text:
- iiw
                                    udskrift
                                         af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                  kendelse
afsagt den 15. maj 2018
a-1-18
                               landbrug og fødevarer f.m.b.a/
                               videncenter for svineproduktion
                               (advokat morten kofmann og advokat frank bøggild)
                               mod
                               breeders of denmark a/s
                               (advokat joan vollertsen)
og
a-2-18
                               landbrug og fødevarer f.m.b.a/
                               videncenter for svineproduktion
                               (advokat morten kofmann og frank bøggild)
                               mod
                               dtl a/s
                               (advokat jesper ebbesen schmidt)
                                              -2-
sagernes baggrund og parternes påstande
disse to sager om midlertidigt forbud og påbud vedrører, hvorvidt landbrug og fødevarer
f.m.b.a/videncenter for svineproduktion (herefter landbrug og fødevarer) bl.a. kan få ned-
lagt forbud mod, at breeders of denmark a/s (herefter breeders) og dtl a/s (herefter dtl)
gør brug af nærmere udspecificerede orner, som er opstaldet hos forskellige udenlandske
ks-stationer.
sagerne er blevet behandlet sammen.
landbrug og fødevarer har i a-1-18 endeligt nedlagt følgende påstande:
principalt: breeders påbydes at 1) lade ornerne, der er oplistet i bilag 26, og som er opstaldet
hos udenlandske ks-stationer, slagte, og 2) destruere tappet men ikke udleveret sæd fra
nævnte orner.
subsidiært: det forbydes breeders at 1) lade ornerne, der er oplistet i bilag 26, opstalde hos
udenlandske ks-stationer, og 2) gøre brug af tappet men ikke udleveret sæd fra nævnte or-
ner.
mere subsidiært: breeders påbydes at hjemtage ornerne, der er oplistet i bilag 26, fra uden-
landske ks-stationer.
mest subsidiært: breeders påbydes at sælge ornerne, der er oplistet i bilag 26, og som er op-
staldet hos udenlandske ks-stationer, til godkendte avlere i danavl-avlssystemet til mar-
kedspris.
breeders har nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse.
landbrug og fødevarer har i a-2-18 endeligt nedlagt følgende påstande:
                                                -3-
principalt: dtl påbydes at 1) lade ornerne, der er oplistet i bilag 27, og som er opstaldet hos
udenlandske ks-stationer, slagte, og 2) destruere tappet men ikke udleveret sæd fra nævnte
orner.
subsidiært: det forbydes dtl at 1) lade ornerne, der er oplistet i bilag 27, opstalde hos uden-
landske ks-stationer, og 2) gøre brug af tappet men ikke udleveret sæd fra nævnte orner.
mere subsidiært: dtl påbydes at hjemtage ornerne, der er oplistet i bilag 27, fra udenland-
ske ks-stationer.
mest subsidiært: dtl påbydes at sælge ornerne, der er oplistet i bilag 27, og som er opstaldet
hos udenlandske ks-stationer, til godkendte avlere i danavl-avlssystemet til markedspris.
dtl har nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagernes parter og øvrige aktører
landbrug og fødevarer er en erhvervsorganisation for landbruget, fødevare- og agroindustri-
en. landbrug og fødevarer blev i medfør af bekendtgørelse nr. 439 af 28. maj 1996 om race-
rene avlssvin og hybride avlssvin officielt godkendt af fødevarestyrelsen til at føre stambog
for racerene avlssvin og register for hybride avlssvin i danmark.
breeders er en danskejet virksomhed, der tilbyder avlssvin, transport og professionel rådgiv-
ning inden for moderne svineproduktion.
dtl er en dansk virksomhed stiftet i 1992, hvis hovedaktivitet består i salg af avlsdyr på det
danske og europæiske marked.
                                                  -4-
avlssystemet danavl er beskrevet som et sammenhængende avlssystem, der består af en
række aktører, som det er illustreret i følgende oversigt:
danavl p/s-danbred p/s (herefter danavl p/s) blev etableret den 1. december 2017. det ejes
af landbrug og fødevarer med 51 %, danish agro med 24,5 % og af danbred international
a/s (herefter dbi) med 24,5 %.
danavl definitioner
af bilaget ”danavl-definitioner” hidrørende fra landbrug og fødevarer fremgår blandt an-
det:
      ”…
      l danavl-sammenhæng skal følgende ord og betegnelser forstås som defineret nedenfor.
      "aftale om avl" er de aftaler, som vsp har indgået med en række svineproducenter til
      gennemførelse af avlsarbejdet i vsp's avlssystem.
                                                   -5-
      "aftale om omsætning" er de aftaler, som vsp har indgået med en række virksomheder
      om køb og salg af danavl-avlssvin.
      "aftale om opformering" er de aftaler, som vsp har indgået med en række svineprodu-
      center om produktion og salg af danavl-avlssvin…
      "avlere" betyder besætningsejere, der som led i et avlssystem producerer og sælger (ud-
      lejer eller udlåner) renracede avlssvin (dette udelukker ikke, at avlere også producerer
      og sælger krydsningsavlssvin).
      "avlssvin" betyder orner, søer, sopolte, sæd og embryoner (renracede og krydsninger),
      der anvendes eller påtænkes anvendt til avl eller opformering af svin. for avlssvin an-
      vendes betegnelserne renracede avlssvin og krydsningsavlssvin alt afhængigt af, om
      avlssvinene er renracede eller krydsninger.
      "avlssystem" betyder en organisation eller selskabsretlig struktur, der gennemfører et se-
      lektionsarbejde med et antal rene svineracer for at forfølge fastlagte avlsmål.
      "danavl-avlsmateriale" betyder avlssvin med minimum 25 % danavl-gener.
      "danavl-avlssvin" betyder avlssvin fra danavl-besætninger.
      "danavl-besætninger" betyder besætninger tilhørende de avlere og opformeringsejere,
      som vsp har indgået aftale om avl og/eller aftale om opformering med. til "danavl-
      besætninger" regnes videre besætninger tilhørende ejere som en danavl omsætter har
      indgået aftale om opformering med omsætter…
      ”danavl-omsættere" betyder virksomheder, som har indgået aftale om omsætning med
      vsp.
      "danavl-orner" betyder orner (renracede og krydsninger) fra danavl-besætninger.
      "danavl-varemærker" er de registrerede varemærker og forretningskendetegn, som
      vsp/landbrug & fødevarer ejer, herunder men ikke begrænset til "danavl", "danbred"
      og "danzucht", og som benyttes i forbindelse med markedsføringen af danavl-systemet.
      "ks-station" betyder stalde, hvor orner opstaldes, og der foretages tapning og salg af sæd.
      "vsp" betyder videncenter for svineproduktion, der er en afdeling i landbrug & fødeva-
      rer, som varetager fælles udviklings- og forsøgsarbejde i relation til dansk svineprodukti-
      on, herunder organisering og drift af et avlssystem.
      "vsp, avl og genetik" betyder den del af vsp, som har ansvaret for udvikling og drift af
      vsp's avlssystem.”
et dyrs avlsindeks er et skøn over, hvor god produktionsøkonomi det enkelte avlsdyr har
anlæg for, når alle egenskaber i avlsmålet vurderes samlet. alle avlsdyr i det danske avlssy-
stem får beregnet et avlsindeks ugentligt. avlsindekset udtrykker det enkelte avlsdyrs vær-
                                                  -6-
di i forhold til de øvrige avlsdyr. inden for hver race er gennemsnitindekset hos basispopula-
tionen altid 100. jo højere indeks et dyr har, desto bedre avlsmæssig og økonomisk værdi har
dyret. avlsindekset bruges til at udvælge de bedste forældredyr til fremtidige generationer.
dyrets avlsindeks baseres på en kombination af dets egne data og en meget stor mængde da-
ta fra dyrets slægtninge.
det samlede avlsindeks bliver sammensat af subindeks (avlsværdier) for hver af egenska-
berne i avlsmålet vægtet med deres økonomiske værdier.
aftalegrundlaget
dtl (”omsætteren”) og landbrug og fødevarer (vsp) indgik i 2011 en ”aftale om omsæt-
ning ”. breeders (”omsætteren”) og landbrug og fødevarer indgik en tilsvarende aftale i
2012. af aftalerne fremgår bl.a.:
       ”…
       1.0   baggrund
       1.1   avlssystemet danavl er baseret på aftaler indgået mellem vsp og en lang række
             aktører samt regler fastsat af vsp…
       1.3   ved denne aftale godkender vsp, at omsætteren kan købe avlssvin – såvel renra-
             cede som krydsninger – fra danavl-besætninger (=danavl-avlssvin) og videre-
             sælge disse til de nedenfor nævnte købere på de nedenfor nævnte vilkår. …
       2.0   videresalg
       2.1   omsætteren må frit videresælge danavl-krydsningsavlssvin – jf. dog pkt. 2.3 om
             videresalg af danavl-krydsningsorner til ks-stationer.
       2.2   omsætteren må videresælge renracede danavl-avlssvin til:
             a) danavl-besætninger
             b) ks-stationer – jf. dog pt. 2.3
             c) produktionsbesætninger – jf. dog pkt. 2.5
             d) omsætter – opformeringsbesætninger – jf. pkt. 6.0.
       2.3   omsætteren må videresælge danavl-orner… til ks-stationer, hvis
             a)     den købende ks-station ikke er optaget på vsp’s fortegnelse over ks-
                    stationer med købsforbud.
             b)     omsætteren og ks-stationen har underskrevet aftale om ks-samarbejde og
                    indsendt den underskrevne aftale til vsp inden levering af de solgte dan-
                    avl-orner, jf. pkt. 6.1.
                                             -7-
2.4 omsætteren må med vsp’s skriftlige samtykke videresælge sæd fra renracede da-
    navl-orner fra danavl-ks-stationer til andre avlssystemer til brug i lande eller re-
    gioner, hvor der ikke kan importeres avlsdyr, men kun sælges sæd, hvis
    a)     det købende avlssystem har indgået aftale om opformering med omsætter.
    b)     der indhentes køber-erklæring ved salg fra opformeringsbesætningen af
           gp-avlssvin med 50 % - 100 % danavl-gener,
    c)     der betales afgifter som ved salg af renracede danavl-avlssvin ved salg fra
           opformeringsbesætningen af gp-avlssvin med 50 % - 100 % danavl-gener,
           og
    d)     der betales afgifter som ved salg af danavl-krydsningsavlssvin ved salg fra
           opformeringsbesætningen af p-avlssvin med 25 % - 100 % danavl-gener.
2.5 omsætteren må videresælge renracede danavl-avlssvin til produktionsbesætnin-
    ger, uanset disse har indgået organiseret samarbejde med et andet avlssystem end
    danavl, hvis omsætterens kunde dokumenterer, at han har opsagt samarbejdet
    med det andet avlssystem.
2.6 ud over de ovenfor i punkt 2.1-2.4 nævnte tilfælde er det omsætteren forbudt at
    sælge danavl-avlssvin uden forudgående skriftlige samtykke fra vsp.
3.0 køber-erklæring med salgsvilkår
3.1 omsætteren skal ved førstegangssalg af renracede danavl-avlssvin indhente kø-
    bers underskrift på en af vsp fastsat køber-erklæring, jf. pkt. 12.1 d) og indsende
    den underskrevne erklæring til vsp, inden levering finder sted.
3.2 fortsætter omsætteren samhandlen med den pågældende kunde, skal denne igen
    underskrive køber-erklæring, således at vsp til enhver tid er i besiddelse af en
    køber-erklæring, der ikke er mere end 24 måneder gammel.
4.0 videresalg og betaling af afgifter
4.1 omsætteren skal sørge for, at solgte danavl-avlssvin leveres med en af vsp god-
    kendt følgeseddel, jf. pkt. 12.1 e), hvoraf det blandt andet fremgår, at det er køber
    forbudt at videresælge de af ham indkøbte renracede danavl-avlssvin eller afkom
    heraf.
4.2 omsætteren skal
    a)     registrere alle salg, og indsende alle registreringer, der er nødvendige af
           hensyn til beregning af afgifter – bortset fra individuelle købspriser – til vsp
           til de terminer og på den måde, vsp fastsætter,
    b)     betale de brugerbetalinger og de afgifter, der fastsættes af vsp eller udvalg,
           hvortil vsp i samarbejde med andre har delegeret denne kompetence, jf. pkt.
           12.1.f).
4.3 vsp har, hvor vægtige og saglige grunde taler herfor, til enhver tid ret til at efterse
    omsætterens registreringer, data og salgsjournaler. omsætteren og dennes perso-
    nale skal yde vsp fornøden vejledning og hjælp ved sådanne eftersyn,
4.4 omsætteren skal give vsp adgang til logon til omsætters anmeldelse af udførelse
    eller eksport til fødevareregionen.
                                              -8-
5.0  varemærker
5.1  omsætteren er selvstændigt erhvervsdrivende og driver — bortset fra de rettighe-
     der han er tillagt og de pligter, han har påtaget sig ved denne aftale — sin virk-
     somhed uafhængigt af vsp
5.2  omsætteren har ret og pligt til at bruge danavl-varemærkerne.
5.3  omsætteren er forpligtet til at overholde de regler for brug af varemærker, der til
     enhver tid er fastsat af vsp, jf. pkt. 12. 1 g).
5.4  omsætteren kan overdrage ret til brug af danavl-varemærkerne til en af omsæt-
     teren antaget agent forudsat
     a)      den pågældende har underskrevet regler for brug af varemærker og
     b)      de underskrevne regler er indsendt til vsp.
6.0  opformering, ks-samarbejde og hjemmeavl
6.1  omsætteren har ret til at indgå aftale om opformering, aftale om ks-samarbejde og
     hjemmeavl med omsætterens kunder på de vilkår, der er indeholdt i aftale om
     opformering med omsætter, minimumsvilkår for aftale om ks-samarbejde og af-
     tale om hjemmeavl, jf. pkt. 12.1 h), i) og j).
6.2  omsætteren må indgå aftale om opformering med kunder, uanset disse har indgå-
     et organiseret samarbejde med et andet avlssystem end danavl, hvis omsætte-
     rens kunde dokumenterer:
     a) at samarbejdet med det andet avlssystem er opsagt
     b) at alle svin i besætningen – der ikke er danavl-avlssvin- sælges til slagtning og
     ikke avl fra det tidspunkt, hvor besætningen sælger de første danavl-sopolte…
7.0  konkurrence
7.1  omsætteren må ikke etablere samarbejde med andre avlssystemer eller påbegyn-
     de systematisk køb og salg af avlssvin fra eller til andre avlssystemer eller produ-
     center, der avler eller opformerer svin for sådanne uden skriftligt samtykke fra
     vsp.
7.2  har omsætteren med vsps samtykke etableret samarbejde med andre avlssyste-
     mer, jf. pkt. 7.1, er det omsætteren forbudt at gøre brug af danavl-varemærkerne
     ved sin markedsføring og salg af ikke-danavl-avlssvin.
7.3  det er omsætteren forbudt at markedsføre eller sælge ikke-danavl-avlssvin ved
     brug af danavl-varemærkerne, ligesom standby-sopolte og avlsdyr fra opforme-
     ringsbesætninger tilhørende andre avlssystemer, jf. pkt. 2.4, ikke må markedsføres
     eller sælges som danavl-avlssvin.
8.0  omsætterens pligter i øvrigt
     …
8.3  omsætteren skal betale de af vsp fastsatte takster m.v. for de ydelser, vsp leverer
     til omsætteren i medfør af denne aftale eller efter særskilt aftale med omsætte-
     ren…
10.0 ikrafttræden + ophør
10.1 denne aftale træder i kraft på datoen for sidste underskrift.
10.2 parterne kan opsige denne aftale med 12 måneders forudgående varsel til ophør
     ved udgangen af en måned…
12.0 regelsæt
12.1 til denne aftale hører følgende bilag (=regelsæt), der – med de ændringer og tilfø-
     jelser, der senere måtte gøres i disse – indgår som en integreret del af denne aftale:
                                                   -9-
          …
          i)      minimumsvilkår for aftale om ks-samarbejde, jf. pkt. 6.1…”
minimumskrav til aftale om ks-samarbejde, der er dateret den 28. november 2014, har føl-
gende indhold:
     ”1.0 baggrund
     1.1  forhandleren kan i medfør af forhandleraftalen indgå en aftale om ks-samarbejde
          med udenlandske ks-stationer.
          forhandlerens aftale med en udenlandsk ks-station skal medtage nedenstående
          minimumsvilkår…
     2.0  ks-stationen
     …
     2.2  forhandlerne kan kun indgå en aftale med en udenlandsk ks-station, hvis ks-
          stationen ikke er optaget på vsp´s liste over ks-stationer med købsforbud, og for-
          handlernes aftale med ks-stationen skal ophøre, hvis og når ks-stationen senere
          optages på vsp´s fortegnelse over ks-stationer med købsforbud, jf. også pkt.
          11.3…
     2.4  de orner, der er opstaldet på ks-stationen – herunder de af forhandleren leverede
          danavl-orner – betegnes under et som besætningen.
     3.0  ornerne
     3.1  ks-stationen må kun indsætte danavl-orner med brugskode 100, der er født i en
          danavl-besætning tilhørende en avler, som har indgået aftale om avl med vsp.
     3.2  i det tilfælde, hvor ks-stationen er beliggende i tyskland, holland eller belgien,
          skal aktive danavl landrace- og yorkshire-orner til enhver tid have et indeks på
          minimum 100 og aktive danavl duroc-orner skal have minimum t index på 85
          med virkning fra 1. april 2014.
     4.0  salg af sæd og betaling af afgifter
     4.1  ks-stationen må kun sælge sæd fra renracede danavl-orner til
          a) danavl-besætninger.
          b) danavl-forhandlere.
          c) produktionsbesætninger, hvis besætningens ejer inen leveringen har underskre-
          vet den til enhver tid af vsp fastsatte købererklæring og accept af salgsvilkår…
     4.2  bortset fra levering af orner til slagtning er det ks-stationen forbudt at flytte be-
          sætningen eller enkelte danavl-orner fra ks-stationen uden forudgående samtyk-
          ke fra vsp.
                                              - 10 -
4.3  forhandleren skal betale de til enhver tid fastsatte afgifter på den sæd fra danavl-
     orner, ks-stationen sælger eller udleverer, jf. pkt. 12.1.c).
…
6.0  kontrol
6.1  vsp har ret til når som helst – men inden for normal arbejdstid – at besigtige og fo-
     toregistrere besætningen, udtage blodprøver af dyr i besætningen til dna-test
     samt ret til at gennemgå og få udleveret kopi af alle de registreringer og data, ks-
     stationen er forpligtet til at registrere og opbevare i medfør af gældende eu-
     direktiver og nationale bekendtgørelser om ornesæd…
8.0  varemærket
8.1  ks-stationen har ret men ikke pligt til at anvende danavl-varemærket ved mar-
     kedsføring og salg af sæd fra danavl-orner.
8.2  ks-stationen er forpligtet til at overholde den til enhver tid gældende konceptma-
     nual, jf. pkt. 12.1.d, ved markedsføring og salg af sæd fra danavl-orner.
8.3  det er ks-stationen forbudt at anvende danavl-varemærket, eller varemærker,
     der er forvekslelige hermed, ved markedsføring og salg af sæd fra orner, der ikke
     er danavl-orner…
11.0 ikrafttræden og ophør
11.1 aftalen mellem forhandleren og ks-stationen træder i kraft, når parterne har skre-
     vet under og vsp har modtaget kopi af den underskrevne aftale, men aftalen er til
     enhver tid betinget af, at ks-stationen ikke er optaget på vsp´s liste over ks-
     stationer med købsforbud, jf. pkt. 11.3.
11.2 forhandleren skal kunne ophæve aftalen uden varsel, hvis ks-stationen væsentlig
     misligholder sine forpligtelser efter aftalen eller de bilag og regelsæt, der indgår i
     aftalen, jf. pkt. 12.0.
11.3 aftalen skal ophøre uden varsel, hvis og når ks-stationen optages på vsp´s forteg-
     nelse over ks-stationer med købsforbud, eller hvis ks-stationen mister sin offentli-
     ge godkendelse som ks-station.
11.4 når aftalen ophører, skal alle danavl-orner på ks-stationens ornestationer slagtes,
     og al tappet men ikke udleveret sæd fra danavl-orner skal destrueres.
11.5 hvis aftalen ophører som følge af forhandlerens misligholdelse, som ikke skyldes
     ks-stationens forhold, kan ks-stationen fortsætte på i princippet uændrede vilkår,
     hvis ks-stationen har indgået en ny aftale med en ny danavl-forhandler senest 30
     dage efter at have modtaget meddelelse om, at aftalen med forhandleren er ophørt.
11.6 aftalen mellem forhandleren og ks-stationen skal ophøre, hvis og når vsp selv
     indtræder som aftalepart i forhold til ks-stationen.
…
14.0 sprog
                                                     - 11 -
            i tilfælde af uoverensstemmelser mellem den danske tekstversion af denne aftale
            og enhver oversættelse, er den danske version gældende, og kun den danske ver-
            sion vil blive forelagt i tilfælde af en tvist…”
der er endvidere fremlagt en udateret udgave af ”minimumskrav til aftale om ks-
samarbejde”. det er oplyst, at der er tale om en nyere udgave, som blandt andet ikke inde-
holder ovennævnte punkt 14 om sprog.
der er fremlagt en række eksempler på konkrete samarbejdsaftaler med ks-stationer indgået
mellem henholdsvis breeders og en ks-station og dtl og en ks-station.
samarbejdsaftalerne, der er udarbejdet på engelsk, indeholder en klausul om slagtning med
følgende ordlyd:
 ”…when the agreement terminates, all danbred boars at the al station must be slaughtered and all
danbred semen which are collected, but not yet delivered shall be destroyed…”.
samarbejdsaftalerne, der er udarbejdet på tysk, har følgende ordlyd:
“…falls die vereinbarung aufgehoben wird, müssen alle danzucht-eber der eberstation geschlachtet
werden, und alles abgesamte, aber nicht ausgelieferte danzucht-sperma, muss vernichtet werden…”.
breeders har fremlagt en autoriseret oversættelse af punkt 10 i de tyske samarbejdsaftaler
med ks-stationer. af denne fremgår blandt andet:
      ”…10.0               ikrafttrædelse og ophævelse…
          10.5      ophæves aftalen, skal alle ornestationens danavl-orner slagtes, og al aftap-
                    pet, men ikke udleveret danavl-sæd skal destrueres…”
aftale om avl, der er dateret den 27. juni 2011, er en standardaftale mellem landbrug og fø-
devarer og avleren. af aftalen fremgår bl.a.:
                                                - 12 -
1.0   baggrund
1.1    vsp har etableret avlssystemet danavl med det formål at skabe sammenhold om
       det genetiske avlsmateriale, der er skabt i dansk svineavl.
1.2    avlssystemet danavl er baseret på aftaler, indgået mellem vsp og en lang række
       aktører, samt på regler, fastsat af vsp…
1.3    denne aftale er forhandlet mellem vso og dansk svineavl…
4.0 aftalens saglige område
4.1    vsp påtager sig ved denne aftale pligt til at opretholde en udviklingsafdeling for
       avl samt pligt til at etablere, fastholde og kvalitetsudvikle de kapaciteter og ydel-
       ser, der i øvrigt er nødvendige for at gennemfør de af vsp besluttede avlsforan-
       staltninger, jf. pkt. 4.2:
4.2    på tidspunktet for denne aftales indgåelse har vsp etableret eller vedtaget at etab-
       lere følgende avlsforanstaltninger:
a)     fastholde officiel anerkendelse som stambogsfører,
b)     fastsætte avlsmål og systemer til beregning af avlsværdi,
c)     foretage stationsafprøvning af de af vsp udpegede renracede orner til ks,
d)     foretage besætningsafprøvning af ungdyr i besætningen,
e)     registrere og bearbejde avlsdata og give avleren fuld brugsret til sådanne avlsdata,
f)     gennemføre forsøg med dyr fra besætningen,
-   alt på den måde og i den udstrækning, vsp beslutter det…
7.0    salg fra besætning
7.1 avleren kan frit sælge renracede danavl-avlssvin til
     a)       danavl-besætninger…
     b)       danavl-ks-stationer…
     c)       andre ks-stationer, jf. dog pkt. 7.4.
     d)       danavl-omsættere…
7.2    avleren kan sælge renracede danavl-avlssvin til produktionsbesætninger, hvis
       avleren har indhentet købers underskrift på den af vsp fastsatte købererklæring
       med salgsvilkår…og indsendt kopi af denne til vsp inden levering af de solgte
       renracede danavlavlssvin.
7.3    avleren kan frit sælge danavl-krydsningsavlssvin til de i pkt. 7.1 nævnte.
7.4    avleren kan sælge danavl-orner til andre ks-stationer end danavl-ks-stationer,
       hvis
                                                    - 13 -
             a)     den købende ks-station ikke er optaget på vsp's fortegnelse over ks-
                    stationer med købsforbud;
             b)     avleren og ks-stationen har underskrevet aftale om ks-samarbejde og ind-
                    sendt denne til vsp inden levering af de solgte danavl-orner;
             c)     avleren inden levering af de solgte renracede danavl-orner sørger for, at
                    der indsendes biologisk materiale til fadderskabstestning efter vsp anvis-
                    ninger, og at de solgte orner registreres i databanken for svineavl.
      7.5    ud over de ovenfor i pkt. 7.2-7.4 nævnte tilfælde er det avleren forbudt uden for-
             udgående skriftligt samtykke fra vsp at sælge renracede danavl-avlssvin.
      til salg henregnes udleje eller anden form for overladelse af ejendomsretten eller brugs-
      retten til danavl-avlssvin…
      10.0 avlsindtægter
      10.1 indtægter fra salg af avlssvin, smågrise og slagtesvin tilfalder avleren
      10.2 avleren fastsætter frit sine priser.
      10.3 størrelsen af lejebeløb for ks-orner og andre avlsafgifter fra ks-stationerne og op-
             formeringsbesætningerne i danavl fastsættes af vsp eller udvalg, hvortil vsp i
             samarbejde med dansk svineavl og danavl opformering har delegeret denne
             kompetence…
      12.0 konkurrence
      12.1 vsp er berettiget til med respekt af de fastsatte populationsstørrelser, jf. pkt. 5.1, at
             tilbyde de af denne aftale omfattede ydelser til andre avlere på vilkår, der er iden-
             tiske med vilkårene i nærværende aftale.
      12.2 avleren er i denne aftales løbetid og i 12 måneder derefter uberettiget til at samar-
             bejde om udvikling af svinegener med andre avlssystemer. konkurrenceforbudet
             gælder dog ikke, hvis aftalen ophører på grund af vsp's misligholdelse…
      16.0    ikrafttræden og ophør
      16.1   denne aftale træder i kraft 1/7 2011…
      16.2   avleren kan opsige denne aftale med 36 måneders forudgående varsel til ophør
             ved udgangen af en måned.
      16.3   vsp kan opsige denne aftale med 36 måneders forudgående varsel til ophør ved
             udgangen af en måned…”
der er endvidere fremlagt en nyere udgave af standardaftalen, ”aftale om avl”, dateret den
30. juni 2014. af denne aftale fremgår i punkt 1.1, at: ”…vsp ejer og driver avlssystemet da-
navl…”.
punkt 10 om avlsindtægter har i punkt 10.1 følgende tilføjelse:
”…vsp og dansk svineavl har som fuldmægtig for alle avlere, indgået en aftale om betaling for avls-
arbejdet i 2015 – 2017… avlerne har overladt det til dansk svineavl, at fordele den samlede betaling
                                                    - 14 -
fra vsp mellem sig, men i øvrigt efter principperne udstukket i aftalen mellem vsp og dansk svine-
avl…”.
aftalen om avl er ikke indgået mellem parterne, men mellem landbrug og fødevarer og av-
lerne. det er de sagsøgtes synspunkt, at det er aftalen fra 2011, som er gældende, og at det af
denne alene fremgår, at vsp har etableret avlssystemet.
af en aftale om opformering af 4. august 2011 (standardaftale mellem landbrug og fødeva-
rer og opformeringsejeren) fremgår af punkt 1, at:
”…vsp har etableret avlssystemet danavl med det formål at skabe sammenhold om og kontrol over
det genetiske avlsmateriale, der er skabt i dansk svineavl, og optimere indtjeningen i avlssystemet ved
eksport af danavl-gener…”.
af en nyere udgave af standardaftalen, aftale om opformering, der er dateret den 30. juni
2014, fremgår af punkt 1, at: ”vsp ejer og driver avlssystemet”.
der er endelig fremlagt en anonymiseret udgave af en aftale indgået mellem landbrug og
fødevarer og nogle avlere. den er dateret i juni 2014 og har overskriften ”betaling for avlsar-
bejde.
af punkt 1.1. i denne aftale fremgår, at vsp har etableret og ejer avlssystemet danavl. end-
videre fremgår af punkt 3.1., at avlerne i aftalens løbetid modtager en samlet betaling for ud-
førelse af avlsarbejdet på 89 mio. kr. pr. år.
genafgifter
af en artikel, der er dateret den 13. september 2006, fremgår, at dansk svineproduktion
havde vedtaget genafgifter, som blev indført fra den 1. oktober 2006.
af en udateret skrivelse om baggrunden for indførelse af genafgifter fremgår, at tanken bag
genafgifterne var, at brugerne af danavl-gener skal betale en afgift for brug af genmaterialet
                                                 - 15 -
til dansk svineproduktion (dsp), som er indehaver af danavl-konceptet. afgiften skal også
opkræves på de avlsdyr og den sæd, der går til eksport. på den måde blev det sikret, at både
danske og udenlandske svineproducenter bidrager til dsp´s udviklingsarbejde. endvidere
fremgår, at genafgifter skal opkræves ved siden af avlsafgifterne, der fortsat skal dække av-
lernes meromkostninger.
der er fremlagt et notat af 2. september 2016 vedrørende seges’ (landbrug og fødevarer)
driftsomkostninger. notatet er udarbejdet af anders vernersen og lasse bo schneller fra
landbrug og fødevarer til advokat morten kofmann.
som dokumentation for, at der er sket licensbetaling, har landbrug og fødevarer fremlagt en
oversigt over afgifter, der er betalt af hhv. breeders og dtl. af oversigten fremgår, at bre-
eders i perioden 2013 til 2017 årligt har betalt mellem 20 og 30 mio. kr. i genafgifter til land-
brug og fødevarer. dtl har i samme periode betalt mellem 6 og 9 mio. kr.
landbrug og fødevarer har endvidere fremlagt en meddelelse af 30. november 2017 fra bre-
eders, affattet på tysk. af denne fremgår blandt andet, at:
”…bis zum 31. dezember 2017 wird breeders of denmark a/s allen verpflichtungen als lizenzierter
danavl vertreiber mit lfs nachkommen” og ”dass vertreiber lizenz am 31. dezember 2017 final
endet…”.
parterne er uenige om, hvordan ordet ”lizenz” skal oversættes. breeders har fremlagt en
oversat udgave af bilaget, hvori ”lizenz” er oversat til aftale om omsætning. af en anden over-
sat udgave er ”lizenz” og ”lizenzierter” oversat til ”forhandlerlicensen” og ”licenseret”.
samarbejdets ophør
i 2014 ønskede landbrug og fødevarer en ændret struktur. man opsagde aftalerne med av-
lerne, omsætterne og opformeringsejerne.
                                                     - 16 -
ved brev af 23. juni 2014 til avlerne opsagde landbrug og fødevarer de gældende aftaler om
avl pr. 30. juni 2014 med 36 måneders varsel. ved breve af samme dato til opformeringsejere
og omsættere opsagde landbrug og fødevarer pr. 30. juni 2014 de gældende aftaler om hhv.
opformering og omsætning med 12 måneders varsel.
det er oplyst, at landbrug og fødevarer i forbindelse med omstruktureringen rettede hen-
vendelse til konkurrence- og forbrugerstyrelsen i april 2015. af en pressemeddelelse fra
konkurrence- og forbrugerstyrelsen af 28. september 2017 fremgår bl.a.:
      ” brancheorganisationen landbrug og fødevarer har justeret sin planlagte ændring af
      danavl, som er et avlssystem for svinegenetik. justeringen fjerner de umiddelbare kon-
      kurrencemæssige betænkeligheder, der oprindeligt lå til grund for konkurrence- og for-
      brugerstyrelsens undersøgelse. det er derfor besluttet at lukke sagen.
      direktør i konkurrence- og forbrugerstyrelsen, jakob hald, siger:
              ”ved at justere sine planlagte ændringer af danavl fjerner landbrug og fødevarer
              de umiddelbare konkurrencemæssige betænkeligheder, der oprindeligt lå til grund
              for, at vi åbnede sagen. vi mener nu, at det er lykkedes at sikre, at forudsætninger-
              ne for effektiv konkurrence på det danske marked vil være til stede.”
              ”sidste år inviterede vi aktører på markedet til at kontakte os med relevante oplys-
              ninger om den planlagte ændring af danavl. vi har fået en del henvendelser og
              også klager. der er sket ret grundlæggende ændringer i danavl-systemet i forhold
              til det oprindelige forslag, som vi havde væsentlige betænkeligheder ved. vi har
              haft fokus på, at kunder i danmark, der køber danavl produkter, ikke vil blive
              ringere stillet.”
      konkurrence- og forbrugerstyrelsen har besluttet at lukke sagen om ændring af danavls
      forretningsstruktur. styrelsen vurderer, at yderligere undersøgelser i sagen ikke vil stå i
      rimeligt forhold til undersøgelsernes forventede resultat og betydning for konkurrencen.
      det udelukker dog ikke at forskellige aspekter af sagen kan tages op igen.
      i 2015 orienterede landbrug og fødevarer konkurrence- og forbrugerstyrelsen om, at
      organisationen planlagde at ændre strukturen i danavl. landbrug og fødevarer frem-
      lagde i 2016 et udkast til ændringerne, herunder vilkår om, at alt salg af danavl avlsma-
      teriale fremadrettet skulle ske igennem en fælles salgskanal.
      på baggrund af udkastet fra landbrug og fødevarer samt en række klager åbnede kon-
      kurrence- og forbrugerstyrelsen en sag. siden har styrelsen blandt andet gennemført fle-
      re store markedsundersøgelser af det påtænkte nye danavl-system.
      i juli 2017 oplyste landbrug og fødevarer, at organisationen ville tilpasse sit oprindelige
      udkast til ændringer i danavl. formålet med tilpasningerne var overordnet set at sikre,
      at forudsætningerne for at opretholde konkurrencen mellem danavl-aktørerne i dan-
      mark fortsat ville være til stede.
                                                   - 17 -
      landbrug og fødevarer har siden gennemført tilpasningerne og har endvidere udarbej-
      det en hensigtserklæring, som beskriver de væsentligste forudsætninger for det fremtidi-
      ge danavl-system.
      konkurrencerådet og konkurrence- og forbrugerstyrelsen har på den baggrund beslut-
      tet, at sagen kan lukkes.”
danavl p/s blev herefter etableret.
ved mail af 6. november 2017 blev breeders opsagt som omsætter med henvisning til, at bre-
eders ikke ønskede at tiltræde en agentaftale med danavl p/s. opsigelsen skete med 6 må-
neders varsel fra den 27. november 2017. det er oplyst, at parterne aftalte, at aftalerne skulle
ophøre den 31. december 2017.
den 20. november 2017 udsendte breeders en fransk pressemeddelelse med oplysning om, at
breeders of denmark ikke ønskede at deltage i den nye struktur. af en oversættelse af pres-
semeddelelsen fremgår bl.a.:
      ” efter en lang periode uden noget nyt om breeders of denmark og breeders frances po-
      sition vedr. den nye danavl p/s struktur er vi endelig i stand til at besvare de specifikke
      spørgsmål, som mange har stillet fra det øjeblik, hvor danavl besluttede at opsige alle
      sine kontrakter med sine partnere i slutningen af 2015.
      landbrug og fødevarer (l&f) og seges i danmark har besluttet at oprette en ny struk-
      tur (danavl p/s) med kontraktforhold og kontraktforslag, som en del af de gamle partne-
      re ikke ønsker at deltage i.
      …
      partnerskabet mellem gruppen af de 24 forædlere, avlere og de to forhandlere og se-
      ges danavl stopper definitivt i slutningen af 2017, og de markedsførte dyr bliver fra
      den 01/01/2018 markedsført under navnet danish genetics!
      forædlerne og avlerne fortsætter efter den 1. januar 2018 med at producere avlsdyr med
      de samme avlskriterier som hidtil. med en base af renracer svarende til 42 % af danavls
      totale helhed, starter danish genetics med et solidt grundlag for produktion af avlsdyr af
      den højeste kvalitet, og disse dyr bliver markedsført under navnet danish genetics fra og
      med den 1. januar 2018.
      på sigt, og senest den 1. januar 2019, planlægger forædlere og avlere og de to forhandlere
      dtl og breeders of denmark at udvikle et nyt program, en ny genetik, baseret på da-
      navls baser, men fuldstændig uafhængig af danavl…”
                                                - 18 -
landbrug og fødevarer har fremlagt et print fra hjemmesiden www.breedersfrance.fr,
hvor forskellen mellem danbred, danavl og breeders forklares således, at det stadig er
den samme genetik, og at breeders har haft denne i årevis.
ved breve af 23. november, 10. og 29.december 2017 adresseret ”to whom it may concern”
rettede landbrug og fødevarer efter det oplyste henvendelse til en række udenlandske
ks-stationer. i brevene blev der blandt andet henvist til klausulen om slagtning og til mu-
ligheden for at indgå en aftale med danavl p/s.
ved brev af 28. november 2017 til advokat joan vollertsen meddelte landbrug og fødeva-
rer, at breeders i medfør af aftale om omsætning havde forpligtet sig til at overholde mi-
nimumskrav til aftale om ks-samarbejde, og at ornerne som følge heraf skulle slagtes.
af en udateret tysk meddelelse fra danavl p/s til sine danavl-kunder fremgår, at bre-
eders pr. 31. december 2017 ikke længere fungerer som omsætter for danavl. endvidere
fremgår følgende:
”…da die kb-station den gegenwärtigen eberstand von breeders of denmark spätestens 30 tage
nach dem aufhören von breeders of denmark auf danavl überschreiben muss, haben sie bis zum
31. januar 2018 zeit, einen neuen vertrag mit danavl zu schliessen und eine käufererklärung zu
unterschreiben…”.
stambogsfører
landbrug og fødevarer er i medfør af bekendtgørelse nr. 439 af 28. maj 1996 om racerene
avlssvin og hybride avlssvin officielt godkendt af fødevarestyrelsen til at føre stambog for
racerene avlssvin og register for hybride avlssvin i danmark.
den 8. december 2017 rettede landbrug og fødevarer henvendelse til fødevarestyrelsen
med anmodning om styrelsens stillingtagen til, om det vil være i strid med bekendtgørelsen
at optage svin fra producenter, der ikke er omfattet af danavl-avlssystemet i stambogen og
udstede stamtavler for sådanne svin.
                                                       - 19 -
fødevarestyrelsen besvarede henvendelsen den 22. december 2017 og anførte om sin tolk-
ning af regelsættet følgende:
      ” avlsforeninger eller — organisationer skal indføres i stambøger og registre, jf. bekendt-
      gørelsen 6 og 11, hvis de opfylder kriterierne i bilagene 4 og 5. der er dermed tale om, at
      avlsforeninger mv. er forpligtede til at indføre svin i stambøger og registre, hvis svinene
      lever op til disse krav. det er således ikke i overensstemmelse med bekendtgørelsen, hvis
      avlsforeninger mv. afviser at indføre svin, som opfylder betingelserne for indførsel. des-
      uden er det udtrykkeligt fastsat, at indførsel ikke kan betinges af medlemskab af avlsfor-
      eninger mv.
      efter bekendtgørelsens 7 og 12 udarbejder avlsforeninger afstamningscertifikat eller
      stamtavle på begæring. bestemmelsen skal derfor forstås som en pligt for avlsforeninger-
      ne og —organisationerne.
      i bekendtgørelsen er det fastslået, at avlsforeninger mv. har visse rettigheder til at kræve
      afprøvning af orner, jf. 4, stk. 4 og 5, og 8, stk. 4 og 5. efter bestemmelserne kan orner un-
      derkastes afprøvning, men eventuel afprøvning skal ske efter metoder fastsat i bilag 3, jf.
      3 og 8. bekendtgørelsen tager dermed udtømmende stilling til, hvilke betingelser avlsfor-
      eninger mv. kan tage i brug for at sikre stambogs- og registerføringens kvalitet.
på baggrund af en anmeldelse fra en række svineavlere og efter modtagelse af partsindlæg
traf fødevarestyrelsen den 19. marts 2018 afgørelse vedrørende stambogs – og registerføring
af avlssvin samt udstedelse af afstamningscertifikater og stamtavler. fødevarestyrelsens
sammenfatning og afgørelse lyder:
      ”anerkendelse som stambogs- og registerfører forudsætter overholdelse af en række
      pligter. det fremgår af lfs´ oplysninger til sagen, at lfs ved udelukkelsen af visse dyr
      og deres avlere har lagt vægt på forhold, som ikke er i overensstemmelse med bekendt-
      gørelsen og betingelserne for den officielle anerkendelse.
      der er sammenfattende tale om, for så vidt angår racerene avlssvin, at afvisning fra
      stambogsføring er sket i videre omfang end kravene i bekendtgørelsens bilag 4 kan beret-
      tige, ligesom der ikke udstedes stamtavler og afstamningscertifikater til dokumentation
      for, at dyrene er indført i stambogen.
      endvidere er der tale om, for vidt angår hybridavlssvin, at afvisning fra registerføring er
      sket i videre omfang end kravene i bekendtgørelsens bilag 5 kan berettige, ligesom der
      ikke udstedes stamtavler og afstamningscertifikater til dokumentation for, at dyrene er
      indført i registret.
      i medfør af § 63 i lov om hold af dyr påbyder fødevarestyrelsen lfs
                                                      - 20 -
       •   straks at sikre, at alle avlssvin, som lever op til bekendtgørelsens bilag 4 eller 5, på
           begæring indføres i den relevante stambog eller i registret, jf. bekendtgørelsens §§ 6
           og 11.
       •   straks at sikre, at avlere af stambogs- og registerførte avlssvin på begæring kan få
           udstedt stamtavler og afstamningscertifikater som dokumentation for, at deres dyr er
           indført i stambogen eller registret, jf. bekendtgørelsens §§ 7 og 12.”
det er de sagsøgtes synspunkt, at landbrug og fødevarer modtager offentlig støtte til avls-
systemet. til støtte for dette synspunkt er der fremlagt en række artikler, herunder en udate-
ret artikel med overskriften, ”tilskud fra landdistriktsprogram”, en artikel af 30. november
2013 med overskriften, ”avlsudvikling – 3 nye egenskaber i det danske svineavlssystem”, en
udateret artikel med overskriften, ”tilskud fra svineafgiftsfonden, en meddelelse fra viden-
center for svineproduktion” af 30. december 2016 samt en udskrift fra svineafgiftsfondens
hjemmeside.
advokat joan vollertsen og advokat søren zinck har ved brev af 9. marts 2018 til konkur-
rencestyrelsen indgivet en supplerende klage vedrørende landbrug og fødevarers eksklu-
derende tiltag på markedet for produktion og salg af ornesæd.
endelig er i bilagene 26 og 27 fremlagt en liste over hhv. breeders og dtl´s opstaldede orner
på ks-stationer i udlandet. bilagene samt en opsummering heraf er gennemgået under ho-
vedforhandlingen.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af jan lembke-jensen, thorsten kammer simonsen,
thomas muurmann henriksen og anders vernersen.
jens lembke-jensen har forklaret blandt andet, at breeders har eksisteret siden 2001. virk-
somheden beskæftiger sig udelukkende med salg af renracede avlsdyr – dansk landrace,
dansk duroc, dansk yorkshire og dansk hybrid. de køber både handyr og hundyr, men de
køber dog primært orner af racen duroc. breeders blev aktive i danmark for cirka 2 år siden,
                                                 - 21 -
men deres forretning består primært af eksport, og de er aktive i 27 lande. frem til den 31.
december 2017 solgte og markedsførte de udelukkende danavl-produkter.
han har siden 1986 og frem til 2000 været avler i et familieejet landbrugsselskab, hvor de og-
så avlede dansk landrace, dansk duroc og dansk yorkshire. han havde derfor et indgåen-
de kendskab til hele branchen.
navnet danavl dukkede op omkring 2004/2005, og i 2009 gik alle aktører i dansk svineavl –
dansk svineavlsforening, dansk opformeringsforening og vsp - sammen og dannede
danavl marketing. målet var en mere strømlinet markedsføring. navnet danavl dukkede
således op som et fælles forretningskendetegn. danske slagterier havde oprindeligt vare-
mærkerne ”danavl” og ”danbred” registreret. dbi, som på daværende tidspunkt hed sea,
var en salgsforening under danske slagterier. efter hans opfattelse fik landbrug og fødeva-
rer alene til opgave at administrere avlssystemet ”danavl”, som bestod af dansk landrace,
dansk yorkshire, dansk duroc og dansk hybrid. de blev solgt under forretningskendeteg-
net ”danavl”, men det var først senere, at man brugte navnet i kontrakterne. helt frem til
2014 stod der bare ”dansk svineavl” i kontrakterne.
afsættet for avlssystemet var, at det skulle komme danske svineproducenter til gavn, men
det kan diskuteres, hvor meget ejerskab de enkelte svineproducenter kan have til et fælles
avlssystem.
tidligere var det kun dbi, som havde ret til at opstalde orner på ks-stationer i udlandet,
men i 2006 traf konkurrencestyrelsen afgørelse om, at alle forhandlere skulle ligestilles. her-
efter kunne alle forhandlere opstalde på lige fod med dbi. i den forbindelse blev der indført
en genafgift, som skulle finansiere nogle af de ting, som indgik i avlssystemet. han ved ikke,
hvor stor en del af afgiften der gik hertil. forhandlerne opkrævede genafgiften fra køberen
som en betaling for at få lov til at sælge, og herfra blev afgiften kanaliseret videre til land-
brug og fødevarer som en gevinst for det salg, som foregik. forhandlerne hæftede for genaf-
giften over for landbrug og fødevarer. genafgiften er steget voldsomt fra 2006 og frem til
nu. i 2014 stod breeders til at miste 30 % af deres kunder, hvis de pålagde kunderne genafgif-
                                               - 22 -
ten. breeders valgte derfor selv at bære udgiften. de kontaktede landbrug og fødevarer,
som lovede, at der ikke ville ske yderligere prisstigninger. dette løfte har landbrug og føde-
varer ikke overholdt, da de i 2016 meddelte, at betalingen til databanken skulle stige fra
4.000 til 7.000 kr. dette undrer ham, da han har fundet ud af, at databanken er finansieret af
andre midler.
ved opstaldning af orner på ks-stationer i udlandet havde breeders ifølge omsætningsafta-
len mulighed for at sælge ornerne til ks-stationen, men denne ordning ønskede han ikke, da
breeders fortsat hæftede for fejl begået af ks-stationen. for at kunne holde styr på, hvem der
købte sæden, valgte breeders i stedet at bevare ejendomsretten til ornerne.
breeders indgik de første ks-samarbejdsaftaler i 2006. minimumskravene blev inkorporeret
direkte i samarbejdsaftalerne med ks-stationerne, og aftalerne blev sendt til landbrug og
fødevarer. såfremt landbrug og fødevarer ikke responderede, gik han ud fra, at alt var i or-
den. breeders blev ikke pålagt at revidere de gamle aftaler, når der kom nye regler. det føl-
ger af punkt 11.4 i minimumskravene, at ornerne skal slagtes ved misligholdelse af aftalen.
slagteklausulen finder ikke anvendelse ved opsigelse af aftalen, men de skal naturligvis re-
spektere, at de ikke må benytte salgsnavnet danavl eller danbred i deres videre markedsfø-
ring. han forventede, at han kunne beholde sine orner, når omsætningsaftalen ophørte.
landbrug og fødevarer er bekendt med, at han ejer ornerne.
porc- ex a/s, som også havde orner opstaldet på ks-stationer i udlandet, stoppede samar-
bejdet med landbrug og fødevarer i 2016. ks-stationen valgte at indgå en ny aftale med da-
navl p/s for at undgå slagtning. porc-ex havde i modsætning til breeders solgt ornerne til
ks-stationerne, og dermed havde ks-stationerne ejendomsretten til ornerne.
landbrug og fødevarer har ikke i løbet af 2017 bedt breeders om at holde igen med at købe
orner, men de er tværtimod blevet opfordret til at fortsætte som hidtil. han fik først besked
om, at ornerne skulle slagtes kort før julen 2017. breeders havde pr. 31. december 2017 ca.
570 orner opstaldet i udlandet på 8-9 ks-stationer, herunder ca. halvdelen i tyskland og re-
sten i holland, frankrig og belgien og tjekkiet.
                                                - 23 -
avlsindeks er meget vigtigt for ks - avlere, og uden dette kan man ikke indgå aftaler med
ks-stationerne. avlsindeks 100 er gennemsnittet for hver race, og det bliver nygenereret
hver uge. samtlige orner, som breeders havde opstaldet på udenlandske ks-stationer pr. 31.
december 2017, har fået nedsat deres indeks til 5, uanset at de reelt er danavl orner. bre-
eders har ikke siden den 31. december 2017 anvendt hverken avlsindeks fra databanken eller
varemærket ”danavl”.
pr. 1. januar 2018 har breeders solgt sæd til deres hjemmeavlskunder. ornerne køber de hos
en avler, som står uden for samarbejdet med danavl, og de har siden 1. januar 2018 indsat
omkring 720 nye orner. dansk landrace og dansk yorkshire har en gennemløbstid på cirka
8 måneder og dansk duroc cirka 12-14 måneder.
landbrug og fødevarer har været aggressive i deres kontakt med ks-stationerne, idet de
pressede dem til at indgå en aftale med danavl p/s. samtlige ks-stationer, som breeders
samarbejder med, har dog nægtet at indgå aftale med danavl p/s.
gruppen, som er trådt ud af danavl-samarbejdet, er udelukket fra at kunne opstalde orner i
danmark, og der er derfor et behov for at få leveret sæd udenom danavl. dette er baggrun-
den for, at breeders også sælger sæd i danmark. såfremt landbrug og fødevarer får ret i, at
breeders skal slagte sine orner, vil landbrug og fødevarer få udslettet en konkurrent. det er
et klart formål med strategien.
som en reaktion på fejlagtige oplysninger fra landbrug og fødevarer var breeders nødt til at
sende meddelelser ud til deres kunder for at berolige dem og forsikre dem om, at de fortsat
er på markedet efter den 1. januar 2018. breeders france er et datterselskab til breeders of
denmark. selskabet opererer kun i frankrig, og meddelelsen blev kun sendt ud til deres
franske kunder.
                                               - 24 -
avlssystemet ”danavl” er brugerfinansieret. sundhedssystemet spf sundhed har intet med
danavl-systemet at gøre. spf sundhed er et 100 % brugerfinansieret sundhedsprogram.
sundhedssystemet gælder ikke i udlandet.
breeders markedsfører deres dyr under navnet dansk genetik. de markedsfører hverken
genetikken eller noget andet som danavl. breeders har ikke et avlsprogram, men tanken er,
at de sælger dansk landrace, dansk yorkshire, dansk duroc og dansk hybrid. genetikken
ændrer sig ikke de næste 1½ - 2år, og de kan ikke fjerne genetikken fra dyrene. han betaler
ikke afgift herfor, da de ikke længere sælger danavl genetik. avlerne, som ikke ville indgå i
samarbejdet med danavl p/s, må gerne sælge deres avlsdyr som dansk genetik. breeders
har aldrig haft ejerskab til avlssystemet ”danavl”. han ved ikke, hvem der ejer det.
klausulen om slagtning blev indsat i ks-samarbejdsaftalerne for at sikre, at ks-stationerne
ikke misbrugte de indsatte orner ved eksempelvis at sælge sæd udenom kredsløbet. ved års-
skiftet 2017/18 ophævede breeders ks-samarbejdsaftalerne og indgik samtidigt nye kontrak-
ter med de 8-9 udenlandske ks-stationer på samme vilkår som hidtil. der er lavet nogle
småjusteringer vedrørende betaling. breeders gjorde det i den forbindelse klart for ks-
stationerne, at sæden ikke måtte sælges som danavl. de nye aftaler indeholder en tilsvaren-
de slagteklausul. baggrunden herfor er, at ornerne enten skal flyttes eller slagtes, hvis de ik-
ke længere har kontrakterne. behovet for slagtning er begrænset til det tidspunkt, hvor afta-
len ophører uden varsel som følge af ks-stationens forhold som nævnt i punkt 11.2 og 11.3.
såfremt en aftale ophører, kan han i teorien flytte ornerne, men i praksis er det ikke muligt
på grund af en række veterinære regler.
hans tidligere danavl orner har udtjent deres værnepligt på ks-stationerne i efteråret 2018.
herefter vil de blive slagtet. hvis ornerne skal slagtes før tid, har han ikke en plan b. hjem-
tagning af ornerne er ikke mulig. han kan kun slagte eller sælge dem til danavl p/s.
da han var en del af danavl-systemet, havde han fuld adgang til databanken, hvor han bl.a.
kunne bestille stamtavler vedrørende alle dyr. han kunne dog ikke få udleveret algoritmer
og de metoder, som ligger bag systemet.
                                                  - 25 -
thorsten kammer simonsen har forklaret, at han er medejer af og direktør i dtl, som hand-
ler med avlsdyr, smågrise og slagtedyr. derudover driver de en vaskehal i et datterselskab.
han har været ansat i 15 år og været medejer i 8 år. dtl bruger ikke danavl logoet eller da-
navl varemærket, og de har heller ikke tænkt sig at gøre det fremover.
dtl indgik sin første ks-samarbejdsaftale i 2009 med den tyske ornestation, bösewig, der er
fremlagt som bilag 3. de har kørt med det samme aftalesæt lige siden. ks-aftalerne blev
sendt til landbrug og fødevarer, og når ks-stationen fik et nummer i systemet, anså de det
som en bekræftelse fra landbrug og fødevarer. de har også sendt købererklæringerne til
landbrug og fødevarer.
dtl har indgået aftalen med landbrug og fødevarer, der er fremlagt som bilag 1, ”aftale
om omsætning”.
punkt 11.4 i ”minimumskrav til aftale om ks-samarbejde” må efter hans opfattelse hænge
sammen med punkt 11. 3 således, at aftalen ophører, hvis ks-stationen misligholder aftalen
eller bliver blacklistet, og alene i den situation skal ornerne slagtes. han baserer sin fortolk-
ning på det sproglige. det gør efter hans opfattelse en forskel, om det er dtl eller ks-
stationen, der ejer ornen. landbrug og fødevarer må være bekendt med, at dtl ejer orner-
ne. dtl har ikke efter den 31. december 2017 slagtet orner som følge af, at aftalen er ophørt
med landbrug og fødevarer. det var ikke deres forståelse af aftalen.
dtl havde et godt samarbejde med landbrug og fødevarer frem til december 2017, og han
føler selv, at dtl har optrådt loyalt. dtl har ikke haft indflydelse på de aftaler, som de har
indgået med landbrug og fødevarer.
i 2014 blev alle forhandlere opsagt, idet landbrug og fødevarer ville lave en ny struktur for
at maksimere profitten. de fik ikke besked om at afvikle, men de blev derimod bedt om at
holde momentum og fortsætte business as usual, så de ikke mistede kunder i markedet. om-
sætningen var jævnt stigende i de pågældende år.
                                                - 26 -
i 2017 modtog de pressemeddelelsen fra konkurrencestyrelsen om, at konkurrencestyrelsen
efter landbrug og fødevarers tilpasninger ikke så begrænsninger i, at det nye danavl p/s
kunne starte op. herefter indgik dtl i en kort dialog med landbrug og fødevarer om et
agentur, der skulle erstatte deres nuværende forhandleraftale. de valgte at takke nej til til-
buddet om gå med i danavl p/s, og herefter fik de besked om at slagte ornerne. han havde
et møde med thomas muurmann henriksen, som tilbød at købe ornerne. de talte om, at
forhandleraftalerne skulle ophøre, men ikke om, at ornerne skulle slagtes.
ks-stationerne, som dtl har indgået aftaler med, modtager lejebetaling for opstaldning,
tapning, distribution mv. dtl ejer imidlertid ornerne, og de er opstaldet på hans regning og
risiko. ornerne er købt hos avlerne, da de var 4-6 måneder gamle. de har ikke pligt til at kø-
be fra avlerne. det er rent kommercielt. hvis ingen mangler orner, må eksempelvis verdens
bedste orne slagtes. orner kan ikke bruges til andet end sædproduktion eller slagtning. i de
fleste tilfælde indgås købsaftalen med avlerne mundtligt. ornen er registreret hos avlerne, og
når dtl køber en orne, bliver den omregistreret i databanken til eksempelvis bösewig. hvis
han køber en orne i dag, kan han ikke registrere den i databanken. dyrene, som var registre-
ret pr. 31. december 2017, er nu nedsat til avlsindeks 5. dtl har ikke længere adgang til da-
tabanken.
i listen over orner i bilag 27 fremgår et bes- nummer, som er ks-stationens nummer. id-
nummeret er ornens identifikationsnummer. i bilag j har de korrigeret for døde og slagtede
orner. der er i alt 27 orner, som er døde. dtl har købt orner hos avls- og opformeringsbe-
sætningen møllevang, før møllevang trådte ud af samarbejdet med danavl. der er i alt 73
orner tilbage, og de havde før den 31. december 2017 en indkøbspris på mellem 7 og 12.000
kr. prisen afgøres af avlsindeks-tallet samt udbud og efterspørgsel. en orne, som ikke er da-
navl, koster i dag cirka det samme. han ved ikke, hvad en danavl orne koster i dag. avls-
indeks er et vigtigt salgsbarometer. han har siden 1. januar 2018 købt nye orner, men de har
ikke et kendt avlsindeks.
                                              - 27 -
dtl´s kunder er svineproducenter både i danmark og i udlandet. de køber primært sæd,
men også han- og hundyr. dtl har hovedsageligt samme kundekreds som før den 31. de-
cember 2017, og han leverer fortsat orner, hundyr og sæd. han leverer intet med navnet
dan-avl. aftalerne med kunderne er primært indgået mundtligt.
landbrug og fødevarer har siden den 31. december 2017 kontaktet dtl´s kunder i et forsøg
på at overbevise dem om, at de ikke længere skal samarbejde med dtl. kunderne har dog
valgt at fortsætte deres samarbejde med dtl, og han er dermed blevet en konkurrent til
danavl.
danavl avlssystemet ejes enten af alle danske svineproducenter eller af ingen. det kommer
an på, hvordan det defineres. det er svært at definere ejerskabet til selve avlssystemet, da al-
le svineproducenter har haft del i det.
i dag har dtl indgået en mundtlig aftale med sine ks-stationer om, at de fortsætter det
kommercielle arbejde. de har en høj grad af tillid till hinanden. indtil den 31. december 2017
gjaldt minimumsvilkår i deres aftaler med ks-stationerne. han ønsker ikke at oplyse, om
minimumskravene fortsat er gældende i forholdet mellem dtl og ks-stationerne.
det er ikke praktisk muligt at hjemtage en orne fra udlandet. af sundhedsmæssige årsager
ønsker man ikke at få fremmede svin ind i landet. han kan heller ikke sælge dem, da ingen
vil købe en orne med avlsindeks 5, og ingen ønsker at flytte dem af veterinære årsager. han
ønsker ikke at udtale sig om, hvad han ville gøre, hvis en af ks-stationerne brændte eller gik
konkurs.
han kendte ikke til pressemeddelelsen fra breeders a/s, men han er enig i, at man vil arbej-
de videre ud fra de samme avlskriterier som hidtil.
genafgiften er midler, som betales til landbrug og fødevarer til finansiering af forskellige
projekter. overskuddet fra afgiften skulle betales tilbage til svineproducenterne, og det er
                                                - 28 -
blandt andet på denne baggrund, at han mener, at avlssystemet ejes af samtlige svineprodu-
center.
databanken var frem til den 31. december 2017 offentligt tilgængelig, og det var muligt at se,
hvem der var avler, opformeringsbesætningerne, rangeringen, avlsindeks mv. det var dog
ikke muligt at se beregningen af de indkomne data.
thomas muurmann henriksen har forklaret blandt andet, at han i maj 2016 blev udpeget
som kommende direktør i danavl p/s - danbred p/s. han tiltrådte som administrerende di-
rektør den 1. december 2017. forud herfor var han administrerende direktør i danbred in-
ternational a/s og dermed en af de godkendte danavl - forhandlere. han har været i bran-
chen i 20 år.
danavl p/s er et internationalt avls-selskab, der skal være i top 3 i verden indenfor svinege-
netik, og som sidder på hele værdikæden inden for avlsarbejde og udvikling af svinegenetik
på den internationale bane.
avlssystemet ”danavl” handler om at udvikle svinegenetik, så det giver produktionsøko-
nomiske fordele for svineproducenterne. det er et spørgsmål om at udvikle avlssvin, som
har gode produktionsøkonomiske egenskaber. avlssystemet er 100 år gammelt, men det er
blevet raffineret og effektiviseret inden for de seneste 25 år. systemet består af dataopsam-
ling om dyrenes egenskaber og deres måde at vokse og optage foder på samt indsamling af
dna- information. systemet skal sikre, at man får det bedste billede af dyrenes arvemasse
og deres evne til at overføre arvemassen til den næste generation. systemet ejes pr. 1. de-
cember 2017 af danbred p/s. selve den faglige udvikling af systemet ligger fortsat hos land-
brug og fødevarer, og danbred p/s har således fået en eksklusiv brugsret til at udnytte sy-
stemet til at udvikle og raffinere avlsdyr. systemet blev værdiansat til 715 mio. kr. danbred
p/s får indtægter ved at sælge genetikprodukter til kunderne. de får en salgspris, som del-
vist består af en genafgift til landbrug og fødevarer. genafgiften benyttes til yderligere ud-
vikling af genetikken. genafgiften er en licens/royalty, som brugerne betaler.
                                               - 29 -
danbred p/s har to store konkurrenter – det internationale avlsselskab, ”pic” og det nor-
ske/hollandske avlsselskab, ”topigs norsvin”. pr. 1. december 2017 har danbred p/s også
”danish genetics” som konkurrent.
han har ikke været involveret i avlsaftalerne fra 2014, men han har kendskab til dem fra sin
tid som forhandler. det er hans opfattelse, at landbrug og fødevarer ejede avlssystemet.
hans opfattelse var den samme før 2014, selvom det ikke stod udtrykkeligt i aftalerne.
omsætningsaftalen er en rammeaftale. dbi havde en tilsvarende aftale med landbrug og
fødevarer, da de var forhandlere. han er enig i, at der er tale om et lukket kredsløb, og
rammeaftalen var baseret på, at deres produkter skulle beskyttes mod konkurrencemæssigt
misbrug. beskyttelseshensynet skulle værne om hele avlssystemet. produktets beskaffenhed
gør, at man ved salg giver kildekoden med, og produktet kan således multiplicere sig selv.
samme beskyttelseshensyn var også baggrunden for minimumskravene i aftalerne med ks-
stationerne. foreholdt punkt 11.4 i minimumskravene har vidnet forklaret, at han fra sin tid
som forhandler også har været aftalepart i en sådan aftale. han har selv oplevet at måtte
slagte orner. slagteklausulen gælder i alle de situationer, hvor man har haft orner opstaldet
på ks-stationer, og hvor aftaleforholdet ophører. det er en del af beskyttelseshensynet og et
almindeligt vilkår, som bliver brugt i branchen.
han har været en af beslutningstagerne bag opstarten af nærværende sag. det er vigtigt, at
der kommer en hurtig afgørelse for at undgå misbrug af deres produkter i markedet. det er
ikke blot et spørgsmål om penge. produkterne har en beskaffenhed, der gør, at genetikudvik-
lingen følger med produktet. det svarer til at sælge et produkt sammen med opskriften.
i maj 2016 var der 7-8 omsættere tilbage – dbi, breeders, dtl, spf, porc-ex og et par uden-
landske. porc-ex havde formentlig orner opstaldet i udlandet, og dbi overtog i nogle sam-
menhænge orner fra porc-ex. i det gamle system kunne man ved ophør af en aftale indgå en
ny aftale med en anden forhandler. en del af det nye system var, at kun danavl-danbred
p/s kunne opstalde orner på ks-stationer. det var ikke udgangspunktet, at man kunne sælge
sine orner til danbred p/s.
                                                 - 30 -
det var en del af præmisserne, at der kunne indgås nye aftaler med danbred p/s, idet nogle
af ks-stationerne var fælles for dbi, dtl og breeders. punkt 11.5 i minimumsvilkårene var
den præmis, der blev brugt i det gamle system. pr. 1. december 2017 gjaldt minimumskrave-
ne til aftalerne ikke længere, da der ikke længere fandtes forhandleraftaler. i det nye system
var forhandleraftalerne ikke længere en del af forretningskonceptet. slagtevilkåret handlede
om, at han i forhold til en ks-station skulle sikre, at ornerne ikke blev brugt i konkurrence
mod danavl p/s. det var et beskyttelseshensyn imod, at produktet eksempelvis blev mang-
foldiggjort og solgt til en konkurrent.
dbi har ikke slagtet deres orner ved omsætningsaftalens ophør, da de i stedet indgik nye af-
taler om ornerne med danavl p/s. frem til den 1. december 2017 solgte dbi orner til en
udenlandsk ks-station, og herefter lavede de et nyt aftalegrundlag med de samme ks-
stationer.
danavl p/s har ikke tilbudt at købe breeders orner, da de ikke har kunnet finde en fælles
forståelse.
i det gamle system måtte en dansk avler opstalde direkte på en udenlandsk ks-station. det
er ikke tilladt efter det nye system. den mest subsidiære påstand muliggør alene salg til dan-
avl p/s.
genafgiften er en licens, der betales for retten til at gøre brug af genetikken. omsætteren be-
talte licensen for at få lov til at sælge produkterne og for de serviceydelser, som landbrug og
fødevarer tilbød forhandlerne, herunder eksempelvis efteruddannelse og markedsføring.
omsætteren var også med til at betale forsknings- og udviklingsomkostningerne. han ved
ikke, hvorfor landbrug og fødevarer udbetalte en del af genafgiften til de danske svinepro-
ducenter. han har ikke tænkt over, at der skulle være en subtil forskel på en afgift og en li-
cens.
                                                - 31 -
danavl p/s har fået en eksklusiv brugsret til den knowhow, som de 20 eksperter i afdelingen
for svineavl og genetik ligger inde med, samt databeregning, beregning af avlsindeks mv.
deres eksklusive brugsret harmonerer ikke 100 % med afgørelsen fra fødevarestyrelsen. sel-
ve administrationen af databasen ligger pr. 1. januar 2018 i landbrug og fødevarer, som
regner på de data, som avlerne sender ind.
fødevarestyrelsens afgørelse vil blive indbragt for klageinstansen.
leverandøraftalerne trådte i kraft omkring 1. marts 2018.
anders vernersen har forklaret blandt andet, at han er uddannet agronom fra landbohøj-
skolen. siden 1987 har han været ansat i landbrug og fødevarer, og siden 2009 har han væ-
ret afdelingschef i afdelingen for svineavl og genetik. de er 25 medarbejdere bestående af
landmandsuddannede, sekretærer, regnskabsfolk, en stor gruppe avlsteknikere, som tager
rundt og måler dyr i avlsbesætninger samt en udviklingsgruppe, som udvikler de genetiske
værktøjer. det er højt specialiserede folk, som omfatter både danskere og folk med internati-
onal baggrund. det særlige ved hans afdeling er, at de sikrer, at selektionsarbejdet ude hos
avlerne sker på et meget nøjagtigt og sikkert grundlag. det kan blandt andet være forsøgsar-
bejde og udvikling af nye metoder til at beregne avlsværdier. det gør de på basis af opsam-
lede målinger af avlsdyr, hvor man anvender genetik og statistikværktøjer til at beregne
avlsværdital, der er statistiske forudsigelser af dyrenes sande avlsværdi. det går kort sagt ud
på at raffinere metoderne. de er i svineproducenternes tjeneste, og deres opgave er at sørge
for, at svineproducenterne er så konkurrencedygtige som muligt. der udtages årligt cirka
100.000 prøver på dyrene, og disse data lægges ind i databasen, hvorefter der klargøres til
index beregningen. der udtages dna-prøver, som bidrager til at bestemme dyrets avlsvær-
di. det er den ultimative konkurrenceparameter for avlsprogrammet.
databasen er tilgængelig for de besætninger, der er en del af programmet. man har således
mulighed for at kigge på konkrete tal. hvis man ikke er en del af programmet, har man ikke
adgang. der er dog flere forskellige lag, og nogle oplysninger er tilgængelige for alle, mens
andre er forbeholdt de besætninger, som er en del af programmet. for et år siden kunne man
                                                - 32 -
se alle avlsbesætningerne og deres dyr, avlsindeks, ks mm. der er stadig samme adgang for
dem, som har et ærinde på hjemmesiden. han kan ikke svare på, hvor meget en almindelig
svineproducent kan se på hjemmesiden.
værdien af avlssystemet er redskaberne til avlsfremgang. det er en genetisk forbedring af
avlsproduktionerne. en varig forbedring af svineproduktionen medfører et varigt afkast
hvert år. selvom man er en del af programmet, har man ikke adgang til denne knowhow.
formålet med notatet udarbejdet til morten kofmann var at vise, hvad avlssystemet er,
hvordan det ligger i landbrug og fødevarer, hvordan det finansieres, og hvordan der inve-
steres i det mv. ejerskabet til systemet er uændret, dog med de ændringer, der følger af or-
ganisationsændringen. opgaven med avlsmæssig forbedring ligger hos landbrug og føde-
varer. omkostningerne til udvikling af systemet ligger to steder. der er udgifter til avlerne,
som driver renracede besætninger. disse udgifter er håndteret i aftalen med avlerne, således
at avlerne bliver kompenseret for de ekstraudgifter, som de har i forhold til svineproduktio-
ner baseret på krydsningsproduktion. dernæst er der udgifter til udviklingsarbejde og til ve-
terinærområdet. der er mange omkostninger forbundet med at drive en avlsbesætning. ud-
over den omtalte kompensation kan avlerne tjene penge ved salg af avlsdyr, udlejning til ks
samt ved drift af opformering.
landbrug og fødevarer får ikke offentlige tilskud til driften. driften er båret af svineproduk-
tionen. udgiften til driften i afdelingen ligger i størrelsesordenen 10 mio. kr., og denne er alt-
så brugerbetalt. landbrug og fødevarer kan på linje med andre søge og opnå offentlige til-
skud til det løbende forskningsarbejde. det er typisk en betingelse for at opnå tilskud, at der
skal udgives artikler om resultatet af deres forskningsarbejde.
han var også ansat, da organisationen lå under danske slagterier. på grund af organisatori-
ske ændringer overgik han til at være ansat af landbrug og fødevarer, men hans opgaver
var uændrede. uanset hvad organisationen har heddet, har der været en producentvalgt be-
styrelse, som har stået for avlsarbejdet. bestyrelsen har varetaget det politiske arbejde.
                                                  - 33 -
han blev i 2011 og 2014 brugt som ressourceperson i forhold til udarbejdelse af de forskellige
formelle aftaler. ved overgangen til det nye danavl p/s er dette arbejde tillige overgået til
det kommercielle selskab. han har til en vis grad kendskab til indholdet af aftalerne. for-
handlerne havde en ramme for aftaler om omsætning, herunder hvordan de kunne håndtere
avlsmateriale fra systemet. avlerne kunne sælge renracede dyr igennem godkendte omsæt-
tere, som eksempelvis breeders og dtl. forhandleren var sat til at varetage et salg ud mod
slutkunden og var bemyndiget til at købe dyr fra avlerne med videresalg for øje. hvis avle-
ren selv ville opstalde sine orner på ks, skulle det ske på samme vilkår som forhandleren,
idet han i så fald påtog sig et forhandleransvar i forhold til landbrug og fødevarer.
i forhold til minimumskravene var det uden betydning, om ornerne blev solgt til ks-
stationen eller ej. det afgørende var, at der blev betalt afgifter. det var forhandlerens ansvar
at sikre sig, at der blev indgået købererklæringer med de købere, som ks-stationen havde
skaffet. hvis ks-stationen ikke overholdt forpligtelserne, blev de blacklistet. ornerne skulle i
så fald enten slagtes eller flyttes til en anden godkendt ks- station.
reglerne i aftaler om omsætning handler om rammerne for, at orner kan opstaldes på en ks-
station. reglerne var de samme, om man solgte ornerne til ks-stationen eller blot udlejede
disse.
når man finansierer avlernes avlsarbejde, indeholder det også betaling af leje for opstaldning
af ornerne. lejebetalingen udgør et stort beløb af de 89 mio. kr. i finansieringsaftalen. den
avler, der har mange orner på en ks-station, får en større bid af finansieringskagen.
ved omsætning af avlsmateriale stempler landbrug og fødevarer avlsværdier og avlsindeks
på de dyr, der er med i programmet. sus stempler sundhedsstatus på dyrene. begge dele er
efterspurgt hos kunden. det er et beskyttelsessystem for kunderne, og besætningerne har
udgifter til sus til udarbejdelse af sundhedsstatus.
når dyr efter 1. januar 2018 har fået et avlsindeks på 5, er dette tal vilkårligt fastsat. det sva-
rer til, at landbrug og fødevarer ikke længere oplyser avlsindeks på de dyr, der ikke er om-
                                                      - 34 -
fattet af systemet. tallet afspejler blot, at dyrene ikke længere deltager i avlsarbejdet. man
har herefter ikke samme adgang, som hvis man var en del af systemet.
landbrug og fødevarer arbejder med avlspopulation inden for tre racer. der er sket en æn-
dring i besætningerne – nogle har meldt sig ud, og nye er kommet til. der foretages en regi-
strering af avlsbesætningerne, og afstamningen ender ultimativt på stamtavlen. stamtavlen
kaldes også ”kirkebogen”, fordi man registrerer dyrets far og mor, race samt fødselsdato. hi-
storien bag index er, at hvis melder man sig ud af systemet, melder man sig også ud af den
population, der giver grundlag for at beregne avlsindeks. landbrug og fødevarer følger op
på, at afstamningerne er korrekte med en række tests og kontroller. de har ikke længere ad-
gang til de udtrædende avleres besætninger og kan således ikke udføre disse kontroller,
hvorfor avlsindeks ikke kan føres.
fødevarestyrelsens afgørelse sondrer mellem stamtavlen og registreringen af avlsindeks. af-
gørelsen adresserer ikke udarbejdelse af indeks. der gælder nogle minimumskrav til stam-
tavler, mens avlsindeks er en ekstra oplysning.
parternes synspunkter
for sagsøger, landbrug og fødevarer, er der i begge sager i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med revideret påstandsdokument af 4. april 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”,,,
       hovedanbringender
       eneret
       1.    l&f har eneretten til avlssystemet danavl, der er resultatet af betydelige investe-
             ringer og et årelangt udviklingsarbejde. avlssystemet er karakteriseret ved en
             række hemmeligholdte metoder og processer baseret på særligt udviklede algo-
             ritmer og statistiske modelleringer, og det omfatter en unik, hemmelig og væsent-
             lig database, knowhow, software og goodwill om frembringelse af særdeles efter-
             tragtede avlsdyr af meget høj kvalitet. resultatet af avlsarbejdet i danavl-
             avlssystemet sidder bl.a. i danavl-ornernes gener og lader sig ikke udskille fra or-
             nerne. avlssystemet har en værdi på adskillige hundrede millioner og udgør
             utvivlsomt et beskyttet formuegode, der nyder immaterialretligt og markedsfø-
             ringsretligt beskyttelse, bl.a. efter parternes aftaler, markedsføringslovens §§ 3 og
             23 og dansk rets almindelige regler.
                                               - 35 -
2.  beskyttelse af l&f's eneret opnås ved, dels at elementerne i det unikke danavl-
    avlssystem hemmeligholdes, dels at der lægges aftalte begrænsninger i vejen for
    uhjemlet brug af danavl-generne til at udvikle, producere og sælge konkurreren-
    de svinegener, som eksempelvis ved at fortsætte brugen af opstaldede orner efter
    ophør af den underliggende licensaftale. aftale om avl (e60, 181 og 187), og aftale
    om opformering (e192 og 196) og aftale om betaling for avlsarbejde (e175) fast-
    slår således, at l&f ejer danavl-avlssystemet, og at l&f har ejendomsretten til
    avlsdataene.
3.  danavl-avlssystemet indeholder resultatet af l&f's samlede, årelange omkost-
    ningskrævende avlsindsats, som opnår en særligt høj pris og som er særligt efter-
    spurgt i markedet på grund af de unikke genetiske egenskaber og den dertil knyt-
    tede goodwill. l&f har således årligt investeret mere end 200 mio. kr. i udvikling
    af danavl-avlssystemet gennem l&f's kontinuerlige arbejde med tests og parrin-
    ger/krydsninger. avlsarbejdet udføres decentralt med bistand fra avls- og opfor-
    meringsbesætninger, som vederlægges for deres arbejde med i alt ca. 100 mio. kr.
    på årsbasis (e176 og 328). l&f afholder endvidere alene alle andre omkostninger
    med mere end 100 mio. kr. ved den løbende drift og udvikling af danavl-
    avlssystemet (e224-227).
4.  bod's og dtl's køb af danavl-orner i overensstemmelse med aftale om omsæt-
    ning (e72-87) har aldrig medført, at bod og dtl blev ejer af danavl-avlssystemet.
    det illustreres fx ved, at bod og dtl i medfør af punkt 4.2.b) i aftale om omsæt-
    ning (e74 og 82) og punkt 4.3 i minimumsvilkårene (e89) årligt har betalt betydeli-
    ge millionbeløb i licens/royalty i form af genafgifter til l&f af bod's og dtl's salg
    af danavl-sæddoser til tredjemand (e327), uanset at bod og dtl har købt og be-
    talt for de danavl-orner, som sæddoserne stammer fra.
5.  hverken fødevarestyrelsens udkast til afgørelse om l&f's status som officielt an-
    erkendt stambogsfører eller reglerne i bekendtgørelse nr. 439 af 28. maj 1996 vedrø-
    rer spørgsmålet om eneretten til danavl-avlssystemet og generne, og de er derfor
    uden relevans for denne sag.
omsætningsaftalerne, minimumsvilkårene og ophør
6.  l&f's omsætningsaftaler med bod og dtl er licensaftaler, som indebærer en ret
    for bod og dtl til at meddele underlicens til ks-stationer til at opstalde orner,
    forudsat at bod og dtl i sine aftaleforhold med ks-stationerne vedtager mini-
    mumsvilkårene, som udgør en integreret del af omsætningsaftalerne, jf. pkt. 6.1. og
    12.1.i (e74, 79, 82 og 87). det følger af minimumsvilkårene i pkt. 11.4 (e91) (pkt.
    10.4 i aftalen med dtl(e96)), at "når aftalen ophører, skal alle danavl-orner på ks-
    stationens ornestationer slagtes, og al tappet men ikke udleveret sæd fra danavl-orner skal
    destrueres."
7.  der er enighed mellem parterne om, at l&f's omsætningsaftaler med bod og dtl
    er ophørt per 31. december 2017. bod og dtl er som følge heraf forpligtede til at
    lade sine danavl-orner opstaldet hos udenlandske ks-stationer slagte, og destrue-
    re tappet men ikke udleveret sæd fra nævnte orner. dette følger af minimumsvil-
    kårene og af almindelige grundsætninger vedrørende licensaftaler, hvorefter en
    underlicensaftale automatisk ophører, når hovedlicensaftalen ophører.
                                                      - 36 -
      8.    uden en forpligtelse til at slagte (eller hjemtage eller sælge) ornerne vil bod og
            dtl uanfægtet kunne videreføre selskabernes eksisterende virksomhed baseret på
            danavl-avlssystemets allernyeste avlsresultater - fremover blot uden licensaftale
            eller royaltybetaling. det er åbenlyst, at bod og dtl ved ophør af omsætningsafta-
            lerne ikke er berettigede hertil. desuagtet har bod og dtl uretmæssigt og uden at
            betale genafgifter efter 31. december 2017 fortsat med at tappe sæddoser af de op-
            staldede danavl-orner og markedsført sit salg heraf nu under navnet "danish ge-
            netics" (fx e288).
      9.    minimumsvilkårene finder også anvendelse i den foreliggende situation, hvor bod
            og dtl har opstaldet danavl-orner på ks-stationerne, hvilket illustreres ved, at
            minimumsvilkårene er vedtaget mellem bod/dtl og ks-stationerne, på trods af at
            der ikke er sket videresalg. det illustreres også ved, at bod og dtl løbende har af-
            regnet genafgift til l&f i henhold til minimumsvilkårene, hvilket bekræfter, at mi-
            nimumsvilkårene også efter bod/dtl's egen opfattelse finder anvendelse ved op-
            staldning af danavl-orner på udenlandske ks-stationer.
      10.   der er ikke støtte i minimumsvilkårene for, at minimumsvilkårenes ophørsbe-
            stemmelser alene finder anvendelse ved ks-stationens misligholdelse af sin aftale
            med bod/dtl. bestemmelserne finder anvendelse uanset baggrunden for ophøret.
      konkurrenceret
      11.   l&f's begæring om påbud og forbud i denne sag skyldes ikke et ønske om at be-
            grænse konkurrencen. de relevante aftalebestemmelser begrænser ikke konkur-
            rencen, idet bestemmelserne ikke begrænser bods og dtls erhvervsfrihed, når
            blot selskaberne afstår fra at bruge danavl-avlssystemets resultater og goodwill.
            bod og dtl kunne således straks og umiddelbart fortsætte sin virksomhed efter at
            være udtrådt af omsætningsaftalerne.
      retsplejelovens § 413
      12.   som anført er l&f eneejer af et unikt avlssystem, der er resultatet af en langvarig,
            intelligent og omkostningstung udviklingsindsats, som har resulteret i en værdi-
            fuld og beskyttelsesværdig knowhow i medfør af parternes aftale og de markeds-
            føringsretlige og immaterialretlige regler. l&f har følgelig en ret, der søges beskyt-
            tet, jf. retsplejelovens § 413, nr. 1. det er endvidere nødvendigt, at der snarest mu-
            ligt meddeles påbud, idet bod og dtl klart har tilkendegivet at ville fortsætte sin
            uretmæssige, illoyale og snyltende adfærd. l&f's mulighed for at håndhæve sin
            ret vil forspildes, hvis l&f skal afvente afgørelsen af en almindelig retssag. på-
            bud/forbud begæres meddelt uden sikkerhedsstillelse, idet l&f's krav må anses
            for godtgjort…”
landbrug og fødevarer har over for breeders og dtl´s påstande om afvisning anført, at der
ikke er grundlag for afvisning, da de nedlagte påstande er tilstrækkeligt klare. de sagsøgte er
bekendt med hvilke orner, som påstandene vedrører. de nedlagte påstande er dernæst ikke
formuleret for bredt, da hjemtagning ikke er umulig.
                                                     - 37 -
for sagsøgte, breeders a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 9. april 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
      ad afvisningspåstanden:
      det gøres gældende, at l&f’s påstande er for uklare og brede til at kunne tages til på-
      dømmelse.
      det var uklart, hvilke orner, l&f betegnede som bod´s ”danavl-orner” i påstandsdo-
      kumentet af 23. marts 2018.
      det er fortsat uklart, hvilke orner l&f betegner som ”danavl-orner” eller nu ”orner opli-
      stet i bilag 26”, jfr. den reviderede påstand af 4. april 2018. listen indeholder slagtede or-
      ner, orner fra ”avlscenter møllevang” (ophørt 1. august 2017), orner fra besætninger til-
      hørende opsagte avlere uden leverandøraftale med danavl p/s (”ikke danavl-avlssvin”)
      og alle orner er nedskrevet til indeks 5.
      bod har ikke danavl-orner opstaldet på udenlandske ks-stationer. l&f har fra 1. januar
      2018 som autoriseret stambogsfører af racerene avlssvin i racerne dansk landrace, dansk
      yorkshire og dansk duroc afvist at optage ikke danavl-avlssvin i stambogen, nægtet at
      udstede afstamningscertifikater, nedskrevet indeks til indeks 5 m.v. med den begrundel-
      se, at avlssvinene ikke er en del af danavl-avlssystemet. dette gælder for avlssvin avlet
      før og efter 1. januar 2018 og uanset om anmodningen kommer fra en besætningsejer eller
      køber (e308 - 309 og 315).
      det er endvidere uklart, hvad der søges påbudt og forbudt i påstandene 2 til 4, dvs. på-
      standenes udstrækning i handlingsmæssig forstand er uklare. l&f har undladt at opfyl-
      de provokationerne i svarskriftet herom (e9 – 10).
      ad frifindelsespåstanden:
      indledning:
      forbud eller påbud kan meddeles i henhold til retsplejelovens § 413, såfremt l&f godt-
      gør eller sandsynliggør, at
      1) l&f har den ret, der søges beskyttet,
      2) bod’s adfærd nødvendiggør et forbud/påbud og
      3) l&f’s mulighed for at opnå sin ret vil forspildes, såfremt l&f henvises til at afvente
           en civil sag.
      retten kan jfr. retsplejelovens § 414, stk. 2 nægte at meddele påbud, såfremt det vil påfø-
      re bod skade eller ulempe, der står i åbenbart misforhold til l&f’s interesse i meddelelse
      af påbud/forbud.
      l&f´s påstande:
                                              - 38 -
l&f har ikke opfyldt provokationerne i svarskriftet om at uddybe indholdet af den sub-
sidiære, mere subsidiære og mest subsidiære påstand. det er således uklart, hvordan den
af l&f påståede og af bod bestridte ret skulle blive beskyttet ved de nedlagte påstande.
det er endvidere uklart, hvad l&f betegner som bod´s ”danavl-orner”.
ad 1) rettighed:
eneret:
l&f har ikke godtgjort eller sandsynliggjort, at l&f har en ret, der søges beskyttet ved
forbuddet eller påbuddet.
l&f hævder at have en ret til generne i orner tilhørende bod. l&f har i påstandsdoku-
mentet henvist til parternes aftaler, markedsføringslovens §§ 3 og 23 og dansk rets al-
mindelige regler.
fødevarestyrelsen har i henhold til bekendtgørelse nr. 439 af 28. maj 1996 autoriseret l&f
som stambogsfører af racerene avlssvin og hybridavlssvin i racerne dansk landrace,
dansk yorkshire og dansk duroc. det er l&f som organisation/forening, der er aner-
kendt, idet private virksomheder ikke kan godkendes som stambogsfører af racerene
avlssvin.
l&f er som autoriseret stambogs- og registerfører af racerene avlssvin og hybridavlssvin
i racerne dansk landrace, dansk yorkshire og dansk duroc hverken ejer af de renracede
avlssvin eller hybridavlssvin eller generne, idet disse avlssvin/generne ejes af besæt-
ningsejeren, herunder bod.
danavl-systemet var baseret på aftaler, indgået mellem l&f og avlere, opformeringsbe-
sætningsejere, forhandlere og ks-stationer. l&f administrerede danavl-systemet og fik
registreret danavl som varemærke, jfr. aftale om avl 2011 (e54) og aftale om omsætning
(e80). parterne blev opkrævet brugerbetaling for ydelser og l&f søgte som organisati-
on/forening offentlig støtte til avlsarbejdet ved bl.a. svineafgiftsfonden. det bestrides, at
l&f har investeret i udviklingen af avlssystemet. det bestrides endvidere, at avlerne er
blevet betalt for deres arbejde med ca. 100 mio. kr. årligt, idet betalingen til avlerne pri-
mært er lejebetaling for opstaldning af orner på ks i danmark.
det bestrides, at l&f, seges p/s eller danbred p/s ejer danavl-systemet, og aftale om avl
af 30. juni 2014 (e181) er ikke forhandlet med eller underskrevet af avlerne.
l&f opsagde den 23. juni 2014 alle aftaler i det oprindelige dan-avl-system til udløb 31.
december 2017 og en konsekvens heraf er, at alle avlssvin tilhørende ejere, der ikke har
indgået en aftale med danavl p/s pr. 1. januar 2018 ikke længere er en del af ”danavl”.
dermed er hverken opsagte avlsbesætninger eller bod´s orner en del af danavl-systemet
eller ”danavl-orner”. l&f har slettet ornerne i databasen for svineavl og har nægtet at
indføre avlssvin fra opsagte avlere i stambogen og udstede stamtavler med den begrun-
delse, at ornerne ikke længere er en del af danavl (e291ff ).
fødevarestyrelsen har den 19. marts 2018 (tillægsekstrakten side 44) truffet afgørelse om,
at ejere af racerene avlssvin og hybridavlssvin har en ret til at få avlsdyret indført i stam-
bogen/registeret og har en ret til at få udstedt en stamtavle/afstamningscertifikat. fødeva-
                                                 - 39 -
restyrelsen har dermed afvist, at l&f som autoriseret stambogsfører ejer generne og/eller
ejer stambogen/registeret og dermed de data, der er indført i stambogen/registeret.
databasen for dansk svineavl er offentlig tilgængelig. dette hænger sammen med at be-
kendtgørelsen om racerene avlssvin og hybridavlssvin foreskriver, at de endelige afprøv-
ningsresultater skal være offentligt tilgængelige, jfr. § 17, stk. 2. derudover har l&f som
organisation søgt offentlig støtte ved bl.a. svineafgiftsfonden og hvor støttede projekter
skal være offentligt tilgængelige og komme hele svinesektoren til gavn.
l&f´s påstand/anbringende om at eje de data og den knowhow, der ligger i ornernes ge-
ner er uklar og usammenhængende, ligesom l&f ikke nærmere har beskrevet omfanget
af ”væsentlig database”, ”hemmelig og væsentlig knowhow og software” og ”væsentlig
og værdifuld goodwill”.
aftale om omsætning:
det bestrides, at aftale om omsætning er en licensaftale og at aftale om ks-samarbejde er
en underlicensaftale.
den indførte ”genafgift” var en aftalebaseret afgift i danavl-systemet. omsætternes for-
pligtelse til at betale genafgifter fremgår af aftale om omsætning.
bod er ikke kontraktlig forpligtet til at slagte sine orner ved ophør af aftale om omsæt-
ning, idet der ikke er bestemmelser herom i aftalen, ligesom der ikke er en konkurrence-
klausul. en forpligtelse til at slagte, hjemtage eller sælge sin besætning er en væsentlig
begrænsning i at anvende ornerne i sin virksomhed og må kræve klar hjemmel i aftalen,
jfr. højesterets dom u2014.106/1, som udtrykkeligt fastslår, at bod´s forpligtelser overfor
l&f skal vurderes i henhold til aftale om omsætning.
de udenlandske ks-stationer´s forpligtelser i forhold til bod fremgår af ks-aftalen og ks-
stationerne er ikke forpligtet til at slagte bod´s orner den 31. december 2017. ornerne til-
hører bod, aftalerne ikke er ophørt eller misligholdt, og ornerne er ikke længere ”da-
navl-orner”.
ophørsreglerne beskriver 3 ophørssituationer:
•    ks-stationens misligholdelse pkt. 11.2 til 11.4.
•    forhandlerens misligholdelse pkt. 11.5.
•    l&f indtræder som aftalepart i forhold til ks-stationen pkt. 11.6.
bestemmelserne forudsætter efter ordlyden og formålet, at ornerne er videresolgt til ks-
stationen, jfr. pkt. 2.2.b. og 2.3. i aftale om omsætning. vilkåret om slagtning af orner
forudsætter ophævelse af aftalen som følge af ks-stationens misligholdelse.
dette bekræftes af den tyske udgave (bilag 3) af minimumsvilkår pkt. 10, som netop kun
indeholder et vilkår om slagtning ved ophævelse. det bekræftes endvidere af l&f´s hen-
vendelser til udenlandske ks-stationer (e238,256,284,317)
l&f har på opfordring (e37 pkt. 18-19) om at uddybe på hvilket grundlag, der anlægges
en påbuds- og forbudssag for så vidt angår de orner, der er opstaldet i udlandet i hen-
                                               - 40 -
hold til den tyske udgave af minimumskravene blot oplyst, at den danske udgave af mi-
nimumsbetingelserne gælder, jfr. pkt. 13. dette bestrides.
påståede overtrædelser af kontraktlige forpligtelser er i sig selv ikke tilstrækkeligt til at
danne grundlag for nedlæggelse af påbud eller forbud, jfr. u2016.301s, og derfor må l&f
henvises til at anlægge en almindelig civil sag.
konkurrenceret:
såfremt de kontraktlige forpligtelser måtte omfatte et krav om slagtning er vilkåret her-
om i strid med konkurrenceretten og ugyldigt.
der er indleveret en klage til forbruger- og konkurrencestyrelsen (te26), som er under
behandling. nærværende sag kan udsættes på styrelsens behandling af sagen, jfr. rpl §
419, nr. 1.
vilkår om slagtning er i strid med såvel forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler,
jfr. konkurrencelovens § 6/teuf artikel 101, som forbuddet mod misbrug af en domine-
rende stilling, jfr. konkurrencelovens § 11/teuf artikel 102.
vilkår om slagtning savner en objektiv begrundelse, når generne i avlssvin i racerne
dansk landrace, dansk yorkshire og dansk duroc ikke tilhører l&f.
ad 2: bod´s adfærd:
det gøres gældende, at bod’s adfærd ikke nødvendiggør, at der meddeles forbud eller
påbud.
tværtimod vil et påbud eller forbud påføre bod skade og ulempe, der står i åbenbart
misforhold til l&f´s interesser i efter 1. januar 2018 at beskytte danavl p/s mod konkur-
rence.
bod og dtl har efter 1, januar 2018 indledt et samarbejde med opsagte avlere og opfor-
meringsbesætningsejere svarende til i alt 42 % af de renracede svin i danavl-systemet,
der ikke har indgået en aftale med danavl p/s – nu danbred p/s.
bod omsætter fra 1. januar 2018 avlssvin fra de opsagte avls- og opformeringsbesætnin-
ger. de orner bod pr. 31. december 2018 havde opstaldet på ks i udlandet var primært
orner fra avlere, der ikke længere er en del af danavl. der er efter 1. januar 2018 opstal-
det nye orner på udenlandske ks-stationer fra disse avlere. der leveres sæd fra de op-
staldede orner til de opsagte avlere og opformeringsbesætninger og bod´s kunder.
der er ingen konkurrence- eller kundeklausul i aftale om omsætning, og der skal ikke be-
tales genafgifter efter aftalernes ophør.
l&f har ikke under sagen redegjort nærmere for at bod´s adfærd er uretmæssig, illoyal
og snyltende.
sikkerhedsstillelse:
meddeles der påbud/forbud skal det ske mod sikkerhedsstillelse…”
                                                   - 41 -
for sagsøgte, dtl a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 9. april 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
      pkt. 0. afvisning
      der henvises til adv. joan vollertsens anbringender i a-01-18 l&f, hvilke tilsvarende gø-
      res gældende.
      pkt. 1. indledende.
      meddelelse af forbud eller påbud efter retsplejelovens § 413 kræver, at sagsøger kan
      godtgøre eller sandsynliggøre:
      - at sagsøger har den ret, der søges beskyttet ved forbud eller påbud,
      - at sagsøgtes adfærd nødvendiggør, at der meddeles forbud eller påbud, og
      - at sagsøgers mulighed for at opnå sin ret vil forspildes, hvis sagsøger henvises til af
           afvente tvistens retlige afgørelse.
      dog kan retten efter retsplejelovens § 414 stk. 2 nægte at meddele påbud, hvis det vil på-
      føre dtl skade eller ulempe, der står i åbenbart misforhold til l&fs interesse.
      pkt. 2. ad ” at sagsøger har den ret, der søges beskyttet ved forbud eller påbud”
      den helt grundlæggende betingelse, førend et forbud eller påbud kan meddeles er, efter
      det ovenfor anførte, sagsøger har en eksisterende rettighed, som krænkes af sagsøgte.
      retten kan grundlæggende bestå af enten en lovbestemt rettighed eller en aftalt rettighed.
      pkt. 2.1. nærmere om lovbeskyttede rettigheder
      l&f anfører at være ”eneejer af avlssystemet danavl,” herunder bl.a. men ikke begrænset
      til
      i)      at være eneejer af unik og hemmelig knowhow
      ii)     at kunne begrænse brugen af gener fra dyr avlet med danavl gener
      det bestrides, at der eksisterer sådanne rettigheder for l&f, ligesom det bestrides, at l&f
      – såvel generelt som overfor dtl – har sådanne rettigheder.
      l&f er autoriseret stambogs- og registerfører af visse racer, men der ligger ikke heri no-
      gen ejendomsret eller anden anerkendelse af øvrige rettigheder over de registrerede dyr
      eller generne til de samme.
      fødevarestyrelsens afgørelse af 19. marts 2018 bekræfter, at l&f blot er anerkendt som
      avlsforening eller avlsorganisation, og dermed er forpligtet til at stambogs- og registerfø-
      re også for virksomheder, der ikke er omfattet af danavl. dermed bekræftes også, at der
      består en ret for andre end l&fs egne danavl producenter og at der således ingen ejen-
      domsret til hverken gener eller de nævnte dyr i øvrigt er tilknyttet til registreringen. i øv-
                                                 - 42 -
rigt fastslår samme afgørelse, at l&f ikke må være en privat virksomhed og således ikke
må eje eller besidde de rettigheder, som nu ønskes håndhævet.
selve eksistensen af de enerettigheder, som l&f påberåber at være eneste ejer af (og som
l&f påberåber sig beskyttelse af) i henhold til gældende lovgivning bestrides, herunder
også efter immaterielretlige regler eller markedsføringsretlige regler.
den manglende lovgivningsmæssige eksistens af de påberåbte rettigheder understøttes
tillige af, at l&f i nyere aftaler med tredjemand – men ikke i de gældende ældre aftaler
mellem dtl og l&f – forsøger aftaleretligt at få aftalt disse rettigheder med nye avlere jf.
f.eks. aftale om avl (bilag 12 i a02-18) og aftale om opformering (bilag 13 i a-02-18),
som dtl ikke har tiltrådt.
hvorfor skulle man dog begynde at ville udvide sine aftaler med nye afsnit, hvis ret-
tighederne fastslået i disse aftaler allerede var gældende mellem parterne?
der er således ikke i lovgivningen fastslået nogen lovbeskyttede rettigheder, tværtimod
er der et forbud mod ejerskab af visse af de rettigheder, som nu ønskes håndhævet.
pkt. 2.2. nærmere om aftalte rettigheder
pkt. 2.2.1. aftale om omsætning
dtl og l&f har indgået den i bilag 1 fremlagte aftale om omsætning af 2011.
aftale om omsætning indeholder i sig selv ingen regler om nedslagtning eller øvrige reg-
ler om begrænsninger i omsætningen ved aftalens ophør og derfor kan der ikke overfor
dtl kræves nedslagtning, ligesom øvrige produktionsbegrænsninger som angivet i
l&fs påstande er uhjemlede og ikke kan kræves af l&f overfor dtl.
hertil bemærkes endvidere, at det i tfl2014.33h (i en sag mellem bod og l&f om for-
tolkningen af aftale om omsætning) netop er fastslået, at væsentlige begrænsninger i om-
sætteligheden må kræve klar hjemmel i aftalegrundlaget mellem parterne og det var ikke
tilstrækkeligt, at det var anført i et bilag til aftale om omsætning mellem parterne eller i
det af l&f udarbejdede kontraktsgrundlag for underleverandører.
l&f har opsagt aftale om omsætning til ophør per 31.12.2017 og som en konsekvens her-
af er alle orner tilhørende dtl, der ikke har nogen aftale med l&f fra denne dato, ikke
længere en del af ”danavl” og dermed er dtls orner ikke længere ”danavl-orner.”
pkt. 2.2.2. om minimumskrav til aftale om ks-samarbejde – når dtl er ejer af ornerne
dtl har ikke videresolgt orner til udenlandske ks stationer, men dtl har ladet en række
af deres egne orner – over hvilke dtl til enhver tid har haft ejendomsretten – opstalde og
producere hos udenlandske ks-stationer.
idet det følger af aftale om omsætning pkt. 2.3. at aftale om k/s samarbejde alene skal
være indgået, hvis dtl videresælger danavl-orner, kan l&f ikke, når ikke der er sket
videresalg, påberåbe sig minimumskrav til aftale om ks-samarbejde (bilag 2). dette un-
derstreges også af aftale om omsætning pkt. 10.6. litra c, hvori det netop angives, at hvis
der sælges danavl orner i strid med pkt. 2.3. er det at betragte som væsentlig mislighol-
                                              - 43 -
delse. de beskyttelseshensyn som minimumskrav til aftale om kssamarbejde (bilag 2)
netop stiller ved overdragelser overfor l&fs medkontrahents (dtl) medkontrahent, hvis
denne er en selvstændig ejer af orner – er netop forskellig fra de krav der stilles mellem
l&f og dtl, når dtl ejer orner.
minimumskrav til aftale om ks-samarbejde kan således ikke finde anvendelse på orner,
som dtl selv ejer og som følge heraf er ej heller pkt. 10 i minimumskrav til aftale om ks
samarbejde gældende.
pkt. 2.2.3. om minimumskrav til aftale om ks-samarbejde – når aftalen er uopsagt
såfremt minimumskrav til aftale om ks-samarbejde måtte være vedtaget (hvad den ikke
er) for de opstaldede orner tilhørende dtl hos udenlandske ks-stationer gøres det sub-
sidiært gældende, at aftalen mellem dtl og ks-stationerne fortsat er uopsagt.
l&fs opsigelse af aftalen mellem l&f og dtl udløser ikke ”automatisk” en opsigelse af
aftalen mellem dtl og ks-stationen og dtl er ikke ved l&fs opsigelse af dtl uden ud-
trykkelig hjemmel forpligtet til at opsige aftalen mellem dtl og ks-stationen.
dette er igen et så væsentligt vilkår, at dette udtrykkeligt skulle være fastslået i kontrak-
ten mellem l&f og dtl, hvis det skal kunne påberåbes jf. princippet i tfl2014.33h.
bestemmelserne i pkt. 11 om ophør i minimumskrav til aftale om ks-samarbejde finder
således ikke anvendelse i den foreliggende situation, hvor aftalen mellem dtl og ks sta-
tionen ikke er ophørt.
pkt. 2.2.4. om minimumskrav til aftale om ks-samarbejde – om fortolkning af pkt. 11.
såfremt minimumskrav til aftale om ks-samarbejde måtte være vedtaget (hvad den ikke
er) og såfremt bestemmelserne i pkt. 11 om ophør måtte finde anvendelse uagtet at afta-
len mellem dtl og ks stationen ikke er opsagt (hvad den ikke gør), gøres det endelig
gældende, at bestemmelsen i pkt. 11.4. skal fortolkes i overensstemmelse med de øvrige
bestemmelser i pkt. 11, indskrænkende og efter formålet.
samtlige bestemmelser inden pkt. 11.4 vedrører ophævelse grundet ks stationens mislig-
holdelse, enten grundet købsforbud for ks stationen (pkt. 11.1. og pkt. 11.3.) eller ved
væsentlig misligholdelse (pkt.11.2) og pkt. 11.4. (om slagtning og destruktion) skal læses i
sammenhæng med pkt. 11.1-11.3. og derfor alene gælde ved ks stationens misligholdel-
se, hvilken ikke er aktuel i den konkrete situation.
dernæst fremgår det af pkt. 11.5., at hvis ks stationens medkontrahent, her dtl, mislig-
holder, er ks stationen fortsat berettiget til at opretholde sin produktion hvis der indgås
en ny aftale med en danden dansk forhandler inden 30 dage efter misligholdelsen. også
denne bestemmelse vedrører misligholdssituation.
til forskel herfra foreligger der i denne tvist en opsigelse fra l&f – altså en fuldstændig
anderledes situation end de situationer som beskrives som ophør i pkt. 11.1-11.3 samt
pkt. 11.5.
bestemmelsen i pkt. 11.4. kan ikke påberåbes af l&f, ligesom dtl ikke overfor l&f er
forpligtet til at håndhæve bestemmelsen overfor ks stationen. dette gælder særligt når
dtl og ks stationen er enige om at aftale om minimumsvilkår til ks samarbejde ikke
skal opsiges mellem dtl og ks stationen.
                                               - 44 -
pkt. 2.2.5 om licens
når således enhver forståelse af kontraktsgrundlaget skal fortolkes således, at der ingen
pligt til omsættelighedsindskrænkninger består i henhold til kontrakten, var det hen-
sigtsmæssigt om hele kontraktsgrundlaget skulle fortolkes som en ”licensaftale” – i øvrigt
en aftaleform som intetsteds i det omfattende gældende aftalegrundlag nævnes som en
mulighed eller som retsvirkningerne nærmere beskrives.
det bestrides at aftalen er, eller kan fortolkes som, en licensaftale, ligesom det bestrides at
der hvis det var en licensaftale (hvad det ikke er) vil det skulle medføre, at pkt. 11.4. i mi-
nimumsvilkår eller nogle af de øvrige påstande der er nedlagt vil kunne anses for gæl-
dende som aftalte eller som udfyldende ret.
pkt. 3. ad ”at sagsøgtes adfærd nødvendiggør, at der meddeles forbud eller påbud” og
”sagsøgers mulighed for at opnå sin ret vil forspildes, hvis sagsøger henvises til af afven-
te tvistens retlige afgørelse.”
pkt. 3.1. u.2016.301s
påståede overtrædelser af kontraktsretlige forpligtelser er ikke i sig selv tilstrækkeligt til
at danne grundlag for nedlæggelse af påbud eller forbud jf. u.2016.301s og derfor må
l&f henvises til at anlægge en almindelig civil sag.
pkt. 3.2. øvrige bemærkninger
sagsøgtes adfærd nødvendiggør ikke, at der meddeles forbud eller påbud.
tværtimod – og helt i overensstemmelse med dtls mangeårige praksis – anvendes de
tidligere danavl orner fortsat, ligesom de fortsat udskiftes i samme tempo som hidtil.
det forventes derfor, at samtlige tidligere danavl orner er udfaset i juli / august 2018 og
erstattet af nye orner, der ikke er og aldrig har været danavl orner.
hele denne sag vil – efter anke – slet ikke være afgjort på det tidspunkt hvor virkelighe-
den har overhalet juraen og hvor behovet for et forbud de facto er ophørt(!)
pkt. 4. øvrige anbringender
sagsøgtes retsstilling er tilstrækkelig sikret gennem de almindelige regler om straf og er-
statning jf. retsplejelovens § 414 stk. 1.
foruden skaden for sagsøgte vil det påvirke hele markedet væsentligt, om sagsøger kun-
ne hindre konkurrence fra alle danske udbydere der ikke er omfattet af ”det nye danavl
p/s” på markedet, hvorfor tillige konkurrenceretlige synspunkter og samfundsmæssige
interesser i et velfungerende marked tilsiger, at retten skal være tilbageholdende, eller i
det mindste skærpe kravene til sagsøger bevisbyrde, da et forkert nedlagt forbud kan ha-
ve skadevirkninger der væsentligt overstiger sagsøgtes dokumenterbare tab.
påstandene er uklare og kan ikke tjene som grundlag for tvangsfuldbyrdelse og dermed
heller ikke som påstande under nærværende sag.
                                                  - 45 -
      måtte der, mod forventning, meddeles forbud eller påbud, skal dette ske mod sikker-
      hedsstillelse.
      tvisten er i det hele udtryk for unødvendig bevisførelse, hvilket skal have sagsomkost-
      ningsmæssige konsekvenser, således at dtl skal tillægges ekstra sagsomkostninger ud-
      over de sædvanlige og vejledende takster.
      i øvrigt gøres ethvert anbringende fra bod i a-01-18 i ht. påstandsdokument af 9.4.2018
      tillige gældende i denne sag…”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
retten bemærker indledningsvist, at der ikke er grundlag for at afvise landbrug og fødeva-
rers nedlagte påstande. retten bemærker herunder, at det på baggrund af de fremlagte op-
lysninger i sagen i fornødent omfang konkret er klarlagt hvilke orner, der er omfattet af de
nedlagte påstande.
der er enighed om, at de orner, der er omfattet af sagen, alle er købt og betalt af henholdsvis
breeders og dtl.
sagens hovedspørgsmål er, om breeders og dtl i forbindelse med ophøret af alle aftaler
med landbrug og fødevarer pr. 31. december 2017 er forpligtet til at slagte, hjemtage eller
sælge ornerne til godkendte avlere i danavl-avlssystemet og destruere ornernes sæd.
dtl og breeders indgik i henholdsvis 2011 og 2012 en aftale om omsætning med landbrug
og fødevarer. af aftalernes punkt 1.3 fremgår, at breeders/ dtl kan købe avlssvin såvel ren-
racede som krydsninger fra danavl-besætninger og videresælge disse til købere på nærmere
bestemte vilkår.
af aftalernes punkt 2.3 fremgår:
      ”2.3    omsætteren må videresælge danavl-orner… til ks-stationer, hvis
              a)     den købende ks-station ikke er optaget på vsp’s fortegnelse over ks-
                     stationer med købsforbud.
                                                    - 46 -
             b)     omsætteren og ks-stationen har underskrevet aftale om ks-samarbejde og
                    indsendt den underskrevne aftale til vsp inden levering af de solgte dan-
                    avl-orner, jf. pkt. 6.1.”
af aftalernes punkt 6.1 fremgår, at dtl og breeders har ret til at indgå aftale om ks-
samarbejde mv. på de vilkår, der fremgår af bl.a. minimumsvilkår for aftale om ks-
samarbejde. det fremgår af punkt 12 i aftalerne, at minimumsvilkår for aftale om ks-
samarbejde indgår som en integreret del af aftalerne, jf. punkt 6.1.
aftalerne indeholder ingen regler om nedslagtning eller begrænsninger i omsætningen af
købte orner ved aftalens ophør.
der fremgår følgende af punkt 11 i ”minimumskrav til aftale om ks-samarbejde”, der er da-
teret den 28. november 2014:
”11.0 ikrafttræden og ophør
       11.1  aftalen mellem forhandleren og ks-stationen træder i kraft, når parterne har skre-
             vet under og vsp har modtaget kopi af den underskrevne aftale, men aftalen er til
             enhver tid betinget af, at ks-stationen ikke er optaget på vsp´s liste over ks-
             stationer med købsforbud, jf. pkt. 11.3.
       11.2  forhandleren skal kunne ophæve aftalen uden varsel, hvis ks-stationen væsentlig
             misligholder sine forpligtelser efter aftalen eller de bilag og regelsæt, der indgår i
             aftalen, jf. pkt. 12.0.
       11.3  aftalen skal ophøre uden varsel, hvis og når ks-stationen optages på vsp´s forteg-
             nelse over ks-stationer med købsforbud, eller hvis ks-stationen mister sin offentli-
             ge godkendelse som ks-station.
       11.4 når aftalen ophører, skal alle danavl-orner på ks-stationens ornestationer slagtes,
             og al tappet men ikke udleveret sæd fra danavl-orner skal destrueres.
       11.5  hvis aftalen ophører som følge af forhandlerens misligholdelse, som ikke skyldes
             ks-stationens forhold, kan ks-stationen fortsætte på i princippet uændrede vilkår,
             hvis ks-stationen har indgået en ny aftale med en ny danavl-forhandler senest 30
             dage efter at have modtaget meddelelse om, at aftalen med forhandleren er ophørt.
       11.6  aftalen mellem forhandleren og ks-stationen skal ophøre, hvis og når vsp selv
             indtræder som aftalepart i forhold til ks-stationen.”
hverken dtl eller breeders har videresolgt de af sagen omfattede orner til ks-stationerne, jf.
aftale om omsætning punkt 2.3, men det fremgår af de indgåede aftaler mellem ks-
                                                 - 47 -
stationerne og dtl/breeders, at ks-stationerne forpligtede sig til at følge reglerne i ”mini-
mumskrav til aftale om ks-samarbejde”.
ud fra ordlyden af og den indbyrdes sammenhæng mellem punkt 11.2-11.6 i ”minimums-
krav til aftale om ks-samarbejde” finder sø- og handelsretten, at bestemmelsen i punkt 11.4
mest nærliggende må forstås således, at den alene vedrører tilfælde, hvor aftalen mellem
forhandleren og ks-stationen ophører som følge af ks-stationens misligholdelse af aftalen, jf.
punkt 11.2-11.3, og at bestemmelsen ikke finder anvendelse ved ethvert ophør af aftalen uan-
set baggrunden herfor.
sø- og handelsretten finder det allerede af den grund hverken godtgjort eller sandsynlig-
gjort, at bestemmelsen i punkt 11.4 om slagtning af orner og destruktion af sæd finder an-
vendelse på de af breeders/dtl købte orner i den givne situation.
sø- og handelsretten finder på den baggrund, at det ikke med den fornødne klarhed fremgår
af det ovenfor nævnte aftalegrundlag, at breeders/dtl efter den 31. december 2017 har væ-
ret forpligtet til at slagte de købte orner, som de ud fra det oplyste fortsat ejer, og destruere
ornernes sæd.
sø- og handelsretten finder heller ikke, at landbrug og fødevarer ved det, der i øvrigt er an-
ført om etableringen og udviklingsarbejdet med avlssystemet danavl og aftalerne herom, i
fornødent omfang har godtgjort eller sandsynliggjort en ret, jf. retsplejelovens § 413, nr. 1,
der medfører, at der kan gives medhold i de nedlagte påstande. det findes herudover hver-
ken godtgjort eller sandsynliggjort, at dtl og breeders ved deres adfærd har handlet i strid
med reglerne i markedsføringsloven.
på den baggrund nægtes landbrug og fødevarers anmodning om forbud og påbud fremme
både over for breeders og dtl.
                                               - 48 -
efter sagernes resultat skal landbrug og fødevarer f.m.b.a/videnscenter for svineproduk-
tion betale sagsomkostninger, der alene omfatter omkostninger til advokatbistand, til hen-
holdsvis breeders of denmark a/s (a-1-18) og dtl a/s (a-2-18).
sagsomkostningsbeløbet fastsættes i begge sager under henvisning til sagernes økonomiske
værdi, omfang, karakter og forløb, herunder at hovedforhandlingen strakte sig over 2 dage,
til 75.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
a-1-18
landbrug og fødevarer f.m.b.a/videnscenter for svineproduktions anmodning om forbud
og påbud nægtes fremme.
landbrug og fødevarer f.m.b.a/videnscenter for svineproduktion skal inden 14 dage betale
75.000 kr. i sagsomkostninger til breeders of denmark a/s.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
a-2-18
landbrug og fødevarer f.m.b.a/videnscenter for svineproduktions anmodning om forbud
og påbud nægtes fremme.
landbrug og fødevarer f.m.b.a/videnscenter for svineproduktion skal inden 14 dage betale
75.000 kr. i sagsomkostninger til dtl a/s.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                      - 49 -
peter møgelvang-hansen           peter juul agergaard  john tyrrestrup
                                   (sign.)
                                ___ ___ ___
                       udskriftens rigtighed bekræftes
                         sø- og handelsretten, den