldig i et retsstridigt forhold,
der har medført et krav, som han er ansvarlig for.
med hensyn til sagsomkostninger bemærkes det, at sagen er principiel, og at der
derfor må ses bort fra de vejledende salærtakster. det må endvidere tages i be-
tragtning, at det er kvickly, der har ønsket bevisførelse og prøvelse af berettigel-
sen af modkravet.
kvickly har gjort gældende, at modpartens ordlydsfortolkning af ferielovens §
39 ikke svarer til det, der fremgår af forarbejderne til bestemmelsen eller af
retspraksis. af bemærkningerne fremgår det, at § 39 er en kodificering af gæl-
dende praksis, og der er således ikke belæg for at antage, at hensigten med lo-
ven har været at pålægge yderligere betingelser for modregning. i ferieudval-
gets betænkning nr. 1375/ 1999 om ferieloven fremgår, at modregning antages
at kunne ske, ”når der foreligger et retsstridigt forhold begået af lønmodtageren
i tjenesten, som har påført arbejdsgiveren et tab, der giver arbejdsgiveren ad-
gang til at rejse et konnekst krav, og når den retsstridige handling eller undla-
delse enten er erkendt af lønmodtageren eller er fastslået ved civil- eller straffe-
retlig dom”. ifølge betænkningen skulle en bestemmelse om modregning afspej-
le den gældende praksis for modregning og skabe klarhed på området.
beskrivelsen af retspraksis er således identisk med den måde, som § 39 blev
udformet på, og lovgiver har derfor ikke haft til hensigt at skabe en mere restrik-
tiv adgang til modregning.
for så vidt angår betingelsen om, at der skal være erkendt et retsstridigt forhold
fremgår det af bemærkningerne, at det ikke er en betingelse, at forholdet skal
være strafbart.
at har erkendt, at han var bekendt med kassereglerne, og det er derfor uden
betydning, om kasseinstruksen måtte være uklar. af terminaludskriften for den
19. januar 2004 på ats operatørnummer 19 fremgår det da også, at at har fo-
retaget to returførsler i overensstemmelse med kasseinstruksen, og der forelig-
ger korrekte kassebilag vedrørende disse ekspeditioner. de øvrige returførsler er
ikke sket i forbindelse med en ekspedition, er på runde beløb og foretaget på et
                                        - 19 -
plu-nummer. der foreligger endvidere ingen dokumentation for, at beløbet er
udbetalt til kunden eller nogen kvittering fra kassen på returførslerne.
hvis man vil omgå systemet, er det en god ide at smide bilagene ud. kassen vil i
så fald stemme, og den underliggende terminaludskrift vil kun blive gennemgå-
et, når der foreligger en mistænkelig situation. hvis man derimod lægger bilage-
ne i kassen, vil en leder falde over uregelmæssigheder som de i sagen forelig-
gende. returførslerne blev da heller ikke opdaget af en servicechef hos kvickly,
men ved en stikprøvekontrol foretaget af coop´s interne revision.
alle undersøgelser foretaget i forbindelse med afdækningen af de foretagne eks-
peditioner peger på at. med hensyn til returførslerne på 5 a 45 kr., 1 a 41 kr. og
1 a 43 kr. foretaget den 19. januar 2004 fremgår det af terminaludskrifterne, at
de er foretaget på ats operatørnummer 19 i udgangskasse 1. salgsassistenterne
ekspederer på eget operatørnummer i udgangskassen.
der er tale om runde beløb, og ekspeditionerne er foretaget uafhængigt af andre
ekspeditioner på et plu-nummer. det samme mønster ses ved otte returførsler a
45 kr. foretaget den 27. januar 2004.
med hensyn til returførslerne på 800 og 1.000 kr. fremgår det af terminaludskrif-
terne, at disse er foretaget den 27. januar 2004 kl. 17.32 og kl. 18.05 i kiosken
på ats operatørnummer.
alle, bortset fra at, vidste, at han var ansat som kioskafløser. returførslerne den
12. januar og 16. januar 2004 er foretaget i kiosken på frank therkelsens ope-
ratørnummer. frank therkelsen har forklaret, at han ikke har foretaget ekspedi-
tionerne, da han de pågældende dage holdt pause, mens at afløste ham. da
ekspeditionerne fandt sted, var at ifølge kasseudskrifterne afmeldt fra sin ud-
gangskasse, og han kunne sagtens nå at komme i kiosken og foretage transakti-
onerne. af kasseudskrifterne fremgår det, at de øvrige kassemedarbejdere, der
var på arbejde den pågældende dag, var tilmeldt i de øvrige udgangskasser. at
har ikke kunnet give nogen forklaring på ekspeditionerne, og sammenholdes alle
de ovenfor anførte omstændigheder, er det godtgjort, at kvickly havde det for-
nødne grundlag for at bortvise at.
efter ferielovens § 39 er det alene en betingelse, at lønmodtageren skal erkende
det retsstridige forhold, men ikke modkravet, endsige modkravets størrelse.
med hensyn til modkravet foreligger der ingen dokumentation for, at retur-
førslerne er sket med rette, da der ikke findes returbilag med kundens under-
                                       - 20 -
skrift. at har endvidere ikke kunnet give nogen forklaring på ekspeditionerne og
har derfor ikke sandsynliggjort, at udbetalingerne er korrekte. kvickly har derfor
sandsynliggjort, at pengene mangler, og der derfor er lidt et tab på 5.469 kr.
at har erkendt det retsstridige forhold, og der kan derfor ske modregning efter
ferielovens § 39, stk. 1. erkendelsen foreligger i mødereferatet af 3. februar
2004. erklæringen er gennemlæst og godkendt uden rettelser af tillidsrepræsen-
tant kurt madsen. kurt madsens forklaring under sagen om, at han alene skrev
under på, at mødet havde fundet sted som anført i erklæringen, var vaklende og
kan derfor ikke tillægges vægt. erklæringen er derimod klar. at havde lejlighed
til at drøfte erklæringen med tillidsmanden. der er derfor en formodning imod, at
indholdet skulle være misforstået. erklæringen er endvidere ikke blevet til under
pres, og at havde ingen bemærkninger eller ændringer til indholdet. det er der-
for medarbejderens risiko, at erklæringen er, som den fremgår.
det efterfølgende forløb underbygger, at kvickly var berettiget til at anse forlø-
bet for erkendt. efter forhandlingsmødet, hvor hk protesterede mod bortvisnin-
gen, modtog coop et brev fra hk, som ikke kunne opfattes som andet end en
erkendelse af, at bortvisningen var berettiget. det kan derfor ikke overraske, at
coop herefter foretog modregning.
såfremt modregning er udelukket efter § 39, stk. 1, fordi forholdet ikke kan an-
ses for erkendt, bestrides det, at kvickly som hævdet af modparten er henvist til
at gå frem efter ferielovens § 39, stk. 2. af bemærkningerne til ferielovens § 39,
fremgår blandt andet: ”i praksis rejses sager om modregning enten ved, at ar-
bejdsgiveren ikke betaler optjente feriepenge, eller at arbejdsgiveren ønsker at
få tilbagebetalt indbetalte feriepenge og påberåber sig et modkrav.”
det er således i forarbejderne forudsat, at arbejdsgiveren kan undlade at udbe-
tale det forfaldne og dokumenterede krav, og at der under en efterfølgende sag
rejst af lønmodtageren kan foretages fuld prøvelse af kravet. dette er i overens-
stemmelse med hidtidig retspraksis på området, som § 39 som ovenfor anført
bygger på. det vil endvidere være åbenbart urimeligt ikke at foretage fuld prø-
velse i en sag som den foreliggende, hvor kvickly har et solidt grundlag for mod-
regning, og hvor der har foreligget en erkendelse af forholdet, som efterfølgende
trækkes tilbage.
hvis retten ikke foretager fuld prøvelse af, om betingelserne i ferielovens § 39,
stk. 1, nr. 1, er opfyldt, gøres det gældende, at kvickly skal have lejlighed til at
                                         - 21 -
tilbageholde det beløb, der er foretaget modregning med, indtil sag anlagt af
kvickly er afgjort.
rettens begrundelse og resultat
af bemærkningerne til ferielovens § 39, jf. lovforslag nr. 178 af 27. januar 2000
fremgår, at adgangen til modregning i feriepenge er meget begrænset for at
sikre, at feriepengene er til stede til finansiering af ferien. der vil kun kunne ske
modregning for et konnekst krav, der er opstået på grund af arbejdstagernes
retsstridige handlinger i arbejdsforholdet, og det er yderligere en betingelse, at
arbejdstager har erkendt disse retsstridige forhold.
under henvisning til bestemmelsens ordlyd og til det beskyttelseshensyn, der er
baggrunden for den begrænsede adgang til modregning i en lønmodtagers krav
på feriepenge finder retten ikke, at modregning i medfør af ferielovens § 39, stk.
1, kan ske i andre tilfælde, end hvor det retsstridige forhold er fastslået ved en
retsafgørelse, eller hvor der foreligger en udtrykkelig erkendelse af det retsstri-
dige forhold på det tidspunkt, hvor modregningen foretages. undladelse af at
anfægte en bortvisning, som er begrundet i et retsstridigt forhold, er ikke en
erkendelse af forholdet.
af erklæringen udfærdiget den 3. februar 2004 af intern revisor, knud lund han-
sen, på baggrund af mødet med at, fremgår blandt andet: ”jeg er bekendt med
kassereglerne.”… ” jeg erkender, at det er mig der har foretaget transaktioner-
ne, men jeg har ingen forklaring på, hvorfor bilagene mangler eller hvor penge-
ne er blevet af. jeg erkender at jeg har overtrådt kassereglerne ved at undlade
at kontakte afdelingen ved udbetaling returbeløb over 500 kr. ligesom jeg er-
kender at jeg ikke har sikret mig at bilagene er til stede.”
uanset indholdet af erklæringen og de forklaringer, michelle fosdal og knud lund
hansen har afgivet vedrørende tilblivelsen af erklæringen, finder retten ikke, at
at havde erkendt det retsstridige forhold i marts 2004, da kvickly foretog mod-
regning. retten lægger her afgørende vægt på, at erklæringen ikke blev under-
skrevet af at. betingelserne for modregning i medfør af ferielovens § 39, stk. 1,
var derfor ikke opfyldt, da kvickly foretog modregning.
spørgsmålet er herefter, om retten under denne sag kan foretage en fuld prøvel-
se af, om at har foretaget et retsstridigt forhold, der har medført et forfaldent
modkrav fra arbejdsgiverens side, og om betingelserne for modregning herefter
kan anses for opfyldt, jf. ferielovens § 39, stk. 1, nr. 1.
                                         - 22 -
ifølge bemærkningerne til ferielovens § 39 kan modregning kun ske i få og af-
grænsede tilfælde. ferielovens § 39 må derfor antages udtømmende at gøre op
med arbejdsgiverens mulighed for modregning. i de tilfælde, hvor det retsstridi-
ge forhold ikke er erkendt af lønmodtageren, og hvor der heller ikke foreligger
en retsafgørelse, jf. § 39, stk. 1, er arbejdsgiveren derfor henvist til at gå frem
efter § 39, stk. 2.
det må senest fra det tidspunkt, hvor hk protesterede mod modregningen, have
stået kvickly klart, at det retsstridige forhold ikke var erkendt af at. da kvickly
herefter har undladt at anlægge civilt søgsmål, indlede fagretlig behandling eller
anmelde at til politiet, har kvickly fortabt sin ret til at tilbageholde beløbet efter
ferielovens § 39, stk. 2, med henblik på senere modregning.
kvickly har derfor fortabt muligheden for at modregne et eventuelt modkrav
overfor at efter ferielovens § 39, stk. 1, eller foretage tilbageholdelse efter stk.
2. som følge heraf skal der gives at medhold i påstanden om betaling af 5.469
kr.
retten bemærker, at det findes godtgjort, at at for så vidt angår ekspeditioner-
ne på hans operatørnummer 19 har foretaget de nævnte returførsler i udgangs-
kassen på i alt 489 kr., da det efter bevisførelsen må lægges til grund, at ingen
andre medarbejdere havde kendskab til det fulde operatørnummer og dermed
mulighed for at logge ind på ats operatørnummer og foretage ekspeditionerne,
ligesom det efter forklaringerne findes helt usandsynligt, at en anden medarbej-
der har afløst at på de pågældende tidspunkter. dernæst findes det yderst
usandsynligt, at der retmæssigt er foretaget så mange ens returførsler indenfor
så kort en periode uden bilag på samme plu-nummer og uden samtidige ekspe-
ditioner, uden at medarbejderen kan give en forklaring herpå.
med hensyn til returførslerne foretaget i kiosken på frank therkelsens operatør-
nummer den 12. og 16. januar 2004, finder retten det bevist, at også disse eks-
peditioner er foretaget af at. retten har herved lagt vægt på, at at ifølge kas-
seudskrifterne ikke var i sin egen kasse, mens de øvrige medarbejdere, der var
på arbejde disse dage, ifølge arbejdsplanen og kasseudskrifterne var beskæftiget
i deres udgangskasser. videre fremgår det af michelle fosdals forklaring, at
frank therkelsen holdt pause, da ekspeditionerne blev foretaget, og at at var
hans afløser. der var således ikke andre end at, der kunne have foretaget disse
ekspeditioner, der i alt beløb sig til 3.000 kr.
                                         - 23 -
for så vidt angår ekspeditionerne på henholdsvis 800 og 1.000 kr. foretaget den
27. januar 2004 i kiosken findes det derimod ikke med tilstrækkelig sikkerhed
bevist, at det er at, der har foretaget disse ekspeditioner. retten har herved
lagt vægt på, at der i kiosken var en flexkasse, som flere medarbejdere måtte
betjene. det kan derfor ikke fuldstændig udelukkes, at en anden medarbejder
kan have foretaget ekspeditionerne.
de returførsler, at må anses for at have foretaget, er retsstridige handlinger, da
han ikke har overholdt kasseinstruksen, som han ifølge sin egen forklaring var
bekendt med. under henvisning til, at han ikke har kunnet give nogen forklaring
på, hvad der er sket med pengene, er det ubetænkeligt at lægge til grund, at
udbetalingen af pengene har medført, at kvickly har lidt et tab, der opgøres til
3.489 kr.
sagsomkostningerne er fastsat i forhold til rettens resultat og sagens principielle
karakter.
                              thi kendes for ret:
kvickly valby v/coop danmark a/s skal inden 14 dage til at betale 5.469 kr.
med procesrente fra den 20. juli 2004.
inden for samme frist skal kvickly valby v/coop danmark betale 25.000 kr. i
sagsomkostninger med tillæg af 1.686 kr. til dækning af retsafgift og øvrige ud-
gifter.
henrik ypkendanz           mette christensen              peter sand mortensen
                                         sign.)
                                       ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                                           udskrift
                                               af
                                  højesterets dombog
                             højesterets dom
                          afsagt fredag den 17. august 2012
sag 318/2010
(1. afdeling)
ebbe korsgaard
(advokat hans henrik skjødt)
mod
richard sø
(advokat carsten lorentzen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 9. afdeling den 20. september 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, niels grubbe, thomas rørdam, jon
stokholm og jan schans christensen.
påstande
appellanten, ebbe korsgaard, har påstået indstævnte, richard sø, dømt til at betale yderligere
23.466,30 kr. med tillæg af procesrente fra den 10. august 2001.
richard sø, der har opfyldt landsrettens dom, har påstået stadfæstelse.
anbringender
ebbe korsgaard har navnlig anført, at det fremgår af det af richard sø fremlagte regnskabs-
materiale, herunder vedrørende forbruget af plastfolie, at han har produceret betydeligt flere
halmballer end de 6.000 baller pr. år, der følger af landsrettens skøn. ud fra richard søs fak-
tisk anvendte priser skal den gennemsnitlige udsalgspris pr. balle fastsættes til 43,65 kr. for
indpakning med samtidig ammoniakbehandling og 25 kr. for indpakning uden ammoniak-
behandling. ammoniakforbruget skal indgå i omsætningen på samme måde som plastforbru-
get og arbejdet med ammoniakbehandlingen.
                                               - 2 -
richard sø har navnlig anført, at landsrettens skøn, hvorefter det årlige antal halmballer, som
han har produceret i krænkelsesperioden, andrager 6.000 stk., bør stadfæstes. mængden af
plastfolie, som han har indkøbt i perioden, kan ikke danne grundlag for beregning af det antal
halmballer, han har behandlet. ammoniakforbruget har ingen sammenhæng med krænkelsen
af ebbe korsgaards rettigheder og skal ikke indgå i vederlagsberegningen.
højesterets begrundelse og resultat
højesteret tiltræder af de grunde, som landsretten har anført, at ammoniakforbruget ikke skal
indgå i den omsætning, der danner grundlag for beregningen af vederlaget.
landsretten har skønsmæssigt fastsat vederlaget til ebbe korsgaard ud fra en årlig produktion
i krænkelsesperioden på 6.000 halmballer og ved anvendelse af en pris pr. balle for indpak-
ning og ammoniakbehandling på 40 kr. samt en pris pr. balle for ammoniakbehandling alene
på 10 kr.
hverken ebbe korsgaard eller richard sø er fremkommet med oplysninger, der giver høje-
steret grundlag for at tilsidesætte landsrettens skøn med hensyn til antal halmballer og pris pr.
balle.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal ebbe korsgaard inden 14 dage efter denne højesterets-
doms afsigelse betale 25.000 kr. til richard sø. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                             --oo0oo--
                                udskriftens rigtighed bekræftes.
                                          højesteret, den