text:
                                        udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                          dom
afsagt den 19. december 2008 af sø‐ og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident
michael b. elmer og de sagkyndige medlemmer grosserer otto raben og administrerende direktør
leif rørbøl.
v 104/07                           scan products d t aps
                                   (advokat mogens yde knudsen)
                                   mod
                                   unelco a/s
                                   (advokat michael vester)
indledning og påstande
scan products dt aps (i det følgende: scan products) forhandler et downlight betegnet sl
1220. produktet er udformet i overensstemmelse med to brugsmodeller, den ene uden og
den anden med prøvning, som scan products har fået registreret under nr. br 2006 00294 og
br 2006 00295 som forgrening fra en europæisk patentansøgning nr. 065250431.1, som er
                                                  2
indgivet på grundlag af en engelsk patentansøgning, der har prioritetsdato den 27. januar
2005, alt omhandlende en brandsikker afdækning til et belysningsarmatur.
unelco a/s (i det følgende: unelco) forhandler ligeledes et downlight med en lignende
brandsikker afdækning betegnet f 1560, som fremstilles af en kinesisk leverandør, liangju
wu, der den 23. maj 2005 har indgivet ansøgning om internationalt patent med danmark
som designeret stat på grundlag af 3 kinesiske patenter, der har prioritet fra den 9. juni 2004,
den 20. august 2004, henholdsvis den 21. januar 2005, alt omhandlende en indbygget
belysningsanordning til brandforebyggelse, som omfatter en afskærmningshætte. de
kinesiske patenter har endvidere dannet grundlag for et engelsk patent (gb 2 430 729) med
prioritet fra den 23. maj 2005 på ”a built‐in light fitting for fire preventing”.
under anbringende af, at unelco ved at markedsføre sit downlight f 1560 krænker scan
products brugsmodelregistreringer eller handler i strid med god markedsføringsskik, har
scan products nedlagt påstand om, at unelco
    ‐   forbydes at producere, importere, markedsføre, sælge og på anden måde
        erhvervsmæssigt udnytte sit downlight f1560,
    ‐   endeligt skal fjerne sit downlight f1560 fra handlen og destruere alle eksemplarer
        heraf,
    ‐   skal betale scan products 296.450 kr., subsidiært et mindre beløb, med rente af
        100.000 kr. fra den 15. oktober 2007 og af resten fra den 17. september 2008.
unelco har påstået frifindelse.
endvidere har unelco under anbringende af, at scan products brugsmodeller ikke udgjorde
nogen global nyhed på sin prioritetsdato den 27. januar 2005, nedlagt selvstændig påstand
om, at scan products brugsmodelregistreringer br 2006 00294 og br 2006 00295 kendes
ugyldige. foruden den internationale patentansøgning med danmark som designeret stat,
som er indgivet på grundlag af de 3 kinesiske patenter, har unelco herved henvist til et
newzealandsk patent på et elektrisk armatur med prioritet fra den 31. august 1994.
                                                 3
scan products har over for unelcos selvstændige påstand nedlagt påstand om frifindelse.
det newzealandske patent fra 1994
med virkning fra ansøgningsdatoen den 31. august 1994 har et newzealandsk selskab,
targetti nz limited, fået newzealandsk patent på en opfindelse på elektriske armaturer
særligt til montering i brandhæmmende materialer. opfindelsen er i patentansøgningen be‐
skrevet således (henvisninger til en tegning er udeladt):
      ”… denne opfindelse vedrører elektriske armaturer og i særdeleshed – men ikke
      nødvendigvis begrænset hertil – elektriske armaturer til montering i
      brandhæmmende materialer som f.eks. brandhæmmende vægge og lofter.
      denne opfindelse kan være særlig relevant i forbindelse med installation af
      elektriske armaturer, som f.eks. indbygget belysning, …
      det er følgelig et formål med den foreliggende opfindelse at tilvejebringe en
      elektrisk indretning, som kan monteres i en brandgodkendt væg eller loft, …
      følgelig består opfindelsen ifølge et første aspekt af en elektrisk indretning, som
      kan monteres i en brandgodkendt væg eller loft, der omfatter:
      et hus til elektrisk apparatur, hvilket hus omfatter en flange, som er indrettet til
      at befinde sig hosliggende væggen eller loftet og til at tillade anordningen at
      blive indfældet i væggen og loftet; og
      et lag af keramisk materiale inkluderet i huset.
      …
      huset indeholder et udhæng til montering inde i en åbning lavet i loft eller væg
      eller i lignende brandhæmmende overflade sammen med en udadbøjet flange,
      der hviler mod lofts‐ eller vægpanel, hvori der er lavet åbning.
      …
      hvis den bestykkes med en klemmefjeder som foreslået, kan de høje
      temperaturer, som opstår i forbindelse med brand, forårsage en svækkelse af
      klemmefjederen og risikere, at huset glider ud gennem åbningen, hvori det er
      monteret, hvorved røg etc. kan trænge ind i loftshulrummet ved at trænge forbi
      det løse hus. derfor omfatter den foretrukne udgave af denne opfindelse et
      forseglingsmiddel på siden af flangen og også, helst omkring udhænget på
      huset. dette forseglingsmiddel kan anvendes til at sikre en tæt forsegling selv i
      forbindelse med anvendelsen af andre stikforbindelser og bør være et
      brandhæmmende forseglingsmiddel.
                                                 4
      i den foretrukne udgave kan forseglingen omfatte en intumescent
      (ekspanderende) brandresistent fiberstrip (palusol) eller tilsvarende. når et
      sådant materiale bliver opvarmet, udvider det sig rundt omkring åbningen i
      loftet for at forhindre røgen eller ilden i at passere forbi huset. ydermere vil et
      sådant materiale ‐ under varmepåvirkning – udvides og dermed låse
      lysarmaturet inde i loftsåbningen i tilfælde af brand. dette kan vise sig
      væsentligt, hvis den normale montering ved klemmefjederen skulle svigte i
      tilfælde af brand.
      …”
den internationale patentansøgning fra 2005 og de kinesiske patenter fra 2004‐2005
liangju wus ansøgning af 23. maj 2005 om internationalt patent (pct) beskriver
patentkravet således (henvisninger til en tegning er udeladt):
      ”opfindelsen        beskriver    en     indbygget       belysningsanordning       til
      brandforebyggelse, som omfatter en afskærmningshætte. en åbning til fjernelse
      af varme er anbragt på hætten. der er tilvejebragt en åbning til fjernelse af varme
      på den tilsvarende position på en opblærende plade til brandforebyggelse
      og/eller mellem kanten af den opblærende plade og kanten af
      varmefjernelsesåbningen. varmefjernelsesåbningen og den opblærende plade til
      brandforebyggelse på hætten er anbragt således, at belysningsanordningen
      generelt kan afgive varme på normal måde, og i det tilfælde, at hvor der opstår
      brand, bliver varmefjernelsesåbningen omsluttet af sig selv som følge af, at den
      opblærende plade hurtigt udvider sig med henblik på brandforebyggelse. derfor
      kan hætten forhindre ild i at brede sig indefra og ud.”
i ansøgningen om det kinesiske patent, som har prioritet fra den 9. juni 2004 (kinesisk patent
nummer 200420046935.5), er patentkravet anført således (henvisninger til en tegning er
udeladt):
      ”1. indfældet, brandsikker belysningsanordning omfattende belysningselement,
      som omfatter, at belysningselementet installeres inde i den brandsikre
      overdækning, hvor væggen af den brandsikre overdækning har en
      varmestrålingsåbning, hvor en opblærende brandsikker pude er fastgjort ved
      varmeudstrålingsåbningen, der er varmeudstrålingshul på den opblærende,
      brandsikre pude anbragt tilsvarende varmeudstrålingsåbningen eller mellem
      den opblærende, brandsikre pude og væggen af den brandsikre overdækning.
      …”
                                              5
i ansøgningen om det kinesiske patent, som har prioritet fra den 20. august 2004 (kinesisk
patent nummer 200420083156.2), er patentkravet anført således (henvisninger til en tegning
er udeladt):
      ”1. en slags indfældet belysningsanordning, omfattende belysningselement,
      hvilket belysningselement er installeret inde i sikkerhedsoverdækningen, hvor
      sikkerhedsoverdækningen        består    af    metallag     og     brandsikkert,
      varmeisolererende lag.
      …
      3. en slags indfældet belysningsanordning ifølge krav 1 eller 2, som omfatter, at
      væggen af sikkerhedsoverdækningen har en varmeudstrålingsåbning, hvilken
      varmeudstrålingsåbning er fastgjort i forhold til en opblærende, brandsikker
      pude, på den opblærende, brandsikre pude og anbragt tilsvarende
      varmeudstrålingsåbningen og/eller mellem den opblærende, brandsikre pude og
      væggen af sikkerhedsoverdækningen befinder varmeudstrålingshullet sig.”
i ansøgningen om det kinesiske patent, som har prioritet fra den 21. januar 2005 (kinesisk
patent nummer 2005200003255.x), er patentkravet anført således (henvisninger til en
tegning er udeladt):
      ”1. indfældet belysningsanordning, der omfatter lyselement, hvor lyselementet
      er installeret inde i den brandsikre overdækning, hvilken brandsikker
      overdækning består af metallag med en med brandsikkert varmeisolerende lag
      beviklet inderside, eller en med brandsikkert, varmeisolerende lag dækket
      yderside,     hvor   der    på    den     brandsikre   overdækning      er    en
      varmeudstrålingsåbning, og ved varmeudstrålingsåbningen er der installeret en
      opblærende, brandsikker pude, ved en position på den opblærende brandsikre
      pude svarende til varmudstrålingspuden er der et varmeudstrålingshul, og/eller
      et varmeudstrålingshul mellem kanten af den opblærende, brandsikre pude og
      kanten af den varmeudstrålende åbning.
      …”
scan products brugsmodeller med prioritet fra den 27. januar 2005
scan products har den 22. december 2006 efter ansøgning af 15. november 2006 under nr. br
2006 00294 og den 27. april 2007 under nr. br 2006 00295 foretaget registrering som
brugsmodel uden, henholdsvis med prøvning, af en brandsikker afdækning til
belysningsarmatur. disse brugsmodeller er forgreninger af et engelsk patent, som er
registreret af scan products samarbejdspartner rd europe limited, london, med
                                                    6
prioritetsdato den 27. januar 2005, og som denne siden har fået registreret som europæisk
patent [ep06250431]. brugsmodelkravet er i br 2006 00295 anført således (henvisninger til
en tegning er udeladt):
      ”1. en afdækning til et belysningsarmatur beregnet til at blive monteret i et panel, hvil‐
      ken afdækning omfatter en lystransmitterende del af et brandsikkert materiale og en
      flange, der forløber i det mindste delvist omkring den lystransmitterende del, hvilken
      afdækning er anbragt sådan, at den monteres over et belysningsarmatur installeret i et
      panel, således at lys fra armaturet kan passere gennem den lystransmitterende del og
      flangen støder op til panelet, og hvor flangen omfatter et materiale, som er anbragt til i
      brug at hæmme passage af ild i et område mellem flangen og et tilstødende panel.
      …
      3. afdækning ifølge krav 1 eller 2, hvor det materiale, der er anbragt til i brug at hæmme
      passage af ild i et område mellem flangen og et tilstødende panel, udvider sig ved op‐
      varmning.
      4. afdækning ifølge krav 3, hvor materialet er et opsvulmende materiale.
      …
      11. belysningsarmatur, som hensigtsmæssigt kan monteres i et panel, hvor belysnings‐
      armaturet omfatter et element, hvori der kan monteres en lampe, en lystransmitterende
      del af et varmebestandigt materiale anbragt således, at lys fra lampen kan passere gen‐
      nem den lystransmitterende del, og en flange, der strækker sig i det mindste delvist
      rundt langs elementet af belysningsarmaturet og i som i brug støder op til panelet, og
      hvor flangen omfatter et materiale, der er anbragt til i brug af hæmme passage af ild i et
      område mellem flangen og panelet.
      …”
markedsføringen af produkterne
det fremgår af en erklæring af 21. september 2006 fra “cens lighting”, som er et
taiwanesisk belysningsmagasin, der udkommer fire gange om året til brug for købere af
belysningsarmaturer, og som benyttes af kinesiske producenter, at:
      ”the product of ”fire‐rated downlight” of vertex lighting and electrical
      co., ltd, [liangju wus produkt] was published on page 171 of september issue of
      ”cens lighting” on september 25th, 2004; and on page 44 and 113 of december issue of
      “cens lighting” on november 18th, 2004.”
den 23. november 2006 skrev scan products til unelco, at unelco’s produkt f 1560
krænkede scan products produkt sl1220, som rd europe havde ansøgt om europæisk
patent på, og som scan products har eneret til at forhandle i skandinavien.
                                                7
       unelco bestred i mail af 5. december 2006 at have krænket nogen krænkelse og gjorde
gældende, at scan products ikke kunne opnå patent på opfindelsen, da den havde været
almindelig kendt længe, førend rd europe havde ansøgt om patentet. unelco havde
forhandlet f 1560 siden efteråret 2005, og unelcos leverandør havde selv patent på
produktet.
forklaringer
torben brand har forklaret, at han er direktør i scan products. han driver også en el‐in‐
stallatørvirksomhed i sønderjylland, hvorigennem han mødte kaj momme, som er revisor.
visionen for scan products er at forhandle produkter, som er certificeret af tredjemand, såle‐
des at der findes en ordentlig dokumentation for, at produkterne er i orden. han ejer 50 % af
virksomheden. kaj momme ejer den anden halvdel. scan products sælger også andre pro‐
dukter, men deres fokusområde er downlights.
       det er deres samarbejdspartner i england, som har patenterne, og det er også dem,
som får lamperne produceret i kina. sl 1220 startede med, at han havde nogle idéer til
produkter. hans fætter arbejdede i shanghai, og sammen fik de realiseret disse produkter i
shanghai. de besøgte en del virksomheder for at finde en kinesisk samarbejdspartner. de
mødte i den forbindelse en kinesisk producent, som havde samme idéer som han selv, og
som allerede havde udviklet produktet. han tog produktet med hjem og fik demko til at
teste det.
       han opdagede, at unelco forhandlede et tilsvarende produkt, da han i el‐
installatørvirksomheden fik besøg af en sælger, som viste ham unelcos produkt. efter hans
mening er der en del ligheder, når man sammenligner lamperne, men også enkelte forskelle,
men for en lægmand vil lamperne fremtræde ens.
michael søborg har forklaret, at unelco blev stiftet omkring år 1976. han startede i virksom‐
heden i 1986 og er i dag direktør og ejer. virksomheden er belysningsgrossist og har en
kundegruppe bestående af el‐installatører, skiltefabrikanter og entreprenører. i 2002 forsøgte
de selv at lave et produkt svarende til f1560, idet de selv forsøgte at finde en afdækning på
bagsiden af lampehuset, så temperaturen ikke blev for høj. i april – maj 2005 på en messe i
                                                  8
milano samlede de brochurer sammen, herunder fra vertex lighting. de fik de første prøver
hjem i november 2005, ikke kun af f1560, men også af andre varianter af downlights. de
endte med at markedsføre f1560, da den kunne godkendes.
       han begyndte at markedsføre f1560 i foråret 2006, da de var færdige med at teste
lampen, og bestilte 10.000 lamper hjem. de kom i to omgange, første gang omkring marts
2006. lamperne blev solgt via deres hjemmeside, og deres sælgere viste lamperne til el‐in‐
stallatører. de har ikke sendt særligt brochuremateriale ud. ham bekendt var der på det
tidspunkt ikke andre tilsvarende produkter på markedet. han blev først senere bekendt
med scan products lampe sl 1220.
       da han fik brev fra scan products advokat om, at unelco skulle have overtrådt scan
products’ rettigheder, tog han kontakt til sin leverandør og fik oplysningerne om de
kinesiske patenter, som han gav videre til scan products. han foretog sig ikke yderligere, og
fortsatte med at markedsføre produktet.
       erklæringen fra cens lighting fik han tilsendt, efter at han havde rettet henvendelse
til tidsskriftet i løbet af 2008 og spurgt, om de havde dokumentation for, hvornår der havde
været annonceret for produktet. cens er et belysningsmagasin som alle og enhver kan
annoncere i.
parternes synspunkter
scan products advokat har gjort gældende, at unelcos udnyttelse af produktet f1560, krænker
scan products’ eneret ifølge brugsmodelregistreringerne, således at udnyttelsen må
forbydes.
       unelco har bevisbyrden for, at scan products’ brugsmodelregistreringer savner nyhed
og derfor er ugyldige. de påberåbte patentskrifter indeholder ikke oplysninger, som er
nyhedsskadelige for scan products, og som kan føre til brugsmodelregistreringernes
ugyldighed. det karakteristiske ved scan products’ produkt er den tilstødende flange og det
brandhæmmende materiale. der fremgår intet af det newzealandske patent om en
afdækning af brandsikkert materiale, og det samme gælder med hensyn til liangju wus
patentrettigheder. det bestrides, at nogen af de kinesiske ansøgninger er nyhedsskadelige.
                                                 9
       det må derudover kunne lægges til grund, at patentmyndighederne i danmark har
gjort deres arbejde ordentligt. havde disse fundet de kinesiske og newzealandske pa‐
tentrettigheder relevante, ville de ikke have registreret scan products brugsmodeller.
       unelco har ved sin snyltning på scan products produkt sl 1220 i hvert fald handlet i
strid med god markedsføringsskik.
unelcos advokat har gjort gældende, at scan products produkt sl 1220 og det europæiske
patent, som brugsmodelregistreringerne er forgrenet fra, savner den nyhedsværdi, der er
betingelsen for, at der kan foretages registrering. nyhedskravet omfatter brugsmodellovens
krav om nyhed i § 5 og kravet om objektiv global nyhed, jf brugsmodellovens § 8, hvorefter
opfindelsen tydeligt skal adskille sig fra, hvad man allerede er bekendt med.
       de to produkter og det newzealandske patent har samme overordnede formål, at gøre
lamper til indbygning brandhæmmende. det fremgår således af wu’s oprindelige patent
med prioritetsdato i 2004, at der er tale om en indbygningslampe, som har et brandsikkert
hus. det er rigtigt, at der er fokus også på det forhold, at man i toppen af huset har et
brandsikkert emne, der hindrer gennemtrængning af ild; men brandsikringen af selve huset
går ifølge tegningen også ud i flangen. tilsvarende gør sig gældende i de tre kinesiske
patenter. brandsikringen rækker også ned i flangen og brandsikrer dermed også den del af
lampen, som går op mod hullet/loftet. alle patenterne rummer implicit og i udviklet form
det forhold, at der er et opsvulmende materiale i toppen, som vil slutte tæt til ved brand,
således at der ikke kan opstå en situation med gennemtrængning af ild. selve det
opsvulmende brandhæmmende materiale er kendt i forvejen, og om scan products måtte
flytte det opsvulmende materiale fra det ene sted til det andet i lampen, er uden betydning
for opfindelsens nyhedsværdi.
       det må også efter erklæringen fra cens lighting lægges til grund, at unelcos
markedsføring har været først i tid, således at unelco allerede af denne grund ikke ved sin
markedsføring har handlet i strid med markedsføringsloven. hertil kommer at michael
søborg, straks han blev mødt med kravet fra scan products, tog kontakt til sin
samarbejdspartner for at være sikker på at alt var korrekt. scan products har i øvrigt ikke
dokumenteret noget tab.
                                                10
sø‐ og handelsrettens afgørelse:
retten finder, at der er afgørende ligheder mellem det newzealandske patentkrav fra 1994
og scan products’ brugsmodelkrav: således er der i begge tilfælde tale om en opfindelse af
afdækning til belysningsarmatur, som er beregnet til montering i et panel, og som omfatter
dels en flange, dels et materiale, som er anbragt med henblik på at hæmme ild i området
mellem flangen og det tilstødende panel, herunder ved anvendelse af et opsvulmende
materiale.
      på denne baggrund findes de væsentlige karakteristika i brugsmodelkravet i scan
products brugsmodelregistreringer bm 2006 00294 og 00295 i forvejen at være kendt fra
patentkravet       i  det    newzealandske       patent,      således  at    scan      products’
brugsmodelregistreringer savner nyhed. hertil kommer, at også liangju wus kinesiske
patenter, 0420046935 cn, 0420083156 cn og 520003255 cn og det afledte engelske patent
gb 2 430 729 b er udtryk for en ganske tilsvarende opfindelse.
      retten tager derfor unelcos selvstændige påstand om ophævelse af scan products
brugsmodelregistreringer bm 2006 00294 og bm 2006 00295 til følge.
      det lægges til grund, at unelco første gang markedsførte sit produkt f 1560 i marts
måned 2006, og scan products findes ikke findes at have dokumenteret, at sl 1220 var
markedsført forud for dette tidspunkt. allerede af denne grund frifindes unelco for
overtrædelse af god markedsføringsskik, og unelco frifindes således i det hele for scan
products påstande.
      scan products skal efter sagens resultat betale unelco 40.000 kr. i sagsomkostninger,
heraf 500 kr. til dækning af unelcos retsafgift og resten til dækning af udgiften til advokat.
                               thi kendes for ret
scan products d t aps’ brugsmodelregistreringer br 2006 00294 og br 2006 00295 ophæves
      unelco a/s frifindes.
      scan products d t aps skal inden 14 dage fra denne doms afsigelse betale unelco a/s
40.000 kr. i sagsomkostninger.
                       11
otto raben michael b. elmer                 leif rørbøl
             (retsformand)
                  (sign.)
                  ___ ___ ___
           udskriftens rigtighed bekræftes
           p.j.v. sø‐ og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 1. april 2014
sag 213/2012
(1. afdeling)
codan forsikring a/s og
codan a/s
(advokat bente møll pedersen for begge)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat kim lundgaard hansen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 3. afdeling den 31. maj 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, marianne højgaard pedersen,
vibeke rønne, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
anbringender
codan forsikring a/s og codan a/s har supplerende anført bl.a., at selskaberne ikke gør
gældende, at de tidligere livsforsikringsdatterselskabers tab både kan bruges til reduktion af
fradragsbegrænsningen i forsikringsmoderselskabet og samtidig ubeskåret kan fremføres til
senere anvendelse af livsforsikringsdatterselskaberne. skat har imidlertid efter frasalget af
livsforsikringsdatterselskaberne lignet og kontrolleret selvangivelserne for datterselskaberne
til bunds og foretaget ansættelsesmæssige ændringer af fradragsbegrænsningskontiene (fi-
nanskontiene) for alle de tidligere livsforsikringsdatterselskaber for de indkomstår, som er
omfattet af denne sag (2000-2003). skat har i den forbindelse tilladt de tidligere livsforsik-
ringsdatterselskaber at fremføre negative fradragsbegrænsningssaldi, selv om denne sag ver-
                                               - 2 -
serede for landsskatteretten. det forhold, at de tidligere livsforsikringsdatterselskaber fejlag-
tigt har fremført de negative fradragsbegrænsningssaldi og senere har anvendt dem, bør ikke
komme codan forsikring og codan til skade, når fradragsbegrænsningssaldiene efter sel-
skabsskattelovens § 13, stk. 11, 1.-3. pkt., sammenholdt med stk. 8 og 9, rettelig skal medreg-
nes ved opgørelsen af codan forsikrings fradragsbegrænsningssaldo.
supplerende sagsfremstilling
af skats brev af 20. juni 2011, hvorfra der er citeret i landsrettens dom, fremgår yderligere
bl.a.:
       ”skat har administreret reglerne i sel [selskabsskattelovens] § 13, stk. 11 og stk. 12
       helt i overensstemmelse med retsgrundlaget, når skat træffer afgørelse om at de over-
       skydende negative fradragsbegrænsningsbeløb ikke skal medregnes i moderselskabet.
       skat har foretaget ansættelsesændringer i datterselskaberne, til dels efter anmodning
       fra selskaberne selv og til dels inden datterselskaberne sælges ud af codan koncernen.
       der har ikke tidligere været uenighed om, at de ikke udnyttede negative fradragsbe-
       grænsningsbeløb, skulle overføres til efterfølgende år i datterselskaberne selv, jf. sel §
       13, stk.12.”
supplerende retsgrundlag
ved lov nr. 387 af 2. juni 1999 fik selskabsskattelovens § 13, stk. 10, følgende ordlyd:
       ”stk. 10. hvis et forsikringsselskab er sambeskattet med et andet forsikringsselskab, fo-
       retages en samlet opgørelse af skattefri og lempelsesberettigede udbytter og avancer
       m.m. efter stk. 8. det opgjorte beløb fordeles forholdsmæssigt mellem forsikringssel-
       skaberne, hvorefter der foretages fradragsbegrænsning efter stk. 8 henholdsvis stk. 9.
       forsikringsselskaber, der ved den forholdsmæssige fordeling udnytter et andet forsik-
       ringsselskabs tab, skal godtgøre sidstnævnte selskab den skattemæssige værdi af tabet.
       godtgørelsen har ikke skattemæssige konsekvenser for selskaberne. ...”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår opgørelsen af den skattepligtige indkomst for codan forsikring a/s for ind-
komstårene 2000-2003 og sambeskatningsindkomsten for codan a/s for indkomstårene 2001
og 2003.
efter de dagældende regler i selskabsskattelovens § 13, stk. 8 og 9, var codan forsikrings
adgang til at fradrage forsikringsudbetalinger og -hensættelser mv. i den skattepligtige ind-
                                                - 3 -
komst begrænset af selskabets skattefri indtægter i form af udbytter og avancer mv., som op-
gøres på en finanskonto. codan forsikring har som forsikringsmoderselskab anvendt negative
finanskonti i nogle ikke-sambeskattede livsforsikringsdatterselskaber til at nedbringe fra-
dragsbegrænsningen i codan forsikring – og dermed øge sine skattefradrag og nedbringe den
skattepligtige indkomst. spørgsmålet er, om codan forsikring har været berettiget hertil.
ved bedømmelsen af dette spørgsmål må der efter højesterets opfattelse tages udgangspunkt
i, at et datterselskab, som er et forsikringsselskab, og som ikke er sambeskattet med modersel-
skabet, efter almindelige principper selv vil kunne fremføre et eventuelt underskud til reduk-
tion af egen fradragsbegrænsning i efterfølgende år. dette har codan forsikrings livsforsik-
ringsdatterselskaber da også gjort i de omhandlede indkomstår. en afskæring af denne mulig-
hed må derfor efter højesterets opfattelse kræve lovhjemmel.
codan forsikring har anført, at dagældende selskabsskattelovs § 13, stk. 11, 1. pkt., indehol-
der den fornødne hjemmel til, at codan forsikring i de omhandlede indkomstår kunne an-
vende de negative finanskonti i de ikke-sambeskattede livsforsikringsdatterselskaber til at
nedbringe fradragsbegrænsningen i codan forsikring.
efter selskabsskattelovens § 13, stk. 11, 1. pkt., skal et forsikringsselskab – ud over egne
skattefri indtægter, jf. stk. 8 og 9 – ved opgørelsen af fradragsbegrænsningen medregne skat-
tefri udbytter og avancer mv. i ikke-sambeskattede datterselskaber, som forsikringsselskabet
direkte eller indirekte ejer mindst 25 % af. det gælder dog efter 4. pkt. ikke, i det omfang de
skattefri indtægter hidrører fra et datterselskab, der er et forsikringsselskab, og indtægterne i
datterselskabet er anset for medgået til fradragsbegrænsning.
selskabsskattelovens § 13, stk. 11, indeholder efter sin ordlyd ikke en udtrykkelig regulering
af, om et forsikringsmoderselskab kan anvende negative finanskonti i ikke-sambeskattede
datterselskaber, der er forsikringsselskaber, til at nedbringe fradragsbegrænsningen i moder-
selskabet. spørgsmålet er heller ikke udtrykkeligt omtalt i forarbejderne til bestemmelsen. i
modsætning hertil fastsætter selskabsskattelovens § 13, stk. 10, om sambeskattede forsik-
ringsselskaber, at der skal foretages ”en samlet opgørelse” af skattefri udbytter og avancer
mv. i moder- og datterselskaberne. dette medfører, at eventuelle tab i datterselskaber føres op
til moderselskabet, ligesom der efter bestemmelsen skal ydes en godtgørelse svarende til den
                                                - 4 -
skattemæssige værdi af tabet. er selskaberne ikke sambeskattet, forudsætter selskabsskattelo-
vens § 13, stk. 11, 4. pkt., at der skal foretages en særskilt opgørelse af fradragsbegrænsnin-
gen i datterselskaber, der er forsikringsselskaber, og stk. 11 indeholder ingen bestemmelse om
kompensation.
formålet med reglerne om fradragsbegrænsning er overordnet at forhindre, at forsikringssel-
skaber får skattetekniske underskud ved, at fradragsberettigede udgifter afholdes med skattefri
finansindtægter. et led heri er at modvirke, at finansielle aktiver flyttes ud af et forsikringssel-
skab for at undgå eller lempe en fradragsbegrænsning samtidig med, at dobbeltbeskatning
undgås. selskabsskattelovens § 13, stk. 11, 1. pkt., må i forlængelse heraf anses for at have til
formål at sikre, at finansielle aktiver ikke flyttes ned i et ikke-sambeskattet datterselskab for at
undgå eller lempe fradragsbegrænsning i moderselskabet. de nævnte formål tilsiger ikke, at et
forsikringsmoderselskab kan anvende negative finanskonti i ikke-sambeskattede datterselska-
ber, der er forsikringsselskaber, til at nedbringe fradragsbegrænsningen i moderselskabet.
på den anførte baggrund finder højesteret, at selskabsskattelovens § 13, stk. 11, ikke kan for-
stås således, at codan forsikring som moderselskab har ret til at medregne livsforsikringsdat-
terselskabernes negative finanskonti ved opgørelsen af egen fradragsbegrænsning. det kan
ikke føre til et andet resultat, at skattemyndighederne i administrativ praksis har anerkendt, at
også negative finanskonti i datterselskaber, som ikke selv er forsikringsselskaber, kan med-
regnes ved opgørelsen af forsikringsmoderselskabets fradragsbegrænsning efter § 13, stk. 11,
1. pkt. denne praksis er efter det oplyste begrundet i, at der i disse tilfælde er tale om, at dat-
terselskaberne afgiver tab, der er uden økonomisk værdi for dem selv, idet de ikke er omfattet
af fradagsbegrænsningsreglerne.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                        thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal codan forsikring a/s og codan a/s solidarisk betale
500.000 kr. til skatteministeriet.
                                               - 5 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 - ana
                                  udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
                                     dom
                            afsagt den 18. juli 2001
sag v 141/1999 tom anton reklamebureau a/s
           (advokat kristian højgaard madsen)
           mod
           thinggaard rejser a/s
           (advokatfuldmægtig anne almose videsen
           (prøve))
i sommeren 1999 udarbejdede sagsøgeren, tom anton reklamebureau a/s (i det følgende:
t.a. reklame), et vinterkatalog med tilhørende prisliste for sæsonen 1999/2000 for sagsøgte,
thinggaard rejser a/s (i det følgende: thinggaard).
denne sag drejer sig navnlig om, hvorvidt t.a. reklame har overtrådt god markedsføringsskik
ved sideløbende hermed at have udarbejdet katalog og prisliste for samme sæson for et
konkurrerende rejsebureau, der bl.a. ejedes af t.a. reklames direktør og ejer tom anton.
                                               - 2 -
sagsfremstilling
thinggaard er et større rejsebureau, som bl.a. sælger skirejser til norge og til alperne.
thinggaard markedsfører navnlig sine rejser i kataloger, som udsendes eller udleveres til
kunder og agenter. thinggaard udgiver et sommer- og et vinterkatalog, der består af et hoved-
katalog med billeder og beskrivelser af de forskellige destinationer og en separat prisliste.
i 1992 og 1999 blev thinggaards vinterkatalog skisporet tildelt en international pris som et
særligt informativt katalog.
thinggaard havde igennem en årrække anvendt t.a. reklame som reklamebureau til at
udarbejde sommer- og vinterkataloger. en af t.a. reklames kontaktpersoner hos thinggaard i
forbindelse med udarbejdelsen af katalogerne var den administrerende direktør peter rønholt.
i foråret 1999 blev t.a. reklame anmodet om at udarbejde thinggaards vinterkatalog
skisporet 2000 for sæsonen 1999/2000.
den 7. juni 1999 fremsatte t.a. reklame et tilbud på totalproduktion af et hovedkatalog på
100 sider og en prisliste på 88 sider i 85.000 eksemplarer til en pris à 1.081.725 kr. ekskl.
moms. prisen omfattede idéoplæg/ disponering/kreativ rentegning, sats/repro og trykning.
peter rønholt fratrådte sin stilling hos thinggaard den 15. juni 1999, og den 16. juni 1999
fratrådte også en anden medarbejder hos thinggaard, niels hansen.
t.a. reklames direktør og ejer tom anton holdt den 18. juni 1999 et møde med direktøren for
thinggaard-gruppen, poul erik thinggaard, med henblik på at give ham en status på
vinterkataloget efter peter rønholts fratræden. på mødet blev endvidere drøftet nogle
spørgsmål om tom antons og reklamebureauets forretningsmæssige forhold til peter rønholt.
den 1. juli 1999 blev rejsebureauet best travel a/s (i det følgende: best travel) stiftet. som
direktører for selskabet indtrådte ejerne peter rønholt og niels hansen. ved samme lejlighed
blev tom anton medejer af 25% af selskabet. best travel overtog i forbindelse med stiftelsen
alle aktiviteter fra rejsebureauet purkær rejser.
                                                 - 3 -
i juli 1999 påbegyndte t.a. udarbejdelsen af vinterkataloget skiferien 2000 for best travel.
der er ikke enighed om, hvorvidt t.a. også udarbejdede den tilhørende prisliste.
på et møde den 25. august 1999 mellem tom anton og poul erik thinggaard, hvor den færdige
udgave af thinggaards vinterkatalog og prisliste blev fremlagt, oplyste tom anton, at han var
medejer af best travel.
t.a. reklame sendte den 30. august 1999 en faktura til thinggaard med krav om betaling af
1.404.861 kr. inkl. moms for produktion af skisporet 2000. betalingsbetingelserne var "senest
20 dage efter kontoudtogets datering".
ligeledes den 30. august 1999 sendte t.a. reklame en faktura til best travel på 597.008,24
kr. inkl. moms for annoncering og produktion af skiferien 2000. ifølge den tilhørende
produktionsnota udgjorde produktionsudgifterne fordelt på "idéoplæg, rentegning, sats,
scanning af foto samt repro- og filmfremstilling og trykning af hovedkataloger + prislister"
330.880 kr.
ved skrivelse af 16. september 1999 afviste thinggaard ved sin advokat at betale det
fremsatte krav. begrundelsen herfor var, at t.a. reklame havde misligholdt sin
loyalitetsforpligtelse over for thinggaard ved at have udarbejdet vinterkatalog for best travel
samtidig med udarbejdelsen af thinggaards vinterkatalog. endvidere fandt thinggaard, at best
travels katalog i vid udstrækning var baseret på thinggaards koncept og katalog. thinggaard
agtede derfor at modregne et eventuelt er statningskrav i fakturabeløbet.
idet fakturaen ikke blev betalt til forfaldstid den 20. september 1999, tog t.a. reklames
advokat kravet til inkasso den 24. september 1999.
thinggaard har fremlagt en oversigt over forskellen på omsætning og dækningsbidrag i
vintersæsonen 1998/99, henholdsvis 1999/2000, som viser, at omsætningen på alpedestina-
tionerne er faldet med 2.793.658 kr., mens omsætningen på destinationerne i fjeldene er
faldet med 3.570.117 kr. den samlede omsætningsnedgang på alperne og fjeldene er på
6.324.747 kr. svarende til et fald i dækningsbidraget på 2.477.288 kr.
thinggaards katalog og prisliste
                                                - 4 -
på forsiden af kataloget er foroven anført "thinggaard" med stor grøn skrift. nedenunder vises
en billedserie af børn og voksne i sneen, og nederst er anført skisporet 2000. kataloget er
opbygget i et 2-4 spaltet layout med en inddeling af destinationerne i henholdsvis alperne og
fjeldene. destinationerne præsenteres i rækkefølgen italien, frankrig, østrig og norge.
opsætningen af de enkelte destinationer er i hovedtræk ens. hver enkelt destination beskrives
over fire sider svarende til to opslag i kataloget.
på øverste halvdel af det første opslag gives en generel beskrivelse af den pågældende
destination. på den nederste halvdel er angivet et oversigtskort over pisterne i området. disse
kort er indhentet fra det lokale turistkontor. derudover indeholder siderne forskellige stem-
ningsbilleder og en prisliste på leje af skiudstyr, skiskole og køb af liftkort. endvidere er der
anført små tegninger, der relaterer sig til skiferien, f.eks. af en skistav, handske eller solbriller.
med farvede firkant- symboler angives, hvorvidt man kan komme til destinationen med bil,
bus, tog eller fly.
det andet opslag indeholder billeder af de forskellige hoteller og en beskrivelse heraf. samtidig
er anført en række stemningsbilleder. i forbindelse med overskriften "thinggaards vurdering"
er der en tegning af en lilla skistøvle, hvori der i form af snefnug gives point for f.eks. skiløb for
øvede, afterski/nattelivet og for charmerende atmosfære. denne vurdering findes ikke under
fjeld-destinationerne. yderst til højre angives i en blå spalte under overskriften "skisporet"
antallet og sværhedsgraden af de forskellige pister markeret ved firkanter, der er sat på
spidsen, i farverne grøn, blå, rød og sort. spalten indeholder endvidere oplysninger om bl.a.
antal lifte, restauranter, diskoteker og diverse aktiviteter.
forsiden af prislisten svarer i hovedtræk til katalogets forside. side to indeholder på øverste
halvdel en vejledning i, hvordan man anvender prislisten. til belysning heraf nævnes en række
eksempler med udgangspunkt i en norsk destination og en familie på to voksne og to børn på
11 og 15 år. på nederste halvdel af siden er angivet en indholdsfortegnelse, som bl.a. er opdelt
i emnerne "alperne", "norge" og "generelle oplysninger".
pristabellerne er opdelt i rækker, som angiver ud- og hjemrejsedato og priser, og kolonner,
som angiver hotellerne og antal personer pr. værelse/lejlighed, pension, tidspunktet for rejsen
og diverse tillægsydelser. i en del af tabellerne er rækkerne skiftevis lyseblå og hvide. en
række i en mørkere blå farve angiver destinationen. til tabellerne er knyttet en række
                                                 - 5 -
fodnoter, der indeholder nærmere oplysninger om, hvad prisen inkluderer.
på bagsiden under overskriften "almindelige bestemmelser" er angivet de generelle betingelser
for f.eks. bestilling og betaling, rabatter, afbestilling og forsikring. det fremgår, at redaktionen
er afsluttet den 1. august 1999.
best travels katalog og prisliste
på forsiden er et helsides billede af en skiløber. i øverste højre hjørne er anført best travels
logo, der består af en halv gul sol på blå baggrund og ordene "best travel" i gul og hvid.
skiferien 2000 angives til venstre herfor. i nederste venstre hjørne er navnet "purkær" angivet
med hvidt i en rød bjælke. kataloget er opbygget i et 2-4 spaltet layout med en inddeling af
destinationerne i henholdsvis alperne og fjeldene. destinationerne præsenteres i rækkefølgen
italien, frankrig, østrig, sverige og norge.
opsætningen af de enkelte destinationer er i hovedtræk ens. hver enkelt destination beskrives
over to sider svarende til et opslag i kataloget.
på den øverste halvdel af opslaget er anført et stort stemningsbillede, og nedenunder angives
et oversigtskort over pistene i området, der svarer til thinggaards kort. på højre side gives en
generel beskrivelse af destinationen med tilhørende stemningsbilleder, og på venstre side er
hotellerne afbildet og beskrevet. en række af hotelbillederne og stemningsbillederne er
identiske med billederne i thinggaards katalog under den tilsvarende destination, og ved nogle
af destinationerne forekommer i beskrivelsen heraf et ordvalg, der minder om ordvalget i
thinggaards katalog.
på den højre side er i øverste hjørne anført best travels blå og gule sol-logo, og i nederste
hjørne er anført en rubrik med overskriften "ski-fakta". heri angives antallet og
sværhedsgraden af de forskellige pister markeret ved firkanter i farverne grøn, blå, rød og sort
sammen med best travels gule sol og ordet "best" i gult. rubrikken indeholder endvidere
oplysninger om antal lifte, liftkapacitet og aktiviteter.
derudover indeholder opslaget tre rubrikker med overskriften "ski-service", "mad og drikke"
og "best vurdering", hvis placering under de enkelte destinationer varierer kataloget igennem.
"ski-service" indeholder oplysninger om priser for leje af skiudstyr, liftkort og skiskole. "mad
                                                 - 6 -
og drikke" oplyser om antallet af restauranter og priser på et måltid og diverse drikkevarer. i
rubrikken "best vurdering" gives i form af stjerner point for kategorier, der svarer til
kategorierne i "thinggaards vurdering". denne rubrik findes ikke under fjeld-destinationerne.
forsiden af prislisten svarer i hovedtræk til katalogets forside. side to indeholder på øverste
halvdel en indholdsfortegnelse, som er opdelt i emnerne "alperne", "sverige", "norge" og
"generelle oplysninger". på nederste halvdel gives en vejledning i, hvordan man anvender
prislisten. til belysning heraf nævnes en række eksempler, med udgangspunkt i en norsk
destination og en familie på to voksne og to børn på 10 og 12 år.
pristabellerne er opdelt i rækker, som angiver ugenummeret, ud- og hjemrejsedato og priser,
og kolonner, som angiver hotellerne og antal personer pr. værelse/lejlighed, pension,
tidspunktet for rejsen og diverse tillægsydelser. en række i en mørkeblå farve angiver det
pågældende hotel, mens rækkerne, som bl.a. angiver antallet af personer pr. værelse/lejlighed
er skiftevis lyseblå og hvide. til tabellerne er knyttet en række fodnoter, der indeholder
nærmere oplysninger om, hvad prisen inkluderer.
på bagsiden under overskriften "generelle bestemmelser" er angivet de generelle betingelser
for f.eks. bestilling og betaling, rabatter, afbestilling og forsikring. ordvalget svarer i det
væsentlige til ordvalget i thinggaards "almindelige bestemmelser". det fremgår, at re-
daktionen er afsluttet den 15. juli 1999.
kodeks for reklamepraksis
med henblik på at fremme den etiske standard inden for markedsføringen har det
internationale handelskammer udarbejdet et kodeks for reklamepraksis, hvoraf følgende
fremgår:
                                "efterligning
                                  artikel 10
        1.   reklamer må ikke efterligne anden reklames komposition (layout), tekst, slagord, il
lustration ... på en måde, der er egnet til at vildlede eller fremkalde forveksling.
...
                                               - 7 -
                                   ansvar
                                  artikel 14
         1.  ansvar for overholdelse af adfærdsreglerne i kodeks påhviler annoncøren,
reklameproducenten eller reklameformidleren og udgiveren, mediumejeren eller den
virksomhed, der repræsenterer disse.
         a)  annoncøren bærer det fulde ansvar for sin reklame.
         b)  reklameproducenten eller reklameformidlingen skal udvise den yderste omhu ved
udarbejdelsen af reklamen og skal udøve sin virksomhed på en sådan måde, at annoncøren
kan opfylde sit ansvar.
..."
forklaringer
tom anton har bl.a. forklaret, at han er direktør for og ejer af t.a. reklame, der har tre
ansatte. han har lavet kataloger for thinggaard i 8-10 år. en af de faste kontaktpersoner hos
thinggaard var den administrerende direktør, peter rønholt.
han blev bedt om at udarbejde vinterkataloget for 1999/2000 i april-maj 1999 og efter en
briefing i begyndelsen af maj 1999 om nye input i forhold til året før, udarbejdede han et
kreativt oplæg på kataloget, som han i begyndelsen af juni 1999 drøftede med bl.a. peter røn-
holt. oplægget blev udarbejdet ved hjælp af eksterne kræfter, bl.a. en grafisk tegnestue.
udarbejdelsen af kataloget var en løbende proces over hele sommeren. han havde ikke noget
at gøre med selve indholdet af kataloget, idet billederne blev leveret af thinggaard som
postkort og dias til inscanning og på cd- rom, ligesom thinggaard selv stod for disponering og
tilretning af teksten i kataloget. han strukturerede materialet og lavede layout.
skemaet til prislisten fik han som en excel-fil fra orla christensen hos thinggaard. den kan
konverteres til en mac quark-fil, der kan bruges til elektronisk sats. man gik typisk i gang med
at lave prislisten omkring 1. august.
han vidste allerede i marts 1999, at peter rønholt havde sagt op hos thinggaard, og peter
rønholt sagde da noget om, at han måske ville starte sit eget rejsebureau. han var involveret i
                                               - 8 -
nogle samtaler herom med peter rønholt, der ønskede at have ham med som reklamemand.
han lavede nogle "småting" for peter rønholt. bl.a. udarbejdede han navn og logo til best
travel.
efter mange overvejelser sagde han til peter rønholt, at han ville gå med til at erstatte en
omsætning på fem mio. kr. hos thinggaard med 500.000 kr. hos best travel, hvis han fik den
"lodseddel" at være medejer af peter rønholts bureau som sleeping partner.
da han holdt møde med poul erik thinggaard den 18. juni 1999, forelå der ingen konkrete
planer vedrørende hans ejerskab eller fremtid i forhold til peter rønholts rejsebureau, men han
vidste godt, at han ikke kunne arbejde for begge.
poul erik thinggaard havde ønsket en status på vinterkataloget, idet peter rønholt var holdt
op. peter rønholt havde offentliggjort, at han begyndte for sig selv, og han sagde til poul erik
thinggaard, at det ikke skulle være nogen hemmelighed, at han havde lavet nogle småting for
peter rønholt. poul erik thinggaard sagde, at det kunne vidnet ikke fortsætte med - og at det
måtte de vende tilbage til. det blev ikke specifikt nævnt, at han skulle vende tilbage, men kun
at de skulle tale om det, og han opfattede det således, at han skulle lave kataloget færdigt
først.
han erhvervede 25% af best travel i slutningen af juni 1999. dette overvejede han ikke at sige
til poul erik thinggaard. niels hansen var lige rejst fra thinggaard, og han fandt ikke grund til
at skabe mere røre om tingene.
det første møde om best travels vinterkatalog for 1999/2000 blev holdt den 25. juli 1999. man
ville oprindelig fortsætte med purkærs kontrakter i norge, som best travel havde overtaget, og
klare sig med det den første vintersæson. efter 1. juli 1999 ændrede man mening og fik hen
over sommeren en aftale med øster lindet rejser om destinationer sydpå. det blev derfor
besluttet på mødet den 25. juli 1999, at man skulle lave et nyt katalog.
man gik hurtigt i gang med at slå streger og lave layout. der skulle ikke så meget til, fordi alle
kendte hinanden på forhånd. materialet til kataloget kom fra best travel og fra øster lindet -
det var bare en telefonopringning, så kom materialet derfra. han lå inde med materialet fra
thinggaard samtidig hermed, idet han lavede thinggaards katalog sideløbende. thinggaards
katalog var klar til trykning i begyndelsen af august 1999. han overvejede ikke, at der kunne
                                                - 9 -
være en konflikt i forhold til thinggaard, fordi han jo kun tog sig af det rent grafiske. udkast til
kataloget forelå formentlig umiddelbart efter den 25. juli 1999. processen med thinggaard var
altid meget langvarig, men det er ikke nødvendigt. hvis det er struktureret ordentligt, kan det
gøres meget hurtigt.
på et møde den 25. august 1999 med poul erik thinggaard, hvor thinggaards katalog og
prisliste var færdig, oplyste han, at han var medejer af best travel.
man kan ikke sammenligne prisen for udarbejdelse af thinggaards katalog med prisen for best
travels katalog. f.eks. er trykketeknikken anderledes, og der er dobbelt så mange sider i
thinggaards katalog.
han kan ikke forklare, hvorfor der står på best travels katalog, at redaktionen er afsluttet den
15. juli 1999, når kataloget først blev påbegyndt den 25. juli 1999.
poul erik thinggaard har bl.a. forklaret, at han er direktør for thinggaard-gruppen, og at han
var med til at starte thinggaard for 30 år siden.
thinggaard har anvendt t.a. reklame i ca. 10 år. t.a. reklames hovedopgave var at lave
sommer- og vinterkatalogerne. der var ikke oprettet nogen skriftlig aftale herom. fakturaen for
vinterkataloget 1999/2000 svarer størrelsesmæssigt til de foregående år.
tom anton hjalp med design og idéer. thinggaard skrev selv teksterne og indhentede
billedmaterialet fra bl.a. hotellerne og de lokale turistkontorer og afleverede det til tom anton.
udarbejdelsen af kataloget var en løbende proces hen over en periode. udarbejdelsen af
prislisten begynder i slutningen af juni-juli, når arbejdet med hovedkataloget er færdigt.
peter rønholt sagde op i marts 1999, men de aftalte, at han kunne blive året ud. peter rønholt
bad senere om at fratræde tidligere, hvilket skete den 11. juni 1999. peter rønholt nævnte
ikke, at han ville starte et rejsebureau. niels hansen sagde op den 16. juni 1999 og sagde i
den forbindelse, at han han "skulle over til peter rønholt". vidnet fik derfor den tanke, at de
var ved at lave et konkurrerende rejsebureau, men han spurgte ikke nærmere herom.
han holdt møde med tom anton den 18. juni 1999 for at får en status på vinterkatloget. han
spurgte tom anton, om han lavede noget for peter rønholt, og tom anton svarede, at det kun
                                                - 10 -
var småting. han sagde til tom anton, at denne måtte gøre op med sig selv, om han ville ar-
bejde for thinggaard eller for det andet bureau. han satte ikke nogen frist for, hvornår tom
anton skulle melde tilbage herom, men han havde regnet med et hurtigt svar.
i juli 1999 offentliggjorde best travel sit navn og logo, men først på mødet den 25. august
1999 med tom anton blev han klar over, at tom anton var medejer af best travel. han
meddelte tom anton, at de ikke kunne arbejde sammen fremover på grund af dette
medejerskab.
katalogerne er en del af virksomhedens image, idet de signalerer, hvem man er, og hvad man
står for. thing gaard blev ringet op af agenter og kunder, der påpegede ligheden mellem
katalogerne. de bemærkede navnlig, at prislisterne var meget ensartet opbygget, og at man
let kunne komme til at få fat i den forkerte. der var dog ikke tale om, at en thinggaard rejse
blev solgt til den forkerte pris, men agenterne kunne komme til at bestille en rejse hos det
forkerte bureau. thinggaards prisliste er unik på grund af dens opbygning, som gør det let at
finde rundt i den. det er det, som thinggaards kataloger har fået priser for.
thinggaard havde en væsentlig omsætningsnedgang efter best travels lancering af sit katalog
med tilhørende prisliste. det er hans opfattelse, at denne markedsforstyrrelse skyldes best
travels katalog og prisliste og ikke bureauet som sådan, idet andre rejsebureauer ikke har haft
en tilsvarende nedgang i omsætningen. det har som følge heraf været nødvendigt for
thinggaard at ændre sit katalog for 2000/2001 for at genvinde sin position på markedet.
peter rønholt har bl.a. forklaret, at han er direktør for og ejer af best travel. han begyndte
hos thinggaard som rejeseleder i 1982 og blev administrerende direktør i 1986. han opsagde
sin stilling i slutningen af februar 1999, fordi der skulle ske ændringer i ledelsen og strukturen
af thinggaard, som han ikke mente, at han ville passe ind i. han fratrådte sin stilling den 15.
juni 1999.
han havde et møde med tom anton i april 1999, hvor de drøftede forside og layout til
thinggaards vinterkatalog for 1999/2000. han havde derefter ikke mere med kataloget at
gøre, bortset fra at han så tilbudet fra tom anton, som svarede til de tidligere år.
rejsebureauet sørger selv for at skaffe alle oplysninger af faktuel karakter til brug for
kataloget. teksterne i kataloget blev således udarbejdet af thinggaard. thinggaard hentede
                                              - 11 -
også selv billedmateialet hjem fra de enkelte hoteller og turistkontorer på destinationerne og
udvalgte de pågældende billeder til kataloget. reklame bureauet står kun for det tekniske,
f.eks. vurdering af billedkvaliteten.
prislisten har haft det samme udseende de sidste 5-6 år. priserne kalkuleres af regnskabs- og
økonomiafdelingen. han deltog i de overordnede principper for prisfastsættelsen, mens niels
hansen lavede de konkrete priser. prislisten bliver lavet på et regneark, som videregives til
trykkeriet, der sætter skemaet op i samarbejde med thinggaard. reklamebureauet vælger
farverne.
purkær rejser var ikke inde i billedet, da han sagde op i februar 1999, men han fik en føler
gennem andre om, at purkær ønskede at møde ham. omkring påske holdt han et møde med
purkær, der ville sælge sit bureau til ham. deres revisorer lavede nogle beregninger på prisen,
og det så realistisk ud, men den konkrete pris var for høj. det var i slutningen af maj 1999.
han sagde til poul erik thinggaard, at han ville starte for sig selv, og de enedes om, at han
skulle fratræde den 15. juni 1999.
den 30. juni 1999 faldt handlen på plads med purkær, og han overtog bureauet den 1. juli
1999, hvor best travel blev oprettet.
da det blev kendt, at han skulle holde op, talte han med tom anton, der sagde, at "hvis du
skal have lavet en streg eller et logo, så bare kom". tom anton kom ind i billedet som mulig
medejer i slutningen af juni 1999. på det tidspunkt havde tom anton lavet logo for ham.
purkær var ikke begyndt at udarbejde katalog, da han overtog bureauet den 1. juli 1999. han
syntes ikke om layoutet i purkærs forrige katalog. det havde set sådan ud i de sidste 10 år, og
han ønskede noget mere elegant. tom anton kom ind på et meget sent tidspunkt i forløbet,
hvor materialet til kataloget var indsamlet. opsætningen af kataloget var klar i begyndelsen af
august 1999, og det udkom i slutningen af måneden. kataloget er mindre end thinggaards, og
det kunne sagtens lade sig gøre tidsmæssigt, fordi de arbejdede meget. best travel fik på
samme måde som thinggaard en samlet entreprise hos tom anton. oplaget var på 20.000
eksemplarer og kostede omkring 300.000 kr. han mener ikke, at best travel fik rabat hos tom
anton.
prislisten på regneark blev udarbejdet af niels hansen, som han lavede prisfastsættelsen med.
                                                - 12 -
han ønskede den bedst mulige prisliste til sit eget bureau og anvendte sin viden om, hvordan
han tidligere havde lavet prislister. tom anton var ikke involveret i udarbejdelsen af prislisten,
men han har muligvis valgt farverne.
han ved ikke, hvorfor der står i best travels katalog, at redaktionen er afsluttet den 15. juli
1999. der er ikke noget dybsindigt i det - det er hans fødselsdag. datoen har betydning i
forhold til konkurrencestyrelsen med hensyn til valutakurserne, men de arbejdede videre med
priserne efter denne dato.
vinteren 1999/2000 var en god salgssæson for best travel, der solgte betydeligt flere rejser
end purkær, men det er hans indtryk, at branchen generelt set havde et dårligt år.
tove petersen har bl.a. forklaret, at hun sammen med sin mand driver rejsebureauet centrum
rejser i århus, der primært sælger busrejser. de sælger rejser for 20 bureauer, herunder
thinggaard og best travel.
da hun modtog thinggaards og best travels kataloger for vintersæsonen 1999/2000, syntes
hun, at katalogerne lå tæt op ad hinanden. der var efter hendes opfattelse navnlig stor lighed
mellem prislisterne for så vidt angik opsætningen af tabellerne.
prislisterne er et vigtigt redskab i det daglige arbejde, når de skal vejlede kunderne. hun
husker ikke, om prislisterne gav anledning til forveksling mellem thinggaards og best travels
rejser. i det daglige arbejde med prislisterne kunne de godt se forskel, fordi farverne og
symbolerne var forskellige i de to lister.
påstande
t.a. reklame har nedlagt påstand om, at thinggaard skal betale 1.404.861,25 kr. med tillæg
af procesrente fra den 20. september 1999.
thinggaard har påstået frifindelse.
anbringender
t.a. reklames advokat har gjort gældende, at t.a. reklame ikke har ikke handlet i strid med
                                              - 13 -
god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens ⌡ 1. det er ikke illoyalt at udarbejde et
vinterkatalog for et andet rejsebureau, og der gælder ikke noget forbud mod at udføre arbejde
for en konkurrerende virksomhed. det langvarige samarbejde mellem parterne lægger ikke
nogen begrænsninger på t.a. reklame i den henseende. poul erik thinggaard var bekendt
med, at tom anton havde udført arbejde for peter rønholt, men poul erik thinggaard fulgte
ikke op på dette, men lod tom anton fortsætte med at udarbejde vinterkataloget. det er uden
betydning, at tom anton blev medejer af best travel.
på baggrund af et helhedsindtryk ved en sammenligning mellem de to kataloger er der ikke
nogen risiko for forveksling. allerede de iøjnefaldende firmanavne på forsiden gør katalogernes
fremtræden forskellig. "alperne" og "fjeldene" er sædvanlige betegnelser for rejser sydpå og
nordpå og svarer til de almindeligt anvendte geografiske betegnelser for de pågældende
områder. best travel anvender to sider til beskrivelsen af sine destinationer, mens thinggaard
anvender fire. de ligheder, der er mellem katalogerne, er alene betinget af, at der rejses på de
samme destinationer og anvendes de samme hoteller. billederne af hotellerne fremsendes
således fra samme udlejer, når der laves salgsaftale, og pistekortene er rekvireret fra de
samme lokale turistkontorer.
det bestrides, at t.a. reklame har medvirket ved udarbejdelsen af best travels prisliste. alle
rejsebureauer har en prisliste, der på overskuelig og logisk måde fortæller, hvad prisen er for
rejsen. priserne udregnes i regneark, der sendes direkte til trykkeriet, som laver opsætningen
på baggrund heraf. det er derfor klart, at prislisterne grundlæggende er ens, hvortil kommer,
at begge parter har sammenfaldende rejsemål, hvorfor en del faktiske oplysninger vil gå igen i
begge prislister. efter tove petersens forklaring må retten lægge til grund, at prislisterne ikke
er forvekslelige.
det bestrides, at t.a. reklame har overtrådt det internationale handelskammer kodeks for
reklamepraksis. reklamebureauet har alene et subsidiært ansvar efter disse regler.
t.a. reklame har ikke i forbindelse med udarbejdelsen af best travels katalog anvendt billeder,
tekst eller opsætninger, som bureauet har erhvervet gennem thinggaard, eller som er udviklet
i samarbejde med thinggaard. de oplysninger, som blev brugt til best travels katalog,
stammede fra peter rønholt og niels hansen, der begge havde været nøglemedarbejdere hos
thinggaard. de havde også oplysningerne til prislisten, og t.a. reklame medvirkede ikke ved
udarbejdelsen af denne. det bestrides derfor, at t.a. reklame har overtrådt markedsføringslo-
                                                - 14 -
vens ⌡ 10, stk. 3.
t.a. reklame har ikke krænket thinggaards rettigheder efter ophavsretslovens ⌡ 71. hverken
katalog eller prisliste har værkshøjde. de ligner alle andre bureauers kataloger og prislister.
best travels prisliste er ikke en kopi af thinggaards, idet den indeholder best travels egne
priser. t.a. reklame må betragtes som underleverandør og er derfor ikke omfattet af begrebet
"fremstiller" i ⌡ 71.
det bestrides, at der er grundlag for et forholdsmæssigt afslag, idet kataloget og prislisten ikke
lider af mangler. t.a. reklame har leveret den vare, der var aftalt mellem parterne og har
dermed opfyldt sin kontraktretlige forpligtelse.
thinggaard har ikke dokumenteret at have lidt noget erstatningsberettiget tab, der kan
modregnes i t.a. rekla mes krav. det bestrides, at der er årsagssammenhæng mellem et
eventuelt tab og t.a. reklames handlinger. et eventuelt krav må rettes mod best travel, der er
udgiver af det konkurrerende katalog og prisliste.
thinggaards advokat har gjort gældende, at t.a. reklame har overtrådt god
markedsføringsskik ved ikke at have informeret thinggaard om, at tom anton var blevet med-
ejer af best travel, og at t.a. reklame havde påtaget sig at udarbejde best travels
vinterkatalog samtidig med, at t.a. reklame udarbejdede thinggaards vinterkatalog. som
thinggaards samarbejdspartner har t.a. reklame derved tilsidesat sin loyalitetspligt, navnlig
set i lyset af det lange samarbejdsforhold mellem parterne, og idet poul erik thinggaard
udtrykkeligt havde bedt tom anton om at vælge, hvem han ville arbejde for. det må i den
forbindelse anses for en skærpende omstændighed, at tom anton er medejer af best travel,
som det konkurrerende katalog er udarbejdet for. t.a. reklame har på thinggaards bekostning
kunnet udarbejde et katalog for best travel til et væsentligt lavere honorar.
ved en sammenligning mellem de to kataloger er der påfaldende mange ligheder, der gør
katalogerne forvekslelige. begge kataloger er delt op på emnerne "alperne" og "fjeldene", og
oplysningerne i rubrikkerne "skisporet", henholdsvis "ski-fakta" fremtræder på samme måde
og i det væsentlige med samme indhold. de farvede firkanter i thinggaards katalog, der
angiver antallet af de forskellige pister, er genanvendt i best travels katalog, der blot har
vendt dem på spidsen. rubrikken "best vurdering" og "thinggaards vurdering" er opbygget
helt identisk og ud fra samme systematik. i begge kataloger er vurderingen udeladt under
                                                - 15 -
fjeld-destinationerne. pistekortene er ens, og yderligere genfindes en række af hotel- og stem-
ningsbillederne fra thinggaards katalog i best travels katalog. i en række af beskrivelserne
under de enkelte destinationer anvendt et identisk ordvalg.
side to i prislisterne er opbygget på samme måde, blot har best travel byttet om på øverste og
nederste halvdel. indholdsfortegnelsen og eksemplerne er i det væ sentlige identiske. selve
opstillingen af best travels pristabeller med skrifttype, kolonne- og rækkestørrelse med
fodnoter og struktur er umiddelbart forvekslelig med thinggaards pristabeller. det er netop
denne overskuelige opstilling, der er blevet præmieret internationalt. udformningen af best
travels "generelle bestemmelser" på bagsiden af prislisten er i det væsentlige identisk med
indholdet af "almindelige bestemmelser", der findes på bagsiden af thinggaards katalog.
t.a. reklame har overtrådt art. 10 og art. 14 i det internationale handelskammers kodeks for
reklamepraksis. t.a. reklames vare til thinggaard var en totalentreprise, og t.a. reklame
havde derfor det overordnede ansvar for for udarbejdelsen af katalog og prisliste.
udarbejdelsen af best travels katalog og prisliste er sket på grundlag af billeder, tekst eller
opsætninger, som t.a. reklame har erhvervet gennem thinggaard, eller som er udviklet i
samarbejde med thinggaard, hvilket indebærer en overtrædelse af markedsføringslovens ⌡ 10,
stk. 3. best travels katalog og prisliste blev påbegyndt efter 1. juli 1999, og redaktionen er
ifølge prislisten sluttet den 15. juli 1999. det har formodningen imod sig, at det er muligt at
lave et katalog og en prisliste færdig på så kort tid, hvis man skal bygge det op fra grunden.
retten må derfor lægge til grund, at t.a. reklame har forsynet best travel med thinggaards
materiale, som reklamebureauet lå inde med på det tidspunkt, til brug for best travels katalog
og prisliste.
thinggaard har eneretten til sit vinterkatalog og prisliste for 1999/2000, og begge er beskyttet
af ophavsretslovens ⌡ 71. t.a. reklame har ved udarbejdelsen af best travels katalog og
prisliste krænket thinggaards eneret, idet ⌡ 71 yder beskyttelse imod kopiering. opstillingen af
data i prislisten er selvstændigt beskyttet af ⌡ 71.
katalog og prisliste lider af en væsentlig mangel, som berettiger til et forholdsmæssigt afslag,
der skønsmæssigt kan fastsættes til 500.000 kr. thinggaard havde en klar forventning om, at
vinterkataloget og prislisten for 1999/2000 ville fremstå som unikke produkter, hvilket ikke
blev tilfældet på grund af best travels identiske materiale, som t.a. reklame medvirkede til at
                                               - 16 -
udarbejde.
thinggaard har lidt et tab på i alt 1.050.000 kr. som følge af udsendelsen af best travels
katalog og prisliste. hertil kommer forholdsmæssigt afslag på 500.000 kr. det samlede beløb
på 1.550.000 kr. gøres gældende som et kompensationskrav. erstatningskravet består af
følgende poster: tab som følge af mistet goodwill og markedsforstyrrelse 150.000 kr.,
omkostninger ved at skifte til nyt reklamebureau 50.000 kr., udgifter til ændring af
programprofil 100.000 kr. dertil kommer den markante nedgang i omsætningen og
dækningsbidraget for vintersæsonen 1999/2000 på 6.324.747 kr., henholdsvis 2.447.288 kr.,
sammenlignet med året før. det er sandsynligt, at denne nedgang hovedsagelig skyldes best
travels forvekslelige katalog og prisliste og ikke en generel nedgang i branchen, idet best
travel havde en god sæson. dette tab anslås skønsmæssigt til 750.000 kr.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter tom antons forklaring lægges det til grund, at t.a. reklame på et tidspunkt forud for
mødet med poul erik thinggaard den 18. juni 1999 udarbejdede navn og logo til et
rejsebureau, som peter rønholt havde planer om at starte op. henset til de drøftelser, der
havde været mellem tom anton og peter rønholt, er det ikke sandsynligt, at tom anton på
dette tidspunkt inden mødet den 18. juni 1999 var uvidende om peter rønholts planer herom.
på trods heraf påtog t.a. reklame sig at udarbejde thinggaards vinterkatalog og prisliste for
1999/2000 uden at underrette thinggaard om sit arbejde for peter rønholt.
det lægges endvidere til grund, at tom anton på mødet den 18. juni 1999 med poul erik
thinggaard oplyste, at han "havde lavet nogle småting for peter rønholt", og at poul erik
thinggaard i den forbindelse tilkendegav, at dette ikke kunne fortsætte, men at tom anton
måtte vælge, hvem han ville arbejde for, og at han måtte give en tilbagemelding herom.
kort tid herefter og inden udgangen af juni måned 1999 indgik tom anton i forhandlinger med
peter rønholt om at blive medejer af rejsebureau, som peter rønholt nu var i færd med at
overtage, og pr. 1. juli 1999, hvor best travel blev oprettet, blev tom anton medejer heraf
med 25%. tom anton underrettede ikke i den forbindelse thinggaard om, at han var blevet
medejer af en konkurrerende virksomhed, men fortsatte sit arbejde med thinggaards katalog.
omkring den 25. juli 1999 påbegyndte tom anton udarbejdelsen af best travels vinterkatalog
                                               - 17 -
for 1999/2000 samtidig med, at han arbejdede på thinggaards katalog. heller ikke på dette
tidspunkt gav tom anton thinggaard oplysning herom. tværtimod må det lægges til grund, at
t.a. reklame sideløbende med arbejdet på best travels katalog og prisliste påbegyndte
udarbejdelse af thinggaards prisliste i begyndelsen af august 1999, på trods af at poul erik
thinggaard udtrykkeligt havde bedt tom anton om at vælge side.
først den omkring den 25. august 1999, hvor thinggaards katalog og prisliste var færdig,
oplyste tom anton over for poul erik thinggaard, at han var blevet medejer af best travel.
ved således at have undladt at informere thinggaard om, at tom anton var blevet medejer af
et konkurrerende rejsebureau og ved at have undladt at informere thinggaard om, at t.a.
reklame havde påtaget sig at udarbejde vinterkatalog for best travel, samtidig med at t.a.
reklame udarbejdede vinterkatalog for thinggaard, findes t.a. reklame at have tilsidesat sin
loyalitetspligt i samarbejdsforholdet med thinggaard og derved at have overtrådt god
markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens ⌡ 1.
efter en helhedsbedømmelse af thinggaards og best tra vels vinterkataloger for 1999/2000
finder retten, at de to kataloger, selv om deres struktur og opbygning meget ligner hinanden,
dog ikke er forvekslelige, og at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at t.a.
reklame har benyttet billeder, tekst og opsætninger fra thinggaards katalog ved udarbejdelsen
af best travels katalog.
retten finder imidlertid ud fra en helhedsbedømmelse af de to bureauers prislister, at disse i
det væsentlige er identiske, og at best travels prisliste ligefrem bærer præg af at være
genbrug af idégrundlaget og strukturen i thinggaards prisliste. herefter, og idet t.a. reklame
lå inde med materialet til thinggaards prisliste på det tidspunkt, hvor best travels prisliste blev
udarbejdet, og herunder havde adgang til den excel-fil, som prislisten var opstillet i, findes det
ikke sandsynligt, at best travels prisliste er blevet udarbejdet uden brug af de oplysninger,
som t.a. reklame havde erhvervet gennem sit arbejde med thinggaards prisliste. ifølge
produktionsnotaen af 30. august 1999 har t.a. reklame faktureret best travel for arbejde i
forbindelse med prislisten, og t.a. reklame må allerede af denne grund antages at have del-
taget i udarbejdelsen af prislisten. t.a. reklame har derved skaffet best travel en uberettiget
konkurrencemæssig fordel på thinggaards bekostning.
ved denne adfærd har t.a. reklame overtrådt artikel 10 og 14 i det internationale
                                              - 18 -
handelskammers kodeks for reklamepraksis og markedsføringslovens §§ 1 og 10, stk. 3. det
må anses for en skærpende omstændighed, at t.a. reklames direktør tom anton er medejer
af best travel, som det konkurrerende katalog er udarbejdet for. endvidere findes t.a.
reklame derved at have krænket sagsøgtes rettigheder til prislisten efter ophavsretslovens ⌡
71.
det lægges til grund, at overtrædelsen af de nævnte bestemmelser er sket forsætligt. efter et
samlet skøn over de fremlagte oplysninger om thinggaards omsætningsnedgang og den
markedsforstyrrelse, som den identiske prisliste må antages at have bevirket, sammenholdt
med den besparelse, som best travel må antages at have haft ved t.a. reklames genbrug af
thinggaards prisliste, finder retten, at thinggaard har et erstatningskrav på 325.000 kr.
retten tager derfor t.a. reklames påstand til følge med et beløb på 1.079.861,25 kr. med
tillæg af procesrente som påstået.
                      thi     kendes         for     ret:
thinggaard rejser a/s skal inden 14 dage fra denne doms afsigelse betale 1.079.861,25 kr.
med tillæg af procesrente fra den 20. september 1999, til betaling sker, til tom anton
reklamebureau a/s.
hver part bærer sine egne sagsomkostninger.
uffe thustrup      elmer.      ole lundsgaard andersen
                                      (sign.)
                      - 19 -
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den