text:
- mko
                                    udskrift
                                         af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                  kendelse
afsagt den 24. november 2017
a-25-17
                              sos dansk autohjælp a/s
                              (advokat elise ross-hansen)
                              mod
                              1) reko a/s
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              2) klaus brøgger jensen
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              3) palle brøgger jensen
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              4) kai berno brøgger jensen
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              5) boet efter anna valborg jensen
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              6) sos dansk autohjælp toreby aps
                              (advokat christina heiberg-grevy)
                              7) jørn anders jalkiewicz
           -2-
(advokat christina heiberg-grevy)
8) sos dansk autohjælp midtsjælland aps
(advokat christina heiberg-grevy)
9) knud rene tinghus hansen
(advokat christina heiberg-grevy)
10) sos dansk autohjælp fredensborg aps
(advokat christina heiberg-grevy)
11) anne-marie willer molzen
(advokat christina heiberg-grevy)
12) sos dansk autohjælp fredericia a/s
(advokat christina heiberg-grevy)
13) pia anita elisabeth warberg frank
(advokat christina heiberg-grevy)
14) chanette warberg frank
(advokat christina heiberg-grevy)
15) alex brian warberg frank
(advokat christina heiberg-grevy)
16) sos dansk autohjælp gråsten a/s
(advokat christina heiberg-grevy)
17) egon carsten petersen
(advokat christina heiberg-grevy)
18) dah hjørring aps
(advokat christina heiberg-grevy)
19) uffe dalsgaard
(advokat christina heiberg-grevy)
20) sos dansk autohjælp holbæk aps
(advokat christina heiberg-grevy)
21) bo martin hansen
(advokat christina heiberg-grevy)
22) sos dansk autohjælp horsens a/s
(advokat christina heiberg-grevy)
           -3-
23) lasse vejlgaard christensen
(advokat christina heiberg-grevy)
24) niels erik brogaard christensen
(advokat christina heiberg-grevy)
25) sos dansk autohjælp kastbjerg v/
svend damgaard høgh
(advokat christina heiberg-grevy)
26) svend damgaard høgh
(advokat christina heiberg-grevy)
27) sos dansk autohjælp ringkøbing aps
(advokat christina heiberg-grevy)
28) poul christensen
(advokat christina heiberg-grevy)
29) sos dansk autohjælp silkeboerg aps
(advokat christina heiberg-grevy)
30) mike sørensen
(advokat christina heiberg-grevy)
31) knud klinge v/
knud klinge
(advokat christina heiberg-grevy)
32) knud klinge
(advokat christina heiberg-grevy)
33) dansk autohjælp v/
per brandt nielsen
(advokat christina heiberg-grevy)
34) per brandt nielsen
(advokat christina heiberg-grevy)
35) sos dansk autohjælp i vamdrup aps
(advokat christina heiberg-grevy)
36) peter hyllested
(advokat christina heiberg-grevy)
                                                -4-
                                     37) sos dansk autohjælp viborg aps
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     38) sos dansk autohjælp skive aps
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     39) flemming valdemar nielsen
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     40) sos dansk autohjælp aalborg v/
                                     erling steen pedersen
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     41) erling steen pedersen
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     42) sos dansk autohjælp aars aps
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     43) kenneth støvring
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
                                     44) kenneth støvring holding aps
                                     (advokat christina heiberg-grevy)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag drejer sig om, hvorvidt der kan nedlægges forbud mod de sagsøgtes (i det føl-
gende benævnt stationernes) konkurrerende virksomhed i overensstemmelse med en aftalt
konkurrenceklausul, eller om klausulen ikke kan håndhæves med henvisning til, at den er
retsstridig.
sos dansk autohjælp påstande:
1.      principal påstand
1.1     hver af de sagsøgte stationer forbydes i konkurrenceklausulens løbetid på 6 måneder
        efter samarbejdsaftalens ophør, som angivet i støttebilag 1, og i de geografiske områ-
        der, der er angivet i bilag 1-19, direkte eller indirekte, at drive virksomhed i konkur-
                                                 -5-
        rence med sos dansk autohjælp a/s og/eller sos dansk autohjælps a/s’ koncept,
        herunder ved som hel eller delvis medejer, ved ansættelse, konsulentforhold, som be-
        styrelsesmedlem eller ved anden tilsvarende tilknytning at præstere arbejde eller yde
        ledelse, bistand, råd eller vejledning til virksomheder eller enkeltpersoner, der direkte
        eller indirekte driver virksomhed i konkurrence med sos dansk autohjælp a/s.
1.2     virksomhed i konkurrence med sos dansk autohjælp a/s og/eller sos dansk auto-
        hjælps a/s’ koncept indbefatter, men er ikke begrænset til, følgende aktiviteter i red-
        ning danmark a/s regi:
        (a)    vejhjælpsassistanceydelser, herunder autohjælp, redningshjælp og beslægtede
               ydelser,
        (b)    markedsføring af vejhjælpsassistanceydelser i artikler, pressemeddelelser, eller
               lignende,
        (c)    kundeopsøgende arbejde relateret til vejhjælpsassistanceydelser,
        (d)    markedsføring af redning danmark a/s via http://redningdanmark.dk., via
               linkedin profilen https://dk.linkedin.com/company/redning-danmark, og/eller
               via andre sociale medier (i det omfang redning danmark a/s driver vejhjælps-
               assistancevirksomhed i de sagsøgtes geografiske områder, jf. bilag 1-19), og
        (e)    direkte eller indirekte ejerskab til – eller medlemskab af bestyrelsen i - redning
               danmark a/s (i det omfang redning danmark a/s driver vejhjælpsassistance-
               virksomhed i de sagsøgtes geografiske områder, jf. bilag 1-19).
subsidiær påstand
hver af de sagsøgte stationer forbydes i konkurrenceklausulens løbetid på 6 måneder efter
samarbejdsaftalens ophør, som angivet i støttebilag 1, og i de geografiske områder, der er
angivet i bilag 1-19, direkte eller indirekte, at drive virksomhed i konkurrence med sos
vejhjælp a/s og/eller sos dansk autohjælp a/s´ koncept, herunder ved som del som hel el-
ler delvis medejer, ved ansættelse, konsulentforhold, eller som bestyrelsesmedlem at præste-
                                                -6-
re arbejde eller yde ledelse, bistand, råd eller vejledning til virksomheder eller enkeltperso-
ner, der direkte eller indirekte driver virksomhed i konkurrence med sos dansk autohjælp
a/s.
stationernes påstande
stationerne har principalt nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse og mere sub-
sidiært, at et midlertidigt forbud betinges af sikkerhedsstillelse.
oplysningerne i sagen
sagsøger sos dansk autohjælp a/s (herefter sos dah) leverer vejhjælp til erhvervs- og
privatkunder. selskabet er ejet af sos international a/s, der er en del af den globale sos in-
ternational koncern.
det selskab, der i dag er sos dah, blev oprindeligt etableret i 1979 som foreningen dansk
autohjælp, hvor medlemmerne bestod af virksomheder, der drev redningsstationer i fælles
regi under navnet dansk autohjælp. i 1992 stiftede foreningen dansk autohjælp holding
aps, som efterfølgende stiftede selskabet dansk autohjælp a/s med medlemmerne, herun-
der de sagsøgte stationer som indirekte aktionærer. det oprindelige dansk autohjælp var så-
ledes ejet af medlemmerne, der var selvstændige danske redningsstationer, der sammen ud-
gjorde en kæde af redningsstationer fordelt over det meste af danmark.
i august 2012 blev dansk autohjælp aps købt af sos international a/s og fik navnet sos
dansk autohjælp a/s.
ved salget til sos international a/s skulle stationerne forblive selvstændige, og samarbejdet
med sos dah skulle fremadrettet reguleres af en samarbejdsaftale, der blev indgået med
hver stationsejer. samarbejdsaftalen indeholdt bl.a. en konkurrenceklausul i aftalens punkt
24.
                                              -7-
den nedenstående samarbejdsaftale er et eksempel på den efter det oplyste enslydende afta-
le, der blev indgået med hver station og hver stationsejer, og som efterfølgende stationsejere
endvidere har indgået.
 -8- -9- - 10 - - 11 - - 12 - - 13 - - 14 - - 15 - - 16 - - 17 - - 18 - - 19 - - 20 - - 21 - - 22 - - 23 - - 24 - - 25 - - 26 - - 27 - - 28 - - 29 - - 30 - - 31 -                                               - 32 -
forud for indgåelsen af ovenstående samarbejdsaftale havde sos dah indhentet en kon-
kurrenceretlig vurdering fra deres advokat af, hvilke muligheder der var for at indsætte be-
stemmelser om konkurrencebegrænsning ved samarbejdsaftalens ophør samt hvilke risici,
der knyttede sig til de forskellige muligheder.
der er mellem parterne enighed om, at det spiller en væsentlig rolle for fortolkningen af
konkurrenceklausulens gyldighed i hvilket omfang, der er tale om et kædesamarbejde, i
hvilket stationerne har fået adgang til væsentlig knowhow. til belysning heraf er der frem-
lagt kvalitetsmanualer for rednings- og servicearbejdet fra tiden både før og efter salget til
sos international a/s.
kvalitetsmanualen fra dansk autohjælp i 2010 har følgende formål:
         ”… at definere alle forhold, der vedrører dad stationer. herunder kørselsområder,
         assistancer, afregninger, lokalkunder, fysiske forhold, uddannelse, servicemål, kun-
         debetjening og -service, således at kunder overalt i danmark oplever et højt og ens-
         artet kundebetjenings- og serviceniveau, uanset hvilken station, der udfører opga-
         ve…”
                                         - 33 -
følgende emneområder fremgår af indholdsfortegnelsen:
 - 34 - - 35 - - 36 -                                                   - 37 -
efter salget til sos international blev der i 2013 udarbejdet en ny kvalitetsmanual i det nye
sos dah selskab. det fremgår af manualens indledning:
         ”… 1. indledning
         1.1.      kvalitetsmanualen skal sikre, at stationerne yder ensartet service og assistance af
         høj kvalitet, med et personligt og nærværende engagement overfor kunderne. kvalitetsma-
         nualen skal også sikre, at stationerne og redderne har en ensartet fremtoning samt er ud-
         dannet efter samme retningslinjer med samme mål, og at der tilbydes et omfattende sorti-
         ment af assistanceydelser, serviceydelser samt produkter til en konkurrencedygtig pris. dis-
         se ydelser skal løbende forbedres, videreudvikles og udvides, således at kunder overalt i
         norden oplever et højt og ensartet kundebetjenings- og serviceniveau og dermed vil der og-
         så løbende ske en udvikling i de krav, der stilles til en station. ... ”
manualen havde følgende indhold i henhold til indholdsfortegnelsen:
                                               - 38 -
der er fremlagt en designmanual fra sos dah, der sikrer en ensartet visuel identitet for sel-
skabet. der er desuden fremlagt diverse retningslinjer, kursustilbud mv., samt uddrag fra
møder i selskabet om f.eks. udvikling af it-systemer med henblik på at forøge effektivitet,
tilpasningsdygtighed og konkurrenceevne.
i 2016 besluttede sos dah at lave en omstrukturering af kæden, og i den forbindelse blev
der udpeget seks distriktsstationer, der skulle have kontakten til sos dah, mens de øvrige
stationer i netværket skulle være tilknyttet en af de seks distriktsstationer.
den gældende samarbejdsaftale med stationerne blev derfor opsagt med ophør den 26. juli
2017 med henblik på, at der skulle indgås nye samarbejdsaftaler med udgangspunkt i den
ovenfor nævnte omstrukturering.
de sagsøgte i nærværende sag ønskede imidlertid ikke at tiltræde den nye samarbejdsaftale.
de nu opsagte stationer lod sig herefter repræsentere af advokat rene thornfeldt, hvilket
fremgår af en e-mail af 18. februar 2016 til sos.
                                                    - 39 -
den nye struktur blev annonceret til offentligheden via en pressemeddelelse af 23. februar
2017.
det fremgik af pressemeddelelsen, at den nye struktur var en nødvendighed for at kunne
tilpasse sig de fremtidige krav i markedet, samt at ikke alle de nuværende stationer i net-
værket ønskede at fortsætte samarbejdet.
der er fremlagt en række avisartikler, der beskriver, dels etableringen af de nye distriktssta-
tioner mv., dels at nogle stationer ikke ønskede at forsætte samarbejdet med sos dah.
af en artikel fra fredericia dagblad dateret 24. februar 2017 fremgår det bl.a. at:
          ”… om de 22 tidligere sos dansk autohjælp stationer, så indgår et nyt samarbejde er for
          tidligt at sige. der er for eksempel konkurrenceklausuler med i spillet. …
          men indtil august sker der ingen ændringer i ejerforhold eller i den service, stationen leve-
          rer…”
den 27. februar 2017 rettede exit-stationernes advokat henvendelse til sos dah med en
række bekymringspunkter i forbindelse med samarbejdet i den sidste del af opsigelsesperio-
den. i forhold til spørgsmålet om den aftalte konkurrenceklausul skrev advokat claus rol-
sted følgende:
”…
                                             - 40 -
                                                                       …”
på samme tidspunkt udarbejdede exit-stationernes advokat et notat vedrørende konkurren-
cebegrænsningerne i aftalen. det fremgår af konklusionen i notatet, at klausulen efter deres
opfattelse var i strid med konkurrenceloven
parterne havde herefter løbende e-mailkorrespondance og afholdt også møder både den 21.
marts 2017 og igen den 4. april 2017. temaerne for både e-mailkorrespondancen og møderne
var, dels håndteringen af samarbejdets ophør, dels gyldigheden og rækkevidden af konkur-
renceklausulen.
anna gentzschein fra sos dah skrev den 21. april 2017 til advokat claus rolsted:
”…
                                           - 41 -
                                                              …”
den 10. maj 2017 svarede advokat claus rolsted med følgende:
”…
                                                             …”
den 19. maj 2017 besvarede anna gentzschein e-mailen.
”…
                                                 - 42 -
                                                                                …”
den 23. juni 2017 offentliggjorde exit-stationerne stiftelsen af den nye virksomhed redning
danmark. der er fremlagt udskrifter fra redning danmarks hjemmeside med præsentatio-
ner af de enkelte stationer.
af en artikel fra 11. juli 2017 på hjemmesiden beredskabsinfo fremgår det, at det nye
selskab ville starte driften i august samme år, og at det ville betjene både privat- og er-
hvervskunder.
ved offentliggørelsen den 23. juni 2017 sendte exit stationerne samtidig en kopi af presse-
meddelelsen til sos dah.
henvendelsen blev besvaret ved et brev af 30. juni 2017 fra sos dah’s advokat, der opfor-
drede til, at exit-stationerne straks indstillede deres aktiviteter i redning danmark, idet akti-
viteterne var i strid med aftalen mellem parterne.
exit-stationerne fremsatte herefter den 4. juli 2017 et forligstilbud, som sos dah afviste,
hvorfor de den 11. juli 2017 indgav anmodning om forbud til sø- og handelsretten.
                                                - 43 -
i forbindelse med sagen har exit-stationerne indgivet klage til konkurrence- og forbruger-
styrelsen over konkurrenceklausulen.
konkurrence- og forbrugerstyrelsen har i den forbindelse udtalt, at de ikke vil tage stilling
til klagen omkring konkurrenceklausulens lovlighed, idet sø- og handelsretten under nær-
værende sag skal tage stilling til samme spørgsmål.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af niels krag printz, ellen trolle, anna gentzschein,
carsten henriksen, gitte vase, hans erik hansen, uffe dalsgaard, palle brøgger jensen, jørn
anders jalkiewicz, knud rene tinghus hansen, anne-marie willer molzen, pia anita elisa-
beth warberg frank, bo martin hansen, niels erik brogaard christensen, svend damgaard
høgh, poul christensen, mike sørensen, knud klinge, per brandt nielsen, peter hyllested,
flemming valdemar nielsen og kenneth støvring.
anna gentzschein har forklaret blandt andet, at hun har været senior legal counsel i sos
dah siden 2013. hun var inddraget som juridisk ekspertise i forbindelse med strukturæn-
dringerne og indgåelsen af den nye samarbejdsaftale. forandringerne var nødvendiggjort af
øgede kundekrav så som skrappere fremme-tider for deres køretøjer og øget fokus på ”road
side repair”. der var også et meget stort prispres. forsikringsselskaberne ville gerne ned-
bringe deres omkostninger, og samtidig etablerede det norske vejhjælpsselskab viking sig på
det danske marked med tryg som kunde. sos dah var derfor nødt til at se på deres struk-
tur og samarbejdsaftalens betingelser, så de hurtigere kunne tilpasse sig de nye strømninger i
markedet. herudover var der behov for effektiviseringer i administrationen, men også i for-
hold til de enkelte reddere, så de ikke kørte så mange ”tomme” kilometer. der skulle også
ændres i afregningen, der før var timebaseret, hvilket ikke gav incitament til at sætte tempoet
op.
                                                - 44 -
hun var ikke selv med ude og præsentere de nye forhold for stationerne, men de blev blan-
det modtaget. alle var enige om, at der var behov for ændringer, men det var ikke alle, der
brød sig om det nye organisatoriske tiltag i form af distriktsstationer.
baggrunden for, at sos ikke ville gå ind i kollektive drøftelser om den nye samarbejdsaftale,
var, at de allerede havde opsagt samarbejdet med nogle af de stationer, som advokat rene
thornfeldt repræsenterede, og med dem var arbejdet derfor afsluttet. sos dah stod samti-
dig fast på beslutningen om distriktsstationer, og den del ville de således ikke diskutere. de
ville derimod gerne forhandle med stationerne en og en. de ønskede dog ikke en kollektiv
drøftelse.
det er hendes opfattelse, at i perioden fra februar 2016 til februar 2017 gik driften nogenlun-
de som det plejede. de forberedte selvfølgelig overgangen til den nye struktur internt, men
det påvirkede ikke driften.
første gang hun hørte om, at stationerne anfægtede gyldigheden af konkurrenceklausulen,
var i en e-mail af 27. februar 2017 fra stationernes advokat claus rolsted. hun opfattede det
dog mest som en invitation til at tale nogle punkter og bekymringer igennem, så sidste del af
opsigelsesperioden kunne blive så god som mulig. hun så således henvendelsen som et for-
handlingsoplæg og ikke som et udtryk for, at de grundlæggende var uenige.
hun var med til møde, der blev afholdt mellem parterne den 21. marts 2017, hvor konkur-
renceklausulen var et af emnerne for mødet. det var hende og ellen trolle, der deltog på
vegne af sos dah. inden mødet havde hun indhentet rådgivning om konkurrenceklausu-
lens gyldighed. hun understregede også på mødet, at hun ikke selv er ekspert i konkurren-
ceret, og at deres advokat skulle med, hvis det skulle være en grundigere drøftelse. mødet
den 4. april 2017 omhandlede alene konkurrenceklausulen. det er rigtigt, at det var åbenbart,
at de var uenige om lovligheden af konkurrenceklausulen og at det på mødet kom frem, at
det var en mulighed, at exit-stationerne ville gå til konkurrence- og forbrugerstyrelsen. hun
mener, at hendes svar var, at det kunne de ikke forhindre.
                                                - 45 -
den 21. april 2017 sendte hun en e-mail til advokat claus rolsted, men hun har aldrig fået
svar på det løsningsforslag, som hun stillede op i den mail. på det tidspunkt opfattede hun
det som om, at de var i dialog, og at de tre punkter var en mulighed for at finde en løsning.
hun undrede sig over, hvorfor claus rolsted ikke svarede på de tre punkter, men hun opfat-
tede det ikke som et udtryk for, at exit-stationerne ikke ville overholde konkurrenceklausu-
len.
baggrunden for brevet med krav om ophør af retsstridig aktivitet, som deres advokat sendte
den 30. juni 2017, var, at advokat claus rolsted den 23. juni havde informeret dem om, at der
ville blive sendt en pressemeddelelse ud om etableringen af redning danmark. det opfatte-
de de som et klart brud på konkurrenceklausulen, og derfor sendte deres advokat det på-
gældende brev. det var på det tidspunkt, at de blev klar over, at exit-stationerne ville over-
træde konkurrenceklausulen.
de holdt selvfølgelig øje med de selskaber, som exit-stationerne havde startet op. på et tids-
punkt var der et af dem, der hed noget med bilpleje. hun troede, at det var den vej, at statio-
nerne ville gå.
dagen efter, at de blev bekendt med etableringen af redning danmark, sendte de en skarp e-
mail. hun var ikke sikker på, at der var grundlag for at starte en forbudssag på det tids-
punkt. den mail, som hun sendte, gik på navneændringen til redning danmark, og den æn-
dring mente hun ikke, at de kunne få nedlagt forbud på grundlag af. der var jo også mulig-
hed for at drive virksomhed indenfor rammerne af konkurrenceklausulen, og så var der ikke
grundlag for at indgive forbudsbegæring.
hun havde frem til den 23. juni 2017 et håb og en forventning om, at der kunne findes en for-
ligsmæssig løsning. deres advokat rådgav dem om, at der indtil det tidspunkt ikke var retlig
interesse i forhold til en forbudssag.
                                                - 46 -
niels krag printz har forklaret blandt andet, at han er administrerende direktør for sos
dah. fra marts 2010 var han direktør for dansk autohjælp a/s, og det var han, indtil dansk
autohjælp a/s i 2012 blev en del af sos, hvorefter han så fik en ny rolle i sos dah.
frem til 2012 var dansk autohjælp a/s organiseret således, at der var en ejerkreds bestående
af eksisterende og tidligere stationer. selskabet blev ledet af en bestyrelse, der var nedsat af
generalforsamlingen samt en professionelt valgt bestyrelsesformand.
den fremlagte kvalitetsmanual fra 2010 havde til formål at afstemme de kvalitetskrav, der
var til leverancerne. herunder beskrev den en række af de services, der skulle leveres. den
beskrev også noget af leverancekæden. der skulle være samme kvalificerede reference over-
alt. den skulle også beskrive konceptet og strukturen. efter 2010 gik de også i gang med at
strukturere den konceptuelle del. for nogle år tilbage var vejhjælpsmarkedet et meget umo-
dent marked. nu er kravene fra kunderne steget. forsikringsselskaberne og automobilsæl-
gerne har ville stramme vældigt op. der er blevet indført en række ting, der er meget mere
præcist beskrevet i manualen. manualen er også indarbejdet i deres it-system i forhold til le-
verancer. det var med en meget stor involvering af alle deres kompetencer også stationerne.
tanken om at sælge dansk autohjælp a/s var ikke helt fremmed. da han trådte ind i selska-
bet i 2010, havde der allerede været tanker om det. det var der mange grunde til. en række
af udbuddene i markedet var af mere nordisk karakter. derfor var det et problem, at de kun
kunne levere i danmark. konkurrencen steg også. herudover var problemet, at når der skul-
le gennemføres ændringer i selskabet, så var ejerkredsen besværlig, det var således vanske-
ligt at gennemføre ændringer. markedet krævede standardisering og konceptualisering,
mens stationerne i modsætning hertil ønskede stor individuel frihed.
da han trådte ind i 2010 i dansk autohjælp a/s, var selskabet i krise. egenkapitalen var i
bund, og banken satte ham stolen for døren. de hang i med det yderste af neglene.
                                                  - 47 -
i forbindelse med salgsprocessen overvejede han nøje spørgsmålet om deres konkurrence-
kraft og muligheden for at optimere drift og opfylde kundebehov. heri indgik også mulig-
heden for at smide stationsejere ud ved misligholdelse.
de var i en salgsproces, og sos international a/s ville selvfølgelig gerne sikre sig, at de nu
fik det, som de var ved at købe, herunder bl.a. særligt stationsnetværket. sos international
havde derfor nogle klare forventninger til opsigelsesvarsel mv. det var også vigtigt at se på
stationers mulighed for indflydelse. afregningspriserne skulle være tilstrækkelig høje til, at
man kunne lave en ordentlig forretning.
han var særligt opmærksom på konkurrenceretten i forbindelse med udfærdigelsen af en af-
tale, da han ikke ville risikere, at der i salgsprocessen blev lavet aftaler, der ikke var gyldige
og lovlige. derfor bad han deres advokat hos gorrissen federspiel om at udarbejde det no-
tat, der er blevet fremlagt i sagen.
den endelige aftale var ifølge den rådgivning, som de modtog fra gorrissen federspiel, i
overensstemmelse med konkurrenceretten. han ville selvfølgelig ikke indgå en aftale, som
han ikke kunne sælge med som en del af salget til sos international, og det ville han i sagens
natur ikke kunne, hvis den var ugyldig.
det er klart, at der var mange faktorer, der spillede ind i forhold til udarbejdelsen af samar-
bejdsaftalen. stationerne havde også en advokat, der spillede ind med forslag. i spændings-
feltet mellem alle disse faktorer og parter opstod en lang række ting, herunder konkurrence-
klausulen. der skete mange ændringer i udarbejdelsesfasen. det var gorrissen federspiel,
der var ansvarlige for dokumentet, og det var derfor også dem, der foretog ændringer i ud-
formningen. han kan ikke huske præcis, hvorfor og hvordan konkurrenceklausulen kom
ind, men det var en proces, hvor alle interessenters interesser skulle varetages. det var selv-
følgelig vigtigt for sos international. det skyldtes blandt andet, at stationerne havde eneret i
et bestemt geografisk område. nogle stationer ønskede også at beskytte konceptet, for hvis
nu nogle andre brød ud, så var skulle de resterende stationer ikke rammes. han kan ikke hu-
ske alle de øvrige hensyn, der var spil. han var kompromisets mand på det tidspunkt, og
                                                - 48 -
han arbejdede ud fra et forsigtighedsprincip hele tiden. aftalen var jo et vigtigt element i det
selskab de havde til salg, og han ville ikke sælge noget, hvor aftalegrundlaget ikke var i or-
den.
selv om det er sos, der ejer kundeforholdet, så var klausulen nødvendiggjort af aftalens be-
stemmelser om eksklusivitet.
der er nogen, der har vurderet, at konkurrenceklausulens udformning var ok i forhold til at
sikre stationernes overlevelse ved en eventuel opsigelse. da aftalen blev udarbejdet, var sta-
tionerne ét hold, og de havde også en advokat. der er også et hensyn at tage til de stationer,
der bliver tilbage. alle led i kæden skal fungere, ellers er servicen ikke landsdækkende.
han har ikke noteret sig, at der er nogen, der har meldt tilbage til ham, at de ikke troede, at
stationerne kunne overleve ved opsigelse.
sos dah-konceptet er i dag en dynamisk størrelse. det tog for alvor fart i 2010 med en
markant konstant udvikling af konceptet. både internt og i forhold til hele tiden at opfylde
de kundebehov, der er, og som ændrer sig. konceptet bliver derfor hele tiden mere avance-
ret. forsikringsselskaberne ønsker også at yde en mere helhedsorienteret og sofistikeret hel-
hedsoplevelse.
de er et iso-certificeret selskab, og det er også et krav, som mange kunder stiller. det kræver
konstant tilpasning, og kravene til dem øges hele tiden. det er meget dynamisk, og der bliver
justeret konstant.
det er hans vurdering, at exit-stationerne vil kunne bruge deres viden og dermed få en for-
retningsmæssig fordel. de vil kunne bruge deres kendskab til kvalitetshåndbogen osv. det er
jo rygraden i en servicevirksomhed. de har også viden om specifikke kunder. desuden har
de et unikt kendskab til, hvordan man udmønter kvaliteten i deres eget lokalområde. han
har et bekymringspunkt omkring, at exit-stationerne samarbejder med falck. sos dah har
slået falck på levering af såkaldt ”white label service”, og han er bekymret for, at exit-
                                                - 49 -
stationerne trækker noget viden om white label med over i falck. dette ville være meget
skadeligt for sos dah.
ellen trolle har forklaret blandt andet, at hun er executive vice president i sos dah. hun
har ansvar for alle deres vejhjælpsaktiviteter. hun startede i dah i 2010 som ansvarlig for
vagtcentralen. i efteråret 2015 fik hun den rolle, som hun har nu.
hun var alene involveret på sidelinjen i salgsprocessen i 2012. hun havde ansvaret for den
interne kommunikation, og så deltog hun i forhandlinger med fdm.
hun var ikke direkte involveret i overvejelserne omkring konkurrenceklausulen, men hun
blev løbende informeret herom. den 8. juni 2012 blev der sendt et oplæg til samarbejdsaftale
ud til alle stationer, og den skulle der forhandles med udgangspunkt i. senere samme måned
kom der er nyt udkast på baggrund af input fra stationerne og forhandlingerne med stati-
onsudvalget.
tilbage i 2010 gik det op for dem, at de måtte gøre noget, der differentierede dem i forhold til
konkurrenterne. de skulle derfor væk fra hyldeløsninger. nogle går meget op i pris, andre
går op i brugeroplevelse mv. de tilbyder derfor et produkt, der er nøjagtigt tilpasset kundens
strategiske prioriteringer. de tilpasser også løsningerne undervejs i leveringsperioden.
det kan være svært at lave effektiv drift, når man samtidig vil være tilpasset. i 2010 foretog
de derfor en stor it-investering, og det var yderst vigtigt. uanset hvor dygtige vagtcentralen
og redderne er, så kan de ikke huske alt. det it-system, som de har nu, kan huske alle de ting,
der er specifikke for kunderne, og det gør dem i stand til at levere en skræddersyet løsning
til hver enkelt kunde.
exit-stationerne besidder en unik know-how om, hvad der har skabt deres succes i marke-
det. deres konkurrenter gør ikke det samme som sos dah, og deres største konkurrent
falck leverer kun hyldevarer. det er dybt bekymrende, at exit-stationerne nu arbejder for
dem.
                                                  - 50 -
samarbejdsudvalgets formål er at sikre, at de hele tiden får udviklet og forankret konceptet
og bundet det sammen med hele værdikæden.
det gik op for hende i løbet af juli, at en tvist var uundgåelig og at de ikke kunne få enderne
til at mødes. hun opfattede henvendelserne fra advokat claus rolsted som en invitation til
dialog. hun synes, at der har været meget i forløbet, der pegede i retning af åbenhed over for
at indgå forlig. da pressemeddelelsen om redning danmark kom, stod der ikke noget om,
hvornår de ville begynde at køre for dem. i alle artikler i pressen stod der, at exit-stationerne
ville overholde deres forpligtelser, og der stod ikke noget om, hvornår de vil begynde at kø-
re. det er først, da de i juli måned så en artikel med en eksakt begyndelsesdato, at de forstod,
at exit-stationerne ville bryde klausulen og så indledte de forbudssagen umiddelbart efter.
i det nye setup er der seks distriktsstationer og en række satellitstationer nedenunder. for-
målet er at sikre konkurrencedygtighed og kvalitet. ressourceudnyttelsen på den enkelte sta-
tion er langt højere, og der er en langt lavere rate af tomgangskørsel. administrationen bliver
skåret fra, således at der kun er kørsel tilbage. der vil komme ture ud til satellitstationerne,
og langt størsteparten af disse har fået det til at fungere. omsætningen vil ikke være nedad-
gående med det nye koncept. det forventer de slet ikke. det kan tværtimod betyde merom-
sætning for de stationer, der nu er tilbage, fordi der er nogle, der har meldt sig ud.
gitte vase har forklaret blandt andet, at hun arbejder hos sos international som key ac-
count manager, hvor hun har med store kunder at gøre. hun plejer eksisterende kunder og
skaffer nye kunder. kunderne er typisk større forsikringsselskaber som f.eks. gf forsikring,
købstædernes forsikring mv. derudover har hun værkstedskæder som f.eks. ftz-
koncernen.
stort set alle hendes kunder har ”white label løsninger”. der er tale om en skræddersyet løs-
ning for den enkelte kunde i forhold til den type forsikring, som kunden udbyder. for at
kunne levere denne løsning, skal stationerne tages med på råd, og det bliver de også. gf
forsikring er meget forankrede i deres lokalområder, selv om de er landsdækkende. de ken-
                                               - 51 -
der derfor de enkelte stationer ganske godt. hun tror derimod ikke, at codan forsikring har
den samme interesse, da de ikke er helt så lokale. der er derfor på den måde to kategorier af
kunder.
hun havde på et tidspunkt i juni måned 2017en telefonsamtale med tina jeppesen fra thi-
sted forsikring, hvor de drøftede en konkret sag. tina jeppesen oplyste, at hun cirka en må-
ned forinden var blevet kontaktet af uffe dalsgaard fra hjørring, som ønskede et møde med
hende med henblik på at blive ny vejhjælpsleverandør. hun går ud fra, at tina jeppesen
kendte uffe i forvejen, idet hun var på fornavn med ham. de afholdt ikke noget møde.
hun er bekendt med, at scania forsikring har afholdt et møde med redning danmark om-
kring et landsdækkende samarbejde. i et konkret tilfælde skulle der bugseres en sværvogn
på over seks tons fra hasselager til padborg, hvilket sos dah skulle have 8.500 kr. for. det
havde en medarbejder fra scania forsikring fået tilbud fra redning danmark om, som blot
skulle have 5.800 kr. deres indkøbspris kunne ikke matche redning danmarks pris. de har
nu forhandlinger med scania forsikring, som er uforstående over for, at de ikke kan tilbyde
samme priser. scania forsikring er glade nok for samarbejdet, men uforstående med hensyn
til prisen. hun forventer derfor også, at scania forsikring inden for kort tid er tabt som kun-
de. indtil videre har de dog ikke mistet nogen kunder.
det er hendes indtryk, at redning danmark bruger samme koncept, som de selv anvender.
carsten henriksen har forklaret blandt andet, at han har arbejdet som advokat igennem
mange år, og han er partner i dla piper denmark. han har i en årrække været advokat for
sos international, men han er det ikke længere.
sos international havde ingen privatkunder, men kun erhvervskunder og primært forsik-
ringsselskaber. sos international havde 117.000 forskellige leverandører over hele verden til
servicering af forsikringsselskabernes kunder, der havde tegnet f.eks. ulykkesforsikring, vej-
assistance mv. i danmark betjente man sig meget af underleverandører. i 2010-2011 havde
sos international en dårlig oplevelse med nogen, der kaldte sig ”vi flytter din bil”. i det fir-
                                                 - 52 -
ma sad der en person i toppen og styrede 15-20 vognmænd. sos international anvendte fir-
maet som samarbejdspartner, indtil de på et tidspunkt gik konkurs. det gav problemer over
for kunderne, der ikke kunne blive serviceret, men også over for vognmændene. sos inter-
national ønskede derefter at have en platform i danmark, så de selv kunne have hånd i han-
ke med leveringssikkerheden. der kom dansk autohjælp ind i billedet. sos international så
store muligheder i samarbejdet, da der var 45 vognmænd i systemet. ønsket var enten at
samarbejde med dansk autohjælp eller at overtage dem.
sos international indlod sig derefter i forhandlinger med dansk autohjælp. kravene fra
sos international var at sikre sig, at dansk autohjælp var stabile og kunne levere varen, så-
dan som det forventedes af kunderne. det blev relativt hurtigt klarlagt, at de aftaler, dansk
autohjælp havde med de enkelte stationer, var meget varierede. nogle var mundtligt indgå-
et, nogle aftaler fyldte en halv a4-side, andre otte a4-sider etc. det var ikke ensartet. det var
svært at konstatere hvilke rettigheder og pligter, som de enkelte kontrakter var udtryk for.
der blev dernæst afholdt informationsmøder for de enkelte stationsejere, hvor et oplæg til
samarbejdsaftale blev præsenteret. der blev indgået en ensartet samarbejdsaftale mellem
dansk autohjælp og de enkelte stationsejere, som var gældende fremadrettet, og som fore-
ligger i nærværende sag. det var for at viske tavlen ren og sige, at det i kontrakten anførte
fremadrettet gjaldt for alle stationer, således at vilkårene blev ensrettet.
han fik tilsendt første udkast til aftale. han kan ikke huske antallet af udkast, men der har i
alt fald været tre forskellige. den eneste ændring i de senere udkast var, så vidt han husker
det, at der blev indføjet en 6-måneders konkurrenceklausul, hvilket dansk autohjælps ad-
vokat godkendte. efter hans opfattelse var konkurrenceklausulen lovlig, hvilket der også lå
et notat på fra dansk autohjælps advokat. det var en del af prisen for handlens gennemfø-
relse, og det var slet ikke til diskussion.
adspurgt, hvorvidt sælgerne af dansk autohjælp i forbindelse med transaktionen blev på-
lagt en sædvanlig 3-årig konkurrenceklausul, forklarede han, at han ikke husker det, og man
må henholde sig til aftalen, samt at hvis det fremgår af denne, så var der aftalt en sådan
klausul.
                                                - 53 -
han har ikke været en del af overvejelserne om, hvorvidt den aftalte 12-måneders opsigel-
sesperiode gav tilstrækkelig sikkerhed, således at pålæg af konkurrenceklausulen var unød-
vendig.
hans erik hansen har forklaret blandt andet, at han er head of network hos sos internatio-
nal. han tilser, at stationerne og netværket efterlever de krav, som de stiller, og som kunder-
ne har af forventninger til dem. han blev ansat den 12. februar 2016. forud herfor var han
ansat i en tilsvarende stilling hos danske fragtmænd.
deres koncept er, at de har store krav til etik og moral og ønsker at være de bedste til
vejhjælp. de gør rigtig meget for at være tæt på deres kunder og efterleve deres kunders øn-
sker. mange efterspørger ”white label løsninger”, som er skræddersyet til den enkelte kun-
des ønsker, og han har ikke hørt, at andre i markedet tilbyder lige så meget som dem på det-
te område. der er mange forskellige ønsker og krav, hvorfor deres it-systemer er sat op til at
kunne håndtere dette. når stationerne får en opgave, får de besked på, at de skal præsentere
sig som sos internationals kundemedarbejder. konceptet er ikke nogen statisk størrelse.
tingene ændrer sig hele tiden, hvorfor der er nytænkning hele tiden.
adspurgt omkring et referat af et samarbejdsudvalgsmøde, der er dateret den 30. marts 2016,
forklarede han, at dette var det første samarbejdsudvalgsmøde, som han deltog i efter sin til-
trædelse. deltagerne på mødet var: jesper rasmussen, daværende vice president i sos in-
ternational, anna-maria richter, som var hans daværende netværkskoordinator, og som re-
fererede til vidnet pia frank, som var stationsejer i fredericia, niels erik christensen, som
var stationsejer i horsens, knud hansen, som var stationsejer i ringsted, kenneth støvring,
som var stationsejer i aars, petrewski, som er stationsejer i københavn, samt klaus brøgger
jensen, som var stationsleder på djursland.
fem af de nævnte seks deltagere er således stationsejere. det var kun petrewski, der ønskede
at være med fremadrettet. jesper rasmussen sagde til dem, at de hver især sad der i deres
                                               - 54 -
egenskab af repræsentanter for deres kollegaer og ikke som stationer, der ikke ville være
med længere.
en ”sla” er det niveau af service, som skal leveres i henhold til aftalen med kunden. ”kpi”
er konkrete punkter, der måles på med henblik på at sikre, at kvaliteten rent faktisk leveres.
en ”kpi” kan således være fremmetid, altså den tid der går, fra kunden kalder efter hjælp,
og til hjælpen er fremme. der sker løbende opfølgning på, at kvaliteten og servicen lever op
til de indgåede aftaler. kundernes krav til fremmetid kan meget vel være forskellig, hvilket
også gælder krav til de konkrete opgaver, der på stedet skal udføres.
en ”mobilitet” er et bilmærke, som typisk gerne vil have bilerne ind på deres værksteder i
deres åbningstid, hvorimod der om aftenen og i weekender typisk gerne må udføres mest
muligt på stedet, hvilket forsikringsselskaberne generelt gerne ser.
de går meget op i uddannelse, og de har en database over alle reddernes uddannelsesni-
veau, som skal dokumenteres. dette gælder både de lovpligtige uddannelseskrav, men også
deres interne krav.
på et senere samarbejdsudvalgsmøde, hvor de samme personer med undtagelse af klaus
brøgger jensen deltog, blev det drøftet og besluttet, at der skulle indsættes nye it-terminaler i
alle bilerne, som rullende skulle udskiftes. dette blev stationerne inddraget i.
den enkelte redder kunne via deres system kaldet ”swan truck” på sin terminal se, hvilken
type kunde, der var tale om, hvilket forsikringsselskab, der stod bag, hvilken type opgave,
der skulle udføres på stedet etc.
derudover skete der en ændring i proceduren for samletransport, således at der ved trans-
port af biler over storebælt, hvilket man har tre dage til, blev opsamlet biler flere steder fra,
således at der blev kørt transporter hver dag. de kørte således hver dag, men tog flere biler
med. dengang var der opsamling i køge, odense, århus og fredericia. ændringen var, at
                                               - 55 -
der skulle laves en opsamlingsplads i slagelse også, således at der ikke skulle køres for me-
get frem og tilbage til køge med nedbrudsbiler, der befandt sig i området omkring slagelse.
adspurgt til et referat fra et samarbejdsudvalgsmøde i november 2016, hvoraf udtrykket
franchisetagere benyttes om stationerne, forklarede han, at de brugte ordet franchisetagere
om de enkelte stationer. det var sådan, de talte. han kan ikke svare på, hvad der rent juri-
disk er tale om.
uffe dalsgaard har forklaret blandt andet, at han har været ejer af stationen i hjørring siden
2001. han var med i forbindelse med salget af dansk autohjælp i 2012. de påtog sig en sæd-
vanlig konkurrenceklausul i tre år. denne gik blandt andet ud på, at de set i forhold til sos
international ikke måtte lave konkurrerende aktiviteter.
de indgik dengang en samarbejdsaftale med sos international, og de havde fuld fokus på at
drive forretningen videre sammen med sos international. der blev nedsat et samarbejdsud-
valg med det formål. de overvejede ikke, at konkurrenceklausulen ville blive relevant. de
regnede med, at de skulle på pension sammen med sos international. han husker ikke en-
gang aftalen særlig godt. han har tre fastansatte medarbejdere og syv afløsere. de tilbyder
kun vejhælp på stationen. de har egne kunder, som maksimalt udgør 5 % af deres samlede
omsætning. de egne kunder har måske kontaktet dem, fordi der stod sos international på
bilerne. alle andre opgaver er kommet fra sos international. de ville ikke kunne overleve at
ligge stille i de seks måneder, som konkurrenceklausulen varer. de har månedlige omkost-
ninger på 250 - 300.000 kr. de ville lukke ned, hvis det kom dertil, at forbud nedlægges i
denne sag. sos international har tilbudt dem en forligsmæssig løsning, hvorefter de udeluk-
kende måtte køre for deres egne kunder. det ville ikke hjælpe noget, idet de omhandlede 5 %
kunne forsvinde helt eller delvist sammen med sos international. de afleverede også tele-
fonnumre mv. i forbindelse med ophøret af samarbejdet, så kunderne ville have vanskeligt
ved at ringe til dem.
                                                - 56 -
han har andre selskaber, men der er ikke genereret overskud heri inden for de seneste fem
år, hvorfor han ikke bare kan overføre kapital fra de andre selskaber. det ville derfor medfø-
re en lukning.
adspurgt, om der kunne udføres andre aktiviteter i de pågældende seks måneder, forklare-
de han, at det ikke ville være muligt. de arbejdede på fuld tryk med vejhjælp frem til ophø-
ret, og de har derfor ikke haft den fornødne tid til at skabe noget andet. derudover holder bi-
lerne stille i en kold garage, og der er ikke mulighed for at skabe f.eks. et dækcenter, værk-
sted eller lignende.
adspurgt, hvorvidt der kunne udføres opgaver uden for det sædvanlige kørselsområde, som
er omfattet af den pågældende konkurrenceklausul, forklarede han, at der, dels er andre
konkurrenter til stede der, dels ikke er tid nok til at etablere sig. derudover ville de ansatte
skulle betales for at køre længere væk fra deres nuværende arbejdsplads, i hvilken region de
også bor. det ville ikke være lønsomt. de har ingen kunder uden for deres eget område. de
kan derfor ikke bare flytte til en naboregion.
konsekvensen af, at der nedlægges forbud i denne sag er, at han omgående ville lukke sel-
skabet ned med henblik på at være ansvarlig.
ved salget i 2012 gik der 2 mio. kr. ind på kontoen. de penge er brugt på at afbetale gæld.
han forhandlede med sos international, men han fornemmede ret hurtigt, at alene kom de
ingen vegne. de samlede sig derfor ca. 20 stationer, som sammen ret hurtigt opdagede, at
alene detaljer kunne ændres i det kontraktudspil, som de var blevet forelagt. dette var ikke
spiseligt for dem navnlig grundet den nye struktur, hvorefter alle stationerne skulle byde ind
på de opgaver, som var relevante for dem, og hvor de mindre rentable opgaver med al sand-
synlighed ville blive tilovers til dem.
formålet med stiftelsen af redning danmark var også at få skabt nogle relationer til kunder.
deres eneste kunde indtil videre er falck, hvor de arbejder som underleverandører. der er
ikke overtaget nogen kunder fra sos international. årsagen kan f.eks. være, at andre kunder
                                                - 57 -
kan være bundet af nogle længerevarende kontrakter sammenholdt med, at kunderne man-
ge gange er glade for at være, hvor de er i dag. de arbejder på at skaffe stor volumen i red-
ning danmark på kort tid. det kommer til at tage en årrække at skaffe en tilstrækkelig volu-
men. der har været kontakt med et enkelt forsikringsselskab, hvor der var forhandlinger,
men uden at aftale blev indgået. aftalen med falck vil formentlig blive ophævet, og så vil
redning danmark og stationerne forsvinde, da falck er deres aktuelle grundlag.
det er helt klart tanken, at de vil være en konkurrent på markedet, og de skal på sigt have fat
i kunder højere op i fødekæden. det er en del af aftalen med falck. de er ikke bundet af no-
gen konkurrenceklausul i den forbindelse, og de kan også godt være underleverandører for
andre. han mener, at dette er realistisk, og det er også deres klare målsætning. der er inve-
steret tungt i materialer, omlakering af biler, skiltning mv. der er lavet et stort arbejde på
dette område. de kan via magnetskilte relativt hurtigt fra tur til tur skifte udseende fra falck
til redning danmark.
falck og sos international ligner hinanden til forveksling. de bytter indimellem kunder, så
som underleverandør er der ingen forskel i de krav, der stilles til dem. kravene kommer jo
fra den bagvedliggende kunde. det, som sos international slår sig op på, og som ifølge for-
klaringen afgivet af hans erik hansen kendetegner sos international, kan han alt sammen
nikke genkendende til i deres egen forretning. der er ikke noget unikt ved sos international
og deres interne kvalitetskrav. sådan opererer alle leverandørerne.
de kender ikke nærmere til de aftaler, som sos international eller falck indgår med kunder-
ne. de udfører bare de opgaver, som de bliver bedt om at udføre. han kan bare konstatere, at
opgaverne, uanset hvem der er leverandør, er stort set de samme.
han mener absolut ikke, at de har en konkurrencefordel, som de vil kunne bruge i konkur-
rencen mod sos international. de kender netop ikke kundespecifikke oplysninger. de kan
lokalt ikke få meget ud af at opbygge et lokalkendskab, da kunderne stort set alle sammen er
landsdækkende, hvilket også er sådan, der forhandles.
                                               - 58 -
der er ikke grund til bekymring omkring videregivelse af oplysninger i forhold til, at red-
ning danmark er blevet underleverandør til falck, som er én af sos internationals største
konkurrenter. falck har slet ikke efterspurgt noget i den retning, ligesom de også er under-
lagt fortrolighed. de kan hjælpe ude på landevejen, men alt det andet har de ikke forstand
på. han mener, at risikoen er betydeligt større ved, at ledende nøglemedarbejdere har skiftet
mellem netop sos international og falck.
de har af deres advokat fået oplyst, at der var den omtalte konkurrenceklausul i aftalen, men
at den var problematisk, og at den er ugyldig.
han driver forretning med seat og skoda ved siden af vejhjælp. hans skoda-forretning har
en omsætning på over 500.000 kr. om året. det må han godt, fordi det er i et særskilt selskab.
det selskab drev han også inden samarbejdsaftalens indgåelse, så det var alle godt klar over
forinden. det var kun i dansk autohjælp, at der var denne grænse på de 500.000 kr.
”sla” og ”kpi” er aftaler mv., der skal overholdes over for kunderne. han har haft en stati-
onsleder, som har mere forstand på dette end ham.
det er ikke hans beslutning, at hans salgsaftale fra 2012 ikke måtte komme frem. han havde
derimod tilkendegivet, at den pris, han modtog, godt måtte oplyses.
palle brøgger jensen har forklaret blandt andet, at stationen i kolind har været i familiens eje
siden 1965. de er for tiden ni ansatte. de har en lille andel af liggende og siddende patient-
transport svarende til ca. 10-15 % af deres årlige omsætning. de resterende 85 % kom fra sos
international og dansk autohjælp. de har kun nogle ganske få egne kunder. hvis de havde
accepteret tilbuddet fra sos international om kun at køre for egne kunder i de seks måneder,
ville de ikke kunne klare sig.
han har løbende omkostninger på ca. 400.000 kr. om måneden. de har ikke mulighed for at
udvide forretningerne midt i perioden, da midttrafik og flextrafik indgår aftaler for to år af
gangen. de bor i et afgrænset område, og det var ikke muligt at lave nye forretninger med
                                               - 59 -
deres placering. de har randers og aarhus som nærmeste større byer, og der er ca. 45 km. til
kanten af de områder. de har ikke midlerne til at bygge en station der. de har heller ingen
kunder uden for deres eget kørselsområde. alle deres ansatte bor inden for deres kørselsom-
råde, hvorfor en flytning ville indebære, enten at medarbejderne flyttede eller fik lang trans-
porttid, hvilket ikke er realistisk.
de vil ikke kunne overleve et forbud, og de vil lukke inden for ca. to måneder, hvis det sker.
han var med i salget i 2012. han husker ikke købsprisen, men de fik 1,8 mio. kr. udbetalt.
derfra skal trækkes det investerede beløb. resten blev brugt til at indfri gæld.
de tog kontraktudspillet fra sos international som en dårlig spøg. de ville miste råderetten
til deres egen virksomhed, som fremadrettet ville blive styret fra distriktsstationen. det kun-
ne de ikke acceptere.
de gik i stedet sammen med andre stationer, og de troede på en bedre og mere lys fremtid
med mere selvbestemmelse over egen forretning. det var et meget stort sats. det var ikke for
at tjene flere penge - sådan var det ikke tænkt.
der er ingen forskel overhovedet på nu at køre for falck i stedet for sos international. det er
helt den samme type kørsel, og der er ingen øvrige forskelle overhovedet. han har ikke mod-
taget kundespecifikke oplysninger, som han konkurrencemæssigt ville kunne bruge fremad-
rettet.
jørn anders jalkiewicz har forklaret blandt andet, at han har været ejer af stationen i toreby
i 25 ½ år. han driver ved siden af et autoværksted, som genererer cirka 10 % af den samlede
omsætning. de har egne kunder i form af landbrugskunder, men disse kunder udgør kun en
mindre del af den samlede omsætning.
han har løbende omkostninger på ca. 230 - 240.000 kr. om måneden. sos internationals til-
bud om en forligsmæssig løsning har ikke været en realistisk løsning for dem. de har 60 km.
                                                - 60 -
til nærmeste andet kørselsområde, og der er heller ikke nok omsætning i de få eksisterende
kunder. de ville derfor ikke kunne leve af dette, hvis de havde valgt at indgå aftalen.
han har heller ikke mulighed for at udføre vejhjælp uden for sit kørselsområde, fordi de ville
skulle til næstved, som er nærmeste større by. der er desuden andre konkurrenter fra ring-
sted, slagelse og køge, og det ville være som at skulle starte op helt forfra. medarbejderne
bor alle i en radius af 10 km. fra stationen, hvorfor de ville skulle flytte. de har meget, meget
få kunder uden for deres eget kørselsområde. han har derfor meget svært ved at se, at de
ville kunne klare det. de ville derimod gå konkurs, hvis forbuddet bliver nedlagt.
der er ingen midler tilbage fra salget i 2012. de fik 2,3 – 2,4 mio. kr. for salget, når fradraget
for købsprisen er sket. der blev benyttet rigtig mange penge på at købe nye biler og nyt af al-
ting i øvrigt.
sos international ville ikke forhandle aftalen, og der kunne ikke flyttes et komma. hoved-
stationerne ville tage alle de gode ture selv, og så skulle de tage resten som en slags skralde-
spand, f.eks. på de ubekvemme tidspunkter af døgnet. derfor valgte de at gå sammen med
andre små selvstændige stationer. nu kører de som underleverandør for falck. det er der
ingen forskel på. bilerne har fået en anden kulør, men ellers er der slet ingen forskel.
han har ikke hængt sig i konkurrenceklausulen. hvis han havde været tilstrækkeligt op-
mærksom på den, havde han ikke solgt. de havde fokus på samarbejdet og ikke så meget li-
ge på denne klausul. han er startet op sammen med de andre i redning danmark, fordi no-
gen mener, at klausulen er ugyldig. ellers ville hans forretning alligevel været lukket allere-
de.
knud rene tinghus hansen har forklaret blandt andet, at han har været ejer af stationen i
ringsted siden 2012. han har tre fastansatte medarbejdere og otte timelønnede. der er ikke
andre aktiviteter end vejhjælp i dette selskab. det er meget begrænset, hvad han har af egne
kunder. det modsvarer måske 5-6 % af hans årlige omsætning, og de ville ikke kunne leve af
                                                 - 61 -
denne omsætning i de seks måneder. omkostningerne som nystartet er simpelthen for høje.
han har således løbende omkostninger på cirka 270 - 280.000 kr. om måneden.
det var ikke en realistisk mulighed for ham at udføre andre aktiviteter i de seks måneder, at
konkurrenceklausulen gælder, idet firmaet er lagt an på, at der kun udføres vejhjælp. det er
der, de har brugt deres tid og ressourcer. det var heller ikke en mulighed at etablere sig uden
for deres eget kørselsområde i de seks måneder. responstiderne ville blive uacceptable ved
udrykning 30-35 km. længere væk, de ansatte ville formentlig sige op, idet de ikke ville være
interesseret i den lange ekstra transporttid, og de ville intet kendskab have til det pågælden-
de nye område. det er ikke en realistisk mulighed. omkostninger ville også blive forhøjede,
hvilket han heller ikke har midlerne til.
konsekvensen af et forbud vil være, at hans firma vil gå konkurs i løbet af en måned. han
var ikke med i salget i 2012, hvorfor han derfor ingen penge fik ud dengang.
han har også et autoværksted, som ligger samme sted. det er svært for ham at sige, hvor
meget dette genererer i omsætning.
han valgte heller ikke at acceptere aftalen fra sos internationals side. de ville efter hans op-
fattelse fjerne det, som er ideen i at være selvstændig. han ville få halveret sin omsætning,
og han ville dermed slet ikke kunne få dækket sine omkostninger. det var derfor end ikke en
realistisk overvejelse, han havde.
han læste ikke rigtigt konkurrenceklausulen i kontrakten. der blev lovet guld og grønne
skove. han ville ikke have overlevet, hvis han havde overholdt konkurrenceklausulen.
han gik med de andre i redning danmark for at forsøge at lave en fornuftig forretning med
de andre. det var en mulighed for at komme videre.
der er ingen forskel på at køre for falck i stedet for sos international. turene kommer op på
skærmen, og de laver bare det, som fremgår på skærmen, der skal laves.
                                                  - 62 -
han har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger fra sos internationals side, som han
ville kunne gøre brug af fremadrettet. de modtog alene mere generelle oplysninger om re-
sponstider mv.
anne-marie willer molzen har forklaret blandt andet, at hun har været ejer af stationen i
fredensborg i to år og arbejdet der siden 2003. hun overtog den fra sin eksmand i september
2015. hun har fem fastansatte medarbejdere og syv afløsere. hun har en enkelt egen kunde,
som modsvarer cirka 3 % af omsætningen. hun har et autoværksted med to mekanikere un-
der et andet cvr-nummer. hun ville ikke have kunnet overleve ved kun at køre for denne
ene egne kunde. hun har løbende omkostninger på ca. 450 - 470.000 kr. om måneden. det
var heller ikke en mulighed for hende at udvide aktiviteterne i de seks måneder. der er slet
ikke plads til dette rent fysisk, og der er f.eks. kun to lifte. værkstedet genererer en årlig om-
sætning på ca. 1,9 mio. kr., hvilket slet ikke er nok. der er ikke engang arbejde nok til, at hun
selv kan få løn af firmaet.
det var heller ikke aktuelt at udføre kørselsopgaver uden for eget kørselsområde. etable-
ringsomkostningerne i københavnsområdet er meget høje, og hun ville skulle helt til det
område for at opnå et tilstrækkelig stort kundegrundlag. alle chaufførerne kommer desuden
fra fredensborg og omegn, hvilket også er en udfordring. hun har ingen kunder uden for sit
kørselsområde. hun ville ikke vide, hvordan hun kunne skaffe nye kunder. hun er ikke sæl-
ger, men yder af kundeservice.
konsekvensen af et forbud ville være, at hun lukker ned inden for en måned. det ville også
påvirke autoværkstedet, som også ville lukke, fordi der så kun ville være én virksomhed til
at afholde samtlige faste omkostninger.
hun var ikke en del af salget i 2012. hendes eksmand fik 2,8 mio. kr., som dækkede gæld
mv. der er ikke mere tilbage, og hun har intet fået.
                                                 - 63 -
hun ville ikke acceptere forslaget til den forligsmæssige løsning fra sos international, idet
denne efter hendes opfattelse ville medføre en umyndiggørelse af hende som selvstændigt
erhvervsdrivende.
jesper rasmussen fra sos international sagde direkte til hende, at hun var deres største pro-
blem og ikke passede ind, fordi hun ikke selv kunne køre vejhjælp. hun ville have foretruk-
ket at have modtaget denne oplysning, inden hun lagde en pæn sum penge for at købe stati-
onen.
hun ville også gå konkurs med begge firmaer, hvis hun overholdt konkurrenceklausulen.
hendes deltagelse i redning danmark var således af hensyn til ren og skær overlevelse og
for at redde arbejdspladser mv.
hun har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger fra sos internationals side, som hun
ville kunne gøre brug af fremadrettet. der tikkede bare ture ind på en skærm.
pia anita elisabeth warberg frank har forklaret blandt andet, at hun ejer stationen i frederi-
cia sammen med sine søskende. de har ejet den i familien i 35 år. de har 14 fastansatte med-
arbejdere og syv afløsere. de udfører ikke andre aktiviteter end vejhjælp. de har en lille an-
del af egne kunder svarende til cirka 10-15 % af omsætningen. hun så det ikke som en reali-
stisk mulighed at drive virksomheden udelukkende med de få kunder.
de har løbende omkostninger på ca. 6 - 800.000 kr. om måneden. de mistede telefonnumre
mv., da samarbejdet ophørte. kunderne kunne derfor ikke ringe til dem, og de måtte begyn-
de helt forfra.
hun har ikke fantasi til at forestille sig, hvordan de skulle kunne udvide forretningen med
andre aktiviteter, efter at de i 35 år udelukkende har beskæftiget sig med vejhjælp. det var
heller ikke realistisk at etablere sig uden for eget kørselsområde. det ville være at starte fra
scratch, og de har ingen kunder uden for deres kørselsområde. de skal nok 100 km. væk for
at finde et nyt område, der ville være godt nok. det var ikke realistisk.
                                                 - 64 -
et forbud ville de kunne overleve, men det ville ikke forretningsmæssigt ansvarligt. det ville
tære på deres egenkapital, som er bundet i materiel, bygninger og investeringer. de ville al-
drig kunne tjene det hjem igen. det ville betyde, at medarbejderne skulle opsiges, og num-
merpladerne skulle pilles af bilerne. de ville derfor overveje at lukke virksomheden ned.
hun var med ved salget i 2012. pengene er alle i behold, men de er indbetalt på pensions-
ordninger og dermed ikke tilgængelige.
de valgte ikke at acceptere aftalen, som de fik tilbudt af sos international. det var ikke en
realistisk mulighed at overholde konkurrenceklausulen, idet dette ville medføre et stort øko-
nomisk tab for dem. hun gjorde sig ingen tanker om, hvilke konsekvenser konkurrenceklau-
sulen indebar. hun opfattede det som en livstidskontrakt, medmindre de ikke opførte sig
ordentligt.
baggrunden for at gå med i redning danmark var, at de alene ikke havde volumen nok. der
er ingen forskel på at køre for falck eller for sos international. hun har ikke modtaget kun-
despecifikke oplysninger fra sos internationals side, som hun ville kunne gøre brug af frem-
adrettet. det har hun svært ved at se, hvad skulle være. hun har heller ikke modtaget viden
via samarbejdsudvalget, hvor der har været en del skiftende netværkschefer, og hvor der er
påbegyndt mange ting, som er ophørt igen. det har været meget mere operationelt.
de har ikke beregnet en pris for, hvad det præcist ville medføre af udgifter, hvis de begyndte
at køre uden for eget kørselsområde. men de har dog beregnet, at det ikke ville være renta-
belt.
hun har ikke været inden over en beslutning om, at de ikke måtte se størrelsen af købesum-
men.
bo martin hansen har forklaret blandt andet, at han har ejet stationen i holbæk siden febru-
ar 2005. han har fire fuldtidsmedarbejdere og to afløsere ansat. han har ingen andre aktivi-
                                                 - 65 -
teter end vejhjælp. egne kunder udgør omkring 2-3 % af omsætningen, og det ville han ikke
kunne leve af. han har ifølge sin revisor løbende omkostninger med cirka 200.000 kr. om
måneden.
han har ikke kunnet finde andre aktiviteter at beskæftige sig med. det har for ham ikke væ-
ret en realistisk mulighed at etablere sig uden for sit kørselsområde, for han har ingen kun-
der derude. han kan ikke finde nye kunder på så kort tid. han ville skulle rykke sig til ros-
kilde, som ligger 45 km. væk. der ville ikke være råd til at flytte, og medarbejderne ville også
se det som et stort problem. de bor i dag 6 - 8 km. væk fra stationen.
det var ikke realistisk for ham at overholde konkurrenceklausulen. et forbud vil han ikke
overleve. det ville tage mellem et par uger til en måned, før han måtte se sig nødsaget til at
lukke virksomheden ned. han har ikke nogen midler at tage af i øvrigt.
han var med i salget i 2012. han tjente ikke noget ved salget. han fik noget ud, som gik til
banken. der er intet tilbage.
han sagde ikke ja sos internationals udkast til en forligsmæssig løsning, fordi sos interna-
tional ville styre dem, og økonomisk ville han ikke kunne drive en forretning på det. han
ville blandt andet blive nødt til at fyre sin hustru efter 12 års ansættelse. det ville også med-
føre en lukning af virksomheden.
redning danmark var hans eneste alternativ, og han gik med af nød for at skabe noget om-
sætning.
han mærker ingen forskel på at køre for falck henholdsvis sos international. han har ikke
modtaget kundespecifikke oplysninger fra sos internationals side, som han ville kunne gøre
brug af fremadrettet. han kørte også autohjælp inden alt dette.
niels erik brogaard christensen har forklaret blandt andet, at han har ejet stationen i hor-
sens sammen med sin søn lasse siden maj 2004. de har 15 medarbejdere. egne kunder udgør
                                                  - 66 -
cirka 0,5 % af deres samlede omsætning. de har ved siden af vejhjælp indtægter ved at leje
biler ud svarende til 1 – 1,5 % af deres omsætning. langt størstedelen af omsætningen kom-
mer således fra vejhjælp. de kunne ikke have overlevet seks måneder ved udelukkende at
køre for egne kunder. dertil er omsætningen for lille og de månedlige omkostninger, som
ifølge revisor er på cirka 400.000 kr., er for store.
han kunne ikke udvide biludlejningsforretningen. der er en del firmaer i branchen, og de er
ikke lykkedes så godt, så det var ikke en mulighed. det var også urealistisk at etablere sig
uden for deres eget kørselsområde, idet de i så fald ville skulle flytte lokaliteter, skaffe nye
kunder etc. de ville skulle køre 45-50 km. ud, og det ville medføre problemer i forhold til
medarbejderne, som skal bo inden for byskiltet horsens. kun enkelte ville måske flytte med.
de vil ikke overleve et forbud. de vil måske kunne klare sig i 1 - 2 måneder ved at sælge ud
af deres værdier i form af bygning og biler, men hvis de sælger det, har de intet til at skabe
omsætning og indtjening.
de var med i salget i 2012. de tjente cirka et par mio. kr. og måske lidt mere. der er intet til-
bage, idet pengene er gået til afdrag på gæld.
de blev ikke tilbudt en ny aftale, da de blev opsagt. de fik heller ikke andre vilkår. de gik
med i redning danmark, fordi de ikke selv kunne starte noget op med så kort varsel. det var
også for at stå sammen og skabe et større kundegrundlag og være en del af noget landsdæk-
kende.
han mærker ingen forskel på at køre for falck henholdsvis sos international, udover at
falcks skærm er en anelse mindre. han har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger fra
sos internationals side, som han ville kunne gøre brug af fremadrettet.
svend damgaard høgh har forklaret blandt andet, at han har været ejer af stationen i kast-
bjerg i ni år. han har to medarbejdere ansat. de har 6 - 8 egne kunder, som udgør cirka 3 %
                                                 - 67 -
af hans samlede omsætning. han har lidt salg af benzin og diesel samt vaskehal ved siden af.
det udgør cirka 5 % af omsætningen.
han ville ikke kunne overleve ved udelukkende at køre for egne kunder i de seks måneder.
han har løbende omkostninger med ca. 200.000 kr. om måneden. der har heller ikke været
råd til at udvide aktiviteterne. det var heller ikke realistisk at etablere sig uden for sit eget
kørselsområde, idet han har en radius på 50 km. i forvejen. det hænger ikke sammen, og han
har heller ikke midlerne, herunder til nye lokaler, nye medarbejdere etc.
han vil ikke kunne overleve et forbud. virksomheden kører allerede nu på kanten. han
kunne nok overleve et par måneder, men det ville medføre, at folk skulle fyres.
han var med i salget i 2012, men han havde ingen aktier og modtog derfor heller ingen pen-
ge. han sagde ikke ja til udkastet til aftale fra sos international, fordi de i så fald pludselig
ingen rettigheder ville have og ingen garanterede ture. det var ikke en reel mulighed for
ham, og sos international ville ikke forhandle noget af det.
at gå med i redning danmark så han som en redning for ham. han mærker ingen forskel i
hverdagen på at køre for falck i forhold til tidligere at køre for sos international.
han har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger, knowhow eller andet fra sos interna-
tionals side, som han ville kunne gøre brug af fremadrettet. han kan ikke se, at han skulle
have opnået nogen konkurrencefordel.
poul christensen har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i ringkøbing siden 2007. der er
ud over ham selv en fastansat medarbejder og en medarbejder på deltid ansat på stationen.
han har meget få egne kunder, som han udfører vejhjælp for, og han anslår, at dette udgør
ca. 1 % af omsætningen. han har ikke aktiviteter ud over vejhjælp, som han har indtjening
på.
                                                - 68 -
han har løbende omkostninger på ca. 100.000 kr. om måneden, og den forligsmæssige løs-
ning, der blev tilbudt fra sos, var ikke en mulighed for ham.
han har ikke mulighed for at lave andre aktiviteter end vejhjælp, og han har heller ikke mu-
lighed for at lave vejhjælp uden for sit kørselsområde. han har ca. 50 km ud til yderområ-
derne, og han har ikke råd til at etablere en ny midlertidig station. han har ingen egne kun-
der uden for sit kørselsområde, og det er heller ikke realistisk at flytte fast til en nabokom-
mune.
hans forretning vil ikke kunne overleve et forbud, og han vil gå konkurs med det samme.
han har ingen midler at trække på og er også gået konkurs med sit taxaselskab. han havde
ingen aktier og fik derfor ikke penge ud af salget i 2012. han gav 1,5 mio. kr. for sin station.
han kunne ikke leve af aftalen, som sos tilbød ham, da han ikke var garanteret nogle ind-
tægter, mens han selv skulle stå med alle de faste udgifter. det var distriktschefen i herning,
der skulle disponere turene, som aldrig tidligere havde givet ham nogle ture. han var be-
kymret for, at han kun ville få de dyre ture ud i yderområderne fra ham.
han forsøgte ikke at forhandle aftalen, og det var heller ikke hans indtryk, at det var muligt
at forhandle om aftalen. hvis han havde sagt ja til aftalen, ville hans søn heller ikke have haft
mulighed for at læse til ambulanceredder i esbjerg. han spurgte direkte om dette og fik op-
lyst, at sønnen ikke måtte arbejde for falck, da det er en konkurrent.
han gik med i redning danmark for at få en indtægt, som han kunne leve af. det var den
eneste mulighed, som han havde for at overleve med sin forretning. redning danmark har
en aftale med falck, og det er ikke hans opfattelse, at der er forskel på at køre vejhjælp for
falck eller sos. han har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger fra sos, som han kan
bruge fremadrettet.
mike sørensen har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i silkeborg siden 1997. der er ud
over ham selv tre fastansatte medarbejdere på stationen, hvor han tidligere havde fem fast-
                                                 - 69 -
ansatte medarbejdere og ca. fem medarbejdere på deltid. han har meget få egne kunder, som
han udfører vejhjælp for, og han anslår, at dette udgør ca. 5 % af omsætningen. han har her-
udover et værksted, som udgør ca. 30 % af den totale omsætning.
han har løbende omkostninger på ca. 300.000 kr. om måneden, og den forligsmæssige løs-
ning tilbudt fra sos var ikke en mulighed for ham, da han ikke ville kunne leve af omsæt-
ningen for egne kunder og værkstedet alene.
han har ikke mulighed for at lave for at lave vejhjælp uden for sit kørselsområde, da der al-
lerede er nabostationer der, og det vil være svært at komme ind på markedet. han ville for-
mentlig heller ikke kunne få sine medarbejdere til at flytte med. hvis han havde skullet
overholde konkurrenceklausulen i seks måneder, ville han være gået konkurs og have mistet
sit hus.
hans forretning vil ikke kunne overleve et forbud, og han vil gå konkurs hurtigt. han har
ingen midler at trække på, da han har haft nogle hårde år. de penge, han fik fra handlen med
sos, blev brugt til at nedbringe kassekreditten.
han kunne ikke leve af aftalen, som sos tilbød ham, da der ikke var nogen omsætningsga-
ranti, mens han selv skulle stå med alle de faste udgifter. den station der skulle disponere
turene, var en af de stationer, der aldrig gav noget fra sig. han kunne derfor ikke se for sig,
at det ville komme til at fungere.
han gik med i redning danmark for at få en indtægt, som han kunne leve af. det var den
eneste mulighed, som han havde for at overleve med sin forretning. det er ikke hans opfat-
telse, at der er forskel på at køre vejhjælp for falck eller sos. han har ikke modtaget kunde-
specifikke oplysninger fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
knud klinge har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i slagelse i 20 år, ligesom han har
været med til at etablere dansk autohjælp. der er ud over ham selv seks fastansatte medar-
                                                 - 70 -
bejdere og fem medarbejdere ansat på deltid på stationen. han har ingen egne kunder og har
ingen andre indtægter end autohjælp.
han har ikke mulighed for at lave andre aktiviteter end vejhjælp. han har arbejdet hermed i
35 år og kan ikke se andre muligheder for at skabe omsætning. han har omkostninger på sta-
tionen for ca. 300.000 kr. om måneden.
det er ikke muligt for ham at lave vejhjælp uden for sit kørselsområde. han bor ved statio-
nen, og det er urealistisk at sælge huset og flytte uden for området inden for seks måneder,
hvilket han heller ikke har råd til. medarbejderne ville ligeledes ikke flytte med, ligesom det
tager nogle år at få en ny station til at være rentabel.
hans forretning vil ikke kunne overleve et forbud, og han vil ende med en konkurs og miste
sit hus. han har allerede på nuværende tidspunkt en negativ kassekredit. de penge, han fik
fra handlen med sos, blev brugt til at afvikle gæld og investere i nye køretøjer.
han er ikke blevet tilbudt en aftale om at fortsætte hos sos. han fik sammen med fem andre
at vide, at han ikke længere var velkommen i sos, men han har aldrig fået en begrundelse
for det.
han har set sos-medarbejdere i sit område, ligesom en af hans medarbejdere blev ansat hos
sos, inden aftalen var ophørt. han fik i opsigelsesperioden heller ikke den sædvanlige op-
gave med at dække storebæltsbroen i ferien, selv om han havde sat folk af hertil.
han gik med i redning danmark for at få en indtægt, som han kunne leve af. det var den
eneste mulighed, som han havde for at overleve med sin forretning. det er ikke hans opfat-
telse, at der er forskel på at køre vejhjælp for falck eller sos. han har ikke modtaget kunde-
specifikke oplysninger fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
han har ikke deltaget i nogle særlige kurser for sos-medarbejdere. han har været på amu-
kurser, hvor også konkurrenter kunne deltage.
                                                - 71 -
per brandt nielsen har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i svendborg i 30 år. der er ud
over ham selv seks fastansatte medarbejdere på stationen. han har ca. 20 egne kunder, der
udgør en mindre del af omsætningen. han har ikke aktiviteter ud over vejhjælp, som han
har indtjening på.
han har løbende omkostninger på ca. 250.000 kr. om måneden. omsætningen på egne kun-
der ville knap dække 10 % heraf om måneden. han har ikke mulighed for at lave andre akti-
viteter end vejhjælp, og han har heller ikke mulighed for at lave vejhjælp uden for sit kør-
selsområde. han ville skulle rykke sig ca. 25 km. for at opstarte en ny station, hvilket han ik-
ke har penge til, ligesom det ville give problemer i forhold til hans medarbejdere.
hans forretning vil ikke kunne overleve et forbud. han har ingen midler at trække på. han
har ingen penge tilbage fra salget i 2012. han brugte pengene til betaling af bl.a. biler.
aftalen fra sos var så dårlig, at han ikke turde acceptere den. han ville skulle kautionere
privat og stille bankgaranti, samtidig med at han ikke var garanteret nogle indtægter. han
mener derudover, at der var problemer med distriktsstrukturen i aftalen.
han gik med i redning danmark for at få en omsætning til sin forretning, og det var den
eneste mulighed, som han havde for overlevelse. det er ikke hans opfattelse, at der er forskel
på at køre vejhjælp for falck eller sos. han har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger
fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
peter hyllested har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i vamdrup i 10 år. der er ud over
ham selv fire fastansatte medarbejdere. han har meget få egne kunder, som han udfører
vejhjælp for, og han anslår, at dette udgør ca. 2 % af omsætningen. han har ikke aktiviteter
ud over vejhjælp, som han har indtjening på.
han har løbende omkostninger på ca. 150.000 kr. om måneden, og den forligsmæssige løs-
ning tilbudt fra sos var ikke en mulighed for ham.
                                                 - 72 -
han har ikke realistisk mulighed for at lave andre aktiviteter end vejhjælp, og han har heller
ikke mulighed for at opstarte vejhjælp uden for sit kørselsområde. han ville skulle flytte ca.
30 km og starte forfra med at finde nye kunder og opbygge relationer. han ville måske have
penge til at etablere en ny station, men han ville så ikke have penge til driften.
hans forretning ville i længden ikke kunne overleve et forbud, og han ville være nødt til at
fyre alle medarbejderne. han var med i salget i 2012, men han havde ikke så mange aktier.
han mener, at han fik ca. 30.000 kr.
han kunne ikke leve af aftalen, som sos tilbød ham, da han ikke var garanteret nogle ind-
tægter, mens han selv skulle stå med alle de faste udgifter, ligesom distriktschefen skulle be-
stemme hans indkøb af biler. han kunne slet ikke se, hvordan han skulle lave en forretning
ud af det.
sos etablerede en station i hans område i opsigelsesperioden. der blev annonceret herom i
avisen, ligesom borgmesteren i maj 2017 var ude at indvie den. det blev skrevet i ugeaviser-
ne, at hans selskab ikke var der længere. han har dog ikke viden om, at sos skulle have fo-
retaget sig noget egentligt kørselsmæssigt i hans område i opsigelsesperioden.
han gik med i redning danmark for at få en indtægt, som han kunne leve af. det var den
eneste mulighed, som han havde for at overleve med sin forretning. det er ikke hans opfat-
telse, at der er forskel på at køre vejhjælp for falck eller sos. han har ikke modtaget kunde-
specifikke oplysninger fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
han har ikke deltaget i nogle særlige sos-kurser, men han har været på forskellige kurser,
hvor konkurrenterne også deltog.
flemming valdemar nielsen har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i viborg siden 1999
og stationen i skive siden 2006. der er ud over ham selv seks fastansatte medarbejdere og tre
afløsere fordelt på de to stationer. han har 4-5 egne kunder, som han udfører vejhjælp for, og
                                                - 73 -
omsætningen herfor er på 50-100.000 kr. om året. han udlejer en lejlighed, som han købte for
pengene fra salget til sos, men han har ikke aktiviteter herudover, som han har indtjening
på.
han har løbende omkostninger på ca. 250-300.000 kr. om måneden, og den forligsmæssige
løsning tilbudt fra sos var ikke en mulighed for ham.
han har ikke realistisk mulighed for at lave andre aktiviteter end vejhjælp. han har otte last-
biler i garagen, og det er vejhjælp, som han beskæftiget sig med gennem mange år. det ville
ikke kunne lade sig gøre for ham at flytte uden for sit kørselsområde, da han ikke ville kunne
få nogle kunder der.
hans forretning ville i længden ikke kunne overleve et forbud, og han ville gå konkurs inden
for en måned.
han kunne ikke leve af aftalen, som sos tilbød ham, da han ikke var garanteret nogle ind-
tægter, mens han selv skulle stå med alle de faste udgifter og en masse forpligtelser. han
havde på grund af egne og kollegers oplevelser med distriktschefen i herning – som skulle
administrere turene – derudover ikke tiltro til, at han ville få tilstrækkelig omsætning.
der var den 19. februar 2017 en stor artikel i lokalavisen om, hvem der skulle overtage auto-
hjælpen. det fremgik heraf, at der allerede var biler klar. både han selv og kolleger har der-
udover konstateret, at sos har kørt i hans område i opsigelsesperioden, hvilket han også har
taget billeder af. han fulgte ikke op herpå med advokat, da det blev for dyrt.
han gik med i redning danmark for at få en indtægt, som han kunne leve af. det var den
eneste mulighed, som han umiddelbart havde for overlevelse. det er ikke hans opfattelse, at
der er forskel på at køre vejhjælp for falck eller sos. han har ikke modtaget kundespecifikke
oplysninger fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
                                                 - 74 -
han har ikke deltaget i nogle særlige sos-kurser, men han har været på forskellige kurser,
hvor konkurrenterne også deltog.
kenneth støvring har forklaret bl.a., at han har ejet stationen i aars siden 2014, og han var
dermed ikke med i salget til sos. der er ud over ham selv fire fastansatte medarbejdere på
stationen. han har ca. 100 egne landbrugskunder, der udgør omkring 20 % af omsætningen.
han har ikke aktiviteter herudover, som han har indtjening på.
han har løbende omkostninger på ca. 200.000 kr. om måneden, og hans forretning ville ikke
kunne klare sig alene med landbrugskunderne. han ville skulle 45 km væk for at komme ud
af området, og det ville ikke give mening for hverken ham eller medarbejderne.
hans forretning ville i længden ikke kunne overleve et forbud, og han ville gå konkurs inden
for et par måneder og hermed også miste landbrugskunderne.
han kunne ikke leve af aftalen, som sos tilbød ham, da han ikke var garanteret nogle ind-
tægter, ligesom han skulle afhænde sine egne landbrugskunder og i øvrigt selv stå med alle
de faste udgifter. han har dernæst ingen tillid til den distriktschef, der skulle stå for forde-
lingen af turene.
sos var etableret i hans område og havde annonceret samt ansat medarbejdere i opsigelses-
perioden og var således helt klar til drift, da aftalen udløb.
han gik med i redning danmark, da det var den eneste mulighed, som han så for overlevel-
se. det er ikke hans opfattelse, at der er forskel på at køre vejhjælp for falck eller sos. han
har ikke modtaget kundespecifikke oplysninger fra sos, som han kan bruge fremadrettet.
han har primært været på de lovpligtige kurser, mens han var hos sos. han har ikke delta-
get i nogle særlige sos-kurser. han har også været på forskellige ikke-lovpligtige amu-
kurser, hvor alle kunne deltage.
                                                   - 75 -
parternes synspunkter
for sos dah er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 7. september 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”…
         4. anbringender
         4.1 påstanden er tilstrækkelig klar
         4.1.1      sos dah gør gældende, at påstanden er tilstrækkelig klar.
         4.1.2 påstanden foreskriver således med den fornødne klarhed, hvilke handlinger, der –
                generelt såvel som konkret i forhold til aktiviteter i redning danmark regi – er omfat-
                tet af forbuddet.
         4.1.3 i øvrigt bemærkes blot, at stationerne ikke ses nærmere at have underbygget anbrin-
                gendet om, at påstanden er ”for upræcis og savner klarhed”, jf. duplikkens afsnit 3.1
                (ekstrakten side 92).
         4.2    betingelserne for at meddele forbud er opfyldt
                generelt
         4.2.1 sos dah gør gældende, at retsplejelovens betingelser for at meddele forbud er op-
                fyldt.
       4.2.2    det fremgår af retsplejelovens § 413, at et forbud kan meddeles, hvis sos dah godt-
                gør eller sandsynliggør, (i) at sos dah har den ret, der søges beskyttet ved forbud-
                det, (ii) at stationernes adfærd nødvendiggør, at der meddeles forbud, og (iii) at sos
                dahs ret til at opnå sin ret vil forspildes, hvis sos dah henvises til at afvente tvi-
                stens retlige afgørelse.
       4.2.3    dernæst fremgår det af retsplejelovens § 414, (iv) at et forbud endvidere forudsætter,
                at lovens almindelige regler om straf og erstatning ikke yder sos dah et tilstrække-
                ligt værn, og (v) at et forbud i øvrigt vurderes ikke at stå i et åbenbart misforhold til
                den skade eller ulempe, som det vil påføre stationerne.
       4.2.4    førend de nævnte fem betingelser nærmere behandles er det relevant at fremhæve, at
                det som nævnt er tilstrækkeligt, at sos dah sandsynliggør, at de i § 413 opremsede
                betingelser er opfyldt.
       4.2.5    der gælder således et lempet beviskrav. årsagen hertil er navnlig, at et krav om, at
                sos dah under forbudssagen fuldt ud skulle godtgøre, at selskabet har ret til at kræ-
                ve konkurrenceklausulen overholdt ”ville berøve forbuddet dets effektivitet som
                retsmiddel mod truende retskrænkelser”, jf. forarbejderne til § 413 (sos dahs mat.
                saml. side 24).
                                              - 76 -
4.2.6    med andre ord: et forbud har karakter af et foreløbigt retsmiddel, der skal gøre det
         muligt effektivt at gribe ind over for formodede retskrænkelser, hvorfor det kan ned-
         lægges blot det er sandsynliggjort, at sos dah har den påståede ret.
ad (i): sos dahs ret til at kræve konkurrenceklausulen overholdt
4.2.7    der ses at være enighed om, at konkurrenceklausulen aftale- og obligationsretligt er
         gyldig.
  4.2.8 det følger heraf, at stationernes opstart af konkurrerende virksomhed straks efter
         samarbejdsaftalernes ophør som udgangspunkt krænker sos dahs ret.
  4.2.9 spørgsmålet er dog, om konkurrenceklausulen – som hævdet af stationerne – er i strid
         med det konkurrenceretlige forbud mod konkurrencebegrænsende aftaler og dermed
         konkurrenceretligt er ugyldig.
  4.2.10 bevisbyrden herfor påhviler stationerne, jf. levinsen: konkurrenceloven med kom-
         mentarer (sos dahs mat. saml. side 247).
  4.2.11 sos dah gør gældende, at denne bevisbyrde ikke er løftet og at det tværtimod må
         lægges til grund, at konkurrenceklausulen er i overensstemmelse med konkurrence-
         retten.
  4.2.12 til støtte herfor henvises til følgende forhold:
  konkurrenceklausulen er konkurrenceretligt gyldig
  4.2.13 der består ingen formodning for, at post-term konkurrenceklausuler begrænser kon-
         kurrencen i strid med forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler, jf. faull &
         nikpay: the eu law of competition (sos dahs mat. saml. side 214).
  4.2.14 praksis viser tværtimod, at post-term konkurrenceklausuler som udgangspunkt ikke
         begrænser konkurrencen i strid med konkurrencelovens § 6/traktatens artikel 101,
         hvor der – som i det foreliggende tilfælde – er tale om, at klausulen skal beskytte et
         koncepts sammenhængskraft og overdraget knowhow, jf. kommissionens beslutning
         af 17. december 1986 (pronuptia), kommissionens beslutning af 17. december 1986
         (yves rocher) og kommissionens beslutning af 14. november 1988 (servicemaster), (sos
         dahs mat. saml. side 141-149, side 151-161 og side 163-167)
  4.2.15 det er i den forbindelse ikke afgørende, at de netop nævnte afgørelser vedrører tradi-
         tionelle franchise forhold, mens der i denne sag er tale om et franchiselignede forhold,
         hvor salget – i modsætning til i traditionelle franchiseforhold – varetages af sos dah,
         og hvor forholdet mellem sos dah og stationerne derfor kan karakteriseres som et
         underleverandørforhold. det, der konkurrenceretligt betragtet er afgørende, er såle-
         des, at sos dah-samarbejdet har karakter af et kædesamarbejde, hvori kædedelta-
         gerne – som i traditionelle franchise forhold – får adgang til et koncept og knowhow
         opbygget i kæden, der efterfølgende vil kunne udnyttes kommercielt til skade for sos
         dah og de tilbageværende kædemedlemmer.
  4.2.16 det bemærkes i øvrigt, at det er irrelevant for bedømmelsen af konkurrenceklausulen,
         at der i forbindelse med virksomhedsoverdragelser sædvanligvis alene accepteres
         klausuler på op til 3 års varighed, idet konkurrenceklausulen relaterer sig til samar-
                                           - 77 -
       bejdsaftalen og ikke til overdragelsen af dah i 2012, og idet det er fast antaget, at det i
       et kædesamarbejde såsom sos dah-samarbejdet, er konkurrenceretligt helt upro-
       blematisk at stille krav om, at kædemedlemmerne ikke deltager i nogen som helst
       form for konkurrerende virksomhed i kædesamarbejdets løbetid, jf. konkurrence- og
       forbrugerstyrelsens vejledning til frivillige kæder (sos dahs mat. saml. side 67-68).
4.2.17 der foreligger beskyttelsesværdig knowhow, selvom de enkelte delelementer af den
       viden, som stationerne får indblik i via samarbejdsaftalen, ikke er ”hemmelig” i sig
       selv, idet den beskyttede viden konkret består i en værdifuld samling af teknisk,
       kommerciel, administrativ og finansiel viden, der muliggør udrulning af et samlet for-
       retningskoncept, jf. tilsvarende den franske sag fra cour d’appel de paris (sos dahs
       mat. saml. side 131-140 i, og den korte omtale af heraf på side 249 i sos dahs mat.
       saml.)
4.2.18 der henvises i denne forbindelse også til high court of justice dom af 7. juli 2010 (sos
       dahs mat. saml., side 107-129), hvori mr. justice briggs i sin konkurrenceretlige ana-
       lyse af en post-term konkurrenceklausul af et års varighed når frem til, at klausulen
       slet ikke er omfattet af forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler, idet ”taken as
       a whole, the know-how and assistance provided by a franchisor to a franchisee … is of
       an extent and type likely to turn that franchisee … into an effective competitior of the
       franchisor..” (sos dahs mat. saml. side 122, pkt. 59).
4.2.19 de sagsøgte stationer har via sos dah-samarbejdet modtaget en sådan knowhow.
4.2.20 for det første har stationernes deltagelse i sos dah samarbejdet således medført, at
       de er blevet mere effektive konkurrenter til sos dah-kæden end hvad der ville have
       været tilfældet, hvis de ikke havde været med i kæden og derfor ikke havde haft ad-
       gang til al den i kæden kumulerede viden, jf. mr. justice briggs ræsonnement gengivet
       lige ovenfor.
4.2.21 for det andet – og mere konkret – er det dokumenteret, at de sagsøgte stationer har
       modtaget en betydelig mængde knowhow via samarbejdet. der henvises til replik-
       kens side 12-14 (ekstrakten side 70-72), bilag a (ekstrakten side 331-391) og bilag 62-66
       (ekstrakten side 237-330, side 491-501, side 137-149, side 435-444 og side 445-489)
4.2.22 for det tredje har stationerne selv udtrykkeligt anerkendt at have modtaget ”en bety-
       delig, væsentlig og identificerbar knowhow vedrørende konceptet, kvalitetsmanua-
       len, udstedte vejledninger og dahs virksomhed i øvrigt”, jf. samarbejdsaftalernes
       pkt. 3.5, bilag 27 (ekstrakten side 208).
4.2.23 de sagsøgte stationer kan ved straks at fortsætte vejhjælpsassistance-virksomheden
       fra samme geografiske område som hidtil svække sos dah-kæden og dennes sam-
       menhængskraft ved (i) at udnytte den tekniske, kommercielle, administrative og fi-
       nansielle knowhow, som de har haft brugsret til som medlemmer af sos dah-
       kæden, (ii) at forhindre sos dah i, at de stationer, der overtager rollen som sos
       dah-stationer i de respektive lokalområder, får en kort periode (6 måneder) til at
       etablere sig som det nye ”sos dah ansigt”, og (iii) at udnytte den position, som de
       via sos dah-kæden/konceptet har opnået i deres kontraktmæssigt tildelte geografi-
       ske område til straks at ”angribe” lokale repræsentanter for sos dahs landsdækken-
       de kunder (lokale bilforhandlere, forsikringsselskabernes lokalafdelinger mv.) for den
                                             - 78 -
       vej rundt at påvirke sos dahs landsdækkende kunder til at indgå aftale med en
       konkurrent til sos dah, konkret rd eller falck.
4.2.24 med henvisning hertil – og med henvisning til, at konkurrenceklausulen ikke udeluk-
       ker de sagsøgte stationer i at konkurrere, men derimod blot på proportional vis for-
       hindrer dem i at fortsætte, som om intet var hændt, jf. nærmere nedenfor – kan det
       konkluderes, at konkurrenceklausulen slet ikke er omfattet af forbuddet mod konkur-
       rencebegrænsende aftaler. den omstændighed, at klausulen – som enhver anden geo-
       grafisk begrænset konkurrenceklausul – i en vis forstand kan siges at være udtryk for
       en ”markedsdelingsaftale”, ændrer ikke herved.
4.2.25 i alle tilfælde kan det alene komme på tale at gribe ind over for konkurrenceklausulen,
       såfremt det anses for godtgjort eller sandsynliggjort, at klausulen vil have en mærkbar
       konkurrencebegrænsende virkning på markedet som sådant, jf. levinsen: konkurren-
       celoven med kommentarer (sos dahs mat. saml. side 233-244). en ulem-
       pe/skadevirkning for den enkelte station er modsat isoleret betragtet uden konkurren-
       ceretlig relevans.
4.2.26 for at en mærkbar konkurrencebegrænsende virkning konkret kan foreligge, skal det
       godtgøres/sandsynliggøres, at klausulen ikke blot vil have den tilsigtede konsekvens,
       nemlig at stationerne afskæres fra at starte konkurrerende virksomhed i deres tidlige-
       re eneretsområder i 6 måneder. i tillæg hertil skal det således godtgø-
       res/sandsynliggøres, at klausulen mærkbart vil påvirke markedet ved at forhindre, at
       en ny konkurrerende vejhjælpskæde etableres i danmark.
4.2.27 stationerne har på ingen måde sandsynliggjort, endsige godtgjort, at det er tilfældet.
4.2.28 der henvises i denne forbindelse til, at det ikke er underbygget, at klausulen sandsyn-
       ligvis vil føre til, at stationerne vil gå konkurs, og at det tværtimod har formodningen
       for sig, at stationerne vil kunne efterleve klausulen uden at lide betydelig økonomisk
       nød.
4.2.29 det bemærkes, at stationerne på ingen måde har behøvet at ”ligge stille”, idet de kun-
       ne have valgt at acceptere sos dahs tilbud om at betjene egne vejhjælpskunder i de 6
       måneder jf. bilag 50 (ekstrakten side 531), og eksempelvis i tillæg hertil have oppriori-
       teret anden værkstedsrelateret virksomhed i de 6 måneder. det er i denne forbindelse
       af relevans, at sos dah er bekendt med, at hovedparten af stationerne allerede dri-
       ver anden værkstedsrelateret virksomhed, der ikke er omfattet af konkurrenceklausu-
       len, ved siden af vejhjælpsvirksomheden, herunder autohandel, autoværksted, taxa-
       drift, patientkørsel, og maskintransport.
4.2.30 alternativt kunne stationerne have valgt i stedet at flytte ud af det kontraktmæssige
       område, som de har haft i sos dah samarbejdet, og starte konkurrerende virksom-
       hed op dag 1.
4.2.31 muligheden for at flytte ud af sos dah-kontraktområdet er ikke blot en illusion, idet
       konkurrenceklausulen ikke forhindrer, at stationerne medtager køretøjer og medar-
       bejdere, og idet ”flytteomkostningen” for den enkelte station derfor alene ses at bestå i
       køb/leje af garage i en ”nabokommune”. der henvises i denne forbindelse til et kort
       over danmark, der viser stationernes respektive kontraktområder, jf. bilag 68 (eks-
                                              - 79 -
       trakten side 691). det fremgår således deraf, at stationerne typisk skal flytte ca. 15-30
       km for at komme ud af kontraktområdet og dermed frit kunne starte konkurrerende
       virksomhed dag 1. at stationerne ikke har en eksisterende kundekreds uden for kør-
       selsområdet er uden betydning (da de ved at acceptere sos dahs forslag kunne have
       fortsat med at betjene de lokale kunder i deres hidtidige område), og de kunne, ved at
       have flyttet ud af området, frit indgå aftaler med regionale eller endda landsdækken-
       de kunder.
4.2.32 realiteten er, at stationerne har ønsket at ”få i pose og sæk” ved dels at tage sig godt
       betalt for at sælge dansk autohjælp og samtidig nyde godt af fortsat at drive virk-
       somhed i sos dah kæden, dels – for egen vindings skyld – at smyge sig uden om de
       kontraktretlige forpligtelser, som de har accepteret.
4.2.33 for det tilfælde, at sø- og handelsretten måtte finde, at stationerne har løftet bevis-
       byrden for, at konkurrenceklausulen udgør en overtrædelse af konkurrencelovens § 6,
       kan klausulen undtages efter konkurrencelovens § 8.
       konkurrenceretten er tilbageholdende med at gribe ind over for den interne regulering af vilkår
       i kædesamarbejder
4.2.34 sos dah-samarbejdet er en vertikalt styret kæde, der er omfattet af konkurrence- og
       forbrugerstyrelsens rapport og vejledning til frivillige kæder (sos dahs mat. saml.
       side 33-76).
4.2.35 konkurrence- og forbrugerstyrelsen har generelt fastslået, at en kæde har betydelige
       muligheder for at binde kædemedlemmerne i det interne samarbejde, og at ”eventuel-
       le problemer ved sådanne indbyrdes forpligtelser ... sjældent [udgør] et problem i for-
       hold til konkurrenceloven og ... typisk [vil] skulle løses via det forenings- eller aftale-
       retlige system”, jf. vejledningen til frivillige kæder (sos dahs mat. saml. side 64).
4.2.36 baggrunden herfor er, at det for så vidt angår kædesamarbejder generelt accepteres, at
       det er nødvendigt at begrænse kædemedlemmernes adgang til frit at konkurrere med
       hinanden (den såkaldte intrabrand konkurrence), for derved at styrke kædernes re-
       spektive sammenhængskraft til gavn for konkurrencen mellem kæderne (den såkaldte
       interbrand konkurrence), jf. pressemeddelelsen udsendt i forbindelse med vedtagel-
       sen af vejledningen til frivillige kæder (sos dahs mat. saml. side 59).
4.2.37 det har med henvisning hertil formodningen imod sig, at konkurrenceklausulen, der
       netop begrænser kædemedlemmernes/stationernes adgang til frit at konkurrere for
       derved at styrke sos dahs kædens konkurrencekraft i forhold til de øvrige kæder på
       markedet, skal underkendes med afsæt i en konkurrenceretlig argumentation.
       parterne overvejede oprindeligt nøje, om konkurrenceklausulen var gyldig efter konkurrence-
       reglerne og nåede frem til, at det var tilfældet
4.2.38 som anført i afsnit 2 ovenfor tillagde parterne det oprindeligt stor vægt, at konkurren-
       ceklausulen var i overensstemmelse med konkurrenceretten, hvorfor den blev vurde-
       ret og ”godkendt” af konkurrenceretsadvokater fra gorrissen federspiel (for
       dah/stationerne) og lett (for sos).
4.2.39 denne oprindelige enighed blandt parterne og konkurrenceretsadvokaterne fra gor-
       rissen federspiel og lett understøtter, at sos dah må anses for i det mindste at have
                                              - 80 -
         sandsynliggjort, at konkurrenceklausulen er i overensstemmelse med konkurrenceret-
         ten.
ad (ii): stationernes adfærd nødvendiggør forbuddet
 4.2.40 de sagsøgte stationer har klart tilkendegivet og vist, at de finder, at konkurrenceklau-
         sulen er ugyldig, hvorfor de er startet med at drive virksomhed i strid med klausulen.
 4.2.41 det er med andre ord godtgjort, at stationerne foretager de handlinger, som søges for-
         budt, hvorfor deres adfærd nødvendiggør forbuddet.
 ad (iii) og (iv): sos dahs ret vil forspildes, hvis forbuddet ikke nedlægges og lovens al-
         mindelige regler om straf og erstatning udgør ikke et tilstrækkeligt værn
 4.2.42 sos dahs ret vil forspildes, hvis forbuddet ikke nedlægges, da det i så fald vil være
         umuligt at gribe ind over for stationernes retsstridige adfærd i post-term konkurren-
         ceklausulens løbetid.
 4.2.43 sos dah har endvidere ikke udvist retsfortabende passivitet.
 4.2.44 hvis et forbud ikke nedlægges, må det antages dels at påføre sos dah direkte skade
         i de berørte kontraktområder, dels skabe en stor usikkerhed blandt de tilbageværende
         kædemedlemmer i relation til kædens styrke og sammenhængskraft. lovens alminde-
         lige regler om erstatning vil ikke udgøre et tilstrækkeligt værn heroverfor, jf. tilsva-
         rende u.1997.1297 ø (sos dahs mat. saml. side 103-106).
 ad (v): et forbud står ikke i et åbenbart misforhold til den skade eller ulempe, som det vil
         påføre stationerne
 4.2.45 et forbud vil ikke stå i åbenbart misforhold til den skade eller ulempe, som det vil på-
         føre stationerne.
 4.2.46 forbuddet vil maksimalt kunne betyde, at stationerne i ca. 3 ½ måned, nemlig fra me-
         dio oktober 2017 frem til primo februar 2018, forbydes at drive vejhjælpsvirksomhed i
         de kørselsområder, som de har kørt i som sos dah-kædemedlemmer. modsat er der
         intet til hinder for, at de driver anden virksomhed i de pågældende områder og/eller
         driver vejhjælpsvirksomhed fra en adresse beliggende uden for kørselsområderne.
 4.3     sikkerhedsstillelse
 4.3.1 sos dah gør gældende, at der ikke er belæg for at stille krav om sikkerhed, jf. rets-
         plejelovens § 415, idet sos dahs har godtgjort sit kravs berettigelse.
 4.3.2 for det tilfælde, at kravets berettigelse alene findes at være sandsynliggjort, gør sos
         dah gældende, at stationerne ikke på nogen måde har sandsynliggjort, endsige søgt
         at dokumentere, at de vil lide et beskyttelsesværdigt tab ved nedlæggelse af et forbud.
 4.4     duplikken indeholder et nyt standpunkt om, at et eventuelt forbud bør betinges af en
         væsentlig sikkerhedsstillelse, der som et minimum bør udgøre 8 mio. kr. for hvert
         måned forbuddet måtte gælde, jf. duplikkens afsnit 4 (ekstrakten side 95).
 4.5     standpunktet er ikke nærmere underbygget med beregninger eller lignende, idet det
         blot anføres: ”af hensyn til konkurrenceforholdet mellem stationerne og sos dah og
                                                   - 81 -
                risikoen forbundet med udveksling af konkurrentfølsomme oplysninger er det ikke
                muligt for stationerne nærmere at oplyse om de beregninger, der ligger til grund for
                opgørelsen af det tab, som et midlertidigt forbud vil påføre stationerne”.
         4.6    hvis sø- og handelsretten finder, at sos dah alene har sandsynliggjort sit kravs be-
                rettigelse, gør sos dah subsidiært gældende, at sikkerhedsstillelsen skal sikre statio-
                nernes erstatningskrav for det tilfælde, at forbuddet måtte vise sig at være ulovligt, at
                det derfor må kræves, at stationerne for at få medhold dokumenterer, at de vil lide et
                tab på minimum 8 mio. kr. om måneden, hvis forbuddet nedlægges, at stationerne på
                ingen måde har dokumenteret, at de vil lide et sådant tab, og at en eventuel sikker-
                hedsstillelse derfor skal fastsættes skønsmæssigt til et væsentligt lavere beløb, jf. til-
                svarende u.1997.1297ø (sos dahs mat. saml. side 103-106).
         4.7    sos dah gør i tilknytning hertil videre gældende, at stationerne ikke kan undslå sig
                at dokumentere et påstået tab med henvisning til, at en sådan dokumentation vil ud-
                gøre konkurrentfølsomme oplysninger. stationerne må enten vælge at føre et bevis for
                det påståede tab eller acceptere at det fremstår helt udokumenteret. …”
for stationerne er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 7. september 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
         2 anbringender
         2.1 ad stationernes principale afvisningspåstand
         det gøres til støtte for den principale afvisningspåstand gældende, at den nedlagte påstand
         er for upræcis og savner klarhed.
         en forbudspåstand skal rette sig mod "bestemte handlinger", jf. retsplejelovens § 411, stk. 1.
         dette indebærer, at der ikke må være tvivl om præcis hvilke handlinger, der søges forbud
         mod henset til de meget alvorlige konsekvenser, som en overtrædelse af et eventuelt forbud
         vil have for de enkelte stationer.
         påstandens formulering skaber - trods sos dah's præcisering af påstanden – fortsat uklar-
         hed om, hvornår stationerne risikerer at overtræde et eventuelt forbud. da påstanden såle-
         des fortsat omfatter upræcise og uklare handlinger, kan der ikke ske pådømmelse i overens-
         stemmelse med den nedlagte påstand, hvorfor der bør gives medhold i stationernes princi-
         pale påstand om afvisning.
         2.2 ad stationernes subsidiære frifindelsespåstand
         det gøres til støtte for den subsidiære påstand gældende, at betingelserne i retsplejelovens §
         413 for nedlæggelse af forbud ikke er opfyldt.
         2.2.1      gyldigheden af sos dah's ret
         det er en betingelse for nedlæggelse af forbud efter retsplejelovens § 413, nr. 1, at det sand-
         synliggøres, at sos dah har den ret, der søges beskyttet ved forbuddet, og at denne ret
         krænkes.
                                               - 82 -
det gøres gældende, at det forhold, at der mellem sos dah og de enkelte sagsøgte stationer
er aftalt en post-term konkurrenceklausul, ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at danne grund-
lag for nedlæggelse af forbud. dette understøttes af u.2016.301 sh (stationernes suppleren-
de materialesamling ("ms") s. 44), hvor sø- og handelsretten udtalte, at:
            "overtrædelse af kontraktretlige forpligtelser ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at
            danne grundlag for nedlæggelse af et midlertidigt forbud."
et midlertidigt forbud forudsætter, at den ret, sos dah søger beskyttet ved forbuddet, er
gyldig og kan håndhæves. hvis den ret, sos dah søger beskyttet, er retsstridig, kan de
handlinger, som der ønskes forbud mod, ikke være retsstridige, og betingelserne for et for-
bud er i så fald ikke opfyldt.
det gøres gældende, at den post-term konkurrenceklausul, sos dah søger beskyttet ved
forbuddet, er ugyldig og derfor ikke kan håndhæves, jf. nærmere pkt. 2.2.1.1 - 2.2.1.2 neden-
for, og at betingelserne for nedlæggelse af forbud derfor ikke er opfyldt.
2.2.1.1     vidtgående beskyttelse af sos internationals investering
sos dah henviser som støtte for gyldigheden af post-term konkurrenceklausulen til, at de
sagsøgte stationer som led i sos internationals køb af dansk autohjælp i 2012 har modtaget
en betydelig betaling som kompensation for at påtage sig konkurrenceklausulen.
det afvises, at betalingen skulle være en kompensation for den konkurrenceklausul, statio-
nerne påtog sig i forbindelse med salget i 2012. konkurrenceklausulen pålægges alle statio-
ner, der tilknyttes sos dah, uanset om de er blandt de stationer, der solgte deres forretning
til sos international i 2012, eller de er kommet til sidenhen.
det gælder således også i forhold til de stationer, hvor der er sket et ejerskifte siden 2012, jf.
bilag 39-41 (ekstraktens s. 395 ff., s.425 ff. og s. 401 ff.). selvom disse nye ejere ikke var omfat-
tet af transaktionen, blev de i forbindelse med ejerskiftet underlagt samme konkurrence-
klausul som de tidligere ejere. den nye samarbejdsaftale, som størstedelen af de sagsøgte
stationer blev tilbudt i forbindelse med sos dah's opsigelse af samarbejdsaftalerne i janu-
ar/februar 2016 i forbindelse med omstruktureringen af sos dah, indeholder ligeledes en
tilsvarende (om end skærpet) konkurrenceklausul, jf. bilag b (ekstraktens s. 103).
sos international overtog ved købet af dansk autohjælp en betydelig aktør og markedspo-
sition, som stationerne havde været med til at opbygge gennem mere end 30 år, og sos in-
ternational blev med egne ord "med ét slag store i danmark", jf. bilag g (ekstraktens s. 163).
sos international sikrede sig endvidere ved indgåelsen af samarbejdsaftalerne med de en-
kelte stationer (de tidligere indirekte aktionærer i dansk autohjælp), jf. eksempel herpå i bi-
lag 27 (ekstraktens s. 203), endvidere adgang til et landsdækkende net af stationer, som skul-
le udføre vejhjælpsassistance for sos dah i underentreprise, hvilket gav sos international
mulighed for at forankre og styrke den erhvervede markedsposition, idet aftalens bestem-
melser om uopsigelighed og opsigelsesvarsel bandt stationerne til sos dah i minimum 4 år
og op til 5 år afhængig af tidspunktet for en eventuel opsigelse, jf. aftalens pkt. 27.1 og pkt.
27.2. i tillæg hertil har sos dah været beskyttet mod reel konkurrence fra stationerne i afta-
leperioden, jf. aftalens pkt. 24.
det gøres på den baggrund gældende, at det behov, sos international havde for at beskytte
sin investering, er imødekommet i langt videre udstrækning, end hvad der sædvanligvis an-
erkendes indenfor konkurrenceretten.
                                               - 83 -
sos dah har ved ophøret af samarbejdsaftalerne således været beskyttet mod konkurre-
rende virksomhed fra de sagsøgte stationers side i en periode, der strækker sig væsentlig
længere end den periode på op til 3 år, som sædvanligvis accepteres i forbindelse med virk-
somhedsoverdragelser, jf. kommissionens meddelelse om accessoriske begrænsninger
(2005/c 56/03).
af kommissionens meddelelse, pkt. 18 ff. (stationernes ms s. 8), fremgår således:
           18.     konkurrenceforbud, der pålægges sælger i forbindelse med overdragelse af
           en virksomhed eller en del af den, kan være direkte knyttet til og nødvendige for
           gennemførelsen af fusionen. for at køberen kan opnå den fulde værdi af de over-
           dragne aktiver, må han sikres en vis beskyttelse mod konkurrence fra sælgerens
           side, således at han bliver i stand til at vinde kundernes loyalitet og assimilere og
           udnytte den overdragne knowhow. [….].
           19.     […]
           20.     konkurrenceklausuler kan være berettigede i perioder på op til tre år (5),
           når der sammen med virksomheden også overdrages en loyal kundekreds i form
           af såvel goodwill som knowhow (6). hvis virksomhedsoverdragelsen kun omfatter
           goodwill, er sådanne klausuler berettigede i perioder på op til to år (7)."
indenfor konkurrenceretten anerkendes det således, at en køber lovligt kan beskyttes mod
konkurrence fra sælgers side i en vis periode for derved at kunne opbygge kunderelationer
og høste frugterne af sin investering. denne periode kan kun helt undtagelsesvist strække
sig ud over 3 år.
det gøres gældende, at der ikke foreligger forhold, der kan begrunde en beskyttelse med
konkurrence fra de indirekte sælgere, herunder de sagsøgte stationer, der strækker sig læn-
gere end den periode, kommissionens meddelelse lægger op til.
det gøres endvidere gældende, at de nærmere forhold omkring salget i 2012, herunder op-
lysninger om købesum mv., som er undergivet fortrolighed i henhold til salgsaftalen, og som
sos dah har opfordret stationerne til at give afkald på, er irrelevante for nærværende sag.
det er således irrelevant for vurderingen af gyldigheden af sos dah's ret, hvad sos inter-
national har betalt for at erhverve en betydelig markedsposition, som det ville have taget
sos international adskillige år at opbygge ved egen drift. købesummen og transaktionens
øvrige vilkår kan således ikke i sig selv retfærdiggøre en post-term konkurrenceklausul, hvis
denne er i strid med konkurrencereglerne.
stationerne fastholder endvidere, at stationerne ikke er i en position, hvor stationerne kan
give affald på den fortrolighed, som der i henhold til salgsaftalen er omkring købesummen
og de nærmere forhold vedrørende salget i 2012. salget omfattede andre stationer end de
sagsøgte stationer, og stationerne kan derfor ikke – uanset hvor irrelevante oplysningerne ef-
ter stationernes opfattelse er - give afkald på fortrolighed på egne vegne, uden at et sådant
afkald også vil indebære et afkald på fortrolighed i forhold til andre stationer end de sagsøg-
te stationer.
henset til at de nærmere forhold omkring købesum mv. er irrelevante for nærværende sag
forekommer sos dah's intention om at begære parts- og vidneforklaringer for lukkede dø-
re ligeledes irrelevant og uproportional, og der kan i øvrigt stilles spørgsmål ved, om betin-
gelserne herfor efter retsplejelovens § 29 er opfyldt.
                                            - 84 -
det gøres endvidere gældende i relation til selve udformningen af samarbejdsaftalerne, som
dansk autohjælp ifølge sos dah som forberedelse til salget tog initiativ til og fik udarbej-
det, at dette ligeledes er uden betydning for vurderingen af gyldigheden af sos dah's ret,
ligesom det bemærkes, at koncipistreglen under alle omstændigheder ikke finder anvendel-
se i aftaleforholdet mellem professionelle, jf. u.2002.681 ø (stationernes ms s. 58).
det gøres endvidere gældende, at det af sos dah fremlagte notat udarbejdet af gorrissen
federspiel i forbindelse med salget i 2012, jf. bilag 61 (ekstraktens s. 151), er irrelevant for
vurderingen af post-term konkurrenceklausulens lovlighed. selvom notatet ikke kan tillæg-
ges værdi, hvis faktum er, at post-term konkurrenceklausulen er ulovlig, bemærkes det, at
der ikke i notatet blev foretaget en grundig og indgående vurdering af, om der reelt overfø-
res hemmelig og væsentlig knowhow til stationerne, ligesom vurderingen heller ikke i rela-
tion til sos dah's beskyttelsesbehov reelt forholdte sig til, at kundeforholdene lå hos sos
dah. vurderingen forholdte sig heller ikke til, at der også dengang var et åbenbart horison-
talt konkurrenceelement, idet de individuelle stationer efter frasalget også dengang måtte
anses for aktuelle konkurrenter til sos dah i de enkelte lokalområder og tilsammen en po-
tentiel landsdækkende konkurrent til sos dah.
det bemærkes endvidere, at det i notatets konklusion i relation til den situation, hvor statio-
nerne fremadrettet ikke er medejere, men har en samarbejdsaftale med sos dah, fremgår,
at vurderingen er "ret usikker", og at der er en "større eller mindre risiko for, at konkurrenceklau-
sulen anses for ulovlig og dermed ikke kan håndhæves", jf. notatets pkt. 2 (ekstraktens s. 152).
det er endvidere værd at bemærke, at gorrissen federspiel i notatet anførte, at det som al-
ternativer til post-term konkurrenceklausulen kunne overvejes at indføre andre bestemmel-
ser, som i større eller mindre omfang kunne imødekomme sos dah's behov, og som vur-
deredes "overordnet set at være konkurrenceretligt mere acceptable", såsom en uopsigelighedspe-
riode, længere opsigelsesvarsel, specifikt fastsat bod for manglende opfyldelse af kontrakten
i opsigelsesperioden, forkøbsret i tilfælde af opsigelse og en fortrolighedsforpligtelse, jf. no-
tatets pkt. 2 og pkt. 5 (ekstraktens s. 152 og s.160).
samtlige af de nævnte alternativer indgår i de samarbejdsaftaler, der blev indgået med de
sagsøgte stationer, uden at post-term konkurrenceklausulen dog af den grund blev fjernet.
samarbejdsaftalerne indeholder således – i tillæg til post-term konkurrenceklausulen – en
uopsigelighedsperiode på 3 år (aftalens pkt. 27.1), hvortil skal tillægges et opsigelsesvarsel
for stationerne på 12 måneder til udgangen af et år (pkt. 27.2). dertil kommer sos dah's
mulighed for at pålægge stationerne bod for overtrædelse af konkurrenceklausulen i aftale-
perioden, herunder i opsigelsesperioden, på 100.000 for hver overtrædelse (pkt. 24.3). en
overtrædelse, der ikke bringes til ophør, anses som en selvstændig overtrædelse for hver på-
begyndt 30. kalenderdag.
sos dah har endvidere sikret sig forkøbsret til stationernes driftsmidler, udstyr og materiel
mv. ved samarbejdets ophør (pkt. 30) samt pålagt stationerne en fortrolighedsforpligtelse ef-
ter ophør, som pålægger stationerne fuldstændig tavshed om sos dah's forhold, aftalen,
konceptet, forretningshemmeligheder mv., der straffes ved overtrædelse med bod på samme
måde som ved en overtrædelse af konkurrenceklausulen (pkt. 25.2 - 25.3).
stationerne er endvidere underlagt en loyalitetsforpligtelse i opsigelsesperioden, der ved
overtrædelse sanktioneres med bod på 100.000 for hver overtrædelse (pkt. 27.3 og 27.5). en
overtrædelse, der ikke bringes til ophør, anses som en selvstændig overtrædelse for hver på-
begyndt 14. dag.
                                              - 85 -
det er på denne baggrund vanskeligt at se, at der i tillæg til disse bestemmelser skulle være
grundlag for at yde sos dah en beskyttelse mod konkurrence fra de sagsøgte stationer, der
strækker sig længere end den periode, kommissionens meddelelse om accessoriske be-
grænsninger lægger op til, jf. nærmere under pkt. 2.2.1.2 nedenfor.
2.2.1.2      ikke belæg for yderligere beskyttelse mod konkurrence fra stationernes side
det gøres gældende, at der ikke er grundlag for at beskytte sos dah mod konkurrence fra
de sagsøgte stationer ud over, hvad der allerede følger af den beskyttelse, sos dah kunne
opnå som led i transaktionen i 2012, herunder som følge af de forpligtelser stationerne blev
underlagt i forbindelse med indgåelsen af samarbejdsaftalerne, jf. pkt. 2.2.1.1 ovenfor. dette
gælder særligt i forhold til beskyttelse mod konkurrence efter samarbejdsaftalernes ophør,
herunder henset til karakteren af samarbejdet, sos dah's ejerskab af kunderelationerne og
det konkurrenceforhold, der er mellem sos dah og de enkelte stationer.
a. post-term konkurrenceklausulen er konkurrencebegrænsende
konkurrenceklausuler er generelt problematiske, da en konkurrenceklausul i sagens natur
har en konkurrenceafskærmende virkning, fordi de beskytter en aftalepart mod konkurrence
fra den anden aftalepart, hvilket alt andet lige er egnet til at begrænse konkurrencen på det
berørte marked. konkurrenceklausuler kan derfor i sagens natur være i strid med konkur-
rencelovens § 6/teuf artikel 101, stk. 1.
det sædvanlige udgangspunkt for en vurdering af post-term konkurrenceklausuler i almin-
delige vertikale aftaleforhold er, at disse ikke er lovlige uanset parternes markedsandele, jf.
den vertikale gruppefritagelses artikel 5, stk. 1, litra b).
som en undtagelse hertil accepteres post-term konkurrenceklausuler i op til 1 år, hvis en
række betingelser er opfyldt, herunder særligt at konkurrenceklausulen skal være begrænset
til den grund og det lokale, hvorfra køberen drev virksomhed i kontraktperioden, og at
klausulen skal være uomgængelig nødvendig for at beskytte en overført knowhow, jf. grup-
pefritagelsens artikel 5, stk. 3, litra b) og c) (sos dah's ms s. 11). knowhow defineres i den-
ne sammenhæng som en mængde upatenteret praktisk viden opnået gennem erfaringer og
afprøvning, og som er hemmelig, væsentlig og identificeret, jf. gruppefritagelsens artikel 1,
stk. 1, litra g).
undtagelsen i den vertikale gruppefritagelse afspejler gældende praksis i franchiseforhold.
(i) der er ikke tale om et franchiselignende forhold, men et underleveranceforhold
sos dah's advokat har tidligere i sin vurdering af samarbejdsaftalen givet udtryk for, at
samarbejdsaftalen skal betragtes som en franchise- eller franchiselignende aftale, der i hen-
hold til kommissionens praksis ikke er omfattet af konkurrencelovens § 6/teuf artikel 101,
stk. 1, jf. bilag 49 (ekstraktens s. 545). samtlige af de afgørelser, som sos dah har henvist til
som støtte for post-term konkurrenceklausulens lovlighed, vedrører endvidere franchisefor-
hold.
det gøres gældende, at der ikke er tale om en franchise- eller franchiselignende aftale, men at
der er tale om et rent underleverandørforhold, og at dette har væsentlig betydning for vur-
deringen af post-term konkurrenceklausulens lovlighed.
                                           - 86 -
de sagsøgte stationer fungerer udelukkende som underleverandører til sos dah. statio-
nerne sælger deres vejhjælpsydelser til sos dah i henhold til sos dah's instrukser på de
vilkår, der er fastsat i samarbejdsaftalen og den tilhørende kvalitetsmanual, jf. bilag a (eks-
traktens s. 331 ff.). det er sos dah, der indgår aftaler med og fakturerer kunderne. statio-
nerne har alene fungeret som vognmænd, der kører ture for sos dah.
der er således stor forskel på samarbejdsforholdet mellem sos dah og stationerne og sæd-
vanlige franchise- og franchiselignende forhold. stationerne har ikke fået overført en hem-
melig og væsentlig knowhow, der giver dem en konkurrencefordel og sætter dem i stand til
drive virksomhed og opbygge en kundekreds, de ellers ikke ville have været i stand til uden
den overførte knowhow. stationerne besad allerede forud for indgåelse af samarbejdsafta-
lerne den knowhow, der forudsættes for at kunne udføre vejhjælpsydelser, hvilket også er
baggrunden for indgåelsen af samarbejdsaftalerne.
stationerne har heller ikke som i et sædvanligt franchiseforhold haft mulighed for at opbyg-
ge en kundekreds, idet kundeforholdene har ligget hos sos dah. den begrænsede kunde-
kreds, der består af egne lokale kunder, er ikke opbygget ved hjælp af hemmelig og væsent-
lig knowhow overført fra sos dah, men er et resultat af stationernes egne bestræbelser, lo-
kalkendskab og generelle knowhow om udførelse af vejhjælp.
at der er tale om et underleveranceforhold understøttes af konkurrencerådets afgørelse af
30. marts 2009 vedrørende totempo a/s' prisaftaler med selvstændige værksteder (sos dah's
ms s. 169). i denne sag havde totempo selv beskrevet sine aftaler med en række selvstændi-
ge værksteder om udførelse af værkstedsarbejde som franchiseaftaler, men konkurrencesty-
relsen kom efter en nærmere vurdering frem til, at der reelt var tale om underleveranceafta-
ler, og at aftalerne derfor skulle vurderes som underleveranceaftaler og ikke som franchise-
aftaler. konkurrencestyrelsen lagde i sin vurdering vægt på, at værkstederne alene havde
forpligtet sig til at servicere totempos kunder efter totempos anvisninger, mens hele kun-
deansvaret inkl. inddrivelse af betaling og økonomiske risici forblev hos totempo, og afreg-
ningen med værkstederne alene var et mellemværende mellem det enkelte værksted og to-
tempo.
samarbejdsaftalerne mellem sos dah og de enkelte stationer skal på tilsvarende vis vurde-
res som underleveranceaftaler og ikke franchiseaftaler, hvilket har betydning for vurderin-
gen af post-term konkurrenceklausulen, idet der sædvanligvis ikke er samme beskyttelses-
behov i underleveranceaftaler som i franchiseaftaler.
anerkendelsen af behovet for post-term konkurrenceklausuler har da også i praksis om-
handlet franchiseforhold, hvor klausulerne har været nødvendige for at forhindre franchis-
etagerne i at udnytte den knowhow, som franchisegiveren har overført til franchisetageren,
og den kundekreds, som franchisetageren har opbygget ved hjælp af denne knowhow, til
egen fordel eller til fordel for franchisegiverens konkurrenter, jf. bl.a. kommissionens afgø-
relse af 17. december 1986, yves rocher (87/14eøf), betragtning 48 (sos dah's ms s. 151),
samt kommissionens afgørelse af 14. november 1988, servicemaster (88/604/eøf), betragt-
ning 11 (sos dah's ms s. 163). der har således været et behov for at give franchisetageren
tid til at kunne etablere en ny forretning/kundekreds i de områder, hvor franchisetageren
har drevet sin forretning.
lovligheden af post-term konkurrenceklausulen pålagt stationerne må derfor som minimum
forudsætte, at (i) sos dah har overdraget en hemmelig og væsentlig knowhow til statio-
nerne, som der er risiko for, at stationerne vil udnytte, og som derfor påkalder sig et beskyt-
telsesbehov, og at (ii) sos dah som følge af samarbejdsaftalernes ophør har behov for at
                                           - 87 -
kunne etablere ny forretning/kundekreds i de områder, hvor stationerne har kørt for sos
dah.
som der nærmere redegøres for nedenfor er der ikke overdraget en hemmelig og væsentlig
knowhow til stationerne, som der er risiko for, at stationerne vil udnytte, og som derfor på-
kalder sig et beskyttelsesbehov. dertil kommer, at sos dah ikke har behov for at "genetab-
lere" sig i de enkelte kørselsområder efter samarbejdsaftalernes ophør.
sos dah ejer kundeforholdene og er kundernes eneste kontaktmulighed. eftersom kunde-
aftalerne sædvanligvis indgås for flere år ad gangen efter et forudgående udbud, vil statio-
nerne ikke efter ophøret af deres samarbejdsaftaler med sos dah have nogen mulighed for
at bruge eventuelt modtagne oplysninger om den pågældende kundes særlige ønsker og
krav. stationerne vil af samme årsag være afskåret fra at påvirke den pågældende kunde til
at indgå aftale med stationen eller redning danmark i stedet for sos dah.
post-term konkurrenceklausulen geografiske udstrækning går derudover videre, end hvad
der følger af formuleringen i den vertikale gruppefritagelses artikel 5, stk. 3, litra b), idet
kravet om, at en post-term konkurrenceklausul skal være "begrænset til den grund og det loka-
le", hvorfra virksomheden blev drevet fra, skal fortolkes helt bogstaveligt, jf. eu-domstolens
præjudicielle afgørelse af 7. februar 2013 i sag c-117/12 – la retoucherie de manuela, der er re-
fereret i konkurrence- og forbrugerstyrelsens annullation af 3. april 2017 af tidligere afgørel-
se vedrørende en konkurrenceklausul i home-kædens franchiseaftaler (sos dah's ms s.
174). udgangspunktet er således, at en post-term konkurrenceklausul – forudsat at den i øv-
rigt er berettiget – skal være begrænset til den grund og det lokale, hvorfra virksomheden
blev drevet fra og således ikke kan udstrækkes til et helt område, hvilket sos dah har gjort,
uden at det er godtgjort, at der er et særligt behov herfor.
(ii) der er ikke overdraget hemmelig og væsentlig knowhow
det gøres gældende, at sos dah ikke har godtgjort, at der er overdraget hemmelig og væ-
sentlig knowhow til stationerne, som berettiger post-term konkurrenceklausulen.
det forhold, at parterne i en aftale er blevet enige om, at dansk autohjælp besidder "en bety-
delig, væsentlig og identificerbar knowhow vedrørende konceptet, kvalitetsmanualen, udstedte vej-
ledninger og dah's virksomhed i øvrigt" har ikke nogen selvstændig betydning, hvis faktum
er, at der ikke er tale om en hemmelig og væsentlig knowhow.
det afvises dermed, at sos dah's beskrivelse af den knowhow, som ifølge sos dah er op-
bygget i forlængelse af salget i 2012 og overdraget til stationerne, kan kvalificeres som unik
knowhow. det gælder i forhold til følgende forhold, som ifølge sos dah udgør en beskyt-
telsesværdig knowhow:
kvalitetsmanualen
sos dah har udarbejdet en kvalitetsmanual, jf. bilag a (ekstraktens s. 331), som primært
beskriver sos dah's krav til de ydelser, som stationerne skulle levere til sos dah i under-
entreprise, herunder krav til ensartet fremtoning, gennemførelse af relevant uddannelse
(amu kurser), fremmetid, materiel, afregning mv.
kvalitetsmanualen har karakter af et praktisk og operationelt redskab og kan ikke karakteri-
seres som en unik knowhow. der er endvidere flere elementer i kvalitetsmanualen, som
stammer fra og kan genfindes i den kvalitetshåndbog, stationerne havde været med til at
udarbejde i dansk autohjælp, og som blev anvendt forud for salget i 2012, jf. bilag b (eks-
                                           - 88 -
traktens s. 103). det gælder bl.a. i forhold til beskrivelsen af redderen, herunder redderens
påklædning, optræden, fremtoning og tavshedspligt, kørselstyper, ydelser, aflevering af
nøgler og køretøj, assistancer udenfor eget kørselsområde, kørsel af assistancer der er forkert
afsendt af vagtcentralen, brug af ekstern leverandør, forudbestilling, servicekrav og mang-
lende opfyldelse heraf, behandling af klager, uddannelse og afregning og tilbagemelding.
designmanual
sos dah's designmanual, jf. bilag 66 (ekstraktens s. 445), beskriver retningslinjerne og reg-
lerne for sos dah's visuelle identitet og indeholder en detaljeret beskrivelse af kravene til
den ensartede fremtoning og definerer retningslinjerne for anvendelse af sos dah's logo,
navn og skrifttype på køretøjer, skiltning mv.
stationerne må ikke anvende sos dah's navn og logo efter ophøret af samarbejdsaftalen,
og stationerne har ikke nogen intentioner om at anvende designmanualen efter ophør. de-
signmanualen indeholder endvidere ikke oplysninger eller viden, som kan karakteriseres
som hemmelig og væsentlig knowhow, som kræver særlig beskyttelse i form af en post-term
konkurrenceklausul.
it-system
det afvises endvidere, at det it-system, som sos dah stillede til rådighed for stationerne,
kan kategoriseres som en hemmelig og væsentlig knowhow, som stationerne har fået over-
draget, og som der er risiko for, at stationerne kan udnytte til egen fordel.
stationernes adgang til systemet har været meget begrænset og forsvandt i det øjeblik, sam-
arbejdsaftalerne ophørte. stationerne har modtaget kørsler via en skærm monteret i bilerne
med oplysning om kørselstype, relevante adresseoplysninger samt kundens navn (dog ikke
altid tilfældet).
stationerne har heller ikke via it-systemet modtaget detaljerede kundespecifikke oplysnin-
ger om aftalte priser, volumen, løbetider, opsigelsesvilkår, sanktionsmuligheder eller lign.
sådanne oplysninger har sos dah ikke delt med stationerne.
sos dah har anført, at der i forbindelse med udviklingen af sos dah's it-system var ned-
sat et it-udvalg, hvor også repræsentanter for stationerne deltog, hvorfor stationerne har
haft indblik i og indflydelse på udviklingen af it-systemet.
sos dah har endvidere med henvisning til bilag 64 (ekstraktens s. 137) anført, at sos dah
selv har udviklet it-systemet. bilag 64 (arbejdsdokument for workshop om it og teknik) er
imidlertid dateret 6. maj 2009, dvs. mere end 3 år før sos international købte dansk auto-
hjælp. det var således dansk autohjælp, som udviklede it-systemet, mens stationerne ejede
dansk autohjælp. de sagsøgte stationsejere var dog ikke blandt de stationsrepræsentanter,
som deltog i udviklingen.
samletransporter
samletransporter er ikke unikt for sos dah. samletransporter er alment kendt i markedet,
og de andre større operatører i markedet har også, eller har tidligere haft, noget tilsvarende,
idet det dog bemærkes, at nogle operatører er gået bort fra det igen.
tryghedstjek, batteriservice og nødtætning
sos dah's tryghedstjek, batteriservice og nødtætning (nødlapning af dæk) er heller ikke
noget unikt for sos dah. de andre aktører på markedet tilbyder tilsvarende ydelser. sos
dah's tryghedstjek og batteriservice indebærer blot, at redderen udskifter batteriet mod
                                           - 89 -
betaling, hvis batteriet er dødt, samt tjekker, at bilen er sikker til at køre videre, jf. det i bilag
62 (ekstraktens s. 237) fremlagte beskrivelsesmateriale.
tilbud om orientering om og afprøvning af en leverandørs produkt for nødtæt-
ning/nødlapning kan i øvrigt heller ikke betragtes som fortrolig og beskyttet knowhow og
adskiller sig næppe væsentligt fra, hvad de andre aktører tilbyder.
teknikerbil
teknikerbil er ikke noget nyt eller unikt for sos dah, idet de andre større operatører på
markedet også har lignende teknikerbiler.
indkøbsaftaler via sos dah
stationer i sos dah's netværk får adgang til at købe ind via sos dah's indkøbsaftaler.
disse indkøbsaftaler er dog hverken unikke eller særligt fordelagtige. det er alment kendt i
markedet, at andre kunder med samme volumenkøb vil være i stand til at opnå samme afta-
levilkår. faktisk har flere stationer konstateret, at det er muligt at lave lokalaftaler til anden
side, som er væsentligt bedre og billigere end sos dah's indkøbsaftaler.
stationerne kan endvidere kun anvende indkøbsaftalerne så længe, stationerne er en del af
sos dah-netværket.
det afvises således, at den af sos dah beskrevne knowhow må anses for unik og beskyttel-
sesværdig. dertil kommer, at stationerne ikke har nogen intentioner om at bruge den af sos
dah beskrevne knowhow.
