text:
- cri
                                       udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                          dom
afsagt den 30. april 2013
h-54-11                          de lokale landmandsforeningers
                                 fællesskab for principsager
                                 s.m.f. gårdejer søren melvej
                                 (advokat johannes grove nielsen)
                                 mod
                                 dlg a.m.b.a.
                                 (advokat torben byskov petersen)
h-55-11                          de lokale landmandsforeningers
                                 fællesskab for principsager
                                 s.m.f. gårdejer lars juel hansen
                                 (advokat johannes grove nielsen)
                                 mod
                                 dlg a.m.b.a.
                                 (advokat torben byskov petersen)
                                 og
                                                   -2-
h-75-11                                de lokale landmandsforeninger
                                       fællesskab for principsager
                                       s.m.f. i/s traun ii
                                       v/interessenterne niels og mogens ulriksen
                                       (advokat johannes grove nielsen)
                                       mod
                                       danish agro a.m.b.a.
                                       (advokat jesper altamirano)
indledning
sagerne har været behandlet sammen og handler alle om, hvorvidt spirede frø i raps er en
køberetlig mangel, der har berettiget de sagsøgte grovvareselskaber dlg a.m.b.a. (dlg) og
danish agro a.m.b.a. (danish agro) til at foretage regulering og prisnedsættelse for spirede
frø ved afregningerne af sagsøgernes leverancer af raps i august - september 2010.
påstande
gårdejer søren melvej har nedlagt påstand om, at dlg skal tilpligtes at anerkende, at dlg
ikke ved afregninger til ham (sagsøgeren) for levering af raps i august 2010 har været beret-
tiget til at foretage fradrag for ”spirede frø”.
gårdejer lars juel hansen har nedlagt påstand om, at dlg skal tilpligtes at anerkende, at
dlg ikke ved afregninger til ham (sagsøgeren) for levering af raps i august 2010 har været
berettiget til at foretage fradrag for ”spirede frø”.
i/s traun ii v/interessenterne niels og mogens ulriksen har nedlagt påstand om, at danish
agro skal tilpligtes at anerkende, at danish agro ikke ved afregninger til interessentskabet
for levering af raps i august-september 2010 har været berettiget til at foretage fradrag for
”spirede frø”.
                                                -3-
dlg har nedlagt påstand om frifindelse.
danish agro har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagerne
sagsøgerne driver alle landbrug og har handlet med de sagsøgte grovvareselskaber dlg og
danish agro i mange år, herunder med raps.
søren melvej og lars juel hansen har henholdsvis den 19. februar 2010 og 3. december 2009
indgået aftale med dlg om køb (salg) af henholdsvis 185.000 kg raps og 200.000 kg raps. det
fremgår af købsbekræftelserne, at der er tale om køb af ”gode sunde varer”, og der henvises
til kvalitetskravene i afregningsbetingelserne og dlg’s generelle handelsbetingelser.
af dlg’s afregningsbetingelser ”høsten 2010” fremgår bl.a. for så vidt angår eksporthvede
og maltbyg, at der sker kvalitetsregulering for spirede kerner. der er ikke anført en tilsva-
rende regulering for raps. af dlg’s handelsbetingelser fremgår bl.a., at landmanden inden
aflæsning skal oplyse dlg, hvis der ikke er tale om gode sunde varer, og at dlg på samme
måde skal meddele landmanden, hvis det ved aflæsning konstateres, at det ikke er gode
sunde varer.
i/s traun ii har den 23. december 2009 indgået en lignende aftale med danish agro om køb
(salg) af 300.000 kg raps. det fremgår af avlskontrakten, at det er til industriformål, og at det
skal være ”gode sunde varer”. for så vidt angår levering og afregning henvises der til da-
nish agros generelle kornkøbsbetingelser ”levering af afgrøder i høst” og ”høstinformation
2010”.
i ”høstinformation 2010” er der for både hvede og maltbyg anført en reguleringsmulighed
ved spirede kerner. der er ikke anført en tilsvarende reguleringsmulighed for raps, men der
er et særskilt afsnit om grønne og spirede kerner. i 2011-udgaven af høstinformationen er
dette afsnit omskrevet til at gælde for spiringer i alle typer af afgrødeleverancer.
                                                -4-
sensommeren 2010 var usædvanlig regnfuld. i august faldt der således gennemsnitligt 124
millimeter regn, svarende til 57 millimeter eller 85 % mere end normalt i årene 1961-1990.
kombineret med varmen skabte den omfattende nedbør optimale betingelser for spiringer i
afgrøder, herunder også i raps, hvilket ellers ikke var set før.
ved en landsmands levering af rapshøsten til grovvareselskabet blev der udtaget en prøve til
brug for analyse af vand- og olieindhold og urenheder. som bekræftelse, dokumentation og
afregningsgrundlag for leverancerne blev der efterfølgende sendt en såkaldt oplagsnota til
landmanden med oplysning om analyseresultaterne og kvalitetsreguleringer samt afregning.
af de fremlagte oplagsnotaer fremgår følgende om de omtvistede rapsleverancer:
søren melvej leverede i perioden 7 – 21. august 2010 14 læs raps til dlg med spirings-%’er
på mellem 0,00 % og 30,00 %. lars juel hansen leverede den 23. august 2010 5 læs raps til
dlg med spirings-%’er på mellem 7,2 % og 23,9 %. i/s traun ii leverede den 31. august 2010
og den 15. september 2010 24 læs raps til danish agro med spirings-%’er på mellem 0,00 %
og 8,00 %.
der er for alle sagsøgerne sket prisregulering (fradrag) for spirede frø, så der kun er betalt
for den såkaldte ”renvare”. reguleringen er foretaget % for %, dvs. i forholdet 1:1, dog sådan
at grovvareselskaberne maksimalt har foretaget fradrag for 30 % spirede frø.
dlg har fået foretaget kontrolanalyser af en del af rapsleverancerne hos det uafhængige
analyseinstitut eurofinns. alle disse analyser har vist højere spirings-%’er end de %’er, dlg
har lagt til grund ved afregningerne over for sagsøgerne.
alle sagsøgerne har under hovedforhandlingen frafaldet indsigelserne mod de sagsøgtes
analyseresultater om spirings-%’er og indsigelsen mod, at de sagsøgte har lidt et økonomisk
tab ved videresalget af rapshøsten. de fremkomne oplysninger herom kan således lægges til
grund.
                                                  -5-
til belysning af begrebet ”gode sunde varer” samt betydningen af spiringer i raps har været
fremlagt følgende materiale:
         fotos af almindelig og spirede raps.
         unified contract terms for the germen creaks trade, 1. august 1995, med kvali-
          tetskrav om sunde varer
         dansk erhvervs slutseddel gældende fra 1. juli 2000, herunder med kvalitetskravet
          ”gode sunde varer”.
         dansk landbrugs ”aftale vedr. afregning af korn, ærter og raps, marts 2004” (op-
          hævet 1. juli 2007) og ”kornmodtagelse 2010” fra brødr. ewers: anvender begrebet
          ”gode sunde varer” og nævner, at kornpartier med synlige spirer ikke kan betegnes
          som gode sunde varer.
         federation of oils, seeds and fats associations ltd, fosfa, standardkontrakt nr.
          4a af 1. september 2010, nr. 53 af 1. september 2008 og nr. 26 af 1. september 2010:
          anvender alle betegnelsen “good merchantable quality”.
         official grain grading guide canola and rapeseed, august 2010: med definition af
          spiret raps. det anføres bl.a., at spiret raps anses som en totalskadet afgrøde.
         cfr gafta contract barley (udateret): om byg anvendes kvalitetsbetegnelsen
          ”sound, loyal and merchantable quality”.
         artiklen “effect of sprouting on the quality and composition of canola seed and
          oil”, 9. juni 2005, med redegørelse for den skadelige virkning af spiret raps.
         ugebrev fra gefion, 17. september 2010: det anføres bl.a., at spirede rapsfrø er en
          kvalitetsforringelse og besværliggør fremstillingsprocessen.
forklaringer
der er under sagen afgivet partsforklaringer af søren melvej, lars juel hansen og niels ul-
riksen samt vidneforklaringer af poul claudio pelsen, henning fogh, lars fall thorø, bjarne
ottesen, torben christensen, fritz hansen og per villumsen.
                                                  -6-
søren melvej har forklaret, at han er 41 år og har været landmand siden 1999. han har dyrket
raps i alle årene og har hverken før eller efter 2010 oplevet spiret raps. i 2010 begyndte han at
høste rapsen i starten af august, men herefter kom der regn i 14 dage, hvor han ikke kunne
høste. efter regnen høstede han færdig hurtigst muligt. der var hverken svampe, skadedyr
eller ekskrementer i rapsfrøene, og han betragtede frøene som en god og sund vare. der var
spirede frø i høsten, men hans markmand, som leverede læssene til dlg, blev ikke afvist ved
aflæsningen, og dlg sagde ikke, at rapsfrøene ikke var sunde varer. frøene blev vejet, og
der blev taget prøver på normal vis. han ved ikke, om markmanden var med under prøve-
tagningen. markmanden bad ikke om at få foretaget parallelprøver, og det ville han heller
ikke selv have gjort. han har ikke efterfølgende set de bagvedliggende analyseresultater.
markmanden har fortalt, at frøene ikke blev læsset af et specielt sted eller i en speciel bunke
for spiret raps. markmanden oplyste ikke ved aflæsningen, at der var spiret raps, for det
kunne man tydeligt se. han oplevede det ikke selv som et problem, at der var spirede frø.
han vidste ikke før denne sag noget om frie fedtsyrer. han modtog oplagsnotaerne ca. 14
dage efter leveringen. der var intet følgebrev, og der var ikke gjort opmærksom på, at der
var indsigelser på grund af spirede frø. han opfattede ikke oplagsnotaerne som et juridisk
dokument og en indsigelse, men han forstod, at der var blevet reguleret for spirede frø, og at
han ikke havde fået betaling for spirede frø. han fik kun betaling for den såkaldte renvare.
han kontaktede derfor straks anders vestergaard nielsen, som var hans kontaktperson i
dgl, telefonisk og sagde, at han ikke kunne acceptere prisreduktionen. anders vestergaard
nielsen sagde, at han ikke kunne udtale sig om det, og at han ikke rigtig vidste, hvad han
skulle gøre ved det, fordi det var sådan et generelt problem i høsten 2010. han spurgte, om
han kunne få den kasserede raps udleveret, men det kunne han ikke. han er ikke tidligere
blevet reguleret for spirede frø. han leverede i alt 160.000 kg, men han havde ifølge aftalen
forpligtet sig til at levere 185.000 kg, så han foretog erstatningskøb op til de 185.000 kg for at
opfylde aftalen med dlg. dlg har ikke fortalt ham, hvad rapsen skal bruges til. købsaftalen
var skrevet af dlg, og han havde ingen mulighed for at ændre i den. i forbindelse med hø-
sten 2010 talte han selv med andre landmænd om, at der var spirer i rapsen, og der blev også
snakket en del om det i brancheforeningen mv. de drøftede ikke grovvareselskabernes beta-
ling, men han ved, at de andre landmænd også blev reguleret for spirede frø.
                                                -7-
lars juel hansen har forklaret, at han er 53 år og har været landmand siden 1985. han har
dyrket raps i de fleste af årene og havde aldrig før 2010 oplevet spiret raps. i 2011 og 2012 har
der også været en lille smule springer. hen over sommeren 2010 var regn og fugtighed et
stort problem. han høstede rapsen så hurtigt han kunne, efter at regnen stoppede, og der var
hverken svampe, skadedyr eller ekskrementer i. han opfattede derfor rapsen som en god og
sund vare. det ville ikke have været forsvarligt at høste tidligere. da han høstede, kunne han
se, at der var spirede frø, men han kunne ikke vurdere omfanget. han troede i øvrigt ikke, at
det havde nogen betydning i forhold til afregningsbetingelserne, og han havde klart forven-
tet at få fuld betaling. han kunne ikke have gjort noget for at undgå det. den høstede raps
blev lagt på marken hos ham og blev efterfølgende hentet af dlg. dlg tog ingen prøver og
kommenterede ikke, at der var spirede rapsfrø. han har ikke modtaget de bagvedliggende
analyseresultater af eventuelle prøver. han oplyste ikke selv, at der var spirede frø i rapsen,
idet han ikke kunne se, at det var et problem. han blev først opmærksom på fradraget og
prisreguleringen, da han modtog oplagsnotaerne ca. 1 uge efter leveringen. der var ingen
følgebrev med oplagsnotaerne, og han vidste ikke, at der med reguleringen var tale om en
reklamation, men han kunne godt se, at der var sket en prisreduktion. han bad dog ikke om
at få lavet en parallelprøve. han ringede til sin kontaktperson i dlg jesper poulsen i løbet af
få dage, men jesper poulsen kunne ikke give ham nogle konkrete svar, og han følte sig lidt
holdt hen i snak. de talte efterfølgende sammen ad flere omgange. da afregningen kom, tog
han igen fat i jesper poulsen, men også uden resultat. han ved ikke, hvad dlg skulle bruge
rapsen til. han var også før denne sag bekendt med begrebet frie fedtsyrer, men han vidste
ikke, hvilken betydning spiring har for dette. han bekræftede, at han køber såsæd af dlg,
og at han aldrig har oplevet spirede frø heri.
niels ulriksen har forklaret, at han er 51 år og har været landmand siden 1990. han har dyr-
ket raps i alle årene og har ikke før 2010 oplevet spiret raps. i 2012 oplevede han enkelte læs
med 1-2 % spirede frø. sommeren og august 2010 var plaget af voldsom regn, så man kunne
ikke høste til tiden. han havde hørt, at andre landmænd havde oplevet spirede rapsfrø, før
regnen kom, og han kiggede derfor flere gange i sine egne marker, men han så ingen spirede
rapsfrø. da regnen stoppede, høstede han rapsen først, for at undgå problemer med spiring.
under selve høstarbejdet kunne de ikke se spirerne, fordi der var så få. det var hans ansatte,
                                                 -8-
der leverede rapslæssene til dlg. de var med under prøvetagningen og havde set frøene
under mikroskop. man kunne der se, at der var lidt spirer i frøene, og det havde dlg gjort
opmærksom på. han har ikke fået de bagvedliggende analyseresultater. rapsfrøene blev ef-
ter prøvetagningen læsset af i en stor bunke. alle hans læs blev leveret inden 31. august 2010.
han var også før denne sag bekendt med begrebet frie fedtsyrer, men han var ikke bekendt
med konsekvenserne af spiring. han modtog de sidste oplagsnotaer ca. 3 uger efter leverin-
gen, og der var ikke noget følgebrev. han vidste ikke, at notaerne skulle opfattes som juri-
disk dokumenter og reklamation, men han forstod godt, at han var blevet prisreguleret for
spiring. han kontaktede derfor inden for samme uge henrik hansen, der var hans primære
kontaktperson hos danish agro. henrik hansen slog det imidlertid noget hen og kunne ikke
give klare svar. han fulgte telefonisk og personligt op på reklamationen, men ikke skriftligt.
han kunne ikke forstå hvorfor, der var sket prisregulering for de spirede frø, eftersom den
mulighed ikke fremgik af handelsbetingelserne. men han ved godt, at han ikke fik betaling
for urenheder. han troede ikke, at man kan frasortere de spirede frø. på hans avlskontrakt
står der, at rapsen skal bruges til industriformål, og han regnede med, at det var til biodiesel.
han vidste på det tidspunkt ikke yderligere om, hvad dlg skulle bruge rapsen til. indholdet
af høstinformation 2010 var skrevet alene af danish agro.
poul claudio pelsen har forklaret, at han er direktør i dlg. i 2010 var han underdirektør i
dlg og havde blandt andet ansvar for raps. rapsen bruges primært på egne møller til frem-
stilling af koldpresset raspolie og andre olier til madvarer. resten sælges engros til blandt
andet selskabet scanola. begrebet ”gode sunde varer” i købsbekræftelserne betyder, at dgl
køber raps i standardkvalitet og forventer at modtage gode og sunde varer, der kan sælges
videre uden fradrag. landmændene sælger rapsen helt op til ca. 9 – 10 måneder før høsten,
og der bruges lang tid på at forhandle pris og overveje rette timing. afregningsbetingelserne
fremgår af hjemmesiden. det er rigtigt, at der i ”aftale vedr. afregning af korn, ærter og
raps” fra 2004 ikke står der noget om spiret raps, men det skyldes alene, at man aldrig havde
set spiret raps før og jo ikke kan forudse alting. men der er ingen tvivl om, at spiret raps ikke
er en god og sund vare. i starten af august 2010 gik det fint med høsten, men så kom der
massiv regn i små to uger, og herefter opstod der store problemer med spiret raps. problemet
var størst på fyn og sjælland. han rådførte sig med en varemægler og fik at vide, at engros-
                                                   -9-
salg med synlige spirer ikke var muligt. det var derfor heller ikke muligt at prisfastsætte den
spirede raps. dlg overvejede aldrig at afvise leveringerne, da det ganske ikke var praktisk
muligt eller ønskeligt hverken for landmændene eller for grovvareselskabet, som jo er ejet af
landmændene. han havde en dialog med oliemøllen om, hvad der kunne gøres, og han vid-
ste, at der ved salg til fx scanola ville blive foretaget fradrag med 1:1. dlg besluttede derfor
at gøre det samme over for landmændene. dlg besluttede samtidig at indføre den maximale
grænse på 30 % spiring. det skete ud fra en samlet skønsmæssig vurdering. han var ikke
dengang bekendt med, at der i tyskland er en bagatelgrænse på 6 %, og de drøftede heller
ikke at indføre en så lav grænse i dlg. meddelelsen om, hvordan den spirede raps skulle
håndteres, blev straks givet videre til alle ansatte i dlg, og der blev reguleret ens i forhold til
alle landmænd. i dlg’s videresalg var der hverken en maksimal grænse på 30 % eller en ba-
gatelgrænse. spirede rapsfrø kan ikke frasorteres under rensningen. spiringsprocessen kan
kun stoppes ved tørring og nedkøling. spiringen får mængden af frie fedtsyrer, ffa, til at
stige, hvorefter rapsen ikke kan bruges til koldpresset olie. dlg modtog i alt 75.000 kg spiret
raps og kunne slet ikke tørre det hele. de valgte at tørre det, de havde kapacitet til, og tørre-
de det til ned under de normale 9 % fugtighed. landmændene betalte ikke for den ekstra
tørring. de videresendte den tørrede raps til møllen i agersted, som kunne trække ffa ud af
olien. det var umuligt at forudse, hvad det hele ville ende med, så dlg påtog sig faktisk en
risiko, som man ikke kunne forudse omfanget af. de har fået flere indsigelser end fra land-
mændene i disse tre sager, men det har ikke været ret mange.
henning fogh har forklaret, at han er direktør i danish agro, da, og har ansvaret for den
grønne linje vedrørende stalde og afgrøder. han har været i alt 26 år i branchen. sommeren
og høsten 2010 var særdeles våd. det har også betydning for høsten, hvornår landmændene
vælger at høste, hvilken høstemetode der bruges, og hvilken sprøjtestrategi der anvendes.
der var store regionale forskelle på omfanget af spiring i rapsen. da imødegik spiringen ved
at tørre rapsfrøene i større omfang og havde meget arbejde og mange udgifter til transport til
tørrerier. når afgrøderne modtages, bliver de vejet, og der udtages en prøve til laboratoriet
samt en parallelprøve. herefter læsses varerne af, og der foretages afregning og regulering i
forhold til de faste parametre, som det fremgår af oplagsnotaerne. der foretages ikke andre
analyser end det, der fremgår af oplagsnotaen, og der eksisterer ikke nogen bagvedliggende
                                                 - 10 -
analyser. landmændene ved godt, at der sker afregning i henhold til de såkaldte renvarer,
og at der kun betales for renvaren. han går også ud fra, at landmændene ved, hvad rapsen
bruges til. fradraget i das videresalg af den spirede raps var større, end det fradrag, de gav
landmændene. reguleringen over for landmændene var 1:1. denne fradragsmodel er fast
branchekutyme og blev i øvrigt udøvet med stor forsigtighed, fordi de kun foretog fradrag
for frø med synlige spirer. de foretog således ikke fradrag for frø med lyse pletter, selv om
disse senere helt sikkert vil udvikle sig til spirer. modellen tilgodeså altså landmændene, og
det harmonerer godt med andelstanken. den maximale spiringsgrænse på 30 % blev fastsat
efter et samlet skøn. da overvejede ikke på noget tidspunkt at indføre en bagatelgrænse,
men de fandt senere ud af, at andre lande havde indført bagatelgrænser. de drøftede ikke
deres ordning med andre, men brugte blot deres normale fradragsmodel. de overvejede på
et tidspunkt, om de skulle afvise den spirede raps, men ønskede ikke denne løsning, da det
ikke ville harmonere med andelstanken. da har ikke registreret klager fra andre landmænd
end i disse tre sager, så ham bekendt har der ikke været andre.
lars fall thorø har forklaret, at han er direktør i dlg på fyn og har ansvar for den samlede
forretning på fyn. han har 31 års erfaring i branchen og har været ansat i dlg i 10 år. han
har beskæftiget sig med raps i alle årene. opkøb af raps sker i tæt dialog med landmændene.
rapsen handles som en standardvare på standardbetingelser og købes længe før, den høstes.
rapshøsten i 2010 startede senere end normalt. nogle landmænd er begyndt at sprøjte raps
for at få en senere modning og derved et større udbytte. de landmænd, der høstede raps i
starten af august, leverede gode og sunde frø uden spiring. men så kom der voldsom regn i
næsten to uger, og da høsten kunne begynde igen, var rapsen begyndt at spire. han havde
aldrig set dette før. ingen i dlg eller branchen i øvrigt var bekendt med, at raps kunne spire,
og de anså det derfor ikke som et problem til at begynde med, men der gik hurtigt lidt panik
i branchen, og en af deres konkurrenter begyndte at foretage prisreduktion for spirede frø.
dlg’s centrale kornafdeling, hvor blandt andet dlg’s direktør poul claudio pelsen er med,
undersøgte markedet for at finde ud af, hvordan andre håndterede dette, og man besluttede
på denne baggrund, at de spirede frø skulle trækkes fra. han har ikke selv været med til at
fastsætte den maximale grænse på 30 %. det var ikke en praktisk mulighed, at landmændene
skulle tog rapshøsten med tilbage, for de ville ikke kunne stoppe spiringsprocessen alligevel,
                                               - 11 -
så de fleste landmænd var faktisk taknemmelige for, at dlg trods alt tog imod den spirede
raps. rapsleverancerne blev læsset af i forskellige bunker afhængig af, om der var spirede frø
i læssene eller ikke. men de enkelte landmænds rapsleverancer blev ikke delt op. når de
havde taget en prøve af leverancen, kom rapsfrøene under mikroskop, og de tog de spirede
frø fra og vejede dem. de tog kun prøver fra de læs, hvor der var synlige spirer i frøene. de
spirede frø tørrede de ned til 6 - 7 % fugtighed hurtigst muligt, men landmændene betalte
kun for nedtørring til de normale 9 % fugtighed. til sammenligning har et uafhængigt og
meget anerkendt analysebureau, eurofins analyser, vist langt højere mængder af spirede frø
i de samme prøver. når man ser på de spirede rapsfrø, er det helt tydeligt, at der ikke er tale
om en god og sund vare.
bjarne ottesen har forklaret, at han nu er pensioneret, men før har været ansat i dlg i 44 år.
han var hos dlg i ringe og passede brovægten, dvs. der hvor landmændene afleverer og
får vejet deres høst. når landmanden kom med sit læs, kørte landmanden op på brovægten,
et spyd blev sænket ned i vognen og opsugede en gennemsnitsprøve af frøene. frøene blev
herefter suget ind i en stor spand, som han, og nogle gange også landmanden, kiggede på.
der blev taget en vejledende prøve, og resten blev lagt i en pose og sendt til laboratoriet. han
og den enkelte landmand talte om prøven. de spirede rapsfrø kunne ses tydeligt i prøverne.
der var en bunke raps med synlige spirer og en uden synlige spirer. han anviste den enkelte
landmand hvilken bunke, der skulle læsses af i. der kom omkring 10- 15 landmænd i timen
og læssede af. han husker tydeligt, at søren melvej læssede af i ringe, men det var oftest
melvejs medhjælper, der fragtede høsten. han husker ikke specifikt kvaliteten af melvejs
rapsfrø i 2010. han diskuterede ikke pris med landmændene.
torben christensen har forklaret, at han er varemægler og har haft selvstændig virksomhed
siden 1977. han formidler køb og salg engros og fortrinsvis til udlandet. han mener ikke, at
rapsfrø med 23 - 30 % spiringer vil kunne sælges - heller ikke med fradrag. fradraget ville i
givet fald blive meget stort og ikke nødvendigvis som 1:1. raps handles på standardvilkår.
han husker, at hans firma i efteråret 2010 solgte et parti raps med op til 5 % spirede rapsfrø i.
                                                - 12 -
fritz hansen har forklaret, at han er direktør i dagrofa, som er forening for grovvareselska-
ber. vedrørende ”aftale vedr. afregning af korn, ærter og raps” fra 2004 forklarede han, at
han havde set denne aftale før. gennem de sidste ca. 50 år har der været tilsvarendes aftaler i
alle år, på nær i alt ca. 10 år. han har været med til at forhandle sådanne aftaler. i 2000 æn-
drede man formuleringen blandt andet i afsnittet om gode og sunde varer, fordi der havde
været nogle eksempler med spiret korn. der er kun nævnt ”kornpartier”, fordi man kun
kendte til spiret korn, men i princippet kunne lige så godt også have stået raps. man ønskede
at stramme ordvalget og sætte nogle eksempler ind, men det er ikke en udtømmende liste.
en spiret vare – uanset om det er korn eller raps - er en beskadiget vare. skaden kan have
større eller mindre betydning alt afhængig af, hvad varen skal bruges til. rug kan ikke bru-
ges til rugbrød, hvis den er spiret, og maltbyg kan ikke bruges til ølproduktion, men begge
dele kan bruges til foderkorn. når først der er synlige spirer, kan spiringsprocessen ikke
stoppes, og der vil komme flere spiringer i frø, hvor man bare endnu ikke kan se spiringerne.
det er derfor ikke hverken muligt eller tilstrækkeligt at prøve at sortere de synligt spirede frø
fra. spiringsprocessen kan kun stoppes ved tørring og nedkøling. grovvareselskaberne ind-
køber varerne, længe før høsten, og man er derfor nødt til at have nogle reguleringsmeka-
nismer, som kan tage højde for forhold, man ikke kan se eller forudse på handelstidspunktet.
han husker ikke at have oplevet spiret raps i sine 37 år i branchen, men han mener, at det
måske kan dukke op i begrænset omfang hvert 10. -15. år.
per villumsen har forklaret, at han er driftschef i oliemølleselskabet scanola, der ejes af nogle
grovvareselskaber. han er kommercielt ansvarlig for drift og salg af selskabets produkter.
over 95 % af raps anvendes til industriformål, fx olie. man forvarmer rapsfrøet og presser
det derefter, samtidig med at man adskiller væsken. dvs. man adskiller olien fra proteinet.
olien bruges til madolier og biodiesel, og proteindelen bruges til rapskager som kvæg- og
kyllingefoder. i 2010 så de meget høje spiringsmængder i rapshøsten. ved spiring sker der en
opvarmning, der giver risiko for silobrande i møllen, hvilket kunne have store økonomiske
konsekvenser. på scanola havde de to begyndende silobrande, som de heldigvis fik stoppet.
de var derfor nødt til at have ekstra mandskab for at overvåge siloerne. derudover kan spi-
rede rapsfrø let blokere filtrene i pressen, hvilket også har store økonomiske konsekvenser.
spiringen giver en forøgelse af de fri fedtsyrer, ffa, og betyder, at olieindholdet i rapsfrøet
                                                - 13 -
falder. en forøgelse er samtidig fuldstændigt ødelæggende for produktionen af biodiesel.
scanola har altid størst fokus på værdiforringelse af olien, da olien er den dyreste bestanddel
af rapsfrøet. scanolas købere opererer med en meget lav ffa-grænse, og derfor var de også
nødt til i 2010 at regulere danish agro ved køb af deres raps. alle blev reguleret ens og % for
% (1:1). hvis han selv havde kunnet vælge, ville han gerne have været helt fri for at modtage
og behandle den spirede raps. det kan ikke lade sig gøre rent praktisk at adskille de spirede
rapsfrø fra de ikke spirede frø.
procedure
gårdejer søren melvej, gårdejer lars juel hansen og i/s traun ii v/interessenterne niels og
mogens ulriksen har gjort gældende, at dlg’s og danish agros specifikke handelsbetingel-
ser ikke hjemler ret til regulering for spirede frø i raps, og at dlg og danish agro som kon-
cipister er nærmest til at bære risikoen for uklarheder i parternes aftalegrundlag. dlg og
danish agro har endvidere fortabt eventuelle misligholdelsesbeføjelser, herunder retten til
forholdsmæssigt afslag og/eller erstatning, idet de ikke har reklameret rettidigt og behørigt
og ikke har involveret sagsøgerne i de tiltag, der blev sat i værk for at fastslå skadens om-
fang. spiringerne kunne konstateres visuelt ved levering, og der skal derfor efter købeloven
reklameres straks. det skete ikke. det forhold, at sagsøgerne ikke selv gjorde opmærksom på
de spirede frø, idet de ikke mente, at det var et problem, betyder ikke, at grovvareselskaber-
ne ikke behøver at reklamere. fremsendelse af oplagsnotaer uden følgebrev og uden angi-
velse af mangelsindsigelse opfylder ikke betingelserne for behørig og rettidig reklamation.
alle sagsøgerne har efter modtagelse af oplagsnotaerne kontaktet henholdsvis dlg og da-
nish agro herom og har dermed reklameret rettidigt og korrekt.
       det bestrides, at en leverance med spirede frø i mængder som de her foreliggende er
mangelfuld. en mangel foreligger kun, hvis salgsgenstanden er anderledes end garanteret af
sælger eller med rette forudsat af køber. der er ikke i nærværende sager givet garanti eller
tilsikring. det bestrides således, at udtrykket ”gode sunde varer” kan anses som en garanti
eller tilsikring. udtrykket er derimod alene en anprisning og ikke en aftalt betingelse.
       det er ubestridt, at forekomsten af spirede frø skyldes vejrforholdene, og selv om det
var sjældent forekommende, måtte dlg og danish agro som professionelle aftagere vide, at
                                                  - 14 -
det kunne forekomme og have orienteret sig om, hvad man gjorde i andre lande. hvis de øn-
skede at gøre særlige beføjelser gældende vedrørende spirede rapsfrø, burde de have indfø-
jet forståelige bestemmer herom i leveringsbetingelserne. betingelserne indeholder imidler-
tid kun vilkår for regulering for spiringer af visse andre afgrøder, men ikke for raps. man må
derfor kunne slutte modsætningsvis, så der ikke er grundlag for regulering for spiret raps.
dlg og danish agro er nærmest til at bære risikoen for uklarhederne i aftalegrundlaget.
danish agro har da også ændret afsnittet om spiring fra 2010 til 2011, så det nu indeholder
en reguleringsmulighed for spiret raps.
       hvis retten måtte fastslå, at der foreligger en mangel, og at dlg’s og danish agros
mangelsbeføjelser ikke er bortfaldet på grund af manglende reklamation, gøres det gælden-
de, at der ikke foreligger en værdiforringende mangel, og at dlg og danish agro derfor ik-
ke har krav på forholdsmæssigt afslag. det har ingen betydning, om dlg og danish agro
har lidt et tab ved videresalget, hvilket i øvrigt ikke bestrides.
dlg har gjort gældende, at det fremgår af købsbekræftelserne og dlg’s handelsbetingelser,
at gårdejerne søren melvej og lars juel hansen skulle levere ”gode sunde varer”. de har så-
ledes tilsikret levering af raps, der lever op til betegnelsen gode sunde varer, og det er ikke
tilfældet, når en ikke uvæsentlig del af rapsfrøene er spiret. betegnelsen ”gode sunde varer”
er en generel kvalitetsnorm og en i branchen og internationalt anerkendt og indarbejdet
standard, der finder anvendelse såvel i engrosmarkedet som i forbindelse med de danske
grovvareselskabers handel med primærlandbruget. normen indebærer bl.a., at de leverede
produkter ikke må indeholde spirer og fremgår bl.a. af ”aftale vedr. afregning af korn, ærter
og raps” indgået af dansk landbrug og dakofo. det forhold, at spiret raps ikke var nævnt
specifikt i internationale standarder eller dlg’s betingelser skyldes alene, at dette indtil 2010
var meget usædvanligt. derimod nævnes, at spiring i f.eks. eksporthvede og maltbyg medfø-
rer en lavere afregningspris, og det gælder tilsvarende for andre afgrøder. forekomsten af
spirede rapsfrø i høsten 2010 var stort set uden fortilfælde, og dlg havde derfor ingen an-
ledning til at nævne spiret raps i handelsbetingelserne eller ved aftalernes indgåelse, hen-
holdsvis den 2. december 2009 og den 19. februar 2010. den omstændighed, at spirede frø
ikke er anført som et kvalitetsregulerende kriterium i afregningsbetingelserne, høsten 2010,
                                                 - 15 -
medfører ikke, at spirede frø kan anses som ”gode sunde varer”, og sagsøgerne kan ikke ha-
ve haft en forventning om, at der kunne sluttes modsætningsvis.
        de spirede frø var en væsentlig værdiforringende mangel, der berettigede til et for-
holdsmæssigt afslag i købesummen svarende til det fradrag, dlg har foretaget 1:1 for den
spirede raps. de spirede frø forringede kvaliteten af rapsen og dermed handels- og anven-
delsesværdien og har forøget dlg’s omkostninger. dlg har således fået lavere videresalgs-
pris og har haft ekstra omkostninger til håndtering af rapsen, herunder øgede omkostninger
til f.eks. raffinerings- og tørringsprocesser og til transport. dlg har også selv fået fradraget
for spirede frø i forholdet 1:1 i forbindelse med engrossalg. fradraget er beregnet på bag-
grund af ubestridte analyseresultater og desuden begrænset til synlige spirede frø.
        forekomst af spirede frø forringer generelt omsætteligheden og anvendelsen af raps,
uanset til hvilket formål rapsen skal anvendes. spiringen forhøjer indholdet af frie fedtsyrer
(ffa), som betyder, at rapsen ikke kan bruges til f.eks. koldpresset rapsolie til fødevarebrug.
rapsen var svær at sælge for dlg, og internationale opkøbere tilkendegav, at selv raps med
en andel af spirede frø på maximalt 6 % ikke kan betragtes som kontraktmæssig. i denne sag
var der tale om langt højere mængder af spirede frø. på trods af dette besluttede dlg, at ind-
føre et maksimalt fradrag for spiret raps på 30 % af købsprisen.
        sagsøgerne havde i henhold til parternes aftale en pligt til at give dlg besked inden
aflæsning af høsten, hvis den leverede raps ikke levede op til det aftalte, men det har ingen
af dem gjort på trods af, at de begge var klar over, at der var spirede frø i høsten. ved leve-
ring læsses rapsen af i en stor bunke og adskilles ikke fra andre rapsleverancer. den køres
herefter til tørring. da analyseresultaterne forelå meddelte dlg ved oplagsnotaerne det pro-
centvise indhold af spirede raps og foretog et mængdemæssigt fradrag. dlg har ladet et
uafhængigt analyseinstitut, eurofinns, foretage en sammenlignende analyse af nogle af de
læs raps, der blev leveret til dlg i høsten 2010. resultatet heraf viste, at dlg’s fradrag fak-
tisk var fastsat meget konservativt.
        dlg har reageret behørigt ved fremsendelse af oplagsnotaer umiddelbart efter leve-
ring, hvor der var foretaget fradrag for mængden af spirede rapsfrø. dette er en helt normal
procedure i branchen. sagsøgerne har altid modtaget analyseresultater på oplagsnotaer og
har ikke givet udtryk for, at denne procedure var ufyldestgørende eller uforståelig.
                                                 - 16 -
danish agro har gjort gældende, at høstinformation 2010 er en del af parternes aftalegrund-
lag og således også vilkåret heri om adgang til fradrag for spirede frø. det betyder, at uren-
heder, herunder spiringer, skal fradrages procent for procent. landmanden modtager derfor
ikke betaling for urenheder i den leverede høst, men kun for nettovægten af de rene tørrede
og rensede frø, ”renvaren”. det er endvidere en fast branchekutyme, at der for alle afgrøder
fradrages for urenheder procent for procent. det fremgår også af de fremlagte høstinformati-
onsblade og kornafregningsaftalen. dette reguleringsprincip er velkendt for landmændene.
det var helt usædvanligt, at raps indeholdt så mange spirede kerner som i høsten 2010.
       i/s traun ii har gennem flere år leveret raps til danish agro og har haft kendskab til
anvendelsen af de leverede rapspartier og rapsfrø i almindelighed. det fremgår endvidere
tydeligt af avlskontrakten, at rapsen skulle bruges til industriformål. det er oplagt, at spirede
frø er uønskede og skadelige/besværende, og den leverede raps er derfor af ringere beskaf-
fenhed og brugbarhed end aftalt og dermed mangelfulde. kornafregningsaftalen er et væ-
sentligt fortolkningsbidrag, eftersom langt de fleste af bestemmelserne er videreført i de en-
kelte grovvareselskabers høstbetingelser, også danish agros. som sælger har sagsøgeren
ifølge dakofos generelle betingelser en meddelelsespligt og burde derfor ved leveringen
have meddelt danish agro, at store dele af rapsen var spiret, men det skete ikke. spiringerne
beskadiger olieindholdet i rapsfrøene, og da danish agro udelukkende indkøber rapsfrøene
med henblik på videresalg til industriformål, dvs. udvinding af frøenes olieindhold, er der
således tale om en fysisk, faktisk, relevant og kendelig mangel.
       danish agro er ved videresalget blevet prisreguleret væsentligt mere end det fradrag,
danish agro har foretaget over for i/s traun ii. danish agro har lidt et økonomisk tab på ca.
9.768.668 kr. på indkøb og videresalg af rapsfrø og har haft en merudgift på i alt 23.345,30 kr.
til dækningskøb. hertil kommer, at bearbejdning af spirede rapsfrø forøgede produktions-
omkostninger med 10-20 %.
       køberetligt gøres det gældende, at der var tale om et handelskøb og et genuskøb, jf.
købelovens §§ 3 og 4, stk. 1, og at den leverede vare var mangelfuld, jf. princippet i købelo-
vens § 76, stk. 1, nr. 3 og 4, samt at i/s traun ii ansvarlig på objektivt grundlag, jf. købelovens
§ 43, stk. 3. danish agro er derfor berettiget til et forholdsmæssigt afslag, jf. købelovens § 43,
stk. 1, selvom manglerne eventuelt ikke kan anses som væsentlige, jf. købelovens § 43, stk. 2,
modsætningsvis.
                                               - 17 -
      de i sagen fremlagte oplagsnotaer er fremsendt til i/s traun ii i forlængelse af leveran-
cerne, og dermed har danish agro på tilstrækkelig vis meddelt i/s traun ii, at man ville fo-
retage fradrag. denne fremgangsmåde er fast kutyme i landbruget, og danish agro skal der-
for ikke foretage en egentlig reklamation derudover. købelovens regler om reklamation fin-
der således ikke direkte anvendelse i sagen, da de er fraveget ved kutyme.
      hvis grovvareselskaberne ikke kunne foretage regulering for spirede frø, ville det be-
tyde, at man fremover ville være nødt til at afvise partier med spirede frø. det ville dermed
blive praktisk umuligt for landmændene at komme af med sådan en høst og derfor indebære
meget store økonomiske tab for dem. dette ville stride mod andelstanken og mod formålet
om afsætningssikkerhed for landmændene. danish agro forsøgte at håndtere den uventede
situation med spiret raps i høsten 2010 ud fra de modsatrettede hensyn, at de økonomiske
konsekvenser måtte bæres af de landmænd, der havde leveret spiret raps, men samtidig at
landmændene fortsat var sikret afsætning for sine afgrøder.
sø- og handelsrettens afgørelse
det kan efter forklaringerne og sagens oplysninger i øvrigt lægges til grund, at spiring i raps
var et ukendt fænomen før høsten 2010, og at raps med spirede frø ikke kan anvendes til sit
primære formål, produktion af madolier.
alle sagsøgerne har under hovedforhandlingen frafaldet indsigelserne mod de sagsøgtes
analyseresultater om spirings-%’er i rapsleverancerne og mod, at de sagsøgte har lidt øko-
nomiske tab ved videresalget. oplysningerne herom kan herefter også lægges til grund.
det følger af parternes aftaler, at sagsøgerne skal levere ”gode sunde varer”. efter det, der er
fremkommet for retten, om indholdet af parternes aftalegrundlag og om den almindelige
forståelse af begrebet ”gode sunde varer” inden for branchen sammenholdt med det anførte
om de væsentligt forringede anvendelsesmuligheder af raps med spirede frø finder retten, at
raps med spirede frø ikke kan anses som en god sund vare.
                                                - 18 -
det kan ikke tillægges betydning, at muligheden for prisregulering for spiring i raps ikke er
nævnt udtrykkeligt i de sagsøgtes dagældende aftale- og afregningsvilkår - i modsætning til
spiring i andre typer af afgrøder - idet spiring i raps hidtil havde været et ukendt fænomen.
rapsleverancer med spirede frø lider således af en køberetlig mangel, som har berettiget de
sagsøgte grovvareselskaber, dlg og danish agro, til at foretage forholdsmæssigt fradrag i
købsprisen. efter oplysningerne i sagen, herunder om sædvanlig praksis i branchen og om
mængden af spirede frø i rapsleverancerne samt de sagsøgtes meromkostninger og tab ved
videresalg, er der ikke grundlag for at tilsidesætte den reguleringsmetode med fradrag efter
princippet 1:1, som de sagsøgte har anvendt.
efter oplysningerne om sædvanlig handels- og afregningspraksis mellem parterne og i bran-
chen i øvrigt er der endvidere ikke grundlag for at fastslå, at dlg og danish agro ved alene
at give meddelelse om fradraget for spirede frø i oplagsnotaerne ikke skulle have reklameret
behørigt og rettidigt over for sagsøgerne.
herefter frifindes dlg og danish agro for sagsøgernes påstande.
de lokale landmandsforeningers fællesskab for principsager skal som mandatar for gård-
ejer lars juel hansen og gårdejer søren melvej betale 60.000 kr. i sagsomkostninger til dlg
(sagerne h-54-11 og h-55-11) og som mandatar for i/s traun ii v/interessenterne niels og
mogens ulriksen betale 60.000 kr. i sagsomkostninger til danish agro (sag h-75-11).
ved omkostningsafgørelsen har retten lagt vægt på sagernes karakter og omfang, og at dlg
har været repræsenteret af samme advokat i de to sager mod dlg (sag h-54-11 og h-55-11).
                                      thi kendes for ret:
dlg a.m.b.a. og danish agro a.m.b.a. frifindes.
                                             - 19 -
de lokale landmandsforeningers fællesskab for principsager som mandatar for gårdejerne
lars juel hansen og søren melvej skal betale 60.000 kr. i sagsomkostninger til dlg a.m.b.a.
de lokale landmandsforeningers fællesskab for principsager som mandatar for i/s traun ii
v/interessenterne niels og mogens ulriksen skal betale 60.000 kr. i sagsomkostninger til da-
nish agro a.m.b.a.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8a.
anders madsen                           lotte wetterling                   john tyrrestrup
                                           (sign.)
                                       ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den


text:
                                           udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 6. januar 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident mi-
chael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, hans jørgen nielsen, uffe thustrup, ole lundsgaard
andersen og henrik ypkendanz.
v 150/03                       kunstmaler louise lego andersen
                               (advokat eigil lego andersen)
                               mod
                               lego holding a/s
                               (advokat peter-ulrik plesner)
indledning og påstande
sagen drejer sig navnlig om, hvorvidt det velkendte varemærke lego er til hinder for, at
louise lego andersen anvender l. lego som kunstnernavn og galleri lego som navn
for sit galleri.
louise lego andersen har nedlagt følgende påstande:
1. lego holding a/s skal anerkende, at louise lego andersen er berettiget til at signere
    sine malerier l. lego
2. lego holding a/s skal anerkende, at louise lego andersen er berettiget til at betegne
    sit galleri, hvori hun udstiller, og hvorfra hun sælger sine malerier, som galleri lego
                                                 2
lego holding a/s (i det følgende: lego) har påstået frifindelse og nedlagt selvstændige på-
stande om, at louise lego andersen skal:
1. ophøre med at bruge betegnelsen galleri lego og galleri lego
2. ophøre med at markedsføre sin virksomhed under domænenavnene louiselego.dk og
    galleri-lego.dk
3. ophøre med at bruge domænenavnene louiselego.dk og galleri-lego.dk og lade disse
    domænenavne afregistrere
4. ophøre med at anvende lego som meta-tag eller at angive lego som søgeord ved
    markedsføring på internettet
5. ophøre med at anvende e-mailadressen louiselego@hotmail.com, subsidiært ophøre
    med at anvende denne e-mailadresse erhvervsmæssigt
6. anerkende at være uberettiget til at anvende navnet l. lego og l. lego erhvervsmæs-
    sigt, herunder som signatur på malerier
7. anerkende at være uberettiget til at bruge navnet lego og lego, så det fremstår som ef-
    ternavn eller kunstnernavn og ophøre med sådan brug.
over for lego’s påstande 1-6, henholdsvis 7, har louise lego andersen påstået frifindelse,
henholdsvis afvisning, subsidiært frifindelse.
lego
i 1934 begyndte lego's stifter, ole kirk christiansen, at anvende lego som kendetegn for
legetøj.
      lego fik den 1. maj 1954 registreret lego som ordmærke for klasse 28: legetøj, dele
deraf og tilbehør dertil (ikke indeholdt i andre klasser) og den 8. marts 1962 for klasse 16:
undtagen læbeservietter, 17, 19, 35, 37 og 41.
      efter ansøgning af 10. marts 1997 fik lego efter navnelovens § 7, stk. 2, nr. 2, lego
optaget på justitsministeriet liste over beskyttede slægtsnavne.
      lego er registreret som ord- og figurmærke i de fleste af verdens varemærkeregistre.
af en markedsrapport udarbejdet af young & rubicam fremgår det, at lego i 2002 var det
bedst kendte varemærke blandt danskere med børn i alderen 0-11 år. lego var endvidere
det bedst kendte legetøjs-mærke i danmark.
                                               3
       af bogen ”superbrands – et indblik i 50 af danmarks stærkeste brands 2002” fremgår,
at ”lego mærket er et af de mest populære varemærker hos børnefamilier.”, og at
”…lego mærket ligger i dag på en international syvende plads over børnefamiliers fore-
trukne varemærker. i de store europæiske lande er lego mærket på top 10 over de højst
rangerende, internationale varemærker.”
       lego anvendes primært for lego's konstruktionslegetøj, men mærket bruges også for
tøj, tasker, bøger, ure, videoer og software, der markedsføres under mærkerne lego
wear og lego lifestyle. derudover indgår lego mærket i legoland forlystelses-
parkerne i danmark, england, tyskland og usa (californien).
       flere kunstnere, herunder sven dalsgaard, har anvendt legoklodser til at skabe kunst.
i legoland kan man endvidere opleve bygninger og landskaber samt portrætter og sta-
tuer af kendte personer som churchill, h.c. andersen og dronning elisabeth, alt udført i
lego-klodser.
       på lego’s hjemmeside www.lego.com findes bl.a. folderne gallery og 3d-gallery,
hvor lego-entusiaster fra hele verden udstiller deres egne lego-værker og -kreationer.
under folderen brick-o-lizer kan brugere uploade fotografier, som omregnes til mosaikbil-
leder af lego-klodser, som brugeren kan købe med byggevejledning.
louise lego andersen
louise lego andersen er født den 19. maj 1976. efternavnet og mellemnavnet har hun fra
sin moder og fra morfaderen, den kendte manuduktør i formueret, advokat ejgil lego an-
dersen, der blev døbt således den 26. oktober 1908.
       louise lego andersen åbnede i 2003 galleri lego på nørrebro. i galleriet udstiller
og sælger hun sine malerier, kunstkort og collager, ligesom hun fra galleriet tilbyder at ud-
føre særlige bestillingsarbejder.
       galleriet har en markise, på hvis kappe der tidligere stod galleri lego med skrift-
typen century gothic italic bold. efter at lego havde aflagt uanmeldt besøg i galleriet den
5. november 2003 og gjort indsigelse heroverfor, står navnet nu på kappen som galleri
lego med century gothic uden kursiv og fed. her er billeder af galleriet:
                                                  4
       galleriet med den tidligere markise        · galleriet med den nuværende markise
ved åbningen af galleriet den 29. september 2003 fik louise lego andersen som gave over-
draget domænenavnet http://www.galleri-lego.dk. ved indtastning af dette domænenavn i
en browser ledes man til adressen http://louiselego.dk, der viser en hjemmeside med over-
skriften galleri lego og med mulighed for at klikke videre til oplysninger om galleriet, lou-
ise lego andersens ”blå bog”, hendes værker og malerier, som aktuelt er til salg eller kan
bestilles udført i galleriet, og med angivelse af kontaktadressen: louiselego@hotmail.com.
       louise lego andersen har for at eksponere galleriet på internettet tegnet en ad-
words-annonce på søgemaskinen google. brugerne af denne søgemaskine vil herved auto-
matisk få vist et sponsoreret link til galleri lego, hvis de søger på et af de søgeord, som
louise lego andersen har valgt, herunder bl.a. ”galleri lego”, ”moderne kunst” eller ”le-
go”. googles der konkret på ”lego” på hele nettet, vil det sponsorerede link til galleri
lego blive vist sammen med et link til www.lego.com, der er den officielle hjemmeside for
lego produkter, og ca. 12,7 mio. andre søgeresultater. for en kort beskrivelse adwords, se
http://adwords.google.com/support/bin/answer.py?answer=6084&topic=115.
       til brug for andre søgemaskiner gør louise lego andersen tillige brug af meta-tags
på sin hjemmeside, bl.a. med sit fulde navn og med lego.
forklaringer
louise lego andersen har forklaret, at galleri lego ligger på jagtvej i københavn. fra gal-
leriet udstiller og sælger hun sine egne værker, herunder malerier, collager og kunstkort.
hun signerer sine malerier l. lego og sine kort l. lego. hun har aldrig været ude for, at
folk, der besøgte hendes galleri eller sendte e-mails dertil, troede at hun eller galleriet havde
noget at gøre med lego.
                                                  5
lisbeth lauridsen har forklaret, at hun i 2 år var matematiklærer for louise lego andersen
på rungsted gymnasium. hun kaldte hende louise. mange andre kaldte hende louise le-
go eller bare lego.
anja stædler bjærg har forklaret, at hun kender louise lego andersen fra rungsted gymna-
sium, hvor de begge gik. hun kaldte hende for louise eller bare lego. lærerne kaldte hende
louise lego. på seminariet brugte louise lego andersen primært lego som efternavn.
parternes synspunkter
lego’s advokat har gjort gældende, at louise lego andersens brug af mærket lego er i
strid med varemærkelovens § 4, stk. 1, da der er en forvekslingsrisiko mellem lego’s pro-
dukter og de varer og tjenesteydelser, som louise lego andersen bruger mærket for. såle-
des anvender lego i dag varemærket for galleri- og anden kunstnerisk virksomhed på sel-
skabets hjemmeside.
       lego´s varemærke er et verdensmærke, der nyder en særlig udvidet beskyttelse efter
varemærkelovens § 4, stk. 2, og lego kan derfor forbyde louise lego andersen at anvende
mellemnavnet lego erhvervsmæssigt, uanset der ikke foreligger varelighed eller forveks-
lingsrisiko mellem lego’s produkter og de varer og tjenesteydelser, som louise lego an-
dersen bruger mærket for. det må efter bl.a. louise lego andersens brug af lego som sø-
geord for adwords og som meta-tag lægges til grund, at louise lego andersen bevidst ud-
nytter den goodwill og det renommé, der er knyttet til lego, og denne snyltning må anses
for utilbørlig, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, sidste led, i strid med god markedsføringsskik
og således heller ikke berettiget efter varemærkelovens § 5, stk. 1, nr. 1. endvidere kan be-
stemmelsen i § 5, stk. 1, nr. 1, alene antages at gælde personer, der anvender deres fulde
navn, herunder efternavn, og ikke kun deres mellemnavn.
       louise lego andersen er uberettiget til at anvende lego på en sådan måde, at lego
fremstår som hendes efternavn, idet lego efter navnelovens § 7, stk. 2, nr. 2, er optaget på
listen over forbeholdte navne, jf. herved navnelovens § 16, stk. 2, hvorefter lego ved dom
kan få louise lego andersen tilpligtet at ophøre hermed.
louise lego andersens advokat har gjort gældende, at lego ikke kan modsætte sig louise
lego andersens brug af hendes eget mellemnavn lego som signatur på hendes malerier og
som betegnelse for hendes galleri og hjemmesiden med overskriften galleri lego på inter-
                                                    6
netadresserne galleri-lego.dk og louiselego.dk. der er hverken varelighed eller forveks-
lingsrisiko mellem de varer og tjenesteydelser, for hvilke louise lego andersen bruger sit
mellemnavn, og lego’s varer og tjenesteydelser, navnlig konstruktionslegetøjet.
       uanset at lego’s varemærke er velkendt, er louise lego andersen efter varemærke-
lovens § 4, stk. 2, sidste led, berettiget til at anvende sit mellemnavn som sket, idet hendes
brug heraf ikke kan indebærer nogen utilbørlig udnyttelse af lego-varemærkets særpræg
eller renommé. louise lego andersen er endvidere i medfør af varemærkelovens § 5, stk. 1,
nr. 1, berettiget til at anvende sit eget navn – hvilket her også må omfatte hendes mellem-
navn, som hun har slægtsmæssig tilknytning til - erhvervsmæssigt, når dette sker i overens-
stemmelse med god markedsføringsskik. endvidere er signaturen berettiget i medfør af va-
remærkelovens § 5, stk. 1, nr. 2, da signaturen vedrører den egenskab ved malerierne, at de
er malet af louise lego andersen.
       louise lego andersens brug af mellemnavnet kan hverken anses for at være utilbørlig
eller i strid med god markedsføringsskik. det må lægges til grund, at louise lego andersen
og hendes omgangskreds igennem længere tid alene har anvendt mellemnavnet lego uden
samtidig brug af efternavnet andersen, hvilket er i dag er helt sædvanligt ved omtale af
personer med særprægede mellemnavne og almindelige efternavne.
       lego har ingen slægtsmæssig tilknytning til navnet lego og er derfor ikke påtaleberet-
tiget efter navnelovens § 16, stk. 2. optagelsen af varemærket lego på listen over forbe-
holdte navne har således alene den betydning, at lego kan forbyde, at nogen får lego som
efternavn.
sø- og handelsrettens afgørelse
lego er registreret som varemærke for klasse 16 og 41, som bl.a. omfatter malerier (ind-
rammede eller uindrammede), henholdsvis udstillinger med kulturelt sigte.
       de kendetegn, l. lego, l. lego og galleri lego, som louise lego andersen an-
vender som mærke for sine malerier og sit galleri, ligner i høj grad det registrerede ord-
mærke lego. disse fire bogstaver i den angivne rækkefølge udgør den dominerende del af
disse mærker.
       uanset at lego konstruktionslegetøj gennem tiderne er blevet brugt til at skabe
kunstværker bl.a. af sven dalsgaard, og uanset at værker frembragt af lego klodser frem-
vises på lego’s hjemmeside under folderen gallery eller 3d-gallery, må retten efter bevis-
førelsen lægge til grund, at de varer og tjenesteydelser, som louise lego andersen har taget
                                                7
sine mærker i brug for, kun i ringe grad ligner de varer og tjenesteydelser, som lego har
registreret og taget sit ordmærke i brug for. retten finder endvidere ikke, at louise lego
andersens brug af l. lego, l. lego og galleri lego for salg af hendes egne malerier og
gallerivirksomhed med henblik herpå skaber nogen risiko for forveksling med lego, her-
under at det antages, at der er en forbindelse mellem hendes malerier og gallerivirksomhed
og lego.
       det tiltrædes, at ordmærket lego er velkendt, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, og at
lego derfor kan forbyde brugen af varemærket lego for varer og tjenesteydelser af anden
art, såfremt brugen ville medføre en utilbørlig udnyttelse af varemærkets renommé.
       louise lego andersen har gennem sin slægtsmæssige tilknytning erhvervet retten til
at bruge lego som mellemnavn, og retten finder det ubetænkeligt at lægge til grund, at an-
dre i et vist omfang kalder hende louise lego, idet det er velkendt, at særprægede navne of-
te bliver en almindeligt brugt betegnelse for en person. under disse omstændigheder findes
louise lego andersens brug af mærkerne l. lego og l. lego ved salg af hendes egne male-
rier og kunstkort, herunder som signatur på disse, ikke at være utilbørlig i forhold til vare-
mærket lego.
       disse malerier og kort udstiller og sælger louise lego andersen i sit galleri, og efter at
kappen til galleriets markise er blevet udskiftet, findes hendes brug af mærket galleri
lego i dette mærkes nuværende grafiske udformning ikke utilbørligt at snylte på det vel-
kendte mærke lego.
       louise lego andersens påstande 1 og 2 tages herefter til følge, og louise lego ander-
sen frifindes for lego’s påstand 1 og den del af lego’s påstand 6, som angår anvendelsen af
l. lego og l. lego som signatur på malerier og kunstkort.
       retten finder ikke, at den i lego’s påstand 2 nævnte markedsføring af den nævnte
virksomhed med udstilling og salg af louise lego andersens egne malerier under domæ-
nenavnene louiselego.dk og galleri-lego.dk eller den i lego’s påstand 3 nævnte brug af
disse domænenavne er utilbørlige i forhold til lego, og det samme gælder den i lego’s på-
stand 5 nævnte anvendelse af e-mailadressen louiselego@hotmail.com.
       louise lego andersen frifindes derfor for lego’s påstande 2, 3 og 5.
       retten finder, at louise lego andersens brug af lego som meta-tag og søgeord ved
markedsføring på internettet på utilbørlig måde snylter på lego’s velkendte varemærke,
idet der ved søgning på det velkendte varemærke lego vises annoncer for eller gives op-
lysning om hendes virksomhed på bekostning af den virksomhed, som igennem mange år
har brugt betydelige ressourcer på at indarbejde mærket lego.
                                                    8
       retten tager derfor lego’s påstand 4 til følge.
       ovenfor har retten taget stilling til louise lego andersens anvendelse af kendetegne-
ne l. lego som varemærke for hendes malerier, herunder som signatur på disse, og der er
således allerede taget stilling til en del af lego’s påstand 6.
       den del af lego’s påstand 6, som der herefter skal tages stilling til, angår således loui-
se lego andersens erhvervsmæssige anvendelse i øvrigt af kendetegnene l. lego og l. le-
go.
       ovenfor har retten på baggrund af påstandene anlagt en vurdering af den erhvervs-
mæssige brug, som louise lego andersen i dag gør af kendetegnene l. lego og l. lego, og
på baggrund heraf fundet, at visse former for brug ikke kan anses for utilbørlige i forhold til
det velkendte varemærke lego. som det fremgår heraf, må der anlægges en konkret vur-
dering af den pågældende brug af l. lego og l. lego før det kan fastslås, om brugen er
utilbørlig, eller dette ikke er tilfældet.
       som retningslinier for vurderingen kan det angives, at der ikke vil være noget til hin-
der for, at louise lego andersen sælger sine malerier fra et andet galleri end det, som hun
selv driver, eller at hun i sit galleri foruden sine egne malerier også udstiller værker fra an-
dre kunstnere, men lego’s rettigheder vil omvendt være til hinder for, at hun fra dette gal-
leri sælger legetøj, herunder lego konstruktionslegetøj, eller andre lego varer, idet dette
ville kunne forlede folk til at tro, at der er en forbindelse mellem galleriet og lego.
       der må dog anlægges en konkret vurdering af samtlige omstændigheder, således at
det ikke er muligt på forhånd generelt at sige, at øvrig erhvervsmæssig brug af kendetegne-
ne l. lego og l. lego er eller ikke er i strid med lego’s rettigheder.
       louise lego andersen frifindes derfor også for denne del af lego’s påstand 6.
       lego’s påstand 7 må i lyset af de foregående påstande, som angår erhvervsmæssig be-
nyttelse, forstås således, at lego hermed ønsker fastslået, at louise lego andersen er ube-
rettiget til at anvende lego som efternavn eller kunstnernavn i ikke erhvervsmæssig sam-
menhæng.
       bestemmelsen i navnelovens § 16, stk. 2, findes at være en materiel regel, som også
kan påberåbes af lego, som har forbeholdt sit varemærke som navn ved anmeldelse efter
navnelovens § 7, stk. 2, nr. 2. lego har som varemærkeindehaver retlig interesse i at få en
domstolsafgørelse af, om louise lego andersen er uberettiget til at bruge lego som navn, og
om hun skal dømmes til at ophøre hermed. retten finder således ikke grundlag for at afvise
lego’s påstand 7.
                                                   9
       louise lego andersen har ifølge den fremlagte dåbsattest, som er udstedt den 27. juli
2004, fornavnet louise, mellemnavnet lego og efternavnet andersen. da hendes efternavn
er andersen, og da lego ved anmeldelse til justitsministeriet er forbeholdt som efternavn,
følger det heraf, at louise lego andersen – indtil hun eventuelt efter ikrafttrædelsen den 1.
april 2006 af navnelov nr. 542 af 24. juni 2005 måtte tage lego som efternavn - er uberettiget
til at bruge lego som efternavn, og at lego ved dom kan få hende tilpligtet at ophøre her-
med, jf. navnelovens § 16, stk. 2, idet der for identiske navne ikke anlægges nogen forveks-
lingsbedømmelse.
       lego har desuden påstået louise lego andersen kendt ubeføjet til at bruge navnet le-
go, så det fremstår som kunstnernavn. ovenfor har retten fundet, at louise lego andersen
brug af mærkerne l. lego og l. lego ved salg af hendes egne malerier, herunder som signa-
tur på disse, ikke er utilbørlige i forhold til lego. påstanden om forbud mod at anvende
lego som kunstnernavn i ikke-erhvervsmæssig sammenhæng har næppe noget selvstæn-
digt meningsindhold ved siden af påstanden om ikke at bruge lego som efternavn, idet
kunstnere skal overholde navneloven på samme måde som alle andre.
       påstand 7 tages herefter til følge for så vidt angår louise lego andersens brug af nav-
net lego, så det fremtræder som efternavn.
       efter sagens udfald ophæves sagens omkostninger.
                               thi kendes for ret
lego holding a/s skal anerkende, at louise lego andersen er berettiget til at signere sine
malerier l. lego.
lego holding a/s skal anerkende, at louise lego andersen er berettiget til at betegne sit
galleri, hvori hun udstiller, og hvorfra hun sælger sine malerier, som galleri lego.
louise lego andersen skal ophøre med at anvende lego som meta-tag eller at angive le-
go som søgeord ved markedsføring på internettet.
louise lego andersen skal anerkende at være uberettiget til at bruge navnet lego og lego,
så det fremstår som efternavn og skal ophøre med sådan brug.
hver part bærer sine egne omkostninger.
                                     10
uffe thustrup                                        ole lundsgaard andersen
                            michael b. elmer
                             (retsformand)
hans-jørgen nielsen                                  henrik ypkendanz
                                  (sign.)
                               ___ ___ ___
                    udskriftens rigtighed bekræftes
                    p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- jen
                                           udskrift
                                                 af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                           kendelse
afsagt den 23. oktober 2009 af vicepræsident michael b. elmer (retsformand) og de sagkyndige med-
lemmer, direktør jens fehrn-christensen og lods, kaptajn niels schott-christensen
s-22-08                              a
                                     (advokat peter giersing)
                                     mod
                                     esvagt a/s
                                     (advokat anne louise wulff)
indledning og påstande
kendelsen angår spørgsmålet om, hvorvidt det krav, som a har rejst over for sin tidligere
arbejdsgiver, esvagt a/s, kan behandles af de almindelige domstole, eller om det skal be-
handles ved faglig voldgift.
        a, der siden november 2000 havde været ansat hos esvagt a/s, blev under henvisning
til et længerevarende sygdomsforløb og sømandslovens § 16 afskediget ved brev af 25. janu-
ar 2008.
                                                -2-
       a har under denne sag, der er anlagt ved retten i esbjerg den 14. april 2008 og den 3.
juli 2008 henvist til sø- og handelsretten, nedlagt påstand om, at esvagt a/s skal betale ham
102.737 kr. med procesrente fra månedshyrens forfaldstidspunkter, under henvisning til, at
esvagt a/s’ opsigelse burde være sket med et varsel på 3 måneder, jf. § 1, stk. 2, i særove-
renskomsten mellem sømændenes forbund i danmark og esvagt a/s, og at han som rederi-
ansat var berettiget til sygehyre i 3 måneder, jf. hovedoverenskomstens § 7, stk. 1, 2. pkt.
       esvagt a/s, der oprindelig påstod frifindelse, har under sagen nedlagt principal på-
stand om afvisning under henvisning til, at sagen hører under faglig voldgift, jf. hovedover-
enskomstens § 12, hvorefter der i tilfælde af uenighed om fortolkning af overenskomsten
skal afholdes mæglingsmøde, og hvorefter sagen, hvis der på et mæglingsmøde ikke opnås
enighed, kan indbringes for en voldgiftsret.
       efter at spørgsmålet om afvisning af sagen havde været særskilt forhandlet, opfordre-
de retten parterne til at indhente en erklæring fra vedkommende faglige organisation, der
klargør dennes stilling til sagens behandling. a har herefter fremlagt en erklæring af 4. maj
2009, hvorefter sømændenes forbund ikke agter at iværksætte fagretlig behandling af det
krav, som a har rejst.
parternes synspunkter
a har gjort gældende, at esvagt a/s’ påstand om afvisning burde have været fremsat i svar-
skriftet, jf. retsplejelovens § 351. as hovedanbringende om, at sømandslovens § 16 ikke fin-
der anvendelse, idet der ved overenskomsten er aftalt et særligt opsigelsesvarsel fremgik så-
ledes af hans processkrift af 6. maj 2008 og blev gentaget i processkrift af 28. august 2008. i
hvert fald burde esvagt a/s have fremsat sin indsigelse mod rettens kompetence senest i sit
processkrift af 1. oktober 2008, ligesom den i hvert fald burde have været fremsat i det forbe-
redende retsmøde, hvor sagen blev drøftet. det er for sent, når esvagt a/s først fremkom
med sin indsigelse den 18. december 2008.
       subsidiært gøres det gældende, at fortolkningen af sømandslovens § 16 hører under
sø- og handelsretten, der også kan fortolke overenskomsten, i hvert fald når vedkommende
faglige organisation ikke har indbragt sagen for faglig voldgift. det er irrelevant, at sømæn-
denes forbund muligt betaler omkostningen til advokat i denne sag.
                                                    -3-
esvagt a/s har gjort gældende, at sagen vedrører fortolkning af en overenskomst, hvori der
er aftalt faglig voldgift, og at sagen derfor skal afvises fra sø- og handelsretten. tvister om
fortolkning af kollektive overenskomster henhører således under faglig voldgift, jf. arbejds-
retslovens § 21, og domstolene er kun kompetente, hvis den ansatte godtgør, at hans faglige
organisation ikke agter at iværksætte fagretlig behandling af kravet, jf. arbejdsretslovens §
22, stk. 1, jf. § 11, stk. 2. sagen skal derfor afvises, idet parterne er bundet af overenskomstens
§ 12, og idet overenskomsten ikke opstiller nogen frist for sagsanlæg. hertil kommer, at der
er nærliggende at antage, at sømændenes forbund afholder udgifterne ved denne retssag.
      når esvagt a/s først sent har fremsat påstand om sagens afvisning, skyldes det, at der
under sagen har været uklarhed om as anbringender, og at kravet undervejs er blevet udvi-
det, herunder med anbringende om, at parterne i overenskomsten har fraveget sømandslo-
vens regler. først efter retsmødet den 1. december 2008 stod det klart for esvagt a/s, at as
hovedanbringende støttedes på overenskomstens bestemmelser, og derfor nedlagde esvagt
a/s påstand om afvisning i duplikken. den sene fremsættelse af påstanden om afvisning er
derfor undskyldelig, jf. retsplejelovens § 358, stk. 6, 1. pkt.
sø- og handelsrettens afgørelse
retten har ex officio pligt til at påse, om en tvist henhører under faglig voldgift, jf. arbejds-
retslovens § 22, jf. § 21. det er således principielt uden betydning, at en part først sent frem-
sætter indsigelse om afvisning sent i forløbet.
      tvisten i denne sag vedrører primært fortolkning af overenskomstens regler og er der-
for omfattet af arbejdsretslovens § 21, hvorfor sagen som udgangspunkt skal behandles ved
faglig voldgift, jf. arbejdsretslovens § 22. sagen kan således alene behandles ved de alminde-
lige domstole, hvis a godtgør, at hans faglige organisation ikke agter at iværksætte fagretlig
behandling af kravet, jf. arbejdsretslovens § 11, stk. 2.
                                                 -4-
      efter at retten har opfordret parterne til at få afklaret, om vedkommende faglige orga-
nisation agter at iværksætte fagretlig behandling af kravet, har a indhentet en erklæring af 4.
maj 2009 fra sømændenes forbund, hvoraf det fremgår, at sømændenes forbund ikke agter
at iværksætte fagretlig behandling af kravet. sø- og handelsretten er derfor ikke efter de
nævnte bestemmelser afskåret fra at behandle sagen, og sagsøgtes afvisningspåstand tages
derfor ikke til følge.
                                     derfor bestemmes:
sagen fremmes til fortsat behandling ved sø- og handelsretten.
      jens fehrn-christensen        michael b. elmer          niels schott christensen.
                                      (retsformand)
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                         afsagt tirsdag den 21. februar 2017
sag 119/2016
(1. afdeling)
a
(advokat jesper hjetting)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat per lunde nielsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 22. afdeling den 27. maj 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, jon stokholm, jens peter christensen og lars apostoli.
påstande
appellanten, a, har påstået sin skatteansættelse for indkomståret 2004 genoptaget.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
af as årsopgørelse for 2004 fra marts 2005 fremgår bl.a. følgende:
       ”opgørelse af indkomst
       personlig indkomst
       pensioner, dagpenge, stipendier m.v. (rubrik 16)               57.686
       tilbagebet. kontanthj./integrationsyd. (rubrik 23)               - 643    saldo 57.043”
                                                 - 2 -
retsgrundlag
af bestemmelsen om ekstraordinær genoptagelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 27,
stk. 1, nr. 8, fremgår bl.a. følgende:
       ”§ 27. uanset fristerne i § 26 kan en ansættelse af indkomst- eller ejendomsværdiskat
       … ændres efter anmodning fra den skattepligtige … hvis:
       …
       8)       told- og skatteforvaltningen efter anmodning fra den skattepligtige giver
                tilladelse til ændring af ansættelsen som følge af, at der foreligger særlige
                omstændigheder.”
  reglerne om ekstraordinær genoptagelse i skatteforvaltningslovens § 27 er en videreførelse
  af § 35 i skattestyrelsesloven, som blev afløst af skatteforvaltningsloven ved lov nr. 427 af 6.
  juni 2005, jf. folketingstidende 2004-05, tillæg a, s. 4277. reglerne blev indsat i den da-
  gældende skattestyrelseslov ved lov nr. 410 af 2. juni 2003. i bemærkningerne til lovforsla-
  get hedder det bl.a. (folketingstidende 2002-03, tillæg a, s. 4592, 4597 og 4609):
       ” almindelige bemærkninger
       1. indledning
       …
       1.2. forældelsesfrister og frister for ansættelsesændringer er nødvendige for at skabe
       retsafklaring, af bevismæssige årsager og af hensyn til en hensigtsmæssig tilrettelæg-
       gelse af administrationen og en rimelig anvendelse af de til rådighed værende ressour-
       cer.
       disse hensyn ligger bag såvel de generelle forældelsesregler som de specifikke frist-
       regler i skattelovgivningen.
       fristreglerne udsættes imidlertid ofte for kritik, hvilket hænger sammen med, at reglerne
       kan afskære borgerne fra krav, som de uden fristregler havde kunnet oppebære. frist-
       regler strider således grundlæggende imod hensynet til at opnå de materielt rigtige af-
       gørelser, hvilket betyder, at borgeren kan føle sig udsat for et retstab.
       på grund af denne indbyggede konflikt mellem det materielt rigtige resultat på den ene
       side og fristreglerne på den anden side er det vigtigt, at reglerne er helt rigtigt afbalan-
       ceret.
       …
       2.lovforslagets indhold
       …
       2.1.2. lovforslaget
       …
                                           - 3 -
2.1.2.2. ekstraordinær skatteansættelse skattestyrelseslovens § 35
…
e. genoptagelse af ansættelsen efter anmodning fra den skattepligtige som følge af sær-
lige omstændigheder, jf. forslaget til skattestyrelseslovens § 35, stk. 1, nr. 8.
de nugældende regler for ekstraordinær skatteansættelse er baseret på objektive kriteri-
er for gennembrud af fristen, således at det direkte af loven fremgår, i hvilke tilfælde der
kan ske genoptagelse.
det er imidlertid ikke muligt at forudse alle tilfælde, hvor omstændighederne bør give
anledning til genoptagelse uden for de almindelige frister. der er derfor behov for en
bestemmelse, der kan opsamle tilfælde, hvor forholdene i særlig grad taler for, at ansæt-
telsen ændres.
det foreslås på denne baggrund, jf. forslaget til § 35, stk. 1, nr. 8, at skatteministeren
efter anmodning fra den skattepligtige bemyndiges til at tillade en skatteansættelse æn-
dret, såfremt forholdene i særlig grad taler herfor.
forslaget indebærer, at ændring af en skatteansættelse kan tillades efter en konkret be-
dømmelse af forholdene. bestemmelsens anvendelsesområde er således tilfælde, hvor
der foreligger særlige omstændigheder, der fører til, at det må anses for urimeligt at op-
retholde ansættelsen uden for de tilfælde, hvor genoptagelse kan ske efter de objektive
grunde i bestemmelsen.
efter den gældende § 35, stk. 1, nr. 9, i skattestyrelsesloven, kan en ansættelse foretages
eller ændres i det omfang, der er begået fejl af skattemyndighederne. genoptagelse i
disse tilfælde vil ligeledes være omfattet af den foreslåede bestemmelse.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
under forslaget til § 35, stk. 1, nr. 8, foreslås det, at skatteministeren bemyndiges til at
tillade en skatteansættelse ændret efter anmodning fra den skattepligtige, såfremt
forholdene i særlig grad taler herfor.
forslaget indebærer, at ændring af ansættelsen kan tillades efter en konkret bedømmelse
af forholdene. bestemmelsens anvendelsesområde er således tilfælde, hvor der forelig-
ger særlige omstændigheder uden for de tilfælde, hvor genoptagelse kan ske efter de
objektive betingelser i bestemmelsens øvrige punkter, jf. forslaget til § 35, stk. 1, nr. 1-
7, og hvor det må anses for urimeligt at opretholde ansættelsen.
genoptagelse vil endvidere kunne ske efter bestemmelsen i de tilfælde, der er omfattet
af den gældende § 35, stk. 1, nr. 9, i skattestyrelsesloven, hvorefter en ansættelse kan
foretages eller ændres i det omfang, der er begået ansvarspådragende fejl af skattemyn-
dighederne. den foreslåede bestemmelse vil dog yderligere finde anvendelse, hvor der
er begået fejl af den skatteansættende myndighed, uden af fejlene kan anses for ansvars-
pådragende, når fejlen har medført en materielt urigtig ansættelse, og det efter en kon-
kret bedømmelse må anses for urimeligt at opretholde ansættelsen.
                                               - 4 -
      bestemmelsen vil eksempelvis finde anvendelse i tilfælde, hvor en urigtig ansættelse
      skyldes svig fra tredjemand eller andre særlige omstændigheder, der ikke kan bebrejdes
      den skattepligtige.
      …
      endvidere vil bestemmelsen kunne finde anvendelse, såfremt myndighederne har fore-
      taget en åbenbart urimelig skønsmæssig ansættelse, eller hvis det må lægges til grund, at
      den lokale skattemyndighed fejlagtigt har afgivet genoptagelsestilsagn til den skatteplig-
      tige ud over den ordinære ansættelsesfrist, og den skattepligtige som følge heraf ikke
      rettidigt har klaget eller anmodet om genoptagelse af ansættelsen.
      bestemmelsen giver derimod ikke grundlag for genoptagelse i tilfælde, hvor den skatte-
      pligtige har glemt et fradrag, eller hvor myndighederne har fortolket lovgivningen for-
      kert, medmindre myndighederne i den forbindelse har handlet ansvarspådragende.
      ved vurderingen af, om der foreligger særlige omstændigheder, der kan give anledning
      til en ekstraordinær skatteansættelse, kan det tillægges vægt, om skatteansættelsen har
      væsentlig betydning for den skattepligtige. er der således tale om en indkomstændring
      på mere end 5.000 kr., vil dette tale for genoptagelse af ansættelsen.”
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 40.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.