text:
                                             udskrift
                                                  af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                           ____________
                                                dom
afsagt den 20. april 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident mette
christensen, og de sagkyndige medlemmer, kai wöldike bested, preben sunke, fritz ganzhorn og
jens fage-pedersen.
f 26/05                                hk danmark som mandatar for
                                       l og
                                       k
                                       (advokat jacob goldschmidt)
                                       mod
                                       intel denmark aps
                                       (advokat jette ronøe)
indledning og påstande
sagen angår spørgsmålet, om to opsagte medarbejdere hos intel denmark aps (i det følgen-
de: intel) har mistet retten til deres aktieoptioner som følge af passivitet.
hk danmark (i det følgende: hk) har som mandatar for l og k nedlagt følgende påstande:
                                                - 2 -
påstand 1
intel denmark aps (i det følgende intel) skal anerkende, at l har krav på at udnytte i alt
2.550 optioner på køb af aktier i intels moderselskab, intel corporation inc. (i det følgende
intel corporation), til de kurser og i de perioder, der er gældende for optionerne.
påstand 2
intel skal anerkende, at i det omfang intel corporation ikke til l efter anmodning overdrager
aktier op til et antal; til de kurser og i de perioder, der er gældende for optionerne, eller i øv-
rigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet, skal intel opfylde opti-
onerne og overdrage til l aktier i intel corporation mod betaling af det beløb fra l, som l
ville være forpligtet til at betale intel corporation.
påstand 3
hvis påstand 2 ikke opfyldes, skal intel anerkende at være forpligtet til at godtgøre l ethvert
tab, som l måtte få som følge af, at han afskæres fra at udnytte op til de i alt 2.550 optioner
på køb af aktier i intel corporation til de kurser og i den periode, der er gældende for optio-
nerne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet.
påstand 4
intel skal anerkende, at k har krav på at udnytte i alt 7.400 optioner på køb af aktier i intel
corporation til de kurser og i de perioder, der er gældende for optionerne.
påstand 5
intel skal anerkende, at i det omfang intel corporation ikke til k efter anmodning overdrager
aktier op til et antal; til de kurser og i de perioder, der er gældende for optionerne, eller i øv-
rigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet, skal intel opfylde opti-
onerne og overdrage til k aktier i intel corporation mod betaling af det beløb fra k, som k
ville være forpligtet til at betale intel corporation.
påstand 6
                                                  - 3 -
hvis påstand 5 ikke opfyldes, skal intel anerkende at være forpligtet til at godtgøre k ethvert
tab, som k måtte få som følge af, at han afskæres fra at udnytte op til de i alt 7.400 optioner
på køb af aktier i intel corporation til de kurser og i den periode, der er gældende for optio-
nerne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet.
ingen af påstandene er subsidiære eller alternative i forhold til hinanden.
intel har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
sagen udspringer af højesterets dom af 23. november 2004 i sagen 345/2003, der stadfæstede
sø- og handelsrettens dom af 22. august 2003, refereret i ufr 2005.671 h (i det følgende in-
tel-sagen). ved dommen bestemte højesteret, at to medarbejdere – den ene opsagt af intel,
den anden fratrådt efter en frivillig fratrædelsesordning - ikke havde mistet retten til at ud-
nytte de optioner, de havde modtaget som led i deres ansættelse hos intel. i sommeren 2005
blev de medarbejdere, der efter intels opfattelse havde rejst deres krav rettidigt indsat i opti-
onsprogrammet, således at de kan udnytte deres optioner, som om de stadig var ansat.
       l og k er omfattet af samme aktieoptionsprogram og har nedlagt samme påstande som
sagsøgerne i intel-sagen. der er mellem parterne enighed om, at denne sag kun angår
spørgsmålet om, der er udvist retsfortabende passivitet ved, at kravet på optionerne først er
rejst optioner henholdsvis den 29. november 2003 og den 3. februar 2005.
       l var oprindeligt ansat i olicom, men blev efter en virksomhedsoverdragelse ansat hos
intel fra den 19. september 1999. hans ansættelseskontrakt bestemte følgende vedrørende
aktieoptioner:
       ”…
       3.5 we would like to share in the succes of our company through the intel stock option
       plan. therefore, we are pleased to recommend you for a grant of 975 stock options as fol-
       lows
       year:        2000         2001         2002          2003      2004
       stock:       75           120          180           300       300
       the grant is subject to approval of the intel stock option commitee.
                                                  - 4 -
       …”
k blev den 1. september 1999 ansat på samme vilkår, men fik i perioden fra 2000 – 2004 til-
delt henholdsvis 200, 300, 400, 525 og 525 aktieoptioner.
       i begyndelsen af 2001 besluttede intel at nedskære sine aktiviteter i danmark, hvilket
blev meddelt medarbejderne den 19. juni 2001. i den forbindelse tilbød intel medarbejdere en
frivillig fratrædelsesordning ”voluntary separation package”, mens medarbejdere, der ikke
frivilligt sagde op, blev afskediget efter en ”standard separation package”.
       l fravalgte den frivillige fratrædelsesordning og blev derfor sagt op ved human res-
sources development manager heidi terkildsens brev af 20. august 2001. af brevet fremgik
bl.a.:
       ”…
       følgende gælder:
       • din sidste arbejdsdag vil være den 31. august 2001, med mindre andet aftales skrift-
            ligt med din manager.
       • dit individuelle opsigelsesvarsel begynder den 1. september 2001 og slutter den 28.
            februar 2002. dette vil være din endelige fratrædelsesdato.
       • du er fra den 1. september 2001 fritstillet, og kan frit indtræde i et nyt ansættelsesfor-
            hold udenfor intel.
            …
       • eventuelt uudnyttede intel stock optioner kan udnyttes senest 89 dage efter den en-
            delige fratrædelsesdato. øvrige ikke modnede intel stock optioner bortfalder.
       …”
på dette tidspunkt havde l 2.550 aktieoptioner, som han ikke udnyttede inden fristen på de
89 dage.
       k valgte den frivillige fratrædelsesordning og opsagde sin stilling den 30. juni 2001,
hvor han havde 7.400 optioner. den frivillige fratrædelsesordning bestemte ligesom stan-
dard separatiom package, at uudnyttede optioner skulle udnyttes inden 89 dage, og at
umodnede optioner bortfaldt. ligesom l undlod k at udnytte de modnede optioner inden
udløbet af fristen.
       den frivillige fratrædelsesordning er ikke fremlagt under sagen, men er beskrevet i sø-
og handelsrettens afgørelse af 22. august 2003, refereret i ugeskrift for retsvæsen 2005, side
681-682.
                                              - 5 -
       i september 2001 bragte fagbladet sam-data magasinet artiklen ”da intel lukkede”
om afskedigelserne hos intel. i artiklen udtalte k i et interview, at han ikke var overrasket
over, at han ikke kunne tage sine optioner med sig efter sin fratræden, da aktieoptioner var
beregnet for at holde på folk i virksomheden, og at intels lønninger ikke havde ligget under
det almindelige lønniveau som følge af optionsordningen.
       i hk’s medlemsblad var der den 29. oktober 2001 en artikel ”sam-data retssager
om aktieoptioner”, der opfordrede alle afskedigede intel-ansatte til at henvende sig til deres
lokale hk-afdeling og gøre krav på deres optioner under henvisning til en dom afsagt af sø-
og handelsrettens den 6. juni 2001, stadfæstet ved højesterets dom af 11.marts 2004 og refe-
reret i ufr 2004.1480 h (i det følgende: novo-sagen). i dommen fastslog sø- og handelsret-
ten, at de aktieoptioner, sagsøgeren havde modtaget som en del af sin løn, var omfattet af
funktionærlovens § 17 a. en bestemmelse om bortfald af optionerne 3 måneder efter sagsøge-
rens opsigelse af sin ansættelse hos novo var derfor ugyldig. sø- og handelsrettens dom i
novo-sagen blev senere stadfæstet af højesteret den 11. marts 2004.
       da sø- og handelsretten den 22. august 2003 havde afsagt dom i intel-sagen, skrev ad-
vokat jacob goldschmidt den 29. november 2003 til advokat jette ronøe, at l efter hans op-
fattelse skulle indrømmes samme rettigheder som sagsøgerne i intel-sagen. den 11. decem-
ber 2003 afviste advokat jette ronøe kravet under henvisning til passivitet, men da sø- og
handelsrettens dom i mellemtiden var blevet anket, indgik parterne den 27. januar 2004 en
suspensionsaftale, efter hvilken l skulle anlægge sag om spørgsmålet senest 3 måneder efter,
at højesteret havde afgjort ankesagen.
       da højesterets dom forelå den 24. november 2004, skrev advokat jacob goldschmidt
samme dag til advokat jette ronøe og spurgte, om l ville få samme retsstilling som sagsø-
gerne i intel-sagen, og den 3. februar 2005 rejste han kravet tillige for så vidt angår k. ved
breve af 19. april og 4. maj 2005 afviste advokat jette ronøe kravene under henvisning til
passivitet, og i en telefax af 28. februar 2006 skrev hun, at ls krav tillige afvistes, fordi han
først havde anlagt sag efter udløbet af fristen på 3 måneder ifølge parternes suspensionsafta-
le af 27. januar 2004.
forklaringer
                                              - 6 -
l har forklaret, at han anså ”standard separation package” som mest fordelagtig for ham, da
den sikrede ham en længere ansættelse hos intel. han drøftede ikke spørgsmålet om aktieop-
tionerne med nogle af de andre ansatte, da ingen andre var ansat i samme funktion som
ham, og han var derfor uden nogen ”referencegruppe”. han tænkte ikke på, hvad der skulle
ske med optionerne, fordi han var optaget af, at der var opstået sygdom i familien. han
modtog i perioden hk-bladet, men han så ikke, at hk opfordrede de tidligere ansatte til at
gøre kravet på optionerne gældende. han havde dog hørt om novo-dommen, og han vidste
også, at hk på vegne af to ansatte havde anlagt sag vedrørende optionerne. han regnede
med, at hvis hk vandt sagen, ville han automatisk få samme retsstilling som sagsøgerne.
han valgte derfor at forholde sig passiv. da sø- og handelsrettens dom forelå i 2003, rettede
han henvendelse til hk, der tog hans sag.
k har forklaret, at han ikke gjorde krav på optionerne, da han af karrieremæssige årsager
helst ville undgå at komme i konflikt med intel, som var en stor virksomhed i it-branchen.
han anså det endvidere for urealistisk, at intel ville anerkende kravet. han blev interviewet
til sam-data magasinet, fordi han tidligere havde været formand hk service & industri,
men han havde herigennem ikke erhvervet nogen særlig indsigt i reglerne om aktieoptioner.
han besluttede sig for den frivillige fratrædelsesordning, hvilket intel skriftligt bekræftede,
og han mener også, at det heraf fremgik, at de modnede optioner skulle udnyttes inden 89
dage. optionerne var et generelt diskussionsemne på intel, inden han fratrådte, og han vid-
ste godt, at hk opfordrede medlemmerne til at gøre kravene på optionerne gældende.
tim s. jensen har forklaret, at han i 2001 var ansat som human ressource manager hos intel i
lyngby. aktieoptionsprogrammet var et generelt program fra 1999 for samtlige intels 80.000
ansatte. voluntary separation package indebar, at medarbejdere, der hurtigt ville væk, fik
muligheden herfor. efter både standard og voluntary separation package modtog de ansatte
80.000 kr. i fratrædelsesgodtgørelse. det var kun ca. 25 % af de ansatte, der antog den frivilli-
ge fratrædelsesordning, da nogle fagforeninger frarådede dette, fordi de skulle skrive under
på, at de umodnede optioner bortfaldt. intel afholdt informationsmøder for de ansatte om de
to ordninger og var overbevist om, at vilkåret om, at de umodnede optioner bortfaldt, var
                                              - 7 -
lovligt, da vilkåret var en belønning af de ansatte, når det gik godt for virksomheden. optio-
nerne har i øvrigt mistet deres værdi, efter it-boblen braste i 2000.
richard devereux har forklaret, at han er advokat for intel corporation og har arbejdsret som
sit arbejdsområde. intels aktieoptionsprogram omfatter samtlige ansatte i de 47 lande, hvor
intel driver virksomhed. danmark er det eneste land, hvor intel ikke har kunnet gennemføre
programmet. efter højesterets afgørelse, der generelt skadede intel i europa, måtte intel lave
et særligt program for danmark. efter højesterets afgørelse overvejede de dels et økonomisk
forlig med de ansatte, dels en genindsættelse i optionsprogrammet. de besluttede sig ende-
ligt for en genindsættelse, hvilket skete med virkning fra sommeren 2005.
parternes synspunkter
l og ks advokat har gjort gældende, at der ved vurderingen af, om der foreligger passivitet,
må tages udgangspunkt i den 24. november 2004, hvor højesteret endeligt afgjorde, at de
tidligere ansattes aktieoptioner ikke var bortfaldet. på opsigelsestidspunktet og i tiden
umiddelbart herefter var det omtvistet, om optionerne var bortfaldet, eller om de ansatte
havde krav på at tage deres optioner med efter opsigelsen, hvilket to tidligere ansatte havde
anlagt retssag om. l og k havde således på tidspunktet for opsigelsen ikke nogen naturlig
opfordring til at gøre deres krav gældende, da de regnede med, at en dom også ville have
virkning for dem. endvidere kan det ikke antages, at de to sagsøgere skulle have ”reklame-
ret” over for intel ved deres opsigelse, da reglerne om, at en misligholdelse skal gøres gæl-
dende inden for rimelig tid, alene finder anvendelse i et gensidighedsforhold og ikke i en
situation som den foreliggende, hvor gensidigheden netop var bortfaldet ved opsigelserne.
det er derfor de almindelige obligationsretlige passivitetsregler, der er gældende. ved stil-
lingtagen hertil er sagsøgernes viden eller burde viden uden betydning. intel har således
ikke haft nogen berettiget forventning om ikke at blive mødt med yderligere krav senere end
1 ½ år efter opsigelserne, da intel-sagen efter denne periode fortsat verserede ved domstole-
ne, og intel må således have påregnet at blive mødt med yderligere krav, når denne var en-
deligt afgjort. det har ikke medført praktiske vanskeligheder for intel, da intel først efter
anmeldelserne fra k og l har indsat de fratrådte medarbejdere i aktieoptionsprogrammet. l
                                                - 8 -
anmeldte sit krav umiddelbart efter sø- og handelsrettens dom af 22. august 2003, og k an-
meldte sit krav umiddelbart efter højesterets dom den 24. november 2004, hvorfor de ikke
har fortabt retten til optionerne ved passivitet.
       det kan ikke tillægges betydning i forhold til k, at sagen først er anlagt efter udløbet af
3 måneders fristen ifølge suspensionsaftalen af 27. januar 2004, da han inden fristens udløb
indledte forhandling med advokat jette ronøe om en forligsmæssig løsning af sagen og tog
herved hensyn til de vanskeligheder, som intel havde. endvidere er anbringendet om, at
sagen er anlagt efter suspensionsfristens udløb først fremsat umiddelbart inden domsfor-
handlingen den 7. marts 2006 ved advokat jette ronøes telefax af 28. februar 2006, hvorfor
anbringendet må afvises.
intels advokat har gjort gældende, at der ved vurderingen af, om der foreligger passivitet, må
der tages udgangspunkt i opsigelsestidspunktet, og ikke i tidspunktet for hverken sø- og
handelsrettens eller højesterets dom, da begge sagsøgere allerede på opsigelsestidspunktet
kendte til de faktiske og retlige omstændigheder af relevans for bedømmelsen af deres krav
på optionerne. denne viden havde de fra intel selv, deres kollegaer, pressen og hk, der til-
med opfordrede dem til at anmelde deres krav. endvidere havde sø- og handelsretten den
6. juni 2001 i novo-sagen afgjort, at aktieoptioner, der var modtaget som led i en ansættelse,
ikke bortfaldt ved den ansattes opsigelse. kendskabet til de faktiske og juridiske omstæn-
digheder understreges for så vidt angår k bl.a. af det interview, han gav i sam-data ma-
gasinet den 5. september 2001, ligesom novo-sagen omtaltes i hk-bladet den 29. oktober
2001. til trods herfor undlod l og k at gøre deres krav gældende, og ved ikke at have rekla-
meret inden for rimelig tid over bestemmelsen om, at optionerne bortfaldt efter opsigelsen,
gav de intel en berettiget forventning om, at kravene ikke efterfølgende ville blive gjort gæl-
dende. det må endvidere tillægges betydning, at ca. 90 % af de i alt 142 krav, der er blevet
fremsat, blev modtaget af intel inden for et år efter opsigelserne, hvorfor intel generelt har
bestemt, at krav, der er fremsat inden for 1 ½ år efter opsigelserne, anerkendes, mens intel
berettiget har besluttet at afvise 16 senere fremsatte krav - herunder ls og ks - under henvis-
ning til passivitet. pligten til at reagere gør sig især gældende, når den ene part – her sagsø-
gerne - ønsker at ændre en retstilstand. intel mente, at deres optionsprogram adskilte sig fra
novos ved at være fremadrettet og derfor ikke omfattet af novo-dommen. sagsøgerne holdt
                                                - 9 -
sig ekstremt passive samtidig med, at de havde kendskab til deres krav. under sådanne om-
stændigheder må kravet efter 1½ år bortfalde ved passivitet.
       ls må endvidere antages at have mistet retten til at indtale sit krav over for intel, da
denne sag først er anlagt efter udløbet af den søgsmålsfrist på 3 måneder, som fastsat i den af
ham underskrevne suspensionsaftale af 27. januar 2004.
sø- og handelsrettens afgørelse
intels anbringende om, at l har fortabt retten til at indtale sit krav som følge af, at denne sag
er anlagt efter udløbet af fristen i suspensionsaftalen af 27. januar 2004, er først fremsat i ad-
vokat jette ronøes telefax af 28. februar 2006 umiddelbart inden domsforhandlingen den 7.
februar 2006, hvorfor retten afviser dette anbringende.
       ved vurderingen af, om l og k burde have rejst deres krav på et tidligere tidspunkt,
må der lægges afgørende vægt på, at intel på opsigelsestidspunktet generelt bestred, at de
tidligere ansatte havde krav på at medtage deres optioner, og at to tidligere ansatte havde
anlagt sag herom. sø- og handelsretten havde endnu ikke afgjort denne sag 1½ år efter opsi-
gelserne – det tidspunkt, som intel har fastsat som deres skæringstidspunkt, ligesom sø- og
handelsrettens dom af 6. juni i novo-sagen, som intel har påberåbt sig til støtte for, at l og k
var bekendt med de relevante retlige omstændigheder for bedømmelsen af deres krav, var
blevet anket til højesteret, der først afgjorde ankesagen den 11. marts 2004. hertil kommer,
at intel også efter dette tidspunkt bestred, at novo-sagen havde betydning for intels opti-
onsprogram, hvilke spørgsmål først blev afgjort ved dommen af 24. november 2004. intel
kunne således ikke før dette tidspunkt opgøre sine optionsforpligtelser. det findes derfor
ikke at burde komme l og k til skade, at de afventede en afklaring af retsstillingen, og for ks
vedkommende først anmeldte kort efter dommens afsigelse.
       under disse særlige omstændigheder finder retten ikke, at intel allerede efter 1½ år ef-
ter opsigelserne havde nogen berettiget forventning om ikke at ville modtage yderligere krav
fra de ansatte, og at passivitet er indtrådt inden afsigelse af dommen den 24. november 2004.
l eller k har derfor ikke fortabt retten til aktieoptionerne ved passivitet.
                                               - 10 -
       efter sagens udfald finder retten, at intel skal betale sagens omkostninger med 37.200
kr., hvoraf salæret udgør 24.000 kr. med tillæg af moms på 6.000 kr., retsafgiften på 2.700 kr.
og yderligere omkostninger på 4.500 kr.
                                thi kendes for ret
intel skal anerkende, at l har krav på at udnytte i alt 2.550 optioner på køb af aktier i intels
moderselskab, intel corporation inc. (i det følgende intel corporation), til de kurser og i de
perioder, der er gældende for optionerne.
       intel skal anerkende, at i det omfang intel corporation ikke til l efter anmodning
overdrager aktier op til et antal; til de kurser og i de perioder, der er gældende for optioner-
ne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet, skal intel
opfylde optionerne og overdrage til l aktier i intel corporation mod betaling af det beløb fra
l, som l ville være forpligtet til at betale intel corporation.
       hvis påstand 2 ikke opfyldes, skal intel anerkende at være forpligtet til at godtgøre l
ethvert tab, som l måtte få som følge af, at han afskæres fra at udnytte op til de i alt 2.550
optioner på køb af aktier i intel corporation til de kurser og i den periode, der er gældende
for optionerne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet.
       intel skal anerkende, at k har krav på at udnytte i alt 7.400 optioner på køb af aktier i
intel corporation til de kurser og i de perioder, der er gældende for optionerne.
       intel skal anerkende, at i det omfang intel corporation ikke til k efter anmodning
overdrager aktier op til et antal; til de kurser og i de perioder, der er gældende for optioner-
ne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet, skal intel
opfylde optionerne og overdrage til k aktier i intel corporation mod betaling af det beløb fra
k, som k ville være forpligtet til at betale intel corporation.
       hvis påstand 5 ikke opfyldes, skal intel anerkende at være forpligtet til at godtgøre k
ethvert tab, som k måtte få som følge af, at han afskæres fra at udnytte op til de i alt 7.400
optioner på køb af aktier i intel corporation til de kurser og i den periode, der er gældende
for optionerne, eller i øvrigt på de vilkår, der ville være gældende på udnyttelsestidspunktet.
                                               - 11 -
      intel skal inden 14 dage betale 37.200 kr. i sagsomkostninger til hk som mandatar for
l og k.
                          fritz ganzhorn                 preben sunke
                                        mette christensen
                                          (retsformand)
                    kai wöldike bested                   jens fage-pedersen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                 p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
dom
afsagt den 2. juni 2014 i sag nr. bs 6-777/2013:
a
…
mod
b
…
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 28. juni 2013, drejer sig om, om der er mangler ved en motorcy-
kel, som c købte den 23. maj 2005 i sagsøgtes forretning [firmanavn]v/ b, og om sagsøgte er
forpligtet til betale 277.500 kr. til sagsøgeren, a, mod at få tilbageleveret motorcyklen.
a har principalt nedlagt påstand om, at b skal betale 277.500 kr. mod at få tilbageleveret 1
stk. motorcykel model softail fxst c med påført stelnummer … .
subsidiært, at b tilpligtes til a at betale 277.500 kr. efter et af rettens skøn fastsat fradrag mod
at få tilbageleveret 1 stk. motorcykel model softail fxst c med påført stelnummer … .
sagsøgeren har endvidere nedlagt påstand om, at det idømte forrentes fra tidspunktet for sa-
gens anlæg og indtil betaling/ tilbagelevering har fundet stedt.
sagsøgte, [firmanavn] v/ b har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod be-
taling af et beløb mindre end det påstævnte.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk. 2.
c købte ved slutseddel af 23. maj 2005 den omhandlede motorcykel i den af sagsøgte drevne
forretning, [firmanavn] for 277.500 kr. forretningen har ved kvittering af 1. juni 2005 kvitte-
ret for blandt andet dette beløb, og på kvitteringen anført, at et beløb på 272.500 kr. skulle
overføres til tidligere ejer samt, at der er betalt provision på 5.000 kr.
det er oplyst, at c i 2008 solgte motorcyklen til sin bror, a, men forblev registreret som bru-
ger af motorcyklen. motorcyklen var i en periode afmeldt. i forbindelse med ny indregistre-
ring viste det sig, at stelnummeret var forkert, og som følge heraf ikke på ny kunne indregi-
streres i danmark.
c har ved erklæringen af 2. maj 2013 transporteret alle sine køberetlige rettigheder mod [fir-
manavn] v/ b til a.
advokat steffen schleimann har ved brev af 29. april 2013 ophævet handelen.
forklaringer
a har forklaret, at han købte motorcyklen af sin bror c, fordi denne var i økonomisk bekneb.
han købte den for 250.000 kr. han er ikke klar over, om motorcyklen blev synet i forbindelse
med, at han købte den. han overførte blot pengene til sin bror. det var fortsat c, der stod som
                                                - 2 -
bruger af motorcyklen, og sagsøgeren havde ikke nogen reel interesse i motorcyklen, da han
ikke har motorcykelkørekort. han gjorde det blot for at hjælpe sin bror. han har kørt på den.
samtidig med handelen aftalte de, at hans bror skulle købe den tilbage, når han fik økonomisk
mulighed for det. han fik således motorcyklen som vederlag for sine 250.000 kr., og han ved
intet om motorcykler. i forbindelse med handelen fik han naturligvis at vide, at det var en
harley-davidson og de øvrige detaljer om motorcyklen. han stolede fuldt og fast på oplys-
ningerne fra sin bror. handelen blev indgået i 2008. motorcyklen var således fortsat i cs be-
siddelse. c sendte motorcyklen til syn i 2013 og fandt da ud af, at stelnummeret ikke eksiste-
rede. der var tale om et falsk stelnummer. uanset han købte motorcyklen i 2008, havde c haft
motorcyklen i hele perioden. det var også c, der betalte forsikringen i perioden. han skulle
blot hjælpe c med 250.000 kr. der var tale om en familiehandel. i forbindelse med handelen
fik han en mundtlig garanti om, at tingene var i orden, og motorcyklen var en harley david-
son som beskrevet. han fik samtidigt at vide, at han ville få sine penge tilbage, når c kom til
penge. c har endnu ikke betalt ham noget tilbage.
b har forklaret, at motorcyklen blev solgt fra hans forretning i 2005. han havde fået den til
salg fra en person på sjælland, og han fik den i kommission. sælgeren kom med en dansk
registreringsattest, der viste, at motorcyklen var en harley davidson, og han havde ingen
grund til ikke at stole på den. på et tidspunkt ringede c og var interesseret i
motorcyklen. efterfølgende kom han og besigtigede og købte den. han husker ikke, om c
kom mere end 1 gang og så på den. da c kom, ringede han til den oprindelige ejer, og de blev
enige om prisen. det er en af vidnets mekanikere, der har været til syn med motorcyklen. de
talte ikke om garanti eller lignende, da der var tale om et kommissionssalg.
han undrede sig ikke over, at den oprindelige ejer fra sjælland ønskede at sælge motorcyklen
ved en forhandler i rødding, da det var helt sædvanligt. han havde tidligere serviceret motor-
cyklen og kender i øvrigt også til den forudgående ejer, det vil sige ejeren før ejeren fra sjæl-
land, der satte den i kommission hos ham.
det har nu vist sig, at der er et forkert stelnummer på motorcyklen. han er enig i, at dette be-
tyder, at motorcyklen ikke lovligt vil kunne indregistreres i danmark. han vidste imidlertid
ikke, da han solgte den i 2005, at motorcyklens stelnummer var falsk.
det var først i 2006, at forretningen blev autoriseret forhandler af harley davidson, og derved
fik adgang til til harley davidsons databank, hvor man kan tjekke et stelnummer. det gør de i
dag, når de sælger motorcykler, men det gjorde man ikke i 2005.
han hørte om motorcyklen igen i efteråret 2012 via en sjællandsk forhandler, der fortalte
ham, at der var noget galt med stelnummeret på denne motorcykel, som forhandleren vidste,
var solgt via hans forretning. det var i forbindelse med, at motorcyklen skulle bygges tilbage
til en standardmotorcykel og i den forbindelse skulle synes. det kunne den ikke blive. der går
mange historier om harley davidson motorcykler, og c ville gøre motorcyklen lovlig.
en motorcykel skal til syn i forbindelse med et salg, der sker mere end 1 år efter det sidste
syn. den skal således til syn ved hvert ejerskifte, og han går derfor ud fra , at den har været til
syn den 24. juli 2008. han kan ikke fuldt ud afkode bilag b, men han formoder, det er sådan
det forholder sig.
foreholdt bilag b forklarede han, at motorcyklen må være afmeldt i 2011, hvor ejeren har
afleveret pladerne til motorkontoret. han hørte, at der var noget galt med motorcyklen, da c
                                               - 3 -
ringede i januar eller februar 2013. c sagde, at forhandleren d havde sagt, at der var noget
galt med stelnummeret. de har derefter undersøgt sagen med harley davidson i danmark, der
har bekræftet, at det pågældende stelnummer ikke findes.
han har først hørt om sagen igen, da han modtog brevet fra advokaten. han er enig i, at stel-
nummeret ikke eksisterer i harley davidsons register, og at det derfor ikke er et ægte stel-
nummer, men en forfalskning. nærmere adspurgt forklarede han, at det pågældende stel mu-
ligvis kan være stjålet og derefter påført det falske stelnummer, men det er ikke givet, at det
forholder sig sådan. i mange andre lande end danmark kan man fuldt lovligt opbygge motor-
cykler på kopistel og få indregistreret en sådan motorcykel. det kan man imidlertid ikke i
danmark. det vil altid være muligt at gennemlyse stellet og finde det oprindelige stelnummer,
hvis der har været et sådant på det.
nærmere adspurgt forklarede han, at han efter cs første henvendelse kontaktede harley da-
vidson ved marius iversen. det var marius, der fortalte ham, at der var tale om et falsk
stelnummer. derefter ringede c et par gange til vidnet. c ønskede at lade handelen gå tilbage.
han ville imidlertid ikke give fuld pris tilbage. de talte om et beløb på 130.000 kr. det var
han for så vidt indstillet på dengang, men det er han ikke længere. grunden til at han ville
lade handelen gå tilbage var, at han per kulance gerne ville behandle kunden ordentligt.
priserne på harley davidson motorcykler er faldet meget siden, motorcyklen blev solgt i
2005. den tidligere ejer af motorcyklen kom fra sjælland. det var en, som han kendte i forve-
jen, da motorcyklen var blevet serviceret hos ham. den er ikke købt i hans forretning. han
ved imidlertid, hvem den tidligere ejer havde købt den af, da det også var en, der kom i vid-
nets forretning. han husker imidlertid ikke navnet på nogen af disse personer, men i forbin-
delse med henvendelsen fra c fandt han naturligvis kontaktoplysningerne på vedkommende,
der kommer fra x-by. så vidt han er orienteret må c være den tredje ejer af motorcyklen. han
ved ikke, hvordan den første ejer er kommet i besiddelse af motorcyklen.
foreholdt bilag 4 forklarede han, at han i første omgang forsøgte at løse problemerne således,
at der kunne laves en aftale mellem ham og c og den oprindelige ejer. den oprindelige ejer
sagde, at han ikke kendte noget til, at der var noget galt med stelnummeret. han har ikke kon-
taktet ejeren før ejeren i x-by. hvis stelnummeret ikke er lovligt, så må det jo være en tidlige-
re ejer, der har ændret det. i dag er reglerne anderledes, idet man i forbindelse med syn skal
forvise dokumentation for, at stelnummeret er i orden. dette sker via cobs. han har ikke
kendskab til, at den mulighed forelå før 2006. tidligere fulgte der kun en registreringsattest
med, når man handlede en motorcykel. i dag skal der forevises en dataerklæring til synet.
dengang i 2005 var det nok, blot der fulgte en amerikansk registreringsattest m.v. med. data-
erklæringen skal komme fra harley davidson, og da det ikke er muligt med denne motorcy-
kel, vil den ikke idag kunne synes og indregistreres i danmark.
det har i perioden efter 2005 vist sig, at der har været flere motorcykler med forkert stel-
nummer. det har været særligt udbredt blandt harley davidson motorcykler. så vidt han er
orienteret, er der nogen amerikanere, der har solgt falske registreringsattester engang sidst i
firserne, men det er først noget, der er blevet opdaget i de senere år.
han har supplerende forklaret, at motorcyklen må være synet i 2005 og 2008. hvis motorcyk-
len fremstår som beskrevet og havde et originalt stelnummer på, ville den være et sted mellem
100.000 og 130.000 kr. værd i dag, da priserne på den type motorcykler er faldet meget i for-
hold til 2005. som det fremgår af slutsedlen er motorcyklen årgang 1991/84. det betyder
                                                - 4 -
formentligt at stellet er fra 91 og motoren er fra 84. det kan også være omvendt. i dag ved
han, at stelnummeret, der altså ikke er originalt, indikerer at motorcyklen skulle være indregi-
streret første gang i 1989. i dag ville han således have studset over denne omstændighed og
undersøgt det nærmere. et stel fra 91 kan naturligvis ikke være indregistreret første gang 1.
juli 1989. det kunne han ikke se i 2005.
vidnet c har forklaret, at han erhvervede motorcyklen af forretningen [firmanavn] v/ b, som
det fremgår af slutsedlen, sagens bilag 1. han troede, at han købte en original harley david-
son motorcykel, da han købte den ved en autoriseret forhandler. han skulle bruge motorcyk-
len til at køre på privat. det var blot tale om fornøjelse, og der var intet erhvervsmæssigt i
købet. det var så vidt kun for sjov. han købte motorcyklen i y-by, efter at han via forretnin-
gens hjemmeside havde fundet frem til den. motorcyklen var i dårlig stand. motor og gear-
kassen holdt ikke ret længe. han har derfor måttet skifte motoren to gange. han skiftede mo-
toren første gang i februar året efter, han købte den. han måtte senere skifte motoren igen, da
det viste sig, at den første motor var for stor, og motorcyklen derfor ikke var lovlig. det var
derfor, den skulle have en ny motor igen i marts 2013.
han solgte motorcyklen til sin bror, a, fordi han var i pengenød. det var a, der forlangte, at
motorcyklen skulle stå i hans navn. vidnet fik 250.000 kr. for motorcyklen. han har ikke kørt
på den særligt meget, i sin ejertid har han maksimalt kørt 3.000 km. efter han solgte den til
sin bror i 2008, er det fortsat ham, der har stået som bruger og på forsikringspapirerne.
foreholdt bilag b forklarede han, at han i forbindelse med at motorcyklen skulle lovliggørelse
bad om aktindsigt ved skat. baggrunden var, at der gælder særlige regler om en hvis procent-
del, man kan bygge om pr. år og undgå at betale afgift. han har ikke forstand på papirerne
som sådan, men vidste dog, at den skulle lovliggøres med hensyn til motoren. den med bilag
5 fremlagte kvittering vedrører den nye motor og gearkasse, som der nu sidder på motorcyk-
len. motorcyklen er derfor i bedre stand i dag, end da han købte den oprindelig. det var også
på grund af den for store motor, at motorcyklen blev afmeldt i en periode. den nye motor og
gearkassen er for så vidt lovlig, men det er stelnummeret ikke. han sendte den til syn i marts
2013. det blev gjort af værkstedet, der satte den nye motor og gearkassen på. han fik bagefter
at vide, at synsinspektøren sagde at stelnummeret ikke eksisterede. den kunne derfor ikke
synes. det var umiddelbart efter, at han kontaktede b. han ringede til ham den 13. marts. b
sagde dengang, ja jeg har et problem. han ville have, at b købte et nyt stel og overførte dele-
ne dertil, således han havde en lovlig motorcykel. han ringede flere gange til b, men b sagde
til sidst, at det ikke økonomisk kunne hænge sammen for ham. det var derfor han kontaktede
en advokat.
da han i sin tid overdrog motorcyklen til sin bror, var han overbevist om, at der var tale om
en original harley davidson. han ville naturligvis aldrig snyde sin bror, og selvom han måtte
kunne afvise indsigelser, ville han aldrig gøre det i forhold til sin bror.
motorcyklen er i dag i betydelig bedre stand, da den har ny motor og gearkasse og er lovlig-
gjort vedrørende en nummerplade, end da han købte den. den fremstår flot og har i øvrigt
vundet en 1. præmie i en udstilling. det eneste problem er, at stelnummeret er falsk. derfor
kan motorcyklen ikke synes og indregistreres i danmark.
da han i sin tid solgte motorcyklen til sin bror, erindrer han ikke, at motorcyklen blev synet
og omregistreret. han havde i hvert fald ikke motorcyklen med hos skat. det er muligt, at
papirerne blev lavet om. det er tilbage i 2008. det er i hvert fald korrekt, at det var a, der
                                                - 5 -
kom til at stå som ejer af motorcyklen. motorcyklen var oprindelig indregistreret. det er nok
rigtigt, at den blev afmeldt den 5. maj 2011, fordi motoren var for stor, og der skulle flyttes en
nummerplade. han har derfor ikke kørt på den siden 2011. han husker ikke, at han har haft
den afmeldt tidligere. det er nok rigtigt, at den har været indregistreret den 24. juli 2008 igen.
han husker ikke, at han i forbindelse med handelen i 2005 fik at vide, at motorcyklen var i
kommission. han fik en kvittering, som fremlagt ved bilag a, men det var ikke noget han
fæstnede sig ved. han erindrer blot, at han købte motorcyklen af b. det er muligt, at b har
sagt, at han havde motorcyklen i kommission, men det er ikke noget, han husker. han for-
handlede også kun prisen med b, der i hvert fald ikke skulle have prisen godkendt af andre.
det var således hans opfattelse, at han købte motorcyklen af forretningen, [firmanavn] v/b.
der var ingen, der fortalte ham andet.
parternes synspunkter
sagsøgeren har i påstandsdokument af 19. december 2013 anført følgende:
    "
    at                       der fra sagsøgtes side er blevet afhændet 1 stk. motorcykel under
                             en ukorrekt betegnelse, idet der ikke er tale om en original har-
                             ley davidson motorcykel,
    at                       sagsøgte i henhold til de anførte dokumenter er sælger af den på-
                             gældende motorcykel,
    at                       sagsøger og dennes hjemmelsmand ikke har retsforhold til andre
                             end sagsøgte,
    at                       sagsøgte har indestået for, at der er tale om harley davidson
                             motorcykel,
    at                       sagsøgte indtager en professionel stilling,
    at                       sagsøger påberåber sig sine køberetlige misligholdelsesbe-
                             føjelser,
    at                       sagsøger bestrider det af sagsøgte anførte, herunder at dersom
                             sagsøgte mener, at motorcyklen har en anden værdi, end det
                             fremgår af den oprindelige købsaftale, opfordres sagssøgte til
                             at dokumenter dette, dersom sagsøgte finder det relevant for
                             sagen,
    at                       sagsøger c har erhvervet motorcyklen for et be-
                             løb stort kr. 250.000,00,
    at                       sagsøger i sit retsforhold overfor c har bevaret
                             fuld mangelindsigelsesret,
    at                       c har erkendt sit mangelsansvar, og fremfor at
                             sagsøger havde stævnet c, der dernæst skulle
                             adcitere sagsøgte ([firmanavn] v/ b),
                                                - 6 -
                             besluttedes det i stedet, at c transporterede sine
                             rettigheder overfor sagsøgte direkte til sagsøger, således at der
                             derved sparedes procesomkostninger med videre, idet bemær-
                             kes, at der under nærværende sag er tale om en sædvanlig række
                             af omsætningsled, hvor hver part har bevaret indsigelsesretten
                             overfor det forudgående led i omsætningen,
    at                       sagsøgers fordring ikke er forældet, idet sagsøger, så snart der
                             forelå erklæring fra harley davidson om, at stelnummeret var
                             falskt, rettede henvendelse til sagsøgte,
    at                       der er reklameret rettidigt,
    at                       sagsøger bestrider det af sagsøgte i dennes processkrifter anfør-
                             te."
sagsøgeren har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med det anførte, og har præci-
seret, at det ikke gøres gældende, at der er tale vanhjemmel.
sagsøgte har i påstandsdokument af 18. december 2013 anført:
    "
    nærværende sag har følgende hovedproblemer:
    1. hvilke misligholdelsesbeføjelser har den oprindelige køber efter at have solgt motor-
    cyklen i 2008 ved et almindeligt civilt køb.
    2. kan sagsøger gøre krav på mere, end han oprindeligt selv har købt motorcyklen for.
    3. er der efter ombygningen med en anden motor og gearkasse tilstrækkelig identitet, så-
    ledes at der kan ske ophævelse.
    4. et eventuelt kravs størrelse.
    ad 1.
    hvilke misligholdelsesbeføjelser har sagsøger i relation til sin sælger?
    her gøres det gældende,
    at sagsøgers køb er omfattet af købelovens almindelige regler om civilt køb,
    at sagsøgers reklamationsfrist over for sin sælger er udløbet senest den 8. august 2008 jf.
    købelovens § 54 stk. 1,
    at sagsøgers sælger ikke ved salg af en motorcykel med en indregistreringsattest, hvor
    motorcyklen angives at være en harley-davidson, har afgivet en ægthedsgaranti,
    at sagsøger derfor ikke har haft nogen misligholdelsesbeføjelser over for sin sælger.
                                           - 7 -
ad 2.
hvilke misligholdelsesbeføjelser har sagsøgers sælger, c, over for sagsøgte?
her gøres det gældende,
at c efter at have solgt motorcyklen, og herefter jf. det under ad
1 anførte, hvor sagsøger ikke har misligholdelsesbeføjelser over for c, ingen misligholdel-
sesbeføjelser har i henhold til købeloven,
at en aftale/transport af cs misligholdelsesbeføjelser er uden indhold.
i det omfang, c efter salg og overskridelse af reklamationsfristen i henhold til købelovens
§ 54 stk. 1 i forhold til sagsøger stadigvæk måtte have misligholdelsesbeføjelser i forhold
til sagsøgte, gøres det gældende,
at sagsøgte ved salget af motorcyklen var i god tro med hensyn til, at der var tale om en
harley-davidson motorcykel,
at sagsøgte ikke ved at sælge en motorcykel og angive fabrikatet som anført i registre-
rings-attesten har afgivet en ægthedsgaranti,
at den oprindelige køber, c, derfor ikke er berettiget til i dag at ophæve købet, da fristen i
købelovens § 83 er overskredet,
at selv hvis der havde været tale om en ægthedsgaranti, kan denne ikke gøres gældende nu
mere end otte år efter købet for en vare, der er undergivet værditab mv. på grund af brug
og alder,
at købelovens § 83's frist for reklamation også gælder for så vidt angår egentlige ægtheds-
garantier,
at der ikke er reklameret inden rimelig tid over for sagsøgte.
ad 3. identitet
det gøres desuden gældende,
at motorcyklen på grund af udskiftning af motor og gearkasse af anden type end monteret
i den oprindeligt solgte motorcykel ikke kan tilbageleveres i væsentligt samme stand, og
handlen kan derfor ikke ophæves, jf. købelovens § 57 stk. 1,
at motorcyklen på grund af alder og brug i otte år ikke kan tilbageleveres i væsentligt
sam-me stand som ved købet i 2005.
ad 4. kravs størrelse
for så vidt angår den subsidiære påstand gøres det gældende,
                                                 - 8 -
    at da sagsøger ikke har opfyldt sagsøgtes provokationer i duplikken, må det lægges til
    grund, at han alene har betalt et beløb svarende til motorcyklens værdi, eller kr.
    140.000,00,
    at sagsøgte i tilfælde af ophævelse af aftalen derfor alene skal have et beløb svarende her-
    til tilbagebetalt, da han ellers vil få en ugrundet berigelse,
    at der skal betales for brug af motorcyklen i otte år.
    afslutningsvis bestrides det, at der foreligger vanhjemmel."
sagsøgte har i den væsentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
det fremgår af slutseddel af 23. maj 2005, der er underskrevet af b, at c købte motorcyklen af
sælgeren [firmanavn], der ubestridt blev drevet ved indehaveren b.
a har erhvervet motorcyklen fra sin bror c, der ved erklæring af 2. maj 2013 har transporteret
alle køberetlige rettigheder i forhold til sagsøgte vedrørende motorcyklen til sagsøgeren.
b har som professionel forhandler af motorcykler herefter bevisbyrden for, at den rette aftale-
part var en anden end forretningen. efter indholdet af slutsedlen og imod cs forklaring kan
det ikke alene ved bs forklaring anses for bevist, at c vidste, at sagsøgte alene havde motor-
cyklen i kommission. som følge heraf kan et eventuelt mangelsansvar derfor gøres gældende
over for sagsøgte.
det er ubestridt, at stelnummeret på motorcyklen ikke er ægte, og at motorcyklen ikke er en
original harley davidson, og at den som følge heraf ikke kan indregistreres i danmark, uanset
den tidligere har været det. da motorcyklen er solgt som en harley davidson motorcykel sva-
rer den ikke til den betegnelse, hvorunder den er solgt. det må endvidere anses for en afgø-
rende forudsætning for et forbrugerkøb af en motorcykel, at den lovligt kan benyttes til kørsel
her i landet. denne forudsætning må sidestilles med en tilsikring, jf. herved vestre landsrets
dom gengivet i u.2009.2003v. motorcyklen lider herefter af en væsentlig mangel.
efter bs forklaring lægger retten til grund, at han i forbindelse med handlen var i besiddelse
af en indregistreringsattest, hvoraf fremgik stelnummeret, samt at motorcyklen var en harley
davidson. det må endvidere lægges til grund, at forretningen først året efter blev autoriseret
forhandler af harley davidson motorcykler, og at han ikke i 2005 havde mulighed for at fore-
tage yderligere kontrol af stelnummeret ved opslag i edb-registre. der er endvidere ikke
grundlag for at antage, at det på daværende tidspunkt var almindelige kendt, at der særligt
med harley davidson motorcykler forefandtes motorcykler med falske stelnumre.
efter bevisførelsen er der herefter ikke grundlag for at anse det for godtgjort, at sagsøgte i
forbindelse med handlen har handlet i strid med almindelig hæderlighed eller groft uagtsomt.
da der ikke er ydet garanti som angivet i købelovens § 83, og da sagsøgeren først har rekla-
meret efter udløbet af den absolutte reklamationsfrist i bestemmelsen, er sagsøgeren herefter
                                             - 9 -
afskåret fra at påberåbe sig, at motorcyklen som følge af de anførte forhold er behæftet med
en mangel, hvorfor sagsøgtes påstand om frifindelse tages til følge.
efter sagens udfald skal a betale bs sagsomkostninger, der fastsættes til 30.000 kr. til dæk-
ning af udgifter til advokat. retten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens øko-
nomiske værdi og omfang.
thi kendes for ret:
sagsøgte, b, frifindes.
inden 14 dage skal a i sagsomkostninger betale 30.000 kr. til b.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark