text:
retten i glostrup
dom
afsagt den 21. juli 2016 i sag nr. bs 10b-1709/2015:
a
v/værge b
...
2620 albertslund
mod
ankenævnet for patienterstatningen
finsensvej 15
2000 frederiksberg
sagens baggrund og parternes påstande
sagen vedrører en prøvelse af ankenævnet for patientforsikringens afgørelse hvorefter
sagsøgers krav i henhold til patientforsikringsloven er forældet., herunder vedrører sagen
spørgsmålet om, hvem der kan anmelde en patientskade til patientskademyndighederne.
sagsøgeren, a, har endeligt nedlagt følgende påstande:
principalt:    sagsøgte tilpligtes at anerkende, at afgørelsen af den 17. februar
               2015 truffet af sagsøgte er ugyldig.
subsidiært: sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøgers eventuelle krav i
               henhold til patientforsikringsloven ikke er forældet.
mere subsidiært: hjemvisning.
sagsøgte, ankenævnet for patienterstatningen, har endeligt nedlagt følgende påstand:
frifindelse.
oplysningerne i sagen
a kom 8 måneder gammel i aflastning hos b og c og fra a var 14 måneder gammel i
døgnpleje. hun havde alene sporadisk kontakt til sin biologiske mor og meget begrænset
kontakt til sin biologiske far.
a blev som 9 årig diagnosticeret med en godartet svulst i hjernen. hun blev opereret herfor på
rigshospitalet i alt 4 gange. disse operationer har medført forskellige vanskeligheder for a,
blandt andet mangel på hormoner og vanskeligheder med korttidshukommelsen.
af journaludskrift, fremlagt som sagens bilag 1, fremgår blandt andet:
      "25.05.05 hæm. amb.
                                                       - 2 -
      der er kommet tid til operationdsato d. 06.06.05, med indlæggelse og mr-skanning med neuronavigation
      d. 03.06.05. vi forsøger om kaare lundstrøm kan lægge drop den dag.
      vedrørende forældremyndigheden og tilladelse til operationen:
      det er faktisk as biologiske mor der har forældremyndigheden. ifølge herlev kommune har hendes
      plejeforældre, som har den udøvende forædremyndighed i det daglige godt kunne give tilladelse til
      operation, men as mor har krav på at blive informeret.
      25.05.05. fortsat
      det er hun så blevet via kommunen, men reagerede åbenbart kraftigt, og man mener, at det vil være godt
      med med at hun blev informeret herinde om operation og risici.
      har derfor tilbudt at hun kan komme d. 30.05.05 kl. 12.00 til at blive informeret af undertegnede.
      allerhelst skal vi have et mundtligt tilsagn i det mindste, eller eventuelt skriftlig tilladelse til operation.
      med henblik på operationsdato får hun det sandsynligvis at vide via kommunen, men vores holdning er at
      sige, at hun bliver opereret i den snareste fremtid, og at mor bliver informeret hvis der er nogen
      komplikationer. skal bookes til ambulatoriet mandag kl. 12.00.
      astrid sehested/bh
      30.05.2005 hæm. amb.
      as biologiske mor m møder med støtteperson samt sagsbehandler til information om den forestående
      operation. informeres om, at as tumor er vokset frem igen samme sted, og at den bedste behandling, vi
      kan tilbyde hende i første omgang, er at foretage en operation. der er ikke større risiko forbundet med
      denne operation end der har været med de tidligere operationer. der er selvfølgelig altid risiko ved en
      operation med blødning eller infektion. såfremt der ikke foretages operation, er risikoen at svulsten
      vokser, således at den forvirker a med symptomer og måske ikke længere kan fjernes ved operation.
      astrid sehested/pf"
forinden den planlagte operation den 6. juni 2005 fremgår af journaludskrift fra
rigshospitalet, fremlagt som sagens bilag b, blandt andet:
      "06 06 05
      har tidl. opereret pt. med subfrontal adgang for et gangliogliom. tumor blev kun partielt reseceret og
      viser nu desværre vækst. pt. er hypofysesubstitueret men har udover reuceret syn på det venstre ingen
      neurologiske udfald.
      har en lang samtale med plejeforældrene om indgrebet med risiko for yderligere påvirkning af
      hypothalamus, talecenter som muligvis er flyttet da pt. er venstrehåndet og påvirkning af synet.
      accepterer indgrebet."
der blev efter operationen opstartet en steroid-behandling (prednisolon), som den 27. juni
2005 blev påbegyndt nedtrapning af. på grund af ændret syn på højre øje blev behandlingen
genoptaget den 15. juli 2005.
ved senere kontrol hos øjenlæge fledelius den 25. juli og 1. august 2005 var synet bedret
noget og man påbegyndte på ny nedtrapning af behandlingen.
ved kontrol hos øjenlægen den 5. august 2005 blev steroid-dosen (prednisolon) øget, idet
øjenlæge fledelius ikke var helt tilfreds med synsfunktionen på højre øje.
ved statsforvaltningens afgørelse af 2. august 2010 blev der iværksat værgemål for a
vedrørende alle personlige og økonomiske forhold. b blev værge.
                                                        - 3 -
den 1. juli 2013 anmeldte b en behandlingsskade til patientforsikringen(nu
patienterstatningen). anmeldelsen er fremlagt som sagens bilag a. heraf fremgår blandt
andet:
       "en anden læge end kaare lundstrøm trappede a meget hurtigt ud af behandlingen med (prednislon),
       hvilket har kostet a en meget stor del af synet på det raske øje.
       a gik til øjenkontrol hos overlæge hans fledelius - rigshospitalet og han opdagede ved en kontrol, at a
       var ved at miste synet på sit raske øje og at as syn var nedsat med 50%.
       hans fledelius fik omgående a sat i behandling igen med (prednislon) og der blev lagt en plan for
       udtrapningen over meget lang tid.
       a er et plejebarn, som vi har haft siden a var 8 måneder, og nu bliver 21 år.
       vi har lige haft sundhedsfagligt tilsyn fra københavn kommune, hvor der deltog en sygeplejerske, som i
       sit daglige arbejde har med hjerneskadede borgere at gøre.
       vi blev anbefalet at tage kontakt til patientkontoret med henblik på at søge erstatning for de men, som a
       har fået under operationen.
       a er i dag hjerneskadet og afhængig af, at voksenstøtte i døgnets 24 timer.
       vi er uforstående over for, at vi ikke tidligere er blevet orienteret om muligheden for at søge erstatning på
       as vegne."
patientforsikringen (nu patienterstatningen) traf den 20. september 2013 afgørelse om, at as
erstatningskrav var forældet. af begrundelsen fremgår, at man har vurderet, at b senest den 5.
august 2005 hos øjenlæge fledelius på rigshospitalet fik kendskab til, at der i forbindelse
med behandlingen eventuelt var sket en skade på as syn på højre øje.
patientforsikringens (nu patienterstatningens) afgørelse er fremlagt som sagens bilag 4. heraf
fremgår endvidere blandt andet:
       "forældelsesfristen på 5 år begynder at løbe fra det tidspunkt, hvor værgen/patienten fik eller burde have
       fået kendskab til, at der i forbindelse med behandlingen muligvis er sket en skade. derimod er tidspunktet
       for kendskabet til skadens omfang og følgevirninger uden betydning for spørgsmålet om forældelse. "
sagen blev ved afgørelse fra ankenævnet for patienterstatningen den 26. maj 2014 hjemvist
til fornyet behandling i patienterstatningen, idet der var fremkommet nye faktiske oplysninger
af væsentlig betydning for sagen.
den 1. september 2014 traf patienterstatningen på ny afgørelse og fastholdt at as
erstatningkrav var forældet. afgørelsen er fremlagt som sagens bilag 6. heraf fremgår blandt
andet:
       "det er forsat vores vurdering, at erstatningskravet er forældet.
       vi lægger herved vægt på, at du i 2005 fik kendskab til, at der kunne være sket en skade, og at du havde
       den daglige forældremyndighed og varetog as tarv, da hendes biologiske mor ikke var i stand til det.
       ifølge sagens oplysninger gav du tilladelse til operationen i 2005, og du var til stede udner as
       sygdomsforløb.
       da du kunne give tilladelse til noget så indgribende som en operation, havde du også mulighed for at
       indgive en anmeldelse til os inden udløb af forældelsesfristen, hvilket havde afbrudt forældelsesfristen.
       det forhold, at du først blev værge for a i 2010, har ikke betydning for anmeldelsesmuligheden.
       det er vores vurdering, at den sene anmeldelse udelukkende skyldes manglende kendskab til
       patienterstaning, hvilket ikke har nogen betydning for spørgsmålet om forældelse.
                                                     - 4 -
      det har heller ikke betydning for forældelsesfristen, at herlev kommune ikke har rådgivet dig om at
      anmeldelse sagen til os."
ankenævnet for patienterstatningen har ved afgørelse af 17. februar 2015 med henvisning til
patienterstatningens begrundelse tiltrådt patienterstatningens afgørelse. det er denne
afgørelse, som a har indbragt for retten ved nærværende sag.
af forslag til lov om patientforsikring (lff1990-1991.2.144) fremgår af bemærkningerne til
lovforslagets § 17 blandt andet:
      "det findes nødvendigt, bl.a. af hensyn til muligheden for at undersøge grundlaget for erstatningssagerne,
      at der fastsættes en forældelsesfrist på området. denne er i stk. 1 sat til 5 år, hvilket svarer til dansk rets
      almindelige forældelsesfrist, jf. 1908-loven."
under hovedforhandlingen er der afgivet forklaring af a, b og c.
a har forklaret, at hun er 23 år gammel. hun har boet hos c og b hele sit liv. hun bor nu i
svinninge på et bosted.
b har forklaret blandt andet, at a var 8 måneder gammel, da hun i 1993 kom i aflastning hos
vidnet. a var sund og rask og et helt normalt barn. hun var dog lidt forsømt og havde behov
for omsorg. hun udviklede sig fint og var en glad pige med mange kammerater.
oprindeligt var a blot i aflastning hos dem, men fra september 1994 var hun i døgnpleje hos
dem som en frivillig anbringelse.
de har kun mødt m, som er as biologiske mor, ved enkelte lejligheder. det var, når det
lykkedes c at finde hende på diverse væresteder. de blev i 1994 obmærksom på, at m havde
misbrugsproblemer og blandt andet var fængslet på et tidspunkt. hun havde brug for hjælp.
i 2007 fik de tilladelse fra m til, at a kunne blive konfirmeret. m havde lovet a, at hun ville
deltage i konfirmationen, men udeblev på dagen. a var meget skuffet over dette. a har set sin
mor 5 - 6 gange i hele sit liv.
de har fået oplyst, at m den 4. marts 2011 er afgået ved døden.
i 1999 var a hos øjenlæge, der henviste hende til rigshospitalet på grund af nogle
synsvanskeligheder. en scanning viste at hun havde en svulst i hjernen. hun blev opereret
herfor første gang i 2001. de orienterede herlev kommune herom. hun er ikke klar over,
hvorvidt herlev kommune har orienteret m.
a gennemgik i de følgende år i alt 3 operationer. operationen i juni 2005 skyldtes, at svulsten
voksede. ved operationen blev a åbnet bag øret. lægen måtte klippe as synsnerve over for at
kunne få svulsten ud. de havde inden operationen flere samtaler med lægen om operationen.
de havde ikke kompetence til at give samtykke til operationen. den biologiske mor, ms
samtykke blev derfor indhentet. de modtog alene den information herom fra kommunen, som
kommunen ville give. de var ikke bekendt med dialogen mellem kommunen og m.
                                               - 5 -
a fik mange vanskeligheder efter sin operation i 2005. hun havde erhvervet en hjerneskade,
der blandt andet påvirkede hendes produktion af hormoner. hun kunne ikke styre sin appetit
og hendes søvnregulering var forstyrret. hun fik en udadreagerende adfærd og var ikke
længere alderssvarende.
da a nærmede sig de 18 år talte de med per krebs fra herlev kommune og læge astrid
sehested fra rigshospitalet om at blive værge for a. a var meget glad for dette.
plejekontrakten om a udløb når a blev 18 år og der blev lavet en aftale med københavns
kommune om, at a skulle flytte til et bosted. a bor nu på et bosted i svinninge. de håber at
det er det rigtige.
den som bilag 3 fremlagte plejekontrakt er et eksempel på, hvordan plejekontrakterne så ud.
deres opgave bestod i at drage omsorg for a og opdrage hende. det var kommunen, der
bestemte alt vedrørende skolevalg og as operationer. de kunne heller ikke tage beslutninger
om f.eks. medicin til a. de blev orienteret af kommunen. de har heller ikke haft mulighed for
at få aktindsigt. de har således først set de bilag, som er fremlagt i retssagen, da disse blev
fremlagt i sagen.
de har ikke adopteret a.
foreholdt sagens bilag 14, som efter det oplyste er en email fra januar 2007, forklarede
vidnet, at hun ikke husker hvad dette drejede sig om. der var en dialog med lægerne om as
hormonbehandling, som ikke fungerede. hun fik også retalin behandling på grund af sin
udadreagerende adfærd. disse behandlinger er besluttet af lægerne og af kommunen.
efter operationen i 2005 havde a flere gener, blandt andet nedsat syn på sit raske øje.
det var først i 2013 at en sundhedsfaglig person gjorde dem opmæksom på
patientforsikringsordningen. de havde ikke tidligere tænkt over muligheden for at a kunne få
en erstatning. de kendte ikke reglerne. men de kunne heller ikke have anmeldt det tidligere,
idet de ikke havde kompetencen hertil. de nævnte dog overfor øjenlæge fledelius, at det ikke
var godt, at as syn var blevet så dårligt på grund af den for hurtige nedtrapning af
behandlingen med prednisolon. han burde have gjort dem opmærksom på muligheden for at
søge erstatning.
vidnet c har forklaret blandt andet, at ved operationen i juni 2005 havde man mistanke om
meningitis. han havde ikke kompetence til at give tilladelse til en operation og sagde ikke
noget til det. tilladelsen skulle gives af herlev kommune, der havde mulighed for at spørge
den biologiske mor, hvis de kunne få fat i hende.
det var hos øjenlægen i august 2005, at de blev opmærksom på as problemer med synet.
øjenlægen spurgte ind til hendes operation, herunder hvilken medecin hun havde fået. han
satte hendes dosis op igen.
parternes synspunkter
a har i påstandsdokument af 9. juni 2016, der i det væsentlige er gentaget under proceduren,
gjort følgende gældende:
".....
                                                   - 6 -
at     sagsøgte har anvendt et ikke korrekt faktuelt grundlag for vurderingen af, om der
       foreligger forældelse,
at     sagsøgte som begrundelse for forældelsen har henvist til, at værgen b havde ”den daglige
       forældremyndighed og varetog as tarv”, hvilket ikke er et juridisk korrekt og anvendeligt
       begreb,
at     b på intet tidspunkt før værgebeskikkelsen i august 2010 har haft pligter eller rettigheder
       i forhold til sagsøger, som omfattes af forældreansvarslovens bestemmelse om
       forældremyndighed mv., herunder beslutninger om lægelig operation af omfattende
       karakter eller den efterfølgende behandling, samt anmeldelse af patientskaden,
at     b ikke har haft ret eller pligt til før værgebeskikkelsen til at foretage handlinger for en
       anmeldelse af patientskaden, hvorfor der ikke foreligger forældelse,
at     det er uden betydning, hvorledes lægerne på rigshospitalet har forstået det retlige
       sammenhæng angående forældremyndigheden og kommunens forpligtelser som følge af
       den frivillige anbringelse, ligesom dette omhandler ifølge lægejournalen (bilag 1) selve
       indgrebet men ikke de meget uheldige tiltag efterfølgende indgrebet og følgerne heraf,
at     i henhold til lov om social service § 44 skulle herlev kommune have truffet afgørelse
       om at gennemføre undersøgelsen og/eller behandlingen, herunder den efterfølgende
       behandling,
at     i henhold til love om social service § 55 skulle herlev kommune føre tilsyn med
       sagsøger under ophold uden for hjemmet og træffe afgørelse om ændret anbringelsessted,
       behandling, uddannelse mv. under opholdet, i det omfang det må anses for nødvendigt
       under hensyn til formålet med anbringelsen, hvorfor herlev kommune også skal træffe
       afgørelser af økonomisk karakter for sagsøger i forhold til en anmeldelse til patienter-
       statningen. ....."
ankenævnet for patienterstatningen har i påstandsdokument af 2. juni 2016, der i det
væsentlige er gentaget under proceduren, gjort følgende gældende:
".....
det fremgår af § 19, stk. 1, i dagældende lov om patientforsikring, at erstatningskrav skal
være anmeldt til patientforsikringen (nu patienterstatningen) senest 5 år efter, at den
erstatningsberettigede har fået eller burde have fået kendskab til skaden.
af anmeldelsen til patientforsikringen (bilag a) fremgår det, at a søgte erstatning i
forbindelse med behandlingen på rigshospitalet den 5. juni 2005 og frem, da a for hurtigt
blev trappet ud af steroidbehandling efter hjerneoperationen den 6. juni 2005, hvilket
medførte kraftigt nedsat syn på hendes ellers raske højre øje.
af journalerne fra rigshospitalet (bilag b og 9) fremgår det, at a og hendes plejeforældre den
5. august 2005 fik kendskab til eksistensen af en skade i as højre øje. a og hendes
plejeforældre havde således kendskab til skaden eller burde have haft kendskab til skaden fra
den 5. august 2005.
                                               - 7 -
anmeldelsesfristen på 5 år i patientforsikringslovens § 19, stk. 1, skal således regnes fra den
5. august 2005, hvorfor sagen, for at have været rettidig, skulle være indgivet til
patientforsikringen (nu patienterstatningen) den 5. august 2010.
a indgav først sagen til patientforsikringen (nu patienterstatningen) ved anmeldelse af 1. juli
2013 (bilag a), og kravet er derfor forældet efter dagældende lov om patienterstatning § 19,
stk. 1.
af de ovenfor nævnte grunde finder den 10 årige forældelsesfrist efter § 19, stk. 2, ikke
anvendelse i nærværende sag, idet 5-årsfristen ikke har været suspenderet grundet manglende
kendskab til skaden.
a har gjort gældende, at plejeforældrene ikke have kompetence til at anmelde skaden til
patientskademyndighederne, idet de på daværende tidspunkt ikke havde
forældremyndigheden over a.
plejeforældrenes juridiske kompetence efter forældreansvarsloven og serviceloven har ingen
betydning for vurderingen af, hvem der efter lov om klage- og erstatningsadgang inden for
sundhedsvæsenet (tidligere lov om patientforsikring) kan anmelde en patientskade til
patientskademyndighederne.
det fremgår af dagældende lov om patientforsikring § 13, at patientforsikringsforeningen
skulle modtage alle erstatningssager efter loven. heri lå kravet om anmeldelse af en skade, 2.
juni 2016 side 3/5 førend en sag om eventuel erstatning herfor kunne behandles af
patientskademyndighederne. dette fremgår også forudsætningsvist af dagældende § 19
vedrørende forældelse.
loven tager imidlertid ikke stilling til, hvem der skal eller kan indgive en sådan anmeldelse.
ankenævnet har derfor med rette vurderet, at plejeforældrene kunne have indgivet anmeldelse
uanset, at de først i 2010 blev værger for a og uagtet hvem der i forhold til a reelt var
forpligtet hertil efter forældreansvars- og/eller serviceloven.
det hører således ikke under rettens prøvelse i denne sag, hvorvidt as biologiske forældre
og/eller herlev sygehus havde den juridiske handlepligt til at anmelde skaden.
ankenævnet har i sin vurdering lagt vægt på, at plejeforældrene den 10. maj 2005 accepterede
operationen den 6. juni 2005 og var med under hele sygeforløbet, herunder særligt vedrørende
den opfølgende synskontrol og regulering af steroiddosis, jf. bilag b og 9. heri ligger således,
at plejeforældrene varetog as tarv og den daglige omsorg for hende i øvrigt.
det bemærkes endvidere, at det af begrundelsen i patienterstatningens afgørelse af 1.
september 2014 (bilag 6, side 2) fremgår, at det forhold, at b først blev værge for a i 2010,
ikke har betydning for anmeldelsesmuligheden. det fremgår heraf, at også patienterstatningen
er af den opfattelse, at b kunne have indgivet en anmeldelse inden udløbet af
forældelsesfristen. en sådan anmodning ville således ikke være blevet afvist med henvisning
til manglende værgemål.
der er således ingen tvivl om, at plejeforældrene kunne have indgivet anmeldelse til
patientforsikringen (nu patienterstatningen) på daværende tidspunkt, og at årsagen til, at
                                               - 8 -
anmeldelsen først blev indgivet den 1. juli 2013 (bilag a), er begrundet i manglende kendskab
til patientskadesystemet.
manglende kendskab til patienterstatningen, mangelfuld rådgivning og/eller manglende
anmeldelse fra herlev kommune eller as biologiske forældre har dog ingen betydning for
forældelsesfristen, og sidstnævnte forhold er i det hele et mellemværende mellem a og herlev
kommune.
ankenævnet skal således frifindes overfor sagsøgerens principale påstand.
..."
rettens begrundelse og afgørelse
indledningsvis bemærkes, at det af ikrafttrædelsesbestemmelserne til lov om klage- og
erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, lov nr. 1113 af 7. november 2011 § 63, stk. 2,
nr. 2 fremgår, at den tidligere lov om patientforsikring, lov nr. 367 af 6. juni 1991 finder
anvendelse på skader, der er forårsaget inden lovens ikrafttræden den 1. januar 2007.
af forarbejderne til lov om patientforsikring fremgår blandt andet, at formålet med
fastsættelsen af en forældelsesfrist var nødvendigt blandt andet af hensyn til muligheden for at
undersøge grundlaget for erstatningssagerne.
af sagen fremgår, at a i 1993, som 9 måneder gammel, kom i aflastning hos b og c og i
september 1994 kom i døgnpleje hos disse. ved statsforvaltningens afgørelse af 2. august
2010 blev der iværksat værgemål for a og b blev udpeget som værge.
efter de afgivne forklaringer må det lægges til grund, at der kun har været sporadisk kontakt
til as biologiske forældre.
det fremgår ikke af loven, hvem der kan indgive anmeldelse om en patientskade.
det fremgår af udskrift fra rigshospitalets sygejournal, fremlagt som sagens bilag 1, at både
a og plejeforældrene den 10. maj 2005 accepterede operationen den 6. juni 2005. de har
naturligt deltaget i hele as sygdomsforløb, herunder den efterfølgende opfølgning og har i
den forbindelse varetaget as tarv.
endelig bemærkes, at det i begrundelsen for patienterstatningsnævnets afgørelse af 1.
september 2014 tillige er anført, at det ikke har betydning for anmeldelsesmuligheden, at
plejeforældrene først i 2010 blev værger for a.
på denne baggrund må det lægges til grund, at plejeforældrene kunne have foretaget en
anmeldelse af den omhandlede skade. det er i den forbindelse uden betydning for afgørelsen i
nærværende sag, hvorvidt as biologiske forældre eller herlev kommune juridisk måtte have
pligt til at anmelde skaden.
af journaludskrifterne fra rigshospitalet fremgår, at a og hendes plejeforældre den 5. august
2005 blev bekendt med en skade på as højre øje.
                                              - 9 -
anmeldelsen overfor patientforsikringen er sket den 1. juli 2013 af b. anmeldelsen er derfor
sket mere end 5 år efter at a og hendes plejeforældre blev bekendt med skaden.
på ovennævnte baggrund frifindes ankenævnet for patienterstatningen derfor.
a skal betale sagens omkostninger til ankenævnet for patienterstatningen med 40.000 kr. til
dækning af ankenævnets udgift til advokat.
der er ved fastsættelsen heraf henset til sagens karakter, forberedelsen og
hovedforhandlingens omgang og den anslåede værdi af sagsgenstanden.
thi kendes for ret:
ankenævnet for patienterstatningen frifindes.
inden 14 dage skal a betale sagens omkostninger til ankenævnet for patienterstatningen med
40.000 kr.


text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 28. januar 2010
sag 131/2008
(1. afdeling)
ll 43 aps (tidligere investeringsselskabet af 1. juni 1996 aps)
(advokat torben bagge)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat hans chr. vinten)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 8. februar 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: asbjørn jensen, lene pagter kristensen, marianne
højgaard pedersen, vibeke rønne og hanne schmidt.
påstande
appellanten, ll 43 aps, har gentaget sin påstand.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal ll 43 aps betale 200.000 kr. til skatteministeriet.
                                               - 2 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                            dom
afsagt den 7. november 2017 af vestre landsrets 1. afdeling (dommerne eva staal,
thomas jønler og thomas klyver (kst.)) i ankesag
v.l. b–0854–17
a
(advokat jes andersen, holstebro)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat anders bang mønster hansen, københavn)
retten i herning har den 14. juni 2017 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 11-
858/2016).
påstande
for landsretten har appellanten, a, gentaget sin påstand for byretten om, at ankestyrelsens
afgørelse af 5. januar 2016 om ophør af sygedagpenge fra den 23. oktober 2014 kendes
ugyldig og hjemvises til fornyet behandling.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået dommen stadfæstet, subsidiært hjemvisning.
forklaringer
a har afgivet supplerende forklaring for landsretten.
a har supplerende forklaret, at hun fortsat er i en jobafklaring. hun modtager stadig
kontanthjælp og arbejder 5 timer om ugen.
                                                 -2-
procedure
til støtte for den subsidiære påstand om hjemvisning har ankestyrelsen gjort gældende, at
sygedagpenge er en korttidsydelse, og hvis landsretten finder, at der pr. 23. oktober 2014
var grundlag for forlængelse efter sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 4, skal sagen
hjemvises med henblik på, at de administrative myndigheder tager stilling til, hvor længe
efter den 23. oktober 2014, at betingelserne er opfyldt.
a er enig i, at sagen skal hjemvises til ankestyrelsen, hvis landsretten finder, at der pr.
23. oktober 2014 var grundlag for forlængelse af dagpengene efter
sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 4.
parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
sagen angår, om der er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse af 5. januar
2016, hvorved ankestyrelsen stadfæstede herning kommunes afgørelse af 23. oktober
2014 om, at a ikke opfyldte betingelserne i den dagældende sygedagpengelovs § 27 for at
forlænge udbetalingen af sygedagpengene. a har gjort gældende, at betingelsen i
sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 4, for at forlænge udbetaling af sygedagpenge efter
den 23. oktober 2014 var opfyldt.
ankestyrelsen lagde i sin afgørelse vægt på, at der var behov for yderligere afklaring af as
arbejdsevne, og at det ikke kunne udelukkes, at hun efter genoptræning ville kunne vende
tilbage til arbejdsmarkedet. ankestyrelsen var således enig med herning kommune i, at
sagen ikke skulle behandles i rehabiliteringsteamet med henblik på en vurdering af as
berettigelse til ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.
de lægelige oplysninger, der forelå, da herning kommune traf afgørelse den 23. oktober
2014, og de senere oplysninger om forholdene på dette tidspunkt, udelukkede ikke, at a
kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet. på denne baggrund og af de grunde, som
byretten i øvrigt har anført, er der heller ikke efter oplysningerne for
 landsretten tilvejebragt et sikkert grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal a betale sagsomkostninger
for landsretten til ankestyrelsen med 30.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og
dens omfang.
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
a skal betale sagens omkostninger for landsretten til ankestyrelsen med
30.000 kr.
de idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8a, skal betales inden 14
dage.


text:
                                              dom
afsagt den 28. september 2015 af østre landsrets 20. afdeling
(landsdommerne tine vuust, jeanett bukhave (kst.) og anders raagaard (kst.)).
20. afd. nr. b-2296-14:
a
(advokat mads krøger pramming, besk.)
mod
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten v/advokat flemming orth)
denne sag, der er anlagt ved retten i odense den 6. juni 2014, er ved kendelse af 31. juli
2014 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagsøgeren, a, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, forsvarsministeriet, tilpligtes at aner-
kende, at a har ret til udbetaling af supplerende løbende ydelse efter personellovens § 11 b.
forsvarsministeriet har påstået frifindelse.
a har fri proces.
sagsfremstilling
a var under sin ansættelse i forsvaret i perioden fra april 1995 til den 16. august 1996 udsendt
til bosnien i perioden fra den 2. januar til den 15. februar 1996.
under udsendelsen var han ved flere lejligheder i situationer, hvor han var i fare, herunder i
forbindelse med en episode, hvor en ophidset menneskemængde omringede hans køretøj, li-
gesom han i flere tilfælde måtte færdes i områder, hvor der var stor fare for påkørsel af miner.
kort efter hjemkomsten fra bosnien fik han symptomer i form af angst og søvnbesvær.
                                               - 2 -
han fik i 2003 tilkendt førtidspension, hovedsagligt som følge af psykiske lidelser, og samme
år anmeldte han lidelserne som en arbejdsskade til arbejdsskadestyrelsen.
den 7. marts 2013 traf arbejdsskadestyrelsen afgørelse om, at a som følge af sin udsendelse
til bosnien havde udviklet en angst- og depressionstilstand og anerkendte lidelsen som en
arbejdsskade. der blev ved afgørelsen fastsat en méngrad på 20 %, og ved afgørelse af 9. april
2013 fastsatte arbejdsskadestyrelsen hans tab af erhvervsevne til 65 %.
forsvarets personeltjeneste meddelte i brev af 28. maj 2013 til a, at der ikke var grundlag for
at yde ham supplerende ydelse efter ”aktstykke 425 ordningen”. om begrundelsen herfor
hedder det blandt andet:
      ”ordningen omfatter overenskomstansat personel, der ikke er omfattet af tjene-
      stemandspensionsloven, og som under udsendelse til udlandet 14. august 1996
      eller senere med henblik på deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende,
      fredsskabende, humanitære og andre lignende opgaver omkommer eller påføres
      varigt mén som følge af en tilskadekomst i tjenesten.
      det fremgår af sagen, at arbejdsskadestyrelsens anerkendelse af din sygdom som
      en arbejdsskade begrundes i de belastninger, du var udsat for under din udsen-
      delse til bosnien i januar til februar 1996. på den baggrund må forsvarets perso-
      neltjeneste desværre konstatere, at der ikke er hjemmel til at udbetale en supple-
      rende løbende ydelse efter ”aktstykke 425 ordningen”, idet ordningen først trådte
      i kraft flere måneder efter afslutningen af din udsendelse til missionsområdet.
      såfremt der fremover bliver mulighed for at udstrække ordningen til også at om-
      fatte arbejdsskader indtruffet før august 1996 vil forsvarets personeltjeneste i så
      fald tage din sag op på ny.”
a påklagede denne afgørelse til forsvarsministeriet, der i brev af 21. august 2013 fastholdt
afslaget med følgende begrundelse:
      ”forsvarsministeriet skal … bemærke, at aktstykke 425 giver den fornødne
      hjemmel til i pensionsmæssig henseende at ligestille overenskomstansatte med
      tjenestemandsansatte medarbejdere i forbindelse med tilskadekomst i udlandet
      ved at yde en supplerende skattepligtig løbende ydelse ved tab af forsørger samt
      ved varigt mén. det fremgår af aktstykket, at ordningen skulle træde i kraft dagen
      efter finansudvalgets godkendelse af aktstykket. til orientering blev finansud-
      valgets godkendelse givet den 13. august 1996, hvorfor ordningens ikrafttrædel-
      sestidspunkt blev den 14. august 1996.
                                               - 3 -
      aktstykke 425, der blev optaget på 1997-finanslovens § 12 ved tekstanmærkning
      nr. 73, blev sidenhen indarbejdet i lov om forsvarets personel § 11b, jf. lovforslag
      nr. 101 fremsat den 20. november 1997.
      til orientering fremgår det af tekstanmærkning nr. 73, at de nærmere regler om
      udbetaling af den supplerende løbende ydelse fastsættes af forsvarsministeren,
      hvilket skete i vejledning om pensionsmæssig sikring af udsendt personel af 23.
      august 1996. af vejledningen fremgår det, at ordningen omfatter overenskomstan-
      sat personel, der ikke er omfattet af tjenestemandspensionsloven eller civilarbej-
      derloven, og som under udsendelse til udlandet med henblik på deltagelse i kon-
      fliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære eller lignende op-
      gaver den 14. august eller senere omkommer eller påføres varigt mén under eller
      som følge af tjenesten.
      vejledningen er således udformet i overensstemmelse med ordlyden i aktstykke
      425 om ikrafttræden dagen efter finansudvalgets godkendelse af aktstykket.
      på ovenstående baggrund finder forsvarsministeriet, at der ikke er grundlag for at
      betvivle rigtigheden af, at ordningen om supplerende løbende ydelse alene var
      tiltænkt de soldater, der kom til skade i forbindelse med tjenesten den 14. august
      1996 eller senere.
      samlet finder forsvarsministeriet således, at forsvarets personeltjenestes afgø-
      relse af 28. maj 2013, hvori der skelnes mellem tilskadekomst før og efter den 14.
      august 1996, er korrekt. på den baggrund opretholder forsvarsministeriet perso-
      neltjenestens afgørelse om afvisning af at udbetale supplerende løbende ydelse til
      a.”
retsgrundlag
spørgsmålet om en ordning til pensionsmæssig sikring af udsendt personel blev drøftet på et
møde den 24. juli 1996 med forsvarsministeriets kontaktgruppe til centralorganisationer og
karteller med deltagelse af blandt andet departementschefen (dc) og repræsentanter for for-
svarets personelgrupper. af optegnelser fra mødet fremgår blandt andet:
      ”ved skrivelse af 18. juli 1996 fremsendtes til kontaktgruppens medlemmer notat
      indeholdende en beskrivelse af en ordning til pensionsmæssig sikring af udsendt
      personel.
      dc gennemgik principperne i ordningen, hvorefter kontaktgruppens medlemmer
      havde lejlighed til at fremkomme med bemærkninger og spørgsmål.
      …
                                                - 4 -
      spørgsmålet om ordningens ikrafttræden blev nævnt af dc. organisationerne
      havde forståelse for, at ordningen er fremadrettet og først træder i kraft dagen ef-
      ter finansudvalgets godkendelse.”
i brev af 12. august 1996 ansøgte forsvarsministeriet finansudvalget om tilslutning til en
supplerende løbende ydelse. af brevet fremgår blandt andet:
      ”forsvarsministeriet søger herved om finansudvalgets tilslutning til at udbetale en
      supplerende skattepligtig løbende ydelse ved tab af forsørger samt ved varigt mén
      til overenskomstansat personel, der ikke er omfattet af tjenestemandspensionslo-
      ven eller civilarbejderloven, og som under udsendelse til udlandet med henblik på
      deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære og
      andre lignende opgaver omkommer eller påføres varigt mén under eller som følge
      af tjenesten. ydelsen har til formål at sikre det anførte personel en samlet løbende
      ydelse svarende til det, en tjenestemand, som alene får udbetalt tjenestemandspen-
      sion fra staten, i en tilsvarende situation og med tilsvarende lønanciennitet ville
      have opnået.
      …
      ordningen forudsættes at træde i kraft dagen efter finansudvalgets godkendelse af
      aktstykket og senere indarbejdet i forslag til ændring af lov om forsvarets personel
      og lov om hjemmeværnet.
      …
      under henvisning til ovenstående anmodes om tilslutning til på forslag til lov om
      tillægsbevilling for 1996 at optage følgende tekstanmærkning:
      ”forsvarsministeren bemyndiges til at udbetale en supplerende løbende ydelse
      ved tab af forsørger samt ved varigt mén til overenskomstansat personel, der ikke
      er omfattet af tjenestemandspensionsloven eller civilarbejderloven, og som under
      udsendelse til udlandet med henblik på deltagelse i konfliktforebyggende, freds-
      bevarende, fredsskabende, humanitære og andre lignende opgaver omkommer el-
      ler påføres varigt mén under eller som følge af tjenesten.
      udbetalingen af den supplerende ydelse forudsætter arbejdsskadestyrelsens aner-
      kendelse af skaden som en arbejdsskade.
      de nærmere regler fastsættes af forsvarsministeren.””
finansudvalget godkendte den 13. august 1996 ordningen (aktstykke 425).
forsvarsministeriet udsendte på baggrund af aktstykke 425 den 23. august 1996 en ”vejled-
ning om pensionsmæssig sikring af udsendt personel”, hvori er anført blandt andet:
      ”hvem er omfattet af ordningen
      ordningen omfatter overenskomstansat personel, der ikke er omfattet af tjeneste-
      mandspensionsloven eller civilarbejderloven, og som under udsendelse til udlan-
                                              - 5 -
      det med henblik på deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsska-
      bende, humanitære eller lignende opgaver den 14/8 1996 eller senere omkommer
      eller påføres varigt mén under eller som følge af tjenesten.”
ordningen indført ved aktstykke 425 blev efterfølgende optaget på finansloven for 1997 som
tekstanmærkning nr. 73 til lovens § 12:
      ”nr. 73. ad 12.21.01 og 12.21.03
      forsvarsministeren bemyndiges til at udbetale en supplerende løbende ydelse ved
      tab af forsørger samt ved varigt mén til overenskomstansat personel, der ikke er
      omfattet af tjenestemandspensionsloven eller civilarbejderloven, og som under
      udsendelse til udlandet med henblik på deltagelse i konfliktforebyggende, freds-
      bevarende, fredsskabende, humanitære og andre lignende opgaver omkommer el-
      ler påføres varigt mén under eller som følge af tjenesten.
      stk. 2. udbetalingen af den supplerende ydelse forudsætter arbejdsskadestyrel-
      sens anerkendelse af skaden som en arbejdsskade.
      stk. 3. de nærmere regler fastsættes af forsvarsministeren.”
ved lov nr. 127 af 25. februar 1998 § 1, nr. 8, blev ordningen indarbejdet i personelloven som
§ 11 b, der er sålydende:
      ” forsvarsministeren fastsætter regler for udbetaling af en supplerende skatteplig-
      tig løbende ydelse i tilfælde, hvor personel, der ikke er omfattet af lov om tjene-
      stemandspension eller lov om pensionering af civilt personel i forsvaret m.v., om-
      kommer eller påføres varigt men under eller som følge af tjenesten under udsen-
      delse til udlandet med henblik på deltagelse i de i § 11 a, stk. 1, nævnte opgaver.
      det er en betingelse for udbetaling af ydelsen, at arbejdsskadestyrelsen har aner-
      kendt dødsfaldet eller tilskadekomsten som en arbejdsskade.
      stk. 2. ved dødsfald udbetales ydelsen til den efterladte ægtefælle og børn under
      21 år. ved varigt men udbetales ydelsen til den skadelidte.
      stk. 3. udbetaling af ydelsen ved varigt men forudsætter, at arbejdsskadestyrelsen
      vurderer, at den pågældende har lidt et tab af erhvervsevnen på mindst 15 pct.”
af forarbejderne til bestemmelsen (lovforslag nr. 101 af 22. januar 1998 om forslag til lov om
ændring af lov om forsvarets personel mv.) fremgår blandt andet:
      ”indarbejdelse af tekstanmærkninger
                                         - 6 -
ved lovforslaget foreslås det endvidere, at der indarbejdes de lovhjemler, der er
optaget som tekstanmærkningerne nr. 73, 72 og 71 til finanslovens § 12, for-
svarsministeriet. tekstanmærkningerne omhandler udbetaling af visse ydelser til
personel, der gør tjeneste i udlandet, jf. nedennævnte 3 aktstykker.
finansudvalget tiltrådte ved aktstykke nr. 425 af 13. august 1996 en ordning om
pensionsmæssig sikring af personel, der ikke er omfattet af lov om tjenestemands-
pension, jf. lovbekendtgørelse nr. 724 af 9. september 1993, eller lov nr. 82 af 12.
marts 1970 om pensionering af civilt personel mv. i forsvaret, som ændret ved lov
nr. 138 af 26. april 1972, og som under udsendelse til udlandet med henblik på
deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære og
andre lignende opgaver påføres varigt men eller omkommer under eller som følge
af tjenesten. efter ordningen kan der under nærmere angivne omstændigheder ud-
betales en supplerende skattepligtig løbende ydelse til de pågældende eller deres
efterladte.
…
til nr. 8
§ 11 b
bestemmelsen afløser tekstanmærkning nr. 73 til finanslovens § 12, forsvarsmi-
nisteriet, jf. aktstykke nr. 425 af 13. august 1996. bestemmelsen har til formål at
sikre den overenskomstansatte en løbende ydelse svarende til den, en tjeneste-
mand i en tilsvarende situation ville få. ordningen skal ikke i pensionsmæssig
henseende stille overenskomstansat personel bedre end tjenestemandsansat perso-
nel.
ordningen gælder kun i tilfælde, hvor den pågældende kommer til skade eller dør
under udførelse af de nævnte internationale opgaver. det er således ikke hensigten
at lade personellet omfatte af tjenestemandslovens vilkår. sammenligning til tje-
nestemænd/civilarbejdere er alene en beregningsteknisk forudsætning.
ad § 11 b, stk. 1. det foreslås, at personel, der ikke er omfattet af lov om tjene-
stemandspension eller lov om pensionering af civilt personel mv. i forsvaret, og
som under udsendelse til udlandet med henblik på deltagelse i konfliktforebyg-
gende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære og andre lignende opgaver
omkommer eller påføres varigt men under eller som følge af tjenesten, sikres en
løbende ydelse svarende til det, en tjenestemand, som alene får udbetalt tjeneste-
mandspension fra staten, i en tilsvarende situation og med tilsvarende lønancien-
nitet ville have opnået. det er en betingelse for udbetaling af ydelsen, at arbejds-
skadestyrelsen har anerkendt dødsfaldet eller tilskadekomsten som en arbejds-
skade.
forsvarsministeren foreslås i overensstemmelse hermed bemyndiget til at fast-
sætte regler for beregning og udbetaling af ydelsen.
ydelsen beregnes i forhold til de ydelser, den overenskomstansatte vil få udbetalt
i tilknytning til eller som følge af ansættelsen i staten i tilfælde af tilskadekomst i
                                         - 7 -
tjenesten, og de ydelser, den pågældende ville have fået, hvis han havde været an-
sat som tjenestemand.
det foreslås, at beløb fra forsvarets særlige erstatningsordning, eventuel erstatning
fra fn, gruppelivsforsikring, frivillige bidrag til arbejdsgiverfinansierede pensi-
onsordninger samt private pensions- og forsikringsordninger ikke indgår i bereg-
ningen af den supplerende ydelse.
i tilfælde af tilskadekomst foretager forsvarsministeriet en beregning af de ydel-
ser, som vil tilkomme den tilskadekomne efter de almindelige regler og den fore-
slåede ordning. den tilskadekomne eller de efterladte kan på denne baggrund
vælge, hvilken ordning de vil lade sig omfatte af.
ad § 11 b, stk. 2. den supplerende ydelse udbetales til den tilskadekomne eller
dennes efterladte ægtefælle og/eller børn under 21 år. ydelsen udbetales ikke til
tidligere ægtefæller eller til samlevere.
udbetaling af ydelsen ophører på samme tidspunkt som ophør af udbetaling af til-
skadekomstpension til en tjenestemand. såfremt en overenskomstansat, der ifølge
ordningen får udbetalt en supplerende ydelse, senere afgår ved døden, beregnes
påny en supplerende ydelse til efterlevende ægtefælle og børn, således at den
samlede udbetaling herefter svarer til det, der ville blive udbetalt til efterlevende
ægtefælle og børn efter en tjenestemand.
såfremt den overenskomstansatte ved tilskadekomsten er afgået ved døden, ophø-
rer forsvarsministeriets udbetaling af den supplerende ydelse på samme tidspunkt,
hvor ydelse af børnepension og ægtefællepension til efterladte efter en tjeneste-
mand ville ophøre.
den supplerende ydelse reguleres, når de ydelser, som ligger til grund for bereg-
ningen, ændres.
ad § 11 b, stk. 3. ifølge tjenestemandspensionslovens § 8, stk. 1, er en tjeneste-
mand, som afskediges på grund af utjenstdygtighed, der er forårsaget af, at der
under udførelse af tjenesten er overgået tjenestemanden en tilskadekomst, der be-
grunder krav på erstatning for tab af erhvervsevne i henhold til lov om arbejds-
skadeforsikring, berettiget til den egenpension, som gælder for en pensionsalder
på 37 år. arbejdsskadestyrelsen vurderer erhvervsevnetabets omfang. erhvervs-
evnetabet skal være minimum 15%, før egenpensionen udbetales.
en tilsvarende ordning foreslås for overenskomstansat personel. udbetaling af en
supplerende ydelse fra forsvarsministeriet forudsætter således, at afskedigelse el-
ler kontraktophævelse sker som følge af tilskadekomsten, og at arbejdsskadesty-
relsen vurderer, at den pågældende har et tab af erhvervsevnen på minimum 15%.
…
til § 5
                                                - 8 -
       loven træder i kraft den 1. april 1998.
       § 1, nr. 8, er en lovfæstelse af ordninger, der er godkendt ved aktstykker. ordnin-
       gerne er allerede trådt i kraft i overensstemmelse med aktstykkernes bestemmel-
       ser.”
procedure
a har gjort gældende, at personellovens § 11 b finder anvendelse for alt personel, der som
følge af udsendelse til internationale missioner omkommer eller pådrager sig varigt mén. ved
indførelsen af ordningen blev alene angivet et ikrafttrædelsestidspunkt, men det fremgår intet-
steds, at ordningen alene er tilsigtet at skulle have virkning for personel, der er udsendt efter
dens ikrafttræden. mødereferatet af 24. juli 1996 kan i den forbindelse ikke tillægges væsent-
lig betydning som fortolkningsbidrag, idet det ikke har været forelagt finansudvalget eller er
indgået i folketingets behandling af lovforslaget. formålet med ordningen var at ligestille den
del af forsvarets personel, der ikke var omfattet af reglerne om tjenestemandspension, med de
tjenestemandsansatte, og forsvarsministeriets indskrænkende fortolkning af ordningen, hvor-
ved der sondres mellem udsendelser før og efter den 14. august 1996, medfører en forskelsbe-
handling af personellet, som ikke har været hensigten. hans arbejdsskade, der er en følge af
hans udsendelse til bosnien, er derfor omfattet af loven.
a har endvidere gjort gældende, at personellovens § 11 b efter sin ordlyd og sit formål må
fortolkes således, at den – efter samme princip som i erstatningsansvarslovens § 28 – finder
anvendelse på skader, der indtræder eller manifesterer sig efter ordningens ikrafttræden. da
hans psykiske skader og tab af erhvervsevne først er konstateret i 1997 og senere, er hans ar-
bejdsskade derfor også af denne grund omfattet af loven.
endelig har a gjort gældende, at det bør tillægges betydning, at han fortsat var ansat i forsva-
ret, da ordningen trådte i kraft den 14. august 1996.
forsvarsministeriet har gjort gældende, at as påstand i det hele savner lov- og bevillingsmæs-
sig hjemmel. det fremgår tydeligt af aktstykke 425, at ordningen trådte i kraft den 14. august
1996, og dette ikrafttrædelsestidspunkt er opretholdt ved ordningens overgang til personello-
vens § 11 b. efter ordningens ordlyd finder den alene anvendelse på personel, der omkommer
eller påføres skader under udsendelse efter ikrafttrædelsestidspunktet, og der er hverken i akt-
                                               - 9 -
stykket eller i loven en klar hjemmel til at lade ordningen have virkning forud for ikrafttræ-
delsestidspunktet. dette støttes af mødereferatet af 24. juli 1996, hvoraf fremgår, at ordningen
alene skulle være fremadrettet. da as skade er opstået under udsendelsen til bosnien i januar
og februar 1996, er den således ikke omfattet af ordningen, og det er i den forbindelse uden
betydning, at erhvervsevnetabet først er konstateret på et senere tidspunkt.
landsrettens begrundelse og resultat
den ordning, der i dag følger af personellovens § 11 b, trådte efter indholdet af aktstykke 425
i kraft dagen efter finansudvalgets godkendelse, hvilket skete den 13. august 1996. ved ord-
ningens indarbejdelse i personelloven fastholdt lovgiver dette ikrafttrædelsestidspunkt.
da der hverken i personellovens ordlyd eller forarbejder, herunder aktstykke 425, er holde-
punkter for at antage, at ordningen er tilsigtet at skulle have virkning for forhold, der ligger
forud for ikrafttrædelsestidspunktet, finder landsretten, at personellovens § 11 b alene finder
anvendelse for personel, der er eller har været udsendt efter den 14. august 1996.
det har herefter ikke betydning, at as skader først blev konstateret efter ordningens ikrafttræ-
den, eller at han på dette tidspunkt fortsat var ansat i forsvaret.
på denne baggrund frifindes forsvarsministeriet.
under hensyn til sagens udfald, værdi og betydning, skal statskassen betale sagsomkostninger
til forsvarsministeriet med i alt 100.000 kr. inkl. moms til dækning af udgifter til advokatbi-
stand.
                                   thi kendes for ret:
forsvarsministeriet frifindes.
i sagsomkostninger skal statskassen inden 14 dage betale 100.000 kr. til forsvarsministeriet.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
v010700j - kj
                                     udskrift
                                          af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                      _________
den 8. januar 2002 blev af retten i sagen
v-107-00
digital marketing support aps
(advokat bjørn groth-andersen)
  mod
procter & gamble company v/
hofman-bang a/s
(advokat christian levin nielsen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
sagens spørgsmål er om varemærket always er omfattet af varemærkelovens § 4,
stk. 2, med den virkning at indehaveren kan forbyde andre at benytte always for
produkter og tjenesteydelser der ikke er ligeartede med de produkter som indehave-
ren af always markedsfører.
sagsøgeren, digital marketing support aps (digital marketing support), har
principalt nedlagt påstand om at sagsøgte, procter & gamble company (procter &
gamble)
                                           -2-
1. skal anerkende at procter & gambles varemærker nr. vr 01245 1983 og nr. vr
07378 1991 ikke er til hinder for digital marketing supports anvendelse af sit vare-
mærke always i forbindelse med services på internettet, og
2. skal anerkende at procter & gambles varemærker nr. vr 01245 1983 og nr. vr
07378 1991 ikke er til hinder for digital marketing supports anvendelse af domæne-
navnet www.always.dk i forbindelse med services på internettet.
subsidiært har digital marketing support nedlagt påstand om at procter & gamble
skal anerkende ikke at have eneret til ordet ”always” i forbindelse med services
på internettet.
mere subsidiært har digital marketing support påstået procter & gamble dømt til
at anerkende at procter & gamble ikke har eneretten til at anvende varemærket al-
ways uden for de klasser hvor digital marketing support har registreret varemær-
ket.
procter & gamble har påstået frifindelse.
sagen er anlagt ved københavns byret den 10. juli 2000 og er ved rettens kendelse
af 20. juli 2000, stadfæstet af østre landsret den 6. november 2000, henvist til be-
handling ved sø- og handelsretten.
procter & gambles varemærke nr. vr 01245 1983 er et ordmærke always regi-
streret i klasse 5 for farmaceutiske præparater, deodoriseringsmidler, desinfektions-
midler, hygiejnebind, -tamponer og -trusser og forbindsstoffer. det blev registreret
første gang den 22. april 1983 efter ansøgning af 19. juli 1982.
procter & gambles varemærke vr 07378 1991 er et figurmærke i farver med ordet
”always” i en indramning med undertekst. det blev registreret første gang den 25.
oktober 1991 efter ansøgning af 14. november 1990 for følgende produkter i klasse
5: hygiejnebind, tamponer og hygiejnetrusser samt trusseindlæg.
                                          -3-
procter & gamble har den 16. september 1998 efter ansøgning af 9. april 1996 fået
registreret always for produkter i klasse 3, 5 og 16, heriblandt sæber og parfumer,
farmaceutiske og hygiejniske artikler og papir og forskellige kontorartikler.
procter & gamble har endvidere den 17. februar 2000 ansøgt om europæisk vare-
mærkeregistrering af always med en særlig skrift (ansøgning nr. 1511823). an-
søgningen omfatter en række produkter i klasse 5, herunder ”pharmaceutical, veteri-
nary and sanitary preparations”, og en række papir- og kontorartikler i klasse 16.
procter & gamble har oplyst at salget af always i danmark i årene 1997/98 til
2000/01 udgjorde mellem 8,3 og 9,7 mio. usd om året, formentlig opgjort efter pri-
sen fra fabrik. markedsføringsomkostningerne var på mellem 1,2 og 2,4 mio. usd
om året. markedsandelen for always-produkter var i samme periode mellem 31,3%
og 30,2%. markedsandelen for de konkurrerende libresse-produkter var af nogen-
lunde samme størrelse, mellem 30,4% og 33,4%.
digital marketing support har efter ansøgning af 5. juli 2000 den 15. september 2000
fået registreret ordmærket always
i klasse 35 for annonce- og reklamevirksomhed, bistand ved forretningsledelse og
forretningsadministration samt bistand ved varetagelse af kontoropgaver,
i klasse 38 for telekommunikationsvirksomhed og
i klasse 42 for programmering af computere, edb tjenesteydelser i form af rådgivning
og informationsservice i form af elektroniske søgemaskiner tilbud på internettet.
digital marketing support registrerede i januar 1997 internetadressen
www.always.dk. denne internetadresse anvendes i dag til at pege på digital mar-
keting supports hjemmeside dansk.net, således at den som søger adressen
www.always.dk på internettet ledes til digital marketing supports hjemmeside
hvor der udbydes internetservices.
                                         ***
                                             -4-
andres registrering eller benyttelse af always:
coca-cola company har den 7. november 1993 i usa fået registreret ordmærket
always for læskedrikke og midler til fremstilling af læskedrikke. selskabet har
den 13. december 1994 fået registreret always coca-cola for samme produk-
ter.
det fremgår videre at der i usa er en række andre registreringer af always for
bygning og reparation, detailhandel (wal-mart stores) og visse møbler.
et svensk rejsebureau anvender selskabsnavnet always ab og foretager markedsfø-
ring under navnet eller varemærket always samt benytter internetadressen
www.always.se. der foreligger ikke nærmere om omfanget.
kraft freia marabou ab markedsfører en mælkechokolade under navnet always.
markedsføringens omfang er ikke oplyst.
digital marketing support har endvidere ønsket at henvise til en artikel i børsen den
5. september 2000 hvoraf fremgår: ”en af de helt store udbydere hos greatdo-
mains.com <angivelig verdens førende domænehandler> er procter & gamble, der
tilbage i 1995 satte sig på flere hundrede af de enkleste .com-navne”. digital marke-
ting support har endvidere henvist til artikel i berlingske tidende den 4. september
2000 og andet materiale vedrørende procter & gambles registrering af en række
navne som er til salg, fx flu.com der senere er blevet solgt.
                                            ***
procter & gamble protesterede ved skrivelse af 26. april 2000 mod digital marke-
ting support’ registrering af domænenavnet www.always.dk. digital marketing
support bestred indsigelsen ved brev af 2. maj 2000.
forklaringer
anani voulé, der er indehaver af majoriteten af anparterne i digital marketing sup-
port, har bl.a. forklaret at han er udviklingsingeniør. han har i 80’erne arbejdet med
                                           -5-
udviklingen af højhastighedslaserprintere. digital marketing support leverer bl.a.
domænenavnsløsninger og internetservices. han har en ved østre landsret verseren-
de tvist med difo (dansk internet forum) om dette selskabs hævdede eneret til til-
deling af visse domænenavne.
han har på selskabets hjemmeside redegjort for digital marketing supports virk-
somhed, herunder mulighederne for gennem selskabet at registrere domænenavne
under formen firmanavn.co.dk,-.firm.dk, -.biz.dk og -.reg.dk. dette system anvendes
allerede i mange andre lande, f.eks. england, japan og sydafrika. på den måde kan
flere være flere internetadresser på samme navn, f.eks. always.co.uk og
always.net.uk.
på digital marketing supports hjemmeside findes også hans synspunkter vedrørende
difo.
digital marketing support har omkring 800 registreringer, men en del af disse tilhø-
rer selskabets kunder som bl.a. er statoil, kpmg jespersen, magasin og hydro-
texaco. selskabet har leveret internetløsninger til omkring 1000 virksomheder i
danmark.
selskabet har ikke bevidst foretaget registreringer der indeholder anden mands firma
eller varemærke.
ina andreasen har forklaret at hun i to år har været direktør for procter & gamble i
danmark. always blev introduceret i danmark i 1990. det er et meget kendt
mærke i kraft af en omfattende markedsføring gennem tv-spots og reklamer i trykte
media. velkendtheden gælder begge køn. procter & gamble benytter always som
varemærke uden tilføjelser eller andet, i modsætning til coca-cola der benytter
always i forbindelse med navnet eller varemærket coca-cola. hun er ikke be-
kendt med om der i andre lande har været konflikter med andre brugere af always
for andre varer end procter & gambles. procter & gamble har ikke en dansk hjem-
meside. hun kan bekræfte de meddelte oplysninger om omsætning og markedsfø-
ringsomkostninger.
                                              -6-
procedure
digital marketing support har anført at der i den foreliggende sag ikke er konkur-
rence mellem de varer som procter & gamble udbyder og de tjenesteydelser som
digital marketing support markedsfører. digital marketing support har ret til benyt-
telse af always på nettet, for man fik det registreret først. prioritetsprincippet er
gældende ret på nettet. varemærkeretligt er der ikke konflikt mellem digital marke-
ting supports benyttelse af always og procter & gambles benyttelse af mærket.
de markedsførte ydelser er særdeles forskellige. det er ikke godtgjort at always
benyttet af procter & gamble er velkendt og dermed omfattet af varemærkelovens
§ 4, stk. 2. det må også være ganske vanskeligt at føre et sådant bevis. always er et
almindeligt ord på engelsk og forstås også af de fleste danskere. det må være ude-
lukket at kunne erhverve varemærkeretlig beskyttelse af et sådant ord, medmindre
der føres et meget stærkt bevis for at det relevante publikum identificerer mærket
med en bestemt indehaver af det. da der ikke er en varemærkeretlig konflikt mellem
parterne, er der ikke grundlag for som hævdet af procter & gamble at statuere at
digital marketing supports benyttelse af always på nettet er uberettiget.
for en ordens skyld bemærkes at digital marketing support er en seriøs udbyder af
internettjenester som har fundet det naturligt at tage det for internetydelser suggestive
varemærke always i brug. den foreliggende sag er ikke udtryk for at domæneret-
lig hijacking virksomhed fra digital marketing supports side
procter & gamble har gjort gældende at always er egnet til beskyttelse som
varemærke. ordet er ikke deskriptivt og kan ikke på nogen måde hævdes at mangle
distinktivitet. mærket er velkendt gennem den omfattende, dokumenterede markeds-
føring, som alle kender, og er derfor omfattet af varemærkelovens § 4, stk. 2. mær-
kets velkendthed kan hævdes at have notoritet.
det kan næppe diskuteres at digital marketing supports benyttelse af varemærket er
utilbørligt. der er 100% identitet mellem mærkerne, og digital marketing support
drager helt urimeligt fordel af den meget omfattende markedsføring som procter &
gamble har bekostet. påstand 1 skal derfor ikke følges. påstand 2 skal heller ikke
tages til følge, for det er ikke muligt at foretage den adskillelse af det varemærkeret-
                                            -7-
lige aspekt af sagen og det domænenavneretlige som påstanden forudsætter. procter
& gamble har benyttet og indarbejdet always siden 1990, allerede af den grund
må det være udelukket at følge sagsøgeren.
den subsidiære påstand skal heller ikke følges. den er for upræcis. navnlig er “ser-
vices” ganske uafgrænset. i øvrigt synes sagsøgeren i den subsidiære påstand at sige
stort set det samme som i de principale. det basale spørgsmål er i hvert fald det
samme: er sagsøgtes varemærke always omfattet af varemærkelovens § 4, stk.
2?. en bekræftende besvarelse af dette spørgsmål fører til at ingen af sagsøgerens
påstande kan tages til følge, heller ikke den mere subsidiære.
hertil kommer at begge parter som erhvervsdrivende er omfattet af markedsførings-
loven, herunder denne lovs § 5 om forbud mod benyttelse af andres forretningsken-
detegn, og det gælder hvad enten benyttelsen sker på nettet eller i andre sammen-
hænge.
rettens afgørelse
hverken efter de oplysninger der er fremkommet under sagen, eller efter rettens
kendskab til markedsforholdene er der grundlag for at fastslå at procter & gambles
varemærke always gennem avertering har opnået en sådan grad af kendthed at
det er omfattet af varemærkelovens § 4, stk. 2. der kan i den forbindelse peges på at
andre, og her i landet navnlig coca-cola, benytter always som varemærke eller
en del af et varemærke. der er ikke forelagt retten undersøgelser vedrørende be-
kendthedsgraden der kunne støtte procter & gambles anbringende. bedømmelsen af
parternes konflikt må derfor ske på grundlag af bestemmelsen i varemærkelovens
§ 4, stk. 1. da der ikke foreligger nogen form for lighed mellem de af procter &
gamble markedsførte artikler og digital marketing supports tjenesteydelser, er der
ikke grundlag for at fastslå at digital marketing supports benyttelse af always på
nettet er retsstridig. digital marketing supports påstande tages derfor til følge med
de sproglige præciseringer der er foretaget nedenfor i konklusionen.
                                           -8-
der skal derfor ikke tages stilling den subsidiære eller mere subsidiære påstand, her-
under heller ikke, da den er betegnet som mere subsidiær, om rækkevidden af sidst-
nævnte.
                                   thi kendes for ret:
sagsøgte, procter & gamble company, tilpligtes anerkende, at sagsøgtes varemærke
nr. vr 1983 01245 og nr. vr 1991 07378 ikke er til hinder for sagsøgers, digital
marketing support aps’, anvendelse af sit varemærke ”always” i forbindelse
med serviceydelser på internettet for klasse 35: annonce- og reklamevirksomhed,
bistand ved forretningsledelse og forretningsadministration, bistand ved varetagelse
af kontoropgaver, klasse 38: telekommunikationsvirksomhed og klasse 42: pro-
gramming af computere, edb tjenesteydelser i form af rådgivning og informations-
service i form af elektroniske søgemaskiner tilbudt på internettet.
sagsøgte, procter & gamble company, tilpligtes at anerkende, at sagsøgtes vare-
mærke nr. vr 1983 01245 og nr. vr 1991 07378 ikke er til hinder for sagsøgers
anvendelse af domænenavnet www.always.dk i forbindelse med services på internet-
tet som beskrevet ovenfor.
inden 14 dage skal procter & gamble company til digital marketing support aps i
sagsomkostninger betale kr. 15.000.
                                      jens feilberg
hans jørgen nielsen                                                      uffe thustrup
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
            udskriftens rigtighed bekræftes. sø- og handelsretten, den
                                          p.j.v.


text:
 tfa
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 21. januar 2016.
b-117-14
1 a/s under konkurs
(advokat ole larsen)
mod
x
(advokat henrik høpner)
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet 1 a/s.
selskabet blev taget under konkursbehandling den … 2014, og advokat ole larsen blev ud-
peget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen siden stiftelsen
af selskabet den 29. august 2007 og frem til den … 2013, hvor erhvervsstyrelsen traf beslut-
ning om tvangsopløsning, været registreret som direktør i selskabet. kurator har indleveret
processkrift om konkurskarantæne til sø- og handelsretten den 18. december 2014.
                                                  -2-
påstande
kurator har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x har påstået frifindelse.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift af 18. december 2014 blandt andet:
      ”…
      ved e-mail af 11. februar 2014 anmodede jeg x (x) om at få tilsendt selskabets bogførings-
      og regnskabsmateriale, jf. bilag 6. ved e-mail af 19. februar 2014 svarede x på min hen-
      vendelse og vedhæftede det materiale, som han havde i sagen. materialet udgjorde en
      række udestående fakturaer samt selskabsdokumenter, jf. bilag 7 fremlagt uden sel-
      skabsdokumenter.
      jeg kunne efterfølgende konstatere, at der var foretaget omfattende aktivitet på selskabets
      tidligere konto i lån & spar bank, herunder kontanthævninger for ca. kr. 260.000,00.
      banken kunne oplyse, at x er den eneste, der havde adgang til selskabets konto.
      …
      da jeg ikke har været i besiddelse af bogføringsmaterialet for selskabet, har det ikke væ-
      ret muligt at fastslå, om de hævede og overførte beløb har været benyttet som led i sel-
      skabets drift.
      …
      kurator har endvidere modtaget afgørelse fra skat, dateret den 7. august 2014, hvoraf
      det fremgår, at selskabet har indberettet moms fejlagtigt og modtaget tilbagebetaling af
      angivet negativ moms, selvom selskabet ikke har været berettiget hertil.
      …”
det fremgår af skat’s afgørelse af 13. maj 2014 blandt andet:
      ”…
      skat har bedt om at se selskabets regnskabsmateriale for perioden 1. januar 2012 til 30.
      september 2013, således at selskabets momsregnskab, kunne kontrolleres.
      selskabet har ikke indsendt materialet, hvorfor skat på det foreliggende grundlag æn-
      dre nedenstående regulering.
                                            -3-
selskabet har ikke angivet moms for 4. kvartal 2013 og er derfor foreløbig fastsat. i for-
bindelse med gennemgangen af oplysninger fra banken kan skat konstatere, at der er
foregået salg i 4. kvartal 2013. hvorfor skat ligeledes ændre momstilsvaret for 4. kvartal
2013.
…
ovenstående reguleringer medfører en samlet betaling af moms på i alt 221.945 kr.
…
sagsfremstilling og begrundelse
1. regulering af salgs- og købsmoms
1.1 de faktiske forhold
11. november 2013:
selskabet angiver moms for perioden 1. juli 2013 til 30. september 2013. angivelsen har et
samlet negativt tilsvar på 220.309 kr.
14. november 2013
skat sender en materialeindkaldelse til selskabet om, at kunne dokumentere momsan-
givelsernes beløb.
26. november 2013
skat modtager en efterangivelse fra selskabet, hvor købsmomsen samt rubrik b ”vare-
salg uden moms til andre eu.lande” sættes til 0 kr. og salgsmomsen nedsættes med
47.674 kr. således at den nye angivelse resulterer i et positivt momstilsvar på 4.467 kr.
svarende til den nye salgsmoms.
begrundelsen for ændringen er ifølge efterangivelsen ”bogføringsfejl” endvidere oplyser
selskabet ved indsendelsen af efterangivelsen følgende:
      ”kan du notere på sagen at vi prøvede at rette den fejlagtige indberetning
      inden for de 24 timer men at vi ikke kunne kommen ind på skat. ligeledes
      prøvede vi efterfølgende via e-blanket som heller ikke fungerede, så derfor
      indsendte vi et fysisk papireksemplar af efterangivelsen den 13. november
      2013.”
                                             -4-
5. december
skat rykker for materialet og skriver i brevet at materialet skal indsendes selvom
angivelsen er ændret, samt at kontrollen udvides til at omhandle perioden 1. janu-
ar 2012 til 30. september 2013.
22. januar 2014
skat anmoder selskabets bank, lån & sparbank, om 3. mandsoplysninger vedrø-
rende selskabet bankkontonr ... det fremgår af skats oplysninger, at kontoen ejes
af x, men at den også anvendes som selskabets nem konto.
…
udgående moms
via oplysninger fra selskabets bankkontoudtog fremgår det, at selskabet har mod-
taget penge fra følgende virksomheder…
skat har modtaget fakturaer, der kan dokumentere, at selskabet har haft salg af
varer og ydelser mod vederlag her i landet, hvorfor skat regulerer selskabets
salgsmoms, således at den stemmer overens med de udstedte fakturaer.
indgående moms
af bankkontooplysninger fremgår der ikke nogen hævninger, der kan relatere sig
til køb i virksomheden. alle hævninger i 2013 sker som kontanthævninger og i
2012 er det kun ganske få hævninger som foregår ved kontooverførsel.
i henhold til momslovens § 37 kan man foretage fradrag for afgift på køb af vare og
ydelser der er leveret her i landet og udelukkende anvendes til virksomhedens er-
hvervsmæssige brug. for at kunne dokumentere dette skal man blandt andet i
henhold til momsbekendtgørelsens § 84 kunne fremvise købsfaktura. dette har sel-
skabet ikke kunne fremvise, hvorfor selskabets angivne købsmoms ikke kan god-
kendes.
på baggrund af ovenstående ændre skat selskabets momsangivelser for perioden
1. januar 2012 til 31. december 2013, således at de stemmer overens med selskabets
bankkonto.
…”
                                                -5-
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af x og louise baden ekstrand.
x har forklaret blandt andet, at selskabet beskæftigede sig med produktion af botanisk bryg
samt marketingsreklameservice. frem til 2012 måtte han løbende låne selskabet ca. 1 mio. kr.,
hvoraf de 540.767 kr. fremgik af årsregnskabet 2011/12. rent teknisk skete det formentlig så-
dan, at det var moderselskabet, hans holdingselselskab, 2 aps, der udlånte pengene til sel-
skabet. det er korrekt, at han har skrevet til kurator, at der var flere småkreditorer i selska-
bet, men de har åbenbart ikke anmeldt deres krav. han har ikke inddækket dem. han har
nævnt for kurator, at han er største kreditor i boet, men han har ikke fået en bekræftelse fra
kurator på, at hans krav på ca. 540.000 kr. er optaget i gældbogen.
han skød som sagt penge ind i selskabet. det skete ad flere omgange. han solgte blandt an-
det sin andelslejlighed, og indskuddet blev brugt til at nedbringe selskabets daværende kas-
sekredit. han betalte udgifter vedrørende driften i selskabet, herunder husleje, kontorop-
hold, råvarer, transport, telefon mv. når der kom penge til selskabet, hævede han fra konto-
en til at dække de udgifter, han havde betalt for. de kontante hævninger på selskabets konto
udgør en symbolsk godtgørelse for alle hans udlæg for selskabet.
bogføringen i selskabet blev lavet af revisor. han samlede bilagene sammen og afleverede
dem til revisor. det skete én gang pr. år.
de bilag, han havde, har han sendt til kurator. på grund af en vandskade i foråret 2014 på
adressen … gik blandt andet størstedelen af selskabets bilag tabt. en kloak på en åben terras-
se på 5. sal stoppede til, hvorved vandet løb ned gennem bygningen inde bag væggene. bila-
gene og en masse andet stod på en reol op ad væggen. han fik af cura skadeservice besked
på at smide alt ud, der stod i reolen, herunder bilagene, elektronik og fotos, på grund af
skimmelsvamp. han tænkte ikke over, at kurator havde brug for bilagene. siden 2010 har
han boet i berlin, hvorfor han ikke var på adressen og opdagede vandskaden i tide.
                                              -6-
i 2012 udtrådte to bestyrelsesmedlemmer. y og z blev registreret som nye bestyrelsesmed-
lemmer. de fortrød imidlertid, og han forsøgte derfor gennem et stykke tid at finde en ny be-
styrelse. da det ikke lykkedes, søgte han rådgivning hos erhvervsstyrelsen og revisor, der
oplyste ham om, at det var lovpligtigt at have en bestyrelse i et a/s. han afholdt derfor en
generalforsamling i selskabet med henblik på efterfølgende tvangsopløsning. det var ham,
der foretog anmeldelsen. frem til generalforsamlingen forsøgte han med y at udvikle nye
ideer til selskabet. y havde mange forbindelser.
han har talt i telefon og mailet med kurator ved advokatfuldmægtig michelle jarak jensen.
han har ikke haft kontakt med andre hos kurator. han sendte de bilag og papirer, han hav-
de, til kurator. på et tidspunkt sagde advokatfuldmægtig michelle jarak jensen, at der ikke
ville ske mere i sagen. alligevel anlagde kurator denne sag mod ham. han har aldrig set
brevene fra skat, heller ikke materialeindkaldelsen af 14. november 2013. det var ham, der
foretog momsindberetningen den 11. november 2013, og det var ham, der den 26. november
2013 ændrede momsindberetningen.
han havde store problemer i 2013 og 2014 med at modtage både selskabets og sin egen post
på adressen … københavn n.
fakturaerne fra ncc og produktionsskolen vedrørte udført marketingsarbejde. selskabet
havde ingen udgifter hertil andet end hans ”tankevirksomhed”.
louise baden ekstrand har forklaret blandt andet, at hun er ansat i skat og beskæftiger sig
med kontrol af virksomheder. hun er med i et projekt om svig med negativ moms. det er
hende, der har lavet afgørelsen af 13. maj 2014. når der kommer en indberetning til skat
om udbetaling af f.eks. negativ moms, sker der en visitation. på grund af selskabets indbe-
retning af negativ moms på 220.309 kr. blev selskabet udtaget til kontrol med henblik på un-
dersøgelse af eventuel svig. hun sendte en materialeindkaldelse til selskabet, men selskabet
svarede ikke, heller ikke på rykkeren. materialeindkaldelsen og rykkeren blev sendt med
post, og de kom ikke retur. skat får altid breve retur, hvis de ikke kan afleveres til modta-
geren. hun havde ikke kontakt med x. hun kontaktede derfor selskabets bank og modtog
                                                   -7-
kontoudtog. det fremgik heraf, at kontoen var registreret i x’ navn, men kontoen var samti-
dig selskabets nemkonto. det fremgik endvidere, at der var en del fakturaindbetalinger til
kontoen, og hun kontaktede derfor dem, der havde foretaget indbetalingerne, og bad om
materiale om samhandlen med selskabet. hun modtog diverse fakturaer og traf herefter af-
gørelse om, at selskabet skulle betale 221.945 kr. i moms. selskabet har tidligere været ind-
blandet i kontroller hos skat på grund af momsindberetninger, men hun har ikke et dybt-
gående kendskab til de sager. afgørelsen blev sendt til kurator. hun ved ikke, om kurator
har bedt om at få alle de bilag, som hun havde, da hun traf sin afgørelse.
synspunkter
kurator har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument af
3. december 2015, hvoraf blandt andet fremgår:
      ”…
       at      den relevante periode for bedømmelse af konkurskarantænen er fra den 20. de-
               cember 2012 til 7. februar 2014,
       at      der ikke foreligger regnskabs- og bogføringsmateriale for virksomheden, og at
               der ikke foreligger undskyldelige omstændigheder for det manglende regn-
               skabs- og bogføringsmateriale, hvorfor
       at      der er en formodning for, at x har overtrådt bogføringslovens § 16, jf. §§ 6, 7, 9
               og 10, og straffelovens § 302,
       at      der er en formodning for, at x har overtrådt momslovgivningen ved manglende
               og/eller urigtig angivelse af moms, således at skat har lidt et ikke ubetydeligt
               tab,
       at      der er en formodning for, at x løbende har optaget ulovlige lån i selskabet i strid
               med selskabslovens § 367, jf. § 210,
       at      x er uegnet til at forestå ledelse af et selskab med begrænset hæftelse, og
                                                    -8-
      at         x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og derfor skal pålægges kon-
                 kurskarantæne.”
advokat henrik høpner har på vegne af x i det væsentligste procederet i overensstemmelse
med sit påstandsdokument af 2. december 2015, hvoraf blandt andet fremgår:
     ”…
     til støtte for den nedlagte påstand gøres det overordnet set gældende, at baggrunden for
     selskabets konkurs ikke har været uansvarlig forretningsførelse af sagsøgte, men hoved-
     sagligt det forhold, at en ændring i ledelsen ikke blev korrekt registreret, hvorfor selska-
     bet blevet begæret tvangsopløst og efterfølgende taget under konkursbehandling.
     sagsøgte har ageret i overensstemmelse med god forretningsskik hvilket blandt andet er
     dokumenteret ved sagens bilag b, hvoraf det klart og utvetydigt fremgår, at sagsøgte fo-
     retog ændringer i ledelsen og orienterede erhvervsstyrelsen herom ved at angive anmel-
     delse om manglende ledelse.
     til yderligere støtte for at sagsøgte ikke har udvist uansvarlig forretningsførelse vedrø-
     rende ledelsen i selskabet bemærkes det, at den manglende aflæggelse af regnskab med
     afslutning den 30. september 2013 skyldes, at selskabet var taget under tvangsopløsning
     forud for fristen for aflæggelse af regnskabet.
     sagsøgte har været i besiddelse af samtlige bilag til brug for udarbejdelsen af dette regn-
     skab, men i forbindelse med en omfattende vandskade i de lokaler hvorfra sagsøgte drev
     virksomhed, blev materialet ødelagt, hvilket er dokumenteret ved sagens bilag c.
     til yderligere støtte for, at der har været problemer for sagsøgte med at fremskaffe op-
     lysninger og svare for sig bemærkes det, at postforsendelse til kontoret har været mangel-
     fuld og til tider ikke eksisterende, hvilket er dokumenteret ved sagens bilag d.
     til støtte for påstanden om frifindelse gøres det endvidere gældende, at kurator ikke har
     foretaget en korrekt vurdering af selskabets aktiver og passiver.
                                                   -9-
      baggrunden herfor er det forhold, at kurator øjensynligt ikke har taget hensyn til de op-
      lysninger, der er meddelt sø- og handelsretten ved e-mail af 5. februar 2014, herunder at
      sagsøgte selv var største kreditor samt kopi af seneste årsregnskab indleveret til er-
      hvervsstyrelsen.
      det forudsættes, at disse oplysninger har været i kurators besiddelse, særligt henset til, at
      der er tale om korrespondance med sø- og handelsretten.
      sagsøgte var selv største kreditor og sagsøgte har endda opgjort skat’s tilgodehavende
      moms til ca. kr. 30.000, hvorfor kurator burde have afvist skat’s anmeldelse. det er
      denne anmeldelse der i det væsentligste ligger til grund for kurators indstilling om kon-
      kurskarantæne.
      samtlige disse forhold gør, at det ikke kan statueres, at sagsøgte har handlet på en sådan
      måde, at der er grundlag for at pålægge konkurskarantæne. dertil kommer, at bevisbyr-
      den for om betingelserne for at pålægge sagsøgte konkurskarantæne påhviler sagsøger,
      og denne kan alene anses for løftet, hvis sagsøger kan dokumentere og ikke blot sandsyn-
      liggøre, at sagsøgte enten aktivt har foranstaltet uansvarlig forretningsførelse eller har
      haft konkret kendskab til uansvarlig forretningsførelse og undladt at gribe ind og bringe
      en sådan til ophør.
      denne bevisbyrde kan ikke anses for løftet af sagsøger, idet sagsøgers sag mod sagsøgte i
      overvejende grad bygger på en række antagelser, som sagsøgte jf. ovenfor har imøde-
      kommet og samtidig dokumenteret at sagsøgte ikke har udvist uansvarlig forretningsfø-
      relse.
      …”
sø- og handelsrettens afgørelse
det er ubestridt, at x på vegne af selskabet den 11. november 2013 over for skat angav ne-
gativ moms med 220.309 kr. skat udtog herefter selskabet til kontrol og fremsendte i den
forbindelse den 14. november 2013 en materialeindkaldelse til selskabet. x har under sagen
                                              - 10 -
forklaret, at han ikke modtog brevene fra skat. den 26. november 2013 indsendte x imid-
lertid en ændret momsindberetning, og louise baden ekstrand fra skat har forklaret, at
skat ikke modtog deres breve til selskabet retur, som de plejer at gøre, når brevene ikke
kan afleveres. retten lægger derfor til grund, at x modtog skat’s brev af 14. november 2013
om materialeindkaldelse. da x ikke fremsendte dokumentation til skat for selskabets
momsangivelser, og da x under denne sag hverken har godtgjort eller sandsynliggjort, at
skat’s afgørelse af 13. maj 2014 er forkert, lægges det til grund, at skat led et tab på
221.945 kr. på grund af manglende eller fejlagtige momsindberetninger. det skal bemærkes,
at selskabets bogføringsmateriale efter x’ forklaring først gik tabt i foråret 2014 og derfor var
til stede i november 2013. retten finder herefter, at reglerne for indberetning og afregning af
moms er overtrådt, og at det har medført, at skat har lidt et betydeligt tab.
det er ubestridt, at der på selskabets konto i 2013 blev foretaget kontante hævninger for ca.
260.000 kr. af x, således at kontoen den 11. december 2013 gik i nul. x tømte således selska-
bets bankkonto, hvorved selskabet blev efterladt uden midler til. retten finder, at x hverken
har godtgjort eller sandsynliggjort, at hævningerne var selskabsrelaterede, hvorfor det må
lægges til grund, at der var tale om ulovlige lån til ledelsen, jf. selskabslovens § 210. det be-
mærkes i den forbindelse, at det var moderselskabet 2 aps og ikke x, der i henhold til sel-
skabets årsrapport for 1. oktober 2011 – 30. september 2012 havde et tilgodehavende på
540.767 kr.
på dette grundlag finder retten, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kon-
kurslovens § 157.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                             - 11 -
x betaler sagens omkostninger.
                                    derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 62.500 kr.
                                 thomas finne andersen
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den