(iii)      der er ikke overdraget unikke kundespecifikke oplysninger
som tidligere anført ejer sos dah forholdet til de enkelte sos dah-kunder, og al kontakt,
rekvirering af vejhjælpsassistance, fakturering og eventuel reklamation foregår direkte mel-
lem sos dah og kunden og uden, at kunden kontakter den lokale udførende station.
den konkrete slutbruger hos kunden (havaristen) oplever blot, at denne mødes af en redder
iklædt sos dah uniform i et redningskøretøj med sos dah's logo, sådan som det er på-
krævet i henhold til sos dah's designmanual. det følger af designmanualen, at stationerne
har forbud imod at skilte med stationsnavn eller andet, som ikke er godkendt i henhold til
designmanualen, jf. bilag 64 (ekstraktens s. 137), så havaristen ved ikke, hvilken konkret sta-
tion redningskøretøjet kommer fra.
der er således hverken tale om, at den udførende station oparbejder et forhold til kunden
(typisk forsikringsselskaber, bilmærkers mobilitetsservice mv.) eller den konkrete slutbruger
(havaristen).
det er blevet mere og mere almindeligt over de sidste år, at større kunder stiller særlige krav
i forhold til udførelsen af vejhjælpsydelserne, herunder kræver særlige såkaldte "white label"
løsninger, hvorved ydelserne bliver brandet ved, at redderen præsenterer sig som repræsen-
tant for kunden, når han møder havaristen på vejen (dvs. at redderen eksempelvis oplyser,
at han kommer fra "toyota vejhjælp" eller "gf forsikring"). dette er ikke unikt for sos
dah og anvendes også af de andre vejhjælpsoperatører i markedet.
de af sos dah anførte kundekrav er som oftest operationelle og ikke hemmelige; fx krav
om oplysning af det havarerede køretøjs km-angivelse, krav om en særlig fremmetid, særli-
ge standardprocedurer, særlige tekniske krav for konkrete bilmodeller og krav om anven-
                                           - 90 -
delse af originale reservedele for konkrete bilmærke-mobilitetskunder (fx smc). disse kun-
despecifikke krav er derfor ikke noget, som stationerne vil kunne genbruge i andre sam-
menhænge overfor andre kunder.
dertil kommer, at storkundeaftalerne sædvanligvis indgås for en flerårig periode efter af-
holdelse af et udbud, som de forskellige operatører i markedet byder ind på. de konkrete
krav, som kunden stiller til sos dah, vil være krav, som kunden også stiller i efterfølgende
udbud, uanset om det er sos dah eller en anden operatør, som vinder aftalen.
eftersom sos dah ejer kundeforholdet og er kundens eneste kontaktmulighed, og eftersom
kundeaftalerne sædvanligvis indgås for flere år ad gangen efter et forudgående udbud, vil
stationerne ikke efter ophøret af deres samarbejdsaftaler med sos dah have nogen mulig-
hed for at bruge eventuelt modtagne oplysninger om den pågældende kundes særlige øn-
sker og krav. stationen vil af samme årsag være afskåret fra at påvirke den pågældende
kunde til at indgå aftale med stationen eller redning danmark i stedet for sos dah.
i relation til sos dahs bemærkning om, at stationsrepræsentanter, som er medlem af sam-
arbejdsudvalget, har været med til at drøfte oplysninger om kundernes øgede fokus på repa-
rationsraten og krav om hurtigere fremmetider, bemærkes det endvidere, at det må betrag-
tes som alment kendt i markedet, at kunderne har fokus på reparationsraten, omkostningsef-
fektivitet og krav om hurtigere fremmetider. et sådant fokus er i øvrigt noget, som kunden
under alle omstændigheder vil oplyse de potentielle leverandører om i forbindelse med
kommende udbud.
de særlige kundeønsker og -krav er således fremkommet fra kundernes side, og det må der-
for forventes, at kunderne vil stille samme krav til potentielle nye leverandører ved næste
udbud af deres aftaler, når aftalerne med sos dah ophører.
(iv)       det horisontale element i vurderingen
det gøres gældende, at det endvidere skal inddrages i vurderingen af post-term konkurren-
ceklausulens lovlighed, at der ikke kun er tale om et rent vertikalt aftaleforhold mellem sos
dah og de enkelte stationer, men i lige så høj grad et horisontalt aftaleforhold.
de sagsøgte stationer udgør ikke kun aktuelle konkurrenter til sos dah i de enkelte lokale
distrikter, hvor de er beliggende, men de repræsenterer også tilsammen en landsdækkende
konkurrent til de primære aktører på markedet for autohjælp, som foruden sos dah består
af falck og viking.
stationerne udgør en væsentlig andel af de stationer, der oprindeligt etablerede og skabte
dansk autohjælp, og med deres geografiske spredning ud over landet har stationerne til-
sammen potentiale til at etablere sig som en ny landsdækkende konkurrent til de primære
aktører, hvilket etableringen af redning danmark understøtter.
(v) gyldigheden af konkurrenceklausulen i aftaleperioden irrelevant
sos dah gør gældende, at det i relation til vurderingen af post-term konkurrenceklausu-
lens lovlighed er relevant at forholde sig til gyldigheden af konkurrenceklausulen i perioden
frem til samarbejdsaftalernes ophør, idet sos dah med henvisning til konkurrencestyrel-
sens vejledning til frivillige kæder fra august 2005 (sos dah's ms s. 61) synes at lægge til
grund, at konkurrenceklausulen frem til samarbejdsaftalernes ophør ikke er konkurrencebe-
grænsende.
                                              - 91 -
     det afvises, at det uden videre kan lægges til grund, at konkurrenceklausulen i samarbejdets
     løbetid er lovlig. den kædevejledning, sos dah henviser til, er rettet mod "traditionelle"
     frivillige kæder, dvs. kæder, der er dannet via samarbejdsaftaler mellem selvstændige bu-
     tiksejere, der i fællesskab har bestemmende indflydelse på kædens drift. vejledningen kan
     dog også anvendes af kæder indenfor service- og håndværkserhvervene og af andre kæde-
     typer, fx franchisekæder.
     kendetegnede for disse kædesamarbejder er således, at de selvstændige butiksejere har ind-
     flydelse på kædens drift og kan udnytte de fordele, der er forbundet med at være en del af
     kæden, til at opbygge egen kundekreds.
     stationerne har udelukkende fungeret som underleverandører til sos dah, og kundefor-
     holdene har til enhver tid tilhørt sos dah. stationerne har ingen indflydelse haft på driften
     af sos dah og har ikke fået særlige fordele ud af at være en del af sos dah netværket.
     stationerne har fået de ture, sos dah har tildelt dem, og stationerne har ingen muligheder
     haft for i sos dah regi at skabe en selvstændig forretning.
     det er således en helt anden situation, der foreligger, og som i sagens natur også påvirker
     vurderingen af, om konkurrenceklausulen selv i samarbejdets løbetid gik alt for vidt, hvilket
     er stationernes vurdering herunder særligt henset til det horisontale konkurrenceaspekt,
     selvom dette spørgsmål ikke længere er aktuelt i nærværende sag.
     det gøres på den baggrund gældende, at kædevejledningen ingen betydning har for vurde-
     ringen af konkurrenceklausulens lovlighed, hverken i samarbejdets løbetid eller efter ophør,
     og det bemærkes, at kædevejledningen heller ikke forholder sig til, om en post-term konkur-
     renceklausul indenfor et traditionelt kædesamarbejde er lovlig.
(vi) opsummering
     sammenfattende gøres det gældende, at den af sos dah beskrevne knowhow ikke kan
     kvalificeres som en unik knowhow, der berettiger, at sos dah skal beskyttes mod alminde-
     lig sund konkurrence fra stationernes side i 6 måneder, herunder henset til at (i) stationerne
     ikke har til hensigt at bruge den af sos dah beskrevne knowhow, (ii) sos dah fortsat har
     alle kundeforholdene og derfor ikke har et behov for at "genetablere" sig i de enkelte områ-
     der, og (iii) at klausulen på grund af det konkurrencemæssige element er stærkt problema-
     tisk.
b.   post-term konkurrenceklausulen har mærkbar indvirkning på konkurrencen
     det gøres gældende, at post-term konkurrenceklausulen har en åbenbar negativ og mærkbar
     indvirkning på markedet for autohjælp.
     der er ikke mange virksomheder, der kan tåle en periode på 6 måneder uden omsætning,
     hvilket automatisk afholder sos dah stationerne fra at opsige samarbejdet. hvis stationer-
     ne alligevel vælger at opsige samarbejdet, risikerer de midlertidige forbud og en konventio-
     nalbod på 100.000 kr. pr. måned (hævet til 250.000 kr. i de nye aftaler) i 6 måneder med deraf
     følgende risiko for konkurs. post-term konkurrenceklausulen sammenholdt med konventio-
     nalboden er således en effektiv måde at forsøge at sikre sig, at ingen stationer frivilligt forla-
     der samarbejdet og begynder at konkurrere mod sos dah. dermed har post-term konkur-
                                           - 92 -
renceklausulen sammenholdt med konventionalboden en åbenbar indlåsningseffekt til ska-
de for konkurrencen på markedet.
i en situation som den foreliggende, hvor det er sos dah, der har valgt at opsige samarbej-
det, har post-term konkurrenceklausulen sammenholdt med konventionalboden gjort det
meget vanskeligt for de stationer, der fik tilbudt en ny samarbejdsaftale, at forlade samar-
bejdet på grund af den væsentlige økonomiske risiko forbundet hermed. og for de stationer,
der ikke fik tilbudt en ny aftale, er konkurrenceklausulen sammenholdt med konventional-
boden en effektiv måde at begrænse disse stationers muligheder for på sigt at kunne kon-
kurrere mod sos dah.
post-term konkurrenceklausulen skader ikke kun de sagsøgte stationer, som risikerer at gå
konkurs, hvis de afskæres fra at drive virksomhed, men det begrænser også konkurrencen
på såvel markedet for autohjælp som på markedet for levering af vejhjælpsydelser til de
primære aktører på autohjælpsmarkedet, der udover sos dah som nævnt omfatter falck
og viking. og det er konkurrencen på markedet, som konkurrencereglerne skal beskytte.
konkurrencereglerne er således ikke til for at beskytte enkelte aktører som eksempelvis sos
dah mod almindelig sund konkurrence.
hvis post-term konkurrenceklausulen håndhæves, vil de sagsøgte stationer være afskåret fra
at udføre vejhjælpsydelser i deres lokale kørselsområder. det gælder både i forhold til egne
lokale kunder, kunder gennem redning danmark-samarbejdet eller øvrige kunder, herun-
der ved udførelse af vejhjælpsydelser i underentreprise for andre aktører.
det forhold, at post-term konkurrenceklausulen er begrænset til de sagsøgte stationers geo-
grafiske kørselsområder, har reelt ikke nogen praktisk betydning for de enkelte stationer. de
enkelte stationers muligheder for at starte konkurrerende virksomhed op udenfor deres kør-
selsområde er således meget begrænsede, idet deres forretning – udover opgaver fra sos
dah – bygger på lokalt funderede kunder.
stationerne har således som hovedregel ingen eksisterende kunderelationer udenfor deres
kørselsområde, idet disse ifølge samarbejdsaftalernes pkt. 10.2-10.3 er forbeholdt sos dah,
og etablering af en ny midlertidig base udenfor kørselsområdet vil være forbundet med væ-
sentlige omkostninger, og det er usandsynligt, at stationerne ville kunne opnå en forretning,
der bare tilnærmelsesvist ville dække deres faste omkostninger til lokationer, materiel,
mandskab mv. og sos dah har selv tidligere klart indikeret, at det ville være udtryk for en
omgåelse af konkurrenceklausulen, såfremt stationerne beholdte deres lokationer og alene
kørte udenfor kørselsområdet, ligesom det det også ville være en omgåelse, hvis de lejede
lokaler fra hinanden og således betjente hinandens kørselsområder, jf. bilag 50 (ekstraktens
s. 531).
selv ikke en mulighed for fortsat at kunne betjene egne lokale kunder i kørselsområdet i 6-
måneders perioden – som sos dah har tilbudt som en mindelig løsning mod tilbud om
passende indsigts- og kontrolforanstaltninger fra stationernes side, så det ville kunne kon-
trolleres, at stationerne kun kørte ture for specifikt aftalte kunder i området, jf. bilag 50 (eks-
traktens s. 531) – ville være tilstrækkelig til at dække de enkelte stationers faste omkostnin-
ger. en sådan løsning ville derfor også indebære væsentlige økonomiske tab, tab af medar-
bejdere og en væsentlig risiko for konkurs. den af sos dah foreslåede løsning med krav
om konkurrentindsigt og kontrolforanstaltninger for at sos dah overhovedet ville indgå i
drøftelse af muligheder, som er nødvendige, for at stationerne kan overleve, ville endvidere
efter de sagsøgte stationers vurdering være i strid med konkurrencereglerne.
                                           - 93 -
økonomisk set gør det således ingen forskel, at post-term konkurrenceklausulen er begræn-
set til de enkelte stationers kørselsområde. at ligge stille i en 6 måneders periode er heller
ikke realistisk og indebærer en reel risiko for tab af medarbejderne og reel risiko for konkurs
for flere af stationerne. for stationerne er en efterlevelse af konkurrenceklausulen således ik-
ke en reel mulighed.
i relation til risikoen for konkurs og sos dah's bemærkning om, at dette har formodningen
imod sig, understreges det, at de enkelte stationer i henhold til samarbejdsaftalen reelt har
været afskåret fra at udføre andre aktiviteter end vejhjælpsydelser for sos dah, idet statio-
nernes aktiver og passiver til enhver tid skulle kunne relateres til vejhjælpsaktiviteterne,
medmindre de andre aktiviteter havde et mindre ubetydeligt omfang (omsætning på under
500.000 kr.), og den pågældende aktivitet samtidig var selvstændigt udskilt i stationens
regnskab (aftalens pkt. 5.6). eventuelle andre aktiviteter, som den enkelte station har haft,
har således alene været af beskeden størrelse, og det har ikke været muligt at opbygge nye
aktiviteter, som ikke har været relateret til vejhjælp, eller udvide eksisterende beskedne ak-
tiviteter og kundekreds i tilstrækkelig grad til at muliggøre stationernes overlevelse.
de sagsøgte stationer består af i alt 20 stationer spredt ud over hele landet med ca. 180 red-
dere tilsammen. stationerne har indtil ophøret af samarbejdsaftalerne stået for en væsentlig
andel af sos dah's ture, der anslås til at udgøre ca. halvdelen af sos dah's ture. sos
dah er den næststørste aktør på markedet efter falck og har en anslået markedsandel på ca.
30%.
det kræver således ikke til de store undersøgelser at fastslå, at en udelukkelse af enhver væ-
sentlig konkurrence fra de sagsøgte stationer i en periode på 6 måneder med deraf følgende
risiko for konkurs for flere stationers vedkommende vil have en mærkbar indvirkning på
markedet ikke kun regionalt, men også nationalt, idet det økonomiske og organisatoriske
grundlag for redning danmarks etablering på markedet som en ny landsdækkende spiller i
så fald forsvinder. særligt det horisontale konkurrenceelement mellem stationerne og sos
dah har endvidere den betydning, at kravet til mærkbarhed de facto vil være opfyldt.
sammenfattende gøres det gældende, at en håndhævelse af post-term konkurrenceklausulen
vil være i strid med konkurrencelovens § 6/teuf artikel 101, stk. 1, og vil kunne sidestilles
med en markedsdelingsaftale mellem konkurrenter på grund af det horisontale aspekt, og at
sos dah ikke på nogen måde har godtgjort, at betingelserne for en individuel fritagelse fra
konkurrencereglerne skulle være opfyldt.
2.2.1.3    konkurrence- og forbrugerstyrelsens undersøgelse af klausulens lovlighed
de sagsøgte stationer valgte i maj 2017 at tage kontakt til konkurrence- og forbrugerstyrel-
sen for at drøfte konkurrenceklausulens lovlighed med styrelsen og for at få en indikation af,
om styrelsen er af den opfattelse, at der er grundlag for at gå videre med en nærmere under-
søgelse af klausulens lovlighed.
styrelsen meddelte telefonisk stationernes advokat den 27. juni 2017, at styrelsen på bag-
grund af en første indledende screening af sagen, herunder en gennemgang af samarbejdsaf-
talen med tilhørende kvalitetsmanual samt udkast til ny samarbejdsaftale, har valgt at gå vi-
dere med henvendelsen, herunder foretage en nærmere og mere tilbundsgående undersø-
gelse og vurdering af konkurrenceklausulen.
sos dah giver i sit seneste processkrift i af 6. september 2017 udtryk for, at stationerne for-
søger at "oppuste" konkurrence- og forbrugerstyrelsens interesse for sagen, og at styrelsens
                                               - 94 -
aktliste for sagen, jf. bilag 69 (ekstraktens s. 655) ikke indeholder oplysninger om en sådan
telefonsamtale, ligesom sos dah har bemærket, at der ikke er indgivet en egentlig klage til
styrelsen.
stationerne har på grund af den verserende forbudssag samt behovet for at sikre et overle-
velsesgrundlag for stationerne og dermed redning danmark været nødsaget til at prioritere
sine ressourcer. det kan dog oplyses, at stationerne har indsendt en uddybende klage til
konkurrence- og forbrugerstyrelsen den 6. september 2017 (bilag h), og at styrelsen samme
dato har bekræftet, at styrelsen efter første screening har valgt at undersøge sagen nærmere
(bilag i). styrelsen oplyser endvidere, at styrelsen har afholdt møde med sos dah den 17.
august 2017, hvor sos dah har fremlagt sit syn på sagen.
til brug for den videre behandling af sagen har styrelsen endvidere anmodet om at få til-
sendt parternes processkrifter i forbindelse med nærværende forbudssag snarest muligt.
selvom styrelsens beslutning om at gå videre med sagen ikke kan tages som udtryk for, at
styrelsen efter nærmere undersøgelser vil komme frem til, at post-term konkurrenceklausu-
len er i strid med konkurrencereglerne, er styrelsens beslutning om at gå videre med sagen
dog udtryk for, at styrelsen ikke på det foreliggende grundlag har fundet det åbenbart, at
konkurrenceklausulen er lovlig.
2.2.2       formålet vil ikke forspildes
efter retsplejelovens § 413, nr. 3, skal det sandsynliggøres, at partens mulighed for at opnå
sin ret vil forspildes, hvis parten henvises til at afvente tvistens retlige afgørelse.
det gøres gældende, at sos dah ikke har sandsynliggjort, at formålet vil forspildes, hvis
sos dah henvises til at afvente tvistens retlige afgørelse, og at betingelserne for et midler-
tidigt forbud heller ikke af denne grund er opfyldt.
det fremgår af forarbejdelserne til 1989-reformen, afsnit 3.2 (lff 1988-10-05 nr. 12) (ms s.
17), at:
            "de foreløbige retsmidler forudsætter alene at skulle tages i anvendelse for at
            forhindre retstab hos rekvirenten ved at skulle afvente almindelig rettergang. de
            foreløbige retsmidler er således subsidiære i forhold til den sædvanlige frem-
            gangsmåde med domserhvervelse og efterfølgende tvangsfuldbyrdelse på grund-
            lag af dommen."
i sager om immaterialretlige krænkelser vil parten, der søger et forbud, typisk i højere grad
lide retstab ved at afvente almindelig rettergang. dette skyldes primært den skadevirkning,
som et kortvarigt salg af kopivarer kan have på det originale mærkes renommé og værdi.
denne sag vedrører dog ikke salg af kopivarer, men et spørgsmål om hvorvidt sos dah vil
lide et retstab ved, at de sagsøgte stationer driver konkurrerende virksomhed efter samar-
bejdets ophør til trods for, at det er sos dah, der har opsagt samarbejdsaftalerne og frem-
provokeret tvisten, og til trods for at sos dah ikke som følge af samarbejdsaftalernes ophør
mister kunder, eftersom sos dah har det direkte kundeforhold til samtlige kunder. sos
dah udsættes alene for en almindelig sund konkurrence, som ikke adskiller sig fra den
konkurrence, sos dah møder fra alle andre konkurrenter i markedet, og som sos dah
under alle omstændigheder ville blive mødt med fra de sagsøgte stationers side efter udløbet
af 6 måneders perioden, hvis ellers stationerne økonomisk overlever et eventuelt forbud.
                                               - 95 -
passivitet
det gøres endvidere gældende, at sos dah gennem længere tid har vidst, at de sagsøgte
stationer bestred konkurrenceklausulens gyldighed uden at reagere, selvom det måtte stå
sos dah klart, at stationerne ikke havde til hensigt at respektere post-term konkurrence-
klausulen, og at sos dah dermed har udvist passivitet.
sos dah modtog således allerede den 27. februar 2017 mail og notat fra stationernes advo-
kat, hvor det fremgik, at stationerne udfordrede lovligheden af konkurrenceklausulen, jf. bi-
lag e (ekstraktens s. 521) og bilag 48 (ekstraktens s. 525).
af mailen af 27. februar 2017 (bilag e) fremgik det således i relation til post-term konkurren-
ceklausulen:
           "tilsvarende vurderer vi, at stationerne udsætter sig for en risiko for straf, så-
           fremt vore stationer efterlever konkurrenceklausulen. stationerne agter selvsagt
           ikke at efterleve en aftalebestemmelse, som er ulovlig og ugyldig, og som udgør
           en strafbar overtrædelse af konkurrenceloven. såfremt sos insisterer på, at sta-
           tionerne skal efterleve konkurrenceklausulen, ser stationerne sig derfor nødsaget
           til at nægte at efterleve klausulen samt eventuelt at orientere konkurrence- og
           forbrugerstyrelsen herom for at undgå at ifalde ansvar."
det stod endvidere klart på de opfølgende møder afholdt mellem parterne den 21. marts
2017 og 4. april 2017, at parterne var meget uenige i vurderingen af klausulens lovlighed.
stationerne har på intet tidspunkt ændret vurdering, og på mødet den 4. april 2017 gav sta-
tionernes advokat tilmed klart udtryk for, at stationerne ville rette henvendelse til konkur-
rence- og forbrugerstyrelsen, hvis sos dah fastholdte konkurrenceklausulen.
det må derfor have stået sos dah klart, at stationerne ikke havde til hensigt at efterleve
post-term konkurrenceklausulen.
den 19. maj 2017 blev sos dah endvidere opmærksom på, at det selskab, som stationerne
indirekte ejede, havde skiftet navn fra aktieselskabet af 8. juni 2016 til redning danmark
a/s, og at selskabets formål var ændret til at drive autohjælpsvirksomhed mv., jf. bilag 51
(ekstraktens s. 537).
fra sos dah modtog stationernes første vurdering af konkurrenceklausulens lovlighed og
klare indikation af, at stationerne ikke havde til hensigt at efterleve post-term konkurrence-
klausulen, gik der ca. 4,5 måned til sos dah indleverede anmodning om midlertidigt for-
bud, hvorfor betingelsen i § 143, nr. 3, heller ikke af denne grund er opfyldt.
2.2.3      almindelig rettergang yder sos dah tilstrækkeligt værn
efter retsplejelovens § 414, stk. 1, er midlertidigt forbud udelukket, hvis lovens almindelige
regler om straf og erstatning yder parten tilstrækkeligt værn. betingelsen er således med til
at understrege det foreløbige forbuds subsidiære karakter.
det gøres gældende, at lovens almindelige regler om erstatning yder sos dah tilstrække-
ligt værn, og at betingelserne for et midlertidigt forbud heller ikke af denne grund er op-
fyldt.
som redegjort for tidligere mister sos dah ingen kunder og dermed ingen omsætning ved
samarbejdsaftalernes ophør, og stationerne har ikke fået overdraget en hemmelig og væsent-
                                           - 96 -
lig knowhow, som de vil kunne udnytte som en konkurrencefordel til skade for sos dah
efter aftalernes ophør. der er således ikke tale om, at sos dah har behov for at etablere ny
forretning i de enkelte områder, eller skal ud og etablere kontakt til mistede kunder som føl-
ge af samarbejdets ophør. sos dah lider således ikke noget retstab ved at afvente et almin-
deligt sagsanlæg, jf. pkt. 2.2.2 ovenfor.
sos dah har derfor tilstrækkelig retsbeskyttelse i samarbejdsaftalernes bestemmelser om
betaling af konventionalbod ved overtrædelse af konkurrenceklausulen, som er fastsat til
100.000 kr. pr. påbegyndt 30. kalenderdag.
2.2.4      manglende proportionalitet
efter retsplejelovens § 414, stk. 2, kan retten nægte et forbud, hvis det vil påføre modparten
skade eller ulempe, der står i åbenbart misforhold til partens interesse i forbuddets nedlæg-
gelse.
det gøres gældende, at det er åbenbart, at nedlæggelse af forbud savner proportionalitet,
idet der er en åbenbar forskel på sos dah's interesse i forbuddets nedlæggelse og dets mu-
lige skadevirkninger for stationerne.
som redegjort for under pkt. 2.2.1.2 vil et midlertidigt forbud indebære, at stationerne vil
være afskåret fra at udføre vejhjælpsydelser i deres lokale kørselsområder. som endvidere
redegjort for, har det ikke nogen praktisk betydning for de enkelte stationer, at de i 6 måne-
ders perioden har mulighed for at yde vejhjælp udenfor deres kørselsområde, idet det vil
forudsætte, at de etablerer en base uden for kørselsområdet, hvilket vil være forbundet med
uforholdsmæssige store omkostninger, der ikke står mål med den omsætning, som statio-
nerne realistisk set ville kunne skaffe i et område, hvor de som altovervejende hovedregel
ikke har nogen kunderelationer. en periode på 6 måneder uden omsætning eller kun en be-
grænset omsætning vil indebære væsentlige økonomiske tab, tab af medarbejdere og risiko
for konkurs for flere af stationerne.
stationerne, der tilsammen repræsenterer 20 stationer fordelt ud over landet og ca. 180 red-
dere, er økonomisk afhængige af at kunne drive virksomhed fra den dag, samarbejdet med
sos dah ophører. stationerne mister med samarbejdets ophør med ét hovedparten af deres
omsætning, og det er afgørende for stationerne, at de får erstattet den mistede omsætning
med ny omsætning, hvad enten dette sker via egne kunder, gennem redning danmark eller
på anden vis. alternativet for disse stationer er risiko for konkurs.
skadevirkningerne for de enkelte stationer vil blive nærmere belyst under de enkelte stati-
onsejeres forklaringer under hovedforhandlingen.
de skadevirkninger, som stationerne risikerer ved et forbud, står i åbenbart misforhold til
sos dah's interesse i at få nedlagt et forbud. risikoen for, at sos dah mister forretning,
fordi stationerne driver virksomhed i en periode på 6 måneder efter samarbejdets ophør, er
ikke større end risikoen for, at sos dah mister forretning efter de 6 måneder. sos dah
bevarer sine kunderelationer, og der er ikke tale om, at sos dah har overført hemmelig og
væsentlig knowhow til stationerne, som de uberettiget vil kunne misbruge i 6 måneders pe-
rioden til skade for sos dah.
såfremt retten mod forventning måtte finde, at betingelser for et forbud er opfyldt, bør dette
derfor som minimum betinges af sikkerhedsstillelse, jf. pkt. 2.3 nedenfor.
                                                        - 97 -
           2.3     ad stationernes mest subsidiære påstand om sikkerhedsstillelse
           såfremt retten måtte finde, at betingelserne for et midlertidig forbud er opfyldt, gøres det til
           støtte for stationernes mest subsidiære påstand gældende, at nedlæggelse af forbud i givet
           fald bør betinges af en forudgående sikkerhedsstillelse, jf. retsplejelovens § 415, stk. 1.
           et midlertidigt forbud i overensstemmelse med sos dah's påstand vil påføre stationerne et
           væsentligt tab og en reel risiko for, at nogle af stationerne går konkurs, jf. pkt. 2.2.1.2 og pkt.
           2.2.4 ovenfor.
           af hensyn til konkurrenceforholdet mellem stationerne og sos dah og risikoen forbundet
           med udveksling af konkurrentfølsomme oplysninger er det ikke muligt for stationerne mere
           detaljeret at redegøre for de forventede tab, som et forbud vil påføre stationerne. det gøres
           på den baggrund gældende, at et eventuelt forbud bør betinges af en væsentlig sikkerheds-
           stillelse, der minimum bør udgøre 8 mio. kr. for hver måned, forbuddet måtte gælde.
           beregningen af dette minimumsbeløb tager udgangspunkt i stationernes omsætning med
           sos dah i 2016, som udgjorde 88.969.000 kr., svarende til en gennemsnitlig månedlig om-
           sætning på ca. 4.414.100 kr. dertil kommer stationernes omsætning på egne kunder, som sta-
           tionerne af konkurrencemæssige hensyn ikke kan oplyse.
           vigtigheden af, at stationerne får stillet et tilstrækkeligt beløb til sikkerhed for eventuel ned-
           læggelse af forbud, understreges af, at stationerne gennem redning danmark har indgået et
           samarbejde med falck assistance a/s ("falck") om at køre almindelige vejhjælpsture i un-
           derleverance fra falck. aftalen indebærer endvidere en virksomhedsoverdragelse, idet red-
           ning danmark har overtaget falcks sværvognsaktiviteter, jf. bilag 70 (ekstraktens s. 683).
           redning danmark har som følge heraf betydelige omkostninger til overtagelse af medarbej-
           dere og redningskøretøjer fra falck. disse løbende medarbejderomkostninger samt omkost-
           ninger til finansiering af køb af køretøjer skal afholdes i en eventuel forbudsperiode, uanset
           at stationerne som følge af forbuddet vil være afskåret fra at drive virksomhed i denne peri-
           ode.
           såfremt der nedlægges forbud, vil der være en betydelig risiko for, at redning danmark og
           dermed stationerne mister falck som kunde og dermed også den omsætning, der er knyttet
           hertil, hvilket vil indebære, at stationernes og redning danmarks overlevelsesgrundlag for-
           svinder, herunder henset til de omkostninger virksomhedsoverdragelsen påfører stationer-
           ne. en sikkerhedsstillelse på minimum 8 mio. kr., svarende til en månedlig gennemsnitsom-
           sætning på 400.000 kr. pr. station, er i den sammenhæng udtryk for et realistisk, men nok re-
           lativt lavt anslået beløb. …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
der fremgår følgende af samarbejdsaftalens punkt 24:
24.1
så længe aftalen er i kraft, er stationen og … uberettiget til at drive virksomhed i konkurrence med dah
og/eller konceptet, herunder ved som hel eller delvis medejer, ved ansættelse, konsulentforhold, som bestyrelses-
                                                          - 98 -
medlem eller ved anden tilsvarende tilknytning at præstere arbejde eller yde ledelse, bistand, råd eller vejledning
til virksomheder eller enkeltpersoner, der direkte eller indirekte driver virksomhed i konkurrence med dah.
24.2
samme forbud påhviler stationen og … i en periode på seks (6) måneder efter ophøret af nærværende aftale.
konkurrencebegrænsningen indskrænkes i denne situation geografisk til kørselsområdet.
24.3
stationen og/eller … ifalder ved misligholdelse af pkt. 24.1 eller pkt. 24.2 en bod på dkk 100.000,00 for hver
misligholdelse. en fortsat misligholdelse, hvorved forstås en misligholdelse, som ikke er ophørt eller afhjulpet, an-
ses som en selvstændig misligholdelse for hver påbegyndt 30. kalenderdag, hvor misligholdelse ikke er ophørt. er-
læggelse af boden gør ikke misligholdelsen lovlig og afskærer ikke dah fra at tage andre retsskridt i anledning af
misligholdelsen, herunder fremsættelse af erstatningskrav. enhver misligholdelse kan i øvrigt søges imødegået
med de til enhver tid værende retsmidler, herunder blandt nedlæggelse af fogedforbud.
det følger af konkurrencelovens § 6/ teuf art. 101, stk. 1, at det er forbudt for virksomheder
at indgå aftaler, der direkte eller indirekte har til formål eller til følge at begrænse konkur-
rencen.
retten lægger til grund, at de primære aktører på markedet for vejhjælp/autohjælp i dan-
mark udover sos dah er falck og viking. hertil kommer så den af sagsøgte etablerede ak-
tør redning danmark.
i henhold til art. 2 i kommissionens forordning nr. 330/2010 af 20. april 2010 om anvendelse
af artikel 101, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis, er udgangspunk-
tet, at art. 101, stk. 1, er uanvendelig på vertikale aftaler. i henhold til art. 5, stk. 1, litra b), i
samme forordning gælder fritagelsen for vertikale aftaler dog ikke for enhver direkte eller
indirekte forpligtelse, som foranlediger køberen til efter aftalens ophør bl.a. ikke at fremstille
og sælge tjenester. som en undtagelse til ovennævnte art. 5, stk. 1, litra b), fastsætter art. 5,
stk. 3, at undtagelsen i art. 2 alligevel gælder, hvis en række betingelser er opfyldt, herunder
bl.a. at konkurrenceklausulen skal være begrænset til den grund og det lokale, hvorfra købe-
ren drev virksomhed i kontraktperioden, og at klausulen er uomgængelig nødvendig for at
beskytte knowhow, som leverandøren har overført til køberen, jf. art. 5, stk. 3, litra b) og c).
ved knowhow forstås i henhold til art. 1, stk. 1, litra g), en mængde upatenteret praktisk vi-
den, som leverandøren har opnået gennem erfaringer og afprøvning, og som er hemmelig,
væsentlig og identificeret. ved hemmelig forstås, at den pågældende knowhow ikke er al-
                                                    - 99 -
mindeligt kendt eller let tilgængelig. ved væsentlig forstås, at den pågældende knowhow er
vigtig og nyttig for køberens brug, salg eller videresalg af de kontraktmæssige varer eller tje-
nesteydelser. ved identificeret forstås, at knowhow er beskrevet på en sådan måde, at det
kan afgøres, om den opfylder hemmeligheds- og væsentlighedskriterierne.
franchise blev i art. 1, stk. 3, litra a), i den nu historiske forordning nr. 4087/88 af 30. novem-
ber 1988 defineret som en helhed af industrielle eller intellektuelle ejendomsrettigheder til
varemærker, varenavne, butiksskilte, brugsmønstre, mønstre, ophavsret, knowhow eller pa-
tenter, som benyttes ved salg af varer eller levering af tjenesteydelser til den endelige bruger.
i samme forordnings art. 1, stk. 3, litra b, blev en franchiseaftale defineret som en aftale,
hvorved en virksomhed, franchisegiveren, til en anden, franchisetageren, mod direkte eller
indirekte finansielt vederlag overdrager retten til at udnytte en franchise til detailsalg af bl.a.
nærmere bestemte tjenesteydelser. franchiseaftalen skal mindst omfatte benyttelse af et fæl-
les navn eller butiksskilt og et ensartet udseende af forretningsaftaler, og/ eller transportmid-
ler, franchisegiverens overdragelse af knowhow til franchisetageren og franchisegiverens lø-
bende kommercielle eller tekniske bistand til franchisetageren i aftalens gyldighedsperiode.
sos dah har gjort gældende, at der i den konkrete sag er tale om et franchiselignende for-
hold i form af et kædesamarbejde, hvori kædedeltagerne (de sagsøgte) som i traditionelle
franchiseforhold får adgang til et koncept og knowhow, der er opbygget i kæden, der efter-
følgende vil kunne udnyttes kommercielt til skade for sos dah og de tilbageværende med-
lemmer. til støtte for dette argument har sos dah bl.a. henvist til, at det fremgår af samar-
bejdsaftalens pkt. 3.5., at de sagsøgte har anerkendt at have modtaget en betydelig, væsentlig
og identificerbar knowhow vedrørende konceptet, kvalitetsmanualen, udstedte vejledninger
og om sos dah´s virksomhed i øvrigt.
retten finder ud fra sagens oplysninger, at der ikke er tale om et franchiseforhold eller et
franchiselignende forhold mellem sos dah og de sagsøgte, men derimod et underleveran-
dørforhold.
                                                 - 100 -
retten bemærker i den forbindelse, at i franchiseforhold har franchisetageren direkte adgang
til at foretage detailsalg af tjenesteydelser. dette har ikke være tilfældet for sagsøgte, som ik-
ke har haft direkte adgang til sos dah´s kunder. sagsøgte har således ikke over for sos
dah´s kunder haft mulighed for at aftale nærmere vilkår og sælge tjenesteydelser mv. sag-
søgte har alene handlet ud fra de instrukser, som de har modtaget fra sos dah, og på den
baggrund bl.a. kørt de nærmere aftalte ture. hele kundeansvaret herunder inddrivelse af be-
taling hos kunderne og den økonomiske risiko forblev hos sos dah. afregningen til sag-
søgte for deres ture mv. var således alene et mellemværende mellem sos dah og sagsøgte.
sagsøgte har alene haft mulighed for selv at tilrettelægge serviceringen af deres - efter de af-
givne forklaringer under sagen - meget begrænsede kreds af egne kunder. retten finder det
ikke godtgjort, at denne servicering er sket på baggrund af en overført hemmelig og væsent-
lig viden. sagsøgte havde således mange års erfaring og knowhow vedrørende udførelse af
vejhjælp, inden samarbejdsaftalen blev indgået.
retten bemærker i den forbindelse, at den af sos dah udarbejdede kvalitetsmanual ikke
kan anses for at være væsentlig og hemmelig, idet den bl.a. byggede på de ovenfor nævnte
mange års erfaring og knowhow fra sagsøgte i dansk autohjælp a/s. det it-system, som
sos dah stillede til rådighed for sagsøgte, kan heller ikke anses for at være udtryk for væ-
sentlig viden, idet sagsøgtes adgang til systemet må anses for at have været meget begræn-
set, idet der alene tilgik dem oplysninger om kørselstype, relevante adresseoplysninger samt
kundens navn, men ikke herudover detaljerede kundeoplysninger om nærmere vilkår mv.
da samarbejdsaftalen blev ophævet, blev it-terminalen afleveret. konceptet omkring ”white
label” løsninger må ud fra de foreliggende oplysninger herudover anses for at være inkorpo-
reret også hos de andre vejhjælpsorganisationer i danmark.
retten finder således efter en samlet vurdering, at konkurrenceklausulen ikke har været
uomgængelig nødvendig for at beskytte hemmelig, væsentlig og identificeret viden, som
sos dah har overført til de sagsøgte, jf. ovennævnte art. 5, stk. 3, litra c, i kommissionens
forordning nr. 330/2010 af 20. april 2010 om anvendelse af artikel 101, stk. 3, på kategorier af
vertikale aftaler og samordnet praksis. det kan ikke føre til en anden vurdering, at det frem-
                                               - 101 -
går af samarbejdsaftalens pkt. 3.5., at sagsøgte har anerkendt at have modtaget en betydelig,
væsentlig og identificerbar knowhow vedrørende konceptet, kvalitetsmanualen, udstedte
vejledninger og sos dah´s virksomhed i øvrigt.
retten finder det ud fra sagens oplysninger godtgjort, at konkurrenceklausulen vil have en
mærkbar konkurrencebegrænsende virkning på markedet for vejhjælp/autohjælp. retten
bemærker i den forbindelse, at stationerne vil lide betydelig økonomisk skade, hvis de skal
efterleve klausulen om ikke at drive virksomhed i konkurrence med sos dah. dette ville
ud fra sagens oplysninger betyde, at de sagsøgtes virksomhed i vidt omfang skulle ligge stil-
le i den 6 måneder lange periode. retten bemærker således, at det ud fra de foreliggende op-
lysninger er sandsynliggjort, at det ikke var økonomisk realistisk for stationerne at overleve
ved alene at betjene egne vejhjælpskunder, idet disse egne kunder ud fra de afgivne forkla-
ringer kun udgjorde en meget lille procentdel af den samlede omsætning for hver station.
for de af sagsøgte, som har anden værkstedsrelateret virksomhed og andre mindre kørsels-
opgaver, udgør denne del efter de afgivne forklaringer ligeledes kun en mindre del af om-
sætningen. ud fra de afgivne forklaringer er det ikke realistisk, at denne drift kunne væsent-
lig opprioriteres i de 6 måneder. retten lægger endvidere til grund bl.a. på baggrund af sag-
søgtes forklaringer under sagen, at det ikke var en realistisk økonomisk mulighed for dem at
etablere sig et nyt sted uden for deres kørselsområder. dette ville have krævet etablering af
en kundekreds på kort tid i et nyt område, hvor de normalt ikke havde ageret tidligere med
andre konkurrenter på markedet. herudover skulle kunderne have opsagt gældende aftaler,
hvor det må formodes, at der var diverse opsigelsesvarsler mv.
der er således sandsynliggjort en betydelig risiko for, at en væsentlig del af de sagsøgte vil
risikere konkurs, hvis konkurrenceklausulen opretholdes. dette vil betyde en mærkbar be-
grænsning af konkurrencen på markedet for vejhjælp/autohjælp i danmark, idet grundlaget
for den nye aktør redning danmark i vidt omfang vil forsvinde.
det er således rettens vurdering, at konkurrenceklausulen i punkt 23.2 er omfattet af forbud-
det mod konkurrencebegrænsende aftaler, jf. konkurrencelovens § 6/teuf art. 101, stk. 1, og
                                                - 102 -
at overholdelse af konkurrenceklausulen vil have en åbenbar negativ og mærkbar indvirk-
ning på markedet for autohjælp med den følge, at konkurrencen på markedet for
vejhjælp/autohjælp begrænses med en potentiel negativ virkning for priser mv. det kan ikke
føre til en ændret vurdering, at konkurrenceklausulen er begrænset til det kørselsområde,
der har været tildelt under samarbejdet.
det skal herefter vurderes, om konkurrenceklausulen vil kunne undtages i medfør af kon-
kurrencelovens § 8/ teuf art. 101, stk. 3.
sos dah har i den forbindelse gjort gældende, at konkurrenceretten er tilbageholdende
med at gribe ind over for den interne regulering af vilkår i kædesamarbejder.
det følger af konkurrencestyrelsens ”vejledning til frivillige kæder” fra august 2005 på side 3,
at vejledningen primært er rettet mod traditionelle frivillige kæder. dvs. kæder, der er dan-
net via samarbejdsaftaler mellem selvstændige butiksejere, der i fællesskab har bestemmen-
de indflydelse på kædens drift.
som det ovenfor er fastslået, er det rettens vurdering, at der i den konkrete sag ikke er tale om
en samarbejdsaftale mellem selvstændige butiksejere, der i fællesskab har bestemmende ind-
flydelse på kædens drift. der er derimod efter rettens vurdering tale om et underleverandør-
forhold, hvor de sagsøgte ikke har haft bestemmende indflydelse på driften i sos dah.
på den baggrund finder retten, at der i denne sag bl.a. ikke kan lægges vægt på det i vejled-
ningens afsnit 5.1. anførte omkring aftaler i kædesamarbejder, der ikke vil være omfattet af
forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler. der ses heller ikke i øvrigt at foreligge om-
stændigheder, der kan medføre, at konkurrenceklausulen vil kunne undtages i medfør af
konkurrencelovens § 8/ teuf art. 101, stk. 3.
på den baggrund finder retten, at sagsøgte har godtgjort, at konkurrenceklausulen strider
mod konkurrencelovens § 6/teuf art. 101, stk. 1, og at denne derfor ikke kan tillægges rets-
virkning, jf. teuf art. 101, stk. 2. det kan ikke føre til en anden vurdering, at advokater med
                                               - 103 -
særlig ekspertise inden for konkurrenceretten i forbindelse med indgåelse af samarbejdsafta-
len godkendte udformningen af klausulen.
sos dah kan således ikke støtte ret på konkurrenceklausulen, og forbudsbegæringen næg-
tes derfor fremme.
som følge af sagens resultat skal sos dansk autohjælp a/s betale sagsomkostninger til sag-
søgte, der har angivet at være momsregistreret, og som alle har været repræsenteret af sam-
me advokat under sagen. udgifterne til advokatbistand fastsættes til et samlet beløb på
250.000 kr. under henvisning til sagens resultat, karakter, omfang og dens økonomiske vær-
di.
                                     derfor bestemmes:
forbudsbegæringen nægtes fremme.
sos dansk autohjælp a/s skal inden 14 dage betale 250.000 kr. i sagsomkostninger til sag-
søgte.
beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
jakob sørensen                           peter juul agergaard                john tyrrestrup
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den
 - 104 -

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark