text:
- idi
                                          udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 2. marts 2012
f-8-10
                                   ingeniørforeningen, ida
                                   som mandatar for joachim bremer
                                   (advokat kim schioldann)
                                   mod
                                   motorola a/s
                                   (cvr-nr. 10290813)
                                   (advokat erik wendelboe christiansen ved advokat jonas
                                   enkegaard)
indledning
sagen vedrører beregning af fratrædelsesgodtgørelse i henhold til en rammeaftale indgået i
forbindelse med en masseafskedigelse, da motorola a/s (herefter: motorola), nedlukkede en
af virksomhedens afdelinger. sagen vedrører navnlig spørgsmålet, om joachim bremers
godtgørelse skal beregnes i forhold til hans anciennitet på opsigelsestidspunktet eller fratræ-
delsestidspunktet.
                                                -2-
påstande
ingeniørforeningen, ida (herefter: ida) som mandatar for joachim bremer har nedlagt på-
stand om, at motorola skal betale 23.562 kr. med procesrente fra 1. juli 2009.
motorola har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
produktionsleder joachim bremer, der er uddannet ingeniør, blev den 1. februar 2000 ansat i
det daværende bosch telecom, og efter en række efterfølgende fusioner blev joachim bre-
mers ansættelsesforhold overført til motorola med virkning fra 1. januar 2007.
       af ansættelseskontrakten mellem joachim bremer og motorola fremgår bl.a., at joa-
chim bremers anciennitet vil være gældende fra 1. februar 2000, at opsigelsesvarslet er i hen-
hold til funktionærlovens bestemmelser og, at funktionærlovens bestemmelser i øvrigt gæl-
der for ansættelsen.
       motorola drev indtil udgangen af 2008 en afdeling med 264 medarbejdere på adressen
lindholm brygge 35, nørresundby, som beskæftigede sig med udvikling af mobiltelefoner.
motorola besluttede i november 2008 at lukke afdelingen i nørresundby og indledte proce-
dure efter masseafskedigelsesloven ved indkaldelse til møde i samarbejdsudvalget.
       mødet i samarbejdsudvalget, hvori joachim bremer var repræsentant for a-siden, blev
afholdt den 7. november 2008. medlemmerne af samarbejdsudvalget fik på mødet udleveret
en varslingsskrivelse om den påtænkte nedlukning af afdelingen. i denne varslingsskrivelse
anførte motorola blandt andet, at man havde til hensigt at udbetale fratrædelsesgodtgørelse
svarende til 1-6 måneders løn til medarbejdere med minimum 3 års anciennitet på fratrædel-
sestidspunktet, og at størrelsen af godtgørelsen blandt andet var baseret på medarbejderens
anciennitet, men i øvrigt fastsattes diskretionært af motorola. af skrivelsen fremgik endvide-
re, at størstedelen af medarbejderne ville blive fritstillet i opsigelsesperioden, dog tidligst fra
den 19. december 2008.
       umiddelbart efter mødet i samarbejdsudvalget afholdt motorola et fællesmøde, et så-
kaldt town hall-møde, for samtlige medarbejdere, hvor hr-manager anne mette traberg
orienterede om forløbet af den påtænkte nedlukning af afdelingen.
                                                       -3-
       motorola udarbejdede herefter et faq (frequently asked questions)-dokument til of-
fentliggørelse på selskabets intranet.
       ved e-mail af 10. november 2008 skrev hr-medarbejder pia bloch-nielsen følgende til
anne mette traberg:
       ”… du nævnte på townhall, at for medarbejdere med under 3 års anciennitet ville opsi-
       gelsesperioden tælle med i anciennitet (mhp beregning af severance pay) – er det korrekt
       forstået – så vil jeg rette dette for disse medarbejdere i vores template? …”
der er fremlagt et udateret faq-dokument, hvoraf det blandt andet fremgår, at medarbejde-
re med mindre end 3 års anciennitet ikke modtager fratrædelsesgodtgørelse. det fremgår vi-
dere, at fratrædelsesgodtgørelsen fastsættes diskretionært ud fra de overordnede guidelines i
motorolas severance program, som fortolkes af country hr, og at godtgørelsen desuden er
et element i forhandlingerne mellem samarbejdsudvalget og motorola. herudover fremgår
det, at opsigelsesperioden for så vidt angår medarbejdere med mindre end 3 års anciennitet
tæller med i ancienniteten, og at forhandlingens parter vil være samarbejdsudvalget med bi-
stand fra eventuelt fagforbund og motorolas repræsentant, anne mette traberg. dokumen-
tet indeholder videre bemærkninger om, hvordan der forholdes med fratrædelsesgodtgørel-
sen, hvis en medarbejder tiltræder et nyt job hos motorola, og det anføres, at opsigelsesvars-
let tæller fra den 31. december 2008, og at det er denne dato, der danner grundlag for udreg-
ningen af ancienniteten.
       ved e-mail af 11. november 2008 sendte motorola den nyeste version af faq-doku-
mentet til mette terp stridsland og rikke feldtmann fenger fra ida, som efter aftale skulle
deltage i de kommende forhandlingsmøder. af faq-dokumentet fremgår det samme som
nævnt ovenfor i det udaterede faq-dokument, bortset fra bemærkningerne om, hvordan
der skal forholdes med godtgørelsen i tilfælde af nyt job hos motorola samt bemærkningerne
om datoen for opsigelsesvarslet, og at denne dato danner grundlag for beregningen af anci-
ennitet.
       der blev herefter afholdt et forhandlingsmøde den 13. november 2008 med deltagelse
af blandt andre tre medarbejderrepræsentanter, herunder joachim bremer, samt mette terp
stridsland og rikke feldtmann fenger fra ida og anne mette traberg fra motorola. repræ-
sentanterne fra ida havde forinden mødet fremsendt et foreløbigt udkast til en fratrædelses-
aftale. af det udaterede udkast fremgår blandt andet følgende:
                                                       -4-
      ”3 fratrædelsesgodtgørelse og seniorordning
      3.1.
      medarbejdere med op til 3 års anciennitet på fratrædelsestidspunktet vil i forbindelse
      med sidste lønudbetaling modtage en særlig fratrædelsesgodtgørelse svarende til 4 må-
      neders løn.
      3.2.
      for medarbejdere som har minimum 3 års anciennitet på fratrædelsestidspunktet vil i
      forbindelse med sidste lønudbetaling modtage en særlig fratrædelsesgodtgørelse svaren-
      de til 4-8 måneders løn.
      3.3.
      størrelsen af fratrædelsesgodtgørelsen er baseret på blandt andet medarbejderens anciennitet, op-
      tjente bonus (mip) for 2008 og/eller 2009, tildeling af stock options eller restricted stock opti-
      ons, nøglepersoner, sikkerheds- og tillidsrepræsentanter mv.
      3.4.
      medarbejdere, som har minimum 12, 15 eller 18 års anciennitet i virksomheden, får under
      alle omstændigheder herudover en fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlo-
      ven svarende til henholdsvis 1, 2 eller 3 måneders løn.
      3.5.
      medarbejdere, som er fyldt 55 år eller har minimum 25 års anciennitet i virksomheden,
      får under alle omstændigheder en fratrædelsesgodtgørelse svarende til i alt 6 måneders
      løn.”
der blev ikke opnået enighed på mødet, og anne mette traberg fremsendte i e-mail af 20.
november 2008 en tilrettet udgave af aftaleoplægget til mette terp stridsland.
      det fremgår heraf, at ad 3.1 - ”motorolas definition af fratrædelsesgodtgørelse er udfra
basislønnen. basislønnen er løn uden pension, bonus, feriegodtgørelse og alle andre øvrige
benefits”, og ad 3.4 ”motorola følger loven og inkluderer disse beløb i fratrædelsesgodtgørel-
sen. punktet om fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærloven er derfor blevet slettet”. det
fremgår videre, at motorola indvilligede i at give én måned i fratrædelsesgodtgørelse til alle
med under 3 års anciennitet, og at medarbejdere med en ”vis anciennitet” vil få ekstra 3 må-
neders fratrædelsesgodtgørelse.
      der blev herefter afholdt et nyt forhandlingsmøde den 21. november 2008, hvor man
drøftede fratrædelsesgodtgørelserne. efter nogen tids drøftelser fremviste motorola for
ida’s repræsentanter et skema fra sit interne severance programme med retningslinjer for
motorolas sædvanlige beregning af godtgørelse, mens medarbejderrepræsentanterne forlod
mødet.
                                                   -5-
      af referatet fra mødet den 21. november 2008, hvor betina calundan derosche var re-
ferent, fremgår, at emnet for mødet var ”forhandlinger mellem su og motorola”. for så vidt
angår punktet om fratrædelsesgodtgørelse fremgår følgende:
      ”3.1 godtgørelse følger motorolas guidelines. ida ønsker en højere godtgørelse for de
      medarbejdere, der har mindre end 3 års anciennitet – motorola vil endnu en gang overve-
      je.
      3.2     ida ønsker at den progressive fratrædelsesgodtgørelse skal være mere synlig og
      gennemsigtig. motorola ønsker ikke at severance programme skal gøres offentligt af hen-
      syn til resten af virksomheden. motorola arbejder på en ny formulering inkl. eksempler.
      3.3. som pkt. 3.2. – ida lægger vægt på at den diskretionære fratrædelsesgodtgørelse
      altid er til medarbejdernes fordel – idas formulering inkorporeres i aftalen.
      …”
rikke feldtmann fenger skrev den 27. november 2008 en e-mail til anne mette traberg med
følgende bemærkninger til referatet og aftaleudkastet:
      ”…
      vedrørende referatet
      mette og jeg har gennemgået referatet og kan godkende det med følgende tilføjelser.
      …
      herudover har ida noteret sig, at motorola oplyste og fremviste en liste, som fastslog, at
      severance programme medfører, at medarbejdere med 3 års anciennitet får 1 1/2 måneds-
      løn i fratrædelsesgodtgørelse (minus pension, feriegodtgørelse og øvrige benefits), og at
      godtgørelsen progressivt vil stige med 1/2 månedsløn pr. hele års anciennitet, således at
      medarbejdere med 4 års anciennitet får 2 måneder i fratrædelsesgodtgørelse osv. ida har
      noteret sig at motorola ikke ønsker at denne praksis nedfældes i fratrædelsesaftalen, men
      motorola har over for ida fastslået at det er denne praksis virksomheden vil følge i for-
      bindelse med afskedigelserne. yderligere har motorola oplyst, at virksomheden vil kom-
      pensere en særlig medarbejdergruppe med 3 måneders løn, - nærmere betegnet seniorer.
      motorola har oplyst, at de ikke ønsker at ovennævnte praksis skal fremgå direkte af den
      endelige fratrædelsesaftale.
      …”
den 3. december 2008 fandt et telefonmøde sted mellem anne mette traberg og mette terp
stridsland om de sidste tilrettelser af aftalen.
                                                    -6-
den 5. december 2008 blev den endelige fratrædelsesaftale indgået mellem motorola og
”medarbejdere i virksomheden, såvel organiserede som ikke er organiserede, herunder hk,
prosa, tl, lh, frie funktionærer og ida”. aftalen indeholder følgende bestemmelser:
     ”1. fratræden
     1.1
     den enkelte medarbejder fratræder sin stilling i henhold til det individuelle aftalte opsi-
     gelsesvarsel. alle opsigelser skal meddeles medarbejderne og udleveres i perioden fra 4.
     – 10. december 2008. opsigelsesvarslet løber fra december måned 2008. perioden fra den
     19. december 2008 frem til fratrædelsestidspunktet benævnes i det følgende opsigelsespe-
     rioden.
     …
     2. forhold i opsigelsesperioden
     2.1
     medarbejdere, som skal fritstilles, vil blive fritstillet fra den 19. december 2008 og er i op-
     sigelsesperioden fritstillet i enhver henseende. således har medarbejdere ret til at etablere
     selvstændig konkurrerende virksomhed, søge og opnå arbejde andetsteds, herunder an-
     sættelse i en konkurrerende virksomhed. loyalitetspligten fastholdes i øvrigt i henhold
     til markedsføringsloven.
     2.2
     der vil i fritstillingsperioden ikke ske modregning for anden lønindkomst. dette vil
     fremgå af opsigelsesbrevet.
     …
     3. fratrædelsesgodtgørelse
     3.1
     medarbejdere med mindre end 3 års anciennitet på fratrædelsestidspunktet, d.v.s. sidste
     dag i opsigelsesperioden, vil i forbindelse med sidste lønudbetaling og ud over deres in-
     dividuelle opsigelsesvarsel, modtage en særlig fratrædelsesgodtgørelse svarende til en 1
     måneds løn (fratrædelsesgodtgørelsen beregnes på baggrund af basisløn eksklusiv pensi-
     on, bonus, feriegodtgørelse og alle andre øvrige benefits).
     3.2
     medarbejdere, som har minimum 3 års anciennitet på fratrædelsestidspunktet, d.v.s. sid-
     ste dag i opsigelsesperioden, vil i forbindelse med sidste lønudbetaling og ud over deres
     individuelle opsigelsesvarsel, modtage en særlig fratrædelsesgodtgørelse svarende til 1 ½
     til 6 måneders løn (fratrædelsesgodtgørelse beregnes på baggrund af basisløn eksklusiv
     pension, bonus, feriegodtgørelse over alle andre øvrige benefits).
     3.3
     størrelsen af fratrædelsesgodtgørelsen i pkt. 3.1. og 3.2. er udtryk for den godtgørelse,
     som medarbejderne som minimum vil modtage ud over deres individuelle opsigelses-
     varsel. fratrædelsesgodtgørelsen i pkt. 3.1. og 3.2. er baseret på den enkelte medarbejders
     anciennitet. derudover fastsættes fratrædelsesgodtgørelsen diskretionært af motorola
     a/s og i øvrigt altid til medarbejdernes fordel.
                                                    -7-
      3.4
      fratrædelsesgodtgørelsen udbetales med sidste lønudbetaling og vil samtidig udgøre be-
      taling for samtlige forpligtelser, som motorola a/s måtte have i henhold til evt. gældende
      overenskomst (herunder lederaftalen), funktionærloven (herunder fratrædelsesgodtgø-
      relse efter funktionærlovens § 2a samt godtgørelse for usaglig opsigelse efter funktionær-
      lovens § 2b) samt øvrig ansættelseslovgivning, herunder erstatning/godtgørelse for ube-
      rettiget opsigelse.
      ovenstående forudsætter, at samtlige medarbejdere i motorola a/s, nørresundby og
      pandrup opsiges i perioden fra 4. til 10. december 2008, og at samtlige medarbejdere
      dermed er omfattet af masseafskedigelsen.
      ligeledes er betaling af en evt. bonus (mip) for 2009 til medarbejdere som er fritstillede
      tildeling af stock options eller restricted stock options samt betaling af 1., 2. og 3. ledig-
      hedsdag inkluderet i fratrædelsesgodtgørelsen.
      …
      3.7
      medarbejdere, hvor der er tale om særlige hensyn (eksempelvis langtidssygemelding og
      samlevende/ægtepar med en medarbejder, som også er ansat i motorola a/s, nørresund-
      by), vil udover fratrædelsesgodtgørelsen, jf. pkt. 3.1 og pkt. 3.2, blive yderligere kompen-
      seret med en godtgørelse svarende til 3 måneders løn (fratrædelsesgodtgørelsen beregnes
      på baggrund af basisløn eksklusiv pension, bonus, feriegodtgørelse og alle andre øvrige
      benefits).
      …
      denne aftale er til fuld og endelig afgørelse af ethvert krav, som den enkelte medarbejder
      måtte have mod motorola a/s i forbindelse med ansættelsesforholdet samt ophøret her-
      af.”
den 8. december 2008 blev joachim bremer med henvisning til fratrædelsesaftalen opsagt til
fratræden den 30. juni 2009 og fritstillet efter den 19. december 2008. af opsigelsen fremgik,
at joachim bremer med sidste lønudbetaling ville modtage en fratrædelsesgodtgørelse på
191.200 kr.
      efter ida’s modtagelse af opsigelserne gjorde mette terp stridsland i e-mail af 9. de-
cember 2008 gældende, at anciennitetsberegningen efter ida’s opfattelse skulle ske med ud-
gangspunkt i den sidste dag i opsigelsesperioden. mette terp stridsland og anne mette tra-
berg havde herefter en længere e-mailkorrespondance på grund af uoverensstemmelser om
forståelsen af fratrædelsesaftalens pkt. 3.1. og 3.2. af denne korrespondance fremgår blandt
andet i e-mail af 5. januar 2009 fra mette terp stridsland og rikke feldtmann fenger til an-
ne mette traberg følgende:
      ”hermed fremsendes svar på mail afsendt den 18. december 2008.
                                                    -8-
      vedrørende det anførte i 1. afsnit om diskretionær udmåling på baggrund af anciennitet.
      du henviser til et internt motorola-dokument med diskretionær adgang for motorola til at
      tildele fratrædelsesgodtgørelse.
      under forhandlingerne fremviste du dette dokument (severance programme), og det var
      motorolas ønske at dette ikke skulle fremgå direkte af aftalen af hensyn til motorola, glo-
      strup.
      dokumentet indeholdt en tabel der medførte følgende:
      medarbejdere med 3 års anciennitet skulle have 1 1/2 måneds løn
      medarbejdere med 4 års anciennitet skulle have 2 måneders løn
      medarbejdere med 5 års anciennitet skulle have 2 1/2 måneds løn
      medarbejdere med 6 års anciennitet skulle have 3 måneders løn
      medarbejdere med 7 års anciennitet skulle have 3 1/2 måneds løn
      medarbejdere med 8 års anciennitet skulle have 4 måneders løn
      medarbejdere med 9 års anciennitet skulle have 4 1/2 måneds løn
      medarbejdere med 10 års anciennitet skulle have 5 måneders løn
      medarbejdere med 11 års anciennitet skulle have 5 1/2 måneds løn
      medarbejdere med 12 års anciennitet skulle have 6 måneders løn.
      dette dokument blev ikke vist til de lokale medarbejderrepræsentanter, men alene for for-
      handlerne fra ingeniørforeningen og motorolas advokat. denne hemmeligholdelse med-
      førte, at førend ingeniørforeningen kunne gå videre i forhandlingerne skulle vi sikre os, at
      selvom tabellen ikke skulle fremgå direkte af fratrædelsesaftalen, skulle den stadig være
      gældende, hvorfor vi refererede til tabellen i mail af torsdag den 27-11-08…
      det i mailen anførte omkring denne aftale bliver ikke efterfølgende afvist af motorola og
      heller ikke korrigeret…”
den 30. juni 2009 udbetalte motorola med joachim bremers sidste lønseddel fratrædelses-
godtgørelsen med 191.200, svarende til 4 måneders løn.
forklaringer
forklaringerne, der blev afgivet under hovedforhandlingen den 16. maj 2011, er gengivet i
retsbogen for den 19. august 2011 således:
joachim bremer har behørigt formanet forklaret, at han var ingeniør hos motorola. han blev
ansat den 1. februar 2000.
      han var medlem af samarbejdsudvalget som repræsentant for ledersiden, a-siden, idet
han var leder i virksomheden, og morten gentsch og henrik leegaard var repræsentanter
for medarbejdersiden, b-siden. der var ca. 10 medlemmer i samarbejdsudvalget.
                                                -9-
       de blev orienteret om nedlukningen på et samarbejdsudvalgsmøde, og der blev nedsat
et forhandlingsudvalg. de stemte om, hvem af de 10 repræsentanter fra samarbejdsudvalget,
der skulle være i forhandlingsudvalget, og han, morten og henrik blev valgt. i forhand-
lingsudvalget var der ikke forskel på, hvem der repræsenterede a- og b-siden.
       han deltog også i town hall-mødet den 7. november. det var det første store møde,
hvor nedlukningen officielt blev meldt ud. han mener, at det var anne-mette traberg, der
orienterede om forløbet. der blev givet overordnede oplysninger om, hvad der ville ske i den
kommende tid, men der blev ikke gået i detaljer.
       som medlemmer af forhandlingsudvalget stod de over for nye opgaver, som de ikke
havde prøvet før, og de var derfor temmelig ”blanke” på området. morten kontaktede ida,
som havde større ekspertise på området, og det blev i su-gruppen og på et stormøde beslut-
tet at involvere foreningen. der var drøftelser om, hvordan det nærmere skulle tilrettelæg-
ges, og det endte med, at mette og rikke skulle forhandle for alle ansatte.
        der var to egentlige forhandlingsmøder den 13. og den 21. november 2008, og under
disse var det rikke og mette, der førte ordet, selv om de alle var til stede. han og de andre
medarbejdere samlede oplysninger sammen og benyttede pauserne til at give informatio-
nerne videre til mette og rikke.
        på et tidspunkt drøftede de anciennitet for ansatte, der havde været ansat under 3 år,
da det i det første oplæg fra motorola var udgangspunktet, at denne gruppe ikke skulle have
godtgørelse. det blev ikke drøftet, hvordan den nøjagtige beregning af ancienniteten skulle
foretages, og de talte ikke specifikt om, hvorvidt beregningen skulle tage udgangspunkt i
opsigelsestidspunktet eller fratrædelsestidspunktet.
       forhandlingsmødet den 21. november var det afsluttende møde, hvor de gerne ville
have et resultat. der var enighed om fratrædelsesgodtgørelser på mellem 1 ½ og 6 måneder,
men spørgsmålet var, hvordan det skulle regnes ud. motorola mente, at godtgørelserne skul-
le beregnes diskretionært, men det ville medarbejderne ikke gå med til. dette var det eneste
punkt, som var åbent, og de kunne ikke blive enige. medarbejdersiden ville ikke underskrive
uden videre og bare overlade beregningen til motorola.
       han hørte om motorolas severance programme under forhandlingerne, men så det ik-
ke selv. det eneste de hørte var, at motorolas skema var baseret på anciennitet, og herudover
kunne der være yderligere faktorer, f.eks. alder, der blev tillagt vægt.
                                                - 10 -
       motorola ville ikke vise skemaet til medarbejderne, da det ikke skulle offentliggøres el-
ler bruges i andre forhandlinger. mette og rikke fik derfor mandat til at få forevist skemaet,
mens medarbejdersiden forlod lokalet i 5 minutter. mette og rikke meldte tilbage, at alt var i
orden, og de fortsatte på dette grundlag forhandlingerne. for at sikre, at det aftalte blev
overholdt af motorola, skulle ida have en kopi af alle opsigelser, så de kunne se, at godtgø-
relserne var i overensstemmelse med skemaet.
       medarbejderne kom til ham med spørgsmål, som han forsøgte at få svar på, indtil han
fik det råd at holde sig tilbage, fordi forhandlingerne var i gang. det er muligt, at han på et
tidspunkt har været på betinas kontor for at spørge om beregningen af fratrædelsesgodtgø-
relse, men han husker det ikke præcist. han mener, at det var før, de havde diskussionen om
beregningen af fratrædelsesgodtgørelse. han er dog rimelig sikker på, at det var et af de
punkter, han har spurgt om, men han er usikker på, hvem han har spurgt.
       faq-dokumentet var et levende dokument, som lå på intranettet og løbende blev æn-
dret, også efter forhandlingsmøderne. han har kigget på faq’en nogle gange, men det var
ikke forhandlingernes kommunikationskanal.
       aftaleudkastet blev formuleret af ida, og mette og rikkes oplæg blev brugt som ud-
gangspunkt for forhandlingerne, men det var også et levende dokument. der kom tilføjelser
til, og til sidst var det en slags fælles dokument.
       han var ligesom sine kolleger glad for sin fratrædelsesgodtgørelse.
anne mette traberg har behørigt formanet forklaret, at hun er ansat hos motorola, hvor hun
har været i 7 år. på tidspunktet for nedlukningen af afdelingen i nørresundby var hun hr-
ansvarlig for hele norden.
       hun deltog i forhandlingerne med medarbejderne om vilkårene for nedlukningen af
afdelingen og stod for kommunikation og opfølgninger.
       de indkaldte til et møde i samarbejdsudvalget, hvor betina og hun selv deltog. i sam-
arbejdsudvalget var blandt andet joachim bremer og en hel del andre.
varslingsbrevet af 7. november 2008 blev udleveret til udvalget, og hun gennemgik det
punkt for punkt. motorola giver altid fratrædelsesgodtgørelse, når de opsiger medarbejdere,
da det er motorolas filosofi at behandle medarbejderne godt, når man er nødt til at opsige
dem. derfor udbetaler de altid godtgørelse, også selv om de ikke er forpligtet til det.
                                                 - 11 -
       på mødet gjorde hun opmærksom på, at skønt motorola normalt ikke gav godtgørelse
til ansatte, der havde været ansat mindre end 3 år, så havde de valgt at inkludere opsigelses-
perioden for at få så mange med som muligt. hun forklarede flere gange, at det normalt var
opsigelsestidspunktet, der gjaldt, men at de her ville gøre en undtagelse og rykke tidspunk-
tet. det var for at vise den gode vilje og give lidt ekstra, og for at få lidt flere med ind under
aftalen.
       det møde, som pia bloch-nielsen henviser til i sin e-mail af 10. november 2008 var
town hall-mødet, der var et møde for alle medarbejdere. den template, som pia henviser til
i samme e-mail er det dokument, som de skulle sende til usa med beregninger vedrørende
omkostningerne, idet alle godtgørelser skulle godkendes af moderselskabet i usa. det er be-
regnet teknisk, og det er derfor vigtigt på forhånd at kende tallene, for hver gang der kom-
mer yderligere beløb, skal det godkendes i usa. det afveg fra den normale procedure, hvor-
dan de ville udfylde templaten, så derfor sendte pia denne mail ud, og pia tilrettede herefter
templaten.
       formålet med at lave et faq-dokument var, at medarbejderne fik svar på de spørgs-
mål, som løbende blev stillet, så alle fik glæde af både spørgsmål og svar. faq lå på intranet-
tet og blev løbende opdateret af betina. hun er 100 % sikker på, at alle medarbejdere har haft
adgang til faq-dokumentet i bilag b, herunder den bestemmelse, hvor det fremgår, at dato-
en for opsigelsen danner grundlag for beregningen af ancienniteten. spørgsmålet blev drøf-
tet efter town hall-mødet, og faq-dokumentet blev lagt på efterfølgende om mandagen.
       severance programme er et program som motorola i danmark bruger i tilfælde af op-
sigelse af medarbejdere. motorola foretager en diskretionær tildeling af godtgørelse. hoved-
delen af severance programme er et skema, der angiver anciennitet og tildeling af et antal
måneders løn i forhold til ancienniteten. severance programme har været brugt i flere andre
sammenhænge, også før hendes tid. motorola har fulgt skemaet, men har forbeholdt sig ret
til ændringer, f.eks. i tilfælde hvor en medarbejder eller dennes ægtefælle er syg, og hvor der
så er blevet tildelt ekstra godtgørelse.
       når de beregnede godtgørelser, beregnede de disse i forhold til opsigelsestidspunktet,
og det har de altid gjort. det skyldes som nævnt, at de sender oplysningerne til usa, og at
det i templaterne er opsigelsestidspunktet, der er relevant.
                                               - 12 -
       forhandlingsudvalget bestod af joachim bremer, henrik legaard, morten gentsch,
rikke fenger, mette stridsland og vidnet selv. betina derosche var referent. forhandlings-
udvalget holdt møde første gang den 13. november 2008, og de havde inden da modtaget
ida’s foreløbige udkast til fratrædelsesaftale. motorola kunne ikke acceptere indholdet af
oplægget, da de havde en anden tilgang til det. motorola lavede ændringer i dokumentet,
som blev sendt frem og tilbage. hun husker ikke i detaljer, hvad der blev drøftet på mødet
den 13. november, men de blev i hvert fald ikke enige om vilkårene for fratrædelsesgodtgø-
relse.
       på det næste forhandlingsmøde den 21. november 2008 drøftede de, hvordan fratræ-
delsesgodtgørelserne skulle håndteres. hun fortalte om motorolas severance programme og
forklarede, hvordan programmet hang sammen. skemaet viser generelt, hvordan fratrædel-
sesgodtgørelsen steg med ½ månedsløn pr. års ansættelse. det ligger helt fast, hvem der
modtager godtgørelse i henhold til severance programme, bortset fra dem, som fik tildelt
ekstra. hun fortalte også, at de havde imødekommet ansatte med under 3 års anciennitet.
       severance programme håndteres diskretionært af hr, og derfor bliver det ikke vist til
medarbejderne. mette og rikke insisterede på at se det, og til sidst indvilligede hun i at vise
dem det. medarbejderrepræsentanterne forlod lokalet, hvorefter hun viste mette og rikke
skemaet. hun ville kun vise skemaet til ida’s repræsentanter, da motorola ikke ønskede, at
skemaet skulle komme ud at cirkulere i afdelingen i glostrup, da de netop en gang imellem
afviger fra det. mette stridslands gengivelse af skemaet i e-mail af 5. januar 2009 stemmer
overens med deres severance programme.
       ordene ”altid til medarbejdernes fordel” blev indsat i den endelig aftale på ida’s for-
anledning, da ida åbenbart ikke stolede fult ud på dem og ville sikre, at skemaet blev over-
holdt.
       e-mailen af 27. november 2008 fra rikke fenger blev sendt om eftermiddagen, og vid-
net var ude at rejse den 27. og den 28. november. herefter var det weekend, og da hun først
skulle rette henvendelse til usa og til firmaets advokat, var der ikke tid til at svare på e-
mailen, inden de havde et telefonmøde om onsdagen den 3. december 2008. de var praktisk
talt enige om vilkårene på telefonmødet, og der var kun tale om finpudsninger, og de blev
enige om det endelige resultat.
                                               - 13 -
      hun mener ikke, der er tvivl om, hvordan fratrædelsesgodtgørelsen skulle beregnes.
motorola ville ikke have accepteret, at ancienniteten skulle beregnes fra fratrædelsestids-
punktet, for så skulle de have en helt anden template.
      i alle opsigelsesskrivelserne har de blot skrevet et beløb i fratrædelsesgodtgørelse i ste-
det for at angive antal måneder, og de har derved undladt at skrive, hvordan godtgørelsen er
beregnet. ida modtog kopi af alle opsigelserne, og hun ved, at medarbejderne var glade for
fratrædelsesordningen.
mette terp stridsland har behørigt formanet forklaret, at hun er jurist hos ida og var det i
2008.
      ida blev inddraget i sagen, fordi nedlukningen var en stor sag. hun var ny i afdelin-
gen på det tidspunkt, og det var hendes første sag af den karakter. hun kom på sagen sam-
men med rikke.
      hun husker ikke, hvor mange gange de besøgte motorola, men de var deroppe og talte
med b-siden og samarbejdsudvalget, og senere også a-siden. på det tidspunkt var forhand-
lingerne ikke begyndt. der forelå kun en skrivelse på max to sider fra motorola til medarbej-
derne, og på baggrund af denne talte de med de ansatte om, hvad der skulle ske. de talte og-
så med hk’erne, og det blev drøftet, om de kunne forhandle for alle, herunder for hk’erne
og for de, der ikke var medlemmer. de blev af alle su-grupperne bedt om at føre forhand-
lingerne, og forhandlingsretten blev overdraget til dem pr. mail fra lederne, tl, hk og pro-
sa.
      de lavede et aftaleudkast ud fra ida’s standardaftale, som blev tilpasset motorola, og
sendte det frem til motorola. herefter begyndte de forhandlingsmøderne.
de var til to forhandlingsmøder på sitet i nørresundby, henholdsvis den 13. og den 21. no-
vember. de tog udgangspunkt i standardudkastet, og der var et positivt forhandlingsklima
og velvilje hos motorola. rikke kørte på, da hun havde meget mere forhandlingserfaring end
vidnet. de gennemgik aftaleudkastet punkt for punkt.
      hun havde ikke adgang til faq på motorolas intranet, men på et tidspunkt under for-
løbet modtog de et uddrag af den fra lind mortensen. det kan passe, at det var den 11. no-
vember 2008, og de modtog kun det ene uddrag.
                                                  - 14 -
       på første forhandlingsmøde den 13. november 2008 drøftede de spørgsmålet, om ansat-
te med under 3 års anciennitet skulle omfattes af aftalen. i motorolas oprindelige udkast
skulle denne gruppe ikke omfattes, men ida indføjede en bestemmelse om, at denne med-
arbejdergruppe også skulle have godtgørelse. ida satte niveauet højt i forhandlingerne. det
endte med, at gruppen fik en godtgørelse svarende til en månedsløn. det første møde gik i
øvrigt meget på en læsning og gennemgang af aftaleudkastet.
       hun og rikke førte ordet under forhandlingerne. de havde fået overdraget forhand-
lingsretten på medarbejdernes vegne, og det var hendes fornemmelse, at medarbejderrepræ-
sentanterne ikke forstod så meget, da det hele var meget juridisk.
       rent praktisk skete der det, at motorola begyndte at ”åbne posen”. ida informerede
ikke baglandet, som sad i et andet lokale, så meget. hun tænkte, at joachim bremer og hans
kolleger nok snakkede sammen, men fik fornemmelsen af, at de holdt tand for tunge. på et
tidspunkt kom de og sagde, at folk inde ved siden af var utålmodige. ida oplyste blot, at
motorola var gavmilde.
       på mødet den 21. november drøftede man emnet anciennitet. da de kunne konstatere,
at alle ville få en godtgørelse efter anciennitet, kørte de hårdt på i forhandlingerne. de drøf-
tede forskellige ekstra ting, herunder godtgørelse for seniorer. motorola ville dog ikke skrive
i aftalen, at folk over 55 år fik noget ekstra, da det ville være i strid med lovgivningen. det
var svært at sætte ord på, hvad der kunne gives for forskellige forhold, da der var mange
diskretionære elementer.
       på et tidspunkt blev medarbejderrepræsentanterne vist ud, og anne mette traberg vi-
ste hende og rikke et dokument, som viste en progressiv stigning baseret på anciennitet, for
at vise, hvor meget motorola ville give i godtgørelse. skemaet viste, at der var taget højde for
anciennitet, og at en del af aftalen dermed ikke var diskretionær, ligesom skemaet tog også
hensyn til seniorerne. de tog notater af skemaet, og vidnet var forundret over, hvor gavmild
motorola var. det var også derfor, de gav afkald på funktionærlovens § 2a. der var ikke no-
gen overordnet økonomisk ramme.
        de orienterede ikke medarbejderne om, at de havde set skemaet eller indholdet af det.
hun mener bare, at de sagde, at forhandlingerne nu kørte, men turde ikke sige, hvor langt de
var kommet i forløbet.
       hun kan ikke huske, hvornår det blev aftalt, at ida skulle se alle opsigelser.
                                                 - 15 -
       i den endelige aftale stod, at motorola ud over den anciennitetsbestemte godtgørelse
kunne give noget diskretionært, hvorved hun forstod noget skønsmæssigt. de kunne ikke få
den diskretionære godtgørelse præciseret mere, men det ville i øvrigt også begrænse moto-
rola. de ville blot være sikre på, at en del af godtgørelsen var en skematisk minimumsgodt-
gørelse og herudover lå den skønsmæssige, og de havde en lang diskussion om formulerin-
gen af aftalens punkt 3.3.
       de skrev efterfølgende en e-mail med gengivelse af skemaet, da rikke sagde, at de
måtte have det ned på skrift. de fik opfattelsen af, at papiret skulle holdes hemmeligt, men
ida ville gerne have det frem i lyset, da det var uafklaret, om der også skulle fyres medar-
bejdere i motorolas afdeling i glostrup. skemaet blev ikke skrevet ind mødereferatet, da mo-
torola ønskede det holdt som et intern dokument, så ved at gengive det i e-mailen søgte de at
få det bekræftet underhånden.
       karakteren af forhandlingerne havde ændret sig, da motorola fik advokat på, og afta-
len blev sendt frem og tilbage med mange ændringer.
       i perioden 27. november til 5. december 2008 var der stadig nogle udestående emner.
et af kardinalpunkterne var feriefridage, og det var det primære emne for telefonmødet den
3. december 2008, som var det sidste møde før underskrivelsen af aftalen. hun mener ikke, at
de talte om andre ting end feriefridage på telefonmødet, og hun følte ikke, at de kunne ret-
færdiggøre at få mere hjem. anne mette traberg lovede at vende tilbage, når hun havde talt
med moderselskabet i usa om feriefridage. hun husker ikke, at de skulle have drøftet,
hvornår ancienniteten skulle beregnes fra. hvis hun havde været i tvivl om det beregnings-
mæssige, så havde hun søgt det afklaret.
       hun deltog efterfølgende på et møde med hele virksomheden, hvor de orienterede om
aftalen.
rikke feldtmann fenger har behørigt formanet forklaret, at hun er uddannet advokat og an-
sat hos ida.
       ida blev kontaktet af medlemmer fra motorola i nordjylland, og sagen blev henvist til
hende. hun tog kontakt til medlemmerne, og de aftalte et møde på virksomheden i nørre-
sundby.
                                                - 16 -
       hun tog til nørresundby, hvor medarbejderne, som forinden havde haft møde med le-
delsen, stillede spørgsmål til hende. efterfølgende havde hun og mette et møde med su-
repræsentanterne deroppe. de præsenterede sig og fortalte om processen og deres rolle i
den. de deltog ikke i town hall-mødet.
       der var to forhandlingsmøder, den 13. og den 21. november 2008, som ret hurtigt blev
meget juridiske, hvorfor hun og mette førte ordet. de havde organiseret det sådan, at de
havde enkelte medarbejderrepræsentanter med til forhandlingsmøderne, mens de øvrige
medarbejderrepræsentanter sad i et andet lokale og skulle have kontakt til medarbejderne.
       før mødet den 13. november havde de fremsendt et standardaftaleudkast til motorola.
ledelsen gennemgik udkastet for at have en dagsorden. på mange måder var motorola me-
get imødekommende og viste stor interesse for at behandle medarbejderne på en god og so-
ber måde. det var et godt udgangspunkt for forhandlingerne. ida’s opdrag var at få en rig-
tig god fratrædelsesaftale, og derfor ”skød” de højt i deres krav.
       de kom hurtigt ind i drøftelsen af, hvornår man skulle have fratrædelsesgodtgørelse.
motorola var ikke interesseret i at give godtgørelse til folk, der ikke havde været ansat i læn-
gere tid. de drøftede, om denne gruppe skulle med i fratrædelsesaftalen. ida ville have
formuleringer, der tilgodeså alle. i denne sammenhæng drøftede de også, hvordan begrebet
basisløn skulle forstås. ida mente, at basisløn var inklusiv pension, mens motorola mente, at
det var eksklusiv pension. det var det eneste, de drøftede i forhold til anciennitet på mødet
den 13. november.
       der var herefter et nyt forhandlingsmøde den 21. november 2008. ida havde en stor
interesse i, at fratrædelsesaftalen skulle indeholde så mange måneder som muligt, så de for-
søgte at få motorola til at komme med et konkret tal, så det var klart og gennemskueligt. det
var svært at få motorola til at komme med et eksakt antal måneder, men motorola tilkende-
gav, at de ville behandle medarbejderne ordentligt. ida ville gerne have klarhed om godtgø-
relsen vedrørende anciennitet, så der var en objektiv minimumsgodtgørelse at forholde sig
til. de var gået lidt i tomgang med hensyn til, hvor mange måneders løn, der skulle gives, og
ida ville have sat tal på. for at komme videre, fik de derfor på et tidspunkt at vide, at de
måtte se en tabel, som motorola havde, hvis medarbejderrepræsentanterne forlod lokalet,
idet motorola ønskede at hemmeligholde dokumentet.
                                                 - 17 -
       medarbejderne forlod lokalet, og hun og mette blev forevist skemaet. skemaet blev vist
for at sikre ida, at der blev givet anciennitetsbestemt godtgørelse i den angivne størrelses-
ordning ud fra objektive kriterier. det var et gennembrud i forhandlingerne. de orienterede
ikke medarbejderrepræsentanterne om skemaet efter mødet.
       hun opfattede skemaet som en del af aftalen, og de forsøgte at få den ind i fratrædel-
sesaftalen ved at formulere, at fratrædelsesgodtgørelsen var beregnet efter anciennitet og
herudover kunne fastsættes diskretionært til medarbejdernes fordel. ordene ”til medarbej-
derne fordel” blev indført, fordi de er bange for, at skemaet ellers kunne blive udhulet. de
drøftede ikke opsigelsestidspunkt kontra fratrædelsestidspunkt.
       det blev aftalt, at alle opsigelserne skulle sendes til ida, som dermed kunne sikre sig,
at alle medarbejdere havde fået, hvad de havde krav på.
       hun sendte en e-mail den 27. november 2008 til anne mette traberg, hvori hun gen-
gav skemaets indhold. hun gjorde dette, fordi hun ønskede bekræftet, at de var enige om, at
skemaet var blevet forevist for ida, og at de var enige om indholdet, og at det var den måde,
godtgørelserne ville blive beregnet på. hun ville sikre sig, at de havde en fælles forståelse af,
at det var dét, de havde set. hun hørte ikke noget i anledning af sin e-mail.
       der blev sendt mange e-mails frem og tilbage efter det sidste fysiske møde, og der var
telefonmøder. hun kan ikke huske, om der var telefonmøde den 3. december 2008.
       de havde ikke en fornemmelse af, at der skulle være en økonomisk ramme for aftalen,
snarere tværtimod. penge og økonomi var ikke det styrende for møderne.
       præciseringen i aftalen af fratrædelsestidspunktet som den sidste dag i opsigelsesperi-
oden kom ind sidst i forløbet, men det blev ikke drøftet indgående. meningen er, at sidste
dag i opsigelsesperioden er den dag, man tager sit tøj og går.
       efter aftalens indgåelse deltog de i et møde med medarbejderne, hvor også ledelsen
var til stede.
betina calundan derosche har behørigt formanet forklaret, at hun deltog som referent i for-
handlingsmøderne i nørresundby. hun har været ansat hos motorola siden november 2007,
men fratrådte i forbindelse med nedlukningen.
       på samarbejdsudvalgsmødet den 7. november 2008, hvor hun, anne mette traberg,
henrik, morten og joachim bremer var til stede, blev varslingsskrivelsen af samme dato
                                                - 18 -
gennemgået af anne mette traberg. hun mener ikke, at fratrædelsesvilkårene blev gennem-
gået specifikt. der blev ikke aftalt noget, og det var kun et oplæg.
       der blev herefter afholdt et fællesmøde, hvor anne mette traberg orienterede medar-
bejderne. det var en gennemgang svarende til den på samarbejdsudvalgsmødet.
       faq-dokumentet kunne findes på hrs intranetside. i starten opdaterede hun doku-
mentet ofte, da der kom mange spørgsmål fra medarbejderne om vilkår og lovgivningen ved
masseafskedigelser. man lagde aldrig et spørgsmål ud, uden at der var et svar på dette. der
mangler derfor et svar på faq-dokumentet i sagens bilag 6, mens der er svar på samme
spørgsmål i sagens bilag b. spørgsmål og svar vil være lagt ud på samme tidspunkt.
       hun er næsten sikker på, at det er hende, der har skrevet i faq’en, at opsigelsesvarslet
tæller fra den 31. december 2008, og at denne dato dannede grundlag for fratrædelsesgodt-
gørelsen, for hun var den eneste, der opdaterede dokumentet. det var hendes opfattelse, at
de ansatte orienterede sig i faq’en.
       i forhandlingsudvalget sad tre medarbejderrepræsentanter, to repræsentanter fra ida,
anne mette traberg og vidnet selv. medarbejderne kunne vælge, hvem de ville have med
som bisidder ved forhandlingerne.
       på det første forhandlingsmøde gennemgik de punkt for punkt udkastet til fratrædel-
sesaftalen, og ida skulle herefter vende tilbage. der blev ikke drøftet noget om beregningen
af fratrædelsesgodtgørelse, som dermed ikke blev defineret nærmere.
       på mødet den 21. november 2008 drøftede de vilkårene for medarbejderne med under
3 års ansættelse, idet disse i henhold til severance programme ikke var berettiget til at mod-
tage godtgørelse.
       severance programme er en samling af motorolas principper og guidelines for, hvor-
dan en afskedigelse foregår, og hvor meget man får i godtgørelse. hun kendte ikke indhol-
det af den, men vidste, at den fandtes. det er kun få, der er bekendt med indholdet, da moto-
rola ikke ønsker, at medarbejderne kender indholdet.
       hun ved, hvordan fratrædelsesgodtgørelsen beregnes efter severance programme. da
opsigelserne skulle effektueres fik de templates, hvori de skulle indtaste medarbejdernes an-
ciennitet og løn. ancienniteten beregnedes fra opsigelsesdagen.
       på mødet den 21. november blev der ikke drøftet meget om beregningen af fratrædel-
sesgodtgørelserne på mellem 1 ½ -6 måneders anciennitet. det, man drøftede, var godtgørel-
                                                - 19 -
serne i relation til de, der havde under 3 års anciennitet. en del af severance programme blev
vist, da repræsentanterne fra ida insisterede på at få det at se. vidnet var til stede, da det
blev fremvist, mens medarbejderrepræsentanterne blev bedt om at forlade mødet imens,
fordi motorola også overvejede at afskedige medarbejdere i københavn, og dermed ikke øn-
skede dokumentet offentliggjort. det var et udtryk for velvillighed fra motorolas side, og det
var absolut ikke en del af aftalen, men blot information til ida’s repræsentanter.
       bestemmelsen i fratrædelsesaftalen om, at fratrædelsesgodtgørelsen blev fastsat diskre-
tionært og til medarbejderne fordel, blev indsat, fordi man gerne ville yde lidt ekstra for nog-
le medarbejdere. tabellen var udtryk for minimumsgodtgørelser.
       de forhandlede med ida’s repræsentanter, og det var hendes indtryk, at ida havde
overtaget forhandlingerne på medarbejdernes vegne.
       efter de møder, der har været og den information, der er givet til medarbejderne, me-
ner hun ikke, at der var tvivl om, hvordan fratrædelsesgodtgørelsen skulle beregnes.
       joachim bremer har spurgt hende om beregning af fratrædelsesgodtgørelse for så vidt
angik en specifik medarbejder. anne mette var på kontoret og svarede, at fratrædelsesgodt-
gørelsen blev beregnet fra opsigelsestidspunktet. der blev ikke sat beløb på.
       vidnet var yderst tilfreds med sin egen fratrædelsesaftale, og alle ansatte var generelt
meget tilfredse.
trine lengaard har behørigt formanet forklaret, at hun er hr-konsulent hos motorola i glo-
strup og har været ansat i 11 ½ år. hun er stadig ansat. hun deltog ikke i nedlukningen i ål-
borg, men beregner alle fratrædelsesgodtgørelser.
       hun har beskæftiget sig meget med severance programme. hun og anne mette ken-
der indholdet af severance programme, med det er der ikke andre i danmark, der gør i de-
taljer. severance programme har eksisteret siden 1999 og er revideret i 2006. severance pro-
gramme er brugt ca. 70 gange siden 2006, blandt andet ved afskedigelser i november sidste
år og året før.
       motorola valgte at give medarbejdere ekstra fratrædelsespakker. en sådan pakke kan
bestå af penge og genplacering, og der kan gives lidt ekstra, hvilket typisk sker, hvis medar-
bejderen er over 50 år eller denne eller dennes ægtefælle er syg.
                                                - 20 -
       beregningen af fratrædelsesgodtgørelsen sker ved en kalkulation i excel ud fra det an-
tal måneder og år, medarbejder har været ansat på opsigelsestidspunktet. hun ved ikke,
hvorfor motorola har valgt opsigelsestidspunktet som beregningsgrundlag, men praksis har
været sådan de sidste 11 år, hun har været ansat. der har ikke før været diskussioner om se-
verance programme eller spørgsmål til, hvordan godtgørelsen regnes ud.
        de fleste lande har et severance programme, og beløbene skal godkendes i usa, hver
gang de opsiger en medarbejder. det udsendte opsigelsesbrev var helt sædvanligt.
parternes synspunkter
ida har gjort gældende, at det fremgår af fratrædelsesaftalens punkt 3.1. og 3.2., at medar-
bejdere med mindre end 3 års anciennitet på fratrædelsestidspunktet skulle have en fratræ-
delsesgodtgørelse svarende til 1 månedsløn, og at medarbejdere med minimum 3 års ansæt-
telse havde krav på en godtgørelse svarende til mellem 1 ½ og 6 måneders løn.
       efter anne mette trabergs forklaring kan det lægges til grund, at indholdet af motoro-
las severance programme svarer til det, mette stridsland og rikke fenger har gengivet i e-
mail af 5. januar 2009. det fremgår heraf, at godtgørelsens størrelse stiger med ½ månedsløn
pr. års anciennitet.
       skemaet blev forevist for mette stridsland og rikke fenger, fordi der var dødvande i
forhandlingerne, og ida efterlyste noget håndgribeligt at forholde sig til. medarbejderre-
præsentanterne forlod mødet imens, indtil mette stridsland og rikke fenger havde sagt god
for skemaet, hvorefter forhandlingerne fortsatte. der er under disse omstændigheder ikke
tvivl om, at skemaet var en afgørende forudsætning for medarbejderrepræsentanterne, hvil-
ket er tilkendegivet over for anne mette traberg. bestemmelsen ”altid til medarbejdernes
fordel” blev indført, for at den diskretionære godtgørelse ikke skulle udhule den ancienni-
tetsbestemte, hvilket også blev bekræftet af anne mette traberg.
       rikke fenger bekræftede endvidere i e-mail af 27. november 2008, hvad der var blevet
aftalt, og hvad der stod tilbage at forhandle, og motorola burde have protesteret, hvis man
ikke var enig i indholdet af e-mailen. det kan derfor lægges til grund, at skemaet i motorolas
severance programme er en del af aftalegrundlaget.
       det forhold, at skemaet ikke blev forevist for joachim bremer eller de andre medarbej-
derrepræsentanter, medfører ikke, at skemaet ikke er en del af aftalen. masseafskedigelses-
                                                - 21 -
loven forbyder ikke lønmodtagerne at videregive forhandlingsretten, men angiver blot, at de
har lov til at have sagkyndige med under forhandlingerne.
       at mette stridsland og rikke fenger var befuldmægtigede og repræsenterede medar-
bejderne bekræftes af, at fratrædelsesaftalen er underskrevet af dem. der er tale om en fag-
foreningsfuldmagt eller under alle omstændigheder en adfærdsfuldmagt. det blev også af-
talt, at ida skulle have kopi af alle opsigelser, og ikke kun de, der vedrørte ida’s medlem-
mer, hvilket skyldtes, at det var ida’s repræsentanter, der havde set skemaet. ida var såle-
des berettiget til at indgå aftale på vegne af medarbejderne, med den retsvirkning, at moto-
rola er bundet af den indgåede aftale. i sagen u 2011.203/3 kunne medarbejderen påberåbe
sig en ordning, selv om vedkommende ikke var gjort bekendt med ordningen.
       det må derfor anses for aftalt, at godtgørelsen til medarbejdere med 3 års anciennitet
skulle være 1½ måneds løn, og at godtgørelsen skulle stige med ½ år for hvert års yderligere
ansættelse.
        endvidere fremgår det af aftalens punkt 3.3. at størrelsen af godtgørelsen i punkt 3.1
og 3.2 er baseret på den enkelte medarbejders anciennitet og herudover fastsat diskretionært
og til medarbejderens fordel. skønt punkt 3.3. ikke angiver, fra hvilket tidspunkt beregnin-
gen skal ske, må den naturlige sammenhæng med og sproglige forståelse af de forannævnte
punkter føre til, at også anvendelse af ordet anciennitet i punkt 3.3. skal forstås som ancien-
nitet på fratrædelsestidspunktet.
       dette stemmer med den sædvanlige forståelse af anciennitet i forbindelse med fratræ-
delsesgodtgørelser, hvor størrelsen af godtgørelsen beregnes i forhold til fratrædelsestids-
punktet, jf. funktionærlovens § 2 a, der er en pendant til godtgørelsen i denne sag. aftalens
punkt 3.4. angiver endda, at der gives afkald på godtgørelse efter funktionærlovens § 2 a, så
denne bestemmelse har ikke været parterne ubekendt. lederaftalens bestemmelse om bereg-
ningstidspunkt finder ikke anvendelse på joachim bremers gruppe og er derfor uden betyd-
ning i denne sammenhæng. hvis motorola mente, at den skulle gælde, skulle der være gjort
opmærksom på det.
       motorola har på intet tidspunkt oplyst, at sædvanlige principper for beregning af anci-
enniteten på fratrædelsestidspunktet skulle fraviges. joachim bremer kendte intet til motoro-
las severance programme, der efter det oplyste var hemmeligt. der er ikke grundlag for at
                                                  - 22 -
statuere ond tro hos joachim bremer, hverken med henvisning til eventuelle spørgsmål til
betina derosche før aftalens indgåelse eller i relation til faq-dokumentet på intranettet.
       faq-dokumentet er endvidere lavet og lagt på intranettet inden forhandlingerne blev
indledt og er ikke en del af forhandlingsgrundlaget. hertil kommer, at det ikke er entydigt,
hvad der står i faq.
       de domme, som motorola henviser til, er udtryk for konkrete fortolkninger og har intet
med nærværende sag at gøre.
       motorola er bundet af den indgåede aftale, skønt de ikke var forpligtet til at indgå afta-
len. at joachim bremer har fået mere, end han havde krav på efter lovgivningen, og at moto-
rola har været gavmild, medfører ikke, at der er tale om en gave. aftalen skal ej heller fortol-
kes indskrænkende af den grund.
       joachim bremer har derfor fået mindre end det aftalte, idet han havde 9 års anciennitet
på fratrædelsestidspunktet, hvorfor han er berettiget til en godtgørelse svarende til 4 ½ må-
nedsløn og har således krav på en yderligere godtgørelse på 23.562 kr.
motorola har gjort gældende, at fratrædelsesaftalen udgør det fulde aftalegrundlag mellem
medarbejderrepræsentanterne og motorola a/s.
       efter aftalens ordlyd er fratrædelsesgodtgørelse efter punkt 3.1. og 3.2. baseret på anci-
ennitet, og det afhænger af ancienniteten, om man har krav på godtgørelse efter det ene eller
det andet punkt, jf. også punkt 3.3. det fremgår tydeligt af aftalens punkt 3.3., at godtgørel-
sen herudover fastsættes diskretionært af motorola. som følge heraf har motorola været be-
rettiget til at fastsætte størrelsen af fratrædelsesgodtgørelsen for en medarbejder med mere
end 3 års anciennitet til et hvilket som helst beløb mellem 1 ½ og 6 måneder. der er ikke af-
talt en nærmere beregningsmetode, og hvis motorola havde til hensigt at bruge en bestemt
beregningsmetode, var det taget med i aftalen, hvilket ikke er sket.
       dette indebærer også, at motorola har været berettiget til at anvende ancienniteten på
opsigelsestidspunktet som beregningsgrundlag for godtgørelserne, og hvis joachim bremer
mener, at fratrædelsestidspunktet skulle have været udgangspunktet, skulle han have sørget
for, at det fremgik af aftalen. repræsentanterne for lønmodtagerne var bistået af sagkyndige,
hvorfor der var et ligeværdigt forhold mellem parterne. joachim bremer har bevisbyrden for,
at der er aftalt andet end det, der fremgår af aftalen, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
                                                 - 23 -
       at opsigelsesperioden normalt ikke tæller med i beregningen af anciennitet bekræftes
af vidneforklaringerne og e-mail af 10. november 2008 fra pia bloch-nielsen til anne mette
traberg. funktionærlovens § 2a finder ikke anvendelse i nærværende sag, og der findes
mange eksempler på, at opsigelsestidspunktet er det relevante tidspunkt i relation til bereg-
ning af anciennitet, jf. f.eks. lederaftalen, hovedaftalen mellem lo og da og funktionærlo-
vens § 2b.
       joachim bremer er endvidere blevet informeret om motorolas interne retningslinjer
forud for aftalens indgåelse. der er givet informationer om nedlukning og vilkår, og der er
lavet et faq-dokument, der blev lagt på intranettet, hvoraf det blandt andet fremgår, at
godtgørelsen fastsættes diskretionært.
       efter betina derosches forklaring må det lægges til grund, at også oplysningen om, at
opsigelsesvarslet talte fra den 31. december 2008, og at denne dato dannede grundlag for be-
regningen af anciennitet, fremgik af faq’en, og blev indsat efter fællesmødet den 7. novem-
ber 2008, og at der ikke blev indsat spørgsmål uden tilhørende svar.
       herudover henvendte joachim bremer sig til betina deroches med spørgsmål om fra-
trædelsesgodtgørelse. joachim bremer var medlem af samarbejdsudvalget og forhandlings-
udvalget, og medarbejdere og repræsentanter var gjort opmærksom på, at motorola ville
bruge opsigelsestidspunktet som beregningsgrundlag.
       motorolas severance programme er ikke en del af aftalegrundlaget, og rikke fengers
e-mail af 27. november 2008 kan ikke tages til indtægt herfor. motorola har ikke accepteret
indholdet af e-mailen, og skemaet kan ikke ensidigt gøres til en del af aftalen blot ved at be-
kræfte det i en e-mail. baggrunden for at vise skemaet til repræsentanterne for ida var, at
skemaet ikke skulle være en del af aftalen, og der var alene tale om en forevisning til oriente-
ring. i øvrigt fremgår det ikke af den fremsendte e-mail, hvornår ancienniteten skulle regnes
fra, hvorfor e-mailen ikke støtter joachim bremers standpunkt i så henseende.
       herudover fremgår det af § 5 i masseafskedigelseslovens, at lønmodtagerne under for-
handlingerne med virksomheden kan ledsages af særligt sagkyndige. efter bemærkningerne
til bestemmelsen skal forhandlingerne dog fortsat finde sted med medarbejderrepræsentan-
terne og ikke de særligt sagkyndige. repræsentanterne fra ida kan dermed ikke indgå aftale
på alle medarbejderes vegne. fratrædelsesaftalen er ganske vist underskrevet af ida, hvilket
er naturligt, da de har været med i forløbet, men det er medarbejderrepræsentanterne, der
                                                   - 24 -
har underskrevet på medarbejdernes vegne. der er i øvrigt ikke fremlagt skriftlige fuldmag-
ter, og det kan ikke tillægges betydning, hvis de findes.
       da ida således ikke repræsenterede joachim bremer og de øvrige medarbejderrepræ-
sentanter i forbindelse med forevisningen af skemaet i severance programme kan forevis-
ningen for ida’s repræsentanter ikke medføre, at dokumentet er en del af aftalegrundlaget.
severance programme blev netop kun forevist for ida og ikke medarbejderrepræsentanter-
ne, da det aldrig var hensigten, at dokumentet skulle være en del af aftalen. såfremt skemaet
skulle have været en del af aftalen, må man antage, at det var blevet inkorporeret i aftalen.
severance programme er ikke bekendtgjort over for medarbejderne og er ikke en del af deres
ansættelsesgrundlag.
       selv hvis retten måtte nå frem til, at motorolas severance programme var en del af af-
talen, har motorola iagttaget disse interne retningslinjer ved beregningerne af fratrædelses-
godtgørelserne, herunder ved at anvende opsigelsestidspunktet som beregningsgrundlag i
henhold til mangeårig praksis hos motorola.
       motorola var ikke forpligtet til at indgå aftalen, men ønskede at give medarbejderne
gode forhold, og motorola var meget gavmild. det skal ved aftalefortolkningen tillægges
vægt, at der er tale om en frivillig aftale, jf. blandt andet u 2000.908/2s, u 1999.2045 s, u
1999.1251 s og u 2002.1043/2h. ved frivillige ordninger skal der stærke holdepunkter til for
at fortolke aftalen imod løftegivers intention.
       også dommen refereret i u 2002.1043/2h (unilever)støtter motorolas frifindelsespå-
stand.
       tvivl om fortolkning af aftalen må derfor komme motorola til gode, og det er ikke be-
vist, at det var en afgørende forudsætning for medarbejderrepræsentanterne og/eller ida, at
fratrædelsestidspunktet skulle være afgørende for beregningen af godtgørelsesbeløbet.
       medarbejderne fik en rigtig god fratrædelsesgodtgørelse, og der er ikke grundlag for at
tilkende joachim bremer yderligere, hvorfor motorola må frifindes.
sø- og handelsrettens afgørelse
det fremgår af fratrædelsesaftalens punkt 3.1, at medarbejdere med mindre end 3 års anci-
ennitet på fratrædelsestidspunktet ville modtage en særlig fratrædelsesgodtgørelse svarende
til 1 månedsløn, mens medarbejdere med minimum 3 års ansættelse, herunder joachim bre-
                                                 - 25 -
mer, ifølge punkt 3.2 ville modtage en godtgørelse svarende til 1½ til 6 måneders løn. fra-
trædelsestidspunktet defineres i bestemmelserne som sidste dag i opsigelsesperioden. i
punkt 1.1 benævnes perioden fra den 19. december 2008 frem til fratrædelsestidspunktet som
opsigelsesperioden. sammenholdes punkt 3.1. og 3.2 med punkt 3.3 hvoraf fremgår, at fra-
trædelsesgodtgørelsen i punkt 3.1 og 3.2 er baseret på den enkelte medarbejders anciennitet,
må en ordlydsfortolkning føre til, at også anciennitet i punkt 3.3. skal forstås som anciennitet
på fratrædelsestidspunktet.
       parterne er enige om, at motorolas severance programme ikke er en del af aftalegrund-
laget, ligesom parterne er enige om, at der under forhandlingsmødet den 21. november 2008
blev forevist et skema, der angiver anciennitet og tildeling af et antal måneders løn i forhold
til ancienniteten. den omstændighed, at medarbejderne ikke var til stede, da skemaet blev
forevist, kan ikke føre til, at skemaet ikke er en del af aftalegrundlaget, idet masseafskedigel-
seslovens § 5 ikke er til hinder for, at medarbejdere kan lade sig repræsentere under forhand-
lingerne. at skemaet er en del af aftalegrundlaget støttes endvidere af det forhold, at en kopi
af samtlige opsigelser skulle sendes til ida, som derved kunne påse, at aftalen blev over-
holdt, da det alene var ida, der kendte indholdet af skemaet.
       hertil kommer, at ida i mail af 27. november 2008 bekræftede, at beregningsmetoden i
skemaet var en del af aftalegrundlaget, hvilket motorola ikke reagerede på, før de under-
skrev fratrædelsesaftalen den 5. december 2008. retten lægger herefter til grund, at det
fremviste skema er en del af aftalegrundlaget, hvorfor fratrædelsesaftalen skal fortolkes i
overensstemmelse med dette skema. fratrædelsesgodtgørelsen skal således som minimum
udgøre den skematiske godtgørelse og herefter fastsættes godtgørelsen diskretionært.
       den omstændighed, at der eventuelt er udbetalt en større godtgørelse, end medarbej-
derne ville have været berettiget til efter funktionærloven, medfører ikke, at der foreligger et
gavemoment.
       herefter tages ida´s påstand til følge.
       efter udfaldet af sagen skal motorola i sagsomkostninger til ida betale 20.000 kr. inkl.
moms til dækning af advokatbistand samt 500 kr. til dækning af retsafgift.
                                        thi kendes for ret:
                                               - 26 -
motorola a/s skal inden 14 dage til ingeniørforeningen som mandatar for joachim bremer
betale 23.562 kr. med procesrente fra den 1. juli 2009 og i sagsomkostninger 20.500 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
lars kristiansen                      mette christensen                poul erik pedersen
                                            (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                       p.j.v. sø- og handelsretten, den 2. marts 2012


text:
                                               dom
afsagt den 30. juni 2015 af østre landsrets 18. afdeling
(landsdommerne nikolaj aarø-hansen, ulla staal og lars-christian sinkbæk (kst.) med
domsmænd).
18. afd. nr. s-292-15:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …76-…)
(advokat hanne reumert, besk.)
næstved rets dom af 21. januar 2015 (6509/2014) er anket af t med påstand om formildelse.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse.
tiltalte har været frihedsberøvet under anken.
forklaring
tiltalte har i landsretten om sine personlige forhold supplerende forklaret bl.a., at når han
bliver løsladt, er det fortsat hans ønske at tage erhvervskørekort med henblik på at få arbejde
som transportchauffør.
landsrettens begrundelse og resultat
straffen findes passende.
i øvrigt stadfæstes dommen.
                                    thi kendes for ret:
                                             - 2 -
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
h0054002 - cfp
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 11. november 2004 blev af retten i sagen
h-54-04
cybercity a/s
(advokat katja høegh)
   mod
tdc a/s
(advokat rené offersen)
afsagt sålydende
                      k e n d e l s e:
i denne kendelse tages der stilling til, om sagen i med-
før af retsplejelovens § 9, stk. 3, nr. 1, jf. § 6, stk.
5, hører under sø- og handelsretten.
retten har udskilt dette spørgsmål til særskilt behand-
ling, jf. retsplejelovens § 253.
efter sagens anlæg den 18. maj 2004 har spørgsmålet i
svarskrift og efterfølgende skriftveksling været forhand-
let af parterne, der har anmodet sø- og handelsretten om
at træffe afgørelse på det foreliggende skriftlige grund-
lag.
                           - 2 -
i stævningen har sagsøgeren, cybercity a/s, nedlagt prin-
cipal påstand om, at sagsøgte, tdc a/s, tilpligtes at be-
tale 1.569.965 kr. med tillæg af renter i henhold til en
særskilt rentepåstand. af stævningens sagsfremstilling
fremgår bl.a., at parterne med virkning fra den 3. august
2000 indgik en aftale, benævnt ”rå kobberaftalen”, om cy-
bercitys leje af kapacitet i tdc’s telenet til brug for
cybercitys salg af internet- og bredbåndforbindelser til
slutbrugere. som en integreret del af ”rå kobberaftalen”
indgik parterne en serviceaftale, der vedrører service-
ydelser primært i form af fejlfinding og reparation på
forbindelsen mellem cybercitys kunde og tdc’s central
samt på tdc’s installationer på centralen. denne service
må kun ydes af tdc. det fremgår af serviceaftalen (under
afsnittet ”omfang”), at den er bindende for kunden i et
år fra tegningstidspunktet. under afsnittet ”opsigelse”
fremgår, at ”kunden kan opsige abonnementsaftalen med et
varsel på mindst 10 arbejdsdage...”.
den 27. januar 2003 traf it- og telestyrelsen efter hø-
ring af konkurrencestyrelsen afgørelse om, at bindingspe-
rioden i serviceaftalen på 1 år strider mod reglerne i
konkurrencelovens § 6, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 4, ”i det
omfang forholdet forhindrer cybercity a/s i at udbyde
produkter på lige vilkår med tdc a/s og i overensstem-
melse med telelovgivningens regler om bindingsperioder.”
cybercity har til støtte for betalingspåstanden overord-
net gjort gældende, at tdc ”med urette har opkrævet beta-
ling for ”døgnservice” i henhold til den mellem parterne
indgåede serviceaftale og dermed er pligtig at tilbagebe-
tale det for meget erlagte ...” cybercitys anbringender
er kontraktfortolkning (side 27 – 29), konkurrenceretlige
anbringender (side 29 – 31), særlige anbringender vedrø-
rende ”tilbagebetalingskravet/erstatningskravet” med hen-
                           - 3 -
visning til en omfattende og detaljeret opgørelse i bilag
36, samt et særligt anbringende vedrørende renter.
cybercity har påstået sagen fremmet ved sø- og handelsre-
ten og har anført, at særlig fagkundskab til handelsfor-
hold, konkret de kommercielle aspekter i telesektoren, må
anses for at være af betydning for sagens afgørelse. for
at forstå cybercitys krav er det nødvendigt med en sådan
kundskab samt kendskab til de tekniske aspekter, særligt
vedrørende alternative operatørers leje af rå kobber fra
tdc, herunder disse operatørers muligheder for at operere
i et marked, hvor de er nødsaget til at købe ydelser fra
tdc. forståelsen af cybercitys erstatningskrav og tabsop-
gørelse kræver i sig selv kendskab til telesektoren og
forståelse for, hvilke restriktioner unødige bindingspe-
rioder påfører alternative operatører med hensyn til dis-
ses ageren i markedet. sagen forudsætter endvidere kend-
skab til den aftalemæssige struktur, som tdc gennem sel-
skabets standardaftaler har opstillet, og i særdeleshed
de alternative operatørers faktiske bundethed til tdc som
leverandør. at spørgsmål om erstatning for overtrædelse
af konkurrenceloven falder under sø- og handelsrettens
særlige kompetence, illustreres eksempelvis af sø- og
handelsrettens dom af 3. oktober 2002 (v 15/01, v 16/01
og v 17/01) ekko a/s mod blomberg a/s m.fl.
tdc har påstået sagen henvist til østre landsret og har
anført, at sagens centrale delspørgsmål er, hvorvidt op-
sigelsesbestemmelsen i serviceaftalen skal forstås såle-
des, at cybercity med en frist på 10 arbejdsdage eller 6
måneder havde krav på at få sine indkøb af ”døgnservice”
konverteret til det lavere niveau ”standardservice” –
uanset at aftalen var bindende i ét år fra tegningstids-
punktet. cybercity har i stævningen påberåbt sig alminde-
lige aftaleretlige principper og ikke f.eks. branchekuty-
mer eller lignende. heller ikke en stillingtagen til cy-
                            - 4 -
bercitys konkurrenceretlige anbringender nødvendiggør et
særligt kendskab til handelsforhold. vurderingen af ræk-
kevidden af it- og telestyrelsens afgørelse af 27. januar
2003 er strengt juridisk og kræver ikke kendskab til te-
lesektoren. cybercitys tilbagebetalingskrav/erstatnings-
krav støttes på almindelige erstatningsretlige regler og
condictio indebiti. sagen rummer således i det hele alene
bevismæssige og juridiske spørgsmål og bør derfor henvi-
ses til østre landsret, hvor den vil blive afgjort af tre
juridiske dommere.
rettens bemærkninger
retten kan tiltræde, at sagen, der angår et forretnings-
mellemværende mellem to erhvervsdrivende parter, efter
oplysningerne om indholdet af parternes aftalemæssige re-
lationer og sagens konkurrenceretlige omstændigheder må
antages at skulle afgøres på et grundlag, hvor fagkund-
skab til handelsforhold har betydning. sagen er derfor en
handelssag, hvis behandling henhører under sø- og han-
delsretten, jf. retsplejelovens § 9, stk. 3, jf. § 6,
stk. 5.
                t h i   b e s t e m m e s:
sagen fremmes ved sø- og handelsretten.
                   claus forum petersen
               - 5 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                        afsagt tirsdag den 3. november 2015
sag 113/2015
dansk ejendoms analyse ved tue ulrich hansen kærer afgørelse i sagen:
claus wede
(advokat jakob vinding)
mod
søren visnek
(advokat carl gustaf jespersen)
og
dansk ejendoms analyse ved tue ulrich hansen
(advokat mikael delin)
og
tryg forsikring a/s
(advokat jeanette løfberg)
i tidligere instanser er truffet beslutning af retten i helsingør den 17. september 2014 og af-
sagt kendelse af østre landsrets 9. afdeling den 21. oktober 2014.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jon stokholm, jens peter christensen og michael
rekling.
påstande
kærende, dansk ejendoms analyse ved tue ulrich hansen, har nedlagt påstand om, at lands-
rettens kendelse af 21. oktober 2014 ændres således, at dansk ejendoms analyse ikke skal
betale 1.500 kr. i kæremålsomkostninger til claus wede.
                                               - 2 -
indkærede, søren visnek, har henholdt sig til landsrettens kendelse. de øvrige indkærede,
claus wede og tryg forsikring a/s, har ikke nedlagt påstande for højesteret.
sagsfremstilling
kæremålet udspringer af en sag om isoleret bevisoptagelse i form af syn og skøn begæret af
claus wede over for søren visnek, dansk ejendoms analyse og tryg forsikring a/s.
efter at der var afgivet skønserklæring, ønskede skønsrekvirenten, claus wede, at sende et
supplerende skønstema med bilag til skønsmanden. ved mail af 28. juli 2014 meddelte dansk
ejendoms analyse byretten, at virksomheden ikke havde bemærkninger til claus wedes sup-
plerende skønstema med bilag. samtidig bemærkede dansk ejendoms analyses advokat, ad-
vokat michael delin, at han på grund af hovedforhandling i en anden sag ikke deltog i et tele-
fonmøde den 17. september 2014, hvor spørgsmålet om supplerende skønstema skulle drøftes.
dansk ejendoms analyse var på telefonmødet den 17. september 2014 repræsenteret af claus
wedes advokat, advokat jakob vinding. på mødet fremsatte de to skønsindstævnte, søren
visnek og tryg forsikring, protester mod spørgsmål 7b i det supplerende skønstema, og mod
at bilag 9-10 blev tilladt fremlagt. byretten besluttede på mødet, at det omtvistede spørgsmål
7b ikke kunne tillades stillet, og at bilag 9-10 ikke kunne tillades fremlagt.
claus wede kærede denne afgørelse til landsretten ved kæreskrift af 30. september 2014.
søren visnek gjorde ved svarskrift af 6. oktober 2014 blandt andet gældende, at der burde
tilkendes indkærede forhøjede sagsomkostninger henset til, at kæremålet omfattede flere
spørgsmål af forskellig karakter. tryg forsikring tilsluttede sig søren visneks synspunkter.
dansk ejendoms analyse udtalte sig ikke i anledning af kæremålet.
ved landsrettens kendelse af 21. oktober 2014 fik claus wede medhold i, at det omtvistede
spørgsmål kunne stilles til skønsmanden, og at bilag 9-10 kunne fremlægges. vedrørende kæ-
remålsomkostninger bestemte landsretten, at: ”de indkærede, søren visnek, dansk ejendoms
analyse v/ tue ulrich hansen og tryg forsikring a/s, skal hver især betale 1.500 kr. i kæ-
remålsomkostninger til kærende, claus wede.”
                                             - 3 -
dansk ejendoms analyses advokat, advokat michael delin, anmodede ved mail af 22. okto-
ber 2014 landsretten om at berigtige/omgøre sagsomkostningsafgørelsen i kendelsen, ligesom
procesbevillingsnævnet ved mail af 3. november 2014 blev anmodet om tilladelse til at kære
kendelsen, såfremt landsretten ikke imødekom anmodningen om omgørelse/berigtigelse.
i forbindelse med landsrettens behandling af anmodningen om omgørelse anmodede lands-
retten om parternes bemærkninger til advokat michael delins mail af 22. oktober 2014.
claus wedes advokat, advokat jakob vinding, bekræftede ved mail af 6. november 2014, at
dansk ejendoms analyse havde godkendt såvel de stillede supplerende spørgsmål som
fremlæggelse af de pågældende bilag, jf. advokat michael delins mail af 28. juli 2014, og at
han havde repræsenteret advokat delin ved det telefoniske retsmøde den 17. september 2014,
hvor instruksen var den samme som angivet i mailen af 28. juli 2014. advokat jakob vinding
tilkendegav samtidig, at såfremt landsretten valgte at ophæve de over for dansk ejendoms
analyse pålagte sagsomkostninger, burde disse fordeles mellem de øvrige indstævnte, der
begge protesterede mod såvel de supplerende spørgsmål som fremlæggelse af de yderligere
bilag.
søren visneks advokat, advokat carl gustaf jespersen, meddelte ved mail af 6. november
2014 landsretten, at han ikke havde bemærkninger til fordelingen af omkostninger mellem
claus wede og dansk ejendoms analyse. han kunne bekræfte, at advokat delin var repræ-
senteret af advokat vinding ved telefonretsmødet den 17. september 2015, og at advokat de-
lin ikke havde protesteret mod spørgsmål eller fremlæggelse af bilag. advokat carl gustaf
jespersen anførte samtidig – med henvisning til, at der tilsyneladende var udmålt almindelige
kæremålsomkostninger på 1.500 kr. pr. indkærede – at en eventuel ophævelse af omkostnin-
gerne for så vidt angik dansk ejendoms analyse, ikke skulle medføre, at dette beløb blev
fordelt på de øvrige indkærede, da der alene var tale om et mellemværende mellem claus
wede og dansk ejendoms analyse.
landsretten traf ved beslutning af 19. november 2014 afgørelse om, at der ikke var grundlag
for at berigtige eller omgøre den trufne kæremålsomkostningsafgørelse.
                                                - 4 -
den 30. april 2015 gav procesbevillingsnævnet tilladelse til at kære den kendelse, som lands-
retten havde afsagt den 21. oktober 2014.
dansk ejendoms analyse appellerede herefter sagen til højesteret ved kæreskrift af 13. maj
2015.
anbringender
dansk ejendoms analyse har anført bl.a., at virksomheden ikke er part i den af byretten af-
sagte kendelse eller den efterfølgende kæresag ved landsretten, hvorfor virksomheden allerede
af den grund ikke skal betale kæremålsomkostninger, jf. retsplejelovens § 312, stk. 2.
virksomheden har på intet tidspunkt haft indsigelser eller bemærkninger til skønsrekvirentens
supplerende skønstema eller bilag, der var genstand for landsrettens kendelse. tværtimod til-
kendegav dansk ejendoms analyse ved sin mail af 28. juli 2014, at virksomheden ikke havde
bemærkninger.
ved det telefoniske retsmøde den 17. september 2014 lod dansk ejendoms analyse sig re-
præsentere af claus wedes advokat, hvilket understøttede, at dansk ejendoms analyse ikke
havde nogen interesse i at støtte de to andre skønsindstævnte, søren visnek og tryg forsik-
ring, i deres protest mod spørgsmål 7b eller bilag 9-10, eller i deres efterfølgende under kære-
sagen nedlagte påstand om, at byretskendelsen i realiteten skulle stadfæstes.
da dansk ejendoms analyse ikke under kæresagen har nedlagt påstande eller fremført be-
mærkninger af nogen art, hverken til støtte for claus wedes synspunkter eller til støtte for de
to andre skønsindstævntes synspunkter, kan dansk ejendoms analyse pr. definition hverken
anses som taber eller vinder i relation til landsrettens kendelse. omvendt indleverede søren
visnek svarskrift i kæresagen, hvilket tryg forsikring tilsluttede sig fuldt ud. dansk ejen-
doms analyse gav ikke anledning til, at byrettens kendelse blev afsagt, endsige kæret til
landsretten.
såfremt højesteret måtte finde, at dansk ejendoms analyse er part i kæresagen i retsplejelo-
vens § 312, stk. 2’s, forstand, gør dansk ejendoms analyse subsidiært gældende, at virksom-
heden må anses for at være vindende part, og ikke tabende part, idet landsrettens kendelse er i
                                               - 5 -
overensstemmelse med claus wedes påstand, som dansk ejendoms analyse over for byret-
ten havde tilkendegivet ikke at være uenig i. dansk ejendoms analyse påstår sig ikke tillagt
kæremålsomkostninger i den forbindelse.
såfremt højesteret måtte finde, at dansk ejendoms analyse er part i kæresagen, gør dansk
ejendoms analyse mest subsidiært gældende, at virksomheden ikke skal anses som værende
procesfælle med søren visnek og tryk forsikring i retsplejelovens § 317’s forstand. dansk
ejendoms analyse bemærker i den forbindelse, at udfaldet af kæresagen er i overensstem-
melse med den opfattelse, som virksomheden tilkendegav over for byretten, en opfattelse som
ikke efterfølgende er frafaldet.
søren visnek har meddelt, at han ikke har yderligere bemærkninger, men kan henholde sig til
landsrettens kendelse.
claus wede og tryg forsikring har ikke udtalt sig vedrørende kæremålet for højesteret.
højesterets begrundelse og resultat
efter retsplejelovens § 312, stk. 2, skal den tabende part i en kæresag erstatte modparten de
udgifter, kæresagen har påført modparten, medmindre parterne har aftalt andet.
dansk ejendoms analyse meddelte ved mail af 28. juli 2014 byretten, at virksomheden ikke
havde bemærkninger til claus wedes supplerende skønstema med bilag. derudover har
dansk ejendoms analyse ikke, heller ikke i forbindelse med kæresagen ved landsretten, ud-
talt sig om eller indgivet processkrifter om spørgsmålene om henholdsvis tilladelse til at stille
en skønsmand supplerende spørgsmål og om tilladelse til at fremlægge yderligere bilag. det
fremgår endvidere, at dansk ejendoms analyse lod sig repræsentere af claus wedes advokat
ved retsmødet den 17. september 2014 i byretten, hvor spørgsmålene blev drøftet.
dansk ejendoms analyse har ikke givet anledning til eller i øvrigt været deltagende i tvisten
om tilladelse til det supplerende skønstema med bilag, hvorfor højesteret finder, at dansk
ejendoms analyse ikke er part i kæremålet.
                                              - 6 -
da der er tale om en sag om isoleret bevisoptagelse, hvor det endnu er uvist, om der er
grundlag for at anlægge en egentlig retssag mod en eller flere af de skønsindstævnte, finder
højesteret endvidere, at de tre skønsindstævnte ikke kan anses for at være procesfæller i rets-
plejelovens § 317’s forstand.
højesteret tager herefter dansk ejendoms analyses påstand til følge, således at virksomheden
ikke skal betale kæreomkostninger for landsretten til claus wede.
højesteret finder, at der ikke er grundlag for at pålægge de to andre skønsindstævnte at betale
de 1.500 kr., som dansk ejendoms analyse blev pålagt at betale i kæreomkostninger, til
claus wede.
da claus wede må anses som tabende part for højesteret, skal han betale kæremålsomkost-
ninger til dansk ejendoms analyse ved tue ulrich hansen. beløbet fastsættes til 2.000 kr.
                                       thi bestemmes:
østre landsrets kendelse ændres, således at dansk ejendoms analyse ved tue ulrich hansen
ikke skal betale kæremålsomkostninger til claus wede.
i kæremålsomkostninger for højesteret skal claus wede betale 2.000 kr. til dansk ejendoms
analyse ved tue ulrich hansen.
kæreafgiften for højesteret tilbagebetales.