text:
dom
afsagt den 10. april 2017
rettens nr. 1-6692/2016
politiets nr. 3700-73253-00001-15
anklagemyndigheden
mod
t1
cpr-nummer …75… og
t2
cpr-nummer …77…
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 22. februar 2016.
t1 og t2 er tiltalt for overtrædelse af
straffelovens § 245a, jf. § 23, stk. 1,tilskyndelse til kvindelig omskæring, ved på et
tidspunkt i perioden mellem den 14. juni til 15. september 2015 på et ikke nærmere
identificeret sted i afrika i forening som forældre til de forurettede f1, født den … 2000 og
f2, født den … 2007 at have ladet døtrene/de forurettede kvindelig omskære, idet de tiltalte
lod begge de forurettede udsætte for kvindelig omskæring, idet de forurettede fik bortskåret
klitoris samt dele af de små skamlæber, kategoriseret som kategori 2 omskæring.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at t2 i medfør af udlændingelovens
§ 49, stk. 1, jf. § 22, nr. 6, og § 32, stk. 1, udvises af danmark med indrejseforbud i et
tidsrum, som retten fastsætter.
t1 har nægtet sig skyldig.
t2 har nægtet sig skyldig og har påstået frifindelse overfor udvisningspåstanden.
bistandsadvokaten har på vegne af f1 og f2 påstået, at de tiltalte skal betale 67.320 kr. i
erstatning for varigt mén med 8% til hver af de forurettede, subsidiært 67.075 kr., hvoraf
42.075 kr. vedrører varigt mén med 5%, og 25.000 kr. er godtgørelse for tort.
de tiltalte har påstået frifindelse overfor erstatningspligten og har bestridt erstatningskravets
størrelse som udokumenteret.
sagens oplysninger
f2 er den 17. december 2015 blevet undersøgt på odense universitetshospital. af
undersøgelsen fremgår bl.a.:
                                            - 2 -
     "objektiv undersøgelse:
     undersøgte var en normalt udviklet pige af somalisk afstamning, tanner-stadium i,
     højde 138 cm, vægt 43 kg. hun virkede psykisk lidt påvirket af
     undersøgelsessituationen, men var derudover alderssvarende. hun medvirkede godt ved
     undersøgelsen, hvor hun var etagevis helt afklædt.
     der var ingen tilsmudsninger eller læsioner.
     ...
     fotokolposkopi:
     ved fotokolposkopisk undersøgelse sås klitoris og de øverste få mm af de små
     kønslæber operativt fjernet. der var ingen sammenvoksninger eller sammensyninger i
     området. hymen var intakt uden udrifter eller arvæv, op til ca. 3 mm bred, og formen
     var cirkulær. den centrale åbning var cirkulær og ca. 0,8 cm i diameter.
     endetarmsåbningen var normal.
     ...
     konklusion:
     ved undersøgelsen af f2, ..., der angiveligt fire måneder forud for undersøgelsen var
     blevet omskåret i somalia, fandtes ved fotokolposkopisk undersøgelse, at klitoris samt
     få mm af de små kønslæber var fjernet ved operation. der var ikke arvævsdannelser
     eller sammensyninger i området. hymen var normal svarende til undersøgtes alder og
     uden bristninger.
     dette svarer til en type 2 omskæring (who-inddeling).
     fraværet af arvæv og tegn på komplikationer efter indgrebet kan meget vel indikere, at
     indgrebet er foretaget på sygehus og af en professionel.
     derudover fandtes ved undersøgelsen ingen læsioner."
f1 er den 17. december 2015 blevet undersøgt på odense universitetshospital. af
undersøgelsen fremgår bl.a.:
     "objektiv undersøgelse:
     undersøgte var en normalt udviklet pige af somalisk afstamning, højde 169 cm, vægt
     78,1 kg. hun forekom psykisk påvirket af undersøgelsessituationen, men derudover
     upåfaldende og alderssvarende. hun medvirkede godt ved undersøgelsen, hvor hun var
     etagevis helt afklædt.
     der var ingen tilsmudsninger eller læsioner.
     ...
     fotokolposkopi:
     ved fotokolposkopisk undersøgelse sås klitoris og de øverste ca. 5 mm af de små
     kønslæber operativt fjernet. der var ingen sammenvoksninger eller sammensyninger i
     området. hymen var intakt uden udrifter eller arvæv. formen var seglformet med en
     bredde på op til 4 mm. åbningen var nærmest cirkulær og ca. 10 mm i diameter. der
     var en smule hvidligt udflåd. endetarmsåbningen var normal.
     konklusion:
                                               - 3 -
      ved undersøgelsen af f1, ..., der angiveligt fire måneder forud for undersøgelsen var
      blevet omskåret i somalia, fandtes ved fotokolposkopisk undersøgelse, at klitoris samt 5
      mm af de små kønslæber var fjernet ved operation. der var ikke arvævsdannelser eller
      sammensyninger i området. hymen var normal svarende til undersøgtes alder og uden
      bristninger.
      dette svarer til en type 2 omskæring (who-inddeling).
      fraværet af arvæv og tegn på komplikationer efter indgrebet kan meget vel indikere, at
      indgrebet er foretaget på sygehus og af en professionel.
      derudover fandtes ved undersøgelsen ingen læsioner."
det fremgår af retslægerådets brev af 16. august 2016 bl.a.:
      "...
      med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet besvare det i skrivelse af 3. marts 2016
      stillede spørgsmål således:
      spørgsmål:
      retslægerådet anmodes om en udtalelse om, hvorvidt f1 cpr. -... og f2, cpr. ... har
      været udsat for kvindelig omskæring.
      i bekræftende fald anmodes retslægerådet om en udtalelse om, i hvilken kategori
      (kategori 1-4) eventuelle omskæringer må karakteriseres.
      vedrørende f1, cpr.nr. ...:
      der ses tydeligt konturspring svarende til labia minora (små kønslæber) på begge sider
      opadtil i tæt relation til præputium (forhud). præputium virker afrundet og lidt fortykket
      i kanten. glans clitoridis (klitoris) ses ikke, ej heller ved traktion bagud af vævet i
      området. umiddelbart ses en kontur, svarende til roden af klitoris, som umiddelbart
      synes intakt. forholdene er forenelige med, at der er fortaget en bortskæring af de
      øverste dele af de små skamlæber samt af den yderste del af klitoris. hymen er intakt.
      ifølge who’s ”classification of female genetal mutilation” drejer det sig om en type
      ii b.
      vedrørende f2, cpr.nr. ...:
      der ses et konturspring svarende til den øverste del af labia minora (små kønslæber).
      det er mest udtalt på højre side. præputium (forhud) er uregelmæssig, idet der mangler
      mest væv på højre side. glans kan ikke ses. ved traktion af vævet i området er glans
      clitoridis (klitoris) fortsat ikke synlig. der er en kontur under præputium, som synes
      intakt svarende til roden af klitoris. forholdene er forenelige med, at der er foretaget en
      bortskæring af de øverste dele af de små skamlæber samt af den yderste del af klitoris.
      hymen er intakt. ifølge who’s ”classification of female genetal multilation” drejer
      det sig om en type ii b.
      hos begge findes pæn opheling og ikke synligt arvæv.
      …”
af retslægerådets brev af 13. december 2016 fremgår bl.a.:
                                               - 4 -
      "...
      med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet på baggrund af anklagemyndighedens
      fornyede forelæggelse, herunder på baggrund af skrivelse af 5. september 2016 fra
      advokat palle viuff, besvare forelæggelsen således:
      retslægerådet har fortaget vurderingen i to tempi. den første vurdering beror på den
      fremsendte speciallægeerklæring ved overlæge per lunddorf samt beskrivelse ved
      odense universitetshospitals retsmedicinske vurdering. begge er vurderinger er indgået
      i reteslægerådets samlede vurderingsgrundlag. den anden vurdering er suppleret med
      fremsendt fotokolposkopisk undersøgelse. det drejer sig ikke alene om foto, men om
      video af hele inspektionen, der er foretaget. som led i inspektionen visualiseres vævet
      ved traktion i alle retninger, og der gives dermed et fuldgyldigt billede af forholdene.
      …”
det fremgår af erklæringer af 25. februar 2016 fra overlæge per lundorff, speciallæge i
gynækologi, privathospitalet mølholm, der er indhentet af de tiltalte, bl.a.:
      ”…
      f1
      …
      24-02-2016 forundersøgelse...
      på foranledning ønsker patienten at blive undersøgt, om hun er omskåret eller ej. har
      angiveligt været på odense universitetshospital, hvor hun har fået at vide, at hun er
      omskåret, hvilket familien benægter.
      ved inspektion finder jeg menses ad sunt.
      jeg finder normale forhold i vulva, og jeg finder også en klitoris.
      jeg ser hymen intakt.
      der er således ikke tegn på, at patienten er omskåret.
      …”
      ”…
      f2
      …
      24-02-2016 forundersøgelse...
      på foranledning ønsker forældrene at få en gynækologisk status for at vurdere, om
      patienten er omskåret eller ej.
      kommunen har bedt om denne status, og forældrene benægter, at hun er omskåret.
      ved inspektion finder jeg helt normale forhold i de ydre kønsorganer med små labia
      monores og en lille klitoris.
      der er således ikke tegn på, at patienten er omskåret.
      …”
                                               - 5 -
forklaringer
t1 har forklaret, at han fra midt i juni til midt i september 2015 var i afrika sammen med sin
kone og børnene. det var meningen, at de skulle være vendt tilbage til danmark i midten af
august. skolen var blevet underrettet om, at de ville være tilbage den 17. august 2015. de
kom imidlertid først tilbage den 15. september 2015. børnene blev syge, mens de var i afrika,
og derfor kunne de ikke rejse tilbage som planlagt. det var tre af børnene, der var syge. f2 og
f1 var sunde og raske. han blev foreholdt, at t2 under grundlovsforhøret den 18. december
2015 skulle have forklaret, at grunden til, at ferien i kenya blev forlænget, var, at hele
familien undtagen ham, var blevet syge af diarré. hertil har han forklaret, at det ikke er rigtigt.
det er ikke noget, han har kendskab til. det var ... - den yngste dreng - ... og ..., der var syge,
altså tre af drengene. det var derfor, de kom en måned senere hjem. de var kun i kenya.
foreholdt, at f2 skulle have forklaret, at de også havde været i somalia, har han forklaret, at
de kun var i kenya. f2 er en lille pige og ved ikke, hvor de var. hun er født i danmark, og
kenya er et stort land.
de var under rejsen hele tiden sammen med børnene, for børnene kunne ikke kommunikere
med andre end dem. børnene taler dansk og kun meget begrænset somalisk. han oversætter
derfor ofte, når de skal tale med hans hustru. hun forstår alt, hvad børnene siger, men hun
taler ikke flydende dansk. hans ægteskab med t2 er et ligeværdigt ægteskab. de er tæt
knyttet til hinanden. de træffer beslutninger om børnene i fællesskab. de tager alle
beslutninger sammen og har ingen konflikter om det.
foreholdt at han under grundlovsforhøret bl.a. skulle have forklaret, at en omskæring af
pigerne ville være en beslutning, de i givet fald ville træffe i fællesskab, har han bekræftet
dette.
foreholdt at sagen kom frem, fordi f2 havde fortalt sin klasselærer, at hun var blevet
omskåret i afrika, har han forklaret, at det ikke passer. det har hans datter aldrig sagt til
klasselæreren. han har talt med f2 om det, og f2 har sagt, at det har hun ikke fortalt
klasselæreren.
foreholdt at retslægerådet og en retsmediciner har konstateret, at f2 og f1 er omskåret, har
han forklaret, at det ikke er rigtigt. hans døtre er ikke omskåret.
da hans datter blev undersøgt af en speciallæge, og hans hustru spurgte lægen, blev der
svaret, at han intet havde konstateret. det var både en læge i odense og en læge på mølholm,
der var enige om det. kommunen og politiet har overtalt lægen i odense til at ændre
meningen. det har hele tiden været planen at skabe historien. hans kone måtte ikke være til
stede under undersøgelserne. aftalen med kommunen var, at de skulle være til stede, når
noget havde konsekvenser for børnene. det er hans opfattelse, at børnene er blevet
manipuleret til at sige noget. på mølholm var de til stede sammen med børnene. politiet og
kommunen har overtalt retsmedicineren til at skrive noget, der ikke passer. han forstår ikke,
hvorfor børnene skulle være i et rum uden hans og t2s tilstedeværelse. på mølholm var der
derimod ikke noget, der var skjult. han forklarede ikke dette under grundlovsforhøret, da han
blev foreholdt, at døtrene var omskåret. det gjorde han ikke, fordi det blev forbudt dem at
sige noget.
han blev foreholdt retsbogen fra grundlovsforhøret, hvoraf det fremgår, at han, da han blev
foreholdt, at en læge på retsmedicinsk institut havde konstateret, at begge piger er omskåret,
                                               - 6 -
da havde forklaret, at han ikke ved noget om det. hertil har han forklaret, at han sagde, at der
ikke var noget, der hed omskæring.
han blev foreholdt, at han under grundlovsforhøret skulle have forklaret, at han selv havde
spurgt f2 til omskæring, og hun havde sagt, det var ikke noget, hun havde sagt til hverken sin
klasselærer eller andre. hertil har han forklaret, at han, da han blev anholdt den 17. december
2015, da spurgte f2, om hun havde fortalt det til klasselæreren. de blev meget chokerede, da
politiet, skolen og tolken kom den 17. december 2015. de troede, at et af børnene havde været
involveret i et trafikuheld. ingen ville fortælle dem noget. de lukkede folk ind i deres hjem og
spurgte, hvad der var sket med børnene. de fik foreholdt, at to af pigerne var blevet omskåret.
han spurgte, hvor de havde det fra. først sagde de, at de havde oplysningerne fra
skolekammeraterne og anden gang, at det var klasselæreren. tredje gang fik han fortalt, at f2
havde fortalt det til klasselæreren. han bad dem pege på én mulighed og fik det svar, at de gik
med den idé, at det var f2, der havde fortalt det til klasselæreren. han fortalte da, at
omskæring ikke længere skete. de tog børnene med til odense sygehus. han og t2 måtte
ikke komme med. til sidst blev det tilladt, at hans hustru kom med. så var der pludselig ikke
plads i bilen. han tilbød at køre hende, men så fandt de plads alligevel. han var ikke med i
odense. f2 var hjemme fra skole den pågældende dag, fordi hun skulle til øjenlæge. det var
heldigt, for ellers var de nok ikke kommet hjem til dem. så havde de blot hentet f2 på skolen.
f2 blev ked af det og græd. han spurgte f2, og hun sagde, at hun ikke havde sagt, at hun var
blevet omskåret. de var alle chokerede over, at noget sådant kunne finde sted i et demokratisk
land. han ved, at hans børn fortæller ham sandheden. det er anklagemyndigheden, der lyver
om hans datter. hans datter siger altid sandheden.
han har sidst set pigernes kønsdele/underliv, da de stoppede med at bruge ble. han ved ikke,
hvordan deres kønsdele ser ud. det er forbudt for en muslimsk mand at se sine døtres
underliv.
før sagen kom op, havde de ikke talt med pigerne om omskæring. pigerne kendte slet ikke til
ordet og vidste ikke, hvad det betød. pigerne er danske.
t1 blev foreholdt forklaringen i grundlovsforhøret, hvoraf det fremgår, at han bl.a. skulle
have forklaret:
       "...
       politiet sagde, at de ville undersøge børnene, og de sagde til dem, at de gerne ville være
       til stede og være vidner til det, der kom frem. de fik at vide, at de ikke måtte være der.
       de hentede f2 fra sengen, og hun sagde, at hun ikke havde sagt noget som helst til
       nogen som helst. hun græd rigtig meget, og han sagde, at hans kone måtte tage med.
       hun tog med, og de havde kontakt med hinanden hele tiden. der blev dog ikke rigtig
       fortalt noget. mens de andre tog af sted, prøvede han at lave mad til sine børn, da
       politiet dukkede op igen. de sagde, at han havde omskåret sine børn. han sagde, at det
       måtte være noget, de fandt på, og at han ikke vidste noget om det.
       ..."
det er rigtigt, at de fik at vide, at de ikke måtte være til stede under undersøgelserne. det er
ikke korrekt, at f2 blev hentet i sengen. politiet handlede, som om de allerede var skyldige.
han vækkede f2, der lå og sov. hun skulle med sin mor og de andre. han gav hende mad i
køkkenet og børstede hendes tænder. han foreholdt f2, hvad politiet og kommunen havde
                                                 - 7 -
sagt, og hun svarede, at hun ikke havde sagt noget. senere begyndte hun at græde. hun blev
ked af, at andre havde løjet om hende.
t2 har forklaret, at det stort set er rigtigt, hvad t1 har forklaret. der er dog nogle få ting, som
han har glemt, fordi det er lang tid siden. eksempelvis da de var i kenya. det er rigtigt, at de
tre drenge var syge. de havde diarré, hovedpine og feber. de var imidlertid alle syge, men t1
var mest bekymret for drengene, der var hårdest ramt. de havde diarré og opkastning. f2 og
f1 var også syge i begyndelsen af turen. det var de tre drenge, der var årsag til, at de ikke
kunne rejse hjem. det kunne de andre.
hun blev foreholdt sin forklaring fra grundlovsforhøret, hvoraf det fremgår, at hun skulle
have forklaret, at grunden til, at ferien i kenya blev forlænget var, at hele familien undtagen
far, t1, havde diarré.
hun har bekræftet, at det var sådan, hun forklarede, og at det er rigtigt.
da de tog fra danmark, var det meningen, at de kun skulle til kenya.
hun blev foreholdt, at hun under grundlovsforhøret skulle have forklaret, at det var meningen,
at de skulle til somalia i starten, men at de ombestemte sig og tog til kenya.
hun har altid haft et ønske om at besøge somalia, men på grund af borgerkrigen, og at
situationen blev forværret, turde de ikke tage børnene med dertil.
hun og t1 træffer alle vigtige beslutninger om børnene sammen. også en beslutning om, at
pigerne skulle omskæres, ville kræve, at de var enige om det. omskæring er forbudt i deres
hjemland. det blev det for 21 år siden. omskæring er nu stort set afskaffet. der har kørt en
oplysningskampagne i somalia.
under ferien i kenya var hun og t1 sammen med børnene hele tiden. børnene var utrygge i
afrika. de kendte ikke andre familiemedlemmer og kunne heller ikke tale med dem. der var
ikke mulighed for, at andre kunne have ladet pigerne omskære uden, at hun og t1 vidste det.
ingen har haft børnene med nogen steder hen uden deres viden, mens de var i kenya. de er
stadig i chok over beskyldningerne om omskæring.
en dag havde de i f2s klasse talt om, hvor hun var. klasselæreren havde fortalt de andre børn,
at f2 var i afrika for at blive omskåret. det var, mens de opholdt sig i afrika. en dreng i
klassen havde henvendt sig til sin mor om, at en pige blev omskåret og havde fortalt, at han
havde det fra klasselæreren, som havde fortalt, at f2 var i afrika for at blive omskåret.
klasselæreren har altid været kritisk over for dem. hun var sur over, at de tog til afrika med
børnene, når de ikke betalte til klassekassen. historien med omskæring er derfor noget,
klasselæreren fandt på, allerede inden de kom hjem fra afrika. det var, fordi hun ikke kunne
lide dem.
inden de rejste til afrika, var hendes mand på kontoret. klasselæreren blev af sekretæren bedt
om at gå tilbage til klasseværelset. det har hendes mand fortalt hende. hun var ikke selv med
på kontoret. klasselæreren har været fjendtlig over for dem.
hun blev på et tidspunkt kaldt op på skolen, fordi hendes søn havde sagt noget upassende om
religion. hun fik besked på, at hendes søn ikke måtte sige noget upassende om religion. det
                                              - 8 -
var hun enig i og talte med sønnen om det, da hun kom hjem. hendes søn sagde, at det var en
syrisk pige, der havde spurgt, om han ikke vidste noget om koranen. han havde spurgt pigen,
om hun ville bære tørklæde, når hun blev stor.
da de blev anholdt, og politiet og kommunen kom, var der også en person med, som tidligere
havde truet med, at politiet en dag ville få fat i dem. så udover klasselæreren er der også en
anden, som har sagt, at kommunen ville interessere sig for dem. det var en anden lærer fra
skolen. de har derimod haft en fin snak med kommunen.
hun blev foreholdt odense sygehus' undersøgelse og retslægerådets vurdering af, at pigerne
er omskåret. hertil har hun forklaret, at en anden læge har vurderet, at pigerne ikke er
omskåret. det er derfor ikke rigtigt, hvad de andre læger har konstateret. det er, fordi de ikke
kender til omskæring. de mangler forudsætninger for at vurdere det. de har som forældre
ansvaret for deres børn. de bor i danmark og kender de danske regler. hvorfor skulle de
udsætte deres børn for tortur. hun er selv blevet omskåret. det var tortur, og det skal hun leve
med resten af sit liv.
de boede hos hendes mor, da de var i kenya i 2015. hendes søster var flyttet ud, inden de
kom, så der var kun dem og hendes mor i huset. hendes søster bor normalt hos hendes mor.
hendes søster er gift og har børn. søsterens mand er apoteker.
f1 er i dag 17 år, og f2 er 10 år. f1 spurgte til, hvad omskæring var, da hun var 14 år. da
havde hun hørt om det i skolen. det er en frygtelig oplevelse at blive omskåret. det er tortur.
f2 vidste i 2015 ikke, hvad omskæring var. hun lærte først ordet at kende, da politiet spurgte
ind til det. da hun fik at vide, at pigerne skulle være blevet omskåret, var det en chokerende
oplevelse. hun bad om, at pigerne blev undersøgt på ny, men det ønskede politiet ikke. hun
kontaktede derfor sin egen læge. lægen henviste til en anden læge, men denne læge fik at
vide, at han ikke måtte foretage undersøgelsen. de fik så pigerne undersøgt på mølholm
hospital i vejle. første gang blev pigerne fysisk undersøgt, og anden gang blev der taget
fotos. begge undersøgelser foregik i vejle. lægen, der havde mange års erfaring, sagde, at
pigerne ikke var blevet omskåret. de har talt med lægen i telefonen og har fortalt ham om
resultatet af undersøgelserne fra retsmedicinsk institut og retslægerådet. det kunne lægen
ikke forstå. pigerne er ikke blevet undersøgt af retslægerådet. hverken hun eller pigerne har
talt med retslægerådet. der blev kun taget fotos af pigerne i vejle. hun mener, at det var i
september eller oktober måned 2016. det var efter den første undersøgelse. lægen sagde, at
alt var, som det skulle være. hun har ikke hørt om, at der skulle være forskel på, hvordan en
somalisk og en dansk kvinde er udviklet.
de har venner i danmark. kun en af familierne er fra samme klan. klanen betragtes som
familie. der er ikke andre, der har kunnet forestå omskæring af deres piger. hun kender ikke
straffeloven i kenya, men i somalia straffes omskæring med fængsel.
a har som vidne forklaret, at hun i sommeren 2015 var klasselærer for f2. det havde hun
været siden august 2014. hun fik at vide med meget kort varsel, at familien skulle af sted på
ferie i sommeren 2015. hun gik med f2s far op på kontoret. hun mener, at varslet var 1-2
dage. hun fik at vide, hvornår de ville være tilbage. hun husker ikke helt datoen, men det var
vist nok en uge efter, at skoleåret var begyndt. f2 kom imidlertid ikke tilbage. der kom ingen
melding om, hvorfor eller hvornår hun ville være tilbage. det var i hvert fald ikke noget, der
nåede frem til hende. da familien kom tilbage, virkede f2 trist og ked af det. f2 var en pige,
                                               - 9 -
der ikke tidligere havde været involveret i konflikter, og hun var generelt en pige, som havde
overskud både fagligt og socialt.
en dag var de ude at løbe omkring skolen. det var hele årgangen. der kom nogle børn hen til
hende og sagde, at f2 var ked af det. hun bad dem hente f2. f2 ville ikke løbe. f2 kom hen
til hende, og de snakkede lidt om løst og fast. f2 sagde uopfordret, at hun ikke havde set
nogen dyr i afrika. hun fortalte f2, at en dreng havde fortalt i klassen, mens f2 havde været
på ferie, at når man kom fra somalia, så blev man omskåret. hun spurgte f2, om hun også var
blevet det. f2 rynkede på næsen og sagde: "ja". hertil svarede vidnet, at det ikke lød rart, og
at det måtte have gjort rigtig ondt. hun sagde, at det havde drengen fortalt, at det havde gjort.
hertil svarede f2, at ja, det havde det gjort. hun husker ikke ordret, hvad der herefter blev
sagt, men hun fik at vide, at omskæringen var foregået på onklens hospital. f2 sagde, at det
også var sket for hendes storesøster. hun spurgte f2, om andre end hun var blevet omskåret,
hvortil f2 svarede: "ja, min storesøster".
f2 "væltede" i den periode rent følelsesmæssigt. hun havde før været en meget robust pige,
og det var hun pludselig ikke mere. små ting kunne slå hende ud af det. det havde hun ikke
oplevet før. hun var derfor ikke i tvivl om, at der var sket et eller andet. flere børn spurgte
undervejs, om f2 var ked af det. hun havde først tænkt, at f2 måske lige skulle finde tilbage i
hverdagen. efter at sagen blev rullet op, var f2 trykket. hun fik at vide, at det ikke var hende,
der skulle tale med f2 om det. hun var sygemeldt i en periode. da hun en dag var på besøg i
klassen, så de en film om malaria. f2 spurgte ind til, hvad det var, for det vidste hun ikke. det
var ellers den besked, de havde fået, da familien kom hjem fra kenya, at de havde været syge
på grund af malaria. nu sagde f2, at hun havde haft ondt i maven. f2 var også ked af, at hun
ikke måtte besøge sin far, der på det tidspunkt var varetægtsfængslet. hun har ikke oplevet en
pige, der efterfølgende har følt skyld. hun tænker derimod, at f2 ved, hvad konsekvensen er,
hvis hun skal undvære sine forældre. f2 er en kvik pige, der gennemskuer tingene. hun er
sikker på, at det ikke var noget, f2 fandt på. f2 signalerede klart med sit ansigtsudtryk, at det
ikke havde været rart. det var ikke nogen lang snak. den varede måske to minutter. hun
sagde ikke til f2, at hun ville sige det videre til andre.
vidnet blev foreholdt oplysninger i underretning af 8. oktober 2015, hvoraf det fremgår, at
forældrene den 14. juni 2015 meddeler skolen, at familien holder ferie fra nu og til den 17.
august 2015. den 20. august 2015 ringer mor til skolens kontor og meddeler, at de er syge, og
at de først kommer tilbage til skolen den 13. september 2015. børnene møder ikke i skolen
den 13. september som aftalt, men kommer først to dage senere.
hertil har vidnet forklaret, at det lyder rigtigt. hun er ikke længere ansat på skolen, så det er
ikke oplysninger, hun har haft mulighed for at tjekke.
f2 fortalte meget lidt om rejsen til afrika udover, at hun ikke havde set nogen dyr. hun sagde
ikke, at hun havde været syg. det nævnte hun kun lige, da hun kom tilbage.
på løberuten talte hun med f2 om, at der havde været en konflikt på løberuten. det var hende,
der tog initiativet til at tale om en dreng, der havde fortalt om omskæring, det var for at give
f2 en mulighed for at fortælle om det. hun havde en bekymring for, om f2 var blevet
omskåret. normalt var f2 en pige, der løb forrest. det var en dreng, der i klassen spontant
havde fortalt, at han var blevet omskåret, og det var derfor, de havde talt om det i klassen.
                                             - 10 -
vidnet blev foreholdt afhøringsrapport af 16. december 2015, hvoraf det fremgår, at hun
skulle have forklaret, at en dag efter sommerferien fortalte en dreng fra f2s klasse, at f2 var
blevet syg under deres rejse til afrika. drengen talte herefter generelt om omskæring af
mennesker. afhørte tog i den forbindelse en snak med klassen om, hvad omskæring var.
der er en nuance, der ikke er helt rigtig. flere af pigerne havde spurgt efter f2. hun havde
sagt, at hun ikke vidste, hvorfor f2 ikke kom tilbage. drengen fortalte, at hans mor havde talt
med f2s mor, der havde sagt, at f2 var syg.
inden hun spurgte f2, om hun var blevet omskåret, var det ikke et ord, f2 havde brugt. f2
bekræftede, at det gjorde ondt, efter at vidnet havde sagt, at drengen havde fortalt, at det
havde gjort ondt. hun talte ikke med f2 om, hvad omskæring betyder.
drengen fortalte om omskæring, mens f2 var væk. hun talte ikke detaljeret med børnene om
omskæring. drengen sagde bare, at det gjorde "mega nas". hun talte heller ikke med børnene
om, at piger kan blive omskåret.
vidnet blev foreholdt samme afhøringsrapport, hvoraf det fremgår, at hun skulle have
forklaret, at f2 begyndte i skole igen den 15. september 2015. f2 var frisk, som hun altid
havde været. hun var dog mere pjevset end normalt.
f2 var frisk forstået på den måde, at hun var veludhvilet, men hun var mere trist og
indadvendt. hun husker ikke, hvornår motionsløbet fandt sted, for de løb hver dag i en måned
i den periode. f2 var ikke blevet drillet den dag. hun spurgte f2, hvad hun var ked af, og f2
svarede, at hun ikke ville løbe. hun sikrede sig ikke, at f2 vidste, hvad omskæring betød. hun
tænkte ikke så meget i det øjeblik.
fagligt lå f2 middel i klassen. der var ikke nogen særlig indsats på f2, selv om hun var
tosproget. f2 tog på ferie i 1. klasse og kom tilbage i 2. klasse. hvis der var noget, f2 ikke
vidste, hvad betød, så ville hun sædvanligvis tøve eller spørge: "hvad betyder det".
retsmediciner søren christoffersen har som vidne bekræftet, at han har underskrevet
personundersøgelserne af 17. december 2015 af henholdsvis f1, bilag a-1-3-3, og af f2, bilag
a-2-3-1, sammen med vicestatsobducent peter thiis knudsen og overlæge karin lassen. de
konstaterede, at begge piger var blevet omskåret.
med hensyn til undersøgelsen af den yngste pige, så kan det her være vanskeligt at se. det
kræver kendskab til, hvordan de normale forhold er for at kunne se, om noget er anderledes.
klitoris var bortskåret ved begge piger. klitoris vil typisk være størst ved den ældste af
pigerne. hos små piger kan man kun se forhuden og ikke selve klitoris. det kræver ikke mere
træning at se det hos en yngre pige, hvis man er vant til at undersøge piger på den alder, end
hos en ældre pige. de var ikke i tvivl om, at pigerne var omskåret. selve undersøgelsen blev
filmet og sendt til retslægerådet.
det vil være forskelligt fra kvinde til kvinde, om man kan se klitoris, men man kan typisk
ikke se den, før kvinden er blevet kønsmoden. det er derfor nemmest at se, at der er sket
omskæring ved den ældste af pigerne.
der blev lavet filmoptagelser af begge piger, såkaldte fotokolposkopiske undersøgelser. der
er også lavet stillbilleder. han har medbragt stillbillederne i dag.
                                                - 11 -
billederne blev forevist i retten, hvortil vidnet har forklaret til foto pu 225/15 af f1, at fotoet
til venstre er et foto af f1, mens fotoet til højre er af en alderssvarende pige.
man kan mærke klitoris under forhuden, hvis pigen ikke er omskåret. det kunne man ikke
her. det mørke på de små skamlæber vil normalt gå op i en trekant. de små skamlæber er
således skåret bort fra den røde streg og opefter. forhuden over klitoris er trukket ned og
stram. lysrefleksen på billedet illustrerer, hvor stram huden er. der er fjernet noget under
huden, og den er så strukket efterfølgende for at kunne sys sammen. normalt kan man mærke
klitoris under forhuden, men det kunne man ikke her. det er den type omskæring, man kalder
en type ii omskæring. det er en klassisk omskæring, og han ved ikke, hvorfor traditionen har
udviklet sig sådan.
vidnet har ved illustration på en tegning vist, hvordan en type ii omskæring er i forhold til en
type i og en type iii omskæring.
en type iii omskæring er den største form for omskæring, hvor man fjerner det meste og
efterfølgende syr kvinden sammen. der efterlades kun et lille hul til urin og
menstruationsblod.
vidnet har forevist bilag pu 226/15 og har hertil forklaret, at billedet til venstre er et billede
taget af f2, og at billedet til højre er et billede af en alderssvarende pige. f2 var ikke så
fremskreden i kønsudvikling som sin søster. de små kønslæber er ikke så store, hvilket
skyldes pigens alder. der er en meget abrupt afgrænsning af de små kønslæber. på billedet ses
en lille rest af forhud. klitoris vil normalt ligge under forhuden, men det gjorde den ikke her.
de har med fingrene trukket forhuden tilbage for, at man kunne se, om klitoris var der, men
det var ikke tilfældet. på billedet af den anden pige er forhuden ikke trukket tilbage.
det er hans opfattelse, at kvinder ser fysiologisk ens ud, uanset etnicitet.
der er ingen tvivl om, at pigerne manglede noget i anatomien. noget var fjernet. han har
aldrig hørt om, at klitoris skulle mangle fra naturens side.
vidnet har forklaret i forhold til skitsen over de forskellige typer af omskæringer, at type iv
er en "skraldespands" kategori. denne type anvendes, hvis omskæringen ikke falder ind under
nogen af de andre kategorier. det kan være alt lige fra piercing til symbolske handlinger.
type ii er mellemkategorien i forhold til grovheden af omskæringen.
omskæringen er formentlig foretaget på et sygehus. det konkluderer han på grund af fraværet
af arvæv. i modsat fald kunne man have forventet arvæv, at noget var vokset skævt sammen,
eller at der havde været betændelse. derfor var oplysningen om, at omskæringen muligvis var
foregået på et sygehus hos noget familie sandsynlig. omskæringen ser "pæn ud". det ser ud
til at være foretaget af en, som ved, hvad han har haft med at gøre. en kategori ii omskæring
er den klassiske omskæring. det bliver også kaldt en sunna-omskæring. det er en meget
udbredt form for omskæring. en omskæring kan få konsekvenser for kvinden. hun kan f.eks.
få forskellige dysfunktionelle problemer. der kan være problemer med at holde på vandet. i
forbindelse med fødsler kan der være arvæv i området omkring fødselsvejene, så kvinden
måske ikke kan udvide sig i nødvendigt omfang. arvæv kan ikke give sig på samme måde
som almindelig hud. han kan ikke udtale sig specifikt om komplikationerne i forhold til de
forskellige typer af omskæringer, men mere generelt i forhold til omskæring som helhed. der
                                              - 12 -
kan også være risiko forbundet med selve indgrebet. hyppigt får kvinden efterfølgende
psykiske problemer, herunder i forbindelse med sit seksualliv. kvinden vil ikke kunne få
klitorisorgasme, men i det hele taget kan det blive et psykisk problem, at nogen har skåret i
hende på det sted.
de har ikke på noget tidspunkt været i tvivl om, at pigerne her var omskåret.
den fotokolposkopiske undersøgelse er en inspektion af de udvendige kønsorganer, hvor
fotokolposkopet fungerer som en slags forstørrelsesapparat. det bruges også på
gynækologiske afdelinger. oprindeligt er det blevet brugt for at kunne konstatere forstadier til
kræft. i forbindelse med retsmedicinske undersøgelser bliver det brugt som
forstørrelsesapparat, især da de ofte undersøger yngre piger. videooptagelserne er koblet til,
så de kan spole frem og tilbage.
han er retsmediciner og arbejder dels med døde, men også med mange undersøgelser af
levende. det kan være folk, der har været udsat for voldtægt eller vold, herunder børn. han
undersøger således mange flere levende end døde. han er ikke specialuddannet i gynækologi.
han kan ikke sige, hvornår indgrebene har fundet sted. han kan blot konstatere, at det muligt
kan have fundet sted på det tidspunkt, de har fået oplyst. indgrebet heler hurtigt. der var ikke
kosmetisk arvæv her, men man kan ikke vide, hvordan det ser ud under huden. der kan være
dybere arvæv omkring skeden.
det var overlæge karin lassen, der stod for den fysiske undersøgelse af pigerne. det er den
først undersøgelse i forhold til kvindelig omskæring, som han har deltaget i. det er i det hele
taget den første sag, de har haft. han har ikke talt med pigerne om, hvad der var foregået. de
ser kun på ydersiden. de har ikke foretaget en gynækologisk undersøgelse. der er til en vis
grænse forskel på, hvordan kvinder ser ud. der er lys indbygget i kameraet. undersøgelsen
kan ikke foretages på en mere sikker måde. man vil normalt kunne både se og føle klitoris.
det, de var interesseret i her, var, hvad der var foregået udvendigt.
der er ikke risiko for fejlfortolkning. de ser på pigerne under selve undersøgelsen, og
børnelægen mærker efter. han ved ikke, hvilke specialer retslægerådets medlemmer har, men
hans gæt er, at der har deltaget både en retsmediciner og gynækologer. det bliver aldrig
oplyst, hvordan retslægerådet er sammensat. han kan ikke forklare, hvorfor to læger kan
være uenige om, hvorvidt omskæring har fundet sted. det ændrer imidlertid ikke på hans
holdning om, at han er helt sikker på, at pigerne er blevet omskåret. de har meget få
undersøgelser af somaliske kvinder/piger. der var ikke tvivl på grund af pigernes alder. de
konkluderede, at få millimeter af de små kønslæber var fjernet ved operation på f2 ud fra et
skøn over, hvad der manglede, for at skamlæberne kunne nå sammen. der mangler noget fra
den røde streg og opefter.
han kan ikke udtale sig om, hvor lang tid pigerne kan have haft gener efter indgrebet.
sara johnsdotter har som vidne forklaret, at hun er professor i socialantropologi med speciale
i kvindelig omskæring. hun er ansat ved malmö universitet og har forsket i snart 20 år i
kvindelig omskæring af somaliske kvinder, der bor i sverige, men omskæres i andre lande.
herudover har hun sin viden fra litteraturen.
                                              - 13 -
det er afhængig af, hvilken type indgreb, der foretages, hvornår indgrebet foretages.
somaliere bruger ofte udtrykket "sunna-omskæring". her er kvinderne ofte yngre, når de
omskæres. det ved hun fra litteraturen. de kan være fra 3-4 års alderen og opefter. det er
slægtens kvinder, der typisk tager beslutningen om omskæringen. mændene tager traditionelt
ikke del i beslutningen. alt er imidlertid i stor forandring, herunder kulturen. omskæring har
traditionelt været kvinders område og har været forbundet med skam for manden. hvordan
indgrebet udføres beror på, hvad kvinderne beslutter sig for, men det er mere og mere typisk,
at det udføres af medicinsk uddannet personale. det kan være mænd, der foretager indgrebet.
det har hun hørt foregår i et fåtal i egypten. der kan også være mandlige sygeplejersker i
somalia. traditionelt set er det imidlertid sket på landet, og her er det blevet foretaget af
kvinder. det vil typisk være en mor, mormor eller moster, der er til stede ved indgrebet. at
indgrebet bliver foretaget uden, at forældrene ved noget om det, er ikke usædvanligt. de
somaliske familier fungerer anderledes end vesterlændinges familier. i så fald vil det være den
kvindelige slægtning, der har ansvaret for pigerne, der forestår, at indgrebet bliver foretaget.
omskæring diskuteres i somaliske familier. i sin forskning har hun haft kontakt med mange
kvinder, der har fortalt, at de er sluppet for indgrebet eller er blevet udsat for et mindre
indgreb, fordi deres far har blandet sig. derfor forekommer der nok diskussioner i familierne
og særligt i de nordiske lande, hvor somalierne ved, at det er forbudt at foretage indgrebet.
det er normen, at faren ikke ved det, men mange kvinder har fortalt, at det har medført
skænderier, når faren har blandet sig.
indgrebet vil ikke kunne foretages, uden at pigen selv er klar over det. der er tale om et
frygteligt smertefuldt indgreb. nogle piger bliver bedøvet først, men fortæller om smerter, når
bedøvelsen forsvinder. det er svært at svare på, om omskæring er et tabu. det har traditionelt
været et tabu, men hun er blevet forbavset over i sin forskning, hvor mange kvinder, der gerne
har villet tale om det. i en og samme klan findes der mange meget stærke familiebånd. ofte
giver det konflikt, hvis man gifter sig hen over klaner. hun har aldrig hørt om, at andre
klanmedlemmer har stået for omskæring, uden at forældrene har haft en viden om det. hun
ved ikke, om der er en lov om omskæring i somalia.
motivet har traditionelt været, at kvinder skulle omskæres for at blive betragtet som rene
muslimske kvinder. det er en kulturel handling mere end en religiøs. der er også muslimer,
der ikke er tilhængere af omskæring, og som tolker islam anderledes. der kan være et socialt
pres fra forældre i forhold til at få foretaget omskæring. det er ikke så meget i norden som i
somalia. man omskærer stadig piger i somalia, men forskningen viser, at antallet falder, og at
der bliver anvendt en mildere form for omskæring. det normale er, at man ikke omskærer
piger, der er gået i puberteten.
hun har hørt om mange somaliske kvinder, der er bosiddende i sverige, der siger: "nu er min
pige 13-14 år, og så kan hun selv sige nej. derfor tør jeg godt sende hende til somalia".
hvis en anden kvinde tager beslutningen om omskæring, så vil det almindeligvis forudsætte,
at kvinden har ansvaret for barnet.
meget forandres for de kvinder, der bor i skandinavien. hvis faren forbyder det, vil det være
normen, at man så ikke får indgrebet udført, men hun har hørt om mange familier, hvor
pigerne er blevet omskåret, eksempelvis når faren har været bortrejst. det er meget svært at
generalisere. det må man aldrig gøre som forsker. hun kan imidlertid sige, at mange
somaliske kvinder har magten i familien. de er meget stærke i forholdet mellem mand og
                                             - 14 -
kvinde. man joker eksempelvis lidt med det i litteraturen. kvinderne nægter at være
underdanige.
der findes eksempler på, at europæiske piger er omskåret i afrika, også efter at de er kommet
i puberteten. det har studier i bruxelles vist. omskæringen foregår typisk ikke i
skandinavien. man tager til et afrikansk land for at få det gjort. der foreligger ikke mange
kendte tilfælde. hun er ikke sikker på, at der er et stort "mørketal". i sverige foretog man på
et tidspunkt et stort antal tvungne undersøgelser, hvor man forventede at finde et langt større
antal sager, end man faktisk gjorde.
overlæge per lundorff har som vidne forklaret, at han har arbejdet som gynækolog siden
1986. han har undersøgt mere end 1.000 kvinder. kvindelige kønsorganer er normalt
forskellige, også efter alder. der er ikke umiddelbart anatomiske forskelle i forhold til
etnicitet. de helt små piger udvikles meget indtil præpuberteten. skamlæberne bliver
sædvanligvis større, men ikke altid. der er et hav af anatomiske variationer. han har
udfærdiget erklæringerne af 25. februar 2016. han har set pigerne to gange. anden gang blev
han bedt om fotodokumentation. hos den yngste af pigerne konstaterede han, at klitoris stadig
var der, samt resterne af de små skamlæber. han er efterfølgende kommet i tvivl om, hvorvidt
der er foretaget et indgreb vedrørende de små skamlæber. erklæringen udarbejdet den 25.
februar 2016 blev lavet i forbindelse med den første undersøgelse. erklæringen er udfærdiget
af ham. "menses ad sunt" betyder, at pigen havde menstruation. der var ikke tegn på, at der
var foretaget et operativt indgreb. der var ingen tegn på syning og intet arvæv at se. der vil
være en forsnævring af skedeindgangen, hvis der er foretaget en omskæring. der er dog store
forskelle på omskæringer. den mindst omfattende form for omskæring medfører fjernelse af
de små skamlæber. der er ikke tale om et større kirurgisk indgreb i forbindelse med en sådan
omskæring. i forhold til den yngste af pigerne er han ved en nærmere inspektion og eftertanke
samt ved at have studeret billederne kommet i tvivl om, hvorvidt der er foretaget et operativt
indgreb. han er sikker på, at f2 stadig havde sin klitoris. her så det helt normalt ud. forhuden
var ud over klitoris.
han havde fået oplyst af forældrene, at pigerne havde været til undersøgelse på odense
universitetshospital. han har ikke talt med retslægerådet. hans undersøgelse er baseret på en
fysisk besigtigelse den 24. februar 2016. han tog billeder af pigerne den 6. september 2016.
vedrørende den ældste af pigerne, f1, er han nu usikker på, om der er foretaget et indgreb på
klitoris. en fysisk undersøgelse er ikke mere sikker end en fotokolposkopisk undersøgelse.
han havde imidlertid ikke grund til at foretage en fotokolposkopisk undersøgelse. ingen af
pigerne havde haft deres seksuelle debut. han har ikke lavet en fuldstændig gynækologisk
undersøgelse. han har kun undersøgt de ydre kønsorganer.
vedrørende f2 så fandt han klitoris. små piger har ikke udviklet kønsorganer som ældre
piger. han kan ikke sige, om der er foretaget et indgreb vedrørende de små skamlæber.
klitoris derimod er under forhuden, og det ser helt normalt ud. der er muligvis bortskåret
noget af de små skamlæber. der er ikke foretaget noget indgreb vedrørende klitoris.
vedrørende f1 har de små skamlæber et noget abrupt forløb. han kan også være i tvivl om,
hvorvidt klitoris er fjernet. han tror dog, at den ligger bag forhuden. der er stor variation på
kvinders kønsdele. man er ikke i tvivl, når man ser en kvinde, der er omskåret. han har set
flere kvinder i forbindelse med sit arbejde, der har været omskåret. her har skeden været syet
sammen, og han har måttet skære den op for at give plads til fødsler.
                                              - 15 -
det er første gang, han vidner i retten. han har talt med et par kolleger, der er professorer i
gynækologi og vist dem de billeder, han har taget af pigerne. det var i forbindelse med en
konference, som han netop har været til. de kom til samme konklusion som ham.
da forældrene kom til ham, sagde de, at kommunen havde bedt om at få en status. han fik
ikke selv nogen henvisning fra kommunen. han tænkte ikke, at patienten ville være kommet
frivilligt, hvis pigerne var omskåret. det ville der være for stor en risiko forbundet med. det
kan være vanskeligt at se, hvis der kun er fjernet lidt af de små skamlæber.
foreholdt undersøgelsen fra retsmedicinsk institut samt konklusionen fra retslægerådet har
han forklaret, at det ikke ændrer på hans forklaring og navnlig ikke vedrørende den yngste af
pigerne. de billeder, han har taget, viser tydeligt, at klitoris er intakt på den yngste af pigerne.
menstruation på undersøgelsestidspunktet gør ikke undersøgelsen vanskeligere. der ville
være normale forhold i skeden, selv om pigerne var blevet omskåret.
hvis han havde vidst, at der var en anmeldelse mod forældrene, tror han ikke, at han havde
foretaget undersøgelsen.
som gynækolog er han ikke vant til at undersøge piger, der er under 15 år. børnelæger
derimod ser mange små piger. en gynækolog ser primært voksne kvinder. da han blev bedt
om at tage fotos ved undersøgelsen anden gang, blev han usikker på sin opgave. han kunne
genkende pigerne fra den første undersøgelse.
personlige forhold
kriminalforsorgen har i rapport af 2. januar 2017 blandt andet oplyst, at t1 er egnet til at
modtage en betinget dom, herunder med vilkår om samfundstjeneste, hvortil det anbefales, at
der fastsættes vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen i prøvetiden.
kriminalforsorgen har i rapport af 29. december 2016 blandt andet oplyst, at t2 er egnet til at
modtage en betinget dom, herunder med vilkår om samfundstjeneste, hvortil det anbefales, at
der fastsættes vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen i prøvetiden.
udlændingestyrelsen har den 2. marts 2016 udtalt:
       ”…
       opholdsgrundlag og længde
       t2 fik den 2. marts 1999 opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold efter
       udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2 indtil den 1. april 2000. denne tilladelse er senest
       den 19. juni 2003 meddelt tidsubegrænset.
       den 26. marts 1999 blev pågældende tilmeldt folkeregisteret.
       længden af t2s lovlige ophold i relation til ud-visningsbestemmelserne regnes fra den
       26. marts 1999, hvor pågældende blev tilmeldt folkeregisteret, jf. herved
       udlændingelovens § 27, stk. 1, og t2 har således haft lovligt ophold i danmark i ca. 16
       år, jf. udlændingelovens § 27.
       udvisningshjemmelen
                                          - 16 -
udlændingestyrelsen er af den opfattelse, at opholdets længde og karakter fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.
efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i
landet i mere end de sidste 9 år, og en udlænding med opholdstilladelse efter §§ 7 eller
8, der har haft lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 8 år, udvises, hvis
udlændingen efter straffelovens § 245a, idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden
strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en
lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.
§ 26, stk. 2
…
heraf fremgår blandt andet følgende:
t2 indrejste i danmark i 1999 på baggrund af en familiesammenføring med sin
ægtefælle. de blev gift i somalia. ægtefællen er dansk statsborger.
t2 og ægtefællen har 7 børn. de er alle født i danmark.
t2 er kontanthjælpsmodtager. hun er afhørt via tolk.
t2 har ingen tilknytning til andre personer i danmark udover enkelte fra samme klan.
t2 har i somalia en yngre søster og dennes ægtefælle samt hendes moder på 60 år.
…
… en repræsentant for unhcr har udtalt, at han ikke er bekendt med, at brugen af
dobbeltstraf skulle være et problem i somalia, såfremt også forurettede er somalier.
…
udtalelse om udvisningsspørgsmålet
det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens § 26,
stk. 2, at en udlænding skal udvises efter §§ 22 – 24, medmindre dette vil være i strid
med danmarks internationale forpligtelser.
på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter, og om
at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 1½-2 års varighed sammenholdt
med de i udlændingelovens § 26, stk. 2 nævnte hensyn, kan udlændingestyrelsen
tiltræde anklagemyndighedens indstilling om udvisningsspørgsmålet.
udlændingestyrelsen skal samtidig henlede opmærksomheden på, at en udvisning i
medfør af udlændingelovens § 24 b, skal gøres betinget, hvis der ikke er grundlag for at
udvise den pågældende efter §§ 22-24, fordi dette vil være i strid med danmarks
internationale forpligtelser, jf. § 26, stk. 2.
konsekvenser ved en eventuel udvisning
det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et
indrejseforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1. i den
førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
                                              - 17 -
       fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr.
       1-5.
       det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i
       forbindelse med udvisning efter § 22, nr. 4-8 eller for udlændinge, som ikke har haft
       lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog altid for mindst 6
       år.
       såfremt den pågældende idømmes betinget udvisning efter udlændingelovens § 24 b,
       stk. 1, følger det af denne bestemmelses stk. 2, at der skal fastsættes en prøvetid på 2 år.
       …”
t1 har om sine personlige forhold supplerende forklaret, at han stadigvæk har vikararbejde på
en bagerifabrik. børnene har haft det dårligt efter, at han og t2 var varetægtsfængslet i
begyndelsen af sagen. børnene føler sig ikke trygge. de er bange for politiet. de er meget
bange for, at deres forældre vil blive fængslet igen.
t2 har om sine personlige forhold supplerende forklaret, at hun og t1 blev
familiesammenført i 1999, hvor hun kom til danmark. hun har ingen uddannelse i somalia
udover grundskole. hun gik på sprogskole, da hun kom til danmark. hun arbejdede i 2006,
indtil hun gik på barsel. herefter arbejdede hun i en periode fra 2008 til 2009. hun har ikke
haft arbejde siden. alle børnene er danske statsborgere. de er alle født i danmark og går i
danske skoler. også hendes ægtefælle er dansk statsborger. hendes mor og søster bor i
somalia, men opholder sig i perioder også i kenya.
de tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 17. december 2015 til den 2.
februar 2016.
rettens begrundelse og afgørelse
skyldsspørgsmålet
efter den samlede bevisførelse, herunder navnlig undersøgelserne fra odense
universitetshospital sammenholdt med forklaringen fra retsmediciner søren christoffersen og
udtalelserne fra retslægerådet, finder retten det bevist, at f1 og f2 begge er blevet omskåret i
et omfang, som det er anført i tiltalen, dog med den ændring vedrørende klitoris at alene den
yderste del af klitoris er bortskåret hos begge piger.
de tiltalte har erkendt, at de tog deres syv børn, herunder f1 og f2, med til kenya i juni
måned 2015, og at de opholdt sig der i perioden fra midt i juni måned til midt i september
måned 2015. begge har forklaret, at de var sammen med børnene under hele opholdet, da
børnene vanskeligt kunne kommunikere med andre og derfor følte sig utrygge. t2 har
endvidere forklaret, at der ikke er mulighed for, at andre har ladet pigerne omskære uden
hendes og t1s viden.
vidnet a har forklaret, at f2 virkede trist og ked af det efter rejsen til afrika, at hun ikke
kunne deltage i fysiske aktiviteter, som hun plejede, og at hun, da a spurgte hende, om hun
var blevet omskåret, da svarede "ja" og fortalte, at det var foregået på onklens hospital, og at
det også var sket for hendes storesøster. f2 forklarede under videoafhøringen, at hun ikke
tidligere havde været i afrika. professor sara johnsdotter har forklaret, at omskæringen af
                                               - 18 -
somaliske kvinder, der bor i skandinavien, typisk foretages i et afrikansk land, og
retsmediciner søren christoffersen har bekræftet resultatet af undersøgelserne, hvorefter
indgrebene muligt kan have fundet sted i den periode, hvor familien opholdt sig i afrika.
herefter finder retten det udenfor enhver rimelig tvivl, at f2 og f1 begge blev omskåret under
rejsen til afrika i sommeren 2015.
på den baggrund, og da begge de tiltalte har forklaret, at de træffer alle beslutninger om
børnene i fællesskab, finder retten det bevist, at de tiltalte er skyldige i at have ladet pigerne
omskære.
straffen
straffen for hver af de tiltalte fastsættes til fængsel i 1 år og 6 måneder, jf. straffelovens §
245 a, jf. § 23, stk. 1.
retten har lagt vægt på karakteren af omskæringerne kategoriseret som type ii omskæringer.
retten har som en skærpende omstændighed lagt vægt på, at der er tale om medvirken til
omskæring af to børn, at pigerne var mindreårige og særdeles værgeløse, da indgrebene blev
foretaget i et for dem fremmed land, hvor de havde sprogvanskeligheder og følte sig utrygge.
der er endvidere lagt vægt på, at de tiltalte ved at lade pigerne omskære tilsidesatte den
særlige omsorgspligt de som forældre har til at beskytte deres børn mod krænkende
behandling. endelig er det tillagt betydning, at det - da de tiltalte vidste, at omskæring er
forbudt i danmark - må antages at have været planlagt, at f1 og f2 skulle omskæres under
rejsen til afrika, og at de tiltalte var fuldt ud klar over, at de ved omskæringen kunne påføre
deres døtre alvorlige fysiske og psysiske skader for livstid.
af samme grund finder retten ikke grundlag for at gøre straffen hverken helt eller delvist
betinget.
udvisning
t2 har ifølge oplysningerne fra udlændingestyrelsen haft lovligt ophold i danmark i ca. 18
år. betingelserne for en eventuel udvisning skal derfor søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.
da t2 er idømt ubetinget fængsel for overtrædelse af straffelovens § 245 a, jf. § 23, stk. 1, er
betingelserne i udlændingelovens § 22, nr. 6, jf. § 24 a, for at udvise t2 opfyldt.
der skal herefter foretages en proportionalitetsbedømmelse i overensstemmelse med artikel 8
i den europæiske menneskerettighedskonvention.
t2, der er somalisk statsborger, er født og opvokset i somalia. hun kom til danmark i 1999,
hvor hun blev familiesammenført med sin ægtefælle, t1, der har dansk statsborgerskab.
t2 kan - efter oplysningerne i udtalelsen fra udlændingestyrelsen - ikke, på trods af den lange
årrække, hun har opholdt sig i danmark, anses for velintegreret i danmark.
hun taler udelukkende somalisk, og hun har stadig tilknytning til somalia, hvor hendes søster
bor sammen med sin mand og børn, og hvor også hendes mor bor.
                                            - 19 -
t2 har syv mindreårige børn, der alle er født i danmark. de taler flydende dansk og har gået i
danske skoler. det må derfor antages, at børnene vil få alvorlige vanskeligheder, hvis de - for
at kunne opretholde et familieliv med deres mor - tvinges til at tage ophold i somalia.
på den baggrund og efter en samlet bedømmelse finder retten, at der ikke er grundlag for
udvisning af t2, da dette med sikkerhed vil være i strid med den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 8.
det følger heraf, at t2 skal udvises betinget, jf. udlændingelovens § 24 b, hvorved hun
advares mod at begå yderligere kriminalitet. prøvetiden udløber 2 år efter udløbet af den
fastsatte straf på fængsel i 2 år.
erstatning
retsformanden finder, at indgrebene mod de forurettede efter deres karakter har indebåret et
så groft angreb på de forurettedes personer med varig skade til følge, at de tiltalte skal betale
hver af de forurettede en godtgørelses i medfør af erstatningsansvarslovens § 26, stk. 3, på
25.000 kr. den øvrige del af erstatningkravet tages ikke under påkendelse, jf. retplejelovens §
992, stk. 1.
thi kendes for ret:
t1 skal straffes med fængsel i 1 år og 6 måneder.
t2 skal straffes med fængsel i 1 år og 6 måneder.
t2 udvises betinget af danmark med en prøvetid på 2 år.
t1 og t2 skal in solidum betale sagens omkostninger, dog således at de hver især betaler
salæret til den for dem beskikkede forsvarer.
t1 og t2 skal in solidum inden 14 dage til hver af de forurettede f1 og f2 betale 25.000 kr.
med tillæg af procesrente i medfør af erstatningsansvarslovens § 16.


text:
                                            dom
afsagt den 18. april 2013 af østre landsrets 18. afdeling
(landsdommerne ulla staal, m. stassen og lisbeth adserballe (kst.)).
18. afd. nr. b-1505-12:
a
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat tim holmager)
under denne sag, der er anlagt ved københavns byret den 3. april 2012, og som ved byrettens
kendelse af 1. maj 2012 i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, er henvist til behandling ved
østre landsret, har sagsøgeren, a, nedlagt påstand om, at sagsøgte, skatteministeriet, skal
anerkende, at hans indkomst fra x i norge i indkomstårene 2007-2009 ikke er skattepligtig til
danmark, subsidiært at sagen hjemvises til ligningsmyndighederne.
skatteministeriet har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
den 5. januar 2012 afsagde landsskatteretten kendelse vedrørende as skatteansættelser for
indkomstårene 2007-2009 i relation til hans vederlag for udført arbejde for x i norge. i
kendelsen hedder det bl.a.:
      ”sagen drejer sig om den subsidiære beskatningsret i art. 26, stk. 2, i den nor-
      diske dobbeltbeskatningsoverenskomst.
                                         - 2 -
landsskatterettens afgørelse
2007
skat har forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med 385.378 kr. vedrørende
indkomst fra x i norge.
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
2008
skat har forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med 323.344 kr. vedrørende
indkomst fra x i norge.
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
2009
skat har forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med 760.823 kr. vedrørende
indkomst fra x i norge.
landsskatteretten stadfæster skats afgørelse.
sagens oplysninger
klageren, der er læge, har i de omhandlede år haft bopæl i danmark.
i perioder har klageren bl.a. udført arbejde for x i norge. hans vederlag for
arbejdet har udgjort henholdsvis 385.378 kr., 323.344 kr. og 760.823 kr.
klageren har endvidere udført arbejde for forskellige norske kommuner, ligesom
han har modtaget egenbetaling fra norske patienter.
kpmg har udarbejdet klagerens danske selvangivelse for 2007, men den er ikke
registreret modtaget hos skat. for 2008 og 2009 har klageren sendt oplysninger
om sin norske indkomst til skat.
klagerens danske årsopgørelse nr. 1 for 2007 indeholder ingen oplysninger om
norsk indkomst.
af klagerens årsopgørelse nr. 3 for 2008 og klagerens årsopgørelse nr. 1 for 2009
fremgår bl.a. klagerens indkomst fra x. der er ikke beregnet
arbejdsmarkedsbidrag af indkomsten. ved skatteberegningen er der givet
exemptionslempelse.
i norge har klageren for 2007 selvangivet sin indkomst fra såvel x, som
kommunerne og patienternes egenbetaling. ifølge klagerens årsopgørelse har han
betalt skat af løn for arbejde udført for kommunerne, men ikke af løn for arbejde
udført for x og af patienters egenbetaling.
for så vidt angår 2008 og 2009 kar klageren ligeledes ikke betalt skat til norge af
indkomsten fra x.
                                           - 3 -
klageren har fremlagt en artikel trykt i dagens medicin den 5. februar 2010, der
har overskriften ”danske læger mister skattefidus i norge”. i artiklen udtaler en
ansat fra skat bl.a., at lægerne ikke behøver at være bange for restskatter, da der
er tale om en ændring af praksis, som først vi få betydning efter oktober 2009.
skat har foretaget flere ændringer af klagerens skatteansættelser for 2007, 2008
og 2009. den foreliggende sag omhandler dog kun klagerens vederlag fra x.
skats afgørelse
skat har forhøjet klagerens personlige indkomst for 2007, 2008 og 2009 med
henholdsvis 385.378 kr., 323.344 kr. og 760.823 kr. vedrørende arbejde udført for
x i norge.
klageren er fuldt skattepligtig til danmark efter kildeskattelovens § 1, stk. 1, nr.
1, da han har fast bopæl her. alle klagerens indkomster skal derfor medregnes til
beskatning i danmark, uanset om indkomsten stammer her fra landet eller fra
udlandet, jf. statsskattelovens § 4 (globalindkomstprincippet).
klagerens indkomst fra x er skattepligtig efter statsskattelovens § 4 stk. 1, litra c,
og personskattelovens § 3, stk. 1. indkomsten er arbejdsmarkedsbidragspligtig, jf.
den dagældende arbejdsmarkedsfondslovs § 7, stk. 1, litra a, idet klageren er
socialt sikret i danmark. der er herved henset til, at klageren i de omhandlede år
ikke har betalt social sikring til norge af indkomsten fra x.
for at undgå såvel dobbeltbeskatning som dobbelt ikke-beskatning har danmark
indgået en række aftaler med fremmede lande, herunder de nordiske, jf. den
nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst.
ifølge klagerens norske årsopgørelser for 2007 til 2009 har klageren ikke betalt
skat i norge af sin indkomst fra x. der er således hverken betalt skat af
indkomsten i danmark eller i norge.
det følger af art. 19 i den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst, at løn eller
andet lignende vederlag, der udbetales af lokale myndigheder eller offentligretlige
institutioner mv. i norge for arbejde udført i norge, kun kan beskattes i norge.
efter danske regler anses indkomsten fra x for lønmodtagerindkomst omfattet af
artikel 19, jf. skm 2004.443, der bl.a. omhandler en læges indtægt fra x i norge.
når indkomsten er omfattet af den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst
artikel 19, er det kildelandet, i dette tilfælde norge, der har beskatningsret til
indkomsten. norge anser imidlertid indkomsten for næringsindkomst i henhold til
art. 14, og beskatter ikke indkomsten, da klageren har opholdt sig i norge i
mindre end 183 dage.
der er derfor sket en dobbelt ikke-beskatning af de indkomster, klageren har
modtaget for at arbejde som lægevikar for x i norge.
skm 2004.443 tager ikke stilling til denne situation.
                                         - 4 -
af art. 26, stk. 2, i den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst fremgår, at i
tilfælde, hvor beskatningsretten til en indkomst eller formue i henhold til
overenskomsten er tillagt en anden kontraherende stat end den stat, hvori per-
sonen, der oppebærer indkomsten eller ejer formuen, er hjemmehørende, og denne
anden stat på grund af sin lovgivning ikke medtager indkomsten eller formuen i
sin helhed ved beskatningen, eller kun medregner indkomsten eller formuen ved
progressionsberegning eller anden skatteberegning, kan indkomsten eller formuen
– i det omfang andet ikke følger af stk. 3 – kun beskattes i den kontraherende stat,
hvori den pågældende person er hjemmehørende.
skm 2009.809, der omhandler indkomstår helt tilbage til 2002, bekræfter, at den
subsidiære beskatningsret kan anvendes, således at man undgår den situation, at
indtægter fra x hverken bliver beskattet i norge eller danmark.
det er skats opfattelse, at skm 2009.809 præciserer praksis, fordi den sub-
sidiære beskatningsret i art. 26, stk. 2, udfylder men ikke ændrer hidtidig praksis,
idet danmark stadig klassificerer indkomsten efter den nordiske dobbelt-
beskatningsoverenskomsts artikel 19 og kun anvender den subsidiære beskat-
ningsret, såfremt norge ikke beskatter indkomsten.
det fremgår af den juridiske vejledning, afsnit a.a.7.1.4., at ”hvis det lægges til
grund, at en afgørelse er udtryk for præcisering/udfyldning af praksis, vil der i
samme sag og i andre tilsvarende sager kunne ændres bagud i tid begrænset af
gældende frist- og forældelsesregler.”
forældelsesreglerne fremgår af skatteforvaltningslovens § 26 vedrørende ordi-
nære frister og skatteforvaltningslovens § 27 vedrørende ekstraordinære frister.
efter skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, skal skat senest afsende varsel om
ændring af skatteansættelsen den 1. maj i det fjerde år efter indkomstårets udløb.
varsel om ændring af skatteansættelsen for 2007 skal dermed afsendes fra skat
senest den 1. maj 2011. skat har varslet ændringen af klagerens skatteansættelse
for 2007 den 31. marts 2011.
da klageren er fuldt skattepligtig til danmark samt hjemmehørende her, og da
norge ikke har beskattet indkomsten på grund af interne norske regler, har
danmark herefter ret til at beskatte indkomsten fra x, jf. overenskomstens artikel
26, stk. 2., og skm 2009.809 lsr.
klagerens påstand og argumenter
klageren har fremsat påstand om, at de foretagne forhøjelser vedrørende såvel
2007 som 2008 og 2009 nedsættes til 0 kr.
der klages over, at:
1. skat ændrer praksis med tilbagevirkende kraft og kræver dansk skat af
    indkomst fra x i perioden 2007-2009.
2. skat ikke tidligere har brugt retten til subsidiær beskatning i forbindelse med
    ligningen af de enkelte år.
                                         - 5 -
inden påbegyndelsen af sit arbejde i norge læste klageren landsskatterettens dom
fra 2004, hvoraf fremgår, at indkomst fra x kun kan beskattes i norge. da norge
efterfølgende valgte ikke at beskatte indkomsten, og da den samtidig var opgivet
til de danske skattemyndigheder, endda med vedlagt kopi af den norske
selvangivelse, kunne klageren ikke tolke det på anden måde, end at indkomsten
var fritaget for beskatning. praksis blev bestyrket af, at samme scenarie gentog sig
de efterfølgende indkomstår.
det er åbenlyst urimeligt, at klageren som en skatteyder, der har forsøgt at ori-
entere sig om og opfylde gældende regler, bliver mødt med et så voldsomt til-
bagevirkende skattekrav, når han var i sin gode ret til at tro, at de relevante
myndigheder i begge lande havde behandlet ligningen.
såfremt skat skulle få medhold i kravet, vil det i praksis betyde, at det har været
umuligt for klageren at betale den korrekte skat af indkomsten, og det vil også
betyde, at klageren ikke skulle have været i stand til at foretage nogen som helst
større dispositioner i sin privatøkonomi i en periode på tre år.
da landsskatterettens kendelse fra 2009 om samme emne blev offentliggjort,
udmeldte en specialkonsulent fra skat til pressen i april 2010, at læger måtte
forberede sig på, at indkomst fra x fra datoen for offentliggørelsen af kendelsen
ville blive underlagt dansk beskatning på grund af den subsidiære beskatningsret.
det var første gang, at skat kom med en konkret melding i sagen, hvorefter man
så øjensynlig har valgt at behandle i hvert fald klagerens sag på en helt tredje
måde.
sagen bærer præg af, at skat ikke har vidst hvilke regler, der er gældende på
området, og det skal ikke komme klageren til skade.
landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
det er ubestridt, at klageren har haft de i sagen angivne indtægter, ligesom det er
ubestridt, at skatteberegningen er korrekt foretaget. sagen angår derfor ude-
lukkende, om skat kunne korrigere klagerens skatteansættelser.
en skatteansættelse er ikke endelig, men kan ændres og korrigeres inden for
forældelsesfristerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27, hvis der fremkommer
nye oplysninger, eller hvis det viser sig, at ansættelserne er forkerte.
skats korrektion af klagerens ansættelser vedrørende 2007, 2008 og 2009 er
foretaget inden for forældelsesfristerne i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, og
ansættelserne er derfor ikke forældede.
det forhold, at myndighederne gennem flere år ikke har benyttet den subsidiære
beskatningsret, der fremgår af dobbeltbeskatningsoverenskomstens art. 26,
indebærer ikke, at der herved kan siges at være skabt en fast administrativ praksis
for ikke at anvende reglen, og der foreligger ikke andre oplysninger, der giver
grundlag for at statuere, at myndighederne har valgt eller fastsat retningslinier for,
at den subsidiære beskatningsret ikke skulle udnyttes. udtalelserne fra en ansat
                                               - 6 -
      hos skat kan ikke føre til et andet resultat. der henvises til vestre landsrets
      dom af 24. november 2011, som stadfæster skm 2009.809.
      den påklagede afgørelse stadfæstes derfor.”
i den i kendelsen omtalte artikel ”danske læger mister skattefidus i norge” fra dagens
medicin for den 5. februar 2010 hedder det bl.a.:
      ”forvirring omkring skatteregler
      …
          ”man er havnet i et hul, der er både uhensigtsmæssigt og uholdbart. både
      danmark og norge har vidst, at der var et miss match mellem de to regelsæt”,
      fortæller ivan nielsen, specialkonsulent i skat. men skat har blot fulgt
      kendelsen fra landsskatteretten i 2004 og har derfor ikke krævet skat. til stor
      gavn for de danske læger.”
      …
      de danske læger kan ånde lettet op
      lægerne behøver dog ikke at være bange for restskatter, forsikrer specialkon-
      sulent i skat, ivan nielsen. da det handler om en ændring i praksis for nogle
      regler, som allerede gælder, vil det kun få betydning for den indkomst, som læ-
      gerne har haft efter kendelsen trådte i kraft i oktober 2009.
          ”vi vil jo ikke rive tæppet væk under alle dem, der har været i arbejde i norge.
      men fra oktober 2009 er skat opmærksom på at beskatte de danske læger, der
      arbejder i norge.””
skatteministeren har den 19. marts 2010 over for folketingets skatteudvalg besvaret
spørgsmål nr. 214 af 9. februar 2010 således:
      ”spørgsmål 214:
      ministeren anmodes om at begrunde, hvorfor skat først fra oktober 2009 vil
      beskatte indkomst fra norge til danske læger, der udfører vikararbejde i norge.
      svar:
      i den artikel i dagens medicin, der refereres til i spørgsmål nr. 212, citeres en
      medarbejder fra skat for, at der er tale om en praksisændring, der kun skal have
      virkning for fremtiden. denne udtalelse må klart dementeres og er ikke udtryk for
      ministeriets holdning.
      spørgsmålet om subsidiær beskatningsret har aldrig tidligere været påkendt.
      derfor er afgørelsen i skm.2009.809.lsr at anse som udtryk for fastlæggelse
      praksis og ikke en praksisændring. det vil indebære, at der kan ske genoptagelse
      inden for fristerne i skatteforvaltningsloven for de læger, som ikke er blevet
      beskattet af deres bijob i norge. at der går en rum tid inden ligning foretages
      giver ikke i sig selv nogen ændringer i skatteyderens retsstilling.
                                                 - 7 -
       …”
i brev af 24. marts 2010 til dagens medicin dementerede skat, koncerncentret, special-
konsulent ivan nielsens udtalelse til tidsskriftet. i brevet hedder det bl.a.:
       ”beskatning af danske lægers bijob i norge
       i en artikel i dagens medicin den 5. februar 2010 med overskriften ”danske læger
       mister skattefidus i norge” citeres en medarbejder fra skat for at have udtalt, at
       landsskatterettens kendelse i skm.2009.809.lsr er udtryk for en
       praksisændring, der kun skal have virkning for fremtiden.
       skatteministeriet skal hermed dementere denne udtalelse, der ikke er udtryk for
       ministeriets holdning.
       landsskatterettens kendelse, skm.2009.809 lsr tager stilling til spørgsmålet om
       anvendelse af den subsidiære beskatningsret i den nordiske dobbeltbeskat-
       ningsaftales artikel 26, stk. 2. dette spørgsmål har aldrig tidligere været påkendt.
       derfor er afgørelsen i skm.2009.809.lsr udtryk for fastlæggelse af praksis og
       ikke en praksisændring. det indebærer, at der kan ske genoptagelse inden for
       fristerne i skatteforvaltningsloven for de læger, der ikke er blevet beskattet af
       deres bijob i norge. afgørelsen vil derfor få betydning for de øvrige læger, der i
       tidligere år har haft tilsvarende bijob i norge.”
procedure
a har til støtte for sin principale påstand gjort gældende, at artikel 26, stk. 2, i den nordiske
dobbeltbeskatningsoverenskomst alene omhandler situationer, hvor beskatning ikke finder
sted i kildelandet på grund af kildelandets lovgivning – i dette tilfælde norsk lovgivning.
norsk lovgivning giver imidlertid tilstrækkelig hjemmel til at beskatte indkomst fra arbejde
som læge i landet, og ikke-beskatningen af indkomsten fra x skyldes alene manglende
enighed mellem danmark og norge om fortolkningen af dobbeltbeskatningsoverenskomsten
og danmarks manglende initiativ til at bringe denne tilstand til ophør ved forhandling eller
lignende. artikel 26, stk. 2, værner ikke denne situation. der er i dansk ret et generelt krav om
klar hjemmel til beskatning, og dette gælder også hjemmel til beskatning, der søges i en
dobbeltbeskatningsoverenskomst, og en sådan hjemmel foreligger ikke i sagen.
til støtte for den subsidiære påstand har a gjort gældende, at den manglende beskatning af
danske lægers indkomster fra x har karakter af en fast administrativ praksis, som
                                                - 8 -
skatteministeriet kun kan ændre med virkning for fremtiden, det vil sige fra offentliggørelsen
den 22. december 2009 af landsskatterettens kendelse gengivet i skm.2009.809.lsr. det er
således alene hans indkomst i tiden fra den 22. december 2009 til den 31. december 2009, der
vil kunne beskattes, og den beløbsmæssige opgørelse heraf må i givet fald foretages af
ligningsmyndighederne.
skatteministeriet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at det er ubestridt, at a i 2007-
2009 havde bopæl i danmark og dermed var fuldt skattepligtig her i landet, jf.
kildeskattelovens § 1, stk. 1, 1, og at han således var skattepligtig af alle sine indtægter, hvad
enten de hidrørte her fra landet eller ikke, jf. statsskattelovens § 4.
den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst, som har til formål at undgå international
dobbeltbeskatning som følge af, at flere af de nordiske lande beskatter samme fysiske eller
juridiske person af samme indkomst og formue, afskærer ikke danmark fra at beskatte as
indkomst fra x i de omhandlede år. i den konkrete sag har de norske skattemyndigheder
henført indkomsten fra x til dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel 14 om løn ved frit
erhverv eller anden selvstændig virksomhed, der som udgangspunkt tillægger danmark
beskatningsretten, mens de danske skattemyndigheder har henført indkomsten til
overenskomstens artikel 19, stk. 1, om løn og andet vederlag fra offentligt hverv, der som
udgangspunkt tillægger norge beskatningsretten. de kompetente norske skattemyndigheder
har således på grund af norsk lovgivning anset sig for retligt afskåret fra at medtage as
indkomst fra x ved beskatningen. for at imødegå, at dobbeltbeskatningsoverenskomsten – i
strid med dens formål – herefter fører til dobbelt ikke-beskatning, kan danmark herefter som
domicilland udnytte den subsidiære beskatningsret efter artikel 26, stk. 2, i dobbeltbeskat-
ningsoverenskomsten, der som en del af norsk ret er omfattet af begrebet ”lovgivning” i
artikel 26, stk. 2’s forstand. det bestrides, at der skulle gælde en almindelig regel om, at tvivl
skal komme skatteyderen til gode.
a har ikke løftet bevisbyrden for sin indsigelse om, at beskatning af hans indkomst fra x er i
strid med en fast administrativ praksis. det bestrides således, at landsskatterettens kendelse
gengivet i skm.2009.809.lsr skulle være udtryk for en praksisændring med tilbagevirkende
kraft, idet der ikke forud for denne kendelse eksisterede en fast administrativ praksis i strid
med den retsopfattelse, som kendelsen er udtryk for. a har endvidere ikke løftet bevisbyrden
                                                  - 9 -
for, at han skulle have en retsbeskyttet forventning om, at der ikke ville ske beskatning af ham
i danmark ved udnyttelse af den subsidiære beskatningsret. der foreligger således ikke fra
overordnede skattemyndigheder nogen individuel, direkte og positiv tilkendegivelse eller
afgørelse herom, hvortil kommer, at der i øvrigt ikke ville kunne støttes ret på en sådan
tilkendegivelse, da den ville være i strid med loven.
retsgrundlag
i overenskomst af 23. september 1996 mellem de nordiske lande til undgåelse af dobbelt-
beskatning for så vidt angår indkomst- og formueskatter hedder det bl.a.:
           ”artikel 14.
           frit erhverv
       stk.1. indkomst ved frit erhverv eller ved anden selvstændig virksomhed oppe-
       båret af en fysisk person, der er hjemmehørende i en kontraherende stat, kan kun
       beskattes i denne stat. sådan indkomst kan imidlertid beskattes i en anden
       kontraherende stat, såfremt
       a) han i denne anden stat har et fast sted, som regelmæssigt står til rådighed for
           ham med henblik på udøvelse af hans virksomhed, men kun i det omfang den
           kan henføres til dette faste sted; eller
       b) han opholder sig i denne anden stat i en periode eller i perioder, der tilsammen
           overstiger 183 dage inden for en 12 måneders periode, som begynder eller
           slutter i løbet af det pågældende skatteår, men kun for så stor en del af
           indkomsten, som kan henføres til virksomhed, som er udøvet i denne anden stat
           i denne periode eller i disse perioder.
       stk. 2. udtrykket ”frit erhverv” omfatter især selvstændig videnskabelig, litterær,
       kunstnerisk, uddannende eller undervisende virksomhed samt selvstændig
       virksomhed som læge, advokat, ingeniør, arkitekt, tandlæge og revisor.
       ...
           artikel 19.
           offentlige hverv
       stk. 1. løn og andet lignende vederlag (undtagen pensioner), der udbetales af en
       kontraherende stat, en af dens politiske underafdelinger, lokale myndigheder eller
       offentligretlige institutioner til en fysisk person for udførelse af hverv for denne
       stat, underafdeling, myndigheder eller institution, kan kun beskattes i denne stat.
       ...
       ...
           artikel 22.
           andre indkomster
                                               - 10 -
       stk. 1. indkomst, der oppebæres af en i en kontraherende stat hjemmehørende
       person, og som ikke er behandlet i de foranstående artikler i denne overenskomst,
       kan, uanset hvorfra de hidrører, kun beskattes i denne stat.
       ...
       ...
            artikel 26.
           generelle regler om beskatningen
       stk. 1. indkomst, som oppebæres af en person, der er hjemmehørende i en
       kontraherende stat, eller formue, som ejes af en sådan person, kan ikke beskattes i
       en anden kontraherende stat, medmindre beskatning udtrykkelig er tilladt i
       henhold til denne overenskomst.
       stk. 2. i tilfælde, hvor beskatningsretten til en indkomst eller formue i henhold til
       overenskomsten er tillagt en anden kontraherende stat end den stat, hvori
       personen, der oppebærer indkomsten eller ejer formuen, er hjemmehørende, og
       denne anden stat på grund af sin lovgivning ikke medtager indkomsten eller
       formuen i sin helhed ved beskatningen, eller kun medregner indkomsten eller
       formuen ved progressionsberegning eller anden skatteberegning, kan indkomsten
       eller formuen – i det omfang andet ikke følger af stk. 3 – kun beskattes i den
       kontraherende stat, hvori den pågældende person er hjemmehørende.
       ...
       ...
           artikel 28.
           fremgangsmåden ved indgåelse af gensidige aftaler
       ...
       stk. 3. såfremt vanskeligheder eller tvivlsspørgsmål opstår mellem kontraherende
       stater vedrørende fortolkningen eller anvendelsen af overenskomsten, skal de
       kompetente myndigheder i disse stater forhandle for at søge at løse spørgsmålet
       ved gensidig aftale. de kompetente myndigheder i de kontraherende stater kan
       tillige forhandle for at undgå dobbeltbeskatning i sådanne tilfælde, som ikke
       omfattes af overenskomsten eller for, ved gensidig aftale, at løse spørgsmål, som
       – uden at være regulerede af overenskomsten – på grund af uligheder i de
       pågældende staters principper for skattens beregning eller af andre grunde kan
       opstå for så vidt angår de skatter, som omhandles i artikel 2.
       ...”
ved lov nr. 190 af 12. marts 1997 om indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem
de nordiske lande blev danmarks tiltræden til overenskomsten vedtaget. i de almindelige
bemærkninger til lovforslaget (folketingstidende 1996-1997, tillæg a, s. 2847) hedder det
bl.a.:
           ”dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem de nordiske lande har til formål
       at undgå international dobbeltbeskatning som følge af, at flere af de nordiske
       lande beskatter samme fysiske eller juridiske person af samme indkomst (eller
                                               - 11 -
      formue). det sker typisk, når en person, der er hjemmehørende i et af de nordiske
      lande, modtager indkomst fra et andet nordisk land.
          overenskomsten indeholder derfor regler, som regulerer hvilket land, der kan
      beskatte forskellige typer af indkomst, som en person i det ene land (bo-
      pælsstaten) modtager fra det andet land (kildestaten). desuden er der regler om,
      hvordan bopælsstaten skal ophæve dobbeltbeskatning, når begge stater beskatter
      samme indkomst. dobbeltbeskatningsoverenskomsten kan derfor medføre en
      nedsættelse af den danske beskatning, som skulle gennemføres efter de interne
      danske skatteregler. dette gælder både i tilfælde, hvor en person, der er
      hjemmehørende i danmark, modtager indkomst fra et af de øvrige nordiske lande,
      og i tilfælde, hvor det modsatte gør sig gældende.”
i ligningsvejledningen; dobbeltbeskatning 2007-1, ligningsvejledningen; dobbeltbeskatning
2008-1 og ligningsvejledningen; dobbeltbeskatning 2009-1, hedder det bl.a.:
      ”artikel 19
      …
      der er i forbindelse med læger og sygeplejerskers arbejde på svenske og
      norske sygehuse blevet truffet afgørelse i to konkrete sager. afgørelserne er
      offentliggjort i skm2002.55.lsr og skm2004.64.lsr ...
      honorarer fra trygdekontorerne for lægevagtkørsel skal beskattes efter artikel
      19, mens patienternes egenbetaling i forbindelse med vagtlægebesøg, ansås for
      andre indtægter omfattet af artikel 22. der henvises til skm2004.443.lsr.
      …
      artikel 26
      artiklen indeholder en generel regel om subsidiær beskatningsret for bopæls-
      staten, jf. stk. 2. artiklen indeholder tillige en regel om subsidiær beskatningsret
      for arbejdsstaten vedr. indkomst omfattet af artikel 14, stk. 1, og 15, stk. 2 og 4
      litra a og b. den subsidiære beskatningsret kan kun bringes i anvendelse, når den
      stat, der umiddelbart er tillagt beskatningsretten, på grund af intern hjemmel ikke
      kan beskatte. i tilfælde, hvor der grundet bundfradrag ikke pålignes skat af en
      indkomst, træder den subsidiære beskatningsret således ikke i anvendelse.
      som eksempel på indkomst, hvor den subsidiære beskatningsret kan anvendes,
      kan nævnes pensioner, der fra norge udbetales til personer, der er hjemmehørende
      i et andet nordisk land, og som ikke beskattes i norge efter interne norske regler
      ...”
landsrettens begrundelse og resultat
                                               - 12 -
dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem de nordiske lande har til formål at undgå in-
ternational dobbeltbeskatning som følge af, at flere af de nordiske lande beskatter samme
fysiske eller juridiske person af samme indkomst og formue. efter overenskomstens artikel
14, stk. 1, kan indkomst ved frit erhverv eller ved anden selvstændig virksomhed oppebåret af
en fysisk person, der er hjemmehørende i en kontraherende stat, som udgangspunkt kun
beskattes i denne stat. ifølge overenskomstens artikel 19, stk. 1, kan løn og andet lignende
vederlag, der udbetales af en kontraherende stat eller en af dens offentligretlige institutioner
m.v. til en fysisk person for udførelse af hverv for denne stat eller institution m.v., som
udgangspunkt kun beskattes i denne stat. i tilfælde, hvor beskatningsretten til en indkomst i
henhold til overenskomsten er tillagt en anden kontraherende stat end den stat, hvori per-
sonen, der oppebærer indkomsten, er hjemmehørende, og denne anden stat på grund af sin
lovgivning ikke medtager indkomsten i sin helhed ved beskatningen, kan indkomsten som
udgangspunkt kun beskattes i den kontraherende stat, hvori den pågældende person er
hjemmehørende, jf. overenskomstens artikel § 26, stk. 2.
der er enighed om, at a i 2007-2009 havde bopæl i danmark og dermed var fuldt
skattepligtig her i landet, jf. kildeskattelovens § 1, stk. 1, 1, og at han således var skattepligtig
af alle sine indtægter, hvad enten de hidrørte her fra landet eller ikke, jf. statsskattelovens § 4.
i de pågældende år havde a indkomst fra x i norge på henholdsvis 385.378 kr., 323.344 kr.
og 760.823 kr., som ikke blev beskattet i norge. det er ubestridt, at de norske
skattemyndigheder henførte indkomsten fra x til den nordiske
dobbeltbeskatningsoverenskomsts artikel 14, stk. 1, om løn ved frit erhverv eller anden
selvstændig virksomhed, der tillagde danmark beskatningsretten, mens de danske
skattemyndigheder henførte samme indkomst til dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel
19, stk. 1, om løn og andet vederlag fra offentligt hverv, der tillagde norge beskatningsretten.
på denne baggrund finder landsretten, at de norske skattemyndigheder som følge af norsk
lovgivning har anset sig for afskåret fra at beskatte as indkomst fra x, og at danmark herefter
som domicilland kan udnytte den subsidiære beskatningsret efter
dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel 26, stk. 2. den omstændighed, at de danske
skattemyndigheder i en årrække ikke har benyttet denne bestemmelse til at beskatte
indkomster fra x, indebærer ikke i sig selv en fast administrativ praksis om ikke at anvende
                                              - 13 -
bestemmelsen, idet skattemyndighederne ikke har udvist en passivitet, som kan sidestilles
med en positiv afgørelse. at andre skatteydere i tilsvarende situationer har opnået dobbelt
ikke-beskatning af indkomst fra x som følge af skattemyndighedernes manglende indgriben
kan heller ikke ud fra en lighedsgrundsætning begrunde, at den subsidiære beskatningsret ikke
kan bringes i anvendelse.
a har herefter ikke godtgjort, at skattemyndighederne ikke har været berettiget til at benytte
den subsidiære beskatningsret efter dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel 26, stk. 2, til
at forhøje hans indkomst i de omhandlede indkomstår som sket, og landsretten tager derfor
skatteministeriets frifindelsespåstand til følge.
ved fastsættelsen af de sagsomkostninger, som a skal betale til skatteministeriet til dækning
af ministeriets udgift til advokatbistand, er henset til sagens værdi, forløb og udfald.
                                   thi kendes for ret:
skatteministeriet frifindes.
a skal i sagsomkostninger for landsretten inden 14 dage betale 70.000 kr. til
skatteministeriet.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark