text:
                                        udskrift
                                             af
                       sø- & handelsrettens retsbog
                                       ____________
den 6. september 2018 kl. 10:00 blev retten sat af  dommer .
der foretoges:
b-258-17
advokat troels mørch tuxen som kurator i
sagsøger aps                        under konkurs
mod
sagsøgte
(advokat morten bjerregaard nielsen)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                                  -2-
                                              kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
              sagsøger aps              .
kurator, advokat troels tuxen, har nedlagt påstand om, at                   sagsøgte           pålægges
konkurskarantæne i tre år.
        sagsøgte         har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagen
              sagsøger aps                (     cvr.nr. 1       ) (herefter selskabet) er stiftet den 8.
juni 2006 under navnet                    virksomhed aps 1                   af     virksomhed a/s 1
                  med en selskabskapital på 125.000 kr. den 16. februar 2011 skiftede selskabet
navn til         virksomhed aps 2            og ved en vedtægtsændring af 28. februar 2011 blev
selskabet omdannet til et aktieselskab ved navn                virksomhed a/s 2           , som det hed
frem til den 4. januar 2017, hvor selskabet blev omdannet til et anpartsselskab under navnet
              sagsøger aps              .
        sagsøgte         har siden stiftelsen og frem til den 9. januar 2017 været registreret som
direktør i selskabet. selskabets formål var ifølge cvr, ”at drive virksomhed med udvikling, salg
og drift af genbrugssystemer til bygningsaffald og at eje aktier og anparter i andre selskaber og at drive
investeringsvirksomhed samt hermed beslægtet virksomhed”. selskabet havde regnskabsår fra den
1. juli til den 30. juni, og første periode løb fra den 8. juni 2006 til den 30. juni 2007. der er
indsendt årsrapporter til og med 30. juni 2016 (10. regnskabsår).
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 7. november 2016 fra i/s
vestforbrænding taget under konkursbehandling den 9. januar 2017, hvor advokat allan fi-
                                                      -3-
scher blev udpeget som kurator. på en skiftesamling den 1. februar 2017 blev advokat troels
tuxen valgt som kurator.
der er i konkursboet ifølge gældbogslisten anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
14.485.360,62 kr., hvoraf 3.105.107,82 kr. vedrører krav anmeldt af skat. af retsbogen fra
mødet i skifteretten den 9. januar 2017 fremgår, at                 sagsøgte            har forklaret bl.a.:
      ”…at selskabets drift bestod i genanvendelse af gipsaffald. selskabet har på nuværende tidspunkt
      en samlet gæld på ca. 11.000.000 – 15.000.000 kr. til forskellige kreditorer. selskabet er insolvent.
      (…) selskabets immaterielle rettigheder, som tidligere har været vurderet til 10.000.000 kr. er på
      nuværende tidspunkt uden værdi.
      …”
skifteretten har den 16. maj 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæne-
sag mod            sagsøgte           til følge, og kurator fremsendte første processkrift den 30. maj
2017.
af den første årsrapport for selskabet fremgår, at årets resultat var negativt med 2.620.198
kr., men at egenkapitalen blev genoprettet ved en kapitaludvidelse på 3,6 mio. kr. i 2010-
2011 overgik selskabet fra at være et holdingselskab til at være et driftsselskab, og årsrappor-
ten for perioden 1. juli 2010 til 30. juni 2011 viser, at årets resultat var negativt med ca. 7,6
mio. kr., at aktiverne pr. 30. juni 2011 var forøget til ca. 13 mio. kr. fra ca. 1,1 mio. kr. i 2010,
og at egenkapitalen var positiv med ca. 3,4 mio. kr. årsrapporten for 2011-2012 viser, at årets
resultat var negativt med ca. 880.000 kr., og at der pr. 30 juni 2012 var aktiver for ca. 28 mio.
kr. derudover fremgår følgende af note 10 i årsrapporten for 2011-2012:
      ”…
      pantsætninger og sikkerhedsstillelser
      patenter, varemærker og domænenavne er stillet til sikkerhed for gæld til selskabsdeltagere i mo-
      derselskabet.
      til fordel for bankgæld er afgivet virksomhedspant, nom. 3.000 t.kr., med sikkerhed i selskabets til-
      godehavender (fordringspant). virksomhedspantet ligger yderligere til sikkerhed for udenlandsk
      garanti, 96. t.kr.
                                                        -4-
      til fordel for bankgæld er der tillige udstedt løsørepantebrev, nom. 3.500 t.kr., med sikkerhed i
      gipsneddelingsanlæg.
      …”
af selskabets årsrapporter fremgår, at årets resultater for 2012-2013, 2013-2014 og 2014-2015
var positive med henholdsvis ca. 11,7 mio. kr., ca. 0,9 mio. kr. og ca. 2 mio. kr.
selskabets årsrapport for 2015-2016, der blev godkendt på selskabets ordinære generalfor-
samling den 6. januar 2017, viser et negativt årsresultat på ca. 16,9 mio. kr. og en negativ
egenkapital på ca. 11,5 mio. kr., og det fremgår, at revisor har taget følgende forbehold:
      ”…
      grundlag for afkræftende konklusion
      selskabets ledelse har valgt at aflægge årsregnskabet under forudsætning af fortsat drift.
      som det fremgår af note 2 "usikkerhed om going concern" forudsætter selskabets fortsatte drift, at
      der indgås en rekonstruktionsaftale med kreditorerne, hvilken aftale ledelsen ikke har begyndt for-
      handlingerne om.
      da der ikke foreligger en rekonstruktionsaftale med kreditorerne, tager vi forbehold for, at
      årsregnskabet er aflagt under forudsætning om fortsat drift.
      …”
derudover fremgår følgende af note 2 og 3 i årsrapporten for 2015-2016:
      ”…
      2.     usikkerhed om going concern
             selskabet har efter nedlukning af aktiviteten i danmark modtaget oplysning om, at det tid-
             ligere moderselskab har besluttet ikke længere at understøtte aktiviteten i det tidligere sø-
             sterselskab i holland. dette har medført en nedskrivning dels af goodwill m.m., jf. nedenfor
             i note 3 "usædvanlige forhold i årsrapporten" samt nedskrevet værdien af tilgodehavendet
             mod selskabet i holland.
             selskabets har herefter ingen aktiver af betydning, hvorfor afvikling af gæld forudsætter, at
             selskabet indgår en rekonstruktionsaftale med kreditorerne om nedskrivning af gælden,
             hvilken aftale ledelsen endnu ikke har påbegyndt forhandlingerne om.
      3.     usædvanlige forhold i årsrapporten
             selskabet har i regnskabsåret forgæves søgt efter en køber af aktiviteten i danmark.
             da dette ikke lykkedes blev det medio 2016 besluttet at indstille aktiviteten i danmark.
             herudover har selskabet i regnskabsåret og efter regnskabsårets afslutning tabt 2 retssager
             ved landsretten. sager som var forventet vundet, hvilket har medført væsentlige tab.
                                                           -5-
               begge forhold har medført et væsentligt tab på værdien af selskabets aktiverede goodwill,
               herunder erhvervede koncessioner, patenter, licenser, varemærker samt lignende rettigheder
               da disse har været baseret bl.a. på værdien af aktiviteten i danmark.
               der er fra det tidligere moderselskab modtaget oplysning om, at det ikke forventer fortsat at
               understøtte aktiviteten i det tidligere søsterselskab i holland, hvorfor tilgodehavender både
               mod dette selskab og det tidligere søsterselskab i finland er nedskrevet til 0 kr., hvilket har
               medført et betydeligt tab på over 3 mio. dkk. tabet er medtaget under andre driftsomkost-
               ninger.
       …”
af en mail af 2. september 2016 fra                    sagsøgte             til bl.a. fogedretten i lyngby skre-
vet i forbindelse med, at han som direktør i selskabet var indkaldt til møde vedrørende ind-
drivelse af et krav, fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       der refereres til vedlagte indkaldelse til møde i fogedretten den 6. september 2016
       vores virksomhed har desværre været igennem en turbulent periode på økonomisiden i løbet af
       sommeren, hvor vi bl.a. har været ramt af stress sygemeldt bogholder (vi har kun den samme) med
       efterfølgende opsigelse og pause inden vi kunne få ny bogholder på plads, med deraf følgende
       manglende styr på vores ind- og udbetalinger, samt bogføringer.
       dette meddelte jeg allerede adv. birkelund nielsen tidligere i processen, jf. vedlagte email af 15.
       august.
       vores forventning var på daværende tidspunkt, at vi på nuværende tidspunkt ville være up to date
       inkl. med betalinger, men må desværre konstatere, at vores mangler i bogholderiet var større end
       forventet. vi når derfor ikke at være up to date til på tirsdag.
       som følge heraf har vi i dag henvendt os til advokat for at være repræsenteret på mødet på tirsdag.
       advokat martin hector har imidlertid ingen mulighed for at være tilstede på mødet p.g.a. andre
       forpligtelser, hvorfor vi høfligst skal anmode om udsættelse af mødet, således at vi kan være repræ-
       senteret af advokat og han kan være sat ind i sagen.
       …”
af en mailkorrespondance af 9. juni 2017 mellem                            sagsøgte            og selskabets bog-
holder, person 1 fremgår bl.a. følgende:
                                                        -6-
               sagsøgte          :
      ”…
      ja, netop, sådan husker jeg det også. issuet er om du talte med nogen fra skat eller inddrivelsen om
      det ?? jeg mener, at kunne huske, at du sagde, at du havde talt med dem om vores udestående og
      havde forklaret det samme som nedenfor, og det havde de så sagt ”ok” til ??
      …”
       person 1 :
      ”…
      ja det var en sur dame jeg talte med. hun var ikke særlig tilfreds, men så hørt vi ikke me-
      re. men jeg kan ikke huske hendes navn.
      …”
               sagsøgte          :
      ”…
      det vigtige i denne sammenhæng er at du:
      1) talte med dem
      2) informerede om hvordan vi ville afdrage
      3) ikke fik besked på, at det ikke var acceptabelt
      er det ikke rigtigt ??
      kan du huske hvornår det var ??
      …”
       person 1 :
      ”…
      ja, det er rigtigt.
      det må have været lige efter vi flyttet til nordea
      …”
af selskabets skattekonto for perioden fra 29. januar 2014 til 30. april 2017 fremgår, at start-
saldoen var -569.159,70 kr., og at saldoen herefter aldrig blev bragt i nul, men at der løbende
blev foretaget indbetalinger og var positive momstilsvar. fra den 31. marts 2015 og frem til
30. november 2016 foretog skat inddrivelse ca. 40 gange. det er                               sagsøgtes
synspunkt, at indbetalingen den 30. september 2016 på 378.734,00 kr. stammer fra lån fra
ejerne af selskabet til bl.a. betaling af skat. herefter er der ikke sket yderligere indbetalin-
ger. pr. 31. december 2016 var saldoen negativ med ca. 1,59 mio. kr.
                                                         -7-
det er ubestridt, at selskabet i perioden fra november 2016 til konkursdekretets afsigelse den
9. januar 2017 ikke har foretaget indberetning af moms.
låneaftaler og pantsætningsaftaler inden for                        koncern 1
af tre låneaftaler af 29. august 2016 mellem                            virksomhed aps 3                  ( cvr nr. 2
           ) som debitor og henholdsvis virk. aps 4(               cvr nr. 3       ),       virksomhed a/s 3
(     cvr nr. 4        ) og              virksomhed aps 5                  (    cvr nr. 5         ) som kreditor,
der bortset fra lånebeløbets størrelse er enslydende (henholdsvis 396.700 kr., 305.800 kr. og
122.500 kr.), fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       1.1    kreditor forpligter sig til at udbetale låneprovenu til debitor på kr. [lånebeløb]. lånepro-
              venuet forfalder til betaling 3 dage efter debitors anmodning herom og senest 31. december
              2016.
       (…)
       2.1    til sikkerhed for debitors forpligtelser i henhold til denne låneaftale stiller debitor hermed
              et styk mobilt gips genanvendelsesanlæg fra 2001 (i               koncern 1               kendt
              som ”unit 200”, som tidligere var pantsat til danske bank) til sikkerhed som pant. samme
              pant anvendes overfor tre andre långivere, som d.d. indgår låneaftale svarende til den nu-
              værende.
       2.2    kreditor kan gøre panteretten i henhold til denne låneaftale gældende, uden at det kræver
              medvirken eller samtykke fra de øvrige panthavere. provenu fra pantets realisation eller
              indtægter af pantet skal fordeles pro rata mellem lånegiverne.
       …”
det er ubestridt, at de nævnte lånebeløb er kommet til udbetaling fra ejerkredsen og ind i
selskabet via holdingselskabet, idet selskabet som debitor den 29. august 2016 (under det
daværende navn                   virksomhed a/s 2                 indgik en låneaftale med virksomhed aps 3
                       (     cvr nr. 2         ) som kreditor, hvoraf fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       1.1    kreditor forpligter sig til at udbetale låneprovenu til debitor på kr. 1.000.000,-. lånepro-
              venuet forfalder til betaling 3 dage efter debitors anmodning herom og senest 31. december
              2016.
       (…)
                                                         -8-
      2.1     til sikkerhed for debitors forpligtelser i henhold til denne låneaftale stiller debitor hermed
              et styk mobilt gips genanvendelsesanlæg fra 2001 (i                 koncern 1             kendt
              som ”unit 200”, som tidligere var pantsat til danske bank) til sikkerhed som pant. debitor
              accepterer, at kreditor kan stille pant videre for dette aktiv.
      …”
af en mail af 4. januar 2017 fra               sagsøgte            til ham selv fremgår følgende:
      ”…
      til       sagsøgte         , adm. dir.,     virksomhed a/s 2
      med henvisning til låneaftale af 29. august 2016 mellem på den ene side virksomhed a/s 1
                  , som jeg repræsenterer i denne email, og            virksomhed a/s 2             overtages
      den pantede sikkerhed – mobilt genanvendelsesanlæg ”unit 200” – hermed fra           virksomhed     a/s 2
                       som konsekvens af, at        virksomhed a/s 2              trods anmodning herom fra
      kreditor den 31. december 2016 ikke har kunnet betale lånet tilbage inden 3 dage. fristen for retti-
      dig betaling er dermed overskreden, og långiver/kreditor ønsker nu at sikre sit lån ved at overtage
      pantet.
      kopi af denne email fremsendes til debitors           revisor           og bestyrelsesformand, person 2
                .
      på vegne af          virksomhed a/s 1
           sagsøgte
      adm. dir.
      …”
af en personbogsattest af 21. marts 2017 vedrørende selskabet fremgår under hæftelser et
tinglyst ejerpantebrev med en hovedstol på 3,5 mio. kr. med selskabet som kreditor og debi-
tor og med danske bank a/s som fuldmagtshaver, og det fremgår, at der er pant i 1 stk.
gipsneddelingsanlæg (”unit 200”).
overdragelse af aktiver
af en faktura af 4. januar 2017 udstedt af selskabet til                       virksomhed a/s 1               frem-
går den omtalte ”unit 200” er solgt for 800.000 kr. med tillæg af moms i alt 1 mio. kr., og af
teksten fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      salg 1f et stk mobilt gips genanvendelsesanlæg fra 2001- sm knuseren ( i                     koncern 1
                    kendt som ”unit 200”, jvf mail af d.d. hvor        virksomhed a/s 1           gør sit
                                                        -9-
       pant gældende i henhold til låneaftale af 29.august 2016.
       …”
af en overdragelsesaftale af 6. januar 2017 mellem selskabet og                         virksomhed aps 3
     (     cvr nr. 2        ) underskrevet af             sagsøgte            som administrerende direktør
i begge selskaber fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       1.    overdragelse
       1.1   sælger overdrager med virkning fra den 6. januar 2017 (”overtagelsesdagen”) følgende
             aktiviteter og effekter til køber:
           •   administration, forvaltning og udnyttelse af sælgers immaterielle rettigheder, knowhow
               og forretningshemmeligheder (herefter kaldet “rettighedsaktiviteterne”) herunder de i bi-
               lag 1.1 angivne patenter, varemærker, telefonnumre, domænenavne og hjemmesider,
               know-how og forretningshemmeligheder, (b) aktiviteten med genanvendelse (pulverise-
               ring) af gipsaffald og genvendelse af gipspapir samt (c) udvalgte sælger tilhørende aktiver
               og rettigheder i henhold til bilag 1.1. disse rettigheder og aktiver overdrages, uanset om
               de pågældende aktiver og rettigheder er registreret i sælgers regnskabssystem eller ej
           •   alle medarbejdere
       1.2   købers overtagelse af samtlige sælgers medarbejdere skal køber rettidigt give medarbejder-
             ne meddelelse om i henhold til §§ 5 og 6 i lov om lønmodtageres retsstilling ved virksom-
             hedsoverdragelse.
       2.    værdien af indskuddet og vederlaget herfor
       2.1   værdien af de i punkt 1 nævnte effekter er aftalt til 1 million kroner.
       2.2   hertil skal fratrækkes de sparede medarbejderforpligtelser som sælger ellers vil have haft til
             feriepenge, skønsmæssigt ansat til 0,5 millioner kroner.
       2.3   yderligere skal fratrækkes det af køber tilgodehavende beløb på ca. 1 million kroner, som
             kunne konstateres i regnskabet per 30/6/2016, hvor det bemærkes, at immateriel rettighe-
             derne hos sælger ligger som sikkerhed herfor overfor købers anpartshavere, som respekterer
             overdragelsen mod at sikkerheden videreføres hos køber.
       2.4   yderligere skal der reguleres for udviklingen i ovennævnte tilgodehavende fra 1/7/2016 til
             dags dato. (…)
       4.    sælgers ansvarsfraskrivelse
       4.1   køber er bekendt med, at sælger er under afvikling og at der er indgivet konkursbegæring
             mod sælger med behandling den 9. januar 2017. aktiverne beskrevet i punkt 1.1. sælges
             derfor uden ansvar for et kommende konkursbo, kurator og skifteretten for mangler af en-
             hver art.
                                                         - 10 -
      (…)
      4.6     køber er bekendt med, at en kommende kurator eventuelt vil være nødsaget til at forelægge
              aftalen for kreditorerne i sælger, og er bekendt med risikoen ved dette.
      …”
de patenter, der er nævnt i overdragelsesaftalen, har publiceringsnummer patentnr i tysk-
                                                                                .
land, danmark, united kingdom og sverige.
af årsrapporten for 2016/2017 for                    virksomhed aps 3                   (     cvr nr. 2        ) frem-
går bl.a. følgende:
      ”…
      den uafhængige revisors revisionspåtegning
      til kapitalejerne i            virksomhed aps 3
      afkræftende konklusion
      vi har revideret årsregnskabet for         virksomhed aps 3              for regnskabsåret 1. juli 2016 -
      30. juni 2017, der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og noter. års-
      regnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven.
      det er vores opfattelse, ud fra et revisionsmæssigt synspunkt, at årsregnskabet, som følge af bety-
      deligheden af det forhold, der er beskrevet i afsnittet "grundlag for afkræftende konklusion", ikke
      giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2017
      samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. juli 2016 - 30. juni 2017 i overens-
      stemmelse med årsregnskabsloven. regnskabet burde have været opgjort til realisationsværdier
      som følge af usikkerheden om fortsat drift.
      grundlag for afkræftende konklusion
      årsregnskabet er aflagt under forudsætning af fortsat drift jvf. ledelsens beretning og note 1.
      da egenkapitalen er negativ og da forhandlingerne med 3. mand på nuværende tidspunkt ikke er
      afsluttet, og da ejerkredsen ikke har afgivet skriftligt tilsagn om tilførsel af låne- og/eller investe-
      ringskapital, som vil sikre selskabets likviditet for det kommende regnskabsår, skal der ud fra et re-
      visionsmæssigt synspunkt tages forbehold for at årsregnskabet er aflagt under forudsætning af
      fortsat drift, hvorfor vi afgiver en afkræftende konklusion.
      (…)
                                                       - 11 -
      noter
      1.    usikkerhed om going concern
            selskabet overtog primo januar 2017 en række aktiver og aktiviteter med tilhørende passiver
            fra et tidligere datterselskab. selskabet har i årsregnskabet nedskrevet og udgiftsført hele be-
            talingen for disse, trods at de forventes at føre til indtjening i årene fremover. selskabets re-
            sultat for indeværende år bærer naturligvis præg heraf, idet betalingen udgjorde 3,8 mio.
            kr.
            selve driften efter overtagelsen er forløbet nogenlunde som ventet, og selvom driften har
            været karakteriseret af visse ekstraordinære begivenheder og engangsforhold er driftsresul-
            tatet positivt eksklusiv ovenstående nedskrivning, hvad der bestyrker ledelsens tro på de
            fortsatte muligheder indenfor dette forretningsområde.
            dette bekræftes yderligere af interesse fra 3. mand for at overtage eet eller flere af selskabets
            datterselskaber.
            samtidig har selskabets aktionærer løbende i flere år bidraget med låne og investeringskapi-
            tal, når selskabet har haft behov herfor, og det forventes også at være tilfældet fremover.
            årsrapporten er derfor aflagt med fortsat drift for øje.
      (…)
                                                                                30/6 2017          30/6 2016
                                                                                kr.              t.kr.
      4.    patenter, varemærker, knowhow mv.
            tilgang vedrørende virksomhedsoverdragelse                          3.817.548                   0
            kostpris 30. juni 2017                                              3.817.548                   0
            årets nedskrivninger                                               -3.817.548                   0
            nedskrivninger 30. juni 2017                                       -3.817.548                   0
            tilgangen ved virksomhedsoverdragelse på 3,8 mio. kr. er finansieret ved modregning af
            tilgodehavende, opgjort pr. 1. juli 2016 til 1,1 mio. kr., overtagelse af feriepengeforpligtel-
            ser, 0,5 mio. kr., samt modregning af gæld opstået i perioden 1. juli 2016 til virksomheds-
            overdragelsen 6. januar 2017, 2,2 mio. kr.
            under hensyntaget til selskabet og datterselskabernes økonomi er det af forsigtighedsmæs-
            sige årsager valgt at nedskrive værdien af de erhvervede patenter, varemærker, knowhow
            m.m. til 0 kr.
      …”
af et gældsbrev af 4. oktober 2011 mellem              virk. aps 6       (     cvr nr. 6        ) som långiver
                                                         - 12 -
og           virksomhed aps 3                (    cvr nr. 2         ) som låntager fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      låneaftalen indeholder de nærmere betingelser og vilkår for långivers lån til låntager i anledning
      af overdragelsesaftale af dags dato indgået mellem parterne vedrørende overdragelse af en fordring
      på                virksomhed a/s 1                    ,     cvr nr. 7     , adresse 1 , by 1
            (”debitor”) som defineret i aftalen til låntager.
      1       lån
      1.1     låntager erklærer hermed at skylde långiver dkk 1.952.748 (herefter kaldet ”lånet”). lå-
              net tilbagebetales i overensstemmelse med bestemmelserne i låneaftalen.
      (…)
      4       sikkerheder
      4.1     til sikkerhed for låntages opfyldelse af låneaftalen gives långiver sekundært pant med ret
              til oprykning i:
      4.1.1 kapitalandelene i låntagers datterselskaber
              •           virksomhed a/s 2          ,     cvr nr. 8
              •         virksomhed a/s 4                 org-nr. 1
              •           virksomhed 1                org-nr. 2
              •               virksomhed 2            ,    org-nr. 3
      4.1.2 låntagers tilgodehavende hos          virksomhed a/s 2          , der pr. 1. oktober 2011 udgør
              dkk 700.000.
      4.1.3 tinglyst løsøreejerpantebrev, stort dkk 1.150.000 med pant i det europæiske patent nr. ep
              patentnr. i alle designerede lande angående et apparat til genbrug af materialer omfattende
              et hydraulisk bindemiddel og særligt gips samt en fremgangsmåde til gen-
              brug/genanvendelse af materialer omfattende et hydraulisk bindemiddel, særligt gips.
      …”
i det ovenfor nævnte løsøreejerpantebrev, stort 1.150.000 kr., som på vegne af debitor,
           virksomhed a/s 1                  (     cvr nr. 7         ), er underskrevet af           sagsøgte
         , er der vedrørende fuldmagtshaver,                 virksomhed a/s 3       , som er et selskab ejet af
       sagsøgte            , anført følgende:
      “…
        virksomhed a/s 3             cvr nr. 4        , bemyndiges til på mine vegne at underskrive påteg-
      ninger af enhver art på dette løsøre-ejerpantebrev, herunder kvitterings-, transport-, moderations-
      og relaksationspåtegninger.
      …”
                                                         - 13 -
konkurrencesituationen på markedet for genanvendelse af gipsaffald
at et notat af 5. november 2010 fra miljøstyrelsen til samtlige kommuner fremgår følgende:
      ”…
      eksport af gipsaffald til thüringen tyskland skal foreløbigt stoppe
      miljøstyrelsen har løbet at de sidste måneder foretaget en undersøgelse at den behandling af gips-
      affald, der foregår i thüringen tyskland. undersøgelsen har fokuseret på, om der faktisk er tale om
      nyttiggørelse, og om behandlingen er miljømæssig forsvarlig
      på baggrund at undersøgelsen ser miljøstyrelsen ikke nogen anledning til at ændre klassificerin-
      gen af behandlingen som nyttiggørelse.
      gipsens miljømæssige betydning er vanskelig at vurdere. fra et miljømæssigt synspunkt er det
      fornuftigt at afdække restprodukterne fra saltudvinding i tyskland, men der kan sættes spørgs-
      målstegn ved det hensigtsmæssige i at benytte gipsaffald som afdækningsmateriale pga. risikoen
      for svovlbrintedannelse og udvaskning af saltet.
      endvidere har de tyske myndigheder oplyst, at de fra årsskiftet højst sandsynligt ikke længere vil
      acceptere gipsaffald som afdækningsmateriale.
      på baggrund af de tyske myndigheders oplysninger og ud fra et forsigtighedsprincip vurderer mil-
      jøstyrelsen, at der ikke er tilstrækkelig sikkerhed for, at anvendelsen af gips som afdækningsmateri-
      ale sker på en miljømæssig forsvarlig måde. resultatet er at eksport af gipsaffald til thürin-
      gen foreløbigt skal ophøre, indtil myndighederne i tyskland har afsluttet deres vurdering af,
      hvorvidt det er hensigtsmæssigt at benytte gipsaffald som afdækningsmateriale.
      der gøres opmærksom på, at miljøstyrelsen er blevet bekendt med, at der eksporteres gipsaffald til
      en anden godkendt lokalitet i tyskland, ligeledes til afdækningsformål. miljøstyrelsen vil natur-
      ligvis sætte en undersøgelse i gang for at få kortlagt forholdene det pågældende sted. derfor ælder
      ovenstående konklusioner indtil videre kun for thüringen.
      endelig gør miljøstyrelsen opmærksom på, at styrelsen i øjeblikket undersøger de miljø- og sam-
      fundsmæssige konsekvenser at forskellige behandlingsmetoder for gipsaffald. resultaterne af un-
      dersøgelsen forventes at foreligge omkring årsskiftet, og på baggrund af disse skal det vurderes, om
      der skal fastsættes behandlingskrav til gipsaffald.
      …”
at et andet notat af 20. juni 2011 fra miljøstyrelsen til samtlige kommuner fremgår følgende:
      ”…
      eksport af gipsaffald til sehnde i tyskland skal stoppe
      miljøstyrelsen har nu afsluttet sin undersøgelse at den behandling at gipsaffald, der foregår i
      sehnde i tyskland, hvor gipsen anvendes som afdækningsmateriale på et slaggebjerg (“kalihal-
      den”). undersøgelsen har fokuseret på, om behandlingen et miljømæssig forsvarlig, og om der er
      tale om nyttiggørelse eller bortskaffelse.
                                                          - 14 -
      på baggrund af undersøgelsen er det miljøstyrelsens vurdering, at der ikke er grundlag for at kon-
      kludere, at behandlingen er miljømæssig uforsvarlig.
      efter gennemgang af det modtagne materiale fra de tyske myndigheder har miljøstyrelsen imidler-
      tid ikke fundet det godtgjort, at anvendelsen af gipsaffald som afdækningsmateriale i sehnde kan
      klassificeres som nyttiggørelse. den væsentligste årsag hertil er, at afdækning med gips ikke erstat-
      tet jomfruelige materialer. dermed opfylder anvendelse af gipsaffald ikke et “nyttigt formål ved at
      erstatte anvendelse af andre materialer” (jomfruelige materialer), som klassificeringen som nyttig-
      gørelse er betinget af.
      desuden har den påtænkte tykkelse af afdækningslaget på især toppen og usikkerheden om, hvor-
      vidt der burde være valgt et andet afdækningsalternativ, der ville kræve et langt mindre materiale-
      forbrug, været væsentlig for afgørelsen. endelig har miljøstyrelsen i sin vurdering lagt vægt på, at
      der kan stilles spørgsmålstegn ved gipsaffaldets egnethed som afdækningsmateriale pga. risikoen
      for, at gipsen med tiden opløses.
      miljøstyrelsen klassificerer derfor anvendelsen af gipsaffald som afdækningsmateriale i sehnde
      som bortskaffelse. konsekvensen heraf er, at eksport af gipsaffald til sehnde skal ophøre, idet ek-
      sport af affald til bortskaffelse til andre eu- eller efta-lande er forbudt, medmindre der ikke fin-
      des behandlingskapacitet i danmark (jf. bekendtgørelse om overførsel af affald nr. 161 8/2010, §
      10, stk. 2, nr. 1). –
      der gøres endvidere opmærksom på, at de tyske myndigheder har nedlagt permanent forbud mod
      anvendelse af gipsaffald som afdækningsmateriale i thüringen, og at de tyske myndigheder forven-
      tet at lave et tilsvarende forbud i sehnde.
      afslutningsvist gør miljøstyrelsen opmærksom på, at styrelsen stadig undersøger de miljø- og
      samfundsmæssige konsekvenser af forskellige behandlingsmetoder for gipsaffald. som tidligere
      meldt ud skal resultaterne af undersøgelsen bruges til at vurdere, om der skal fastsættes behand-
      lingskrav til gipsaffald. status på undersøgelsen er, at afrapporteringen har været igennem ekstern
      kvalitetssikring, og at det er blevet besluttet at udvide undersøgelsen for at gøre dens resultater
      mere robuste. rapporten forventes færdiggjort i september 2011.
      …”
af brev af 5. oktober 2015 fra syd- og sønderjyllands politi til miljøstyrelsen fremgår bl.a.
følgende:
      ”…
      efterforskningen bliver standset
      jeg har i dag besluttet at standse efterforskningen i sagen mod           virksomhed a/s 5
      for i perioden fra den 1. november 2011 i til den 31. december 2012, at have foretaget en række
      transporter fra danmark til virksomheden evg i delstaten mecklenburg-vorpommeren i tysk-
      land med gipsaffald, som i tyskland skulle deponeres.
      begrundelse
      begrundelsen for min afgørelse er, at der ikke er en rimelig formodning om, at der er begået noget
      strafbart.
                                                         - 15 -
      jeg har især lagt vægt på, at der er indgået en kontrakt mellem de to virksomheder, hvor begge
      virksomheder forpligter sig til, at tage affaldet tilbage eller sikre dets genbrug på anden måde, så-
      fremt affaldet ikke kan afsluttes på den forudsatte måde.
      direktøren i evg er via en international retsanmodning afhørt til sagen i tyskland. han forkla-
      rer, at der har været repræsentanter fra virksomhed a/s 5 på evg 1 gang om måneden, og her
      foregår der også kontrol af gipsaffaldet. han forklarer desuden, at repræsentanterne fra
 virksomhed a/s 5 har kendskab til, at gipsaffaldet bliver kørt på losseplads.
      i sagen er der afhørt to konsulenter fra           virksomhed a/s 5               . de forklarer sam-
      stemmigt, at de har været på besøg i evg i tyskland et par gange i alt, og at de har set gipsanlæg-
      get i funktion, hvor anlægget forarbejder den af virksomhed a/s 5 leverede gips. de forklarer
      desuden, at det er deres opfattelse. at gipsaffaldet skal transporteres til tyskland til nyttiggørelse
      og ikke til bortskaffelse. de afviser begge evgs direktørs forklaring, om at de har kendskab til, at
      gipsaffaldet bliver kørt på losseplads.
      en konsulent fra esbjerg kommune er ligeledes afhørt til sagen. han forklarer, at han har tilsynet
      med affald og bearbejdning af affald, herunder gips, i kommunen. virksomhed a/s 5 har i 2011
      købt     virksomhed 3         , som er den virksomhed, som transporterer gipsaffald til evg i tysk-
      land. virk.3 (virk.3)
                      bliver godkendt til gipsbehandlingen i 2011, og der er jævnligt ført kontrol på ste-
      det. der er aldrig blevet konstateret uregelmæssigheder på stedet. det er desuden vidnets opfattel-
      se, at virksomhed a/s 5 transporterer gipsaffald til tyskland med henblik på nyttiggørelse.
      der er ligeledes foretaget beregninger i sagen, om hvorvidt virksomhed a/s 5 har haft en øko-
      nomisk fortjeneste ved at transportere gipsaffaldet til tyskland. beregningen viser, at virksomhed a/s 5
                   har haft en udgift på ca. 1 kr. pr. tons gipsaffald, der er blevet transporteret til tysk-
      land.
      på den baggrund vurderer jeg, at der ikke er de nødvendige beviser i sagen til, at en domstol vil
      finde virksomhed a/s 5 skyldig. det er min vurdering, at virksomhed a/s 5 har haft til
      hensigt, at gipsaffaldet skulle nyttiggøres i tyskland og ikke blot bortskaffet. uanset at direktøren i
      evg har forklaret, at repræsentanter fra virksomhed a/s 5 har haft til kendskab, at gipsaffaldet
      blev kørt på losseplads, er der ikke andre ting i sagen, der understøtter dette, og desuden afviser de
      to konsulenter dette.
      det forhold, at en stor andel af gipsaffaldet rent faktisk bliver kørt på deponi, ændrer ikke min vur-
      dering, idet det ikke kan tilegnes virksomhed a/s 5 .
      …”
af en udateret annonce fra            virksomhed a/s 5         fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      ny mulighed for genanvendelse af gipsaffald
      gips er i dag en naturlig del af det moderne byggeri, og virksomhed a/s 5 kan tilbyde en kom-
      plet løsning til håndtering af gipsaffald fra nybygninger, renoveringer og nedrivninger m.v.
      gipsaffaldet genanvendes i tyskland, hvor det anvendes i forbindelse med grundvandssikring un-
      der streng kontrol af de tyske myndigheder.
                                                         - 16 -
      (…)
      det gipsaffald der anvendes i forseglingen har status som genanvendeligt. alternativt skulle der
      anvendes jomfruelig gips til projektet.
      …”
den 23. juni 2016 afsagde østre landsret dom i en sag, som selskabet havde vundet i første
instans, og som vedrørte, om selskabet havde ret til erstatning på baggrund af i/s vestfor-
brændings annullering af et udbud, idet selskabet som den eneste tilbudsgiver havde afgivet
et konditionsmæssigt tilbud. østre landsret kom frem til, at annulleringen var sagligt be-
grundet og frifandt i/s vestforbrænding m.fl.
den 22. september 2016 afsagde østre landsret dom i en anden sag mellem selskabet og i/s
vestforbrænding, vedrørende betingelser for, hvornår man kan overgå til udbud med for-
handling uden forudgående udbudsbekendtgørelse. landsretten stadfæstede byrettens dom,
hvorved i/s vestforbrænding blev frifundet.
       sagsøgtes             involvering i en tidligere konkurs
af en udskrift af 16. juni 2017 fra erhvervsstyrelsen fremgår, at                       sagsøgte          aktuelt
er del af ledelsen i mere end 30 selskaber. det er ubestridt, at han alene har været involveret i
én tidligere konkursbehandling, hvilket vedrørte selskabet                           virksomhed a/s 6
                  cvr nr. 7          ), som indtil den 25. oktober 2011 havde heddet
         virksomhed a/s 1                , og som blev taget under konkurs den 19. januar 2012 efter,
at        sagsøgte              den 16. december 2011 var udtrådt af direktionen. af en kreditorin-
formation af 24. maj 2012 fra kurator i dette konkursbo fremgår, at der var anmeldt krav i
medfør af konkurslovens § 97 med ca. 6,5 mio. kr., og i øvrigt fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      4. kapitalandele i datterselskaber
      selskabets kapitalandele, bortset fra to helejede datterselskaber i england og irland, hvis værdier
      foreløbigt fastsættes til kr. 0,00, blev primo oktober 2011 overdraget til virksomhed aps 3
                .
      kapitalandelene var efter det oplyste håndpantsat til sikkerhed for samtidigt ydede lån fra ejerkred-
      sen, og købesummen for kapitalandelene er berigtiget ved håndhævelse af pantet.
                                                         - 17 -
      overdragelsen har således ikke tilført boet aktiver.
      kurator har foreløbigt ved sin gennemgang ikke fundet, at transaktionen kan omstødes eller til-
      sidesættes som følge af manglende iagttagelse af sikringsagt.
      forholdet vil blive undersøgt nærmere.
      (…)
      1. selskabets historie
                 virksomhed a/s 6                  blev stiftet den 20. juni 2001.
      selskabets formål og virksomhedsgrundlag var at drive virksomhed med udvikling, salg og drift af
      genbrugssystemer til bygningsaffald samt hermed beslægtet virksomhed.
      2. baggrunden for konkursdekrets afsigelse
      den væsentligste årsag til konkursen var, at selskabet ikke kunne opfylde sine forpligtelser efter-
      hånden som de forfaldt, hvorfor selskabets måtte betragtes som insolvent i medfør af konkurslovens
      § 17.
      årsagen til det negative driftsresultat og dermed insolvensen skyldes i høj grad konkurrence for
      virksomheder, der udførte ulovlig eksport af gipsaffald til tyskland, hvorved selskabet tabte 2/3 af
      sin omsætning i danmark, der tidligere havde tilvejebragt den nødvendige indtjening til koncer-
      nens internationale ekspansion.
      samtidig var der fortsat tab i de udenlandske datterselskaber, som var under opbygning, herunder
      i england og irland, hvorfor selskabet blev drevet for likviditet op til konkursen.
      kapitalejerne understøttede selskabet i en længere periode med til tilvejebringelse af den nødvendi-
      ge kapital via lån, men efter konstatering af, at forretningsomfanget i danmark ikke ville blive re-
      etableret inden for en overskuelig fremtid samt, at der var betydeligt svind af indtjening i england
      og irland indstillede kapitalejerne likviditetstilførelsen.
      …”
forklaringer
       sagsøgte            har forklaret bl.a., at han er uddannet cand.merc. og har en mba fra
usa, hvor han bestod med højest mulige gennemsnit. han er 53 år og har en særdeles lang
og bred ledelseserfaring fra de sidste 25 år. de første 12-13 år fra begyndelsen af 1990’erne
var han ansat leder i store koncerner som                   koncern 2           og    koncern 3      , hvor han
var koncernchef med ansvaret for 1.000 ansatte. han har gennem tiden underskrevet flere
hundreder årsregnskaber. han har investeret i og er bestyrelsesmedlem i flere virksomheder,
og det er det, han lever af, hvorfor en eventuel konkurskarantæne vil ramme hans levebrød.
                                                     - 18 -
     han havde egen virksomhed ved siden af sine ansættelser, men det var i begyndelsen ret be-
     grænset. fra 2003/2004 satsede han fuldt ud på sin egen virksomhed. det har været normalt
     for ham at have direktørposter eller bestyrelsesposter i 15-20 virksomheder pr. år, herunder i
     hans egne. han har også været bestyrelsesmedlem i ano. , som han i 2004/2005 var med til
     at sælge for 10 mia. kr. derudover har han via sit miljøkendskab bl.a. været næstformand i
     bestyrelsen for et innovationsnetværk for miljøteknologi med deltagelse af alle danmarks fø-
     rende miljøvirksomheder.
            virksomhed a/s 2        blev først stiftet i 2006, men aktiviteterne var påbegyndt tidli-
     gere i et andet selskab i samme koncern. virksomheden blev stiftet, fordi de havde opfundet
     en metode til genanvendelse af gipsaffald, primært fra nybyggerier og renoveringer. med
     metoden fjernes urenheder, og der laves gipspulver, som kan bruges til nye gipsplader. tid-
     ligere blev gipsaffald blot deponeret på lossepladser. opfindelsen passede fint med, at der
     kom nye eu-regler om gipsaffald, som skulle implementeres i 2005, hvorefter gipsaffald
     skulle håndteres på samme måde som asbest. på denne baggrund og i tiltro til den nye lov-
     givning på området satsede han på virksomheden og ville sprede metoden ud til hele euro-
     pa. opstarten af virksomheden havde været dyr, men så kom han selv til med en investering
     i 2003/2004, hvorefter virksomheden kom til sverige, norge, holland, england og irland via
     datterselskaber.        virksomhed a/s 2          blev stiftet som et subholdingselskab mellem
     det oprindelige moderselskab og det amerikanske datterselskab, fordi de startede op i usa
     og var bekymrede for de strenge amerikanske asbestkrav. der var ikke reel drift i
       virksomhed a/s 2 før 2010/2011. det gik fantastisk, og de mangedoblede virksomheden i
     2008/2009, hvor virksomheden toppede. den oprindelige iværksætter, som han ejede virk-
     somheden sammen med, solgte i 2008/2009 sin andel i virksomheden for 25 mio. kr. virk-
     somheden var dengang værdisat til 100 mio. kr. og havde en markedsandel på 80 % i dan-
     mark. de fik herefter en ny ejerstruktur, hvor han selv ejede 30 %.
     de opdagede, at dansk gipsaffald blev eksporteret til tyskland, og de så brochuren fra
virksomhed
    v         a/s 5 som er danmarks største anonymiseret , hvor man påstod, at gipsaffaldet blev
    i
    rgenanvendt i tyskland. de fik nogle miljøeksperter fra danmark til at undersøge det, og der
    k
    svar reelt tale om deponi. kommunerne troede dog på virksomhed a/s 5 , selvom brochuren
    o
    m
    h
    e
    d
    a
                                                 - 19 -
var decideret løgnagtig. de mistede derfor i 2010/2011 60-70 % af deres omsætning, og derfor
kunne de slet ikke finansiere deres opstart i udlandet, herunder i england hvor der, på trods
af at de havde fået lovning på det, ikke blev indført et forbud mod deponi af gipsaffald. der-
for blev det i 2010/2011 nødvendigt med en rekonstruktion – det var reelt ikke en konkurs –
for at komme uden om garantier, som moderselskabet havde stillet over for england. i denne
forbindelse blev aktiviteten lagt i        virksomhed a/s 2         , der blev omdannet til et ak-
tieselskab og var en seriøs og stor virksomhed med 25-30 ansatte. selskabet overtog under-
skudsgivende aktiviteter, og de var på det tidspunkt på det laveste niveau for forretningen i
danmark på grund af situationen med eksport af gipsaffald til tyskland. de var fire erfarne
ejere af selskabet, og det har kostet dem flere mio. kr. at investere i virksomheden og løbende
understøtte den med lån. han har selv bidraget med 7 mio. kr. i lån til selskabet. de troede
dog på, at de kunne få stoppet den ulovlige aktivitet i tyskland, hvilket dog først skete i
2012. selskabet havde herefter overskud og fine resultater i regnskabsåret 2012/2013,
2013/2014 og 2014/2015. han har ikke været involveret i andre konkurser end den i 2011,
hvor der ikke var noget reelt tab for kreditorerne, og så konkursen, som karantænesagen ud-
springer af. selskabets aktiviteter bestod af driften i danmark og servicering af søsterselska-
ber, udover at der var datterselskaber i udlandet. datterselskaberne ejede ikke deres egne ak-
tiver, idet aktiverne blev udlejet fra danmark. da driften blev indstillet i danmark, var det
således ikke hele selskabets drift, der blev indstillet.
selskabet tabte i 2016 to landsretssager, og resultatet af disse sager var det sidste, der fjerne-
de markedet for selskabet. den ene sag drejede sig om, at vestforbrænding i 2009-2011 hand-
lede med et svensk firma til en højere pris, idet de af personlige årsager ikke ville handle
med anonymiseret . det var genanvendelse, men spørgsmålet var, om det var i orden at
vælge den dyreste, når man havde lavet et udbud. i den anden sag var der ikke andre end
selskabet, der kunne leve op til kravene i udbuddet, men alligevel ville vestforbrænding ikke
vælge dem. det logiske var, at de ikke kunne tabe begge sager.
selskabets årsrapport for 2015/2016, der viser status pr. 30. juni 2016, er underskrevet den 6.
januar 2017, tre dage inden konkursen. vedrørende note 2 har han forklaret, at de den 30. ju-
ni 2016 ikke var klar over, at de to retssager ville blive tabt. retssagerne skulle have givet
                                               - 20 -
dem ”muskler” til at fortsætte kampen i danmark. det var nærmest midt i sommerferien, og
der var panik, hvorfor der blev indkaldt til et bestyrelsesmøde den 29. august 2016. han
havde ikke noget overblik over, hvordan han skulle løse situationen, for de havde forventet
at vinde i hvert fald den ene retssag. han varslede bestyrelsen om, at der skulle penge til. de
havde undersøgt mulighederne for ekstern finansiering fra danske bank og nordea, men
den eneste mulighed var finansiering fra ejerne. på bestyrelsesmødet blev der underskrevet
låneaftaler, hvorefter han og medaktionærerne stillede 1 mio. kr. til rådighed, så de kunne
lave en reel plan og nedbringe skattegælden. han mener, at indbetalingen den 31. august
2016 på skattekontoen stammer fra hans indbetaling, og den 30. september 2016, da alle ejere
havde indbetalt, blev der igen indbetalt på skattekontoen. det vil sige, at ca. 600.000 kr. ud af
den 1 mio. kr., som låneaftalerne lød på, er gået til skat. det kan dog også have været pen-
ge fra en kundeindbetaling. udover betalingen til skat blev der også betalt til andre kredi-
torer, der var nødvendige at betale for at opretholde driften. planen var, at de skulle sælge
deres aktiviteter. man burde ikke have stoppet selskabet, for der var aktiver i form af datter-
selskaber i udlandet. det er korrekt at de indstillede driften i danmark medio 2016. det er
korrekt at de indstillede driften i danmark medio 2016. de lavede en plan for at få realiseret
aktiverne i de kommende måneder, og så ville de betale alle alt. de reagerede så hurtigt, som
de kunne. de troede på daværende tidspunkt, at de ville vinde retssagerne, og der var derfor
ikke en alternativ plan. de mente i hvert fald ikke, at de kunne tabe begge retssager. de fire
ejere indbetalte 1 mio. kr. til holdingselskabet, som lånte pengene til selskabet, for at det
kunne svare nogle af sine kreditorer, og således at der var penge til at driften kunne fortsæt-
te, så ipr-rettighederne og de udenlandske aktiver kunne sælges. når han selv indbetalte
300.000 kr. var det fordi han fortsat troede på det. ejerne ville have sikkerhed for lånet, og
gipsknuseren var det eneste frie aktiv, hvorfor den blev stillet som sikkerhed.
skattekontoen stod i perioden fra den 29. januar 2014 til den 31. december 2016 ikke i 0, idet
selskabet var presset likviditetsmæssigt, bl.a. på baggrund af virksomhed a/s 5's ulovlige ek-
sport af gipsaffald til tyskland. det kan godt være, at de har kunnet betale til skat, men
han ved det ikke. han skulle jo hele tiden sørge for, at der var penge til bl.a. lønninger. i året
forud for konkursen er der foretaget seks indbetalinger til skat af i alt 1,5 mio. kr. ud over
den negative moms.
                                                   - 21 -
i foråret 2016 var selskabets eneste bogholder blevet ramt af stress, og det var derfor svært
for dem at få oplysninger fra hende. der gik nogle måneder i forsommeren, indtil det gik op
for ham, at hun nok ikke ville komme tilbage. de fik ansat en anden i juli 2016, men hun fik i
løbet af sommerferien et andet job og holdt op. da de herefter fik fat i en tredje bogholder,
var de rigtig langt bagud. i juni 2017 skrev han til deres tidligere bogholder for at dokumen-
tere, at de havde ledet selskabet ansvarligt. han opfattede det som om, at selskabet i begyn-
delsen af 2016 havde en stiltiende aftale med skat, der selv sagde, at de havde rod i deres
inddrivelsessystem. de forventede at få afdraget gælden til skat hurtigt.
mange poster i gældbogen er ikke korrekte. kurator har aldrig bedt ham kommentere kra-
vene. han mener, at halvdelen af de samlede krav på ca. 14 mio. kr. ikke er korrekte. for ek-
sempel har de aldrig haft et aftaleforhold med go trading, som har anmeldt et krav på ca. en
halv mio. kr. han anerkender alene krav på omkring 7 mio. kr. for eksempel vedrører gæld-
bogsnr. 7 leasede aktiver, og der har ikke været noget tab. gældbogsnr. 2 vedrører et krav for
omkostninger ved at få fjernet gipsaffald i en lagerhal, men der er indgået en aftale, hvorefter
det ikke kostede dem noget, og vedrørende gældbogsnr. 26 har boet formentlig et tilgodeha-
vende. han bestrider desuden et krav fra de norske skattemyndigheder, som mener, at der
skal betales importmoms af genanvendelsesanlægget i norge, fordi det er midlertidigt ind-
ført. de har diskuteret det siden 2013. de har ikke anlagt sag vedrørende spørgsmålet. det er
korrekt, at de havde en masse gipsaffald liggende hos anonym. maskinstation på                vej
           j, men han mener, at kravet i gældbogsnr. 15 højest kan være på 600.000 kr., da
gipsaffaldet kan bortskaffes for denne pris. vedrørende kravene fra leasingselskaber har de
tilbudt at overtage leasingaftalerne, men det ønskede leasingselskaberne ikke uden en eks-
traordinær afbetaling. leasingselskaberne ville ikke tage imod en løsning, hvor de ikke ville
lide tab.
det er korrekt, at han i skifteretten den 9. januar 2017 under strafansvar forklarede, at ” sel-
skabets immaterielle rettigheder, som tidligere har været vurderet til 10.000.000 kr. er på nuværende
tidspunkt uden værdi. selskabet leasede selskabets driftsmateriel, herunder containere, lastbiler og
gipsgenanvendelsesanlæg”. på mødet startede han med at sige, at han ikke vidste, hvad selska-
                                                - 22 -
bets gæld var. der var ingen opdateret bogføring for efteråret 2016. senere på mødet sagde
han dog, at gælden var på 11-15 mio. kr., men han sagde ikke, om det inkluderede leasing-
gæld eller ej.
de prøvede først at sælge de danske aktiviteter, men det gik ikke, bl.a. fordi markedet var
blevet smadret af de to retssager. derefter prøvede de at sælge de udenlandske aktiviteter.
de havde forhandlinger med 10 forskellige mulige købere, og den sidste troede de på helt
indtil den 22. december 2016, og de forhandlede indtil dette tidspunkt. da det faldt til jorden,
var der panik, og hen over julen havde ejerne en række fysiske møder og telefonmøder for at
finde ud, hvad de skulle gøre. de troede stadig, at der var værdi i norge og sverige, og de
ønskede at sikre, at medarbejderne, som primært arbejdede i norge og sverige, kunne fort-
sætte. det var helt tydeligt, at selskabet ikke havde mulighed for at betale den 1 mio. kr., det
havde lånt af holdingselskabet med sikkerhed og pant i gipsknuseren. derfor blev pantet
overdraget til holdingselskabet, hvilket han som holdingselskabets direktør gjorde opmærk-
som på ved mail af 4. januar 2017 [bilag k]. han mener ikke, at det er en kreditorforrykkende
disposition, da det var et separatistkrav. bestyrelsen pålagde ham at sikre, at gipsknuseren,
som stod i norge, ikke kom til danmark, således at moderselskabet effektivt havde taget rå-
deretten over den. han sagde fx i den forbindelse nej til, at gipsknuseren kunne komme til
danmark for at blive repareret. han fik også oplyst, at der kunne ske tinglysning, men han
valgte at spare omkostningerne hertil. det var dobbelt sikkerhed for at være helt sikker. han
forlod sig på rådgivningen. samme dag som holdingselskabet overtog gipsknuseren, lavede
han en faktura på det, fordi han mente, at bogføringen skulle afspejle det. han havde ikke
prøvet det før, så han vidste ikke, hvordan det skulle bogføres. gipsknuseren blev overdra-
get til en overpris. den stod brudt ned i norge og skulle repareres for mindst en halv mio.
kr. alene i dele, og reparationen ville det tage tre ”mandemåneder”. hvis sikkerhederne ikke
havde været der, ville værdiansættelsen af gipsknuseren og ipr-rettighederne have været 0
kr. i dag er gipsknuseren i sverige og er ejet af et svensk selskab, der har samme ultimative
aktionærkreds. den blev solgt for 1,3 mio. kr. inkl. moms. efter at der var brugt 1 mio. kr. på
reparation.
                                                 - 23 -
den samlede overdragelsesaftale af 6. januar 2017 mellem driftsselskabet og holdingselska-
bet indebar bl.a., at holdingselskabet overtog medarbejderforpligtelserne for at reducere det
konkursramte selskabs forpligtelser mest muligt. ud over immaterielrettigheder var det i
princippet ting, der vedrørte udlandet, som blev overdraget, da der ikke længere var noget
markedsgrundlag i danmark. købesummen var aftalt til 1 mio. kr., men i holdingselskabets
årsregnskab er købesummen anført til ca. 3,8 mio. kr., fordi det følger af aftalen, at købers til-
godehavende, som på daværende tidspunkt var 1 mio. kr., skulle fratrækkes, og at der skulle
reguleres for udviklingen i tilgodehavendet fra regnskabsaflæggelsen i juli 2016 til januar
2017. det viste sig, at der fra moderselskabet til driftsselskabet var tilført yderligere 2,8 mio.
kr. i likviditet, så moderselskabet i alt havde et tilgodehavende på ca. 3,8 mio. kr. da aftalen
fjernede tilgodehavendet, blev det nedskrevet til 0 kr. han talte med både revisor og advo-
kat, som sagde, at han skulle sætte værdien til 0 kr., da de mente, det var den reelle værdi.
for ham var det dog logisk, at hvis man handlede noget, så skulle det have en værdi. de talte
om, at de blot arbitrært kunne sætte værdien til 1 mio. kr., svarende til det pant de havde i
ipr-rettighederne. på trods af rådet fra revisor og advokat valgte han at sætte prisen til 1
mio. kr. de tog sådan set bare deres aktiv. overdragelsesaftalen betød, at selskabet blev løftet
for 10 mio. kr. i leasinggæld. i alt blev selskabet med aftalen løftet for ca. 15 mio. kr. kon-
kursboet ville aldrig kunne have solgt immaterialretlighederne, hvis de havde indgået i boet.
det var en fantastisk aftale.
de ca. 9,5 mio. kr., som fremgår af selskabets årsrapport for 2015/2016 under gæld til tilknyt-
tede virksomheder i 2015 er primært gæld til moderselskabet og derudover gæld til de nor-
ske og svenske virksomheder. samtidig havde selskabet et tilgodehavende på ca. 11,4 mio.
kr. hos tilknyttede virksomheder. det vil sige at der var et nettotilgodehavende på 1,9 mio.
kr. netto. i 2016 var nettotilgodehavendet ca. -1 mio. kr., hvilket er den 1 mio. kr., som frem-
går af overdragelsesaftalen.
i 2016 udstedte danske bank saldokvittering [bilag r] for en gæld på ca. 3,4 mio. kr., som
selskabet havde, idet holdingselskabet, som havde kautioneret for selskabets gæld, betalte 2
mio. kr. på den måde kom holdingselskabet ud af sin kautionsforpligtelse og fik til gengæld
sikkerhed i alle de sikkerheder, som banken havde haft, hvilket var i gipsknuseren.
                                                      - 24 -
    gældsbrevet mellem        virk. aps 6     og         virksomhed aps 3          [bilag c] er rele-
    vant, idet der i punkt 4.1.3 gives sikkerhed i løsørepantet vedrørende deres patent. patentet
    tilhørte teknisk set        virksomhed a/s 2          , men var pantsat. han havde ejerpantebre-
    vet i håndpant derhjemme. ejerpantebrevet blev også tinglyst. det var i den forbindelse, at
    sikkerheden i ipr-rettighederne blev etableret.
    for så vidt angår konkurrencesituationen på markedet er det ikke korrekt, at situationen i
    2015/2016 var den samme som i 2010/2011. i 2010/2011 var det problematikken med, at
virksomhed a/s 5påstod, at de eksporterede gipsaffald til genanvendelse i tyskland, uden at det
    var tilfældet. der er tre årsager til selskabets konkurs i januar 2017. den ene var, at der var
    ulovlig eksport til tyskland, den anden var konsekvenserne af udbudsretssagerne, og den
    tredje var manglende politisk opbakning efter regeringsskiftet i sommeren 2015. i 2013 eller
    2014 opdagede de, at virksomhed a/s 5 fortsat kørte affald til tyskland. de dokumenterede
    det og fremlagde dokumentation for miljøstyrelsen, som undersøgte sagen med de tyske
    myndigheder. de udarbejdede politianmeldelser til virksomhed a/s 5 og et tysk selskab. i
    slutningen af 2015 opgav politiet at forfølge sagen, hvilket rystede både dem og miljøstyrel-
    sen. de tog det som et signal om, at der ikke var noget markedsgrundlag for dem i danmark.
    de troede dog på det gode, og der var stadig en forventning om, at de ville vinde udbuds-
    retssagerne, og de havde et godt samarbejde med              miljøministeren     . selskabet fortsat-
    te således ikke udover håbløshedstidspunktet. hele 2016 var en kamp for at finde ud af,
    hvad de nu kunne gøre. de forsøgte helt indtil slutningen af 2016 at få gipsfabrikkerne til at
    kræve af deres aftalepartnere, at de lavede genanvendelse, men det lykkedes ikke.
    selskabets       revisor (revi.)      er ikke revisor for ham personligt eller for andre af hans
    selskaber end gipsselskaberne.        revisoren     har skudt nogle hundreder tusinde kr. ind og
    er lille aktionær med 6-7 % i et selskab, der beskæftiger sig med 3d print, hvor han selv er
    majoritetsaktionær. selskabet blev stiftet i 2014, men driften begyndte først i 2015. revi.ved,
    hvilket forløb de har haft med gipsselskaberne, men havde alligevel tillid til ham. revi. var
    med fra starten men har også skudt penge ind efter, at             virksomhed a/s 2         gik
    konkurs. aktivet ”deltagelse i projektet 3d printet byggeri” som fremgår af overdragelse-
                                                 - 25 -
saftalen af 6. januar 2017 mellem driftsselskabet og holdingselskabet, vedrørte et støttepro-
jekt, som de var involveret i på grund af hans profil på miljøområdet. ideen var at de skulle
3d-printe i gips, men det kunne desværre ikke lade sig gøre. projektet løb derfor ud efter
nogle måneder
han har alene været involveret i én tidligere konkurs. der var anmeldt krav for ca. 6,5 mio.
kr., men han mener ikke, at kreditorerne led tab. hovedkravet på 5,5 mio. kr. var fra to lea-
singselskaber, som dog ikke led noget tab, da aftalerne blev overtaget på samme vilkår. der-
udover var der fire mindre krav, hvoraf der var modkrav for nogle, mens andre ikke kunne
anerkendes.
        revisoren        har forklaret bl.a., at han er partner i revisionsfirmaet martinsens og
leder af kontoret i københavn. firmaet har ca. 250 medarbejdere, og er det 7.-9. største revi-
sionsfirma i danmark. han var revisor på              virksomhed a/s 2's       regnskab for perio-
den fra den 1. juli 2015 til den 30. juni 2016. han tog forbehold, idet selskabet havde valgt at
aflægge regnskab under forudsætning af fortsat drift, og han mener ikke, at denne forudsæt-
ning var til stede. der skal ret meget til, før han tager et sådant forbehold, og han vurderede,
at selskabet ikke kunne fortsætte driften. forbeholdet knytter sig i hvert fald til den 6. januar
2017, hvor han afgav sin erklæring, men det var formentlig også gældende tidligere. han ud-
trykker sig pr. den dato, hvor han underskriver og på underskriftsdatoen skal han tage stil-
ling til, om selskabet kan fortsætte driften i 12 måneder fra balancedagen. det er balanceda-
gen, der er afgørende for, hvor lang tid driften kan fortsætte i selskabet, og ledelsen har der-
for aflagt regnskabet under forudsætning af, at selskabet kunne fortsætte driften i hvert fald
indtil den 30. juni 2017. han har været med på bestyrelsesmøder i selskabet og var også med
på bestyrelsesmødet i august 2016. på dette møde drøftede man, om man kunne få solgt sel-
skabets datterselskaber, og man indskød fra aktionærkredsen 1 mio. kr. i likviditet for at
kunne holde selskabet kørende. efter hans opfattelse var der mulighed for at redde selska-
bet, hvis man kunne afhænde de to datterselskaber i sverige og norge. der var en meget an-
svarlig stemning på mødet, og man handlede på den alvorlige situation. han drøftede over-
dragelse af aktiver lige op til konkursen med             sagsøgte       , og de talte om værdian-
sættelse, men han foretog ikke en værdiansættelse. han sagde til sagsøgte , at selskabet efter
                                                    - 26 -
hans vurdering på dette tidspunkt ikke var noget værd. han ved, at gipsknuseren blev
handlet ud af selskabet for 1 mio. kr. på baggrund af den sikkerhed, som aktionærerne fik,
da de skød 1 mio. kr. ind i selskabet. gipsknuseren havde været pantsat til danske bank,
men moderselskabet var indtrådt i rettighederne, da moderselskabet indfriede gælden til
danske bank og bad yderligere om sikkerhed i form af en håndpantsætning i forbindelse
med overdragelsen. han mener, at moderselskabet dermed fik de samme sikkerheder. de
diskuterede ikke værdien af gipsknuseren i januar 2017. den var i stykker, så den var i hvert
fald ikke noget værd, hvis ikke, der var nogen, der ville bruge den. man handlede den over
for den værdi, der stod i sikkerheden. den regnskabsmæssige værdi af gipsknuseren i juni
2016 var ca. 0,4 mio. kr., hvilket var den oprindelige anskaffelsessum fratrukket afskrivnin-
ger. når han har skrevet ind i regnskabet, at der var stiftet pant, er det på baggrund af ledel-
sens oplysninger til ham. han foretager ikke en juridisk vurdering. han er medaktionær i et
      selskab         , der sælger 3d-printere m.m., og hvor                  sagsøgte        er direktør.
 selskabet har forbindelse med               virksomhed a/s 2           , idet det af overdragelsesaftalen
mellem selskabet og                 virksomhed aps 3             fremgår, at selskabets deltagelse i pro-
jektet 3d printet byggeri er et af de overdragne aktiver.
parternes synspunkter
kurator har det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 14.
juni 2018, hvori der om såvel sagsfremstilling som anbringender er anført bl.a. følgende:
       ”…
              sagsøgte            har varetaget forretningsførelsen af           sagsøger aps
                  (tidl.        virksomhed a/s 2        , herefter: ”       virksomhed a/s 2      ”)
       groft uforsvarligt, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, ved at
      •   undlade at indbetale indeholdte a-skatter og am-bidrag og dermed i realiteten an-
          vende skat som en ”kassekredit”, hvilket har påført skat betydelige tab,
      •   fyldestgøre           virksomhed aps 3's            usikrede krav foran andre kreditorer i
                virksomhed a/s 2           , hvorved         sagsøgte          på vegne af
           virksomhed a/s 2 foretog en kreditorforrykkende disposition på et tidspunkt, hvor
          han var klar over, at dette ville medføre tab for          virksomhed a/s 2's       øvrige
          kreditorer,
                                                  - 27 -
•    berigtige salget af et gipsknuseanlæg med et usikret krav, hvilket påførte
     virksomhed a/s 2's øvrige kreditorer tab, idet et væsentligt aktiv derved blev und-
     draget kreditorernes fyldestgørelse, og
•    ved at undlade at indstille driften i          virksomhed a/s 2           på et tidspunkt, hvor
     det må have stået         sagsøgte            klart, at den fortsatte drift var håbløs.
        sagsøgte          har tidligere deltaget i ledelsen af et selskab, der drev samme akti-
 viteter som        virksomhed a/s 2            , og som blev opløst efter konkurs (…).
 2.1             virksomhed a/s 2's           forhold - fristdag m.v.
 selskabet blev stiftet under navnet                   virksomhed aps 1                    med adres-
 se på    adresse  2  ,     by  2      , den 8. juni 2006 (…). selskabet blev stiftet med en sel-
 skabskapital på 125.000 kr.
 den 16. februar 2011 skiftede selskabet navn til                virksomhed aps 2             . den 9.
 marts 2011 blev selskabet omdannet til et a/s med en selskabskapital på 1 mio. kr. (…)
 den 4. januar 2017 skiftede selskabet navn til                   sagsøger aps                  og æn-
 drede sin adresse til       adresse 3         , 4400 kalundborg (…).
       virksomhed a/s 2's           registrerede formål var ”at drive virksomhed med udvik-
 ling, salg og drift af genbrugssystemer til bygningsaffald og at eje aktier og anparter i an-
 dre selskaber og at drive investeringsvirksomhed samt hermed beslægtet virksomhed.”
        virksomhed a/s 2           drev indtil adresseændringen den 4. januar 2017 virksom-
 hed fra adressen               adresse 4                  , københavn k .
        sagsøgte          har været direktør i            virksomhed a/s 2            siden stiftelsen
 og indtil konkursdekretets afsigelse den 9. januar 2017.             virksomhed a/s 2's           be-
 styrelse bestod foruden          sagsøgte            indtil den 4. januar 2017 af       person 3
         og        person 2          .
 martinsen statsautoriseret revisionspartnerselskab var revisor for virksomhed a/s 2
            indtil den 9. januar 2017.
 konkursen indtrådte, efter at advokat anders birkelund fremsendte konkursbegæring på
 vegne af i/s vestforbrænding. konkursbegæringen blev modtaget af skifteretten den 7.
 november 2016 (…), hvilket er fristdagen i konkursboet.
 på et møde i skifteretten den 9. januar 2017 erklærede                sagsøgte          , at
   virksomhed a/s 2 havde samlet gæld på ca. 11.000.000 - 15.000.000 kr., og at
   virksomhed a/s 2 var insolvent (…).
 der var ved forberedelsens afslutning anmeldt krav i konkursboet for cirka 17,2 mio. kr.
 det gøres gældende, at det er dette tab, der skal lægges til grund i denne sag
                                               - 28 -
2.1.1       moms- og skattemæssige forhold
det fremgår af         virksomhed a/s 2's           skattekonto (…), at der for perioden 1. ja-
nuar 2014 til maj 2017 løbende er blevet indberettet indeholdelsespligtige a-skatter, am-
bidrag samt købs- og salgsmoms.
gennem hele perioden har             virksomhed a/s 2          haft en betydelig gæld til skat,
som ikke løbende blev nedbragt (…).
i september 2016 indbetaltes der sidste gang skyldige a-skatter og am-bidrag (…).
på denne baggrund opbyggede               virksomhed a/s 2           en betydelig gæld til skat
ved ikke at afregne indeholdte a-skatter og am-bidrag, selvom              virksomhed a/s 2
      reelt indeholdte disse fra selskabets medarbejdere. hertil kommer gæld for mang-
lende indbetaling af moms i norge for årene 2013, 2014, 2015 samt gebyrer for 2014 og
2015 på i alt 1.464.497 kr.
i alt har skat anmeldt krav i konkursboet med 3.102.053,57 kr. (…).
det gøres gældende, at          sagsøgte           som direktør i       virksomhed a/s 2
i realiteten har anvendt skat som en ”kassekredit”, idet han undlod at indbetale inde-
holdt a-skat og am-bidrag, hvilket har påført skat betydelige tab.
det gøres gældende, at          sagsøgtes           adfærd tidligere end et år før fristdagen bør
inddrages i vurderingen af            sagsøgtes          adfærd senere end et år før fristdagen,
jf. u.2016.1473h, idet         sagsøgte          senere end et år før fristdagen undlod at rette
op på betaling af forfalden skattegæld, og at denne adfærd må vurderes samlet, hvorfor
       sagsøgte         i endnu videre udstrækning har udvist en grov uforsvarlig forret-
ningsførelse..
det bemærkes, at          virksomhed a/s 2           i hele perioden fra den 29. januar 2014 til
31. december 2016 har haft betydelig, forfalden skattegæld (…). den sidste opgørelse af
       virksomhed a/s 2's          restance tidligere end et år før fristdagen viser således, at
       virksomhed a/s 2's         forfaldne skattegæld den 31. oktober udgjorde 1.444.241,31
kr. (…). det kan konstateres, at         virksomhed a/s 2           skattekonto var i debet med
1.591.249,14 kr., da       virksomhed a/s 2           gik konkurs.
       sagsøgte         har således ikke rettet op på         virksomhed a/s 2's          betyde-
lige skattegæld, der er opstået langt tidligere end 1 år før fristdagen, og han har fortsat
hele vejen frem til        virksomhed a/s 2's           konkurs den 9. januar 2017 undladt at
ophøre med sin kritisable adfærd og dermed også senere end et år før fristdagen.
2.2         overdragelse af aktiv uden at modtage vederlag herfor
det fremgår af faktura fra den 4. januar 2017, at             virksomhed aps 3             ,
    cvr nr. 2 . købte en sm knuser for 1.000.000 kr. inkl. moms (…). af fakturaen frem-
går det videre, at          virksomhed aps 3             gjorde sit pant gældende i henhold til
låneaftale af 29. august 2016.
af låneaftalen af 29. august 2016 fremgår det, at lånet skulle udbetales til betaling 3 dage
efter        virksomhed a/s 2's          anmodning og senest den 31. december 2016, og at
                                              - 29 -
der blev aftalt en panteret i gipsknuseanlægget til fordel for          virksomhed a/s 4
     (…).
det kan ikke konstateres, at           virksomhed aps 3             har foretaget sikringsakt i
form af tinglysning af underpant i det ejerpantebrev, der er registreret i virksomhed a/s 1's
                 personbog (…).
det gøres gældende, at der ikke bestod et gyldigt pant, idet underpantsætningen ikke er
tinglyst, hvorfor         virksomhed aps 3             ikke har eller havde en gyldig sikker-
hedsret til sm knuseren over for konkursboet, jf. tinglysningslovens § 47, stk. 2.
det bemærkes, at konkursboet er ejer af den pågældende gipsknuser, hvilket forudsæt-
ningsvis følger af        virksomhed a/s 2's          personbogsattest (…). således fremgår
det af personbogen, at          virksomhed a/s 2          er kreditor/debitor i henhold til det
ejerpantebrev, der er tinglyst på gipsknuseren. gipsknuseren var i øvrigt opført i
   virksomhed a/s 2's anlægskartotek.
enhver ændring af rådigheden herover forudsætter tinglysning, jf. tinglysningslovens §
43. der er ikke tinglyst sådanne ændringer til fordel for          virksomhed aps 3           ,
og efter tinglysningen af konkursen har konkursboet derfor også den retmæssige råderet
over ejerpantebrevet i gipsknuseren.
da det i personbogen for          virksomhed a/s 2          kan konstateres, at der ikke uden
unødigt ophold er foretaget nogen sikringsakt i relation til den aftalte panteret, gøres det
gældende, at en eventuel aftalt panterettighed allerede af denne grund omstødelig, jf.
konkurslovens § 70, stk. 1.
        virksomhed aps 3            har derfor aldrig haft en gyldig panteret, der kunne gø-
res gældende over for konkursboet, og allerede derfor er et tab for konkursboet ikke ude-
lukket, jf. konkurslovens §§ 75 og 76.
det gøres gældende, at det af sagsøgte anførte i relation til spørgsmålet om subrogation
ikke kan føre til et andet resultat, idet reglerne om tinglysning har forrang frem for reg-
lerne om subrogation, alternativt at en eventuel gyldig panteret overtaget ved subrogati-
on alene kan udgøre sikkerhed for den indfriede, pantesikrede fordring, hvilket ikke er
tilfældet i denne sag.
det gøres gældende i relation til spørgsmålet om tilstedeværelsen af en gyldig håndpan-
teret, at en sådan ikke består, da den effektive rådighedsberøvelse ikke ses opretholdt.
det gøres gældende, at indfrielsen af lånet ved betaling med et gipsknuseanlæg udgør
betaling af gæld med usædvanlige betalingsmidler, hvorfor betalingen er omstødelig, jf.
konkurslovens § 67, stk. 1, 1. alternativ.
det gøres endvidere gældende, at           virksomhed a/s 2           utilbørligt har begunsti-
get          virksomhed aps 3           på et tidspunkt, hvor         virksomhed a/s 2
var insolvent, og på et tidspunkt hvor           sagsøgte        som direktør i både
   virksomhed a/s 2 og           virksomhed aps 3          foretog den pågældende dispositi-
on med kendskab til          virksomhed a/s 2's         insolvens og det deraf afledte tab for
       virksomhed a/s 2's         kreditorer, jf. konkurslovens § 74, hvilket i sig selv er ud-
tryk for groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                                   - 30 -
2.3         foretagelse af kreditorforrykkende virksomhedsoverdragelse med betydeligt
            tab til følge
den 6. januar 2017 indgik                 sagsøgte          på vegne af      virksomhed a/s 3 ,
      cvr nr. 4         , som køber, en aftale om overdragelse af anparterne i virksomhed a/s 2
                 . sælger var            virksomhed aps 3            (…)       sagsøgte       var
registreret som direktør i både            virksomhed a/s 3       og      virksomhed aps 3
     .
den 6. januar 2017 indgik                sagsøgte         endvidere på vegne af virksomhed a/s 2
                  og          virksomhed aps 3             en aftale, hvorefter virksomhed aps 3
                  erhvervede aktiver, aktiviteter og medarbejdere i          virksomhed a/s 2
     (…).
værdien var aftalt til 1.000.000 kr. der blev ikke foretaget en fagkyndig vurdering af
værdien af de overdragne aktiver og aktiviteter.
købesummen blev ifølge aftalen betalt ved modregning i medarbejderforpligtelser,
skønsmæssigt ansat til 500.000 kr. ved gennemgang af specifikationerne til balancen pr.
30. juni 2016 kan det konstateres, at dette beløb var 437.073 kr. endvidere blev købesum-
men modregnet i et tilgodehavende. tilgodehavendet er i årsregnskabet opgjort til
1.086.667 kr. (…).
på baggrund af ovenstående er købesummen dermed berigtiget ved dels at overtage
medarbejderforpligtelser for 437.073 kr., dels ved at modregne det resterende krav på
562.927 kr. med             virksomhed aps 3's           ’ simple krav mod virksomhed a/s 2
             på 1.086.667 kr.
ved at fyldestgøre             virksomhed aps 3's             udestående foran andre kreditorer i
       virksomhed a/s 2              gøres det gældende, at           sagsøgte        på vegne af
        virksomhed a/s 2               foretog en kreditorforrykkende disposition i strid med
konkurslovens ligedelingsprincip, som begunstigede                     virksomhed aps 3          ,
idet       virksomhed aps 3             alene var simpel kreditor.
det gøres gældende, at modregningen var en utilbørlig begunstigelse af virksomhed aps 3
                         på et tidspunkt, hvor           virksomhed a/s 2           var insolvent,
hvilket          sagsøgte            som direktør i begge selskaber utvivlsomt kendte til, jf.
konkurslovens § 74.
det gøres gældende, at der ikke bestod en gyldig panteret i form af et ejerpantebrev i pa-
tent nr. ep patentnr. , idet der ikke er sket tinglysning af denne panteret til fordel for
       virksomhed aps 3            jf. tinglysningslovens § 47, stk. 2 (…).
det gøres gældende, at den af                sagsøgte         foretagne virksomhedsoverdragelse
medførte et tab for             virksomhed     a/s 2's       kreditorer, hvilket må betegnes som
groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                              - 31 -
2.4        undladelse af at indstille driften i       virksomhed a/s 2          på et tidspunkt,
           hvor det må have stået klart, at fortsat drift var håbløs
af årsrapporten for 2015/2016 fremgår det, at selskabets ledelse har valgt at aflægge
regnskabet under forudsætning om fortsat drift. revisor tog forbehold over for forud-
sætningen om fortsat drift i sin påtegning på årsrapporten (…).
i årsrapporten for 2015/2016 for        virksomhed a/s 2        kan det konstateres, at selska-
bet besluttede at indstille driften i danmark medio 2016, da det ikke lykkedes at finde en
køber til selskabet (…). endvidere kan det konstateres, at selskabet i regnskabsåret og ef-
ter regnskabsårets afslutning tabte to retssager, hvilke omstændigheder medførte væsent-
lige tab for selskabets goodwill, herunder koncessioner, patenter, licenser, varemærker
samt lignende rettigheder.
i balancen for 30. juni 2016 (…) kan det konstateres, at selskabet realiserede et tab på im-
materielle anlægsaktiver på 10 mio. kr., og det kan ligeledes konstateres, at selskabet rea-
liserede tab på omsætningsaktiver for ca. 14 mio. kr. dette medførte en negativ egenkapi-
tal på ca. 11,4 mio. kr.
årsregnskabet er aflagt pr. 30. juni 2016 og godkendt på generalforsamlingen den 6. ja-
nuar 2017.
det gøres gældende, at          sagsøgte          ved at fortsætte driften efter det kunne kon-
stateres, at      virksomhed a/s 2           havde lidt betydelige tab, og ved ikke at påbe-
gynde en rekonstruktionsaftale med selskabets kreditorer, har fortsat driften efter det
tidspunkt, hvor han burde have indset, at selskabets fortsatte drift var håbløs.
det gøres gældende, at det udgør en skærpende omstændighed, at                  sagsøgte
aflægger regnskab under forudsætning om fortsat drift på trods af, at revisor tog forbe-
hold herfor.
i den forbindelse bemærkes, at der ved regnskabsaflæggelse under forudsætning om
fortsat drift må tages højde for, hvorvidt et selskab kan realisere sine aktiver og realisere
sine forpligtelser som led i den normale drift, og at vurderingen af evnen til at fortsætte
driften skal dække en periode på mindst 12 måneder efter balancedagen.
2.5        ydre omstændigheder
det gøres gældende, at der ikke i denne sag foreligger sådanne ydre omstændigheder, at
konkurskarantæne ikke skal pålægges af den årsag.
det gøres gældende, at konkurrencen på markedet for bortskaffelse af gipsaffald allerede
var klart for       sagsøgte          i hvert fald i 2011, hvorfor der ikke er tale om en rele-
vant og ny konkurrencesituation, der kan tale imod pålæggelse af konkurskarantæne
(…).
det gøres endvidere gældende, at            virksomhed a/s 2          ikke blev udkonkurreret
som følge af konkurrenters ulovlige adfærd (…).
det gøres gældende, at det udgør en skærpende omstændighed i vurderingen af, om
      sagsøgte           skal pålægges konkurskarantæne, at han i 2017 gik konkurs med
                                                   - 32 -
       virksomhed a/s 2           , idet baggrunden for konkursen, dvs. konkurrencesituatio-
nen, var den samme som den, der lå til grund for konkursen i                  virksomhed a/s 6
                   (tidl.:               virksomhed a/s 1                      (…) i 2011 (…)).
2.6         sammenfattende anbringender om pålæg af konkurskarantæne
       sagsøgte            har generelt anført en række forhold i relation til konkurslovens §
157, stk. 1, som kurator efter          sagsøgtes             opfattelse ikke har løftet bevisbyrden
for.
hertil gøres det gældende, at det objektivt udgjorde en overtrædelse af straffeloven, da
       sagsøgte            overdrog gipsknuseren til                virksomhed aps 3             , idet
       virksomhed a/s 2            var adkomsthaver til gipsknuseren, hvilket også fremgik af
ejerpantebrevet, der var tinglyst på gipsknuseren, hvorfor denne handling var uforenelig
med         virksomhed a/s 2's           ret, jf. straffelovens § 283, stk. 1, nr. 1
det gøres endvidere gældende, at det udgjorde en objektiv overtrædelse af straffelovens
§ 283, stk. 1, nr. 3, subsidiært straffelovens § 300, nr. 1, da            sagsøgte          overdrog
gipsknuseren til            virksomhed aps 3                idet aktivet dermed blev unddraget fra
at tjene til fyldestgørelse af       virksomhed a/s 2's             øvrige kreditorer.
det gøres endvidere gældende, at det udgjorde en objektiv overtrædelse af straffelovens
§ 283, stk. 1, nr. 3, subsidiært straffelovens § 300, nr. 1, da            sagsøgte          indfriede
et koncernmellemværende mellem                    virksomhed a/s 2            og     virksomhed   aps 3
                 ved at modregne købesummen for den foretagne virksomhedsoverdragelse
med det pågældende koncernmellemværende, idet                       sagsøgte            dermed i strid
med ligedelingsprincippet forrykkede kreditorerne i                   virksomhed a/s 2's           stil-
ling på et tidspunkt, hvor han var bekendt med                 virksomhed a/s 2's          insolvens.
i subjektiv henseende gøres det gældende, at                  sagsøgte          som direktør undlod
at betale         virksomhed a/s 2's            betydelige forfaldne skattegæld, og at
 virksomhed a/s 2's betalingsmønster på skattekontoen generelt indikerer, at skat blev
brugt som likviditetskilde, hvilket i særdeleshed ses i tiden fra september 2016 indtil
    virksomhed a/s 2's konkurs i januar 2017, hvor                    virksomhed a/s 2's           for-
faldne gæld til skat steg med cirka 1 mio. kr.
i den forbindelse gøres det gældende, at                sagsøgtes           adfærd tidligere end 1 år
før fristdagen bør inddrages i vurderingen af                 sagsøgtes          adfærd senere end 1
år før fristdagen, jf. u.2016.1473h, idet              sagsøgte          senere end 1 år før fristda-
gen undlod at rette op på mangelfulde forhold opstået allerede tidligere end 1 år før
fristdagen i relation til betaling af forfalden skattegæld.
det gøres ligeledes gældende, at              sagsøgte            har fortsat driften virksomhed aps 3
                  efter håbløshedstidspunktet til skade for selskabets kreditorer, og at det
skal tillægges betydning i skærpende retning, at                sagsøgte           aflagde regnskab i
selskabet under forudsætning af fortsat drift på et tidspunkt, hvor revisor havde taget
forbehold herfor, og på et tidspunkt hvor selskabet havde realiseret tab for ca. 24 mio. kr.,
hvilket medførte en negativ egenkapital på ca. 11,4 mio. kr.
                                                         - 33 -
      det gøres gældende, at samtlige forhold medfører, at                    sagsøgte          utvivlsomt
      har udvist en så groft uforsvarlig adfærd, at han heller ikke fremover er egnet til at deltage
      i ledelsen i et kapitalselskab.
      …”
       sagsøgte               ved advokat morten bjerregaard nielsen har det væsentlige proce-
deret i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 13. juni 2018, hvoraf fremgår bl.a. føl-
gende:
      ”...
      overordnede anbringender
      konkurslovens § 157, stk. 1, er sålydende:
               ”konkurskarantæne kan efter kurators begæring efter § 161 pålægges den, der senere end 1
               år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed, hvis det må antages, at
               den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i le-
               delsen af en erhvervsvirksomhed. hvis skyldneren var under tvangsopløsning, da konkur-
               sen indtrådte, regnes fristen på 1 år fra dagen for beslutningen om tvangsopløsning”
      til støtte for den nedlagte påstand gør min klient overordnet gældende, at det er kurator
      som bærer bevisbyrden for, at betingelserne for at pålægge ham konkurskarantæne, jf.
      konkurslovens § 157 er opfyldt, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
      med henblik på objektivt at vurdere, om der er tale om groft uforsvarlig forretningsførel-
      se følger det af torben kuld hansen og lars lindencrone petersen, insolvensprocesret, 3.
      udgave, 2014, side 328:
               ”de handlinger, der skal kunne udløse konkurskarantæne, skal objektivt udgøre enten over-
               trædelser af straffeloven eller meget grove overtrædelser af speciallovgivningen.”
      subjektivt skal handlingen kunne betegnes som grov, ligesom sagsøgte skal findes uegnet
      til fremover at kunne drive virksomhed med begrænset ansvar uden at hæfte personligt
      for selskabets udækkede gæld ved konkurs.
      selv hvis det konstateres, at en relevant adfærd eller undladelse ligger inden for den re-
      levante periode, så påhviler det kurator at løfte bevisbyrden for følgende, jf. konkurslo-
      vens § 157:
         1. for det første at adfærden har fundet sted inden for den omfattede periode.
         2. at adfærden kan betegnes som groft uforsvarlig forretningsførelse.
         3. at dette også fører til, at sagsøgte fremover må findes uegnet til at deltage i ledelsen
            af en virksomhed, jf. det fremtidskriterium som ligger i ordlyden af § 157. dette
            fremtidskriterium overses ofte i retspraksis, men er - når det som her bliver gjort
            gældende - også noget som anvendes i retspraksis, jf. for eksempel den frifindende
                                                 - 34 -
     kendelse fra sø- og handelsretten af 24. maj 2016 i sag b-46-15. her fremgår af præ-
     misserne: “på denne baggrund finder retten det ikke godtgjort, at x1 og x2 har udvist en så
     uforsvarlig forretningsførelse, at de fremover skal kendes uegnet til at deltage i ledelsen af en
     erhvervsvirksomhed, hvorfor bestemmes: x1 og x2 frifindes” (min understregning.) link
     til dommen er her: http://domstol.fe1.tangora.com/media/-300011/files/b0046008.pdf
     se bemærkningerne ovenfor om 20-årigt erhvervsvirke.
  4. at rimelighedsbetingelsen er opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
i begyndelsen blev reglerne om konkurskarantæne ofte fortolket sådan, at selv forholds-
vis minimale fejl eller undladelser førte til pålæggelse af konkurskarantæne.
landsretten har ændret den forkerte skifteretspraksis, som nu også er fulgt i senere skif-
teretsdomme fra omkring 2016 og frem. ovennævnte frifindende kendelse fra sø- og
handelsretten af 24. maj 2016 i sag b-46-15 er blot ét af mange eksempler herpå.
det gøres sammenfattende gældende, at betingelserne i konkurslovens § 157 ikke er op-
fyldt.
rimelighedsbetingelsen
det gøres også gældende, at rimelighedsbetingelsen i § 157, stk. 2 ikke er opfyldt.
§ 157, stk. 2 er sålydende:
         ”ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågældendes
         handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne.”
min klient gør gældende, at disse betingelser ikke er opfyldt.
specifikke anbringender i forhold til kurators kritikpunkter.
fristdagen var den 7. november 2016.
konkursdekret blev afsagt den 9. januar 2017.
sagsøgte var direktør i perioden fra stiftelsen i 2006 og frem til afsigelsen af konkursde-
kret.
den relevante periode for bedømmelsen af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 er såle-
des 8. november 2015 (jf. ordlyden “senere” end 1 år før fristdagen) og frem til konkurs-
dekret blev afsagt den 9. januar 2017.
overordnet om            sagsøgte
       sagsøgte           har gennem de sidste cirka 25 år været løbende medlem af direkti-
on og bestyrelse i en række selskaber, herunder en række han selv har startet som serie-
iværksætter og en række selskaber, hvor han har siddet som eksternt medlem af direkti-
                                             - 35 -
on eller bestyrelse.
aktuelt er han aktiv i mere end 10 selskaber. (…).
der er med andre ord ikke tale om en “konkursrytter”, og helt generelt så er det således
en ekstraordinær situation, at der overhovedet kører en konkurskarantænesag mod sag-
søgte.
det gøres gældende, at dette skal tillægges betydning i formildende retning.
anmeldte krav
det fremgår af processkriftet, at der er anmeldt krav på dkk 14.458.336.
kravene bestrides af        sagsøgte         , hvilket vil blive uddybet ved partsforklaring.
gældbogen indeholder en række krav, som ifølge min klient er alt for høje. det fører for
vidt at gennemgå dem alle, men nogle få af de større forhold skal dog nævnes:
kravet fra knauf (krav 2) opstår givet som følge af, at selskabet havde lejet en grund af
knauf, hvor der stod en telthal på, som selskabet opbevarede gipsaffald i.
da selskabet gik konkurs ville det være knauf, der skulle håndtere genanvendelsen af
dette affald, hvad knauf har fået tredjemand til at gøre. denne tredjemand har samtidig
overtaget selskabets telthal på stedet.
kravet fra knauf, der startede med at være 2 mio kr, og nu er reduceret til 1 mio kr er så-
ledes forkert.
min klient har fået oplyst, at den virksomhed, der nu udfører opgaven, har gjort det uden
nettoudgifter for knauf.
krav fra kåstrup maskinstation (krav 15) på 3 mio. kr skyldes et tilsvarende forhold som
ovenfor; lejet hal med gipsaffald, der skal fjernes.
selskabet havde til sammenligning selv hensat 200 kr. pr tons til at håndtere affaldet, og
d.v.s. med en forventet omkostning på 0,6 mio, eller 2.4 mio kr lavere end det anførte.
krav på 1 mio kr fra nordea (krav 19) kan heller ikke anerkendes. moderselskabet tilbød
at overtage på præcis de samme lease vilkår som selskabet tidligere havde leaset til (og
dermed undgå ethvert tab for nordea), men det ønskede nordea ikke. nordea ville helle-
re handle til anden side.
krav på 0,5 mio kr fra lund elmer sandager (krav 26) på vegne af euromilling eksisterer
reelt ikke. selskabet førte strid igennem mere end et år med euromilling om dette krav,
som selskabet ikke var enig i p.g.a. fejlhæftet leverance, så euromillings nettokrav derfor
reelt var 0,0.
                                            - 36 -
krav på 0,5 mio kr fra go trading (krav 60) eksisterer ikke. der var intet aftaleforhold
mellem go trading og selskabet.
krav på 0,5 mio kr fra clemens advokatselskab (krav 55) på vegne af seges eksisterer ik-
ke, idet kravet forudsætter udbetaling fra markedsmodningsfonden, der ikke fandt sted.
hertil kommer 1,5 mio kr af 3.1 mio kr kravet fra skat (krav 41), der vedrører norsk
moms, som selskabet ikke er enig jf. særskilt redegørelse vedrørende moms og skat.
yderligere mangler kravet at blive reduceret med den negative momsangivelse for de
sidste to måneder af 2016, som selskabet ikke nåede at angive inden konkursen. det ville
have reduceret kravet med yderligere 0,3 mio, så det reelle krav ville være nede på mak-
simalt 1,3 mio kr.
alene af ovenstående få eksempler ses det, at gældbogen som minimum er for høj med
ca. 8 mio kr.
det fastholdes derfor, at samtlige krav er uprøvede og burde efterprøves, såfremt størrel-
sen af kravene skal lægges til grund af retten ved vurderingen efter konkurslovens § 157
og § 158.
det bemærkes i øvrigt, at kreditorerne er blevet mindre i løbet af 2016, hvilket netop taler
for forsvarlig forretningsførelse.
bankforhold
kurator anfører selv vedrørende bankforhold, at der ved gennemgangen af selskabets
bankkonti er konstateret en lang række indbetalinger. det ses herved, at selskabets ledel-
se har dirigeret beløbene korrekt ind på selskabets konto, hvilket i sig selv taler imod
konkurskarantæne.
moms, a-skatter og am-bidrag
den relevante periode for bedømmelsen af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 er såle-
des 8. november 2015 (jf. ordlyden “senere” end 1 år før fristdagen) og frem til konkurs-
dekret den 9. januar 2017.
det fremgår af skattekontoen (…), at første dato der fremgår efter den 8. november 2015
er saldoen minus dkk 1.344.241,31 og i øvrigt nedbragt som konsekvens af en indbeta-
ling på dkk 100.000. på seneste tidspunkt (…) før konkursdekretet kan vi ud for datoen
31.12.2016 se at saldoen er minus dkk 1.591.249. det ses således, at der kun har været en
forholdsvis lille stigning på skattekontoen.
den lille stigning til dkk 1.591.259 skyldes udelukkende, at den negative moms for no-
vember og december ikke indgår i skats opgørelse. selskabets moms har i hele perioden
været negativ, (…). hvis det lægges til grund, at disse som momsen for oktober ville væ-
re i et niveau af minus dkk 300.000 per måned, så svarer det til, at nettogælden reelt var
i et niveau af knap dkk 1 mio, og dermed mindre end 1 år før fristdagen.
skat har med andre ord ikke været anvendt som sådan som likviditetskilde.
                                                 - 37 -
det fremhæves også, at der så sent som september 2016 sidste gang blev indbetalt skyldi-
ge a-skatter og am-bidrag med dkk 378.734, mens dekret blev afsagt afsagt den 9. janu-
ar 2017. der er således løbende betalt til skat stort set til det sidste. det taler i sig selv
imod konkurskarantæne.
årsagen til likviditeten til indbetalingen af skat den 30. september 2016 var, at selskabet
modtog et lån fra ejerne på i alt dkk 1 mio. det er det lån som kurator påstår ikke blev
indbetalt, jf. nærmere herom nedenfor.
i den forbindelse henvises til, at konkurskarantæne kun kan pålægges for adfærd inden
for den omfattede periode på 1 år før fristdagen og frem til dekretdagen.
der har således været betalinger af indeholdte a-skatter og am-bidrag bortset fra i en
kort periode på 3 måneder inden konkursens indtræden, hvilket ikke er groft uforsvarlig
forretningsførelse, og ikke i sig selv vil kunne begrunde en konkurskarantæne jf. be-
tænkning 2011 nr. 1525 om konkurskarantæne, punkt 96-97:
       “heri ligger også, at det normalt ikke i sig selv vil kunne begrunde en konkurskarantæne,
       hvis virksomheden alene har tilsidesat pligter til bogføring og angivelse af moms eller a-
       skat i den sidste korte periode, før virksomhedens drift ophørte, eller før virksomheden blev
       taget under rekonstruktionsbehandling eller konkursbehandling.”
desuden skal det bemærkes, at selskabet havde en række problemer med bogholderiet
afledt af en medarbejders stress og efterfølgende opsigelse, samt opsigelse af en netop
nyansat bogholder. dette gav i den sidste korte periode før konkursen udfordringer med
at indberette moms og a-skatter rettidigt.
der fremlægges (…) mails fra juni 2017, herunder hvor sagsøgte er i dialog med tidligere
bogholder person 1 . dette understøtter, at der var dialog med skat, og man lænede
sig således ikke blot tilbage og lod gælden vokse. samt mails som er e-mail af 2. septem-
ber 2016 fra sagsøgte til retten i lyngby. her gør sagsøgte netop opmærksom på udfor-
dringerne.
dette skete samtidig med en flytning (i september) fra              by 1   til københavn, hvilket
vanskeliggjorde rekrutteringen af en ny medarbejder.
gælden til skattemyndighederne var ca. 1,75 mio kr., da den var på sit højeste (januar
2016).
på dette tidspunkt tog           sagsøgte           initiativ til at kontakte skattemyndigheder-
ne.
dette med henblik på at indgå en aftale om en kontrolleret afvikling af denne gæld.
selskabets bogholder,       person 1 , talte som anført med skattemyndighederne og satte
dem ind i situationen.
                                               - 38 -
samtidig forklarede hun, at selskabet løbende - p.g.a. den på dette tidspunkt nu næsten
stoppede danske indsamling - ville foretage negative momsindberetninger.
skat nævnte her en række problemer med inddrivelsessystemet, samt accepterede bog-
holderens forslag om, at skattegælden ville blive afviklet løbende via de negative moms-
indberetninger.
denne mundtlige aftale blev lavet af selskabets daværende bogholder,         person 1 , der
som anført vil blive indkaldt som vidne for at bekræfte dette.
det bemærkes yderligere, at der med lånet på 1 mio. kr. fra de bagvedliggende aktionæ-
rer var mulighed for at lave en ekstraordinær betaling, og dermed at nedbringe gælden
helt ned til ca. 0,5 mio kr. pr 30. september 2016 (3 måneder før selskabets konkurs).
som nævnt er skats reelle krav mod konkursboet på maksimalt 1,3 mio. kr., og således
både mindre end 2 år tidligere samt mindre end, da aftalen med skat blev indgået. det
bemærkes at selskabet opfyldte denne aftale.
i.f.t skat har          sagsøgte          således i de to år, der ligger forud for selskabets
konkurs indgået aftale med skat om gældens afvikling, sikret aftalens overholdelse,
samt ved ekstraordinære lån fra aktionærerne nedbragt gælden yderligere.
ud over den manglende hensyntagen til moms for november og december, så er det rej-
ste krav fra skat på 3,1 mio. inklusiv dkk 1,5 mio. fra en norsk aktivitet, som selskabet
har bestridt over for de norske myndigheder, jf. sagsøgerens processkrift side 4.
kurator har opfordret til, at der fremlægges en klage eller anden dokumentation for, at
der er klaget til de norske skattemyndigheder i relation til de norske skattemyndigheders
krav mod selskabet for manglende momsbetalinger for årene 2013, 2014 og 2015, hvilket
kurator oplyser har udløst et krav på dkk 1.464.497.
kravet relaterer sig til det komplicerede reverse charging momsafregningssystem, som
utallige gange har været diskuteret med de norske skattemyndigheder af chefen for det
norske søsterselskab (som stod for al kontakt med de lokale myndigheder) for at komme
til bunds i opkrævningerne fra de norske skattemyndigheder.
disse samtaler er foregået personligt ved møde eller på telefon.
tvisten drejer sig basalt om, hvorvidt der skal betales moms ved midlertidig indførsel af
materiel, som f.eks. en gipsknuser, der senere eksporteres ud igen, hvilket ikke er selska-
bets opfattelse.
kravet vedrører specifikt bl.a. selskabets tidligere store gipsknuser, der midlertidigt blev
indført til norge på et tidspunkt, som så affødte det pågældende momskrav.
i forhold til gælden relateret til dansk moms og skat havde selskabet igennem en længere
periode forud for konkursen været præget af stram likviditet (bl.a. afledt af den faldende
mængde i danmark), og havde derfor opbygget en gæld til skat.
                                             - 39 -
der blev foretaget en række tiltag løbende for at rette op på likviditetssituationen, hvoraf
størstedelen dog viste sig ikke at få den forventede positive betydning.
aktivoverdragelsen
det er korrekt, at den 6. januar 2017 indgik          sagsøgte        på vegne af selskabet
og          virksomhed aps 3           en aftale, hvorefter       virksomhed aps 3
erhvervede aktiver, aktiviteter og medarbejdere i selskabet (…).
dette skal imidlertid ses i sammenhæng med, at køberen overtog medarbejderforpligtel-
ser, skønsmæssigt ansat til 500.000 kr. det bemærkes, at disse i tilfælde af en konkurs
ville have fortrinsstilling efter konkurslovens § 95.
dertil kommer, at der ikke var fysiske aktiver omfattet af overdragelsen. der var således
“kun” tale om domænenavne og immaterielle rettigheder.
disse har i konkursrealisationssammenhæng en meget lav værdi i praksis.
dertil kommer, at de immaterielle rettigheder i forvejen var stillet til sikkerhed for mo-
derselskabet, og derfor ikke kunne sælges til tredjeparter.
til dokumentation for den stillede sikkerhed fremlægges (…) gældsbrev, ejerpantebrev
og personbogsattest hvoraf fremgår, at virksomhed a/s 3            (…) har modtaget pant i
europæiske patent nr. ep patentnr. (…).
hverken skat eller andre har derfor lidt et tab ved denne transaktion.
tværtimod.
moderselskabet var også indstillet på at overtage leasingaftalen på en stor gipsknuser,
hvorved gælden blev reduceret yderligere i et niveau af dkk 3 mio, og i tillæg overtog
moderselskabet andre leasingforpligtelser i niveau dkk 7 mio og moderselskabet var
indstillet på at overtage medarbejderforpligtelserne.
dermed blev selskabet i alt aflastet for gæld i niveau dkk 10 mio., ligesom der blev sik-
ret fortsat beskæftigelse til 15 medarbejdere.
med andre ord: uden dette ville gælden i selskabet have været minimum dkk 10 mio.
større.
de leasingforpligtelser som v.aps 3 overtog i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen
var overordnet sådan:
stor gipsaffaldsknuser fra 2007 dkk 3 mio.
2 anlæg til behandling af den papirrestfraktion på 10%, der opstår i forbindelse med be-
handling af gipsaffald (90% af gipsaffaldet bliver til gipspulver, 10% til en papirrestfrak-
tion), herunder:
                                               - 40 -
   -    papir renseanlæg dkk 2 mio.
   -    papirfiberiseringsanlæg (til at lave papirfibre) dkk 3 mio
   -    et yderligere anlæg til at lave pellets af det rensede papir dkk 1 mio.
   -    over 100 affaldscontainere i sverige og norge dkk 1 mio.
i alt blev boet dermed frigjort for forpligtelser i niveau dkk 10 mio i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen.
gipsknuser
det fremgår af faktura fra den 4. januar 2017, at virksomhed aps 3 (v.aps.3)            ( v.aps3)
købte en sm knuser for 1.000.000 kr. inkl. moms (…).
kurator omtaler købet som fiktivt, men købesummen er betalt. dette i form af et lån til
moderselskabet v.aps3 fra ejerne, hvor lånet efterfølgende er lånt videre fra v.aps3 til det
konkursramte selskab, jf. låneaftale mellem v.a/s2 ogv.aps3 .
låneaftalerne fremlægges samlet som bilag d.
bemærk at person 3        i fremsendelsesmailen (bilag d, side 1) anfører at “pengene er over-
ført d.d.!”
det fremhæves, at generelt for alle 4 låneaftaler er, at låneaftalerne anviser, at lånebeløbet
når det kaldes skal indbetales på bankkonto i nordea kontonr. , som præcis var v.a/s2's
konto i nordea.
i praksis er det sket sådan, at moderselskabet bad selskabets ejere om et lån på dkk 1
mio., hvor hvert tilsagn skulle betales fra de enkelte til det konkursramte selskabs bank-
konto.
beløbet fremgår i fire indbetalinger fra hver af ejerne i forhold til deres indbyrdes ejeran-
del i holdingselskabet v.aps3 , jf. kontoudtog fra nordea (…).
se i bilag d betalingsregistreringerne den 26. september 2016 med dkk 122.500,00, 28.
september 2016 med dkk 175.000,00 og dkk 305.800,00 og endelig den 29. september
2016 med dkk 200.000,00 samt dkk 196.700,00 i alt dkk 1.000.000,00.
(…)
indbetalingerne svarer samlet nøjagtigt til lånets hovedstol på dkk 1.000.000,00.
det fremgår explicit af de til kurator fremsendte kontoudtog fra nordea bank, at de i lå-
neaftalen, som boet er i besiddelse af, anførte långivere er identiske med indbetalerne i
henhold til kontoudtoget.
forholdet ses således fuldt ud dokumenteret, jf. også brev af 1. maj 2017 fra advokat mar-
tin hector, (…).
                                              - 41 -
der er således foretaget effektiv betaling, og ikke betaling med “et fiktivt beløb” som an-
ført af kurator.
det er i øvrigt uklart for sagsøgte hvad kurator mener med “et fiktivt beløb”, jf. også at
disse indbetalinger blandt andet blev anvendt til betaling af skat, jf. herom.
ved at stille disse lån til rådighed har ejerne arbejdet i retning af at finansiere selskabet
uden at være forpligtet dertil.
ejerne har med et ligefremt udtryk selv haft hænderne på kogepladen.
dette forstærkes ved, at gipsknuseren oprindeligt var pantsat til fordel for danske bank.
til dokumentation herfor fremlægges (…) udskrift fra tinglysningssystemet i form af per-
sonbogsattest samt gældsbrev og , hvoraf fremgår at selskabet tidligere havde udstedt et
ejerpantebrev, som efterfølgende blev håndpantsat til danske bank. i forbindelsen med at
holdingselskabet v.aps 3 ) indfriede selskabets gæld til danske bank for nogle år siden, så
overtog v.aps 3 ejerpantebrevet. pointen er således, at gipsknuseren var pantsat, og derfor
ikke kunne overdrages til tredjemand uden at der ville opstå vanhjemmel. boet har der-
for ikke lidt tab.
det bemærkes, at da retssag nummer to tabes (…), da har selskabet ikke andre lånemu-
ligheder end ejerne.
konsekvensen af de tabte sager var, at selskabet ikke ville få de store forventede indtæg-
ter på op til dkk 10 mio samt at selskabet skulle dække dels omkostninger til egen advo-
kat, samt omkostninger til modpartens advokat, som i sidste ende som en ydre omstæn-
dighed førte til konkursen.
for at have den nødvendige likviditet til at betale trængende kreditorer (herunder skat jf.
tidligere) samt få tid til at lave en holdbar plan for fremtiden, herunder forsøge at sælge
dels aktiviteterne i danmark, dels de samlede aktiviteter var der behov for lånet. aktio-
nærerne stillede dette, men naturligvis kun mod sikkerhed.
sikkerheden blev stillet i form af den lille sm knuser (unit 200), som var eneste ikke be-
lånte reelle aktiv i selskabet.
da det ikke lykkedes at lave en holdbar plan, og ej heller at sælge hverken de danske ak-
tiviteter separat eller de samlede aktiviteter, samtidig med at kreditorerne pressede på for
umiddelbare betalinger indtrådte konkursen, men først sent var alle muligheder udtøm-
te.
de 4 bagvedliggende ejere (bag moderselskabet), der foretog de endeligt nu af sagsøger
korrekt konstaterede indbetalinger til selskabet i perioden 26.-29. september 2016 (…),
havde (…) alle indgået en låneaftale med moderselskabet,              virksomhed aps 3
(   cvr    nr. 2   ) som debitor og de 4 bagvedliggende ejere som kreditor(er).
det fremgår specifikt af alle 4 låneaftaler, at långiver/kreditor (de 4 bagvedliggende ejere)
skulle indbetale låneprovenuet direkte til         reg.nr. ,       kontonummer      , som er
identisk med selskabets nordea-konto.
                                               - 42 -
moderselskabet (debitor i ovenstående 4 aftaler) bad om at få adgang til midlerne på
denne måde for at spare tid, idet moderselskabet (…) samtidig med opnåelsen af lånene
fra sine ejere (de 4 bagvedliggende ejere), som kreditor havde indgået en låneaftale med
sit datterselskab, selskabet (som debitor), (…), hvor unit 200/mobilt gips genanvendel-
sesanlæg stilles til sikkerhed som pant.
derfor indbetalte de 4 bagvedliggende ejere direkte (og uden at betalingerne først tilgik
moderselskabet) til selskabet, men det skete på vegne af              virksomhed aps 3         ,
med hvem de 4 ejere havde en låneaftale, og som følge af at            virksomhed aps 3
på samme tid havde givet et lån til selskabet, hvor moderselskabet fik pant i anlægget.
det var dette pant, der blev kaldt pr. email den 4. januar, (…), og da selskabet ikke havde
indfriet lånet til moderselskabet,          virksomhed aps 3          overtog moderselskabet
pantet.
jf. i øvrigt bilag j, hvor min klient sender e-mail med aftalerne ud til de 4 bagvedliggende
ejere, så blev samtlige låneaftaler indgået samtidigt, både mellem moderselskabet og dets
4 ejere og mellem moderselskabet og selskabet. af samme e-mail fremgik også forsiden af
den fjerde låneaftale som sagsøger manglede, men som nu også er medtaget i bilag j.
for fuldstændighedens skyld kan det oplyses, at omtalte            virksomhed a/s 7       , som
en af indbetalerne til selskabet, er 100% ejer af virksomhed a/s 3 .          virksomhed   a/s 3
virk og      virksomhed a/s 7        indgik låneaftale svarende til indbetalingen til selskabet,
 so
hvor      virksomhed a/s 3        bad     virksomhed a/s 7        betale låneprovenuet i hen-
 mh
hold til den låneaftale       virksomhed a/s 3       havde indgået med virksomhed aps 3
 ed
          .
a/s
  3
hertil skal også anføres, at          sagsøgte         var fuldt bekendt med, at gips knuser
såvel på pantsætningstidspunktet, som på overdragelsestidspunktet og endda i hele den
mellemliggende periode, ikke havde befundet sig i danmark, og dermed reelt ikke var i
selskabets kontrol, men derimod i moderselskabets kontrol. det var                  sagsøgte
         , der - som øverste chef i koncernen og direktør i moderselskabet - alene beslutte-
de alle flytninger af gips knuseren og dermed havde kontrollen med, hvor gips knuseren
befandt sig.
        sagsøgte          havde yderligere forespurgt såvel selskabets            revisor
     , som selskabets advokat, martin hector, om denne effektive håndpantsætning var
tilstrækkeligt til at sikre pantet. her fik       sagsøgte         oplyst, at håndpantsætning
var én af måderne, som pantet kunne sikres på (ikke den eneste).
moderselskabet havde derfor reelt sikret sit pant allerede, som             sagsøgte          så
det og følte derfor ikke, at der var behov for på yderligere måde at sikre moderselskabets
pant. dette var selvsagt også sket, hvis vurderingen havde været, at det var nødvendigt,
idet parterne jo arbejdede sammen om lånet med pantet som sikkerhed. der var således
intet til hindrer for en yderligere sikring, men det blev ikke opfattet som nødvendigt,
hvorfor sådan ikke blev foretaget.
                                                  - 43 -
idet        sagsøgte           siden har erfaret, at sagsøger/kurator stiller tvivl om, at denne
håndpantsætninng var sikringsakt nok, gøres det i forhold til en § 157-vurdering gæl-
dende, at det går ud over en direktørs ansvarsområde at være decideret ekspert i pante-
ret.
som yderligere dokumentation for, at det åbenbart endda ifølge sagsøger selv ikke er så
enkelt at afgøre om en håndpantsætning og sammenhængende sikringsakt er tilstrække-
lig for at sikre pantets gyldighed henvises til sagsøgers seneste processkrift af 26. oktober
2017 i en sag mod moderselskabet, med stort set samme materielle indhold som denne
sag, hvor sagsøger anfører følgende om pantsætningsforholdene:
       “det bemærkes, at spørgsmålet om, hvorvidt sikringsakten tinglysning skal
       iagttages for at overdragelser ved subrogation skal have gyldighed over for et
       konkursbo, ikke ses udtømmende behandlet i retspraksis eller teori.”
samt:
       “ligeledes er der i teorien og i retspraksis ikke taget stilling til, hvornår en
       indbetaling skal karakteriseres som egentlig subrogation.
       nærmere bestemt er der usikkerhed om, under hvilke omstændigheder
       subrogation indtræder ved cessio legis over for de situationer, hvor der er tale om
       en almindelig overdragelse, hvorved der opstår et selvstændigt retsforhold
       mellem den indfriende part og den indfriede parts debitor, såkaldt novation.
       afslutningsvis er der ikke i litteratur eller retspraksis taget nærmere stilling til,
       hvilket skyldforhold der i givet fald er sikret ved det pant, der gav sikkerhed for
       hovedfordringen, og som transporthaver umiddelbart indtræder i ved
       subrogation, herunder om sikkerheden alene relaterer sig til regresfordringen
       eller om fremtidige skyldforhold også (kan) omfattes.
       på denne baggrund er det konkursboets opfattelse, at retten bør sættes af tre
       dommere til kollegial behandling, idet sagen er af principiel karakter, og idet
       sagen frembyder særlig omfattende retlige spørgsmål, § 12, stk. 3, nr. 1 og 3.”
hele denne uenighed om pantsætningens gyldighed, samt specielt det ovenfor anførte af
sagsøger viser meget tydeligt, at selv meget lærde jurister har forskellige syn på, under
hvilke betingelser pantsætning og sikringsakt er gyldige. derfor er det i forhold til en ka-
rantænevurdering forhold, som ligger langt uden for en direktørs ansvar at kunne afgøre.
i øvrigt bør det selvsagt tages i betragtning, at der intet var til hinder for, at pantet var
blevet tinglyst. dette blev bare ikke opfattet som nødvendigt.
virksomhedsoverdragelse - medarbejderforpligtelser
sagsøger nægter at anerkende, at de samlede medarbejderforpligtelser udgjorde 500.000
kr., og henviser til at beløbet i henhold til regnskabet er 437.073 kr.
dette er også det korrekte beløb per 30. juni 2016, men ikke per 7. januar 2017.
                                                  - 44 -
sagsøger er bekendt med, at der siden er ansat nye medarbejdere. sagsøger har adgang
til alle lønudbetalinger, og der skal hensættes feriepenge til disse, men det har selskabet
gjort én gang årligt i forbindelse med udarbejdelsen af årsrapporten. havde det været
gjort pr 31. december f.eks. var beløbet blevet i niveauet mindst 500.000 kr.
sagsøger påstår yderligere, at teksten, der fremgår af bilag 1.1 (b) vedrørende de over-
tagne aktiviteter og aktiver, skal forstås således, at der er overdraget fysiske aktiver. tek-
sten lyder:
         “alle øvrige driftsaktiver, der benyttes til med genanvendelse (pulverisering) af gipsaffald
         og genanvendelse af gipspapir og befinder sig udenfor danmark, uanset om de fremgår af
         sælgers anlægskartotek”.
teksten, som            sagsøgte           har forfattet, henviser til lejet udstyr, lastbiler, kabler
etc, men altså ikke aktiver, der var ejet af selskabet.
de reelt overtagne aktiver var derfor kun immaterielle aktiver, som tidligere hævdet
(samt brugt kontorinventar m.m., som var af meget begrænset værdi hvis overhovedet
nogen).
her er navnlig patentet vigtigt, idet der var tale om en dokumenteret og registreret ret-
tighed.
her er det helt afgørende at bemærke, at dette pantet ikke kunne sælges til tredjepart,
fordi der var pant i det til ejerne.
det fremgår også explicit af overdragelsesaftalens punkt 2.3, der lyder:
         “yderligere skal fratrækkes det af køber tilgodehavende beløb på ca. 1 mio kr., som kunne
         konstateres i regnskabet per 30/6/2016, hvor det bemærkes, at immateriel rettighederne hos
         sælger (selskabet) ligger som sikkerhed herfor for købers anpartshavere, som respekterer
         overdragelsen mod at sikkerheden videreføres af køber”
yderligere kan det oplyses, at det var               sagsøgte         , der besluttede værdiansæt-
telsen på 1 mio kr.
selskabets revisor og advokat argumenterede med, at værdien skulle sættes til dkk 0
som resultat af, at det ikke var lykkedes at sælge hverken den danske eller internationale
del af aktiviteten (som immaterielrettighederne også vedrørte), samt ovennævnte pant-
sætningsforhold.
således har           sagsøgte          også i skifteretten oplyst, at selskabets immaterielle ret-
tigheder, som tidligere har været vurderet til 10.000.000 kr. nu reelt var uden værdi.
desuagtet mente              sagsøgte           fra selskabets side i forbindelse med virksom-
hedsoverdragelsen, at der måtte fastsættes en positiv værdi, ud fra den betragtning at
selskabet aldrig ville lave aftale om at sælge noget uden at få en værdi for det. m.a.o. selv
        sagsøgte           var reelt i tvivl, om hvilken værdi det overdragne burde medtages
til i aftalen. på den ene side burde det medtages til dkk 0. på den anden side burde det
have en positiv værdi.
                                              - 45 -
som følge af pantsætningsforholdet jf. punkt 2.3 i aftalen var tvivlen om, hvad det over-
tagne havde af værdi dog noget teoretisk af natur, idet immaterielrettighederne alligevel
ikke ville kunne sælges til andre, end indenfor ejerkredsen, og dermed reelt ikke ville
kunne indbringe nye likvider.
       sagsøgte          valgte derfor at sætte værdien til 1,0 mio kr, men under fuld hen-
syntagen til, at der alligevel ikke ville komme nogen likvider ud af det p.g.a. gælden til
moderselskabet, og den sammenhængende pantsætning (jf. punkt 2.3 i aftalen) og de
overtagne medarbejderforpligtelser vedrørende feriepenge (jf. punkt 2.2 i aftalen).
derfor blev det også meget klart i aftalens punkt 2.5 præciseret, at der ikke ville ske no-
gen betaling, d.v.s. der ville ikke være noget vederlag.
uanset hvad man måtte have værdisat det overtagne til (under 1 mio kr) ville samme si-
tuation have været gældende. der ville ikke kunne komme nye likvider ud af det, og det
overtagne kunne ikke sælges til anden side.             sagsøgte         anså det derfor for
uproblematisk at sætte værdien til 1,0 mio kr, selvom den reelle værdi givet var lavere,
idet        sagsøgte          ikke ønskede senere at blive beskyldt for at have foræret sel-
skabets værdier væk.
kreditorerne har således ikke lidt et tab, idet de aldrig har kunnet vinde noget på et salg
til tredjemand, fordi et sådant kun kunne ske med ejernes accept, hvilket ville kræve ind-
frielse af gælden dertil.
til gengæld betød aftalen, at ejerne var interesseret i også at videreføre en lang række af
leasingaftalerne, og dermed at selskabet kunne blive lettet for ca. 10 mio kr i gæld, og
dette forhold anså         sagsøgte         som meget afgørende for selskabet.
ydre omstændigheder - herunder om selskabets konkurrencesituation
hen imod ultimo 2015 og ind i 2016 blev der på brancheniveau konstateret en række
svindeltilfælde i branchen generelt, ligesom der opstod manglende politisk vilje til at
ændre dette og manglende opbakning fra gips-fabrikkerne til at sikre ordentlig genan-
vendelse.
i forhold til dette skal det i øvrigt bemærkes, at selskabet bl.a. indsamlede og behandlede
gipsaffald i danmark. det var alene denne aktivitet der blev stoppet p.g.a. det omfatten-
de snyderi/omgåelse af affaldslovgivningen på det danske marked, herunder ulovlig ek-
sport til billig deponering i udlandet og udspredning af gipsaffald på marker i sønderjyl-
land.
det betød, at selskabet blev udkonkurreret på ulovligt grundlag mht. indsamling i dan-
mark.
selskabet gjorde løbende store bestræbelser på at formå myndighederne til at håndhæve
lovgivningen, men forgæves. dette er også en klassisk ydre omstændighed.
men selskabet og dets ansatte behandlede også gipsaffald i blandt andet det øvrige nor-
den og holland mod en betaling per ton fra søsterselskaberne.
                                               - 46 -
denne aktivitet fortsatte, og derfor var det ikke forkert at aflægge årsrapport som going
concern.
det var således ydre omstændigheder i danmark som ledte til selskabet økonomiske
problemer. sådanne ydre omstændigheder fritager for konkurskarantæne, jf. f.eks. be-
tænkning om konkurskarantæne afgivet af konkursrådet som betænkning nr. 1525 i kø-
benhavn 2011, side 14.
disse ydre omstændigheder medførte, at selskabet måtte standse driftsaktiviteten i dan-
mark, der havde udviklet sig tabsgivende. dette modsat tidligere, hvor det var en god
forretning.
herefter fortsatte selskabet alene med sin aktivitet med at behandle gipsaffald i udlandet.
udsigten til indtægterne herfra samt udsigt til erstatningskrav som følge af andres for-
kerte håndtering af udbudsreglerne gjorde, at ledelsen vurderede at selskabet skulle fort-
sætte, og at selskabet i øvrigt i perioden nedbragt skattegælden.
dette vil blive uddybet ved partsforklaring, herunder hvorfor sagerne blev tabt i lands-
retten i sommeren 2016, herunder den som forudgående var blevet vundet i byretten. (…)
sagsøger/kurator hævder, at selskabet ikke blev udsat for ulovlig konkurrence, idet
sagsøger hævder, at politiet i sagen mod selskabets konkurrent, virksomhed a/s 5 , om
ulovlig eksport af gipsaffald til deponering i tyskland anførte som begrundelse for at
indstille efterforskningen, “at der ikke var en rimelig formodning om, at virksomhed a/s 5
     havde begået noget strafbart”.
det bemærkes at politiets vurdering alene angår det strafferetlige.
der henvises til bilag 19.
her anføres det, at vurderingen er, at politiet finder, at der ikke er de nødvendige beviser
i sagen til, at en domstol vil finde virksomhed a/s 5 skyldig.
polities indstilling af efterforskningen skyldes altså beviset stilling i sagen, idet repræsen-
tanterne for virksomhed a/s 5 behændigt havde undgået at være i ond tro ved at hævde,
at de troede, at gipsaffaldet blev nyttiggjort (selvom den tyske modtagers direktør havde
oplyst, at repræsentanterne selv ofte var tilstede i tyskland og havde observeret, hvad
der skete med affaldet, som ikke var nyttiggørelse, samt havde kunnet konstatere, at
modtageren ikke havde noget genanvendelsesanlæg).
sagsøger undlader også at nævne, at politiet slår fast, at gipsaffaldet de facto blev depo-
neret i tyskland! det er ulovligt i henhold til dansk miljølovgivning at eksportere til de-
ponering, når der findes danske genanvendelses- og deponeringsløsninger (ellers kunne
hele den danske skat på deponering jo også undviges på denne måde).
politiet anfører således, jf. bilag 19, følgende:
       “det forhold, at en stor andel af gipsaffaldet rent faktisk bliver kørt på deponi”.
                                            - 47 -
m.a.o. understøtter bilag 19 det af selskabet og       sagsøgte         hævdede, nemlig at
gipsaffald fra danmark, der in casu virksomhed a/s 5 svarer til 40% af al gipsaffald i
danmark p.a., er blevet deponeret ulovligt i tyskland.
da deponering i tyskland er ulovlig og kan ske til en omkostning på under 200 kr. pr
tons, og uden betaling af hverken tysk deponi skat/afgift (findes ikke) eller tilsvarende
dansk, blev grundlaget for min klients genanvendelsesforretning i danmark reelt taget
væk, specielt når åbenlyse overtrædelser som i ovennævnte tilfælde kunne finde sted
uden repressalier for de ansvarlige virksomheder.
virksomhed a/s 5 sparede ifølge min klient således alene i dansk deponi skat/afgift 5 mio.
kr., men det var der åbenbart ingen, der ville forfølge.
selskabets lovlige genanvendelsesforretning i danmark (som lovlige dansk deponerings
løsninger) fordrede en betaling på 3-5 gange omkostningen i tyskland (ca. 700-1.000 kr pr
tons) for at fungere økonomisk.
da der yderligere i 2015 skete et regeringsskifte, der hurtigt medførte, at de planer som
tidligere        miljøminister      havde arbejdet med (der ville indebære tvungen lov-
krav om, at gipsaffald fra danmark skulle behandles præcis på den måde, som selskabet
gjorde) blev skrottet, var grundlaget for den danske forretning væk, hvorfor indsamling
af gipsaffald i danmark blev stoppet midt 2016.
selskabet havde tidligere haft en omsætning på over 10 mio. kr på denne aktivitet, og
havde en rimelig indtjening på denne forretning.
denne konkurrencesituation var helt anderledes end den konkurrencesituation, der hav-
de været i 2010/11.
her oplyser min klient, at selvsamme virksomhed a/s 5 , som er danmarks største
anonymiseret, forestod eksport af gipsaffald til såkaldte salt horste (kali haldes) i tysk-
land, under dække af at der var tale om nyttiggørelse (eksport til nyttiggørel-
se/genanvendelse er lovligt, modsat eksport til deponering).
 anonymiseret havde inden dette begyndte at forekomme en markedsandel, der oversteg
50% og en omsætning i danmark på ca. 25 mio kr.
aktiviteten i danmark var på dette tidspunkt meget stærkt overskudsgivende, således at
de penge der blev tjent i danmark også kunne finansiere andre lande, herunder england.
som følge af virksomhed a/s 5's aktivitet, og den påståede nyttiggørelse på salt horstene i
tyskland, valgte mange kommuner at satse på denne billigere løsning og selskabets om-
sætning droppede som konsekvens heraf fra de omtalte ca. 25 mio kr ned til de omtalte
ca. 10 mio kr.
hermed mistede selskabet den flotte indtjening på aktiviteten i danmark, der havde mu-
liggjort, at selskabet også kunne finansiere diverse udenlandske aktiviteter, men selska-
bet tjente vel at mærke stadig penge på aktiviteten i danmark.
                                              - 48 -
selskabet kæmpede tilbage startende i 2010 en kamp med at sikre, at den påståede nyt-
tiggørelse på salt horstene blev stoppet, fordi selskabet efter egne undersøgelser havde
konstateret, at der reelt var tale om en miljøuforsvarlig deponering uden formål og der-
med ulovlig eksport.
som lille virksomhed havde selskabet dog store problemer med at overbevise omverden,
og ikke mindst myndighederne, om hvad der foregik. dette specielt fordi den meget stør-
re virksomhed, virksomhed a/s 5 , med en omsætning på ca. 2 mia. kr og leverancer til
nærmest alle landets kommuner, tillige for at dække over hvad der reelt foregik, havde
udgivet en brochure (…), hvori det kunne læses, at det danske gipsaffald erstattede jom-
fruelig gips, og dermed var nyttiggørelse, hvad der jf. ovenstående de facto ikke var til-
fældet.
det tog derfor lang tid at få myndighederne til at skride ind, også fordi virksomhed a/s 5 ,
når de blev stoppet af de danske myndigheder med at sende gipsaffaldet til en tysk del-
stat, bare fortsatte med at gøre det til en anden tysk delstat, hvor der endnu ikke var
kommet et forbud fra myndighederne.
som dokumentation for dette vedlægges bilag o fra 2011 og bilag p fra 2010, der viser,
hvorledes miljøstyrelsen skrider ind overfor eksport af gipsaffald først til den ene tyske
delstat, og derefter den næste.
sammenfattende er det således min klients opfattelse, at virksomhed a/s 5 løbende har
undergravet selskabets danske forretning, men måden det er foregået på, og konsekven-
sen, har været markant anderledes.
først ved at eksportere til salt horste i tyskland startende i 2010/11 og fremefter, og der-
efter da myndighederne endelig skred ind og eksplicit gjorde denne aktivitet ulovlig, ved
direkte at have deponeret dansk gipsaffald i tyskland som skete i de sidste år op til sel-
skabets konkurs.
mens det første “blot” havde medført at store dele af forretningen og indtjeningen var
forsvundet, således at selskabet ikke på samme vis længere havde en så stor indtjening,
medførte det sidste kombineret med en ændret regering i 2015, at hele grundlaget for sel-
skabets aktivitet i danmark forsvandt.
der var derfor i særdeleshed tale om en ny og ydre omstændighed, der havde ændret sig,
som sagsøgte også hele tiden har redegjort for.
dette er i øvrigt understøttet ved, at de 4 bagvedliggende ejere i perioden fra 2012 fortsat
har troet på virksomheden og har indskudt millioner i koncernen for at støtte og sikre
genanvendelsesforretningen. desto mere beklageligt er det, at selskabet, der havde vun-
det utallige priser i danmark for sin genanvendelsesaktivitet, reelt endeligt blev udkon-
kurreret af konkurrerende virksomheds ulovlige aktiviteter.
andre forhold som taler imod konkurskarantæne
det fremgår (…), at selskabet er stiftet tilbage i 2006. selskabet var altså aktivt i cirka 10 år
                                            - 49 -
før det gik konkurs.
der er således ikke tale om et selskab, som er oprettet med henblik på kortvarigt at mis-
bruge fordelene ved at drive virksomhed i kapitalselskabsform. det taler i sig selv imod
konkurskarantæne.
bevisbyrden for at driften skulle være fortsat efter det såkaldte håbløshedstidspunkt på-
hvilet kurator, og den er ikke løftet.
kurator har været opfordret til at dokumentere præcis hvornår dette tidspunkt efter ku-
rators opfattelse indtrådte.
derfor er det forkert, når kurator anfører, at selskabet havde indstillet driften. den ind-
stillede drift var alene indsamlingen og behandlingen i danmark.
tidligere konkurser
kurator/sagsøger påstår, at         sagsøgte        tidligere i 2011 har været involveret i
en konkurs i et selskab med samme formål og samme begrundelse, som i denne sag. det
fører for vidt detaljeret at redegøre for sagen, og dens manglende relevans i.f.t. denne
sag, men det følger allerede af det ovenfor anførte, om selskabets konkurrencesituation
og indtjening, at begrundelsen ikke var den samme, mens det er korrekt, at sagsøgte
         var involveret i konkursen.
der henvises til bilag r, hvor dette selskabs gældbog fremgår. her blev der anmeldt krav
på samlet ca. 6 mio. kr. (dog ikke noget fra skat), hvoraf ca. 2 mio. kr. vedrørte en leaset
gipsknuser, og 3,5 mio. kr. leasede containere fra tyskland.
for disse leasede aktivers vedkommende blev der efterfølgende indgået nye leasingafta-
ler uden tab for kreditorerne bl.a. med selskabet i nuværende sag, hvorfor der reelt ikke
blev påført kreditorerne et tab.
for de resterende ca. 0,9 mio kr er der tale om af boet uprøvede krav rejst mod konkurs-
boet, som selskabet tidligere havde afvist, idet de bl. a. vedrørte fejlbehæftet leveret ud-
styr og for meget opkrævet for behandling af papirrester.
derfor var der heller ingen kreditorer, der ønskede at betale den udnævnte kurator for at
forfølge de påståede tab. der var nemlig ingen tab.
konkursen i selskabet (der var modervirksomhed) var nødvendiggjort af føromtalte re-
duktion i indtjeningen i danmark i 2010/11 i sammenhæng med, at selskabet havde afgi-
vet visse garantier om en bestemt indsats i england fremover, som der ikke længere var
finansiel mulighed for at stille. konkursen havde således intet som sådan at gøre med de
danske kreditorer, der heller ikke led noget reelt tab i forbindelse hermed. der var såle-
des tale om en omstrukturering afledt af forhold i udlandet.
kurator/sagsøger påstår yderligere i forlængelse af ovenstående, at de i 2011 og 2017 fo-
retagne virksomhedsoverdragelser følger samme mønster, hvor formålet skulle være at
overdrage aktiver til nyt selskab, mens gæld bliver tilbage og dermed påføres kreditorer-
                                              - 50 -
ne tab. som allerede redegjort for, skyldes omstruktureringen i 2011 helt andre forhold,
og kreditorerne led i øvrigt ikke tab.
formålet var hverken i 2011 eller i 2017 at påføre nogen tab, men tværtimod.
ved at videreføre de sunde aktiviteter, herunder de nødvendige aktiver i denne forbin-
delse, blev selskaberne lettet for en stor gældsbyrde og kreditorernes tab blev reduceret,
samtidig med at arbejdspladser blev reddet. i 2011 var det muligt helt at undgå tab for
kreditorerne. det var det desværre ikke i nærværende sag, men overdragelsen i 2017 har
markant reduceret selskabets gæld til kreditorerne.
kurator/sagsøger påstår yderligere i forlængelse af ovenstående, at de i 2011 og 2017 fo-
retagne virksomhedsoverdragelser følger samme mønster, hvor formålet skulle være at
overdrage aktiver til nyt selskab, mens gæld bliver tilbage og dermed påføres kreditorer-
ne tab. som allerede redegjort for, skyldes omstruktureringen i 2011 helt andre forhold,
og kreditorerne led i øvrigt ikke tab.
formålet var hverken i 2011 eller i 2017 at påføre nogen tab, men tværtimod.
ved at videreføre de sunde aktiviteter, herunder de nødvendige aktiver i denne forbin-
delse, blev selskaberne lettet for en stor gældsbyrde og kreditorernes tab blev reduceret,
samtidig med at arbejdspladser blev reddet. i 2011 var det muligt helt at undgå tab for
kreditorerne. det var det desværre ikke i nærværende sag, men overdragelsen i 2017 har
markant reduceret selskabets gæld til kreditorerne.
ikke fortsat drift efter håbløshedstidspunktet
trods opfordret hertil undgår kurator/sagsøger at fremkomme med sin vurdering af,
hvornår håbløshedstidspunktet indtraf, selvom sagsøger flere steder anfører, at
   sagsøgte fortsatte driften trods at det tidspunkt var indtrådt.
det bemærkes, at det ikke er korrekt, at det at stoppe indsamlingen i danmark var det
samme som at selskabet opførte med al aktivitet.
sagsøger prøver nu i replikken at advokere for, at det kunne konstateres, at selskabet al-
lerede per 30. juni 2016 havde realiseret et meget stort tab.
det er korrekt, at dette fremgår af selskabets regnskab for 2015/16, men dette blev først
aflagt i januar 2017, hvor det i løbet af efteråret og vinteren 2016 havde kunnet konstate-
res, at (i) selskabet havde tabt de anlagte sager, (ii) der hverken var myndigheds eller po-
litisk vilje eller vilje fra gipsfabrikkerne til at støtte op om gips genanvendelsen, (iii)
hverken den danske forretning eller den øvrige forretning var der købere til, hvorfor (iiii)
selskabet nødvendigvis måtte nedskrive værdien af sine aktiver herunder ikke mindst
værdien af goodwill, immateriel rettigheder etc.
alt dette var ikke konstateret 30. juni, men da regnskabet skal være retvisende på offent-
liggørelsestidspunket i henhold til lovgivningen, måtte disse aktiver nedskrives i værdi
retrospektivt til den 30. juni, hvilket revisor også krævede for at kunne underskrive regn-
skabet.
                                                    - 51 -
      det var og er fortsat sagsøgtes opfattelse, at håbløshedstidspunktet først indtrådte i janu-
      ar 2017, og i denne sammenhæng skal det huskes, at de 4 bagvedliggende ejere støttede
      op med endnu et lån på 1 mio kr i slutningen af september 2016.
      bogføringsmateriale
      det er som jeg forstår det ubestridt, at bogføringsmaterialet er afleveret til kurator.
      samarbejde med kuratorerne
      min klient oplyser at have bistået ikke bare en kurator, men to forskellige kuratorer og
      har samlet brugt mere end 100 timer på at oplyse sagen, fremsende bilag, forklaringer etc.
      etc.
      der henvises til bilag l, m og n, der viser, hvordan min klient ikke bare svarer meget ud-
      tømmende og udførligt på de af sagsøger fremsendte spørgsmål (…), men tillige gør det
      umiddelbart efter, at han bliver opmærksom på, at sagsøger mangler væsentligste do-
      kumenter (…).
      længde af en eventuel konkurskarantæne
      subsidiært gøres det gældende, at der skal pålægges en kortere karantæneperiode end 3
      år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, fordi afgørelsen - også hvis den var blevet afsagt i april
      2018 hvor sagen først var berammet - først vil blive afsagt et år fra dekretdagen, som var
      den 9. januar 2017.
      det følger af fast retspraksis fra både landsretten og sø- og handelsretten. for eksempel
      u.2016.2702.
      dette anbringende skal dog ikke fjerne fokus fra, at sagsøgte gør gældende, at der skal
      ske en ren frifindelse.
      ...”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
              sagsøger aps                  blev den 9. januar 2017 taget under konkursbehandling
med fristdag den 7. november 2016, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra
den 7. november 2015.            sagsøgte            var fra stiftelsen den 8. juni 2006 og frem til den
9. januar 2017 registreret som selskabets direktør.
retten lægger efter det oplyste til grund, at selskabet løbende har indberettet moms, skat og
arbejdsmarkedsbidrag, men at selskabet i perioden fra januar 2014 og frem til konkursen har
                                                  - 52 -
haft en betydelig gæld, som ikke er blevet nedbragt, og at der ikke efter september 2016 er
blevet betalt skyldige a-skatter og arbejdsmarkedsbidrag.               sagsøgte        har forkla-
ret, at han ikke ved, om selskabet kunne have betalt til skat, men at han hele tiden skulle
sørge for, at der var penge til bl.a. lønninger. retten finder på denne baggrund, at der syste-
matisk er oparbejdet gæld til skat samtidig med, at der er betalt til andre kreditorer, hvor-
ved skat som tvangskreditor har lidt et betydeligt tab, og at              sagsøgte        i perio-
den mindre end et år før fristdagen har undladt at rette op på de mangelfulde forhold. i
denne forbindelse bemærkes, at selskabet ikke har dokumenteret, at der blev indgået en afta-
le med skat om en afdragsordning.
selskabets seneste regnskab (2015-2016) blev aflagt under forudsætning af fortsat drift, hvil-
ket revisor tog forbehold over for. det fremgår af regnskabet og af                sagsøgtes
forklaring, at selskabet medio 2016 indstillede aktiviteterne i danmark. derudover har
     sagsøgte        forklaret, at resultatet af landsretssagerne, hvor der blev afsagt dom den
23. juni og den 22. september 2016, fjernede markedet for selskabet. på denne baggrund læg-
ger retten til grund, at selskabet fortsatte sin drift efter det tidspunkt, hvor det måtte have
stået klart for         sagsøgte         , at en videreførelse af driften ville medføre betydelige
tab.
efter det oplyste om konkurrencesituationen på markedet ses der ikke at være grundlag for
at fastslå, at selskabets konkurs skyldes ydre omstændigheder.
skifteretten lægger desuden til grund, at der ikke i forbindelse med overdragelsen den 6. ja-
nuar 2017 af aktiver, aktiviteter og medarbejdere fra selskabet til          virksomhed aps 3
      blev foretaget en fagkyndig vurdering af værdien af det overdragne. overdragelsen og
selskabets salg af en gipsknuser den 4. januar 2017 til              virksomhed aps 3           ses
ikke at være forretningsmæssigt begrundede, og dispositionerne er foretaget på et tidspunkt,
hvor          sagsøgte         måtte indse, at selskabet var insolvent.
       sagsøgte          har således tilsidesat de pligter, der påhviler ledelsen i medfør af lov-
givningen, og selskabets kreditorer har på denne baggrund lidt betydelige tab.
                                                - 53 -
på denne baggrund finder retten efter en samlet vurdering, at            sagsøgte         har ud-
vist groft uforsvarlig forretningsførelse, og derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen
af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten, at det er rimeligt at pålægge          sagsøgte         konkurskarantæne, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 1 og 2.
da der er forløbet mere end et år fra konkursdekretets afsigelse uden at dette alene skyldes
       sagsøgtes          forhold, fastsættes karantæneperioden til to år, jf. konkurslovens §
158, stk. 1, 2. pkt.
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
efter resultatet skal         sagsøgte          erstatte statskassens udgifter som nedenfor be-
stemt, jf. konkurslovens § 165, stk. 1 og stk. 2.
                                       derfor bestemmes:
       sagsøgte          pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat troels tuxen, et vederlag på 30.000 kr. med tillæg af moms i
alt 37.500 kr., og der tillægges        sagsøgtes           beskikkede advokat, advokat morten
bjerregaard nielsen, et salær på 30.000 kr. med tillæg af moms i alt 37.500 kr.
       sagsøgte          skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens førelse
med i alt 75.000 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
                            - 54 -
retten hævet.
                         dommer
                          (sign.)
                       ___ ___ ___
              udskriftens rigtighed bekræftes
                sø- og handelsretten, den