text:
dom
afsagt den 23. juli 2015 i sag nr. bs c1-1755/2014:
fagligt fælles forbund 3f s.m.f.
a
…
mod
x entreprenør & maskinstation
v/b
…
under denne sag, der er anlagt ved stævning indleveret til retten den 3. december 2014
- og hvor dommen i medfør af retsplejelovens § 218 a, stk. 2, affattes uden fuldstændig
sagsfremstilling -
har sagsøgeren, fagligt fælles forbund 3f som mandatar for a (i det følgende benævnt
sagsøgeren), nedlagt endelig påstand om, at sagsøgte, x entreprenør & maskinstation v/b,
tilpligtes at betale ham 67.500 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 30. juli 2014 til
betaling sker.
til støtte for påstanden har sagsøgeren gjort gældende,
at der er mangler og uklarheder ved det ansættelsesbevis, som sagsøgte har udstedt og
sammen med ham underskrevet den 1. juli 2008, hvorfor han i medfør af § 6 i lov om
ansættelsesbeviser er berettiget til samlet godtgørelse på 10.000 kr., hvoraf sagsøgte efter
sagens anlæg har betalt 7.500 kr.,
at der er tale om overskridelse af § 4 i lov om gennemførelse af arbejdstidsdirektivet, idet den
gennemsnitlige ugentlige arbejdstid i adskillige tilfælde, og målt over perioder på 4 måneder,
har oversteget 48 timer pr. uge,
samt
at han derfor i medfør af samme lovs § 8 er berettiget til en godtgørelse, der passende kan
udmåles til 3 måneders løn, eller 65.000 kr., idet overskridelsen har været væsentlig og er sket
gentagende gange.
under anbringende af,
at sagsøgeren over for ham har ytret ønske om at arbejde mest muligt for at tjene mest muligt,
herunder at han ikke ville holde ferie, men arbejde i stedet,
at der derfor ikke foreligger nogen krænkelse af sagsøgerens rettigheder efter
arbejdstidsdirektivet og/eller grundlag for at tillægge ham en godtgørelse på 3 måneders løn,
at det skal tillægges sagsøgeren processuel skadevirkning, at han ikke har villet fremlægge
hverken ansættelsesbevis eller lønsedler fra sin nuværende arbejdsplads,
                                               - 2 -
samt
at der ikke er mangler ved det til sagsøgeren udstedte ansættelsesbevis og i hvert fald ikke
mangler, der har haft nogen konkret betydning
har sagsøgte nedlagt påstand principalt om frifindelse, subsidiært om frifindelse mod betaling
af en efter rettens skøn fastsat mindre godtgørelse.
der er under sagen afgivet forklaring af sagsøgeren og sagsøgte b samt vidnerne c, d, e, f,
g og h.
endvidere har parterne fremlagt stævning af 1. december 2014 med bilag 1-10, svarskrift af
18. december 2014, replik af 20. februar 2015, duplik af 5. marts 2015 samt
påstandsdokumenter af henholdsvis den 9. og den 11. juni 2015.
blandt det fremlagte er der en "ansættelseskontrakt timelønnede", underskrevet af parterne
den 1. juli 2008, og hvorefter sagsøgeren med virkning fra samme dato ansættes som
traktorfører med en ugentlig arbejdstid på 42½ time, der placeres i tidsrummet 07.30 til 17.00.
af kontakten fremgår det endvidere, at lønnen er individuelt aftalt og fastsat til 115 kr. pr.
time, samt at overarbejde honoreres med 140 kr. pr. time. herudover "tilkommer der
medarbejderen ferie i overensstemmelse med ferielovens regler", ligesom
ansættelsesforholdet "udløber når det af en af parterne opsiges med mindst 1 måneds varsel til
fratrædelse ved en måneds udgang". ved tillæg af 24. august 2009 er aftalen ændret, således
at timelønnen/overarbejdshonoreringen forhøjes til henholdsvis 120 og 155 kr. hverken
kontrakten eller tillægget indeholder oplysninger om, hvorvidt ansættelsesforholdet er
omfattet, eller reguleret, af en kollektiv overenskomst.
endvidere er der som dokumentation for antallet af arbejdstimer fremlagt et stort antal
lønsedler/-afregningerne.
forklaringer
sagsøgeren har forklaret, at han den 1. juli 2008 blev ansat som traktorfører hos sagsøgte, alt
således som det fremgår af den ovenfor omtalte ansættelseskontrakt med senere tillæg.
arbejdet var meget sæsonpræget, og navnligt i februar/marts måned samt i høsten og om
efteråret kunne der være flere uger, hvor der blev arbejdet rigtigt mange timer. sagsøgte var
den, der pr. telefon eller om morgenen gav besked om, hvor sagsøgeren og de mange andre
ansatte skulle hen og udføre en given arbejdsopgave. de ansatte kunne herefter mere eller
mindre frit selv bestemme, hvornår de mødte og hvor mange timer, de arbejdede pr. dag, blot
opgaven blev løst indenfor en fastsat frist. sagsøgeren og de andre ansatte startede ofte før kl.
07.30 og fortsatte til længe efter kl. 17.00, hvis arbejdet hos kunden kunne gøres færdig den
pågældende dag. sagsøgeren følte det vanskeligt at sige nej til overarbejde, idet han så ville
blive betragtet som "en kylling" af de andre i branchen. af samme årsag har sagsøgeren aldrig
afvist eller vægret sig ved overarbejde, medmindre han skulle til begravelse eller noget andet
uopsætteligt. efter sagsøgerens opfattelse "var det nok fyringsgrund", hvis han nægtede at
arbejde mere end de aftalte 42,5 timer om ugen og/eller fastholdt den daglige arbejdstid.
foruden sagsøgeren var der mellem 9 og 12 andre ansatte. disse arbejdede lige så meget som
sagsøgeren og nogle få endda endnu mere. hvis der har været travlt i foråret eller omkring
høsten har sagsøgeren flere gange arbejdet i weekend'en og på tidspunkter, hvor man normalt
holder sommerferie. sagsøgeren har aldrig nægtet dette, ligesom han ej heller på noget
                                                - 3 -
tidspunkt har fået afslag på at holde f.eks. 2-3 ugers sommerferie. selv om sagsøgeren
arbejdede mange timer, har han på et tidspunkt spurgt sagsøgte om tilladelse til at køre lastbil
"for en i toftlund", men dette skulle alene været i "de stille perioder", hvor han ikke tjente så
meget. på grund af uenighed omkring sagsøgerens ønske om en pensionsordning, ophørte
ansættelsesforholdet i slutningen af 2013 eller begyndelsen af 2014. sagsøgeren fik
umiddelbart efter ansættelse hos en lignende virksomhed, hvor man dog alene udfører
landbrugsarbejde. den ugentlige arbejdstid er her 37,5 timer og maksimalt 48,3 timer også i
forårs- og efterårssæsonen.
sagsøgte har forklaret, at han i de seneste cirka 18 år har drevet den sagsøgte entreprenør- og
maskinstation i … sagsøgte har 9-10 fastansatte personer, der alle har de samme
ansættelsesvilkår og kontrakter som sagsøgeren. i sagens natur er arbejdet meget
sæsonpræget, og navnligt om foråret samt i høsten og/eller om efteråret, er der ofte meget
lange arbejdsdage. sagsøgte uddeler de forskellige arbejdsopgaver, hvorefter de ansatte
nogenlunde frit kan tilrettelægge arbejdets udførelse indenfor den tid, der er aftalt med
kunden. sagsøgte har også mange afløsere, som han trække på, hvis de fastansatte vil holde
ferie eller ikke ønsker at arbejde mere end de aftalte 42,5 timer pr. uge. sagsøgeren var lige
fra begyndelsen "helt vild" med at få så meget arbejde som muligt, og af samme årsag var han
altid klar til at tage nogle ekstra timer, hvis han blev spurgt. selv om sagsøgeren ofte havde
mange arbejdstimer, henvendte han sig på et tidspunkt i januar/februar måned til sagsøgte og
spurgte, om han i lavsæsonen kunne få tilladelse til at også at køre lastbil for en anden
arbejdsgiver. for sagsøgeren var det sådan, at "jo mere der var at lave, jo bedre". at
sagsøgeren efter nogle års ansættelse hos sagsøgte sagde op og fik andet arbejde skyldes
alene, at han hos den nye arbejdsgiver kunne få mere i løn.
sagsøgte har endvidere forklaret, at der hverken i sagsøgerens eller de andre ansattes
kontakter er oplyst noget om, hvorvidt ansættelsesforholdet er reguleret af en kollektiv
overenskomst eller andre aftaler. dette skyldes ganske enkelt, at dette på intet tidspunkt har
været tilfældet, hvilket alle de ansatte var klar over.
vidnet, c, har forklaret, at han for cirka 3½ år siden fik ansættelse som traktorfører hos
sagsøgte. ansættelsen har været på de samme vilkår som sagsøgerens, herunder en ugentlig
arbejdstid på 42,5 timer. vidnet har under sin ansættelse blandt andet arbejdet sammen med
sagsøgeren og har lige som ham og alle de andre ansatte haft mange overarbejdstimer i forårs-
og efterårssæsonen. for vidnet er dette en selvfølge, når man arbejder på en maskinstation.
sagsøgte gav de ansatte besked om, hvor de skulle udføre arbejdsopgaver og herefter kunne
de nogenlunde selv bestemme, hvorledes dette skulle ske, herunder om de f.eks. ville starte
tidligt om morgenen og/eller forsætte til ud på aftenen. efter vidnets opfattelse kunne han
altid få fri eller ferie, hvis han ønskede dette og i god tid forinden gav sagsøgte besked herom.
ligledes er det vidnets opfattelse, at det ikke er muligt at undgå overarbejde og konsekvent
holde sig til en ugentlig arbejdstid på 42,5 timer. hvis en ansat desuagtet ville fastholde, at
han arbejdstiden hver dag ophørte kl. 17.00, tror vidnet, at han ville blive fyret.
vidnet, d, har forklaret, at han fra 2008 til 2010 har været ansat som traktorfører hos sagsøgte
og blandt andet arbejdet sammen med sagsøgeren. vidnet var ansat på de samme
arbejdsvilkår/-betingelser som sagsøgeren og vidste på forhånd, at der på en maskinstation
måtte påregnes en del overarbejde i navnligt forårs- og efterårssæsonen. arbejdsdagen
begyndte normalt med et møde i frokoststuen, og hvor sagsøgte fortalte de ansatte, hvad og
hvor de skulle udføre dagens opgaver. herefter kørte de ansatte ud til det opgivne arbejdssted
og begyndte at høste, pløje og lignende. hvorledes arbejdsdagen skulle organiseres, var stort
                                                - 4 -
set op til den ansatte selv, herunder om han ville møde tidligt og arbejde til sent. for vidnet
var det normalt sådan, at han blot fortsatte arbejdet, hvis han kunne se, at han kunne få det
afsluttet samme dag. der var aldrig tale om, at de ansatte blev presset til noget, og hvis man
ikke kunne klare mere eller gerne ville standse lidt tidligt, gjorde man det bare uden at spørge
om tilladelse hertil. vidnet har aldrig oplevet problemer med at få fri eller afholde ferie, hvis
man blot gav besked herom i god tid. vidnet har ikke arbejdet så meget sammen med
sagsøgeren, som efter hans opfattelse var "en glad gut", der gerne ville arbejde meget og tjene
lidt ekstra penge.
vidnet, e, har forklaret, at han i dag driver selvstændig tømrervirksomhed, men tidligere har
været landmand og udført forskellige arbejdsopgaver for sagsøgte. vidnet har gennem mange
år kendt sagsøgeren, herunder også medens han var ansat hos sagsøgte. sagsøgeren sagde
aldrig ned til ekstra arbejde og var focuseret på så mange timer som muligt, idet han
angiveligt gerne ville spare op til en lille landbrugsejendom. i sidstnævnte forbindelse fortalte
sagsøgeren jævnligt, hvor mange penge, han nu havde på sin bankkonto. sagsøgeren tog
simpelthen alt det arbejde, han kunne få, og vidnet har aldrig hørt ham brokke sig eller sige
fra.
vidnet, f, har forklaret, at han aldrig har været ansat hos sagsøgte, men gennem eget
vikarbureau udført en arbejdsopgaver for ham, navnligt i sommersæsonen. vidnet har selv
tilrettelagt arbejdet og bestemt den daglige arbejdstid for de opgaver, han skulle udføre. hvis
vidnet har ønsket at få fri eller springe en dag over, har der aldrig været problemer med dette.
vidnet kender sagsøgeren, der var ansat hos sagsøgte det første års tid, hvor vidnet kom der.
vidnet har ikke arbejdet sammen med sagsøgeren, men kun spist frokost og lignende med
ham. vidnet kender ikke noget til sagsøgerens arbejdstid, men hørte ham ofte sige, at han
rigtigt gerne ville arbejde og tjene så meget som muligt. vidnet husker specielt en samtale i
foråret 2013, hvor sagsøgeren på trods af højsæsonen sagde, at han manglede nogle timer,
samt at hans løn "jo ikke var så stor".
vidnet, g, har forklaret, at han oprindeligt var ansat hos sagsøgte, men for cirka 1½ år siden
begyndte at arbejde for ham gennem et vikarbureau. vidnet er maskinfører og påbegynder
typisk sit arbejde kl. 07.30, men kunne om ønsket starte tidligere eller når det passer ham.
vidnet har aldrig oplevet nogen form for arbejdstvang fra sagsøgtes side og har heller ikke
haft problemer med at få fri eller holde ferie, hvis han ønskede dette. såvel vidnet som de
øvrige ansatte ville gerne arbejde mange timer, hvilket er helt normalt på en maskinstation.
vidnet kender sagsøgeren og har blandt andet arbejdet en del sammen med ham. efter vidnets
opfattelse er sagsøgeren "en herlig fyr, der gerne vil arbejde rigtigt meget og dermed også
tjene mange penge". anledningen hertil var oprindeligt, at sagsøgeren gerne ville spare op til
en lille landbrugsejendom, men senere ombestemte han sig og købte i stedet et hus.
vidnet, h, har forklaret, at han det seneste års tid har arbejdet som landmand, men forud for
dette var ansat hos sagsøgte i cirka 3 år. arbejdsdagen startede normalt kl. 07.30, hvis det
ikke var i højsæsonen. sagsøgte fordelte arbejdsopgaverne blandt vidnet og de andre ansatte,
herunder sagsøgeren. herefter var det mere eller mindre op til den enkelte, hvorledes han ville
tilrettelægge arbejdet og arbejdstiden. vidnet er aldrig blevet pålagt at arbejde over eller haft
nogen form for problemer med at få fri eller afholde ferie. vidnet har i cirka 2 år arbejdet
sammen med sagsøgeren, der efter hans opfattelse "ikke kunne få nok arbejde", idet han gerne
ville tjene lidt ekstra til køb af et hus eller lignende. under vidnets ansættelse var der vist et
par stykker, som ikke ville arbejde mere end de aftalte 42,5 timer pr. uge. vidnet bekendt har
                                              - 5 -
dette ikke givet anledning til problemer, idet sagsøgte havde en del afløsere, som han kunne
benytte, hvis det kneb med at få arbejdet udført.
rettens begrundelse og afgørelse
det er under sagen ubestridt, at sagsøgeren gentagende gange under sin ansættelse hos
sagsøgte har haft en gennemsnitlig arbejdstid, der i løbet af en syvdagesperiode beregnet over
en periode på 4 måneder i væsentlig grad har oversteget 48 timer inkl. overarbejde.
sagsøgte findes herved at have krænket sagsøgerens rettigheder i henhold til
arbejdstidsdirektivets § 4.
sagsøgeren findes af samme årsag, og i medfør af direktivets § 8, stk. 1, at være berettiget til
en godtgørelse, der efter en samlet vurdering fastsættes til 15.000 kr.
der er herved lagt vægt på de bag direktivet liggende hensyn, samt at overholdelsen af dens
bestemmelser påhviler arbejdsgiveren, henholdsvis at overskridelserne i alt det væsentlige må
anses for sket efter sagsøgerens egen beslutning samt hans mange udtrykkelige ønsker herom
og mod fuld overtidsbetaling.
hvad angår den påberåbte tilsidesættelse af sagsøgtes oplysningspligt må det som ubestridt
lægges til grund, at det i sagen omhandlede arbejdsforhold ikke på noget tidspunkt har været
reguleret af en kollektiv overenskomst eller andre aftaler. endvidere må det lægges til grund,
at dette antageligt var almindeligt kendt blandt de ansatte, samt at sagsøgte allerede har betalt
sagsøgeren en godtgørelse på 7.500 kr.
henset hertil, og idet den manglende angivelse må anses for undskyldelig og uden konkret
betydning for ansættelsesforholdet, findes der ikke grundlag for at tilkende sagsøgeren en
godtgørelse efter ansættelsesbevislovens § 6 ud over det allerede modtagne beløb.
sagsøgerens subsidiære påstand tages herefter til følge med det ovenfor angivne beløb på
15.000 kr. og med tillæg af renter som påstået og ubestridt af sagsøgte.
henset til det nu opnåede resultat findes hver part at burde bære egne sagsomkostninger.
thi kendes for ret
inden 14 dage betaler sagsøgte, x entreprenør & maskinstation v/b, til sagsøgeren, fagligt
fælles forbund 3f som mandatar for a, 15.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 30. juli
2014 til betaling sker.
hver part bærer egne sagsomkostninger.


text:
v012500o - blc
                                      udskrift
                                           af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 5. november 2002 blev af retten i sagen
v-125-00
aksel skaarup & co. a/s
(advokat mads marstrand-jørgensen)
   mod
holtab ab
(advokat herman federspiel ved advokat christian alsøe)
afsagt sålydende
                                         d o m:
sagens spørgsmål er om sagsøgte holtab ab (herefter holtab) har krænket de rettig-
heder der tilkom sagsøgeren aksel skaarup & co. a/s (herefter skaarup) som for-
handler af visse af holtabs produkter i danmark. skaarup gør gældende at holtab har
tilsidesat selskabets rettigheder ved at sælge et antal teknikhuse til tele danmark
med hvem skaarup havde etableret forbindelse. holtab har bestridt at have tilsidesat
nogen rettighed der måtte tilkomme skaarup.
                                          - 2 -
påstande
skaarup har nedlagt påstand om at holtab skal betale skaarup 1.818.253,20 dkk
med procesrente fra sagens anlæg den 21. november 2000.
beløbet er opgjort af skaarup som mistet dækningsbidrag på 30.304 kr. pr. teknikhus
ved holtabs salg af 60 teknikhuse.
holtab har påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af sek 271.582,50 eller et
beløb svarende hertil i dkk på betalingstidspunktet, mere subsidiært mod betaling af
et større beløb, men mindre end påstået.
den subsidiære påstand svarer til 5% af nettofakturaværdien af holtabs salg til te-
ledanmark i perioden fra den 16. december 1998 til den 31. december 2000.
sagsfremstilling
parterne kom i forbindelse med hinanden i 1997. der foreligger udkast til en ”åter-
försäljaravtal” dateret den 10. juni 1997 hvorefter holtab overlod skaarup en ikke
eksklusiv ret til salg af ”transformatorstationer och ställverk” i danmark.
udkastet blev kommenteret af den administrerende direktør for aksel skaarup &
co., jesper skaarup, i et brev af 26. juni 1997.
der blev ikke indgået kontrakt. i stedet underskrev jesper skaarup og anders holm-
berg fra holtab den 13. november 1997 ”ett gentlemans agreement om fortsatt sam-
arbete” med en hensigtserklæring om at skrive en kontrakt om et år.
en forhandleraftale blev indgået den 14. og 16. december 1998. efter denne overlod
holtab til skaarup en ikke eksklusiv ret til i danmark inkl. færøerne og grønland at
sælge holtabs transformatorstationer og ”ställverk”.
i kontraktens pkt. 9 hedder det under overskriften ”provision m fl. särskilda villkor
vid förmedling av affärer”:
                                            - 3 -
             ”om återförsäljeren bevisligen av konkurrensmässige orsaker i vissa fall
             förmedlar/är direkt orsak til att leveransavtal direkt mellan holtab och
             tredje mann avseende produkterna kommer i stånd inom området, skall
             följande villkor gälla.
             för att bestämmelserna i denna punkt skall vara tilllämpliga skall holtab
             i förväg skriftligen ha godkänt återförsäljarens rätt till provision m.m.
             avseende viss namngiven kund. om inte annat skriftligen avtalas mellan
             parterna, upphör återförsäljarens rätt til provision avseende viss kund en-
             ligt denna punkt när ett (1) år förflutit sedan den första ordern från denna
             kund erhållits av holtab. kan återförsäljaren bevisa att avtal mellan hol-
             tab och denna kund även efter utgången av ettårsfristen inte hade kommit
             till stånd utan återförsäljarens insats och medverkan, skall återförsälja-
             rens rätt till provision avseende denna kund förlängas i med 1 år i sänder.
             a) återförsäljaren erhåller rätt till provision om 5% på holtabs nettofak-
             turavärde, således exklusive exempelvis mervärdeskatt, tull och annan
             dylik skatt eller avgift, frakt, förpackning eller försäkringspremie.
             ...
             f) provision skall dock ej i något fall utgå avseende leveranser till hol-
             tabs nuvarande affärsförbindelser/kunder inom området.
             ...
             10. konkurrensförbud
             återförsäljaren förbinder sig under avtalstiden att inte utan holtabs
             skriftliga samtycke direkt eller indirekt marknadsföra varor som konkur-
             rerar med produkterna inom området. vid avtalstidens utgång befintligt
             lager av produkterna får dock avyttras.
             återförsäljaren förbinder sig också att köpa produkterna endast från hol-
             tab.
             ...
             13. avtalstid
             detta avtal gäller t o m 1999-12-31.
             om avtalet inte sägs upp senast sex månader före avtalstidens utgång, lö-
             per avtalet därefter vidare med ett kalenderår i sänder med tre månaders
             uppsägningstid varje gång.
             ...”
den 27. april 1998 skrev skaarups medarbejder jan frederiksen, der bor i viborg,
følgende til skaarup:
             ”...
             kort gennemgang af projekt teknikhus til tele danmark.
             jeg fremsender 27/3 et brev til tele danmarks afdeling for master, byg-
             ninger og tårnanlæg i virum. et tilsvarende brev fremsendes til sonofon i
             ålborg. jf havde søndag 22/3 set en annonce fra tele dk hvor de søgte
             en tekniker til denne afd, hvorefter jeg om mandagen tog telefonisk kon-
             takt til den afdelings ansvarlige. vi aftalte at jeg skulle fremsende noget
                               - 4 -
uddybende materiale. i mit brev af 27/3 skrev jeg at vi ville tillade os at
følge op lige efter påske.
jeg fulgte op torsdag 16/4, hvor jeg fik en god snak med sektionschef
john stenderup larsen, der oplyste at man i øjeblikket var i færd med at
udarbejde et nyt koncept for netstationer og at dette foregik i århus.
jf tog telefonisk kontakt til lars dahl der holder til i eggertsbergsgade i
århus, han kunne bekræfte at man var klar med et nyt koncept og at man
blot manglede en der kunne fremstille disse, jeg oplyste at det kunne vi.
han stod overfor at skulle på hannover messe for at finde en potentiel
leverandør. jeg fik presset et besøg ind fredag 17/4-1998 kl. 8.30.
ved dette besøg fik jeg fremvist tegninger af hvorledes stationen ønskes
opbygget, man havde først forestillet sig at det skulle være et opmuret
hus. men dette var man forholdsvis hurtigt gået fra idet at det ville være
svært at styre.
man havde i 1997 fået fremstillet en prototype hos firma alfred priees i
vinderup, dog uden succes, det var en gang smedie klamp der var leve-
ret, så de er ude af billedet i det fremtidige projekt.
i tele branchen har man tidligere brugt netstationer opbygget efter con-
tainer princippet.
men det var med glædes ryst, da man opdagede at holtab er i stand til at
levere nogle spændende arkitektoniske stationer, dette ville være til stor
hjælp for tele danmarks bygningsafdeling, når de er ude og forhandle
med de forskellige kommuners tekniske forvaltninger. at man så er i
stand til at fremlægge forskellige løsningsforslag.
man håber at man kan finde en stationstype der anvendes på sjælland,
fyn og jylland. det vil nok blive aktuelt af have 3-4 modeller dog med de
samme indvendige mål.
mål indv. 2,50 x 2,50 = 6,25 m2.
forbruget indenfor de næste 3-5 år ligger på en 1000 stationer.
aftag pr. gang 25 stationer.
ved mødet fik jeg en kopi af en fortrolig rapport, hvor den interne kal-
kulation også er nævnt.
vi aftalte at jeg hurtigst muligt ville tage kontakt til holtab for sammen
med dem at rende projektet igennem, så vi hurtigst muligt kunne frem-
komme med en pris og en leveringstid på prototypen.
mandag 20/4, var jeg hos holtab, hvor jeg sammen med patrik persson,
gennemgik projektet.
tele danmark ønsker stationen med pyramidetag, hvilket gør at stationen
bliver 3,5 meter høj, og transportmæssigt må man højst transportere 3
meter høje genstande på ladet af en lastbil.
vi havde fat i forskellige speditører, og det kan lade sig gøre at finde en
trailer med nedsænket lad.
eller vi kan levere stationen med løst tag, det påsættes ved ankomst
sletvej i århus.
jf konfererede med lars dahl hos tele dk, ønsket er fortsat med pyra-
midetag.
                                           - 5 -
            jf aftalte med patrik person at vi kunne få en pris 21/4-98.
            jf skulle undersøge pris og produktionstid på betonfundament.
            tele danmark ønsker den første leveret ultimo maj, idet at den første skal
            prøveopsættes i løgumkloster omkring 1. juni.
            tilbud fra holtab, pris 51.000 sv. kr. frit leveret sletvej i århus.
            51.000 x 0,92 = 46.920 : 0,75 = 62.560 dkr.
            + fundament pris fra dalton i mundelstrup 5.000 dkr. – fragt + linoleum
            til gulv indvendig. anslået i alt 6.995 dkr.
            pris til tele danmark 69.555.00 kr.
            intern tele danmark kalkulation 75.000 kr. for råhus hertil skal tillæg-
            ges fundament. og vor pris 69.555.00 kr. er incl. fundament.
            det videre forløb vil blive.
            1) jf fremsender fax til tele danmark med pris og at stationen vil kunne
                besigtiges i tingsryd i uge 22 inden afskibning til danmark.
            2) jf afventer fax med rekv no på leverancen af proto type.
            3) besøg hos holtab i uge 22 hvor tele danmark vil blive repræsenteret
                af deres arkitekter på sjælland og i jylland. samt lars dahl og evt.
                hans rasmussen fra århus.
            4) når prototypen er leveret i århus, vil lars dahl udarbejde styklister
                for det materiel der ønskes monteret i de fremtidige stationer, så som
                1) gruppe tavle
                2) belysning, stikkontakter
                3) gitterbakker
                4) ventilationsanlæg
                5) lynafleder
                6) målerafsætning
                7) rack
                osv osv.
            ...”
den 28. april 1998 tilbød skaarup ved jan frederiksen tele danmark en prototype af
et teknikhus, 250 cm x 250 cm, til en pris af 69.555 kr. ekskl. moms.
den 10. august 1998 skrev jan frederiksen en statusrapport vedrørende teknikhuset.
der var overvejelser om levering af 30 teknikhuse i 1998 eller 20 teknikhuse i 1998
og 10 i januar 1999 samt om leverance af 150-180 i 1999. rapporten indeholder en
række detaljer vedrørende udformningen og produktionen som skulle finde sted hos
                                           - 6 -
holtab med enkelte leverancer fra andre. i rapporten blev regnet med levering af 30
huse eller stationer i 1998 a 141.000 kr. incl. elinstallation med dækningsbidrag på
30.000 kr. pr. hus. for 1999 blev regnet med salg af 175 huse til samme priser med
samme dækningsbidrag.
det fremgår af fax af 14. september 1998 fra holtab med kopi til eigil fisker peder-
sen, der var produktionschef hos skaarup, at to repræsentanter for teledanmark
sammen med jan frederiksen skulle aflægge besøg hos holtab den 21. september
1999.
den 21. december 1998 skrev eigil fisker pedersen til patrik persson, holtab, at han
på et møde den 6. januar 1999 gerne ville drøfte en alvorlig sag. der var to hoved-
problemer, det ene var at skaarup fra teledanmarks side var blevet præsenteret for
et konkurrerende produkt til en betydelig lavere pris end skaarups.
det fremgår af brev af 27. maj 1999 fra skaarup til holtab at parterne forhandlede
om deling af udgifter ved deltagelse i en telemesse i københavn i juni måned.
af rapport af 23. juni 1999 fra jan frederiksen fremgår blandt andet at skaarup leve-
rede 6 teknikhuse om ugen til teledanmark. jan frederiksen havde været på besøg
hos holtab og set på produktionen som var effektiv. han havde haft møde med bl.a.
patrik persson vedrørende priserne for huset. holtab var kommet frem til at man
kunne holde den nuværende pris på 79.000 sek til og med 2000. det var muligt der
kunne være nedslag i prisen ved leverance af 250 huse i 2000 og 250 huse i 2001.
man drøftede også produktion af et teknikhus i skrabet udgave. efter en bemærkning
om konkurrerende produkter anførte jan frederiksen at man havde en dækningsgrad
på 20,28 og et dækningsbidrag på 21.263 kr. pr. hus.
af brev af 5. august 1999 fremgår at skaarup gjorde indsigelse mod at holtab ”på
trods af aftaler, indenfor det seneste, har solgt 2 stationer til slagelse elforsyning i
direkte salg. dette har man gjort endog uden at spørge os!!”
af referat af møde den 16. august 1999 udfærdiget af holtab fremgår:
                                           - 7 -
             ”…
             1.          slagelse kommunale værker
                         holtab skriver brev efter utförd leverans v 934 och förklarar
                         att kommande affärskontrakter sköts via aksel skaarup.
                         provision, 10% op fakturabeloppet betalas till aksel skaarup
                         efter att holtab fått betalt från slagelse.
             2.          i/s vestjyske net
                         försäljning av materiel som inte är holtab-producerat
                         sköts som tidigare av holtab.
             3.          sydvest energi a/s
                         bruno pratar med jeppe poulsen och förklarar att vi vill att
                         försäljningen av holtab-stationer i danmark skall skötas
                         via aksel skaarup. kunden skall inte få ökade kostnader.
                         ejgil kontaktar palle jensen.
             4.          telestationer i andra länder
                         information mellan företagen om vilka länder som bearbetas
                         skall lämnas och kontinueligt uppdateras.
             5.          schneider electric i danmark
                         per færgemann har visat intresse för köp av vissa
                         stationstyper. holtab kommer att hänvisa till
                         återförsäljaravtal med aksel skaarup.
                         …”
af faktura af 19. november 1999 fra skaarup til teledanmark fremgår en leverance
på 21 holtab teknikhuse a 107.663 kr., i alt 2.260.923 kr., med tillæg af elinstalla-
tion 10.895 kr. pr. hus, i alt 228.795 kr. på fakturaen har rené grann, skaarup, med
håndskrift anført:
             ”til info
             firmaets til dato højeste fakturabeløb”
fakturaen er fremlagt af holtab. det er ikke oplyst hvordan holtab er kommet i be-
siddelse af fakturaen.
den 3. december 1999 sendte jesper skaarup en e-mail til holtab hvoraf fremgik at
jan frederiksen, under forudsætning af at holtab var indforstået, skulle
                                           - 8 -
             ”koncentrere sin indsats på televirksomheder i lande efter nærmere aftale
             (herunder selvfølgelig også danmark) …
             når dette er klart, kan i udarbejde et tillæg til vor kontrakt, hvori vort
             ”område” udvides til at dække televirksomheder i disse lande…”
jesper skaarup sendte den 3. december 1999 udkast til ændringer af den bestående
kontrakt der tog hensyn til kundesegmenter i andre lande, herunder blev foreslået
følgende:
             …”
             under punkt 2 tilføjes:
             området kan endvidere omfatte specifikke kunder eller kundesegmenter i
             andre lande efter forudgående skriftlig aftale.
             under punkt 3 tilføjes:
             holtab er ikke berettiget til at sælge eller tilbyde produkterne nævnt un-
             der punkt 1 (undtaget handelsvarer) til andre i området uden forudgående
             skriftlig aftale med återförsäljaren. ligeledes skal enhver henvendelse
             fra virksomheder i området henvises til återförsaljaren.
             punkt 13 ændres:
             …ett kalenderår i sänder med 6 måneders……
             under punkt 15 tilføjes:
             såfremt avtalen opsiges af holtab (bortset fra opsigelse i henhold til
             punkt 14), er återförsäljaren dog berettiget til en provision på 5% af alt
             salg til området de efterfølgende 2 år.
             …”
aftale af 3. december 1999 mellem jesper skaarup og jan frederiksen indeholder
følgende beskrivelse af jan frederiksens nye opgaver m.v.
             ”…
             med virkning fra d. 01.01.2000 betjener du som salgs- og eksportkonsu-
             lent det specifikke markedssegment ”telekommunikation” med kommu-
             nikationshuse og relaterede produkter. dit primære virke vil være på af-
             talte markeder uden for danmark samt betjening af de danske teleselska-
             ber med kommunikationshuse. efter aftale kan du endvidere bistå med
             betjening af andre kunder efter behov.
                                           - 9 -
            du medvirker selv til udarbejdelse af markedsføringsplaner, mål og bud-
            get. du bliver budgetansvarlig overfor afdelingschefen og det forventes,
            at du løbende rapporterer og udarbejder handlingsplaner.
            i forbindelse med de nye arbejdsopgaver, bortfalder de indgåede provisi-
            onsaftaler og din gage reguleres til fast kr. 42.000,- pr. md.
            endvidere bekræftes at du har fri telefon, idet du dog er ansvarlig for, at
            der udvises omkostningsbevidsthed.
            i tilfælde af at du forlader din stilling i virksomheden, kan vi bekræfte, at
            vi ikke vil gøre indsigelser mod, at du sælger eller formidler salg fra en
            leverandør til os, såfremt det tidligst sker 1 år efter fratrædelsen.
            …”
den 15. december 1999 havde patrik persson, holtab, et møde med lars dahl, te-
ledanmark, og jan frederiksen på et hotel i århus. herom henvises til patrik pers-
sons forklaring.
den 20. december 1999 skrev anders holmberg, holtab, til skaarup:
            ”…
            samarbete angående försäljning av telestationer
            referande till våra tidigare samtal angående marknadsföring av våra te-
            lestationer skulle vi inför våre fortsatta diskussioner vilja låmna följande
            underlag:
            1. f n är vårt avtalsförhållande oreglerat vad gäller telestationer.
            2. vi önskar att få till stånd en formell reglering även vad gäller telestati-
            oner ungefärligen motsvarande vårt avtal beträffande transformatorstati-
            oner.
            3. innan vi upprättar ett förslag till avtal önskar vi ta del av era syn-
            punkter och önskemål vad avser affärsområden/länder, principer för pris-
            sättning m.m.
            4. under alla förhållanden önskar vi ha inflytande över ert slutpris till
            kund.
            5. vi kan också tänka oss ett agentförhållande vad gäller vissa områ-
            den/länder.
            …”
den 22. december 1999 sendte jesper skaarup følgende til anders holmberg:
                                          - 10 -
            ”…
            jeg er enig med dig i, at salg af telestationer til markeder uden for dan-
            mark bör aftales separat, da det jo er et nyt område for os begge.
            vedrørende salg i danmark har jeg stadig et ønske om, at nogle forhold
            präciseres, idet kontrakten selvfølgelig bör omfatte telestationer og tilsva-
            rende produkter, og endvidere bör kontrakten give os en beskyttelse. jeg
            vedlægger et nyt tillägs-forslag.
            ang.: försäljning av telestationer uden for danmark har jeg fölgende
            synspunkter, som jeg mener stemmer godt med dine ideer:
            de affärsområden/länder vi til at begynde med vil angribe, er områder vi
            mener at have en god indgangsvinkel til via teledanmark eller lignende.
            produkterne specificeres som telehuse og beslägtede produkter.
            vi foreslår at vi i avtalen specificerer tyskland, norge, holland/belgien
            og eventuelt (såfremt holtab önsker det) ericsson i sverige og nokia i
            finland. på længere sigt kan også polen og england være relevante em-
            ner, men vi mener ikke vi skal sprede os for meget det förste år.
            på de markeder/kunder, vi aftaler vi skal bearbejde, bör vi selvfølgelig
            have en ”enerät” til at sälge forudsat vi gör et godt stykke arbejde.
            …
            vi kan imidlertid allerede nu oplyse, at jan fremover kun skal bearbejde
            teledanmark i danmark og bruge resten af sin tid på disse nye aktivite-
            ter. han vil få det nødvendige rejsebudget og relativt frie händer til den
            daglige indsats. vi påtänker at udarbejde et präsentationsmateriale i form
            af overheads samt trykt materiale til udlevering til relevante kunder.
            der vil selvfölgelig blive tale om ret store udgifter, hvor den störste post
            er jans lön mv, men også rejseomkostningerne vil blive store. holtabs
            eventuelle deltagelse i omkostningerne hörer vi gerne dit forslag til.
            …”
anders holmberg svarede den 12. januar 2000. han ville have oplysninger om hvil-
ke lande skaarup ønskede at bearbejde. endvidere ville han have oplysninger om
markedsplaner. en eksklusivaftale forudsatte minimumskvantiteter og faste regler for
prissætning. det var af stor betydning holtab havde indflydelse på slutprisen. i bre-
vet anføres det også:
            ”det er givetvis otillfredsställande att vårt samarbete vad gäller telestati-
            oner f n är oreglerat och endast baserar sig på våra allmänna leverans-
            bestämmelser…”
den 16. februar 2000 sendte skaarup en ny pris på elmontage i teknikhuse. den nye
pris på elkomponenter og montage var 12.975 kr. + moms mod tidligere 10.895 kr.
                                          - 11 -
den 14. marts 2000 meddelte holtab ved anders holmberg at holtab ikke ønske at
indgå på en forhandleraftale med skaarup der i fremtiden dog skulle kunne købe te-
lestationer på samme vilkår som hidtil i henhold til holtabs almindelige leveringsbe-
stemmelser. holtab meddelte endvidere bl.a. at man havde fået henvendelser fra po-
tentielle købere, og at holtab anså sig for berettiget til at sælge telestationer til disse,
herunder også til teledanmark. samarbejdet vedrørende forhandlingen af transfor-
matorstationer skulle ikke berøres af hvad der skete med salget af telestationer. hol-
tab bad om en reaktion inden den 24. marts 2000 da man ”med hög prioritet” plan-
lagde den fortsatte markedsføring af telestationer i danmark og det øvrige europa.
hertil svarede skaarup den 17. marts 2002 at man ikke kunne acceptere holtabs op-
fattelse af med hensyn til telestationerne. disse var jo en variant af de transformator-
huse som var omfattet af parternes aftale. skaarup kunne derfor ikke acceptere at
holtab solgte telestationer direkte til skaarups kunder, herunder teledanmark
jan frederiksen, skaarups tidligere medarbejder, har udarbejdet følgende sammen-
ligning mellem transformatorstationer og teknikhuse:
             ”...
             hej patrik :::
             som aftalt fremsendes hermed mit syn på om man kan drage en sam-
             menligning imellem transformerstationer og teknik huse til telemarkedet.
             transformerstationer er et produkt der anvendes til fordeling af højspæn-
             ding, og derfor opfylder en transformator station ganske bestemte nor-
             mer, så som din normer, stærkstrøms reglement, fællesregulativ som er
             udarbejdet af danske elværkers forening. et andet eksempel kunne også
             være at en transformerstation er lysbue testet i henhold til ganske be-
             stemte normer.
             et teknik hus til telemarkedet eksempelvis tele danmark er opbygget ef-
             ter tele normer hvor man sætter indbrudssikkerhed i højsæde.
             teknik huset til tele danmark er fremstillet med vægge med meget høj
             indbruds sikkerhed.
             selv døren til teknik huset har man ønsket i en meget høj sikkerheds-
             klasse, klassificeringen kaldes i danmark skafor blå, skafor er forsik-
             ringsselskaberne i danmark der klarificere blandt andet døre sikkerheds-
             klasser.
             i sverige har den valgte dør en klassificering der hedder sd2.
             ovenstående krav/ønsker er helt utænkelig ved en vanlig transformer sta-
             tion.
             en anden måde man også kan se at der ikke er tale om samme produkt, er
             et eksempel fra tele danmark der skal opbygge et lysledernet i tysk-
             land, her starter man med at tage kontakt til skanska i danmark, der ef-
                                         - 12 -
             terfølgende kommer med forslag på betonhuse fremstillet som man gør
             inden for entreprenør branchen.
             …”
brevet er dateret den 30. marts 2000 og faxet til holtab den følgende dag.
den 17. maj 2000 sendte holtab et tilbud til teledanmark om levering af et teknik-
hus som tegning 9237 og i øvrigt som nærmere beskrevet. prisen var 114.000 sek
pr. stk. hvortil kom 14.000 sek for elinstallation og 1.325 sek for ventilationsgitter.
den 7. september 2000 gjorde skaarups advokat indsigelse mod holtabs levering af
teknikhuse til teledanmark, idet man gjorde gældende at det var i strid med aftale
mellem parterne, og at det tilsidesatte skaarups rettigheder til det teknikhus som
skaarup havde udviklet konceptet til ved modificering af holtabs transformatorsta-
tion. holtab gjorde derfor et erstatningskrav gældende.
den 8. september 2000 opsagde skaarup parternes forhandleraftale til ophør med
udgangen af 2000.
den 29. september 2000 besvarede holtabs advokat brevet af 7. september 2000 og
bestred de synspunkter der var gjort gældende af skaarups advokat.
erstatningskravet
skaarup har fremlagt en beregning vedrørende et teknikhus, benævnt tdk tek-
nikhus 2, der viser et dækningsbidrag på 30.304,02 dkk. skaarups revisor, stats-
autoriseret revisor geert bjørn hansen, deloitte & touche, har afgivet en erklæring
den 6. august 2001 gående ud på at dækningsbidraget på teknikhuset, opgjort til
30.903 kr., er opgjort korrekt.
holtab har fremlagt opgørelse over solgte teknikhuse hvoraf ses at holtab den 6.
april 2000 solgte 10 huse til teledanmark og den 14. august 2000 solgte 32 huse til
samme. den samlede pris for disse huse var 5.431.650 sek. endelig solgte holtab
den 17. maj 2000 2 teknikhuse til föroyatele for i alt 289.000 sek.
skaarups påstand bygger på at holtab har
                                         - 13 -
solgt 60 teknikhuse med et mistet dæknings-
bidrag for skaarup på 60 x 30.304 kr.                  1.818.253 dkk
salg af 44 teknikhuse med samme dæknings-
bidrag fører til et tab for skaarup på 44 x 30.304 kr. 1.333.386 dkk
samme beregning for 42 huse                            1.272.777 dkk
beregnet ud fra det af jan frederiksen anførte
dækningsbidrag på 20,28 % af 124.990, eller
25.348 kr., medfører holtabs salg af 42 teknikhuse
et mistet dækningsbidrag på                            1.064.615 dkk
holtab har på grundlag af gennemsnitstal fra skaarups seneste regnskaber, for 1998-
2000, anført at skaarup havde en gennemsnitlig bruttofortjeneste på 16.435 tkr. hvil-
ket med gennemsnitlige personaleudgifter på 13.303 tkr. fører til et gennemsnitligt
resultat før afskrivninger på 3.132 tkr. dækningsbidraget var i gennemsnit 71% af
bruttofortjenesten. det gennemsnitlige resultat før afskrivninger var 14% af dæk-
ningsbidraget, og det gennemsnitlige resultat af primær drift var 11% af dækningsbi-
draget.
disse beregninger fører til at bruttofortjenesten ved salg af 42 teknikhuse udgjorde
71% af 1.064.615 kr. eller 755.876 kr. det beregnede resultat før afskrivninger var
14% af 1.064.615 kr. eller 149.046 kr., og det beregnede resultat af primærdrift var
11% af 1.064.615 kr. eller 117.108 kr.
forklaringer
jesper skaarup har forklaret at aksel skaarup & co. a/s driver virksomhed som
handelsingeniør med distribution af udenlandske produkter indenfor forskellige om-
råder som it og elforsyning. selskabet beskæftiger 33-34 medarbejdere.
skaarup kom i forbindelse med holtab i 1996 eller 1997. holtab kunne fremstille
teknikhuse og transformatorhuse i mange udgaver, herunder isolerede huse og huse
med forskellige tage. der var et møde hos skaarup. vidnet ønskede en kontrakt,
men det var anders holmberg ikke meget for. det endte med en mundtlig aftale om
at skaarup skulle tage sig af markedsføringen af holtabs produkter i danmark. hol-
                                         - 14 -
tab havde dog nogle få kunder i danmark som man selv ville passe i nogen tid, der-
efter skulle skaarup overtage dem. det var indholdet af den indgåede gentleman’s
agreement. det var så meningen der skulle indgås en aftale efter et års samarbejde.
skaarup etablerede forbindelsen med teledanmark og brugte et betydeligt arbejde
med rejseaktiviteter, fremskaffelse af mål med mere i forbindelse med udformningen
af et hus som teledanmark kunne bruge. skaarup deltog i udformningen af teknik-
huset, arbejdede med mange tilpasninger og skaffede materialeforslag til isolering,
betongulve og linoleumsgulve mm.
vidnet fik indsat bestemmelsen om 5% provision ved formidling i forhandleraftalens
pkt. 9. bestemmelsen sigter til tilfælde hvor skaarup af konkurrencemæssige årsager
ikke kunne få en rimelig fortjeneste på en levering hvorfor direkte levering fra produ-
centen kunne blive nødvendig. vidnet prøvede at få indsat en bestemmelse om eks-
klusivitet, men der var ikke mulighed for at få mere eksklusivitet end den der frem-
går af aftalen.
i 1999-2000 havde skaarup planer om markedsføring af teknikhuse i andre lande.
det var jan frederiksen interesseret i, og skaarup havde i 1998 fået tilladelse af hol-
tab til at sælge i holland. samtidig skete der en ændring af jan frederiksens arbejds-
vilkår. han ville koncentrere sig om markedet i andre lande og pressede skaarup til
at indgå på de for ham bedre vilkår. jan frederiksen arbejdede for skaarup indtil
marts 2000. han blev afskediget da de fik at vide at holtab ville overtage salget i
danmark som jan frederiksen havde stået for i vidt omfang. lidt senere fandt skaa-
rup ud af at jan frederiksen ejede det gulvbelægningsfirma som havde leveret lino-
leumsgulve til teknikhusene. så blev jan frederiksen bortvist.
den fremlagte faktura på godt 2,2 mio. kr. er en fotokopi af den originale faktura. på
kopien har skaarups medarbejder rené grann skrevet en kommentar som er blevet
sendt til jan frederiksen.
skaarup solgte de huse de havde i ordre, i de tre første måneder af 2000. skaarup bad
teledanmark om nye ordrer, men de kom ikke, selvom de bestræbte sig på at få dem
frem. de fik således mistanke om hvad der foregik.
                                         - 15 -
patrik persson har forklaret at han er administrerende direktør i holtab, hvor han
har været ansat siden 1985. han begyndte som elmontør, senere blev han sagsbe-
handler og sælger. i 2000 blev han markedschef, og i 2002 blev han administrerende
direktør. vidnet var kontaktpersonen for salget via skaarup. holtab er leveringsdyg-
tig i en række forskellige produkter i forbindelse med transformatorhuse til høj-, mel-
lem- og lavspænding og gadebelysning mm. holtab har solgt teknikhuse siden 1973
til den svenske banestyrelse, vattenverket og til teledanmark. transformatorhuse og
teknikhuse er forskellige produkter. der anvendes samme materialer i konstruk-
tionen, og visse dele er ens, men husene har ikke samme dimensioner i godset. døre
og gulve er forskellige. transformatorhuse er til elværker og skal opfylde el-
værkernes normer som bl.a. indebærer sikkerhedskrav der går ud på at husene skal
være isoleret således at en udladning på 12.000 v ikke registreres af omgivelserne.
teknikhuse udformes efter telenormer. spændingen er på 12 v, og kravene er især at
de skal være isolerede for at sikre stabilt indeklima og sikret mod indbrud og hær-
værk. størrelsen af husene kan variere fra 1 x 1 m til 8 x 9 m. transformerhuse er
som regel mere end et par m2. teknik- og transformerhuse kan se ens ud. der kan
således være samme grundareal i de to typer, men de fremstilles på helt forskellige
måder for at opfylde de forskellige standarder og behov.
som forhandler fandt skaarup en del nye kunder. der kom mange prøveordrer, som
oftest på én enhed. det drejede sig altid om transformatorstationer. holtab solgte,
også mens forhandlerkontrakten bestod, en del transformerhuse og teknikhuse til
virksomheder og elværker, og det var skaarup efter vidnets opfattelse klar over. det
gav i hvert fald ikke anledning til indsigelser. baggrunden for brevet af 21. december
1998 var at skaarup syntes at holtab var for dyre, men holtab havde ikke mulighed
for at gå længere ned i pris.
der kom en indsigelse i anledning af salget til slagelse elværk, men parterne kom
overens, og skaarup fik en provision på 10%.
holtab har før vidnets tid solgt teknikhuse i danmark, men det var skaarup der skaf-
fede teledanmark som kunde. modellen til huset blev udformet i overensstemmelse
med teledanmarks ønsker. holtab udviklede produktet på grundlag af teledan-
marks tegninger. skaarup deltog ikke i udviklingen. det gælder også klimaanlæg-
gene. holtab udviklede endvidere gitteret og ventilerne. jan frederiksen deltog ikke i
                                            - 16 -
dette arbejde. skaarup stod for prototypen til betonfundamentet, senere stod holtab
for det, og senere igen skaarup. linoleumet stammede fra skaarups leverandør. hol-
tab blev i forbindelse med jan frederiksens bortvisning klar over at det var ham der
ejede leverandørfirmaet.
der blev i 1998 solgt 100 teknikhuse til teledanmark gennem skaarup. holtab solg-
te 42 huse til teledanmark i 2000. holtab solgte ikke direkte til teledanmark før
2000. efter levering af de 42 huse har holtab ikke solgt til teledanmark der fik an-
dre og billigere tilbud.
den 15. december 1999 havde vidnet et møde med lars dahl, teledanmark, og jan
frederiksen på et hotel i århus. lars dahl gav udtryk for at teknikhuset var et godt
produkt, men prisen var for høj; teledanmark havde fået et billigere tilbud. lars
dahl ville gerne have et tilbud direkte fra holtab. det var vidnets fornemmelse at
teledanmark ellers ville droppe holtab som leverandør. jan frederiksen sagde ikke
noget i forbindelse med lars dahls forslag, og det syntes vidnet var påfaldende. vid-
net svarede lars dahl at han ville tage hjem og se på det. han skulle også tale med
en advokat om salg af transformerhuse og teknikhuse i forhold til forhandlerkon-
trakten. holtab gav så et tilbud til teledanmark i maj 2000.
vidnet formoder at han har modtaget kopi af fakturaen af 19. november 1999 fra jan
frederiksen. han ved ikke hvornår han har modtaget kopien, heller ikke om det var
før eller efter afgivelse af tilbuddet til teledanmark.
jan frederiksens sammenligning mellem transformatorstationer og teknikhuse date-
ret 30. marts 2000 lå til grund for overvejelserne med advokaten om de skulle give et
tilbud på teknikhusene til teledanmark. vidnet ved ikke hvem der tog initiativet til
at udarbejde sammenligningen.
eigil fisker pedersen har forklaret at han er elektroingeniør og har arbejdet for
seas. han blev ansat hos skaarup i 1996 for at være med til at skaffe virksomheden
et bredere varesortiment og nye leverandører. han hørte at holtab ikke var repræsen-
teret i danmark og kom i forbindelse med dem. det førte bl.a. til leverance af en
transformatorstation til langeland og til transformatorhuse til vindmøller. teledan-
mark-projektet som skaarup kom ind i gennem sin sælger (jan frederiksen), vedrørte
                                          - 17 -
udskiftning af teknikhuse. skaarup forhandlede med teledanmark og gav tilbud.
udgangspunktet var teledanmarks tegninger med angivelse af proportioner, herun-
der pyramidetag, og forskellige krav til produktet, blandt disse som noget væsentligt
at teknikhuset skulle være sikret mod indbrud. det var nærliggende at overveje hol-
tab som producent, da teknikhusene fremstillingsmæssigt og håndteringsmæssigt
meget lignede transformatorstationerne. der er naturligvis forskelle på produkterne.
teknikhusene til teledanmark skal have en stabil temperatur på ca. 20° og skal der-
for være isoleret. en transformatorstation skal ikke være isoleret, men skal være sik-
ret i henhold til normer for højspændingskonstruktioner. vidnet er ikke bekendt med
om der på tilsvarende måde er fastsat normer for teknikhuse til teleselskaber. udvik-
lingen af teknikhusene skete i et samarbejde mellem skaarup, teledanmark og hol-
tab. der var under forhandlingerne ikke noget alvorligt pristryk fra teledanmarks
side. teledanmark nævnte under forhandlingerne at der var behov for et større antal
teknikhuse, omkring 1000 stk. det var skaarups forventning at man kunne komme til
at levere 7-800 stk. forventningerne om antallet af huse fremgik ikke klart af de for-
handlinger vidnet deltog i. der var ugentlige møder mellem skaarup og teledan-
mark og møder mellem skaarup og holtab ca. hver fjortende dag igennem en periode
på et år.
skaarup havde forbindelse med alle elselskaber og blev derfor klar over at holtab
leverede direkte til slagelse. det var i strid med den oprindelige forståelse af samar-
bejdsforholdet. holtab truede med at bryde samarbejdet da skaarup gjorde indsi-
gelse.
procedure
skaarup har gjort gældende at aftalen om at selskabet skal være forhandler, efter
ordlyden af aftalens pkt. 1 vel ikke giver skaarup en eksklusiv ret til at forhandle
holtabs produkter i danmark. heroverfor står imidlertid bestemmelsen i pkt. 9 der
fører til at holtab ikke uden videre kunne levere direkte til kunder i danmark. det
var også parternes fælles forståelse som fremgår af løsningen på konflikten vedrø-
rende leverancen til slagelse elværk.
                                           - 18 -
teknikhuse til teledanmark var omfattet af aftalen. der er en betydelig grad af lig-
hed mellem transformatorstationer og teknikhuse. teknikhuse er en videreudvikling
af de transformatorstationer som holtab producerede. holtab leverede gennem læn-
gere tid teknikhuse via skaarup uden at hævde det synspunkt som nu gøres gæl-
dende, at teknikhuse ikke skulle være omfattet af parternes forhandleraftale. forkla-
ringen på at holtab kom på ideen at søge at levere direkte til teledanmark ligger
formentlig i at de på en uopklaret måde blev bekendt med fakturaen af 19. november
1999. på det tidspunkt var det for sent at opsige forhandleraftalen, og så valgte man
at søge at komme ud af aftalen på anden måde, dvs. gennem en ”fortolkning” af for-
handleraftalen. da denne var bindende for skaarup, og da skaarup med rette fortol-
kede aftalen som omfattende teknikhusene til teledanmark, var konsekvensen at
skaarup på grund af konkurrenceforbuddet blev afskåret fra at levere til teledan-
mark i 2000, hvilket kunne være sket gennem en anden leverandør. endvidere gik
skaarup glip af avancen på de huse som holtab med urette leverede til teledanmark.
skaarup er derfor berettiget til erstatning for det lidte tab som er det mistede dæk-
ningsbidrag. det gøres gældende at holtab har solgt flere teknikhuse end oplyst. hol-
tab har ikke efterkommet skaarups opfordring i processkrift af 30. maj 2001 til at
fremlægge en fuldstændig opgørelse over sit salg i årene 1997-2000 i danmark med
angivelse af kundenavne og salgspriser.
ret til erstatning følger også af de almindelige regler om gensidig loyalitet i kon-
traktforhold. holtab optrådte illoyalt på en måde der er erstatningspådragende, ved
bag om ryggen på skaarup på grundlag af kendskabet til fakturaen sammen med jan
frederiksen at udarbejde tilbud til teledanmark. teledanmark var ubestridt en kun-
de som skaarup havde etableret forbindelse med. skaarup havde aktivt sammen med
holtab og teledanmark deltaget i udviklingen af produktet til teledanmark. udvik-
lingen var omkostningstung, og disse omkostninger hvilede i meget væsentligt om-
fang på skaarup. omkostningerne i forbindelse med udviklingen af husene til tele-
danmark var i det væsentlige afholdt da holtab brød ind i kontraktforholdet. det
manglende dækningsbidrag for husene er derfor gået direkte ind på bundlinien.
det bestrides at provisionssatsen i kontraktens pkt. 9 skal anvendes. den var til sær-
lige tilfælde som angivet, ikke til et tilfælde som det foreliggende.
                                          - 19 -
holtab har anført at parternes aftale ikke er eksklusiv og ikke medførte begrænsnin-
ger i holtabs adgang til direkte salg i danmark. heller ikke markedsføringslovens
bestemmelser eller andre regler begrænser holtabs adgang til direkte salg. det be-
strides at holtab har optrådt illoyalt eller utilbørligt.
de produkter sagen drejer sig om, var ikke omfattet af aftalen. teknikhusene er som
beskrevet forskellige fra transformatorstationer. husene og stationerne opfylder helt
forskellige behov og skal opfylde ganske forskellige krav. teknikhusene er individu-
elt udviklede til teledanmark, og det er holtab der har stået for udviklingen. skaa-
rup var blot formidler af de krav som teledanmark stillede, og som fremgik af te-
ledanmarks tegninger. det var vel også den opfattelse skaarup gav udtryk for i mai-
len af 22. december 1999, og den synes også forudsat i skaarups brev af 17. marts
2000.
bestemmelsen i aftalens pkt. 9 giver ikke ret til (procentuelt) vederlag. forudsætnin-
gerne for at anvende bestemmelsen er ikke til stede, og der er ikke indgået en skrift-
lig aftale som bestemmelsen foreskriver.
markedsføringslovens almindelige bestemmelser om redelig forretningsskik kan hel-
ler ikke føre til at skaarup kan gøre krav gældende mod holtab. parterne har i deres
aftaler fastlagt deres positioner, og så er der ikke behov for supplerende bestemmel-
ser. holtab har i et vist omfang været til stede i danmark før, under og efter parternes
aftale, og det var skaarup klar over. der kan her henvises til at skaarups ansatte jan
frederiksen var til stede på mødet den 15. december mellem holtab og teledan-
mark. der var derfor intet overraskende eller krænkende i at holtab tog direkte for-
bindelse til teledanmark. hertil kommer at skaarups indsats i forbindelse med ud-
viklingen af teknikhusene som nævnt var ganske beskeden.
det bestrides derfor at der er grundlag for erstatning. en eventuel erstatning bør fast-
sættes i overensstemmelse med aftalens pkt. 9 som svarer til den praksis som ville
være gældende hvis der ikke havde foreligget en udtrykkelig aftale vedrørende salget
til teledanmark.
skaarups erstatningsopgørelse bestrides. det er ikke godtgjort at der er lidt et tab af
den størrelsesorden. revisors tal dokumenterer ikke et tab som påstået. dækningsbi-
                                          - 20 -
draget er snarere som beregnet af jan frederiksen, ca. 20 %. fra en eventuel erstat-
ning skal trækkes de sparede udgifter til aflønning af jan frederiksen og andre spa-
rede omkostninger.
rettens begrundelse og resultat
parternes aftale giver ikke et klart svar på spørgsmålet om holtab var berettiget til at
sælge produkter der var omfattet af aftalen, på det danske marked. aftalen betegnes
på den ene side som ikke eksklusiv, på den anden side indeholdt den i pkt. 9 en be-
stemmelse om vederlag til forhandleren, skaarup, i visse tilfælde af holtabs direkte
salg til kunder i danmark, og den sidste bestemmelse blev suppleret med de vedta-
gelser der fremgår af referatet af mødet den 16. august 1999.
det må imidlertid fastslås at skaarup etablerede forbindelsen til teledanmark med
hensyn til salg af teknikhuse der var udformede efter teledanmarks krav, og at
skaarup deltog aktivt i udviklingsarbejdet. der er ikke holdepunkter for at teknikhu-
sene til teledanmark der må betegnes som videreudviklinger og væsentlige modifi-
kationer af transformatorstationer, adskilte sig fra disse på en så afgørende måde at
de ikke var omfattet af forhandleraftalen. det må videre fastslås at holtab uden at
orientere skaarup satte sig i forbindelse med teledanmark med henblik på direkte
leverance af teknikhuse til selskabet. det forhold at jan frederiksen deltog i mødet,
medførte ikke at holtab kunne gå ud fra at skaarup blev orienteret, da jan frederik-
sen på mødet den 15. december 1999, kendeligt for patrik persson, ikke varetog
skaarups interesser.
holtabs salg af teknikhuse til teledanmark i 2000 var derfor i strid med skaarups
rettigheder som forhandler af holtabs produkter i danmark, og som den der havde
etableret og i væsentligt omfang varetaget forbindelsen til teledanmark, hvorfor
skaarup har krav på erstatning for det tab selskabet har lidt som følge af det uberetti-
gede salg.
der er ikke grund til at antage at holtab har solgt et større antal huse end angivet og
forklaret under domsforhandlingen. forholdet med hensyn til salg af 2 teknikhuse til
föroyatele er ikke belyst på en måde der kan føre til at dette salg anses for uberetti-
                                         - 21 -
get. der skal derfor beregnes erstatning for tabet, det mistede dækningsbidrag, ved
manglende salg af 42 teknikhuse. der er ikke grundlag for at tilsidesætte den opgø-
relse af dækningsbidraget som skaarup har foretaget, og som selskabets revisor har
attesteret. jan frederiksens angivelse af dækningsbidrag i brev af 23. juni 1999 kan
ikke lægges til grund. heller ikke de beregninger som sagsøgte har foretaget på
grundlag af regnskaber, kan føre til at det antages at det mistede dækningsbidrag er
mindre end hævdet af skaarup. skaarup skal derfor have medhold for et beløb af
1.272.777 dkk.
                                  thi kendes for ret:
inden 14 dage efter denne dom skal holtab ab til aksel skaarup & co. a/s betale
dkk 1.272.777 med procesrente fra den 21. november 2000 samt dkk 78.000 i
sagsomkostninger.
                                      jens feilberg
  preben kendal                                                   flemming skouboe
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark