text:
 - ana
                              udskrift
                                    af
                 sø- og handelsrettens dombog
                              ──────────
                                   dom
afsagt den 15. december 2000
sag h 73/1999    thomas kønigsfeldt
            (advokat henrik qwist)
            mod
            jan busch carlsen
            (advokat k. l. németh)
                                               - 2 -
i februar 1998 gennemførte sagsøgeren, thomas kønigsfeldt, og sagsøgte, jan busch carlsen,
sammen en modemesse i øksnehallen i københavn under navnet cph vision. samarbejdet
mellem parterne ophørte i løbet af sommeren 1998, hvor der i august måned blev afholdt
endnu en modemesse i øksnehallen under dette navn.
denne sag angår det økonomiske opgør mellem parterne, herunder spørgsmålet om, hvilken af
de to, der har retten til at anvende navnet cph vision og nogle lignende navne for
modemesser.
sagsfremstilling:
i juni 1997 rettede thomas kønigsfeldts hustru, pernille kønigsfeldt, telefonisk henvendelse til
øksnehallens direktør, kigge hvid, med henblik på leje af hallen til en messe, og den 19.
august 1997 holdt ægtefællerne et møde med hende, hvor man drøftede muligheden for at
holde en smykkemesse i øksnehallen.
i oktober 1997 blev der holdt endnu et møde, denne gang med yderligere deltagelse af jan
busch carlsen, der på dette tidspunkt var blevet fritstillet fra en stilling som salgskonsulent i
bella centret. på dette møde drøftede man muligheden for afholdelse af en modemesse.
ved skrivelse af 22. oktober 1997 fremsendte øksnehallen til thomas kønigsfeldt en
bekræftelse på, at han havde fået option på to modemesser i februar, henholdsvis august
1998, og på en smykkemesse i september 1998. optionen på modemessen i februar, der skulle
holdes i dagene fra den 3. til den 9. februar, udløb den 15. december 1997. optionen på
modemessen i august, der skulle holdes i dagene fra den 6. til den 10. august, udløb den 1.
maj 1998.
den 18. december 1997 fremsendte øksnehallen til expro, attention thomas kønigsfeldt, en
kontrakt vedrørende modemessen i februar 1998. expro er et af thomas kønigsfeldt i 1994
registreret firma. som kontraktens parter var angivet øksnehallen, henholdsvis expro.
kontrakten omfattede leje af øksnehallen i forbindelse med arrangementet "skandinavisk mo-
demesse" i dagene fra den 3. til den 9. februar 1998 med expro som arrangør og thomas kø-
                                                - 3 -
nigsfeldt som kontaktperson. kontrakten blev den 22. december 1997 af thomas kønigsfeldt
returneret til øksnehallen i underskrevet stand.
modemessen i februar 1998 blev holdt under navnet cph vision. thomas kønigsfeldt og jan
busch carlsen arbejdede herefter videre med planlægningen af den modemesse, der skulle
holdes i august 1998.
i begyndelsen af juni 1998 blev pernille kønigsfeldt bekendt med, at jan busch carlsen havde
hævet 50.000 kr. på en kassekredit, som var oprettet med henblik på messedriften. der blev
herefter holdt et møde den 7. juni 1998 med deltagelse af thomas og pernille kønigsfeldt og
jan busch carlsen og dennes hustru, sophie laraignou. ifølge en dagsorden, som var
udarbejdet af thomas kønigsfeldt, skulle parterne på mødet bl.a. drøfte fordelingen af ansvar
og opgaver samt aflønning. parterne nåede ikke til enighed.
den 23. juni 1998 skrev jan busch carlsen således følgende til thomas og pernille kønigsfeldt:
"jeg vil endnu en gang gøre opmærksom på, at vort samarbejde må anses for ophørt.
...
jeg foreslår, at jeg kører messen igennem, og efter den 9. august 1998 sender alle bilag til en
revisor, som så vil udfærdige et regnskab - hvorefter vi kan dele overskuddet efter en
fordelingsnøgle, vi finder frem til. der skal forlods afregnes løn til mig i perioden 1. november
1997 til afslutning af augustmessen ...
efter augustmessen skilles vore veje og jeg fortsætter de messeaktiviteter, der er i gang, i eget
regi.
...
såfremt jeg ikke hører fra jer inden torsdag den 25. juni 1998, formoder jeg, at ovenstående
kan anses som accepteret."
ved mail af 24. juni 1998 svarede thomas kønigsfeldt, at han kunne acceptere, at jan busch
carlsen alene stod for messen, forudsat bl.a., at denne udarbejdede et udkast til budget for
messen, som kunne godkendes af begge parter, at han fik fuld økonomisk indsigt, og at
dispositioner, som ikke fremgik af budgettet, skulle godkendes af begge. det hedder videre i
mailen:
                                               - 4 -
"...
jeg håber, du kan acceptere ovenstående og afventer dit svar snarest. efter messen i august
deler vi overskuddet og aftaler, hvorledes vi kan skilles på en fornuftig måde.
..."
den 29. juni 1998 mailede jan busch carlsen et budget for augustmessen til thomas
kønigsfeldt. der var ikke i budgettet afsat løn til jan busch carlsen.
ved skrivelse af 2. juli 1998 til thomas kønigsfeldt meddelte kigge hvid, at kontrakten
vedrørende cph vision i august 1998 var indgået med firmaet exhibition professional ved jan
busch carlsen. som begrundelse anførtes bl.a. til, at den tidligere tegner af arrangementet
ikke havde overholdt bestillingsfristen eller på anden måde kommunikeret med øksnehallen om
arrangementet, og at jan busch carlsen havde betalt første rate af lejen.
den 23. juli 1998 indgav jan busch carlsen til patent- og varemærkestyrelsen ansøgning om
registrering af varemærket cph vision, der fandt sted den 28. juni 1999.
thomas kønigsfeldt, der havde accepteret at holde sig væk fra augustmessen af hensyn til
arrangementets afvikling, korresponderede herefter med jan busch carlsen, uden at parterne
nåede til enighed om, hvordan afslutningen af samarbejdet mellem dem skulle gennemføres.
thomas kønigsfeldt har herefter anlagt denne sag den 10. december 1998.
der er under sagen fremlagt en lang række bilag bestående af bl.a. koncept til modemessen,
kontraktsformular, oplæg til katalog, billet og diverse pressemeddelelser. som det vil fremgå af
forklaringerne, er parterne ikke enige om, hvem der har fået ideen til og udarbejdet det
nævnte materiale.
navnet cph vision optræder første gang i ovennævnte materiale i en pressemeddelelse, som
angiveligt ifølge et skærmprint af dokumentet er oprettet den 22. januar 1998.
statsautoriseret revisor finn ellgaard har udarbejdet en intern resultatopgørelse for perioden
fra den 1. januar 1998 til den 10. september 1998. i denne opgørelse er dækningsbidraget
                                                - 5 -
opgjort til 1.052.889 kr., hvilket beløb parterne er enige om. periodens resultat er opgjort til
671.288 kr. thomas kønigsfeldt bestrider dette beløb med den begrundelse, at der skal ske
korrektion for de af jan busch carlsen afholdte udgifter til autodrift, telefon og forsikringer, og
at periodens resultat derfor rettelig udgør 708.343,10 kr.
forklaringer:
thomas kønigsfeldt har bl.a. forklaret, at han er uddannet på handelshøjskolen i salg og
marketing og international handel. han har været ansat i castrol som marketingskoordinator,
hvor han deltog i messer og udstillinger, og i superfoss, hvor han havde ansvaret for mar-
kedsføring af selskabets grovvarer. i 1991 blev han ansat i bella centret som salgs- og
marketingchef med overordnet ansvar for centrets 20-25 årlige messer. enkelte af messerne
havde han selv det arrangørmæssige ansvar for. siden 1993 har han været ansat i brüel og
kjær, hvor han har været chef for selskabets reklameafdeling og nu er kommunikationschef.
sideløbende med arbejdet hos brüel og kjær videreudviklede han ideer til messer, hvilket han
havde fået brüel og kjærs tilladelse til. bl.a. udarbejdede han et koncept til en messe ved-
rørende private edb-brugere, som han solgte til et andet firma, der efterfølgende afholdt
messen.
han arbejdede sammen med jan busch carlsen i bella centret, og de havde endvidere fælles
private bekendte. ved disse private lejligheder talte de om at udnytte de ideer, som bella
centret ikke ville bruge.
han fik ideen til en smykkemesse i 1991/92. baggrunden herfor var, at hans hustru, pernille,
havde gode forbindelser til smykkeverdenen, men bella centret var ikke med på ideen. i
forsommeren 1997 drøftede han denne idé med sin hustru, jan busch carlsen og dennes
hustru, sophie laraignou. han foreslog, at messen blev afholdt i øksnehallen. hans hustru
havde den første kontakt med øksnehallen i juni 1997, og i august 1997, hvor han også
udarbejdede et koncept til smykkemessen, holdt han sammen med hende et møde med kigge
hvid i øksnehallen, hvor de enedes om at arbejde videre med ideen.
jan busch carlsen kom mere og mere ind i projektet, og de begyndte også at tale om en
modemesse, fordi de vidste, at der havde været mange utilfredse udstillere i bella centret i
august 1997. imens arbejdede pernille videre med smykkemessen. den 24. september 1997
afholdt de begge sammen med jan busch carlsen et møde med kigge hvid, hvor de drøftede
                                                - 6 -
en modemesse. jan busch carlsen, der på det tidspunkt var ophørt med at arbejde for bella
centret, havde kontakt til en række udstillere og henvendte sig til dem i løbet af oktober 1997.
han selv havde ansvaret for de overordnede linier samt ansvaret for kontraktsforhandlingerne
og dialogen med øksnehallen samt udarbejdelse af pressematerialet.
de var enige om, at kontrakten med øksnehallen først skulle underskrives, når 40 udstillere
havde tegnet aftale, hvilket skete den 15. december 1997. han skulle lægge navn til
kontrakten og stod derfor med den økonomiske risiko. af likviditetsmæssige årsager, idet
første rate af lejen skulle betales i januar 1998, blev kontrakten derfor først underskrevet, da
de var sikre på, at messen blev til noget.
navnet cph vision opstod omkring julen 1997, hvor de alle fire drøftede, hvad udstillingen
skulle hedde. han kom med ideen til navnet, mens jan busch carlsen havde andre gode
forslag. vision er at se ud i fremtiden og cph skulle symbolisere udstillingens internationale
præg, og at det lå i nærheden af københavns lufthavn, hvorfor typografien søgtes tilnærmet
lufthavnens logo.
kassekreditten blev oprettet lige før julen 1997. der var i forvejen en girokonto i expro's navn,
men de var enige om, at kunderne skulle have to indbetalingsmuligheder. det blev ikke aftalt,
at kassekreditten skulle stå i jan busch carlsens navn, og det er en misforståelse, at jan busch
carlsen troede, at kassekreditten til hørte ham.
der var meget arbejde i januar 1998, hvor jan busch carlsen arbejdede videre på at skaffe
udstillere, og den sidste kontrakt blev tegnet på selve åbningsdagen. han arbejdede selv
fuldtids hos brüel og kjær, og måtte derfor bruge natten og weekenderne på messearbejdet.
pernille, der havde deltidsjob, brugte også sin fritid på messearbejdet.
han udarbejdede kataloget, hvor han bl.a. brugte øksnehallens materiale. han lavede layout
på trykket til kataloget, ligesom han også selv læste korrektur. oplysningerne om de enkelte
udstillere kom ind via et spørgeskema, som jan busch carlsen bad udstillerne udfylde. på
tilsvarende måde udarbejdede han billetterne, der ligeledes er bygget op omkring øksnehallens
materiale. han udarbejdede også udstillerkontrakterne. inspirationen til formularen og
betingelserne fik han fra bella centrets standardkontrakter. arbejdet med pressen stod han i
det hele for sammen med journalist carsten arlund. det forskellige materiale blev skrevet på
den bærbare computer, som han havde adgang til via sit job hos brüel og kjær. en stor del af
                                                - 7 -
arbejdet kunne genbruges til augustmessen.
under februarmessen havde han taget ferie fra brüel og kjær. både han og jan busch carlsen
hjalp til f.eks. med opstilling, inddeling og nummerering af standpladser og opsætning af
bannere. han lavede alt pressearbejdet under messen, idet carsten arlund var ude at rejse,
ligesom han sørgede for fotografering og tog alle interviews med radio og tv. begges
ægtefæller stod ved indgangen og sørgede for billettering. han havde udarbejdet spørge-
skemaer til udstillerne og de besøgende og tog sig også af det efterfølgende pressearbejde med
henblik på oplysningerne om den næste messe i august.
efter februarmessen stod jan busch carlsen for kontakten til øksnehallen. når der ikke blev
tegnet option på augustmessen den 1. maj 1998, skyldtes det, at han efter den succesfulde
februarmesse ikke troede, at det var nødvendigt at gå hårdt på denne deadline. han havde
bedt jan busch carlsen for expro at underskrive den nye kontrakt med øksnehallen, og når
han drøftede det med jan busch carlsen, sagde denne, at det skulle nok komme, hvilket han
stolede på. han fandt derfor ikke anledning til at rykke for kontrakten.
kontoret blev i marts 1998 flyttet fra hans adresse, hvor jan busch carlsen til dels havde
arbejdet, til jan busch carlsens hus på lysagervej, hvor der var bedre plads. der var enighed
om, at pernille skulle sige sit arbejde op og alene arbejde for expro, hvilket skete 1. maj 1998.
sophie stod for bogføringen og regnskabet, der var ret enkelt, da det udelukkende bestod af
indtægterne fra udstillerne og udgifterne til hallejen og omkostningerne ved show'et.
pernille overtog en del af de ting, som han havde beskæftiget sig med i forbindelse med
februarmessen, herunder udarbejdelse af kataloget. der var et omfattende datamateriale fra
5.400 besøgende fra februarmessen, der skulle tastes ind, hvilket hun gjorde.
først ved brevet af 2. juli 1998 fra kigge hvid blev han klar over, at jan busch carlsen og
dennes nye firma havde indgået kontrakt med øksnehallen om augustmessen. fra dette
tidspunkt var samarbejdet mellem ham og jan busch carlsen umuliggjort, da han ikke kunne
acceptere, at jan busch carlsen havde ført kontrakten med øksnehallen over i sit eget firma.
da han fortsat følte ansvar for augustmessen, valgte han at holde sig væk, for ikke at skade
arrangementet.
det var aftalen, at de skulle dele overskuddet efter augustmessen, fordi de først ville se, om
                                               - 8 -
ideen kunne bære. de drøftede det ikke særligt meget, men han tolkede det sådan, at de ikke
skulle have noget undervejs. han var ikke bekendt med jan busch carlsens lønforhold i bella
centret og har aldrig set en lønseddel fra ham. første gang han hørte om, at jan busch carlsen
skulle have forlods løn, var i dennes skrivelse af 23. juni 1998. med udtrykket "deler vi
overskuddet" i mailen af 24. juni 1998 mente han ligedeling.
jan busch carlsen har bl.a. forklaret, at han er uddannet sejlmager. han blev ansat i bella
centret i 1993 som salgskonsulent for at udvikle koncepter for nye modemesser. inden da
solgte han hospitalsudstyr i tre år. han havde tidligere været ansat i magasin, hvor han stod
for introduktionen af nautico og marlborough classic. han har selv haft to tøjforretninger, som
han solgte til sin kompagnon.
han arbejdede i en kort periode sammen med thomas kønigsfeldt i bella centret. hans
månedsløn udgjorde ca. 36.000 kr. incl. fri bil og pension. han blev afskediget og fritstillet fra
bella centret i august 1997 og fik i marts 1998 som forligsmæssig afslutning på en retssag to
måneders løn for uberettiget afskedigelse. han fortalte thomas kønigsfeldt om opsigelsen fra
bella centret og retssagen.
tanken om et samarbejde med thomas kønigsfeldt opstod i maj 1997 og udsprang af fælles
drøftelser og ideer. han bragte øksnehallen på bane, som han havde fået kendskab til gennem
kigge hvid, der på et tidspunkt havde kontaktet ham, mens han arbejdede i bella centret. han
kunne ikke have kontakten til øksnehallen på grund af sit ansættelsesforhold til bella centret,
hvorfor han overlod dette til thomas kønigsfeldt.
han lavede en projektbeskrivelse til en smykkemesse i sommeren 1997 og benyttede i den
forbindelse en bærbar computer fra bella centret. han opgav planen om en smykkemesse,
fordi han ikke kendte til denne branche.
modemessen var hans idé. den den udsprang af hans kendskab og kontakter til modeverdenen
fra hans ansættelse i bella centret. thomas kønigsfeldt troede ikke på ideen til at begynde
med. de enedes derfor om, at pernille kønigsfeldt skulle tage sig af smykkemessen, mens han
tog sig af modemessen.
han brugte al sin tid på projektet. thomas og pernille kønigsfeldt arbejdede typisk kun om
aftenen. han var den eneste, der ikke havde ansættelse, og i oktober 1997 talte de om, at han
                                               - 9 -
ikke skulle stilles ringere, end da han var ansat i bella centret. der blev ikke nævnt noget be-
stemt beløb, men thomas kønigsfeldt kendte hans løn i bella centret.
han havde hele tiden ønsket et formaliseret samarbejde i form af et anpartsselskab, men det
gik meget stærkt med planlægningen af messen, og de skulle hurtigt bruge et momsnummer
og valgte derfor at benytte expro's.
han drøftede oprettelsen af en kassekredit og valg af bank med thomas kønigsfeldt, der blev
ved med at udskyde det, og til sidst kontaktede han selv sin bank og fik kreditten oprettet i
eget navn.
navnet på messen var hans idé. i december 1997 drøftede han konceptet og ideen med sin
svoger, morten skou, der er inden for reklamebranchen. de diskuterede en masse ideer om alt,
hvad der havde med københavn at gøre. thomas kønigsfeldt deltog ikke i disse drøftelser.
han lavede parametrene og rammerne for kataloget. de drøftede herefter i fællesskab,
hvordan disse rammer skulle udfyldes. kontrakterne blev udarbejdet af ham på thomas
kønigsfeldts bærbare computer. paradigmaet havde han fået fra bella centret. billetten er lavet
af ham og hans hustru. indtil januar 1998 benyttede han thomas kønigsfeldts bærbare
computer, og derefter lånte han naboens, indtil expro fik sin egen. det var også ham, der
skaffede kunderne og havde kontakten til sponsorerne. i forhold til pressen, var det ham der
fremtrådte som hovedpersonen, hvilket var naturligt, da hans metier hidtil havde været mode
og modemesser. han stod også for evalueringen af februarmessen. han bearbejdede oplysnin-
gerne i spørgeskemaerne og lavede et kartotek, der blev tastet ind på edb af en af hans
venner, thomas schmidt. thomas schmidt figurerer ikke i regnskabet, fordi han arbejdede helt
gratis og på frivillig basis.
arbejdet med augustmessen begyndte allerede under februarmessen, hvor han fik tegnet
kontrakt med ca. 80% af udstillerne.
pernille kønigsfeldt begyndte at arbejde for expro den 1. maj 1998. hun skulle tage sig af
smykkemessen. han troede, at hun var bedre til at kontakte kunder, arrangere møder og
betjene edb-anlægget, men hun skulle stort set oplæres i det hele.
                                                - 10 -
årsagen til uenigheden var en kombination af hans utilfredshed med pernille kønigsfeldt og
hans hævning af 50.000 kr. på kassekreditten, som han skulle bruge til at betale termin med.
han blev meget overrasket over thomas kønigsfeldts oplæg til mødet den 7. juni 1998, da han
så, at thomas kønigsfeldt skulle være direktør, mens han selv blev frataget alt ansvar.
han talte i telefon med thomas kønigsfeldt efter mødet, hvor han gav udtryk for sin
utilfredshed, og derefter skrev han brevet af 23. juni 1998. thomas kønigsfeldt gjorde ikke
indsigelse mod ophævelsen af samarbejdet eller mod hans planer om at fortsætte
messeaktiviteten i eget regi.
thomas og pernille kønigsfeldt lavede kataloget til augustmessen, men det var stort set
genbrug af kataloget fra februarmessen. thomas kønigsfeldt havde ikke bedt ham underskrive
kontrakt med øksnehallen, og han tegnede først selv kontrakt med øksnehallen den 30. juni
1998, da samarbejdet med thomas kønigsfeldt var ophørt. han havde forinden fortalt kigge
hvid, at der var problemer i samarbejdet med thomas kønigsfeldt, da han ønskede at spille
med åbne kort overfor øksnehallen.
han registrerede navnet på modemessen som sit varemærke efter råd fra sin svoger. han
drøftede ikke dette med thomas kønigsfeldt.
pernille kønigsfeldt har bl.a. forklaret, at ideen til en modemesse opstod efter drøftelser
mellem dem alle fire. de talte ikke om kr. og øre - det var sjovere at tænke kreativt og komme
i gang - og der blev ikke lavet nogen aftale om, at jan busch carlsen skulle have betaling. de
var enige om at vente med at dele overskuddet, til augustmessen var overstået. hun sagde til
jan busch carlsen, at han måtte sige til, hvis han manglede noget, men han var ikke
interesseret.
efter februarmessen indtastede hun ca. 5.000 navne på besøgende og besvarelserne i
evalueringsskemaerne på edb, hvilket tog meget lang tid. hun havde kontakten til trykkeriet
vedrørende billetterne til augustmessen, ligesom hun stod for korrekturlæsningen på kataloget.
der var ingen problemer i samarbejdet, før hun opdagede, at jan busch carlsen havde hævet
                                              - 11 -
penge på kassekreditten.
sophie laraignou har bl.a. forklaret, at hun var med i samarbejdet fra begyndelsen og stod for
bogholderiet. hun renskrev kataloget til februarmessen, som hun fik faxet ind på sit
daværende arbejde. en aften i oktober 1997 sagde jan, at han ikke ville stilles ringere end i
bella centret, hvilket thomas kønigsfeldt accepterede.
mette kristine, kaldet kigge hvid har bl.a. forklaret, at hun siden 1996 har været direktør for
øksnehallen, der er en udstillingshal for kunst, kultur og erhverv i københavn. hun havde ikke
talt med jan busch carlsen om en smykkemesse, før hun blev kontaktet af pernille kønigsfeldt
i sommeren 1997. hun holdt derefter et møde med thomas og pernille kønigsfeldt, hvor de
drøftede en smykkemesse. jan busch carlsen deltog i et senere møde, og på dette møde
introducerede han modemessen og fortalte om sine tanker om, hvordan den kunne laves. det
var hendes opfattelse, at thomas og pernille kønigsfeldt og jan busch carlsen skulle lave
arrangementet sammen.
bekræftelsen på optionerne blev sendt til thomas kønigsfeldt, dels fordi han var kommet med
henvendelsen i før ste omgang, og dels fordi hun vidste, at jan busch car- lsen havde et
problem i forhold til bella centret. hun havde kontakten til thomas kønigsfeldt vedrørende
kontrakten.
efter februarmessen havde hun løbende kontakt til jan busch carlsen. hun var ikke tvivl om,
at han lavede alt det praktiske arbejde. optionsfristen udløb i maj 1998, men hun husker ikke,
om hun drøftede dette med jan busch carlsen. fristen betød ikke så meget, fordi hun vidste,
at messen nok skulle blive gennemført, idet hun jo jævnligt talte med arrangøren. hun fik at
vide af jan busch carlsen i maj 1998, at der var problemer i samarbejdet med thomas og
pernille kønigsfeldt.
kontrakten blev indgået den 30. juni 1998 med exhibition professionel og blev underskrevet af
jan busch carlsen. hun talte ikke med thomas kønigsfeldt, inden kontrakten blev
underskrevet, idet hele samarbejdet foregik med jan busch carlsen. hun talte først med
thomas kønigsfeldt i juli måned, efter at han havde lagt en besked på hendes telefonsvarer
om, at han ønskede at tegne kontrakten på augustmessen. derfor skrev hun brevet af 2. juli
1998.
                                               - 12 -
john wichmann har bl.a. forklaret, at han arbejder for sorgenfri tryk. han blev kontaktet af
thomas kønigsfeldt, der spurgte, om han kunne hjælpe ham med et katalog. thomas
kønigsfeldt havde lavet et layout. jan busch carlsen dukkede op et par gange med nogle
annoncer til kataloget. den daglige kontakt havde han primært med pernille kønigsfeldt. han
husker ikke, hvem han havde kontakten til vedrørende billetterne og spørgeskemaet, men han
mener, at thomas kønigsfeldt lavede rettelserne til billetten. alle fakturaer blev sendt til expro.
til augustmessen brugtes den samme skabelon for kataloget som til februarmessen.
indledningsvist havde han kontakten til thomas og pernille kønigsfeldt, men jan busch carlsen
kom oftere i trykkeriet. pernille kønigsfeldt læste korrektur.
jesper åndahl har bl.a. forklaret, at er salgs- og mar ketingchef i bella centret og står for
halvdelen af messerne i centret, herunder modemessen. jan busch carlsen var ansat som
salgschef i forbindelse med modemessen, men blev opsagt i august 1997 efter hans
beslutning. han mener ikke, at jan busch carlsen havde nogen bærbar computer på
opsigelsestidspunktet.
man handler med messer inden for branchen. prissætningen er svær, og det er ikke altid, at
købsprisen svarer til omsætningen. bella centret købte af strategiske årsager unimessen i
herning, der havde en omsætning på 20-25 mio. kr., for 33 mio. kr. bella centret har haft
interesse i at købe cph vision og rettede i sommeren 1999 henvendelse til jan busch carlsen
gennem en revisor. dengang ville man give 2 mio. kr., men i dag ville man nok gå op til 3 mio.
kr., fordi messen nu har cementeret sig endnu mere. bella centret er formentlig indstillet på at
betale mere for messen end andre på grund af stordriftsfordele. den estimerede omsætning på
grundlag af øksnehallens størrelse og antallet af solgte stande er formentlig 2,7 mio. kr. pr.
messe. prisen i 1998 efter afholdelsen af augustmessen ville formentlig have været ca. 1 mio.
kr.
morten skou har bl.a. forklaret, at han er jan busch carlsens svoger. i 1997-98 var han
kreativ ansvarlig på et reklamebureau og beskæftigede sig med design af websider. i efteråret
1997 talte han med jan busch carlsen om sponsorater og et navn til messen. de nåede frem til
forskellige parametre for navnet - det skulle være engelsk, have internationalt præg og være
frit som domæne. jan busch carlsen foreslog cph vision. han mente, at det var vigtig at
registrere navnet af hensyn til domænet, og han stod for registreringen af navnet, som trak
ud, fordi der var problemer med den ene af vareklasserne.
                                                - 13 -
påstande:
thomas kønigsfeldt har nedlagt påstand om, at jan busch carlsen skal anerkende, at thomas
kønigsfeldt har alle rettigheder til at anvende modemessenavnene cph vision, skandinavisk
modemesse cph vision og copenhagen vision. subsidiært skal jan busch carlsen anerkende, at
de begge til sammen har alle rettigheder til at anvende de pågældende navne.
endvidere skal jan busch carlsen anerkende, at overskuddet ved gennemførelsen af
skandinavisk modemesse cph vision i februar 1998 og august 1998 i øksnehallen deles med
50% til thomas kønigsfeldt og 50% til jan busch carlsen.
endelig påstås jan busch carlsen dømt til at betale 1.197.878,00 kr. med rente af 248.081,00
kr. fra sagens anlæg samt af 949.797,00 kr. fra den 1. marts 2000 til betaling sker. subsidiært
skal jan busch carlsen betale et af retten fastsat mindre beløb med tillæg af procesrente.
beløbet fremkommer således:
halvdelen af det korrigerede overskud
ifølge resultatopgørelsen            kr.   354.171,55
indestående på expro's girokonto,
samt privat hævning, ialt            -kr.   156.294,00
resttilgodehavende                  kr.   197.877,55
halvdelen af den af thomas kønigsfeldt
anslåede værdi af messen                kr. 1.000.000,00
samlet påstand, afrundet              kr. 1.197.878,00
jan busch carlsen har nedlagt påstand om frifindelse.
anbringender:
thomas kønigsfeldts advokat har gjort gældende, at retten til navnet cph vision, herunder de
dermed forbundne navne skandinavisk modemesse cph vision og copenhagen vision
tilkommer thomas kønigsfeldt, idet han fandt på navnet og først tog det i brug.
                                               - 14 -
det forekommer sandsynligt, at thomas kønigsfeldt fandt på navnet, når der henses til hans
hidtidige virke. thomas kønigsfeldt har forklaret præcist om, hvordan messenavnet opstod. jan
busch carlsen har derimod ikke givet nogen forklaring på, hvordan navnet opstod, og morten
skous forklaring støtter ikke, at jan busch carlsen var idémanden til navnet, idet de to kun
drøftede kriterier for skabelse af et navn. retten må derfor lægge til grund, at navnet cph
vision er skabt af thomas kønigsfeldt.
cph vision blev taget i brug af thomas kønigsfeldts virksomhed, expro, i forbindelse med
februarmessen. cph vision optræder første gang sammen med navnet expro i en
pressemeddelelse, som er udarbejdet den 22. januar 1998 på thomas kønigsfeldts bærbare
computer og underskrevet af ham. jan busch carlsen har ikke bevist, at han skulle have taget
navnet i brug forud for dette tidspunkt, og hans registrering af navnet som varemærke har
ingen betydning, da denne skete efter expro's ibrugtagning. retten til navnet cph vision m.v.
tilkommer derfor thomas kønigsfeldt.
subsidiært gøres det gældende, at retten til navnet tilkommer parterne i fællesskab.
det gøres gældende, at parterne har drevet messerne som et erhvervsmæssigt samvirke, og at
der derved er stiftet et interessentskab, hvilket kan ske formløst. der foreligger ingen
dokumentation for, hvilken arbejdsdeling parterne havde tilsigtet, eller hvorledes et eventuelt
overskud skulle deles, herunder om der skulle betales forlods løn. at der skulle tilkomme jan
busch carlsen løn for hans arbejde med projektet, bestrides derfor. når der ikke i kontrakt eller
vedtægter er taget stilling til, hvorledes overskuddet skal deles, antages det i teorien, at der
for interessentskaber gælder en udfyldende regel om ligedeling, og denne regel må finde an-
vendelse i den foreliggende sag. overskuddet af messedriften udgør 708.343,10 kr., idet det
bestrides, at jan busch carlsen har ret til forlods dækning af udgifter til bil, telefon og
forsikring. thomas kønigsfeldts andel heraf udgør halvdelen, eller 354.171,55 kr., hvoraf
thomas kønigsfeldt har modtaget ialt 156.294,00 kr. thomas kønigsfeldts restoverskudsandel
fra de to messer andrager derfor 197.877,55 kr.
jan busch carlsens skrivelse af 23. juni 1998 og efterfølgende egenhændige overtagelse af
messekonceptet må sidestilles med en opsigelse af interessentskabet. virkningen af en
opsigelse er, at der enten skal ske en opløsning af interessentskabet eller en udløsning af de
enkelte interessenter. den opsagte interessent har i almindelighed ret til at udløse den
interessent, der opsiger fællesskabet, men denne ret er thomas kønigsfeldt blevet frataget ved
                                               - 15 -
jan busch carlsens overtagelse af messekonceptet. realiteten er derfor, at jan busch carlsen
har udløst thomas kønigsfeldt, hvilket thomas kønigsfeldt skal godtgøres for. det gøres
gældende, at jan busch carlsen i mangel af anden aftale skal betale thomas kønigsfeldt
halvdelen værdien af virksomheden i handel og vandel. værdien heraf må på baggrund af
regnskabstallene i 1998 og jesper åndahls forklaring fastsættes til 2 mio. kr., hvoraf halvdelen,
eller 1 mio. kr., tilkommer thomas kønigsfeldt.
jan busch carlsens advokat har gjort gældende, at rettighederne til navnene alene tilkommer
jan busch carl- sen. det bestrides, at thomas kønigsfeldt har skabt navnene. disse er opstået
under parternes fælles drøftelser, men blev oprindelig bragt på bane af jan busch carlsen.
thomas kønigsfeldt har ikke protesteret imod jan busch carlsens brug af navnet cph vision
efter den 23. juni 1998 og heller ikke imod dennes registrering af navnet som varemærke.
ideen til modemessen var alene jan busch carlsens, hvilket understøttes af, at planerne om
afholdelse af en modemesse først opstod, da han kom ind i billedet. jan busch carlsen brugte
al sin tid på projektet, idet de tre andre havde beskæftigelse, og det var jan busch carlsen, der
løb den økonomiske risiko ved projektet, idet han stiftede kassekreditten.
det bestrides derfor, at der mellem parterne er opstået et interessentskab, idet parterne blot
har samarbejdet om et bestemt projekt i en bestemt periode, men med jan busch carlsen som
den væsentlige initiativtager. at man benyttede thomas kønigsfeldts momsnummer, er ikke
ensbetydende med, at thomas kønigsfeldt også drev forretningen. hvis der er opstået et
interessentskab, er dette alene sket imellem expro og jan busch carlsen.
det gøres gældende, at parternes aftale om dette samarbejde indebar, at jan busch carlsen
under samarbejdet skulle aflønnes med den løn, han havde oppebåret i sit tidligere
ansættelsesforhold i bella centret, herunder at han skulle have sine udgifter til bil, telefon og
forsikring godtgjort. thomas kønigsfeldt var bekendt med, at jan busch carlsen ikke havde
beskæftigelse ved siden af sit arbejde med messeprojektet. det var derfor forudsat og
kendeligt for thomas kønigsfeldt, at jan busch carlsen ikke skulle stilles ringere end under an-
sættelsen i bella centret. jan busch carlsen, der har udført det meste af arbejdet, skal således
have aflønning for 11 måneders arbejde forlods, som kan opgøres til 385.000 kr. på grundlag
en en månedsløn i bella centret på 35.000 kr. det gøres gældende, at thomas kønigsfeldt ved
at have modtaget indeståendet på expros girokonto allerede har fået sin andel af overskuddet,
hvorfor der ikke tilkommer ham yderligere.
                                              - 16 -
jan busch carlsens skrivelse af 23. juni 1998 og thomas kønigsfeldts mail af 24. juni 1998 er
de helt centrale bilag i sagen. ved denne skrivelse opsagde jan busch carlsen samarbejdet og
tilbød at køre augustmessen videre, ligesom han gjorde opmærksom på, at han ville fortsætte
igangværende aktiviteter i eget regi. thomas kønigsfeldt protesterede ikke imod dette i mailen,
hvilket han burde have gjort, såfremt han mente, at dette var en uberettiget ophævelse. der
fremkom heller ikke nogen begæring fra thomas kønigsfeldt om at udløse jan busch carlsen,
som derfor må anses for at have accepteret, at jan busch carlsen overtog messeaktiviteten
uden betaling af vederlag herfor. der kan derfor ikke tilkomme thomas kønigsfeldt nogen ret
til andel af messekonceptets værdi.
sø- og handelsrettens afgørelse:
efter bevisførelsen finder retten det godtgjort, at parterne har samarbejdet om at skabe en
erhvervsvirksomhed, som de har drevet i fællesskab, og det lægges derfor til grund, at der
herved er opstået et interessentskab.
kendetegnet cph vision blev taget i brug første gang af interessentskabet i forbindelse
februarmessen i 1998. jan busch carlsen kunne ikke ved at registrere kendetegnet som
varemærke erhverve ret hertil, da retten i forvejen tilkom interessentskabet, jfr.
varemærkelovens § 7, 1. pkt.
spørgsmålet er herefter, om thomas kønigsfeldt i forhold til jan busch carlsen må anses for at
have givet afkald på interessentskabets ret til navnet.
det er rettens opfattelse, at jan busch carlsens skrivelse af 23. juni 1998 må betragtes som et
tilbud om interessentskabets opløsning. thomas kønigsfeldts svar herpå af 24. juni 1998 gik
ud på, at dette tilbud blev accepteret, men indeholdt sådanne tillæg, indskrænkninger eller for-
behold, at svaret måtte opfattes som et afslag i forbindelse med et nyt tilbud, jf. aftalelovens §
6, stk. 1. idet jan busch carlsen ved sin senere adfærd, herunder fremsendelsen af budget for
augustmessen den 29. juni 1998, må anses for at have accepteret dette tilbud, må parterne
antages at have indgået aftale om opløsning af interessentskabet i overensstemmelse med jan
busch carlsens skrivelse af 26. juni 1998 med de ændringer, der var indeholdt i thomas
kønigsfeldts mail af 24. juni 1998.
                                              - 17 -
retten finder, at jan busch carlsen har haft en vis føje til at forstå thomas kønigsfeldts mail af
24. juni 1998 og hans efterfølgende adfærd som en indforståelse med, at jan busch carlsen
overtog messeaktiviteterne mod at udløse thomas kønigsfeldt. idet kendetegnene cph vision,
herunder de lignende kendetegn skandinavisk modemesse cph vision og copenhagen vision,
ikke kan adskilles fra messeaktiviterne, tilkommer retten til disse kendetegn jan busch carlsen,
og jan busch carlsen må derfor fri findes for thomas kønigsfeldts påstand vedrørende de på-
gældende kendetegn.
aftalen indebar ikke, at jan busch carlsen skulle aflønnes særskilt for sit arbejde i
interessentskabet. at også jan busch carlsen har opfattet aftalen på denne måde, understøttes
af, at han i det den 29. juni 1998 fremsendte budget ikke havde afsat løn til sig selv.
i mangel af anden aftale skal overskuddet ved interessentskabets løbende drift deles ligeligt
mellem parterne. på baggrund af resultatopgørelsen udarbejdet af statsautoriseret revisor finn
ellgaard fastsættes overskuddet efter et samlet skøn til 700.000 kr., der deles med 350.000 kr.
til hver. thomas kønigsfeldt har allerede modtaget 156.294 kr., og hans restandel i
overskuddet på den løbende drift er derfor 193.706 kr.
i mangel af anden aftale kan thomas kønigsfeldt endvidere kræve ligedeling af
interessentskabets aktiver og passiver i forbindelse med opløsningen. selv om virksomheden
efter kort tids drift havde vist sig bæredygtig, og selvom messen vel nærmest måtte betragtes
som indarbejdet i august 1998, således at den kunne drives videre med succes, finder retten,
at der stadig var en vis økonomisk risiko ved driften af den anden messe i august 1998. jesper
åndahls forklaring om, at bella centret ville have givet 1 mio. kr. for messen efter augustmes-
sen, kan derfor ikke tillægges afgørende betydning som grundlag for værdifastsættelsen af
virksomheden. retten finder, at værdien af virksomheden på opløsningstidspunktet har været
700.000 kr., svarende til værdien af det overskud, der var realiseret gennem de to messer.
thomas kønigsfeldts samlede tilgodehavende hos jan busch carlsen udgør herefter 543.706
kr.
                         thi kendes for ret:
                                               - 18 -
sagsøgte, jan busch carlsen, skal anerkende, at over skuddet ved de to af parterne i februar
og august 1998 afholdte modemesser skal fordeles ligeligt mellem dem.
sagsøgte, jan busch carlsen, skal endvidere til sagsøgeren, thomas kønigsfeldt, betale
543.706 kr. med tillæg af procesrente af 248.081 kr. fra den 10. december 1998 og af 295.625
kr. fra den 1. marts 2000, til betaling sker, samt 40.000 kr. i sagsomkostninger.
beløbene skal betales inden 14 dage fra denne doms afsigelse.
i øvrigt frifindes sagsøgte for sagsøgerens påstande.
søren jensen            elmer.          mogens trepka
                                       (sign.)
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                         p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                             afsagt fredag den 3. juni 2016
sag 160/2015
(1. afdeling)
færøernes landsstyre
og
heilsumálaráðið
(advokat ole spiermann for begge)
mod
region hovedstaden
(advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på færøerne den 15. januar 2014 og af østre
landsrets 5. afdeling den 12. marts 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, marianne højgaard pedersen, jon
stokholm, lars hjortnæs og anne louise bormann.
påstande
appellanterne, færøernes landsstyre og heilsumálaráðið, har nedlagt påstand om, at ind-
stævnte, region hovedstaden, skal betale 3.841.461,33 kr., subsidiært 2.822.989,38 kr., med
procesrente fra 7. april 2015.
region hovedstaden har påstået stadfæstelse.
den 7. april 2015 betalte færøernes landsstyre og heilsumálaráðið det beløb, de blev dømt
til at betale ved landsrettens dom, med tillæg af procesrente beregnet efter renteloven med de
afvigelser, der gælder for færøerne, samt de idømte sagsomkostninger. påstandsbeløbet for
                                                - 2 -
højesteret udgør tilbagebetaling af den del af beløbet, der vedrører perioderne 5. juli 2006 til
18. juni 2007 og 2. oktober 2007 til 4. marts 2008 med tillæg af betalte renter samt sagsom-
kostninger.
supplerende sagsfremstilling
af brev af 5. december 2006 fra overlæge b, sct. hans hospital, til ledende overlæge c,
landssygehuset i tórshavn, fremgår bl.a.:
      ”vedr. a - cpr.nr. … - 0rt1
      som aftalt i vores samtale for nylig sender jeg hermed kontraktforslag på ovenstående
      patient, som du for resten allerede kender en del til, men det er altså en 43-årig mand fra
      filippinerne, der ved retten på færøerne den 13. oktober 2006 blev idømt en anbringel-
      sesdom. patienten har anket dommen og den forventes at blive behandlet i højesteret
      engang til foråret 2007. han har været indlagt hos os siden den 5. juli 2006. jeg ved-
      lægger kopi af den retspsykiatriske erklæring fra retspsykiatrisk klinik til orientering
      og kan supplerende fortælle, at han ved ankomst hertil var meget mistroisk og en del
      tilbagetrukket, han virkede ikke specielt forpint men noget stillestående og meget syg-
      domsfornægtende. tydeligvis noget tankeforstyrret. blev sat i behandling med tabl.
      zyprexa 10 mg med god effekt, og vi har efterhånden fået bedre kontakt med ham. han
      har ellers været stille og rolig i afdelingen frem til nu, og har ikke gjort forsøg på at ab-
      sentere sig. han har fortsat ikke meget forståelse for situationen og spørger jævnligt,
      hvornår han kan komme hjem til filippinerne. det er spørgsmålet hvordan han vil rea-
      gere når det bliver klart for ham, at han efter al sandsynlighed skal regne med at til-
      bringe særdeles lang tid på psykiatrisk afdeling før han kan gøre sig håb om, at han kan
      komme tilbage til sin familie. for øjeblikket kan han måske godt være på en almen psy-
      kiatrisk afdeling i lukket regi, dvs. også på færøerne, men der er et stort problem om-
      kring kommunikationen med ham, da han kun taler et ret dårligt engelsk. vi har derfor
      fundet en speciel filippinsk tolk til ham, som taler hans dialekt, og jeg ved ikke hvor let
      i har ved at skaffe filippinske tolke på færøerne. det andet er, at han har 2 brødre som
      også sejler på de store have og som jeg kan forstå, gerne vil besøge ham, men det er
      spørgsmålet om ikke det bliver særdeles svært at besøge ham på færøerne modsat i
      danmark, så af rene humanitære grunde er han formentlig nok bedst anbragt her. vi har
      indtil videre ikke haft udgifter i forbindelse med fast vagt til ham.”
af det vedlagte kontraktforslag fremgik, at aftalen skulle træde i kraft den 15. december 2006.
i mail af 16. januar 2007 skrev d, justitsministeriet, til e, almanna- og heilsumálaráðið, bl.a.
følgende:
      ”vi har modtaget en forespørgsel vedrørende afholdelse af udgifter i forbindelse med
      anbringelse af en filippinsk statsborger med en anbringelsesdom på skt. hans i dan-
                                                 - 3 -
       mark. jeg har forespurgt kriminalforsorgen, hvad som er praksis i denne type sager.
       kriminalforsorgen har efterfølgende oplyst, at det er praksis, at færøerne afholder ud-
       gifter hertil.
       vi håber svaret er fyldestgørende.”
i mail af 12. februar 2007 skrev chefkonsulent f, direktoratet for kriminalforsorgen, til e
bl.a. følgende:
       ”som jeg oplyste i sidste uge telefonisk, var der tale om en misforståelse. det er gæl-
       dende praksis at danmark afholder udgiften for færøske statsborgere, og direktoratet
       for kriminalforsorgen er af den opfattelse, at det også bør gælde i relation til de få
       udenlandske statsborgere, som kommer i samme situation. danmark, og ikke færøerne,
       bør således afholde udgifterne i denne sag.”
den 15. februar 2007 skrev e til overlæge b bl.a. følgende:
       ”med henvisning til din telefonsamtale af 13. februar 2007 med g skal det hermed
       skriftligt bekræftes, at udgifterne i forbindelse med den filippinske statsborger as op-
       hold på sct. hans hospital vil blive dækket af de danske myndigheder og ikke – som
       hidtil antaget – fra færøsk side.”
af brev af 10. september 2007 fra f til almanna- og heilsumálaráðið fremgår bl.a.:
       ”vedr. en philippinsk statsborger, som fik en behandlingsdom på færøerne og nu er
       placeret på skt. hans hospital i danmark i henhold til dommen.
       som aftalt telefonisk bekræfter jeg hermed, at justitsministeriet har undersøgt sagen, og
       det forholder sig - ifølge indenrigs- og sundhedsministeriets afdeling for regional sund-
       hed - således, at færøerne modtager bloktilskud til dækning af udgifterne på sundheds-
       området.
       det er således indenrigs- og sundhedsministeriets opfattelse, at færøerne bør betale alle
       udgifter forbundet med den dømtes ophold på skt. hans.
       justitsministeriet har orienteret skt. hans hospital og politimesteren på færøerne om
       denne afklaring og foretager sig ikke mere i sagen.”
af brev af 2. oktober 2007 fra sct. hans hospital til almanna- og heilsumálaráðið, som er
omtalt i retten på færøernes dom, fremgår bl.a.:
                                                 - 4 -
       ”idet vi refererer til kriminalforsorgens skrivelse af 10. september 2007 ved f og ju-
       stitsministeriets orientering til politimesteren på færøerne skal psykiatrisk center sct.
       hans hermed fremsende betalingstilsagn, som bedes returneret i underskrevet stand.
       vi gør opmærksom på, at patienten har været indlagt siden 5. juli 2006, hvorfor op-
       holdsbetaling afregnes fra denne dato. pr. 30. september 2007 andrager den totale for-
       dring 2.400.582 kr. (fratrukket 7 dage i oktober 2006, hvor han var på færøerne for at få
       sin endelige dom) og døgntaksten i 2007-priser er 5.436 kr.”
af brev af 10. oktober 2007 fra almanna- og heilsumálaráðið til indenrigs- og sundhedsmi-
nisteriet fremgår bl.a.:
       ”almanna- og heilsumálaráðið forespurgte i januar 2006 justitsministeriet om praksis i
       denne type sager. tilbagemeldingen var i første omgang, at færøerne afholder udgifter
       hertil. på baggrund af en telefonisk forespørgsel til begrundelsen for denne afgørelse,
       oplyste kriminalforsorgen imidlertid, at det var gældende praksis, at danmark afholdt
       udgifterne til færøske statsborgere i denne situation samt at dette også bør gælde i for-
       hold til de få udenlandske statsborgere, der kom i samme situation. kopi af disse afgø-
       relser er vedlagt.
       i september modtager vi så pludselig justitsministeriets beslutning om, at vi alligevel
       skal afholde udgiften.
       almanna- og heilsumálaráðið stiller sig uforstående overfor denne beslutning og ikke
       mindst sagsgangen i denne sag. vi vil gerne bede om at få klargjort hjemlen til den se-
       neste beslutning i sagen, hvoraf det fremgår, at hjemmestyret skal betale denne udgift.”
anbringender
færøernes landsstyre og heilsumálaráðið har ikke for højesteret gjort gældende, at de færø-
ske myndigheder ikke har pligt til at betale for behandling af retspsykiatriske patienter.
landsstyret og heilsumálaráðið har navnlig anført, at retten på færøerne efter § 777 i lov for
færøerne om rettens pleje havde hjemmel til at anbringe a på retspsykiatrisk afdeling, men
ikke til at beslutte, om anbringelsen skulle ske på færøerne eller i danmark. sidstnævnte for-
hold henhører under sundhedsområdet, som er overtaget af færøernes hjemmestyre efter lov
om færøernes hjemmestyre, og lagtingsloven om sygehusvæsenet fastsætter en udtømmende
regulering af adgangen til at henvise patienter til udenlandsk behandling, herunder i danmark.
anbringelsen i danmark kræver således visitation, enten ved visitationsudvalget eller ved en
færøsk overlæge i henhold til aftale.
                                               - 5 -
som følge af at a befandt sig i danmark, da retten på færøerne traf beslutning om anbrin-
gelse på sct. hans hospital, skulle region sjælland under alle omstændigheder afholde ud-
gifterne til anbringelsen. dette følger af den dagældende § 1, stk. 2, 2. pkt., i bekendtgørelse
nr. 184 af 31. marts 1976 om amtskommunernes indbyrdes betalingsforpligtelser, hvorefter
udgiften ved behandling af personer, der midlertidigt opholdt sig i danmark, skulle afholdes
af det midlertidige opholdssteds amtskommune.
landsstyret og heilsumálaráðið anerkender, at de kan have pligt til at betale udgifterne for-
bundet med anbringelsen, hvis heilsumálaráðiðs adfærd og behandling af modtagne oplys-
ninger kan sidestilles med en visitation af a til sct. hans hospital. heilsumálaráðið havde
imidlertid forud for den 5. december 2006 ingen mulighed for at tage stilling til anbringelsen,
og sct. hans hospitals brev af 5. december 2006 må forstås således, at der blev givet afkald
på refusion af udgifter forud for den 15. december 2006. endvidere måtte kriminalforsorgens
meddelelse af 12. februar 2007, som blev taget til efterretning af sct. hans hospital, forstås
som et afkald på refusion af udgifter også efter den 15. december 2006. der forelå ikke fra
heilsumálaráðiðs side i perioden en adfærd, der kan sidestilles med visitation, og kravet for
perioden fra den 5. juli 2006 til den 18. juni 2007 må derfor afvises.
heller ikke i perioden fra den 2. oktober 2007 til den 4. marts 2008 forelå der fra heilsumála-
ráðiðs side en adfærd, der må sidestilles med visitation, og derfor må kravet også for denne
periode afvises. derimod anerkendes det, at de færøske myndigheder har pligt til at betale for
perioden fra den 4. marts 2008, hvor indenrigs- og sundhedsministeriet redegjorde for hjem-
melsgrundlaget, til den 5. oktober 2010, hvor a blev udskrevet fra sct. hans hospital.
region hovedstadens krav er ikke formueretligt og kan henføres til et sagsområde, der er
overtaget af færøernes hjemmestyre, hvis kompetence er territorialt begrænset til færøerne.
allerede af disse grunde skal kravet forrentes efter renteloven med de afvigelser, der gælder
for færøerne.
region hovedstaden har navnlig anført, at det er et almindeligt anerkendt grundprincip i
dansk såvel som færøsk sundhedslovgivning, at behandling skal betales af sundhedsmyndig-
hederne i det område, hvor patienten har bopæl. a begik den handling, der førte til straffesa-
                                              - 6 -
gen, på et tidspunkt, hvor han var forhyret på et færøsk skib, og derfor skal de færøske myn-
digheder betale for behandlingen.
straffesagen blev i første instans pådømt ved retten på færøerne, som traf afgørelse om, at a
af helbredsmæssige grunde skulle varetægtsfængsles i surrogat på sct. hans hospital. heraf
følger, at udgifterne ved hans hospitalsophold under varetægtsfængslingen er det danske
sundhedsvæsen uvedkommende. kritikken mod retten på færøernes beslutning om vare-
tægtsfængsling kan ikke rettes mod region hovedstaden og ændrer heller ikke ved, at anbrin-
gelse på sct. hans hospital havde et sundhedsmæssigt sigte.
de færøske sundhedsmyndigheder vidste i hvert fald siden 5. december 2006, at a var an-
bragt på sct. hans hospital, og det er endvidere udokumenteret, at de ikke havde kendskab til
anbringelsen tidligere. de har dermed under alle omstændigheder stiltiende accepteret visita-
tion af ham til dette hospital.
efter region hovedstadens henvendelse den 2. oktober 2007 havde de færøske sundheds-
myndigheder mulighed for at hente a til færøerne til fortsat behandling, og de har derfor ac-
cepteret at betale for udgifterne ved hans behandling efter denne dato.
det følger af de almindelige lovvalgsregler, at den danske rentelov regulerer region hoved-
stadens rentekrav.
supplerende retsgrundlag
af de almindelige bemærkninger til forslaget til lagtingslov om sygehusvæsenet (lagtingsan-
liggende 80/2004) fremgår bl.a.:
      ”i gældende sygehuslov er det fastsat, at overlægerne på sygehusene har ret til at sende
      patienter til behandling i danmark.
      da overlægerne ikke har ansvar for de overordnede finansielle prioriteringer, bliver det
      ikke anset for at være passende, at overlægerne er enerådende, da patienter skal sendes
      til behandling i danmark. en ulempe med dette er, at der ikke udføres nogen vurdering
      mellem lægefaglige og finansielle hensyn. derudover kan det være meget forskelligt,
      hvilke hensyn overlæger tager, da patienter og muligvis deres pårørende skal sendes
      udenlands.”
                                             - 7 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om region hovedstaden eller færøernes landsstyre og heilsumálaráðið skal
betale udgifterne ved den filippinske statsborger as ophold og behandling på sct. hans hos-
pital, dels mens han var varetægtsfængslet, dels efter at han var blevet dømt til anbringelse på
psykiatrisk afdeling.
a begik de handlinger, herunder forsøg på manddrab, som førte til anbringelse på psykiatrisk
afdeling, mens han var forhyret på et færøsk skib. han blev efterfølgende varetægtsfængslet
på færøerne, og straffesagen imod ham blev behandlet ved retten på færøerne. højesteret
finder på denne baggrund, at de færøske myndigheder som udgangspunkt havde pligt til at
betale for den retspsykiatriske behandling af ham. højesteret finder, at det forhold, at han var
blevet overført til vestre fængsel med henblik på mentalundersøgelse og befandt sig der, da
afgørelsen om anbringelse på sct. hans hospital blev truffet, under de anførte omstændighe-
der ikke medfører, at de danske sundhedsmyndigheder har overtaget betalingsforpligtelsen
som følge af reglerne om ”midlertidigt ophold her i landet” i den dagældende bekendtgørelse
nr. 184 af 31. marts 1976 om amtskommunernes indbyrdes betalingsforpligtelser i forbindelse
med retspsykiatriske opgaver.
hovedspørgsmålet er, om det forhold, at a ikke efter reglerne i § 10 og § 11 i lagtingslov om
sygehusvæsenet blev henvist til behandling i danmark, medfører, at de færøske myndigheder
kan afslå at betale for behandlingen af ham i danmark.
perioden 5. juli 2006 til 18. juni 2007
retten på færøerne traf den 5. juli 2006 i medfør af § 777 i retsplejelov for færøerne afgø-
relse om, at a under den fortsatte varetægtsfængsling skulle anbringes på sct. hans hospital.
varetægtsfængslingen ophørte ved højesterets dom af 18. juni 2007.
efter § 777 kan overførsel af en varetægtsarrestant til bl.a. et hospital ske, hvis anklagemyn-
digheden og institutionens ledelse og som udgangspunkt også arrestanten samtykker. ved
rettens afgørelse om anbringelse og ved anklagemyndighedens beslutning om samtykke hertil,
herunder på hvilken institution anbringelse skal ske, indgår navnlig behandlingsmæssige og
sikkerhedsmæssige hensyn.
                                                - 8 -
højesteret finder, at reglerne i lagtingslov om sygehusvæsenet må forstås således, at de alene
vedrører afgørelser om henvisning til behandling i udlandet (herunder danmark), der træffes i
sygehusvæsenet. reglerne om henvisning har således ifølge forarbejderne til formål at sikre,
at der ud over lægefaglige hensyn også tages de nødvendige finansielle hensyn.
højesteret finder på denne baggrund, at retten på færøerne havde hjemmel i § 777 i retsple-
jelov for færøerne til at træffe afgørelse om anbringelse af a på et hospital i danmark, uden
at der forelå en henvisning efter reglerne i lagtingslov om sygehusvæsenet.
højesteret finder, at retten ved sin afgørelse og anklagemyndigheden ved sin beslutning om
samtykke i en situation som den foreliggende naturligt må vurdere, om anbringelse sikker-
hedsmæssigt og behandlingsmæssigt forsvarligt kan ske på et færøsk hospital.
højesteret finder efter oplysningerne i sagen ikke grundlag for at antage, at anklagemyndig-
heden og retten på færøerne ikke har foretaget en sådan vurdering.
højesteret tiltræder herefter, at de færøske myndigheder er forpligtet til at betale for behand-
lingen i denne periode.
det kan ikke føre til et andet resultat, at det kontraktforslag, som sct. hans hospital sendte til
landssygehuset den 5. december 2006, og som aldrig blev tiltrådt, angav, at aftalen skulle
træde i kraft den 15. december 2006. det kan heller ikke føre til et andet resultat, at en medar-
bejder fra kriminalforsorgen i februar 2007 fejlagtigt oplyste, at udgifterne ved behandlingen
skulle afholdes af danske myndigheder.
perioden 2. oktober 2007 til 4. marts 2008
i denne periode forelå ikke en retsafgørelse om, på hvilket hospital a skulle anbringes.
i hvert fald fra den 2. oktober 2007 var heilsumálaráðið bekendt med, at a, som da ved høje-
sterets dom af 18. juni 2007 var dømt til anbringelse på hospital for sindslidende, var anbragt
på sct. hans hospital, og at det var de danske myndigheders opfattelse, at de færøske myn-
digheder skulle betale for behandlingen. ved under disse omstændigheder ikke at beslutte at
overføre a til et færøsk hospital må heilsumálaráðið anses for at have accepteret, at behand-
                                                - 9 -
lingen skete i danmark, og denne accept må sidestilles med en henvisning efter lagtingslov
om sygehusvæsenet.
højesteret tiltræder herefter, at de færøske myndigheder også skal betale udgifterne ved be-
handlingen i denne periode.
renter
kravet vedrører betaling for en sundhedsydelse, der er udført på et hospital i danmark. høje-
steret finder, at kravet derfor har en sådan tilknytning til danmark, at den danske rentelov
finder anvendelse.
konklusion
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal færøernes landsstyre og heilsumálaráðið betale i alt
150.000 kr. til region hovedstaden.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark