text:
- dir
                                      udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                         dom
afsagt den 25. august 2015
h-47-13
                                topdanmark forsikring a/s
                                (advokat jesper windahl)
                                mod
                                interfjord a/s
                                (advokat thomas ryhl)
og
h-52-13
                                interfjord a/s
                                (advokat thomas ryhl)
                                mod
                                itella logistics a/s
                                                 -2-
                                     (advokat dorte buchmann)
og
h-53-13
                                     itella logistics a/s
                                     (advokat dorte buchmann)
                                     mod
                                     transfera uab
                                     (advokat anders bjørn nielsen)
indledning
sagen, der er anlagt den 27. maj 2013, angår spørgsmålet om, hvorvidt der var skader på et
maskinanlæg efter transport af anlægget fra pandrup, danmark til klimovsk, rusland og om
ansvar og erstatning herfor.
påstande
h-47-13
topdanmark forsikring a/s (i det følgende ‛topdanmark‛) har nedlagt påstand om, at inter-
fjord a/s (i det følgende ‛interfjord‛) skal betale 323.929,00 kr. til topdanmark, subsidiært et
efter rettens skøn fastsat mindre beløb end det påstævnte, alt med procesrenter fra sagens
anlæg.
interfjord har nedlagt påstand om frifindelse.
h-52-13
interfjord nedlagt påstand om, at itella logistics a/s (herefter itella) skal friholde interfjord
for ethvert krav, herunder renter og omkostninger, som interfjord måtte blive tilpligtet at be-
tale til topdanmark i sag h-47-13.
                                                -3-
itella har nedlagt påstand om frifindelse.
h-53-13
itella har nedlagt påstand om, at transfera uab (i det følgende ‛transfera‛) skal friholde
itella for ethvert krav, herunder renter og omkostninger, som itella måtte blive dømt til at be-
tale til interfjord i sag h-52-13.
transfera har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
i februar 2012 solgte ess technology a/s (i det følgende ‚ess‛) et maskinanlæg til produkti-
on af konvolutter til accord direct group ltd. (i det følgende ‛accord‛) i rusland. maskin-
anlægget havde en nettovægt på 10,4 ton og skulle leveres i klimovsk, rusland den 12. marts
2012.
ess indgik i forlængelse heraf en aftale med interfjord om vejtransport af anlægget fra ess i
pandrup til accord i klimovsk. interfjord viderekontraherede transportopdraget til itella,
der kontraherede med to uafhængige transportører; dels med transfera, som skulle forestå
transporten fra pandrup til fredericia havn, dels med uab ridvidas (i det følgende ‛ridvi-
das‛), som skulle forestå transporten fra kleipėda i litauen til klimovsk, rusland. fra frede-
ricia havn til havnen i kleipėda skulle anlægget transporteres via ro-ro-færge. anlægget
blev under den samlede transportstrækning i samme trailer og blev ikke omlastet.
maskinanlægget blev den 6. marts 2012 læsset af afsender, ess, og herefter surret af transfe-
ras chauffør. i forbindelse hermed, blev der udstedt sædvanligt cmr-fragtbrev for den sam-
lede vejtransport. transferas chauffør kørte traileren til fredericia havn, hvor traileren blev
frakoblet lastbilen og overgivet til søtransport. efter søtransporten overtog ridvidas traile-
ren. ridvidas’ chauffør koblede traileren til sin lastbil og kørte fra havnen i kleipėda. den 13.
                                                    -4-
marts 2012 ankom chaufføren med traileren til leveringsstedet i klimovsk. da ankomst skete
efter modtagers åbningstid, kunne godset først afleveres den 14. marts 2012.
efter aflevering i klimovsk den 14. marts 2012, konstaterede modtager skader på maskinan-
lægget, og der blev derfor igangsat en undersøgelse af godset, der opsummeres i act of ac-
ceptance of goods af 14. marts 2012. af act of acceptance of goods fremgår blandt andet:
       ‛after opening the sealings, devices and inspections of the goods it was established:
       most packages were displaced and were close to the board of the vehicle and to each oth-
       er, there were signs of scuffs and dents, some parts and fasteners were on the floor, and
       there were disruptions of the attachment and damage to some of the packages
       …
       this act was made in 4 copies, one for each of the signatories and one copy for the insur-
       ance company and the carrier. the copies of the supplier, insurance company and the
       carrier have been given at hands to a sales manager of the company ‚ess technology
       a/s‛ in eastern europe.‛
derudover beskrives skaderne på de enkelte dele af maskinanlægget, herunder er om an-
læggets syv servomotorer anført blandt andet: ‛defect of mechanical influence‛.
af e-mail af 15. marts 2012 kl. 08:30 med overskriften ‛vs: delivery problems ess:0003169‛
fra jane bjeldskov fra ess til anders kaasing fra interfjord fremgår blandt andet:
       ‛her har du billeder.
       håber snart at høre fra dig.‛
til e-mailen var vedhæftet en række billeder, der viser maskinanlæggets dele både i den trai-
ler, hvori de blev transporteret, og i modtagers fabrikshal; nogle billeder vise delene embal-
leret i plastfolie og nogle i udpakket tilstand. af billederne kan blandt andet ses huller i
plastfolien, bøjede og skæve dele, samt diverse slidskader. af et billede af anlæggets dele i
traileren, ses en orange surringsstrop, der hænger løst henover noget af godset, mens ma-
skinanlæggets elkabinet står skævt ind over øvrige dele af anlægget.
i e-mail af 15. marts 2012 kl. 16:18 svarede anders kaasing følgende:
                                                    -5-
      ‛hej jane.
      chaufføren kører rundt med fragtbrevet og han har ikke nogen fax i bilen så han skal
      først forbi et kontor før vi får den men holder dig opdateret.‛
den 11. april 2012 rykkede jane bjeldskov for svar. anders kaasing svarede, at han selv hav-
de rykket vognmanden og spurgte i samme ombæring til skadernes prismæssige omfang.
hertil svarede jane bjeldskov, at de havde et prisestimat på 417.864,00 kr. anders kaasing
vendte tilbage med lovning om, at de nok skulle finde en løsning.
samme dag anmeldte ess skaden til topdanmark, som var vareforsikrer for den samlede
transport. topdanmark foranledigede, at inspektionsselskabet lloyd’s agency foretog en be-
sigtigelse af godset. den fysiske inspektion fandt sted i modtagers værkstedshal i klimovsk
den 22. maj 2012, og mundede ud i en inspektionsrapport, hvoraf fremgår blandt andet:
      ‛servomotor (7 items) – had damage;
      1.     conveyor – legs were damaged;
      2.     cabinet – left door scratched, wrecked;
      3.     aluminum (gearside) plate on the sheeter stackable was deformed;
      4.     case console – traces of blow and absence of painting;
      5.     sensor on the stackable of the sheeter was cracked;
      6.     servo controller – was replaced, the previous had offset of mounting;
      7.     ventilator of the unwinder – broken block of the power cord;
      8.     the conveyor bed – the sidewall was damaged
      […]
      packing/stuffing:
      one part of the cargo was covered by cling film, another – was packed into cardboard.
      the items were also fastened with transportation belts. however, as we can see from the
      photos, the belts were not tight.
      *…+
      during the unloading it was found that the cargo was displaced inside the container and
      received some mechanical damages.
      *…+
      cause of loss:
      we were not present during the discharge of the cargo and therefore we can base our
      conclusions only on the data submitted for our reference and the results of the physical
      inspection.
                                                   -6-
      we believe that the damages occurred during transit as a result of rough transit condi-
      tions (rocking).
      *…+
      therefore, from the above we understand that the securing/lashing of the cargo was
      made by the driver. the lashing/stuffing arrangements didn’t protect the cargo from the
      displacement during transit (especially through russian roads which in some places are
      very bad).
      *…+
      the repair works were to be carried out by the representatives of the shippers which we
      consider as fair and reasonable as the third party could not provide the necessary war-
      ranties.
      *…+
      as for the servomotors (7 items) the consignee requested for the replacement, despite of
      only slight damages on the motor’s surface ascertained by the surveyor
      *…+
      in conclusion, the representative of the consignee confirmed that due to possible pres-
      ence of hidden damages to the servomotors, they would be destroyed – the destruction
      should be carried out at the expense of the consignee/shippers.
      …‛.
efterfølgende udbedrede ess de konstaterede skader hos modtager. ved en samlet opgørelse
over udgifter afholdt i forbindelse med udbedring af skaderne, opgjorde ess sit tab til
329.541 kr. tabet består af omkostninger afholdt til henholdsvis ingeniørtimer på 100.680 kr.,
udskiftning af reservedele og beskadigede komponenter på 181.207 kr., rejser på 24.666 kr.,
hotelovernatninger på 14.844 kr., samt forplejning på 8.190 kr. medarbejderne fra ess, der
foretog udbedring af skaderne, var thomas bang pedersen og bjarne carlsen samt alexan-
der korsakov, der arbejder på konsulentbasis for ess i rusland.
topdanmark betalte 323.929 kr. til ess, og ved subrogations-erklæring af 30. oktober 2012
indtrådte topdanmark i ess’ retsstilling overfor interfjord. den 5. november 2012 rettede
topdanmark erstatningskrav mod interfjord på 323.929 kr. i anledning af hændelsen.
                                                      -7-
eventuel korrespondance mellem interfjord og itella i anledning af de indtrufne skader på
maskinanlægget er ikke fremlagt i sagen.
af e-mail af 4. januar 2013 med emnet ‛claim‛ fra amdi pedersen fra itella til algina jan-
kauskait fra transfera fremgår blandt andet:
      ‛we have received a claim from one client.
      unfortunately it is quite old now (march 2012), but i need you to talk to old driver (fbs
      196) and ask him if he can remember something from loading there.
      *…+
      we have received attached claim from client’s insurance company, which we will have to
      forward to you as haulier, as driver has responsibility to secure goods after loading.‛
af e-mail af 7. januar 2013 fra deivydas vai fra transfera til jens christian hald fra itella
fremgår blandt andet:
      ‛first of all this is a very old thing you are trying to talk about : )
      second - we checked the case, we only loaded and then left the trailer in itella and some-
      one took the goods to deliver to the client. so we cannot be responsible for anything as
      the cargo was delivered with the other haulier and we could not control it. please direct
      to this haulier who delivered the cargo to the client.‛
der er ikke anlagt sag mod ridvidas.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af karsten søgaard, anders kaasing, carsten jeppesen,
jane bjeldskov og bjarne carlsen.
karsten søgaard har forklaret blandt andet, at han ejer en tredjedel af ess og er uddannet
maskintekniker. han kom til ess for 26 år siden og arbejder med konstruktion og elektronik.
ess laver maskinanlæg, der producerer konvolutter. produktionen af konvolutter skal foregå
med stor hastighed og præcision, og et maskinanlæg skal sædvanligvis kunne producere
                                                 -8-
omkring en million konvolutter i døgnet. ess’ kunder er større trykkerier, der primært be-
finder sig i udlandet. ess har tidligere solgt et lignende maskinanlæg til accord.
det er ess, der normalt står for læsningen af maskinanlæg, mens det er chaufføren, der be-
slutter, hvor delene til anlægget skal placeres i traileren, ligesom det er chaufføren, der står
for lastsikring og surring. mange dele af maskinanlægget er følsomme og ‛stikker ud‛. det
er derfor vigtigt, at de mere følsomme og lette dele bliver tilkoblet de mere tunge dele for så-
ledes at sikre stabilitet under rejsen. ved læsningen af maskinanlægget den 6. marts 2012, var
det ess’ konsulent i rusland, alexander korsakov, der via telefon instruerede chaufføren i
korrekt surring. chaufføren ville køre af sted uden at have surret anlæggets dele fast i traile-
ren, og da chaufføren kun talte russisk, ringede man til alexander korsakov, så han kunne
fortælle chaufføren nødvendigheden af surring af godset og assistere chaufføren i at surre
godset korrekt.
maskinanlæggene bliver installeret af ess hos kunden, eftersom opsætningen af maskinan-
lægget er meget kompliceret grundet behovet for blandt andet finjustering af elektronikken.
det tager som regel 1-2 uger at opsætte maskinanlægget. også i denne sag skulle ess opsæt-
te maskinanlægget, og det var derfor allerede før leveringen af anlægget planlagt, at en rej-
semontør og elektronikspecialist fra ess skulle være på bestemmelsesstedet ved anlæggets
ankomst og stå for installationen og indkøringen heraf.
han modtog en kopi af e-mail sendt fra jane bjeldskov til anders kaasing den 15. marts
2012, og så de vedhæftede billeder. de drøftede skaderne i ess, men da det var vanskelig at
se omfanget og alvoren af skaderne, besluttede ess at få foretaget en visuel inspektion i rus-
land. de skader, der var på anlægget, kunne kun ske ved ret store slag.
maskinanlæggets syv servomotorer er meget fintfølende og består blandt andet af en lille
glasskive. selv den mindste ubalance eller fejl i servomotorerne, kan føre til nedsat præcision
og hastighed, og motorerne er derfor særligt udsatte ved for hård behandling. henset til
skaderne på servomotorerne besluttede ess, at motorerne skulle udskiftes. ess kunne ikke
længere stå inde for anlæggets fortsatte præcision og hastighed, og modtager ville naturlig-
                                                -9-
vis ikke acceptere modtagelse af anlægget med de potentielle fejl. der er intet marked for
servomotorer med potentielle fejl.
tabsopgørelsen er baseret på kostpriser. alle rejserne til rusland var nødvendige. der blev
først foretaget en visuel inspektion af anlægget med henblik på udredning af, hvad der var
nødvendigt at udbedre. herefter blev de reelle udbedringer foretaget i september 2012,
hvorefter maskinanlægget omsider kørte normalt.
anders kaasing har forklaret blandt andet, at han arbejder hos interfjord og beskæftiger sig
med kontrahering af alle former for transporter. han har arbejdet hos interfjord siden 2006
og er uddannet speditør. interfjord er ikke selv udførende transportør. de beskæftiger sig
alene med at viderekontrahere transportopdrag.
interfjord fik transportopdraget fra jane bjeldskov efter, at han og jane mundtligt havde
drøftet transporten og prisen. den mundtlige aftale blev fulgt op med en e-mail for at få afta-
len på skrift. han kontaktede straks herefter itella for at indhente et tilbud for den pågæl-
dende transport. itella var på daværende tidspunkt en stor samarbejdspartner og havde go-
de kontakter i rusland.
han vidste ikke, hvad den konkrete transport omhandlede. det er helt sædvanligt, at han
alene ved, at der er tale om ét læs, hvilket betyder, at godset kan være i én trailer. han vidste
intet om indpakning af godset og spurgte heller ikke hertil. hvis der er tale om særligt gods,
er det opdragsgivers opgave at oplyse herom, således at transportøren kan tage de nødven-
dige foranstaltninger. hvis der i denne sag var sendt særlige oplysninger om godset fra ess,
ville han naturligvis have videregivet disse oplysninger til itella.
han husker ikke, hvorvidt han havde talt med jane bjeldskov i telefonen, forinden han mod-
tog e-mailen fra jane den 15. marts 2012 med de vedhæftede billeder. han husker ikke den
konkrete sag, men han kan ikke forestille sig andet, end at han naturligvis har sendt mailen
videre til itella med besked, om at der var ‛delivery problems‛. interfjord har aldrig selv di-
rekte kontakt til chaufførerne, og han bad derfor itella om at skaffe det. årsagen til, at han i
sit svar til jane kunne skrive, at chaufføren kørte rundt med fragtbrevet var, at han havde talt
                                                  - 10 -
med itella herom. han husker ikke med sikkerhed, hvorvidt han sendte e-mailen med ved-
hæftede billeder fra jane bjeldskov videre til itella. selv hvis han måtte have sendt e-mailen
videre, ville han ikke kunne finde e-mailen, da interfjord siden da har fået nye servere.
carsten jeppesen har forklaret blandt andet, at han på tidspunktet for det i sagen omhandle-
de transportopdrag var ansat ved itella som supervisor. han har været ansat hos itella i 24
år, herunder været skadesagsbehandler i 20 år.
den pågældende bookning af transport af maskinanlægget fra pandrup til klimovsk var helt
sædvanlig, og gav ikke anledning til særlige forholdsregler. selve transporten bestod i, at an-
lægget blev læsset hos ess i pandrup og derfra kørt til fredericia havn. traileren blev over-
givet til søtransport, hvorefter den atter blev transporteret ad vej fra havnen i kleipėda til
klimovsk.
det er ikke muligt for itella at påstemple fragtbrevet ved levering ved fredericia havn.
chaufføren afleverede derfor traileren på havnen og kørte tilbage til itella i kolding for at få
fragtbrevet stemplet, hvilket itella gjorde uden at være sikker på godsets stand.
itella har ikke involveret ridvidas i sagen, da itella i første omgang var af den overbevisning,
at skaderne skyldtes utilstrækkelig surring, hvilket transfera stod for. først på et senere
tidspunkt blev itella klar over, at de tillige burde have inddraget ridvidas, men da var kra-
vet forældet.
han mener, at den første henvendelse til transfera var den e-mail, han sendte til transfera
den 4. januar 2013. det var først på det tidspunkt, at itella var klar over, at det formentlig var
transfera, der var skadevolder som følge af utilstrækkelig surring af maskinanlægget. lige
efter transporten blev han vist nok bedt om, at få fat i fragtbrevet, men dette er ikke ensbety-
dende med, at han vidste, der var sket en skade. itellas chef for den russiske afdeling, jens
christian hald, har oplyst, at itella først i januar 2013 af interfjord fik besked om hændelsen.
                                               - 11 -
han mener ikke at have modtaget act of acceptance of goods af 14. marts 2012. det er også
usandsynligt, at chaufføren har fået et eksemplar, idet en sådan undersøgelse kan tage man-
ge timer, og chaufføren vil derfor være kørt fra afleveringsstedet længe inden, undersøgelsen
var færdig.
jane bjeldskov har forklaret blandt andet, at hun er ansat hos ess, og har været det siden
virksomhedens opstart i 2003. hun er ansvarlig for transporter og bogholderiet. at være
transportansvarlig indebærer, at hun står for at booke transportopdrag, hvilket sker omkring
fire til fem gange årligt.
ess havde ikke tidligere kontraheret med interfjord, men havde fået firmaet anbefalet. hun
kontaktede derfor interfjord og indhentede tilbud fra anders kaasing. hun afgav skriftlig
ordre til interfjord, herunder med oplysninger om godsets art, størrelse, vægt, leverings-
adresse og læssetermin. hun husker ikke, at hun oplyste noget særligt vedrørende emballe-
ring, men hvis anders kaasing havde spurgt ind til emballering af anlægget, ville hun have
undersøgt det nærmere
da maskinanlægget kom frem til modtager i klimovsk, var alexander korsakov, som er ess’
russiske konsulent, til stede. hun mener, at det er alexander korsakov, der har taget de bil-
leder, som hun videresendte i e-mail af 15. marts 2012 til anders kaasing.
hun sendte e-mailen med vedhæftede billeder af det beskadigede maskinanlæg som noget af
den første efter at være mødt på arbejdet. forinden havde hun reklameret telefonisk til an-
ders kaasing fra interfjord. under telefonsamtalen forklarede hun om skaderne, herunder at
dele af maskineriet samt servomotorer var blevet beskadiget. han svarede, at han ingenting
havde hørt fra vognmanden. under telefonsamtalen bad hun ham om, at kigge på de bille-
der, som hun efterfølgende ville fremsende. han lovede at vende tilbage, når han havde hørt
noget, og afviste ikke at være ansvarlig for skaderne. de drøftede ikke årsagen til skaderne.
den 11. april 2012 rykkede hun anders kaasing for svar, og hun mener at have rykket
mundtligt for fragtbrevet adskillige gange i mellemtiden.
                                                 - 12 -
bjarne carlsen har forklaret blandt andet, at han er uddannet montør, og har været ansat ved
ess siden 2004. hans arbejde består i at installere og montere ess’ maskinanlæg, dels på
produktionsstedet i pandrup, dels ude hos kunderne.
han hjalp chaufføren med at læsse maskinanlægget i pandrup den 6. marts 2012. ved læs-
ning var karsten eskildsen, som ligeledes er montør hos ess, også til stede. anlægget blev
læsset med deres gaffeltruck af karsten eskildsen. chaufføren angav, hvor han gerne ville
have godset placeret inde i traileren.
surringen af gods står chaufføren altid for. han assisterer med praktiske oplysninger om,
hvor det er mest hensigtsmæssigt at surre. i dette tilfælde opdagede han, at chaufføren slet
ikke havde surret anlægget, da denne begyndte at lukke traileren. både karsten eskildsen og
han gjorde chaufføren opmærksom på, at der skulle surres, men chaufføren talte kun russisk
og forstod ikke, hvad de sagde. han ringede derfor til alexander korsakov, således at ale-
xander over telefonen kunne instruere chaufføren i at surre korrekt.
karsten eskildsen og han gik til frokost efter, at chaufføren havde modtaget instruktioner fra
alexander korsakov. chaufføren kørte allerede af sted ca. 10-15 minutter efter telefonsamta-
len. det er ikke muligt at nå at surre godset forsvarligt på 15 minutter.
i traileren stod maskindelene på træbjælker med skridsikkert materiale under. det skridsikre
materiale står chaufføren for. godset er nogle gange boltret fast til træbjælkerne. han husker
ikke præcist, hvordan godset stod på træbjælkerne. det er muligt, at elkabinettet var sat på
strøer, og hvis dette var tilfældet, ville det være boltret fast.
ess har tidligere haft en lignende transport til rusland med samme art maskine. denne
transport foregik på samme vis, og her surrede chaufføren forsvarligt, således at der ikke
indtrådte transportskader. han var selv til stede, da denne maskine blev afleveret hos kun-
den.
                                                   - 13 -
han var ikke til stede ved modtagelsen af maskinanlægget, men kom til klimovsk to til tre
dage senere. på dette tidspunkt var han informeret om, at der var indtrådt transportskader.
da han kom frem til klimovsk, begyndte han at samle maskinanlægget, der stod inde i en
fabrikshal. det var tydeligt, at der var skader på godset; særligt forskydnings- og trykskader.
han undersøgte ikke servomotorerne nærmere, da en kyndig vurdering af servomotorernes
tilstand, kun kan foretages af specialister henset til motorernes karakter. delene var stadig
emballeret og stod på paller. da han forlod kunden var anlægget samlet, og gjort klar til
strømtilslutning. han satte ikke selv strøm til. det turde han ikke. anlægget kom ikke at kø-
re, men han var der.
han rejste tilbage til klimovsk, da de syv servomotorer skulle udskiftes. udskiftningen fandt
sted omkring et halvt år efter maskinanlæggets ankomst i klimovsk. han kunne konstatere,
at anlægget havde kørt i den mellemliggende periode; dog ikke på fuldt blus.
den tid han og thomas bang pedersen brugte i klimovsk på installering og montering af an-
lægget, skulle de under alle omstændigheder have brugt. det var udskiftning af beskadigede
reservedele, der tog omkring 10-15 timer ekstra.
parternes synspunkter
h-47-13
for topdanmark er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kument af 6. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
       ‛denne sag vedrører sagsøgtes erstatningsansvar som kontraherende cmr-fragtfører for
       en transportskade på et produktionsanlæg, der opstod medens forsendelsen var i sagsøg-
       tes ellers sagsøgtes underfragtføreres varetægt under transport fra pandrup, danmark til
       moskva, rusland.
       produktionsanlægget blev af sagsøgtes underfragtfører overtaget til transport i pandrup.
       efter oplastningen ville sagsøgtes underfragtførers chauffør umiddelbart påbegynde
       transporten til rusland uden at foretage nogen lastsikring og fastsurring af produktions-
       anlægget i traileren.
                                               - 14 -
sagsøgers forsikringstager gav i forbindelse hermed udtryk for over for chaufføren, at
dette ikke var forsvarligt, og chaufføren foretog herefter en fastsurring af godset med sur-
ringsstropper, som chaufføren havde medbragt i traileren.
under transportens udførelse blev produktionsanlægget beskadiget som følge af, at den
fastsurring og lastsikring, som chaufføren havde foretaget, var utilstrækkelig.
der blev af modtageren reklameret over skaderne i forbindelse med leveringen den 14.
marts 2012. der henvises til …act of acceptance of goods…
der blev tilsvarende reklameret af jane bjeldskov, ess technology a/s, den 15. marts
2012, …, hvormed der til interfjord blev fremsendt fotografier af de indtrådte skader.
det fremhæves, at det – udtrykkeligt – fremgår af anders kaasing’s e-mail besvarelse, at
han var orienteret om de pågældende skader, idet det fremgår af interfjord anmodede
om oplysning om skadernes omfang ‛rent prismæssigt‛.
det fremhæves i tilknytning hertil, at fotografierne… bl.a. er optaget af godset, mens det
fortsat befandt sig lastet i den trailer, hvormed det blev leveret til moskva.
det fremgår af lloyds agencys surveyrapport, … at besigtigelsen af det beskadigede
produktionsanlæg blev foretaget af lloyds surveyor den 22. maj 2012. rapporten er såle-
des udarbejdet på grundlag af en fysisk besigtigelse og vurdering af det beskadigede
gods. den omstændighed, at besigtigelsen ikke fandt sted, mens produktionsanlægget
befandt sig på traileren, er uden nogen betydning, idet en nærmere undersøgelse og ud-
redning af et omfang og en karakter af en indtrådt transportskade som den omhandlede i
almindelighed forudsætter en nærmere gennemgang af godset, som ikke kan finde sted
inde i traileren.
det fremgår dertil af de optagne fotografier, at delene til produktionsanlægget fortsat var
emballeret i den originale emballage på tidspunktet for besigtigelsen.
surveyoren har dertil i sin rapport anført, at beskadigelsen er indtrådt som følge af for-
hold under transportens udførelse:
‘we believe that the damages occurred during transit as a result of rough transit condi-
tions (rocking).’
på den ovennævnte baggrund skal det lægges til grund, at der ved levering af produkti-
onsanlægget den 14. marts 2012 i moskva var indtrådt beskadigelser af produktionsan-
lægget, …. sagsøgte er erstatningsansvarlig for disse skader, jf. cmr-lovens § 24, idet de
opstod medens godset var i sagsøgtes eller sagsøgtes underfragtføreres varetægt.
den indtrådte skade er opgjort som det fremgår ….
reservedele og udskiftning af beskadigede komponenter:               dkk        181.207,00
rejseomkostninger:                                                   dkk        24.666,00
hotelovernatninger:                                                  dkk        14.844,00
forplejning:                                                         dkk        8.190,00
ingeniørtimer                                                        dkk        100.680,00
i alt:                                                               dkk        329.541,00
                                                      - 15 -
      til støtte for den nedlagte rentepåstand henvises til ..., at der er fremsat erstatningskrav
      over for sagsøgte den 5. november 2012.‛
for interfjord er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
ment af 8. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
      ‛sagsøgte, interfjord a/s, gør de samme anbringender gældende overfor sagsøger, top-
      danmark forsikring a/s, som de adciterede, itella logistics a/s og transfera uab, har
      gjort gældende overfor adcitanten, interfjord a/s, til støtte for ansvarsfrihed.
      særligt gøres følgende gældende:
      det bestrides, at topdanmark har dokumenteret, at de konstaterede skader er opstået
      under den udførte transport. modtager har på cmr-fragtbrevet kvitteret for godsets
      modtagelse uden forbehold. den af afsender og modtager foretagne besigtigelse er sket
      to måneder efter ankomsten af godset til modtager, og efter at godset var aflæsset i en fa-
      brikshal, hvorfor besigtigelsesmandens rapport i det hele taget ikke kan tjene som bevis
      for, at skaden er indtruffet under transport og hvad den mulige skadesårsag var.
      det bestrides, at skaderne skulle være forårsaget af chaufførens manglende behørige sik-
      ring af lasten, idet interfjord af itella har fået oplyst, at sikring af lasten blev foretaget af
      ess technology selv.
      det er interfjords opfattelse, at skaderne snarere skyldes mangelfuld eller fejlagtig embal-
      lering af godset og/eller aflæsningen eller håndteringen i værkstedshallen.
      det gøres endvidere gældende, at der ikke er modtaget rettidig reklamation fra ess
      technology a/s, jf. cmr-lovens § 38. det må således lægges til grund, at godset ikke var
      skadet ved ankomsten til modtager, medmindre topdanmark kan bevise noget andet.
      det bestrides, at der er sket behørig reklamation overfor interfjord. interfjords medarbej-
      der anders kaasing fik den 15. marts 2012 tilsendt nogle ‛billeder‛ fra ess technology
      a/s (…), men bad straks om kopi af cmr-fragtbrevet på transporten med påtegning om
      evt. forbehold fra modtager. en sådan påtegning blev ikke foretaget, har det siden vist
      sig.
      skadens omfang bestrides, da det alene er handelsaftalens parter – afsender og modtager
      -, der har besluttet, hvad der skulle ske med godset af hensyn til mulig risiko for skader.
      skadesopgørelsen bestrides i sin helhed, jf. også ovenfor.
      herudover henvises til de anbringender, der er gjort gældende af itella logistics a/s og
      transfera uab, idet disse synspunkter, anbringender og provokationer alle tillige gøres
      gældende over for topdanmark forsikring a/s.‛
                                                     - 16 -
h-52-13
for interfjord er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
ment af 8. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
       ‛interfjord gør de samme anbringender gældende overfor itella, som sagsøger, topdan-
       mark, i hovedsagen har gjort gældende overfor interfjord.‛
for itella er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
4. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
       ”til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at der ikke er indtrådt nogen
       skade mens godset har været i adciteredes - eller andres for hvem adciterede hæfter - va-
       retægt.
       det gøres gældende, at modtager af godset ved sin kvittering på fragtbrevet har accepte-
       ret godsets stand, hvorfor eventuelle skader konstateret to måneder efter godsets modta-
       gelse, må tilskrives modtagers egne forhold.
       det bestrides, at der er reklameret rettidigt, jf. cmr-lovens § 38, og det bestrides, at det i
       hoved-sagen fremlagte act of acceptance of goods, …, er modtaget af itella logistics a/s
       eller andre personer, som itella logistics a/s måtte hæfte for.
       som følge af manglende reklamation må det lægges til grund, at godset er modtaget i den
       i fragt-brevet angivne stand, jf. cmr-lovens § 38, stk. 1. det vil sige, at godset blev mod-
       taget uden skader af nogen art.
       det bestrides endvidere, at den i hovedsagen (…) fremlagte rapport, udfærdiget af
       lloyds agency, crs ltd., kan tillægges nogen bevismæssig værdi under sagen, idet der
       er tale om en ensidig undersøgelse/vurdering, som ingen af de øvrige involverede parter
       har medvirket i/til. af indlysende årsager kan et erstatningsansvar i en transportsag i
       størrelsesordenen kr. 323.929,00 ikke pålægges og fordeles på grundlag af skadelidtes eg-
       ne undersøgelser af påståede skader på det transporterede gods, henset til at godset er
       modtaget uden nogen former for forbehold fra modtagers side.
       det bestrides endvidere, at der foreligger dokumentation for tab og årsagsforbindelse.‛
h-53-13
for itella er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
4. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
       ‛til støtte for den af itella logistics a/s nedlagte påstand gøres det gældende, at adcite-
       rede som udførende cmr-fragtfører er ansvarlig for skaderne på det transporterede
       gods, jf. cmr-lovens § 24.
                                                  - 17 -
     det gøres gældende, at adciterede ikke har foretaget fornøden surring af godset ved
     transportens påbegyndelse i pandrup, med henblik på at undgå skader under den fore-
     stående transportafvikling.
     det bestrides at kravet er forældet, idet forældelsesfristen blev suspenderet den 4. januar
     2013, og suspensionen er ikke efterfølgende bragt til ophør.
     såfremt det i sag h-52-13 lægges til grund, at der er reklameret rettidigt i anledning af de
     omhandlede skader, jf. cmr-lovens § 38, gøres det gældende, at der tillige er reklameret
     rettidigt over for transfera uab.
     itella logistics a/s gør i øvrigt de samme synspunkter og anbringender (mutatis mutan-
     dis) gældende, som interfjord a/s har gjort gældende over for itella logistics a/s i sag h-
     52-13.‛
for transfera er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
ment af 8. juni 2015, hvoraf fremgår blandt andet:
     ‛det bestrides, at de påberåbte skader er opstået under transporten. det bestrides ligele-
     des, at skaderne er forårsaget af chaufførens manglende sikring af lasten. transfera var
     alene antaget til en lokal dansk transport, og der er intet som antyder, at arbejdet med
     denne transport ikke var korrekt udført.
     selv hvis det måtte blive dokumenteret, at skaderne er opstået under transporten, gøres
     det gældende, at de påberåbte skader under alle omstændigheder ikke kan henføres til
     den del af transporten, som transfera varetog. transfera har derfor ikke noget ansvar for
     skaderne. da transfera udelukkende var antaget til at udføre den lokale transport i
     danmark, bærer transfera ikke noget ansvar for efterfølgende transportørers fejl og for-
     sømmelser. transfera hæfter derfor ikke for den russiske transportørs (uab ridvidas)
     udførelse af transporten, da transfera ikke havde andel i den russiske del af transporten
     hverken som udførende eller kontraherende fragtfører.
     det gøres gældende, at der ikke er modtaget rettidig reklamation overfor transfera jf.
     cmr-lovens § 38. endvidere gøres det gældende, at kravet overfor transfera er forældet.
     transporten blev afsluttet den 6. marts 2012 og der rejses først krav overfor transfera i
     januar 2013. transfera afviste ansvar inden for 3 dage, men stævning blev først udtaget i
     juni 2013, hvorfor stævning er udtaget mere end et år efter afleveringen af godset.
     transfera er ikke bundet af nogen fristforlængelse ydet mellem transportkædens øvrige
     parter. transfera modtog reklamation pr e-mail og svarede pr e-mail. transfera har på in-
     tet tidspunkt modtaget nogen original dokumenter, og har derfor ikke pligt til at returne-
     re dokumenter til itella, jf. u1980.870s.
     endelig bestrides skadernes omfang samt skadesopgørelsen, og der henvises også i så
     henseende til bemærkningerne fremsat i hovedsagen. det gøres gældende, at servomoto-
     rerne ikke var reelt beskadigede under henvisning til, at de var kasserede ‛despite of on-
     ly slight damages on the motor’s surface‛. det bemærkes endvidere, at omkostningerne
                                                    - 18 -
       inkluderer nogle rejseudgifter, der ikke forekommer rimeligt begrundede i de skader, der
       hævdes opstået under transporten. det har således næppe været nødvendigt at foretage
       intet mindre end tre rejser til rusland i forbindelse med skaden, herunder en rejse på 10
       dage i september 2012, med et todages ophold i stockholm undervejs. ‛
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
det fremgår tydeligt af de fremlagte fotos af anlægget i traileren, at elkabinettet er væltet ind
over anlæggets øvrige dele, og at dele af anlægget har fået slag og er blevet ridset. på denne
baggrund finder retten det godtgjort, at der er sket skader på maskinanlægget.
der er i sagen fremlagt et fragtbrev uden kvittering, og de tydelige gnubbeskader på ma-
skinanlæggets dele, der kan ses på de fremlagte fotos, er typiske skader på gods, når godset
under en transport har kunnet forrykke sig. når dette sammenholdes med de billeder, der er
taget af anlægget i traileren, herunder hvor et surringsbånd hænger løst hen over en del af
anlægget, og da interfjord ikke har sandsynliggjort, at der i øvrigt foreligger omstændighe-
der, som kan medføre, at skaderne er opstået hos ess eller under læsning, finder retten det
bevist, at skaderne er indtruffet i den periode, hvor anlægget var i fragtførerens varetægt.
på baggrund af de afgivne forklaringer lægger retten til grund, at det var transferras chauf-
før, der udførte surringen af godset. retten finder det godtgjort, at de indtrufne skader ikke
kunne være opstået, såfremt anlægget havde været tilstrækkeligt og forsvarligt surret. heref-
ter og da surring af gods påhviler fragtføreren, finder retten, at interfjord som kontraherende
fragtfører er ansvarlig for de indtrufne skader.
interfjord skal derfor til topdanmark betale et beløb, der skønsmæssigt fastsættes til 250.000
kr. da retten ikke vil tilsidesætte karsten søgaards forklaring om, at det af hensyn til servo-
motorernes særlige karakter var nødvendigt at udskifte disse, består beløbet af fuld godtgø-
relse for de reservedele, der måtte udskiftes, mens omkostningerne til ingeniørtimer og ho-
tel- og rejseomkostninger, er fastsat skønsmæssigt.
i forholdet mellem interfjord og itella finder retten, at det først med sikkerhed kan lægges til
grund, at interfjord henvendte sig til itella vedrørende de indtrufne skader i januar 2013.
                                                  - 19 -
den sene henvendelse afskar imidlertid ikke itella fra at inddrage sine underfragtførere i sa-
gen eller på anden måde at varetage sine interesser, og da itella derudover ikke ses at have
lidt et retstab, finder retten, at interfjord ikke med den sene henvendelse har mistet sin ret til
at rette et friholdelseskrav mod itella. itella skal derfor friholde interfjord for betaling af de
beløb, inklusive renter og sagsomkostninger, som interfjord pålægges at betale ved denne
dom.
i forholdet mellem itella og transfera finder retten, at transferas e-mail af 7. januar 2013,
udgør en klar og utvetydig afvisning af ansvar for hændelsen. idet itella først udtog stæv-
ning mod transfera efter udløbet af etårsfristen i cmr-lovens § 41, er itellas krav mod
transfera forældet. det kan ikke føre til et andet resultat, at transfera ikke samtidig med af-
visningen returnerede de dokumenter, der var vedhæftet itellas reklamationsmail af 4. janu-
ar 2013. som følge heraf, gives transfera medhold i sin frifindelsespåstand over for itella.
sagsomkostninger
efter udfaldet af h-47-13, skal interfjord til topdanmark betale 58.000 kr. i sagsomkostnin-
ger. beløbet omfatter dækning af advokatudgifter og retsafgift, og er fastsat under hensyn til
sagens værdi, karakter og omfang.
efter udfaldet af h-52-13, skal itella til interfjord betale 43.000 kr. i sagsomkostninger. belø-
bet omfatter dækning af advokatudgifter og retsafgift, og er fastsat under samme hensyn
som nævnt ovenfor.
efter udfaldet af h-53-13, skal itella til transfera betale 25.000 kr. i sagsomkostninger. belø-
bet omfatter dækning af advokatudgifter og retsafgift, og er fastsat under samme hensyn
som nævnt ovenfor.
                                         thi kendes for ret:
interfjord a/s skal inden 14 dage til topdanmark forsikring a/s betale 250.000 kr. med til-
læg af procesrenter fra den 27. maj 2013. inden samme frist skal interfjord a/s til topdan-
                                                - 20 -
mark forsikring a/s betale 58.000 kr. i sagsomkostninger, som forrentes efter rentelovens §
8a.
itella logistics a/s skal inden 14 dage friholde interfjord a/s for de idømte beløb, inklusive
renter og sagsomkostninger, og skal inden samme frist til interfjord a/s betale 43.000 kr. i
sagsomkostninger, som forrentes efter rentelovens § 8.
itella logistics a/s skal inden 14 dage til transfera uab betale 25.000 kr. i sagsomkostninger,
som forrentes efter rentelovens § 8a.
 flemming werner jensen               lise krüger andersen               kaj flemming nielsen
                                              (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
h001400r - kj
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                               afsagt den 30. april 2004
sag h 14/02                 vagn dujardin telematik a/s
                            (advokat mads berendt)
                            mod
                            esmi a/s
                            (advokat monica reib)
                                        dom
sagen drejer sig om, hvorvidt der under en telefonsamtale den 23. november 2001
mellem ralf dujardin og johan stigzelius er indgået en endelig aftale, om at esmi
a/s (i det følgende: esmi) skulle købe aktiviteterne i vagn dujardin telematik a/s
(i det følgende: securinord).
påstande
securinord har påstået esmi dømt til at betale 3.600.000 kr. med procesrente af
2.100.000 kr. fra den 12. februar 2002 og af 1.500.000 kr. fra den 4. november 2002,
til betaling sker.
esmi har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
                                          - 2 -
i 1994 indgik securinord aftale om eneforhandling af oy esmi ab’s produkter i
danmark. denne aftale blev opsagt af oy esmi ab i september 2001 på grund af
generelle omstruktureringer i lexel-koncernen, som oy esmi ab er en del af.
       der blev i forlængelse af opsigelsen afholdt et møde mellem parterne, hvor
man drøftede opsigelsen af forhandleraftalen og oy esmi ab’s eventuelle
overtagelse af securinord. ralf dujardin, der er direktør i securinord og i
securinords moderselskab vagn dujardin a/s og eneaktionær i vagn dujardin aps,
sendte ugen efter mødet et udkast til aftale til johan stigzelius fra oy esmi ab.
efter udkastet skulle oy esmi ab købe samtlige aktier i securinord af vagn
dujardin a/s for 8 mio. kr.
       johan stigzelius sendte et referat til ralf dujardin, hvoraf det fremgik, at der
var enighed om, at oy esmi ab skulle vurdere, om dette selskab ville købe
securinord, at beslutningen skulle træffes hurtigst muligt, og at prisen for aktierne
ville blive fastsat efter en økonomisk due diligence.
       den 8. november 2001 blev der afholdt et nyt møde, hvor man drøftede, om
virksomhedsoverdragelsen i givet fald skulle gennemføres ved, at oy esmi ab
købte aktierne i securinord af vagn dujardin a/s, eller ved køb af securinords
aktiviteter. parterne var efter mødet enige om, at overtagelsen eventuelt kunne ske pr.
1. januar 2002. der var endvidere enighed om, hvad der skulle ske med securinords
to lejemål, securinords varelagre og andre udvalgte men ikke nærmere specificerede
aktiver. der var ikke enighed om prisen for securinord, om hvordan overdragelsen
skulle ske, og om hvad der skulle ske med medarbejderne i securinord, herunder
hvordan man skulle sikre, at personalet ville fortsætte i virksomheden i forbindelse
med et ejerskifte.
       ralf dujardin fremkom den 11. november 2001 på vegne vagn dujardin a/s
med et forslag til overdragelsesvilkår baseret på, at oy esmi ab eller lexel ab,
som var et andet selskab i lexel-koncernen, som også var repræsenteret af johan
stigzelius, skulle købe aktierne i securinord. ralf dujardin erkendte, at parterne med
de foreslåede vilkår var et stykke fra hinanden, men gav udtryk for, at han håbede på,
at de kunne blive enige.
       den 13. november 2001 fremkom johan stigzelius på vegne af lexel ab
med et tilbud på en pris for esmi’s køb af securinord baseret på en overdragelse af
selskabets aktiviteter. andre vilkår end de økonomiske skulle efter tilbuddet være
                                         - 3 -
genstand for forhandling, hvis parterne blev enige om prisen. tilbuddet var betinget
af udarbejdelse af en hensigtserklæring og af lexel ab's bestyrelses godkendelse.
       den følgende dag havde ralf dujardin og johan stigzelius en telefonsamtale,
under hvilken de drøftede de økonomiske overdragelsesvilkår med udgangspunkt i
en overtagelsesdato den 1. januar 2002. der var stadig ikke enighed om prisen og
betalingsmåden mv. ralf dujardin bekræftede telefonsamtalen med en e-mail. der
var herefter en e-mail korrespondance mellem johan stigzelius og ralf dujardin,
hvor ralf dujardin til sidst udtrykte sin forundring over, at overdragelsen af
securinord skulle være så kompliceret.
       den 19. november 2001 fremsendte carsten nielsen på vegne esmi et udkast
til en hensigtserklæring, hvorefter aktierne i securinord skulle overdrages fra vagn
dujardin a/s til esmi med overtagelsesdag den 1. januar 2001 på nærmere angivne
økonomiske vilkår og med en konkurrenceklausul for ralf dujardin. der skulle efter
udkastet til hensigtserklæring foretages en due diligence, ligesom der skulle
udarbejdes særlige notater vedrørende securinords skatteforhold, navne og andre
immaterielle     rettigheder   samt     vedrørende    securinords    produkter    og
produktgodkendelser.
       den 21. november 2001 sendte ralf dujardin et nyt udkast til
hensigtserklæring til johan stigzelius og carsten nielsen om overdragelsen af
aktierne i securinord. udkastet adskilte sig fra carsten nielsens udkast både med
hensyn til prisfastsættelsen og konkurrenceklausulens formulering. det fremgik af
ralf dujardins udkast, at esmi skulle foretage en due diligence, og at ”bestyrelsen”
endeligt skulle acceptere hensigtserklæringen.
       den 22. november sendte esmi’s advokat et nyt udkast til hensigtserklæring,
som indholdsmæssigt svarede til carsten nielsens udkast af 19. november 2001, og
som afveg fra ralf dujardins udkast blandt andet med hensyn til prisfastsættelsen.
derudover var der i hensigtserklæringen indført flere vilkår for overdragelsen,
herunder at vagn dujardin a/s skulle stille visse garantier. hensigtserklæringen var
betinget såvel af en due diligence som af godkendelse fra lexel ab’s bestyrelse,
som også skulle godkende den endelige aftale. ifølge en tidsplan skulle den endelige
overdragelsesaftale mellem parterne underskrives den 15. december 2001. udkast til
hensigtserklæring blev tilbagekaldt samme dag af esmi’s advokat.
       fredag den 23. november 2001 meddelte johan stigzelius ralf dujardin, at
bestyrelsen for lexel ab ikke kunne godkende, at esmi erhvervede aktierne i
                                            - 4 -
securinord, men at esmi med udgangspunkt i de tidligere tilbud ønskede en fortsat
forhandling om esmi’s erhvervelse af aktiviteterne i securinord.
       samme dag blev der afholdt et møde hos securinord, hvori carsten nielsen
deltog for esmi og ralf dujardin og finn egede for securinord. derudover deltog
securinords revisor mikkel styhr. på mødet drøftedes alene prisen for securinords
aktiver og aktiviteter. efter at de tilstedeværende var blevet enige om en pris, ringede
carsten nielsen på opfordring af ralf dujardin til johan stigzelius og forelagde,
hvad parterne var blevet enige om. johan stigzelius ringede tilbage til carsten
nielsen efter at have været i kontakt med et bestyrelsesmedlem i lexel ab. ud
over carsten nielsen talte johan stigzelius med ralf dujardin. samtalernes indhold
vil blive belyst gennem forklaringerne.
       mandag den 26. november 2001 skulle der afholdes et møde med
medarbejderne i securinord, hvori johan stigzelius skulle deltage. umiddelbart
inden mødet meddelte johan stigzelius imidlertid, at esmi kun ville købe aktiverne
og aktiviteterne i securinord, hvis overdragelsessummen blev reduceret med 1 mio.
kr. i forhold til, hvad han havde fået forelagt i telefonen. parterne gik herefter hver til
sit.
       der pågik herefter korrespondance mellem ralf dujardin og esmi. ralf
dujardin fastholdt i starten, at der allerede var indgået en aftale under
telefonsamtalen den 23. november 2001. efterfølgende genoptog parterne dog
forhandlingerne om esmi’s køb af aktiverne og aktiviteterne i securinord. parterne
var dog meget langt fra hinanden, og forhandlingerne blev afbrudt.
forklaringer
ralf dujardin har forklaret, at han under hele forhandlingsforløbet frem til den 23.
november 2001 var klar over, at en overdragelsesaftale var betinget af udarbejdelse
af en hensigtserklæring, som skulle godkendes af lexel-bestyrelsen, og af, at der
blev foretaget due diligence.
       på mødet den 23. november 2001 diskuteredes kun prisen for securinords
aktiver og aktiviteter. han havde fået den opfattelse, at carsten nielsen kunne indgå
en endelig aftale, men havde dog ikke set nogen fuldmagt. det blev ikke drøftet, at
aftalen skulle være skriftlig.
       de var efter 2½-3 timer blevet enige om en pris, som carsten nielsen forelagde
for johan stigzelius over sin mobiltelefon. der var ikke medhør. carsten nielsen
                                         - 5 -
nævnte ikke andet end prisen i telefonen, hvilket heller ikke var nødvendigt, da der
var klarhed over de andre vilkår. carsten nielsen bad på ralf dujardins opfordring
johan stigzelius om at få lexels bestyrelses godkendelse af prisen.
      da johan stigzelius og carsten nielsen talte sammen lidt senere, oplevede han
samtalen som en bekræftelse på, at det, som de havde forhandlet sig frem til, var
godkendt. han talte herefter selv med johan stigzelius i ca. 5 minutter, hvor han
gennemgik alle punkterne i sit eget udkast til hensigtserklæring af 21. november
2001,    som     han  mente    var   udtryk   for   parternes   fælles  forståelse  af
overdragelsesvilkår. han havde ikke gennemgået esmi’s seneste udkast til
hensigtserklæring. johan stigzelius bekræftede alle punkterne, og at han havde fået
bestyrelsens godkendelse, hvilket han tillige bekræftede overfor carsten nielsen.
han havde ikke drøftet garantistillelse i forbindelse med forhandlingerne med johan
stigzelius.
      efter hans opfattelse blev der på mødet indgået en bindende aftale, der bare
skulle nedfældes på papir og underskrives. en hensigtserklæring var ikke længere på
tale og ej heller en due diligence. bestyrelsens godkendelse havde de efter hans
opfattelse fået.
johan stigzelius har forklaret, at den sædvanlige procedure inden for lexel-
koncernen ved koncern-selskabers opkøb af virksomheder er, at alle forslag til køb i
form af en hensigtserklæring forelægges skriftligt for bestyrelsen for lexel ab til
godkendelse.
      carsten nielsen havde inden mødet fredag den 23. november 2001 udarbejdet
tre forskellige scenerier, hver med angivelse af en maksimalpris. han havde set
scenarierne igennem inden mødet. da carsten nielsen ringede den 23. november
2001, sad han i sin bil. carsten nielsen sagde, at de var blevet enige om scenarie iii.
efter at have talt med carsten nielsen, ringede han til jan rostedt, hans
kontaktperson i bestyrelsen i lexel ab og fik grønt lys til at gå videre med
forhandlingerne og de formelle forberedelser. han havde også talt med ralf
dujardin, som havde konstateret, at ”vi går videre”. dette var johan stigzelius enig
med ham i, og ralf dujardin havde bedt ham om at bekræfte det overfor carsten
nielsen, hvilket han havde gjort.
      man var således enige om en ramme, der herefter kunne arbejdes videre med.
udgangen på samtalen var således, at man nu skulle lave en due diligence med
                                         - 6 -
gennemgang af virksomhedens kontrakter mv. og udarbejde de nødvendige papirer,
så sagen kunne forelægges bestyrelsen i lexel ab til godkendelse.
       i løbet af weekenden ringede jan rostedt og fortalte ham, at han havde drøftet
sagen med et andet bestyrelsesmedlem i lexel ab, og at lexel ab’s bestyrelse
ikke ville godkende en handel på de forelagte vilkår. han fortalte dette til ralf
dujardin personligt umiddelbart, inden de skulle have møde med personalet mandag
den 26. november 2001.
finn egede har forklaret, at han først blev involveret i overdragelsen ved mødet den
8. november 2001. alle selskabets aktiver blev gennemgået på mødet, og han mente,
at parterne langt hen ad vejen var nået til enighed. han deltog også i mødet den 23.
november 2001. der var ingen udestående punkter vedrørende økonomien, efter at
parterne var blevet enige efter 2½-3 timers forhandlinger. der var alene praktiske
ting tilbage, og de var gennemdebatteret og på plads.
       carsten nielsen ringede til johan stigzelius for at sikre sig, at man havde en
aftale. det var ralf dujardin, der ville have, at han ringede. carsten nielsen fortalte
efter samtalen med johan stigzelius, at aftalen var hjemme, men at johan stigzelius
lige skulle have den bekræftet i bestyrelsen. carsten nielsen talte lidt senere med
johan stigzelius, og gav hurtigt mobiltelefonen til ralf dujardin. ralf dujardin
nævnte samtlige detaljer og spurgte johan stigzelius, om de var enige om punkterne.
herefter sagde han ”så har vi en aftale”. carsten nielsen fik mobiltelefonen tilbage
igen. han hørte ikke efter hvad der yderligere blev sagt.
mikkel styhr har forklaret, at han er securinords revisor. han deltog i mødet den 23.
november 2001. det er hans klare opfattelse, at parterne var nået til enighed om
overdragelsessummen, og at johan stigzelius skulle godkende den. ralf dujardin
bad om, at aftalen blev godkendt af bestyrelsen. han talte med carsten nielsen om,
at der skulle udarbejdes en overdragelsesaftale, og han bad om, at den blev sendt til
deres skatteafdeling. de havde ikke talt om aftalens nærmere indhold.
carsten nielsen har forklaret, at han blev bedt om at bistå esmi i forbindelse med
esmi’s køb af securinord. han havde ikke fået fuldmagt til at indgå nogen aftaler og
havde på ingen anden måde kompetence hertil. han havde deltaget i enkelte møder
med ralf dujardin inden den 23. november 2001. et af diskussionspunkterne var,
                                          - 7 -
hvordan      man     kunne      fastholde    securinords      medarbejdere      ved   en
virksomhedsoverdragelse, da medarbejderne var nøglen til securinords succes.
       det var hans udkast til hensigtserklæring, som esmi’s advokat havde bygget
sit udkast til hensigtserklæring på. ralf dujardins udkast afveg på nogle punkter fra
både hans og advokatens, og det var sikkert, at der skulle udarbejdes flere udkast,
førend parterne ville være blevet enige.
       den 23. november 2001 var de efter 2½-3 timer blevet enige om prisen for
securinords aktiver og aktiviteter, hvorefter han ringede til johan stigzelius. johan
stigzelius sagde, at han ville arbejde videre med tallene og ringe tilbage senere. da
johan stigzelius ringede tilbage, blev telefonen hurtigt givet videre til ralf dujardin.
han kan ikke huske, hvad johan stigzelius havde sagt til ham, og om ralf dujardin
foreholdt johan stigzelius andet end de tal, de var kommet frem til. han opfattede
situationen således, at det blev bekræftet, at de kunne arbejde videre med det, de var
kommet frem til. johan stigzelius sluttede samtalen med at bede ham overdrage
sagen til esmi’s advokat, så hun kunne udarbejde en ny hensigtserklæring.
jan olsen har forklaret, at han er direktør i esmi. esmi tegnes af 1 direktør og 1
bestyrelsesmedlem eller 2 bestyrelsesmedlemmer i forening. han vidste ikke, at
esmi var i gang med at erhverve securinord førend den 22. november 2001, hvor
han fik at vide, at de muligvis skulle besigtige en virksomhed den 26. november
2001. da han talte med johan stigzelius fredag eller lørdag inden mandagsmødet, fik
han at vide, at parterne var blevet enige, og at besigtigelsen derfor blev til noget.
parternes synspunkter
securinords advokat har gjort gældende, at vagn dujardin a/s og esmi var blevet
enige om de væsentligste aftalevilkår ved en overdragelse af aktierne i securinord.
på baggrund af disse aftalevilkår kunne der udarbejdes en overdragelsesaftale. det
eneste, der ændrede sig, da man gik fra en aktieoverdragelse til en overdragelse af
securinords aktiver og aktiviteter, var en ændring i overdragelsessummen. denne
blev man enig om på mødet den 23. november 2001.
       johan stigzelius fik telefonisk forelagt størrelsen af overdragelsessummen med
samtlige detaljer den 23. november 2001, og han blev bedt om at få den godkendt
hos sin bestyrelse, hvilket han senere over for ralf dujardin bekræftede at have fået.
                                           - 8 -
       ralf dujardin har været berettiget til at antage, at johan stigzelius efter sin
stilling har kunnet indgå en sådan aftale, og at bestyrelsen endeligt havde godkendt
denne.
       der var dermed indgået en mundtlig aftale, som skulle nedfældes på skrift, og
esmi har ikke ført bevis for, at denne aftale skulle være betinget af såvel en due
diligence som en yderligere godkendelse fra bestyrelsen for lexel ab.
       denne aftale er misligholdt af esmi, og da virksomheden i stedet for at blive
solgt som going concern med goodwill har måttet sælges i enkelte dele uden at opnå
betaling for goodwill, har securinord tabt goodwill til en værdi af 3,6 mio. kr.
esmis advokat har gjort gældende, at parterne allerede fra starten af forhandlingerne
var langt fra hinanden. da overdragelsen ændrede karakter efter 2 måneder, var
parterne ikke engang nået til enighed om den hensigtserklæring, der skulle fastlægge
rammerne for en overdragelsesaftale.
       da johan stigzelius blev ringet op af carsten nielsen den 23. november 2001,
bekræftede han alene, at parterne kunne fortsætte forhandlingerne. de vidner, der har
bekræftet, at der skulle have været indgået en aftale mellem securinord og esmi, har
alle tilknytning til securinord og deres udsagn bygger på, hvad ralf dujardin har
fortalt dem. alligevel er der enighed blandt disse vidner om, at der efterfølgende
skulle udarbejdes en skriftlig aftale. denne aftale ville ganske naturligt blive
genstand for yderligere forhandlinger.
       ralf dujardin kan ikke med rette tro, at johan stigzelius telefonisk kunne
godkende en aftale om køb af securinords aktiviteter, mens han kørte i bil og uden at
have set noget på skrift, specielt i betragtning at johan stigzelius ikke alene kunne
tegne esmi. ralf dujardin og hans advokat kunne derudover ikke med rette tro, at
der ikke længere skulle foretages en due diligence. samtlige hensigtserklæringer var
betinget af en due diligence, og netop ved overdragelse af et selskabs aktiver og
aktiviteter er kravet til en due diligence større.
       det påståede tab er i øvrigt udokumenteret, ligesom securinord ikke har
opfyldt sin tabsbegrænsningspligt.
sø- og handelsrettens afgørelse
ralf dujardin drøftede som eneaktionær i vagn dujardin a/s - et moderselskab til
securinord - spørgsmålet om salg af aktierne i securinord til esmi med blandt andet
                                          - 9 -
johan stigzelius. johan stigzelius kunne ikke tegne esmi på egen hånd, selvom han
sad i selskabets bestyrelse, idet tegningsreglerne krævede underskrift af             2
bestyrelsesmedlemmer eller 1 direktør og 1 bestyrelsesmedlem i forening.
       carsten nielsen brugte i sit udkast til aftale om aktiekøb af 19. november 2001
terminologien ”udkast til hensigtserklæring” og angav bl.a., at esmi skulle have
adgang til at foretage due diligence. ralph dujardins eget udkast angav udtrykkeligt,
at det var et udkast til hensigtserklæring, at der skulle gennemføres due diligence, og
at hensigtserklæringen var betinget af, at bestyrelsen senest 3 dage efter
underskrivelsen gav sin endelige accept. advokat reibs udkast til hensigtserklæring
af 22. november 2001 med prismæssige ændringer svarede indholdsmæssigt til det
udkast, carsten nielsen tidligere havde sendt, og fastsatte yderligere en betingelse
om bestyrelsens godkendelse af en endelig aftale.
       ved mail af 23. november 2001 kl. 7:33 meddelte johan stigzelius, at
bestyrelsen – uventet for johan stigzelius – havde besluttet, at der ikke kunne
gennemføres et køb af aktier, og advokat reib tilbagekaldte i umiddelbar forlængelse
heraf sit udkast til hensigtserklæring. i stedet blev tilbudt forhandlinger om køb af
aktiver med udgangspunkt i johan stigzelius’ oprindelige forslag. ralph dujardin
drøftede herefter salg af aktiverne med johan stigzelius og carsten nielsen. der er
intet oplyst, som kunne give ralph dujardin noget grundlag for at antage, at johan
stigzelius eller carsten nielsen kunne træffe beslutning på egen hånd, og ralph
dujardin måtte også efter det hidtidige forløb forvente, at en aftale skulle udmøntes i
en hensigtserklæring, at der skulle gennemføres due diligence mv., og at bestyrelsen
for esmi/lexel ab skulle godkende den endelige aftale.
       det kan efter de modstridende forklaringer ikke anses for bevist, at bestyrelsen
i lexel ab i forbindelse med en telefonisk forelæggelse fra johan stigzelius skulle
have godkendt handelen endeligt, og at johan stigzelius skulle have givet udtryk
herfor over for ralf dujardin. selv om der måtte have været opnået enighed om
prisen for virksomheden, udestod der fortsat en række forhold af væsentlig betydning
for virksomhedskøberen, navnlig et garantikatalog og en tilkendegivelse fra medar-
bejderne om, at de ikke straks efter overdragelsen ville søge nye udfordringer.
       det lægges herefter til grund, at ralph dujardin, carsten nielsen og johan
stigzelius højst kan være blevet enige om indholdet af en ny hensigtserklæring, der
fortsat betingede handelen af foretagelsen af due diligence, og af, at bestyrelsen for
esmi/lexel ab godkendte en eventuel endelig aftale, hvilket svarer til den
sædvanlige fremgangsmåde ved sådanne virksomhedsoverdragelser.
                                         - 10 -
      idet der således ikke er ført bevis for, at der er indgået en endelig aftale om køb
af virksomhedens aktiver, skal sagsøgte frifindes.
                         t h i k e n d e s f o r r e t:
esmi a/s frifindes.
vagn dujardin telematik a/s skal inden 14 dage til esmi a/s betale 150.000 kr. i
sagsomkostninger.
      uffe thustrup                        elmer.                    hans jørgen nielsen
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -
                                     udskrift
                                         af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                      _________
den 23. januar 2002 blev af retten i sagen
h 86/00: telia finans danmark, filial af telia finans ab sverige
            (advokat jens ottosen-støtt)
            mod
            nordvestjysk folkecenter for vedvarende energi
            (advokat poul gudbjerg)
            adciteret:
            sharp it partner aps
            (advokat rené knudsen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
sagen vedrører betaling for en lejet kopimaskine som sagsøgeren, nordvestjysk
folkecenter for vedvarende energi, hurup, fik leveret af adciterede, sharp it
partner aps, herning, med sagsøgeren, telia finans danmark, filial af telia fi-
nans ab sverige, som financier (finansiel leaser).
telia har nedlagt påstand om at nordvestjysk folkecenter til telia skal betale kr.
414.345,00 med tillæg af moms kr. 103.586,00, ialt kr. 517.931 med tillæg af pro-
cesrente fra sagens anlæg den 13. september 2000.
                                            - 2 -
nordvestjysk folkecenter har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre
beløb, og har over for adciterede sharp it partner nedlagt påstand om at selskabet
skal friholde nordvestjysk folkecenter for ethvert beløb som nordvestjysk folkecen-
ter måtte blive pålagt at betale til telia. subsidiært har nordvestjysk folkecenter
nedlagt påstand om at sharp it partner til nordvestjysk folkecenter skal betale et
mindre beløb end kr. 517.931,00 med procesrente fra sagens anlæg.
sharp it partner har nedlagt påstand om frifindelse.
telia har oplyst at kopimaskinen som sagen handler om befinder sig hos telia. den
er til disposition for nordvestjysk folkecenter hvis der gives dom efter telias på-
stand.
sagsfremstilling
ved aftale dateret den 21. januar 2000 for nordvestjysk folkecenter og den 24. marts
2000 for telia lejede centret en kopimaskine sharp ar-405 for 72 måneder begyn-
dende den 1. april 2000. lejeafgiften pr. måned var kr. 5.775,00. lejen var variabel
med regulering efter 3 mdr. cibor-rente. som leverandør var angivet sharp it part-
ner, herning.
som særlige vilkår var anført:
”nærværende aftale afløser aftale med leasingfyn nr. 10001216
  tillæg til kontrakt af dato 21.01.2000”
herunder var anført som standardtekst:
        ”telia finans, som ejer det lejede, lejer dette til den ovenfor anførte lejer på de
        i denne aftale angivne vilkår, herunder vedhæftede ”almindelige betin-
        gelser for leje” ... hvilke betingelser lejer ved sin underskrift nedenfor
        bekræfter at have modtaget og være bekendt med. denne aftale er oprettet i et
        eksemplar, som lejer vil modtage en kopi af, så snart denne er underskrevet af
        begge parter. aftalen med vedhæftede bilag er bindende for lejer ved dennes
        underskrift på nærværende aftale og for telia finans, når aftalen er underskre-
        vet af denne. aftalen gælder kun under forudsætning af, at bestilling afgivet af
        telia finans overfor leverandøren vedrørende det lejede, opfyldes. lejer erklæ-
        rer at have udført sådan undersøgelse af det lejede, som efter sædvanlig han-
        delsbrug bør foretages ved modtagelse af gods. lejer er særlig opmærksom på,
                                          - 3 -
     at telia finans ikke bærer ansvaret for fejl eller mangler ved det lejede, skader
     på det lejede, forsinkelser i leveringen af det lejede, det lejedes anvendelighed
     og/eller egnethed m.m., jfr. alm.bet. pkt 2, 5 og 9. opmærksomheden hen-
     ledes i øvrigt på alm. bet. pkt 11 vedrørende maksimering af telia finans’
     ansvar.”
af de almindelige betingelser fremgår
     ”…
     3.1 levering af det lejede sker direkte fra leverandøren til lejer. den aftalte le-
     veringsdag er den dag, hvor leverandøren i henhold til aftalen skal holde det le-
     jede klar til afhentning. faktisk leveringsdag er den dag, hvor leverandøren
     faktisk leverer det lejede på den aftalte adresse.
     ...
      3.4 såfremt den faktiske leveringsdag indtræffer senere end den aftalte leve-
     ringsdag, foreligger der forsinkelse og telia finans skal straks underrettes her-
     om.
     …
     9. ansvar for forsinkelse, mangler og produktansvar
     9.1 lejer kan ikke rejse krav af nogen art overfor telia finans i forbindelse
     med forsinkelse som konstateres i medfør af pkt. 3 overfor.
     9.2 lejer bærer risikoen for, at det lejede med hensyn til konstruktion, holdbar-
     hed og øvrige egenskaber stedse svarer til lejers formål og har den forudsatte
     brugbarhed. telia finans er ikke ansvarlig for nogen form for mangler ved det
     lejede.
     ...
     9.4 såfremt det lejede er mangelfuldt eller i øvrigt ikke opfylder de af lejer for-
     udsatte krav, er lejer berettiget eller efter telia finans’ bestemmelse forpligtet
     til for egen regning at forhandle med eller om nødvendigt foretage fornødne
     retsskridt mod leverandøren eller producenten i denne forbindelse. eventuelle
     udgifter påført telia finans i denne anledning afholdes af lejer. telia finans
     foretager opgørelse i henhold til pkt. 10.5, således at lejer godskrives eventuel-
     le indkomne beløb, herunder erstatningsbeløb, såfremt købet annulleres eller
     hæves. såfremt købet fastholdes, og der opnås forholdsmæssigt afslag eller er-
     statning, tilkommer fordringen telia finans. lejer godtgøres herefter eventuel-
     le modtagne beløb ved en af telia finans nærmere fastsat regulering af fremti-
     dige lejeafgifter i lejeperioden.
     10. ophævelse, ophør m.v.
     10.5 ved aftalens ophævelse er telia finans berettiget til omgående betaling af
     de i henhold til aftalen forfaldne lejeafgifter og andre forfaldne betalinger, her-
     under f.eks. transportforsikring, emballage, fragt, omkostninger ved tilbagele-
                                            - 4 -
        vering af det lejede, omkostninger ved telia finans’ kreditvurdering af lejer,
        udgifter afholdt af telia finans overfor leverandøren, til det offentlige eller
        tredjemand m.v. herudover skal lejer til telia finans betale et beløb svarende
        til summen af samtlige lejeafgifter og eventuelle andre aftalte vederlag for den
        resterende lejeperiode samt et beløb svarende til den værdi, det lejede ville ha-
        ve haft ved lejeperiodens udløb – alt diskonteret til værdien på dagen for op-
        hævelsen med den af danmarks nationalbank på ophævelsestidspunktet fast-
        satte officielle diskonto. det skal dog i forbindelse med denne opgørelse god-
        skrives lejer det beløb, som telia finans’ salg af det lejede til tredjemand kan
        indbringe, med fradrag af efter telia finans’ skøn fastsatte rimelige salgsom-
        kostninger og omkostninger til evt. reparation af det lejede.
        11. erstatningsansvarets omfang
        11.1 telia finans har ikke noget ansvar for forsinkelse, mangler eller produkt-
        ansvar, jf. ovenfor pkt. 3 og 9. pålægges telia finans trods bestemmelserne i
        nærværende aftale ansvar overfor lejer er telia finans kun erstatningsansvarlig
        for lejers direkte tab og hæfter således aldrig for drifstab, avancetab, tab af data
        eller andet indirekte tab hos lejer. telia finans’ erstatningsansvar i forhold til
        lejer kan uanset tabets årsag eller karakter maksimalt udgøre det højeste af 1)
        15% af den i aftalen fastsatte værdi af det lejede eller 2) kr. 100.000.
        11.2 telia finans har, hvor ikke andet udtrykkeligt følger af nærværende aftale
        (herunder disse almindelige betingelser) krav på erstatning for sit direkte tab
        (herunder tabt fortjeneste på aftaler med lejer) ved lejers misligholdelse af den
        indgåede aftale.
         …”
kontraktstillægget dateret den 21. januar 2000 (sagens bilag 1a) er underskrevet af
tonni mikkelsen, sharp it partner, og stilet til nordvestjysk folkecenter, att. fru
leder ebba hummelshøj. det lyder således:
”sharp it partner vil løbende ændre nordvestjyske folkecente[rs] kontrakt, så de
ikke kommer til at betale mere end 53.984,00 kr. pr. år.
do[g] er der forbeholdt rentestigning, pristalsregulering, uforudsete udgifter samt
force majeure.
...”
i et tillæg til kontrakten dateret den 15. februar og underskrevet af tonni mikkelsen
hedder det at nordvestjysk folkecenter har fuld konverteringsret til andet sharp ud-
styr i hele lejeperioden, hvilket betyder at nordvestjysk folkecenter efter 2 år kan få
udskiftet maskinen til anden sharp kopimaskine, eller f.eks. få ændret deres kontrakt.
der er taget forbehold over for rentestigning, prisregulering, uforudsete udgifter samt
force majeure og en endelig kreditvurdering.
                                          - 5 -
i et brev af 18. maj 2000 fra sharp it partner til telia hedder det at leveringen ved
kontraktunderskrivelsen den 21. januar 2000 var aftalt til uge 6. sharp it partner
havde forlangt at få regnskab med henblik på en kreditvurdering. man fik regnskabet
den 25. februar 2000 efter flere rykkere. leveringen blev udsat til den 22. marts 2000
p.g.a. de hos nordvestjysk folkecenter ansatte, ebbas og susannes, ferie. endelig
hedder det at sharp ikke leverer maskinen med netkort, ”og dette er ebba og su-
sanne indforstået med, idet de gerne ville ”lære” maskinen at kende inden den skulle
sættes op til deres netværk”.
levering fandt sted den 22. marts 2000. i en leverancegodkendelse underskrevet af
ebba hummelshøj hedder det i den fortrykte tekst at lejeren har indgået lejeaftale
med telia vedrørende det lejede. ”lejer erklærer at have udført sådan undersøgelse
af det lejede som efter sædvanlig handelsbrug bør foretages ved modtagelse af gods.
lejer bærer risikoen for at det lejede med hensyn til konstruktion, holdbarhed og
øvrige egenskaber svarer til lejers formål og har den forudsatte brugbarhed. telia
finans er ikke ansvarlig for nogen form for mangler ved det lejede. undertegnede
godkender leveringen, at lejeperioden kan påbegyndes, og at telia finans kan foreta-
ge fuld betaling til leverandøren”.
sharp sendte herefter faktura til telia den 24. marts 2000 vedrørende en kopimaskine
ar 405 på kr. 368.126,00, med tillæg af fragt og moms, i alt kr. 464.532,50.
samme dag sendte telia et brev til nordvestjysk folkecenter med overskriften ”vel-
kommen hos sharp it finans” og med angivelse af kontraktsbetingelserne og for-
sikrings- og serviceforhold.
nordvestjysk folkecenter besvarede brevet af 24. marts 2000 med et brev af 7. april
2000, underskrevet af lars christian christensen, hvori det hedder: ”som svar på
deres brev af 24. marts 2000, skal vi gøre dem opmærksom på, at vi har opsagt leje-
aftale dk 110394 mellem sharp it-partner og nordvestjysk folkecenter for vedva-
rende energi samt hvad der måtte være af service- og forsikringsaftaler på sharp ar-
405...”
i et brev af samme dag, den 7. april 2000, til winkelhorn – it partner i/s skrev
nordvestjysk folkecenter ved lars christian christensen:
                                         - 6 -
”vi skal hermed gøre dem opmærksom på, at nuværende leasingaftale på ... og ...
ønskes indfriet.
serviceaftale nr. ...vedrørende ovenstående maskiner ønskes ligeledes opsagt.
lejeaftale dk 110394 vedrørennde sharp ar-405 ... opsiges hermed.”
den 2. maj 2000 bekræftede telia modtagelsen af brevet af 7. april 2000 og anmo-
dede om indbetaling af kr. 519.661,25 inkl. moms. telia fastholdt kravet i brev af 4.
august 2000 i hvilket der bl.a. henvises til en telefonsamtale den 30. juni 2000 og et
brev af 12. juli 2000.
i brev af 18. august 2000 til sharp it partner gjorde nordvestjysk folkecenters ad-
vokat gældende at leverancen ikke havde været kontraktsmæssig. levering skulle
have fundet sted i uge 6, og det var ikke sket. der var endvidere indgået en mundtlig
aftale om 14 dages returret, senest bekræftet af tonni mikkelsen i forbindelse med
leveringen den 22. marts 2000. da man fra nordvestjysk folkecenters side ikke kun-
ne afvente de angivne forsinkelser, havde man indgået kontrakt til anden side hvilket
man havde meddelt sharp it partner. genpart af brevet blev sendt til telia.
                                                                                formateret: dansk
forklaringer
preben maegaard har forklaret at nordvestjysk folkecenter er en privat selvejende
institution der modtager statstilskud. omsætningen er på ca. 10 mio. kr. om året. der
er 26 ansatte.
nordvestjysk folkecenter havde brugt sharp maskiner i en årrække. man havde be-
hov for en maskine der kunne kobles til netværket. sharp it partner der kom på
salgsbesøg, anbefalede at købe nye maskiner. der ville være problemer med at koble
de eksisterende på. han bad bogholderen, ebba hummelshøj, og administratoren,
n.e. kristensen, om at gå videre med sagen. det var en betingelse at maskinen ikke
var dyrere end den de allerede havde.
han beskæftigede sig ikke med i kontraheringen i detaljer. han var dog klar over at
levering skulle ske i uge 6.
                                          - 7 -
da maskinen ikke blev leveret i februar, spurgte han om grunden hertil, men det
kunne hans medarbejdere ikke svare på. han fik på et tidspunkt at vide at levering
var blevet udsat til den 3. marts 2000, og at to af hans medarbejdere ønskede at være
til stede ved leveringen.
maskinen ankom den 22. marts 2000 leveret af en fragtmand. hans medarbejdere
oplyste at tonni mikkelsen ville komme i løbet af tre dage for at koble den til net-
værket. det skete ikke, og lars christian christensen spurgte hvad de skulle gøre.
lars foreslog at bruge en anden leverandør. vidnet bad ham om at finde ud af noget
på samme økonomiske vilkår.
den 28. marts 2000 meddelte lars at xerox var i stand til at levere en maskine på de
ønskede vilkår. maskinen blev leveret den 30. marts 2000 og opkoblet den følgende
dag.
han talte med lars om at de skulle opsige aftalen med sharp, og at sharp måtte hen-
te deres maskine. sharp-maskinen blev sat til side og senere afhentet. lars christen-
sen, ebba hummelshøj og en tredje medarbejder, susanne nørmølle har haft møde
med tonni mikkelsen og har meddelt vidnet at de fik tilsagn om 14 dages returret.
tonni mikkelsen har forklaret at han efter ansættelse hos winkelhorn og sharp blev
selvstændig i 1999. sharp it partner lever af at sælge kopimaskiner, skaffe finansie-
ringsselskab og sælge serviceaftaler. han kom i forbindelse med nordvestjysk fol-
kecenter i 1999. han kunne se at der var muligheder for begrænsning af centrets sto-
re serviceomkostninger. han drøftede spørgsmålene med ebba hummelshøj der stod
for det økonomiske. han havde endvidere møde med hende og nogle medarbejdere
der alle var interesserede i nyt udstyr der gennem centralisering kunne medføre at
man kunne spare printere.
de havde drøftelser gennem nogen tid. vidnet kører meget i området og stak af og til
hovedet ind for at høre hvordan det gik. ebba hummelshøj var meget interesseret,
men havde svært ved at gennemskue tallene. vidnet opfordrede hende til at rådføre
sig med n.e. kristensen der var revisor. han havde møde med ebba hummelshøj og
n.e. kristensen den 21. januar 2000. de blev enige, og vidnet gav dem kontraktsud-
                                          - 8 -
kastet som de gennemlæste og tiltrådte. n.e. kristensen gav udtryk for at det var
mange penge, men de var givet godt ud, da købet ville føre til besparelser.
de særlige vilkår i lejeaftalen er indsat af vidnet. vilkårene betyder at sharp it
partner overtog de forpligtelser der lå hos leasingfyn som sharp it partner tidligere
havde benyttet som finansieringsselskab.
tillægget til kontrakten skal forstås sådan at han vil holde øje med kontrakten, lige-
som ved overvågning af huslån, og være behjælpelig med ændringer eller anden fi-
nansiering hvis der viser sig mulighed herfor.
vidnet gav hverken ved kontraheringen eller ved nogen anden lejlighed tilsagn om
14 dages returret.
vidnet orienterede i forbindelse med kontraktsindgåelsen om at nordvestjysk folke-
center ville blive kontaktet med henblik på levering, for sharp it partner er ikke
lagerførende. han skulle også i forbindelse med finansieringsselskab for at få centret
kreditgodkendt og skulle i forbindelse med winkelhorn for at få etableret serviceaf-
tale.
telia var forbeholden på grund af nordvestjysk folkecenters økonomi. han fik et
regnskab fra centret, men det var for gammelt. han bad om et nyt regnskab og fik det
efter en måneds tid. telia var fortsat noget bekymret, men endte med at acceptere at
finansiere. vidnet kan ikke huske hvornår telia godkendte at finansiere.
på grund af ferie og ansættelse af lars christensen som edb-mand gik der lidt tid
med at få leveret. der var ingen forsinkelse af betydning i forhold til andre leverin-
ger, når man taget hensyn til problemerne med at få regnskaber og afviklet ferier.
maskinen blev sat op den 22. marts 2000, og han fik leveringen godkendt straks. han
aftalte med susanne og ebba hummelshøj at der skulle foretages netopkobling sene-
re. han talte også om netopkobling med lars der gerne ville være med når winkel-
horn foretog netopkobling.
nils erik kristensen har forklaret at han har været administrator for nordvestjysk
folkecenter gennem en årrække. han er deltidsansat; ansættelsesforholdet er under
                                           - 9 -
nedtrapning. han varetager regnskaber og kontrol af administrationen. han har ikke
nærmere erindring om sin deltagelse i forhandlingerne om anskaffelsen af den nye
kopimaskine. han bekræfter at have skrevet under på lejeaftalen i forbindelse med
mødet den 21. januar. levering blev aftalt at skulle finde sted i uge 6.
han er bekendt med at levering skete den 22. marts, og at opkobling skulle ske nogle
dage senere, men efter aftalen den 21. januar beskæftigede han sig ikke med sagen,
bortset fra at han så fakturaerne.
susanne nørmølle har forklaret at hun er kontorassistent og receptionist og også
arbejder i bogholderiet i nordvestjysk folkecenter hun deltog ikke i forhandlingerne
om anskaffelsen af den nye sharp. hun hørte om kontrakten og om at levering skulle
ske i uge 6. hun havde ferie i uge 7, og ebba havde ferie i uge 8 og uge 9. maskinen
dukkede op den 22. marts. vidnet var tilstede i receptionen da fragtmanden kom med
maskinen. dagen efter kom tonni mikkelsen for at instruere om maskinens brug.
der var flere spørgsmål tonni ikke kunne svare på. han måtte ringe til leverandøren
for at få svar på nogle af dem. de andre spørgsmål måtte de stille til teknikeren som
ville komme i løbet af 3 dage. der kom imidlertid ikke nogen tekniker. vidnet ved
ikke om der er rykket. tonni sagde at der var fuld returret i 14 dage efter opkobling.
vidnet er sikker på at returretten skulle gælde fra opkoblingen, som imidlertid aldrig
fandt sted.
der kom en ny maskine fra anden leverandør den 28. marts 2000. aftalen om denne
maskine blev indgået af lars christian. den nye maskine kørte efter et teknikerbesøg
den 30. marts 2000.
ebba hummelshøj har forklaret at hun er bogholder på folkecenteret. hun var til
stede da lejeaftalen blev underskrevet. indtil da var det udelukkende hende som
varetog forhandlingerne. n.e. kristensen var også tilstede ved underskrivelsen.
baggrunden for tillægget til kontrakten var at der var ikke penge til mere på budget-
tet end til betaling af ca. 54.000 kr. tonni mikkelsen mente nok at kunne sætte det
sammen for dem, så det løb rundt. de skulle have en check på differencen mellem
årslejen på 12 x 5.775 kr. og 53.984 kr. det vil sige at de skulle have et tilskud på
15.000 kr. hun fik også et stykke papir på dette.
                                          - 10 -
nogle dage efter kontraktsindgåelsen bad tonni mikkelsen om at få et regnskab for
centret. vidnet ville ikke udlevere et regnskab, hun har sandsynligvis henvist til
banken. hun ved at susanne mens vidnet holdt ferie, sendte et regnskab til tonni
mikkelsen.
da hun kom tilbage fra ferie, var de andre ved at være trætte af det. lars christian
christensen begyndte at forhandle med andre virksomheder.
hun kan ikke huske om hun rykkede for levering af maskinen før sin ferie i uge 8 og
i uge 9.
maskinen kom den onsdag den 22. marts 2000, og vidnet underskrev leverancegod-
kendelsen uden at læse den igennem. tonni mikkelsen kom dagen efter for at instru-
ere. der skulle en tekniker til for at koble maskinen til nettet. han skulle komme tre
dage senere, men kom aldrig. på det tidspunkt havde lars christian overtaget sagen.
han underskrev kontrakten med rank xerox tirsdag den 28. marts 2000, og levering
skete den 30. marts.
n.e. kristensen og hun indgik en mundtlig aftale med tonni om fuld returret fordi
det var en helt ny maskine. tonni fornyede løftet senere således at der blev fuld
returret efter opkobling. maskinen blev afhentet i uge 15.
procedure
telia
maskinen blev udlejet på de vilkår der er angivet i aftalen, og leverancen blev
godkendt uden forbehold. en indsigelse om for sen levering er fortabt ved under-
skrivelse af leverancegodkendelsen. det bestrides i øvrigt at der forelå en forsinkelse
som telia skal bære ansvaret eller risikoen for. en forsinkelse fra uge 6 (7.-11.
februar 2000) til den 22. marts 2000 skyldes vanskeligheder med at få regnskabs-
mæssige oplysninger til brug for kreditvurdering, afholdelse af ferie m.v.
kravet er ikke bestridt beløbsmæssigt. der er foretaget den i aftalen fastsatte tilbage-
diskontering, jf. pkt. 10.5.
                                           - 11 -
nordvestjysk folkecenter kunne have begrænset sit tab væsentligt ved at betale, i
hvilket tilfælde ejendomsretten var overgået til centret. det beror på centrets ensidige
dispositioner at man indgik aftale til anden side og blot lod telia afhente maskinen.
der er ikke ført bevis for en aftale om 14 dages returret. det ville også have formod-
ningen imod sig af økonomiske grunde. en returret måtte i givet fald gælde fra den
22. marts. da ophævelsen kom frem den 7. april, er returretten gjort gældende for
sent. tillægget til kontrakten kom først til telias kendskab få dage før domsfor-
handlingen. det kan af den grund ikke bruges mod telia. det kan efter sit indhold
heller ikke bruges mod telia. det er en aftale mellem nordvestjysk folkecenter og
sharp it partner om en form for gældsovervågning som er telia uvedkommende.
nordvestjysk folkecenter
der er identitet mellem sharp it partner og telia. det er sharp it partner der sælger
en maskine til nordvestjysk folkecenter og skaffer finansiering fra telia, men det
fører ikke til at telia får bedre ret end sharp it partner, jf. gældsbrevslovens § 27.
telia har modtaget kontrakten af 21. januar 2000 og burde ved læsning af denne
blive klar over at der var et selvstændigt tillæg til denne, nemlig sagens bilag 1a som
viser den besked maegaard havde givet til sine medarbejdere - at det ikke måtte
koste mere. dette burde telia have bragt på det rene, så havde de været klar over
hvilke sideaftaler deres partner eller fuldmægtig, sharp it partner, havde lavet.
hvis der ikke er identitet mellem telia og sharp it partner, må forholdet opfattes
som et fuldmagtsforhold: telia sender en fuldmægtig, og så hæfter telia for de
dispositioner som fuldmægtigen foretager.
der må lægges afgørende vægt på forklaringerne om 14 dages returret. det er hvad
troværdige vidner har forklaret. fristen er aldrig begyndt at løbe fordi der ikke er
leveret udstyr der kan fungere. opsigelsen er sendt til telia, men vedrører bl.a.
lejeaftalen mellem nordvestjysk folkecenter og sharp. det kan nordvestjysk
folkecenter ikke kritiseres for. telia og sharp it partner har selv bidraget til at skabe
uklarheder om partsforholdene, se således velkomstskrivelsen af 24. marts 2000.
                                           - 12 -
hvis retten kommer frem til at telia skal have medhold, skal sharp it partner dække
tabet for nordvestjysk folkecenter. det er dem der har påført folkecenteret et tab ved
ikke at overholde de aftaler, tillægsaftaler og leveringsbetingelser der er aftalt.
sharp it partner
aftalen som kom i stand efter en længere tids forhandlinger mellem parterne inde-
bærer en ganske normal leasing af fotokopimaskinen med levering fra sharp it
partner og finansiering fra telia.
tillægget til kontrakten er et udtryk for at man fra sharp it partners side er interes-
seret i at handle. tillægsaftalen blev uden praktisk betydning fordi nordvestjysk
folkecenter opsagde leasingaftalen kort efter levering. der foreligger ikke forsinkel-
se som sharp it partner eller telia skal bære risikoen eller ansvaret for. det er klart
at der til brug for en finansiering skal forelægges regnskaber, og de blev forsinket til
slutningen af februar. derefter kom der ferier der sinkede leveringen. i øvrigt er
sharp it partner ikke på noget tidspunkt blevet gjort opmærksom på at leveringen
efter nordvestjysk folkecenter opfattelse var forsinket.
leverancegodkendelsen blev underskrevet uden forbehold, og det gav grønt lys for
udbetalingen af beløbet. godkendelsen må indebære at eventuelt berettigede indsi-
gelser om forsinkelse er gået tabt.
det bestrides at der er indgået en aftale om 14 dages returret. i øvrigt er der annul-
leret for sent i forhold til leveringen som skete den 22. marts 2000.
rettens afgørelse
forholdet mellem telia og nordvestjysk folkecenter
nordvestjysk folkecenter og telia har indgået sædvanlig leasingkontrakt som blev
tiltrådt af parterne hhv. den 21. januar 2000 og 24. marts 2000. hverken på grundlag
af de fremlagte dokumenter eller efter de under sagen afgivne forklaringer kan det
lægges til grund at sharp it partner aps handlede som fuldmægtig for telia.
under hensyn til det oplyste om fremskaffelse af oplysninger til brug for kreditgod-
kendelse, medarbejdernes afholdelse af ferie hos nordvestjysk folkecenter og mang-
lende reklamation over forsinkelse er leveringen af kopimaskinen den 22. marts 2000
                                           - 13 -
ikke sket for sent. hertil kommer, at leverancegodkendelsen blev underskrevet uden
forbehold af nordvestjysk folkecenter ved tonni mikkelsens besøg på virksomhe-
den den 23. marts 2000.
efter kontraktens sædvanlige leasingbetingelser har telia herefter krav på betaling af
den resterende del af leasingydelserne. da kravet ikke er bestridt beløbsmæssigt,
giver retten telia medhold i selskabets principale påstand.
forholdet mellem nordvestjysk folkecenter og sharp it partner
nordvestjysk folkecenter har gjort gældende, at tonni mikkelsen for sharp it
partner gav 14 dages returret på kopimaskinen.
der foreligger ingen skriftlig aftale om 14 dages returret, selv om andre kontraktstil-
føjelser blev udfærdiget skriftligt, jf. bilag 1a og ebba hummelshøjs forklaring om
tilbagebetaling i henhold til rabatordning. intet i det fremlagte materiale tyder på at
en sådan aftale er indgået. der henvises således ikke hertil i opsigelsesskrivelsen af
7. april 2000 fra nordvestjysk folkecenter. efter tonni mikkelsens forklaring er der
ikke er afgivet et sådant løfte. på baggrund heraf kan retten ikke lægge til grund at
sharp it partner har givet nordvestjysk folkecenter løfte om en 14 dages returret og
så meget desto mindre en returret som først skulle løbe efter at kopimaskinen var
blevet koblet til netværket.
kontraktens bilag 1a kan ikke anses for andet end et tilsagn om at medvirke til ny
finansiering.
herefter er der ikke grundlag for at pålægge sharp it partner aps at friholde nord-
vestjysk folkecenter for den forpligtelse som påhviler det overfor telia finans dan-
mark.
herefter frifindes sharp it partner aps.
telia finans danmark har under proceduren erklæret at kopimaskinen er i deres
varetægt, og at den vil blive udleveret til nordvestjysk folkecenter mod opfyldelse af
telia finans danmarks krav. der gives derfor telia medhold i selskabets krav,
                                       - 14 -
således at betaling skal ske mod udlevering til nordvestjysk folkecenter af 1 stk.
sharp ar-405 med duplex, feeder, sortering og netkort.
                                 thi kendes for ret:
nordvestjysk folkecenter skal inden 14 dage til telia finans danmark, filial af telia
finans ab sverige, betale kr. 414.345,00 med tillæg af moms kr. 103.586,00, i alt
kr. 517.931 med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 13. september 2000, mod
udlevering til nordvestjysk folkecenter af 1 stk. sharp ar-405 med duplex, feeder,
sortering og netkort.
sharp it partner aps frifindes for de af nordvestjysk folkecenter nedlagte påstan-
de.
i sagsomkostninger skal nordvestjysk folkecenter inden 14 dage betale kr.
43.335,00 til telia finans danmark, filial af telia finans ab sverige, og kr.
30.395,00 til sharp it partner.
                                    jens feilberg
 jens fehrn-christensen                                                 aksel gybel
                                        (sign.)
                                    ___ ___ ___
            udskriftens rigtighed bekræftes. sø- og handelsretten, den
                                         p.j.v.