text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 15. maj 2018
sag 33/2018
(1. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat henrik dupont jørgensen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i nykøbing falster den 11. maj 2017 og af østre
landsrets 23. afdeling den 16. november 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, marianne højgaard pedersen,
poul dahl jensen, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
dommen er anket af t med påstand om, at han idømmes en tidsbestemt straf af fængsel i ikke
over 3 år.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
ts tidligere straffe fremgår af byrettens dom. vestre landsrets ankedomme af 3. december
1997 og 26. juni 2001, hvor han blev idømt henholdsvis 10 måneder og 2 års fængsel for bl.a.
voldtægt, angik voldtægter begået mod tidligere samlevere. i dommen fra 2001 blev han ud
over voldtægt tillige dømt for anden kønslig omgængelse end samleje under tvang samt for
trusler om vold mod den tidligere samlever. ved højesterets ankedom af 13. januar 2004 blev
han idømt 2 år og 6 måneders fængsel for bl.a. at være trængt ind i en kvindes hjem og for-
søgt at voldtage hende, mens hun sov. dette voldtægtsforsøg blev begået i 2002 mindre end 1
                                               - 2 -
måned efter, at han blev løsladt efter afsoning af den seneste straf for voldtægt. vestre lands-
rets ankedom af 25. oktober 2011 angik bl.a. en række trusler mod en tidligere samlever. ved
dom af 1. februar 2012 fra retten i horsens, hvor han blev idømt 2 år og 6 måneders fængsel
for grov vold, frihedsberøvelse og trusler, blev han fundet skyldig i at have opsøgt en tidligere
samlever på dennes adresse og tildelt hende flere knytnæveslag i hovedet og på kroppen,
hvorefter han med håndjern lænkede hende fast til vandtilførslen til et toilet, hvor han yderli-
gere tildelte hende slag og spark på kroppen. herefter trak han hende hen til sin bil, hvor han
med håndjernene lænkede hende fast inde i bilen, mens han kørte rundt med hende og tildelte
hende slag i hovedet og på kroppen.
anbringender
t har anført navnlig, at der ikke er grundlag for at idømme ham forvaring. lovgivningsmag-
ten havde ved den ændring af straffelovens § 70, der blev gennemført ved lov nr. 274 af 15.
april 1997, alene til hensigt at foretage en mindre lempelse af betingelserne for anvendelse af
forvaring i sager om grove seksualforbrydelser, navnlig seksualforbrydelser mod børn. der
må fortsat tages hensyn til den belastning, som er forbundet med tidsubestemt frihedsberøvel-
se.
de seksualforbrydelser, der er til prøvelse i denne sag, er ikke af en sådan grovhed, at de kan
begrunde forvaring. der må lægges vægt på, at forholdene er begået i et parforhold, at de først
blev anmeldt efter 2½ måned, at samlivet mellem parterne fortsatte, og at der ikke er konstate-
ret skader på forurettede.
heller ikke i lyset af de tidligere seksualforbrydelser, han har begået, er der grundlag for at
idømme ham forvaring. ved ændringen af straffelovens § 70 i 1997 blev ordet ”navnlig” ude-
ladt i forbindelse med ”oplysninger om tidligere kriminalitet” i det nye stk. 2. oplysninger om
tidligere kriminalitet kan derfor ikke tillægges samme betydning ved vurderingen af, om der
er grundlag for forvaring efter straffelovens § 70, stk. 2, som efter stk. 1. de seksualforbrydel-
ser, som han er straffet for forud for denne sag, er senest begået i 2002 og kan derfor ikke
tillægges særlig betydning. der er således i realiteten tale om et førstegangstilfælde. som i
ufr 2017.2531 h og ufr 2017.2558 h må det derfor kræves, at de begåede forhold og op-
lysningerne om hans person ”i særlig høj grad giver grundlag for”, at forvaring er påkrævet.
                                                - 3 -
forholdene i denne sag kan ikke i sig selv og heller ikke sammen med hans tidligere domme
begrunde forvaring.
overgrebene er ikke begået mod tilfældige, ham ubekendte personer. den fare, han frembry-
der, er derfor ikke af en så generel karakter, at forvaring er påkrævet, jf. herved ufr 2013.91
v og ufr 2012.998 v. det forhold, at forurettede fortsatte samlivet med ham efter voldtæg-
terne, understøtter, at forurettede ikke vurderede, at han var farlig.
idømmelse af forvaring er uproportional i lyset af varigheden af den fængselsstraf, som han
alternativt kan forventes at blive idømt. han bør derfor idømmes en tidsbestemt straf af fæng-
sel i ikke over 3 år.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at betingelserne for forvaring efter straffelovens §
70, stk. 2, er opfyldt. t er fundet skyldig i to tilfælde af fuldbyrdet voldtægt, og retslægerå-
dets udtalelse viser, at han frembryder en væsentlig fare for andres liv, legeme, helbred eller
frihed, og denne fare er af mere generel karakter. en tidsbestemt fængselsstraf vil ikke være
tilstrækkelig til at forebygge denne risiko, hvorfor forvaring er nødvendig.
t er tre gange tidligere dømt for voldtægt eller forsøg herpå, og det kan ved farevurderingen
ikke tillægges afgørende betydning, at der er gået nogen tid, siden han sidst blev dømt for
ligeartet kriminalitet. de mellemliggende domme fra 2011 (trusler om vold) og navnlig dom-
men fra 2012 (grov vold, frihedsberøvelse og trusler) må endvidere tillægges en vis vægt, jf.
vurderingen i den retspsykiatriske erklæring.
hensigten bag den ændring af straffelovens § 70, der blev gennemført ved lov nr. 274 af 15.
april 1997, var at lempe betingelserne for idømmelse af forvaring i sager om voldtægt og
andre alvorlige seksualforbrydelser. forvaring kan således også kan komme på tale ved anden
dom eller i nogle tilfælde allerede ved første dom, hvis den pågældende er tiltalt for grove
seksualforbrydelser, og der efter oplysningerne om tiltaltes person er en betydelig risiko for
gentagelse, som bør forhindres. lempelsen indebærer ikke, at retten er afskåret fra at tillægge
tidligere domme for seksualforbrydelser betydelig vægt ved vurderingen af, om farligheds-
kravet er opfyldt.
                                                - 4 -
uanset at de aktuelle voldtægter ikke i sig selv kunne begrunde forvaring, hvis der var tale om
et førstegangstilfælde, må der – i lyset af de lægelige vurderinger og de tidligere domme,
navnlig dommene vedrørende seksualforbrydelser – antages at være en betydelig risiko for
gentagelse, som bør forhindres.
det kan ved farevurderingen ikke tillægges betydning, at t har begået de aktuelle voldtægter
mod sin samlever. det skal heller ikke tillægges betydning, at forurettede efter voldtægterne
ikke ophævede samlivet. realiteten er da også, at hun forlod det fælles hjem i nogle dage
umiddelbart efter, at den første voldtægt var begået, og at hun i øvrigt har forklaret, at hun, da
hun kom tilbage til hjemmet, bad tiltalte om at finde sin egen bolig, at hun bad ham sove i et
andet værelse, og at hun talte ham efter munden, fordi hun var bange for ham.
hvis betingelserne for forvaring ikke findes opfyldt, bør straffen fastsættes til ubetinget fæng-
sel i ikke under 4 år.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om betingelserne i straffelovens § 70, stk. 2, for at dømme t til forvaring er op-
fyldt.
t er ved landsrettens dom fundet skyldig i to tilfælde af voldtægt af en kvinde, han i en perio-
de boede hos og samlevede med. overgrebene fandt sted den 2. april og igen den 15. april
2016. han er endvidere dømt for vold mod hende i form af skub, halsgreb, slag i ansigtet og
på kroppen og spark på kroppen begået forud herfor den 16. marts 2016. han er også dømt for
efter sin fraflytning at have udsat hende for trusler, tyveri, hærværk og ulovlig indtrængen,
der er bedømt som et væsentligt virkemiddel i hans længerevarende chikane af hende.
efter straffelovens § 70, stk. 2, nr. 1, kan en person dømmes til forvaring, hvis han findes
skyldig i voldtægt eller anden alvorlig seksualforbrydelse eller i forsøg herpå. de to fuldbyr-
dede voldtægter, som t er dømt for, opfylder dette krav.
spørgsmålet er herefter, om det efter karakteren af de begåede forhold og oplysningerne om
ts person, herunder om tidligere kriminalitet, må antages, at han frembyder væsentlig fare for
                                                - 5 -
andres liv, legeme, helbred eller frihed, og om anvendelse af forvaring i stedet for fængsel
findes påkrævet for at forebygge denne fare, jf. § 70, stk. 2, nr. 2 og 3.
t er i en periode på ca. 30 år straffet gentagne gange. hovedparten af dommene angår vold og
trusler, og i tre tilfælde er han dømt for voldtægt eller forsøg herpå. han blev i 1997 idømt 10
måneders fængsel for voldtægt af sin tidligere samlever. i 2001 blev han idømt fængsel i 2 år
for voldtægt, anden kønslig omgængelse end samleje under tvang samt for trusler om vold
også mod en tidligere samlever. han blev i 2004 idømt 2 år og 6 måneders fængsel for forsøg
på voldtægt begået i 2002. i 2011 blev han dømt for bl.a. en række trusler mod en tidligere
samlever. han blev i 2012 idømt 2 år og 6 måneders fængsel for grov vold, frihedsberøvelse
og trusler mod en tidligere samlever. han blev fundet skyldig i at have lænket hende med
håndjern til toilettet og efterfølgende under frihedsberøvelsen at have fastlænket hende inde
i bilen og herunder truet, slået og sparket hende.
det fremgår af den retspsykiatriske erklæring, at t bl.a. er præget af ringe affekt- og adfærds-
kontrol, især over for kvinder, og at han med stor sandsynlighed er seksuelt afvigende med et
behov for at dominere kvinder og for at afreagere på indre spændingstilstande gennem vold-
tægt.
retslægerådet har udtalt, at t er omfattet af straffelovens § 69, men at der ikke kan peges på
foranstaltninger efter § 68, 2. pkt., som mere formålstjenlige end straf for at forebygge yderli-
gere lovovertrædelser. retslægerådet har endvidere udtalt, at t i lyset af den tidligere og nu
begåede kriminalitet samt af hans personlighedsmæssige egenart frembryder en sådan væsent-
lig fare for andres liv, legeme, helbred eller frihed, at anvendelse af forvaring i stedet for
fængsel er påkrævet for at forebygge denne fare.
på baggrund af karakteren af de nu begåede seksualforbrydelser sammenholdt med oplysnin-
gerne om ts person, herunder retslægerådets udtalelse samt omfanget og karakteren af hans
tidligere kriminalitet, tiltræder højesteret, at også betingelserne i straffelovens § 70, stk. 2, nr.
2 og 3, er opfyldt.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                           - 6 -
t har fortsat været fængslet under anken.
                                    thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret.


text:
v005500c - has
                                                 udskrift
                                                       af
                                  sø- & handelsrettens dombog
                                                ____________
                                      afsagt den 7. juli 2005
       v-55-04                        toyota danmark a/s
                                      (advokat frank bøggild)
                                      mod
                                      horskjær automobiler a/s
                                      (advokat tage engelbrecht svendsen)
                                                     d o m:
       indledning
       toyota danmark a/s er et datterselskab i toyota koncernen (i det følgende under ét toyota),
       som er indehaver af flere registrerede varemærker, herunder ordmærket toyota.
              horskjær automobiler a/s (i det følgende horskjær automobiler) var i 21 år autoriseret
       toyota forhandler i silkeborg, men samarbejdet blev opsagt af toyota til ophør den 30. april
       2003, således at der i dag ingen kommercielle relationer er mellem parterne.
              denne sag drejer sig om, hvorvidt horskjær automobiler har krænket toyotas rettigheder
       til varemærket toyota.
       påstande
                                                - 2 -
toyota har nedlagt følgende påstande:
    1. horskjær automobiler a/s skal anerkende at være uberettiget til ved salg og markeds-
       føring af biler, biltilbehør, bilreservedele og værkstedsydelser at anvende ”toyota” som
       forretningskendetegn på den måde, der er vist i bilag 4 a-g, herunder i sammensætnin-
       gen ”deres lokale toyota-specialist”, ”silkeborgs lokale toyota værksted”, ”toyota
       silkeborg”, og ”toyota speciale”.
    2. horskjær automobiler a/s skal betale 100.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg
       den 23. april 2004.
    3. fogedretten i silkeborgs kendelse af 16. april 2004 stadfæstes.
horskjær automobiler har taget bekræftende til genmæle over for påstand 1 for så vidt angår
bilag 4d-4g, men har i øvrigt påstået frifindelse samt ophævelse af fogedretten i silkeborgs
kendelse af 16. april 2004. horskjær automobiler har endvidere nedlagt selvstændig påstand
om, at toyota skal betale 100.000 kr. med procesrente fra den 9. juni 2004.
varemærkeregistreringer
toyota har registreret eu-ordmærket toyota og følgende eu-figurmærke for alle relevante
vareklasser, herunder biler, reservedele og reparation af biler.
ordmærket toyota er tillige registreret i danmark for klasse 12, biler og reservedele.
horskjær automobilers markedsføring
                                             - 3 -
horskjær automobiler har ud for sin forretning benyttet følgende skilte:
billedet er fremlagt som bilag 4a.
af bilag 4b-4c fremgår, at horskjær automobiler på sin vinduesfacade har skrevet toyota spe-
ciale, hvor ordet ”toyota” står skrevet med et ”y”, der fremstår mere skråt end i toyotas ord-
mærke, på samme måde som det fremgår af skiltet på bilag 4a. ud for horskjær automobilers
facade er der ophængt røde flag påtrykt horskjær automobilers logo i hvidt.
       horskjær automobiler har benyttet toyotas faktura og kuvert med originalt toyota
logo henholdsvis den 5. august 2003 og den 5. december 2003, hvilket fremgår af bilag 4d og
4g.
       der har i midtjyllands avis været indrykket en annonce (bilag 4e), der tillige er sendt ud
som direct mail den 13. november 2003. af annoncen fremgår følgende: ”silkeborgs lokale
toyota værksted ligger hvor det har ligget i 23 år ”nemt og bekvemt” ”. i forbindelse med den-
ne tekst er der et billede af horskjær automobilers forretning samt oplysning om adresse og
telefonnummer m.v.
       af horskjær automobilers hjemmeside den 2. maj 2005 fremgik, at der ikke længere stod
”toyota speciale” på butiksfacaden. der blev stadig brugt røde flag med påtrykt hvidt logo. på
                                                        - 4 -
hjemmesiden stod bl.a. ”velkommen til horskjær automobiler a/s … din lokale toyota spe-
cialist.” toyota var skrevet med store bogstaver i rødt.
       ved søgning på eniro.dk den 2. maj 2005 under ”toyota silkeborg” fremkom bl.a. en an-
nonce for horskjær automobiler, og på hjemmesiden bilzonen.dk fremstod horskjær automo-
biler fortsat som autoriseret toyota forhandler.
       bilag 8 er et billede af et sandwichskilt, der er fotograferet uden for horskjær automobi-
lers forretning den 2. maj 2005. på skiltet er påtrykt toyotas ordmærke og logo sammen med et
tilbud på sommerdæk.
fogedforbud
den 16. april 2004 nedlagde fogedretten i silkeborg følgende forbud:
       ”det forbydes rekvisitus, horskjær automobiler a/s, at benytte betegnelsen/logoet ”toyota”, som
       vist på bilag [4a-4c], som forretningskendetegn i forbindelse med markedsføring og/eller salg af bi-
       ler, tilbehør, bilreservedele og værkstedsydelser.
                forbuddet er betinget af, at rekvirenten, toyota danmark a/s, inden 5 dage over for foged-
       retten stiller en sikkerhed på 200.000 kr.”
af retsbog af 23. april 2004 fremgår det, at den krævede sikkerhed er stillet, og at forbudet her-
efter er effektivt.
forklaringer
forhandlerchef klaus frederiksen har forklaret, at toyota i dag er den anden mest producerede
bil i verden. der blev i 2004 solgt 22.000 toyota biler i danmark, og der er i dag 56 autorisere-
de toyota-forhandlere og 5 toyota-reparatører i danmark.
       i 2004 anvendte toyota 80 mio. kr. på markedsføring i danmark.
       toyota er ifølge flere internationale analyseinstitutter et af de 10 mest anerkendte vare-
mærker i verden, og toyotas markedsværdi er på flere hundrede milliarder kroner. som følge
heraf bruges der mange penge på at værne om mærket, herunder også regulering af forhandler-
nes brug af varemærket. der er udarbejdet en designmanual med præcise regler for brug af
toyotas varemærker.
       horskjær automobilers brug af toyotas varemærker er ikke tilfredsstillende. på det store
skilt hvor der står ”deres lokale toyota specialist”, fremstår ”toyota”, som om der er en fejl i
y’et og t’et i navnet. på det mindre sandwichskilt er der derimod tale om en korrekt version af
                                                - 5 -
både toyotas navn og logo. både fakturaen og kuverten, som horskjær automobiler har benyt-
tet, ligner nøjagtig toyotas standardfaktura og -kuvert.
        billedet af horskjær automobilers skilt vedr. sommerdæk, der fremgår af bilag 8, er taget
i starten af maj 2005 af en lokal silkeborg fotograf.
        i forbindelse med denne sag har toyota kontaktet bilzonen samt eniro, som har oplyst, at
der foreligger en aftale med forhandleren om, at forhandleren hvert år skal bekræfte, at det sta-
dig forholder sig som anført i annoncerne.
        hovedparten af toyotas forhandlere markedsfører sig som toyota efterfulgt af det by-
navn, hvor den pågældende forhandler er beliggende.
        han har svært ved at sætte værdi på toyotas tab på grund af horskjær automobilers ad-
færd, men han har selv fået én personlig henvendelse fra en kunde, som var i tvivl om, hvorvidt
horskjær automobiler var autoriseret forhandler. han husker ikke kundens navn.
        siden fogedretskendelsen den 16. april 2004 har han ikke løbende fulgt med i horskjær
automobilers markedsføringstiltag, men der er lejlighedsvis taget stikprøver, senest for 2-3
uger siden, for at gøre status på horskjær automobilers markedsføring.
direktør ole horskjær har forklaret, at sandwichskiltet, der fremgår af bilag 4a, er blevet sat ud
fra tid til anden, men skiltet var taget væk og blev ikke længere brugt, da fogedsagen startede.
        han brugte i en periode efter samarbejdets ophør fakturaer fra toyota, da han på den kor-
te omstillingstid på 4-5 uger ikke havde nået at udarbejde nye fakturaer. han husker ikke,
hvornår brugen heraf blev indstillet.
        han har aldrig fået nogen henvendelse fra toyota vedr. afvikling af forretningen. der har
kun efterfølgende været en distriktschef for at snuse samt en fotograf. horskjær automobiler
har afviklet forretningen så godt den kunne, men toyota brugte tiden på den nye og ikke den
gamle forhandler.
        annoncen, der fremgår af bilag 4e, blev indrykket én gang i midtjyllands avis. annon-
cen blev indrykket, idet toyota danmark havde udleveret hele horskjær automobilers kunde-
kartotek til den ny forhandler, hvorfor horskjær automobiler ønskede hurtigt fortælle kunder-
ne, at virksomheden stadig drev forretning. annoncen er tillige sendt som direct mail til det
antal kunder, som er opført i kunderegisteret, hvilket er mere end 1000, men mindre end 5000.
        horskjær automobiler har gjort alt for at fortælle sine kunder, at virksomheden stadig er
på markedet, og stadig kan servicere toyotabiler, men hvis kunderne har spurgt, om horskjær
automobiler stadig er autoriseret forhandler, har man loyalt forklaret, at dette ikke er tilfældet.
                                                - 6 -
       skiltet om sommerdæk, der fremgår af bilag 8, er et gammelt skilt, som han ikke har væ-
ret opmærksom på. det ville have været rart, hvis en driftschef fra toyota havde fortalt, hvad
der var galt.
       et bureau i thisted varetager virksomhedens annoncering på internettet, herunder på bil-
zonen. han har bedt personalet om at rette misforståelser for over et år siden.
       logoet på de røde flag består af et ”o” og et ”h” for ole horskjær.
       i 2002, som var det sidste hele år, hvor horskjær automobiler var toyota forhandler,
havde virksomheden et overskud på 1,8 mio. kr. det efterfølgende år havde virksomheden et
lige så stort underskud. i 2004 var der igen et overskud på mellem en halv til trekvart mio. kr.
       over 50% af de biler, der er til reparation, er toyota-biler. virksomheden har stadig toy-
ota-værktøj, og det er muligt at købe kurser på teknisk skole, ligesom det er muligt at købe de
nødvendige toyota-reservedele.
parternes synspunkter
toyotas advokat har gjort gældende, at toyota har rettighederne til at anvende varemærket
toyota i alle relevante klasser, herunder ved salg og markedsføring af biler, biltilbehør, bil-
reservedele og øvrige værkstedsydelser m.v.
       på grund af toyota-koncernens betydelige størrelse, intense brug og mangeårige mar-
kedsføring af varemærket toyota er betegnelsen i dag særdeles indarbejdet og velkendt i
både danmark og resten af verden og nyder derfor en udvidet kendetegnsbeskyttelse, jf. vare-
mærkelovens § 4, stk. 1 og 2, samt markedsføringslovens §§ 1 og 5. der blev således alene i
danmark anvendt 80 mio. kr. på markedsføring i 2004.
       efter den 30. april 2003, hvor parternes samarbejde ophørte, bestod der ikke nogen kom-
mercielle relationer mellem dem. alligevel fortsatte horskjær automobiler med i 2003 og 2004
at bruge betegnelserne ”toyota”, ”toyota speciale”, ”deres lokale toyota specialist” og ”sil-
keborgs lokale toyota værksted”, som vist i bilag 4a-4g. horskjær automobiler fortsatte endda
i et vist omfang krænkelserne frem til 2. maj 2005, ved bl.a. fortsat annoncering på internettet
under brug af toyotas varemærker. herved har horskjær automobiler krænket toyotas rettig-
heder og desuden snyltet på toyotas goodwill, hvilket er i strid med markedsføringslovens §§ 1
og 5, og således ikke hjemlet i varemærkelovens § 5.
       retspraksis er i overensstemmelse hermed, idet ef-domstolens dom af 23. februar 1999 i
sagen c-63/97, bayerische motorenwerke ag, bmw og bmw nederland bv, i præmis 50 og
51 har fastslået, at direktivets artikel 7 er til hinder for, at indehaveren af varemærket bmw
kan forbyde en tredjemand at anvende varemærket til at gøre offentligheden bekendt med, at
                                                 - 7 -
han er specialiseret i eller specialist i salg af brugte bmw biler bl.a. på betingelse af, at den
måde, hvorpå mærket benyttes i reklameøjemed, ikke i henhold til artikel 7, stk. 2 udgør skellig
grund til, at indehaveren af mærket kan modsætte sig brugen af mærket. i den forbindelse kan
det netop udgøre skellig grund, at mærket anvendes i forhandlerens reklame på en måde, som
kan give indtryk af, at der består en erhvervsmæssig forbindelse mellem forhandleren og vare-
mærkeindehaveren, og navnlig at forhandlerens virksomhed tilhører varemærkeindehaverens
forhandlerorganisation.
        horskjær automobiler har ligeledes skabt det vildledende indtryk, at forretningen fortsat
er autoriseret toyota-forhandler/-reparatør eller i øvrigt har en kommerciel forbindelse til toy-
ota-koncernen, hvilket er i strid med markedsføringslovens § 2.
       det er uden betydning for sagen, om der har været en dialog mellem parterne om afvik-
lingen af det tidligere samarbejde. horskjær automobiler er opsagt med et års varsel, og har
derved haft rigelig tid til at indrette sig herpå.
       horskjær automobiler har været i ond tro, da horskjær automobiler åbenlyst har forsøgt
at fastholde det indtryk, at horskjær automobiler stadig er autoriseret toyota forhandler.
       forbudet er herefter nedlagt med rette, og horskjær automobiler skal betale erstatning og
rimeligt vederlag til toyota, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 2, og varemærkelovens § 43.
       der er ikke grundlag for betaling af erstatning til horskjær automobiler.
horskjær automobilers advokat har gjort gældende, at horskjær automobiler har været beret-
tiget til at henvise til toyotas navn i annoncer og ved skiltning på den måde, der fremgår af
bilag 4a-4c.
       der er ikke ved den anvendte skiltning eller reklame skabt indtryk af, at horskjær auto-
mobiler er autoriseret toyota-forhandler eller reparatør, eller at der i øvrigt er en kommerciel
forbindelse mellem parterne.
       det bestrides, at horskjær automobiler har snyltet på toyotas goodwill, og det bestrides,
at horskjær automobiler har været i ond tro. det skal herved tages i betragtning, at horskjær
automobiler, 4 uger før parternes samarbejde ophørte, forventede at sælge forretningen, hvilket
imidlertid blev forhindret af toyota, da toyota ikke ville godkende den af horskjær automobi-
ler foreslåede køber. det tog herefter tid for horskjær automobiler at indrette sig på den nye
situation, men virksomheden har på bedste vis forsøgt at gøre dette på en loyal og korrekt må-
de.
       horskjær automobiler har derfor for så vidt angår forholdene anført i bilag 4a-4c ikke
overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 2, og 5, og skal derfor ikke betale erstatning eller veder-
lag til toyota.
                                              - 8 -
      det bemærkes, at horskjær automobiler er berettiget til at reklamere med, at forretnin-
gen er toyota specialist, jf. herved bmw sagen og varemærkelovens § 5. der er talte om en
korrekt og loyal forbrugeroplysning, da forretningen har været autoriseret forhandler i 21 år.
       for så vidt angår bilag 4d-4g har horskjær automobiler erkendt, at der foreligger en
overtrædelse, men det bestrides, at der skal betales erstatning herfor. bilag 8 bør ikke tillægges
betydning, da bilaget er fremlagt på et meget sent tidspunkt, uden horskjær automobiler har
haft mulighed for at forberede sig på dette bilag.
      såfremt retten finder, at horskjær automobiler har handlet erstatningspådragende, gøres
det gældende, at toyota ikke har dokumenteret noget tab.
      derimod skal toyota betale en skønsmæssig erstatning opgjort til 100.000 kr. til
horskjær automobiler, da fogedforbudet er nedlagt med urette, hvilket har påført horskjær
automobiler betydelige omkostninger og tab.
sø- og handelsrettens afgørelse
toyota har rettighederne i danmark til at anvende varemærket toyota i de relevante vare-
klasser, herunder ved salg og markedsføring af biler, tilbehør og værkstedsydelser. retten fin-
der, at betegnelsen toyota nyder en udvidet kendetegnsbeskyttelse, jf. varemærkelovens § 4,
stk. 1 og stk. 2, samt markedsføringslovens §§ 1 og 5. toyota kan derfor forbyde tredjemand,
der ikke har hans samtykke, at gøre erhvervsmæssig brug af dette mærke, jf. varemærkelovens
§ 4.
      retten finder endvidere, at horskjær automobiler ved sin brug af betegnelsen toyota i
markedsføringen af sin forretning, som anført i bilag 4a-g, har krænket toyotas varemærkeret-
tigheder, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2. varemærket toyota anvendes i horskjær auto-
mobilers markedsføring på en måde, som kan give indtryk af, at der består en erhvervsmæssig
forbindelse mellem forhandleren og varemærkeindehaveren, nemlig at horskjær automobiler
tilhører toyotas forhandlerorganisation.
      endelig finder retten, at horskjær automobilers brug af varemærket toyota skyldes et
ønske om at udnytte det renommé, der er knyttet til navnet. brugen er således vildledende og i
strid med god markedsføringsskik og dermed tillige en overtrædelse af markedsføringslovens
§§ 5 og 1.
      horskjær automobilers brug af varemærket toyota som sket er ikke berettiget efter be-
stemmelserne i varemærkelovens § 5, stk. 1, nr. 3. horskjær automobiler anvender således
ikke toyota-navnet blot for at oplyse, at man forhandler brugte toyota-biler eller reparerer
                                                - 9 -
biler af mærket toyota, hvilket horskjær automobiler ville være berettiget til, jf. bmw-
dommen, sag c 63/97, dom af 23. februar 1999, saml.1, s. 905.
       forbudet er derfor nedlagt med rette, og horskjær automobiler skal betale vederlag til
toyota, jf. varemærkelovens § 43, der skønsmæssigt fastsættes til 30.000 kr.
       sagsøgerens påstande tages herefter til følge som nedenfor bestemt, og der er ikke grund-
lag for den selvstændige påstand, sagsøgte har nedlagt.
                                t h i k e n d e s f o r r e t:
horskjær automobiler a/s skal anerkende at være uberettiget til ved salg og markedsføring af
biler, biltilbehør, bilreservedele og værkstedsydelser at anvende ”toyota” som forretningsken-
detegn på den måde, der er vist i bilag 4 a-g, herunder i sammensætningen ”deres lokale toyo-
ta-specialist”, silkeborgs lokale toyota værksted”, toyota silkeborg” og toyota speciale”.
horskjær automobiler a/s skal til toyota danmark a/s betale 30.000 kr. med procesrente fra
sagens anlæg den 23. april 2004.
fogedrettens kendelse af 16. april 2004 stadfæstes.
horskjær automobiler skal til toyota danmark a/s betale sagens omkostninger med 30.000
kr., hvilket tillige dækker omkostninger i forbindelse med fogedsagen.
                                    michael b. elmer
    hans jørgen nielsen                                          uffe thustrup
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                             p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 14. marts 2001 blev af retten i sagen
p-0066-99
inge vedel micheelsen
(advokat carl-jørgen thinggaard)
   mod
thorstein snorrason under konkurs
(advokat michael ziegler)
afsagt sålydende
                                    d o m:
under denne sag har anmelderen inge vedel micheelsen nedlagt påstand om, at thorstein
snorrason under konkurs ved kurator, advokat michael ziegler (boet) tilpligtes at anerkende
sagsøgers rentekrav på 2.411.165,30 kr. som simpelt krav i konkursboet, subsidiært et mindre
efter rettens skøn fastsat beløb.
boet har påstået frifindelse.
                                                 - 2 -
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt anmelder, som har erhvervet en kautionists krav mod
boet, også har krav på renter som påstået. det er uomtvistet, at anmelder er indtrådt i den
oprindelige kreditors krav.
sagens nærmere omstændigheder er følgende:
selskabet asx 3103 aps kautionerede den 29. juli 1986 for torstein snorrason over for
vekselererfirmaet i.s. monies tab på konti tilhørende torstein snorrason, som denne havde
oprettet hos i.s. monies med henblik på spekulation/handel på børsen.
af kautionserklæringen stilet til i.s. monies og underskrevet af jørgen micheelsen som direktør
for asx 3103 aps. fremgår:
"underskrevne asx 3103 aps indestår herved overfor firma i.s monies, for et evt. tab, som
firmaet måtte få på konto 32227 administrationsselskabet af 19/12-1985, dog max det beløb,
som jeg har netto indestående på asx 3103's konto nr. 32110 og 32093 (aps hvb 6 nr. 189)."
kautionserklæringen var inden underskrivelsen rettet således, at det ikke var jørgen micheelsen
personligt men asx 3103 aps, som var kautionist.
administrationsselskabet af 19/12-1985 var et selskab under stiftelse, som imidlertid aldrig blev
stiftet, hvorefter konto 32227 overgik til stifteren, torstein snorrason.
af kontoudtog for konto 32227 fremgår, at der fra januar 1985 til 27. september 1985 ikke var
nogen rentetilskrivning på kontoen. der blev tilskrevet renter den 27. september 1985 og næste
rentetilskrivning fandt sted den 30. december 1985. af kontoudtoget fra denne periode fremgår
endvidere under den 1. april 1986 posteringer med teksten "debetrente", "kreditrente" og
"debetprovision". under 30. juni 1986 findes der i kontoudtoget posteringer med teksten
"debetrente" og "debetprovision".
som følge af kautionserklæringen indbetalte asx 3103 aps kontant samme dag kautionen blev
stillet (dvs. den 29. juli 1986), henholdsvis 4.100.000 kr. og 196.000 kr. på konto 32227. der
skete efterfølgende en tilbageregulering (debitering) mod udstedelse af ikke- eksisterende
fondsnotaer på henholdsvis 42.725.000 kr. (debiteret kontoen) og 47.025.000 kr. (krediteret
                                              - 3 -
kontoen). differencen mellem disse to beløb er 4,3 mio. kr. dette skete af skattemæssige
årsager.
af brev af 3. september 1986 fra jørgen micheelsen til torstein snorrason fremgår følgende:
" kære torstein,
jeg skal hermed sende dig et par ord i forbindelse med den ændring af min overførsel til dig, som
har fundet sted.
årsagen til ændringen er, at aagaard og ism's revisor bad mig ændre overførslen således at den
fremstår som en obligationshandel i stedet for en ren pengeoversførsel. dette skulle kunne
eliminere eventuelle problemer med skattevæsenet.
iflg. notaerne skylder du mig nu 4.300.000 kr. istedet for det nu tilbageførte beløb , kr.
4.296.000 kr.
transaktionerne vil fremgå af dit kontoudtog og fondsnotaer.
jeg beder dig venligst, på vedlagte kopi, bekræfte at du nu skylder mig kr. 4.300.000,-
pr. 3/9, val. 8/9.
med venlig hilsen
jørgen"
ovennævnte skrivelse var i hånden påført: "ovenstående bekræftes, 5/9-86 t. snorrason".
fordringen blev af asx 3103 aps solgt for 1 kr. til jørgen micheelsen, som var direktør i asx
3103 aps. overdragelsen skete i henhold til en skriftlig aftale af 22. november 1987. jørgen
micheelsen overdrog den 14. november 1990 for 1 kr. fordringen til sin hustru, inge vedel
micheelsen.
den 18. marts 1997 blev der afsagt konkursdekret over torstein snorrason på baggrund af en
                                              - 4 -
egenbegæring.
ved skrivelse af 21. marts 1997 anmeldte jørgen micheelsen et krav i boet på 4.300.000 kr. med
tillæg af 5 års procesrenter.
ved skrivelse af 11. november 1998 skrev torstein snorrason følgende til jørgen micheelsen:
" kære mik,
jeg forstår, at advokat mylin har den noget besynderlige opfattelse, at du ikke skal have rente af
dit tilgodehavende hos mig.
jeg har altid betragtet dit tilgodehavende som værende forrentet efter renteloven, men bekræfter
det da gerne skriftligt her.
med venlig hilsen
torstein".
i forbindelse med fordringsprøvelse den 21. september 1999 indstillede kurator anmelders
fordring på de 4.300.000 kr. til anerkendelse i medfør af konkurslovens § 97, hvorimod kravet på
renter, som var anmeldt med 2.366.433,32 kr. i medfør af § 97, afvistes.
der er under domsforhandlingen afgivet forklaring af inge vedel micheelsen, jørgen micheelsen
og torstein snorrason.
inge vedel micheelsen har forklaret, at der ikke blev fremsat skriftligt påkrav overfor torstein
snorrason. der blev på et tidspunkt talt om, at beløbet var forrentet, men ikke om størrelsen af
renterne. hun husker ikke hvornår, det skete. hun kender intet til fordringens forrentning i tiden
op til hendes overtagelse af denne.
jørgen micheelsen har forklaret, at han er gift med inge vedel micheelsen. han var ansat som
prokurist i i.s.monies fra sommeren 1984 til udgangen af 1986. han havde blandt andet
ansvaret    for obligationshandler. hans baggrund for ansættelsen i i.s.monies var en
bankuddannelse. han blev i sin tid oplært af torstein snorrason i et andet vekselerfirma. under
hans ansættelse i i.s.monies var torstein snorrason kunde hos ham. vidnet forklarede, at
                                                  - 5 -
fremgangsmåden ved oprettelse af en konto hos et vekselerfirma sædvanligvis er den, at
opretteren    opgiver    sit  navn    og  sin   adresse  og   indbetaler  et  sikkerhedsbeløb.      når
sikkerhedsstillelsen, som også kaldes "margin", er væk, skal kunden i princippet betale
differencen. dette kaldes også "margin-call". torstein snorrason var indehaver af én af de største
debitorkonti hos i.s.monies. ved oprettelsen af denne blev der formodentlig indbetalt en
"margin". som vidnet husker det, havde torstein snorrason allerede ved oprettelsen af denne
konto en personlig konto. der indgås stort set aldrig skriftlige aftaler i forbindelse med
oprettelsen af en konto. der er kutyme i branchen for mundtlighed og det hele foregår telefonisk.
dette giver en større fleksibilitet. forelagt kontoudtog for torstein snorrasons konto forklarede
vidnet, at de anførte fondsnotaer er handler med obligationer. kontoen kan både gå i debet og i
kredit. der var efter hans overbevisning tale om et almindeligt låneforhold, hvor kunden enten fik
renter eller betalte renter. både kredit- og debetrenter blev tilskrevet kvartalsvis, hvilket ligeledes
var tilfældet med eventuel provision. adspurgt om rentens størrelse, har vidnet forklaret at dette
var et let flydende begreb. renten relaterede sig til både bankernes udlånsrentesats og
pengemarkedets generelle rente, hvorfor der ikke blev ansat nogen fast rente. det kunne dog
forekomme, at der aftaltes fast rente, men det var ikke normalt. vidnet ved iøvrigt intet om
rentesatsen, da dette ikke var hans område, men bogholderiets. han ved heller ikke hvad renten
var på torstein snorrasons konto. han vil dog gætte på at debetrenten i 1986 var på ca. 14 - 15
%. renten har højst sandsynligt været ændret løbende, blandt andet i takt med nationalbankens
diskonto. vedrørende kautionserklæringen har vidnet forklaret, at denne blev udfærdiget af
i.s.monies' revisor efter diktat af en person fra banktilsynet.        baggrunden for i.s.monies'
ønske om kaution var, at i.s.monies var blevet usikker på sit tilgodehavende efter torstein
snorrasons tab på silver-aktier og den deraf følgende debetsaldo. den katastrofale udvikling på
debetsaldoen udløste "margin- call". dette margin-call medførte, at hans kautionsforpligtelse blev
realiseret. han vil tro, at tabet var på de 4,3 mio. kr., for asx 3103 aps blev ikke ryddet ved
dette. adspurgt om i.s.monies har gjort krav gældende overfor torstein snorrason, efter vidnet
var fratrådt sin stilling, forklarer vidnet at han ikke har kendskab dertil, men har en formodning
om, at i.s.monies har rykket torstein snorrason telefonisk for yderligere betaling.det har altid
været underforstået at vidnet skulle have renter af sit tilgodehavendet. man låner ikke penge ud
eller kautionerer i den størrelsesorden uden at kræve renter. grunden til at der ikke blev afgivet
rentepåkrav er, at man regnede med at pengene var "tabt", og hvis man tilskrev renter skulle
asx 3103 aps have betalt skat af disse. der havde på trods heraf været en klar forventning hos
begge parter om forrentning. alt vedrørende aftalen var foregået mundtligt, som når han til
torstein snorrason havde sagt, at han skyldte ham pengene med renter.                alle kunder hos
i.s.monies betalte og fik renter, men ikke med samme sats. om sit forhold til torstein
                                                 - 6 -
snorrason har vidnet forklaret, at han havde været kollega med torstein snorrason. torstein
snorrason havde i sin tid udlært ham. torstein snorrason havde haft tillid til ham, og han havde
haft torstein snorrason som kunde i tre firmaer, hvor han havde været ansat. de kom af og til
privat sammen. forholdet mellem dem, kunne vel efterhånden betegnes som et venskab.
torstein snorrason har forklaret, at han er uddannet vekseler. han oprettede i 1985 en konto
hos i.s.monies som endte i debet og hermed udløste en kautionsforpligtelse. kontoen blev
oprettet efter mundtlig aftale og med henblik på foretagelse af spekulationsforretninger. der var
tale om en såkaldt margin-konto. kontoen var indtil handlen med silver- aktierne som regel i
kredit. renter var ikke noget, man diskuterede ved oprettelsen af en sådan konto. der var
kutyme for renter. der blev tilskrevet rente hvert kvartal, og renterne fulgte som regel bankernes
rente. renten er af underordnet betydning for vekselerfirmaerne. det er provisionen, de tjener
deres penge på. vidnet mener ikke, der blev talt om renter i forbindelse med vidnets bekræftelse
af gældsforpligtelsens ændring fra kr. 4.296.000 til kr. 4.300.000. det er ikke kutyme i branchen
at tale om renter. der blev heller ikke snakket om renter i forbindelse med overdragelsen af
kravet. der er aldrig mellem inge micheelsen, jørgen micheelsen og ham selv drøftet renter. der
var ingen grund til dette, eftersom han ikke havde nogen penge. efter sagens anlæg er det
indlysende, at der blev talt om renter, men der blev aldrig talt om størrelsen af disse. vedrørende
sit forhold til jørgen micheelsen, har vidnet forklaret, at de både er gamle kolleger og venner.
anmelderen har i første række gjort gældende, at anmelderen har krav på renter, da
hovedfordringen, som er anerkendt af boet, og som anmelder er indtrådt i, er blevet forrentet.
der har været en - muligvis mundtlig eller stiltiende - aftale mellem i. s. monies og fallenten om
betaling af rente. at der har været en forrentning af kravet fremgår også af kontoudtog og
forklaringerne afgivet af jørgen micheelsen og torstein snorrason. det kan konstateres, at der
har været en 1/4- årlig rente på kontoen. som følge af denne omstændighed alene må det
lægges til grund, at der skal ske forrentning. spørgsmålet er imidlertid, med hvilken rentesats
forrentningen skal ske. der foreligger ingen skriftlig aftale herom. en beregning for perioden 2.
kvartal 1986 giver en gennemsnitsrente på 15,64 %, men da det ikke er muligt endeligt at
opgøre den af kreditor anvendte rente, må det være berettiget at kræve en rente svarende til
procesrenten, dvs. diskontoen + 5 %. anmelder har i anden række gjort gældende, at
handelsskik og sædvane for forrentning i professionelt forhold må føre til, at anmelder har krav
på forrentning. man er således stadig ikke inde i renteloven. af jørgen micheelsens skrivelse af 3.
september 1986 til fallenten, hvori gælden anerkendes, fremgår at gælden er pr. 3. september
                                                - 7 -
med valeur den 8. september. at gælden har valeur den 8. september indikerer, at man har
anerkendt en forrentning fra dette tidspunkt. denne skrivelse dokumenterer således både at der
var aftalt forrentning, og fra hvilket tidspunkt. der er derimod ingen dokumentation for eller
sandsynliggørelse af, at man efterfølgende skulle have aftalt, at kravet ikke skulle forrentes. at
der ikke nævnes noget om renter i overdragelsesaftalerne har ingen betydning, idet renterne
følger med, når det modsatte ikke anføres. da hovedstolen ikke er forældet, er renter for de
sidste fem år heller ikke forældet. det bestrides, at anmelder kræver renters rente. iøvrigt gøres
gældende, at der er kutyme eller sædvane for renters rente i professionelle forhold. der er her
tale om et kurant kontoforhold. anmelder har endelig gjort gældende, at såfremt retten finder
frem til, at der hverken skal ske forrentning i medfør af aftale herom eller i medfør af kutyme
eller sædvane, må der være tale om et forfaldent krav, som skal forrentes efter rentelovens
regler. der er ingen aftalt forfaldstid, men kravet er forfaldent enten ved torstein snorrasons
misligholdelse overfor i.s.monies og kationistens efterfølgende indfrielse af kautionsforpligtelsen
eller ved mundtlige påkrav afgivet overfor torstein snorrason. det bestrides, at der var tale om
et "gavemiljø" i forbindelse med konkursen. torstein snorrason indgav selv konkursbegæring, for
at der skulle ske en ligelig fordeling mellem kreditorerne.
boet har gjort gældende, at der i hovedforholdet dvs. mellemværendet mellem torstein
snorrason og i.s.monies var tale om en vilkårlig rentetilskrivning. der har ikke været nogen
kontinuitet i rentetilskrivningen, og det eneste, der er dokumenteret er, at der 3 gange blev
tilskrevet renter. der er ikke iøvrigt dokumenteret noget omkring rentetilskrivningen. der er
ingen aftalte vilkår herom. aftalegrundlaget er det såkaldte "margin call", hvorefter forfaldne saldi
skal indfries af kunden. hvad der er foregået på kontoen er uklart, herunder om der er blevet
tilskrevet morarenter eller kreditrenter. det fremgår af kontoudtoget, af der blev tilskrevet
provision, men vilkårene herfor er ukendt. det er endvidere uklart, om de 4,3 mio. kr. indeholder
provision og renter, herunder hvilke slags renter. boet har ikke anerkendt de 4,3 mio. kr. som en
hovedstol. det er endvidere gjort gældende, at der ikke er nogen dokumentation for, at der skulle
være en kutyme, ligesom anmelder ikke har defineret nogen branche. herefter må renteloven
være gældende. anmelder har kun krav på morarenter ifølge renteloven såfremt rentepåkrav er
afgivet. det gøres gældende, at rentepåkrav ikke blev afgivet, og at anmelder har bevisbyrden
for dette. det følger af subrogationen, at eftersom hovedmanden ikke har afgivet påkrav, skal
kautionisten have gjort det. det er endelig gjort gældende, at eftersom de 4,3 mio. kr. allerede
indeholder renter, vil yderligere forrentning være i strid med forbudet mod "renters rente". for at
kunne kræve renters rente kræves helt særlige aftalevilkår. den omstændighed, at der i
skrivelsen af 3. september 1986 fra jørgen micheelsen til torstein snorrason var angivet en
                                                  - 8 -
valeur dato, har intet med forrentning at gøre. valeurdatoen angiver datoen for handlen.
skrivelsen nævner intet om renter, hvilket kan indikere, at der allerede er renter i de 4,3 mio. kr.
den omstændighed, at man "forventede renter" eller "betragtede tilgodehavendet som forrentet"
er ikke tilstrækkeligt til at statuere, at der er foretaget rentepåkrav efter rentelovens regler. boet
har endvidere henvist til, at der ofte opstår et gavemiljø i forbindelse med en konkurs, og at
anmelders mand og fallenten har såvel et privat som professionelt venskab. på baggrund af
fallentens holdning til boets anden kreditor, jydske bank, som udbød de aktier, som ifølge
fallenten har været årsag til hans konkurs, er det nærliggende at konkludere, at fallenten ønsker
at begunstige anmelder mest muligt.
skifteretten skal udtale:
anmelder har ikke dokumenteret, at der blev indgået en skriftlig eller mundtlig aftale om renter
mellem fallenten og i.s.monies. ifølge fallentens forklaring blev spørgsmålet om renter
overhovedet ikke drøftet ved oprettelsen af den omhandlede konto.
spørgsmålet er herefter, om der forelå en stiltiende aftale om betaling af renter. det kan
konstateres, at der på den omhandlede konto figurer både debet- og kreditrenter. anmelder har
imidlertid ikke nærmere dokumenteret, hvordan disse renter er beregnet, hvad de er beregnet af
eller hvad indholdet af den stiltiende aftale skulle være. der er ikke fremlagt faste
forretningsbetingelser eller lignede til støtte herfor, ligesom anmelder heller ikke ved de førte
vidner, har løftet sin bevisbyrde. retten finder det således heller ikke dokumenteret, at der er
indgået en stiltiende aftale mellem fallenten og i.s. monies.
tilsvarende har anmelder ikke dokumenteret, at der skulle være en kutyme for den påståede
forrentning.
det følger herefter af rentelovens § 2, at der alene betales renter fra forfaldsdagen. det er
ubestridt, at der ikke var en aftalt eller fastsat forfaldsdag. spørgsmålet er om, og i givet fald
hvornår kravet forfaldt. hverken fallentens misligholdelse over for i.s.monies eller kautionistens
efterfølgende indfrielse af kautionsforpligtelsen kan, som anført af anmelder, bevirke at kravet
forfaldt og dermed at morarente kan kræves fra dette tidspunkt.
det er herefter afgørende, om der blev afgivet påkrav over for fallenten. et påkrav skal indeholde
en anmodning om betaling med angivelse af, at manglende betaling medfører pligt til at betale
                                                - 9 -
rente. det er uomtvistet, at der ikke blev afgivet skriftligt påkrav. spørgsmålet er derfor, om der
blev afgivet mundtligt påkrav. retten finder det ikke dokumenteret, at der blev afgivet mundtligt
påkrav overfor fallenten. retten lægger i denne forbindelse vægt på torstein snorrasons
forklaring om, at der aldrig mellem anmelder, dennes ægtefælle og vidnet selv er talt om renter.
som følge af det anførte frifindes boet for anmelders påstand.
                                thi kendes for ret:
sagsøgte, torstein snorrason under konkurs, frifindes.
sagsøger, inge vedel micheelsen, betaler inden 14 dage fra afsigelsen af denne dom til boet,
torstein snorrason under konkurs, sagens omkostninger med 17.000 kr.
                              kirsten hee larsen, dfm.
                                       (sign.)
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
- kbn
                                       udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                          dom
afsagt den 9. april 2015
v-74-14
                                  sammenslutningen taxa 4x35
                                  (advokat lars karnøe)
                                  mod
                                  click a taxi aps
                                  (advokat claes christensen)
indledning
sammenslutningen taxa 4x35 (herefter taxa 4x35) indledte den 31. juli 2014 en forbuds-
sag mod click a taxi, der den 3. oktober 2014 blev afsluttet efter forelæggelsen og vidneaf-
høringerne under hovedforhandlingen. denne sag er anlagt den 15. oktober 2014 i forlængel-
se af forbudssagen og handler navnlig om, hvorvidt taxa 4x35 har eneret til ordet ”taxa”,
og om click a taxi aps (herefter click a taxi) i givet fald har krænket denne ret.
                                               -2-
påstande
taxa 4x35 har nedlagt følgende påstande:
1. click a taxi skal anerkende at have krænket sagsøgers rettigheder til kendetegnet taxa
    ved at have gjort brug af betegnelsen ”taxa københavn” i sagsøgtes annonce på internet-
    tet som vist i bilag 13.
2. det forbydes click a taxi at gøre erhvervsmæssig brug af ordet taxa som kendetegn i
    forbindelse med formidling af taxikørsel i danmark.
3. click a taxi skal anerkende at have krænket sagsøgers rettigheder til kendetegnet taxa
    ved at have gjort brug af ordene ”taxa” og ”4x35” som meta-tags i kildekoden bag sag-
    søgtes hjemmeside drivr.com/kobenhavn.
4. click a taxi skal anerkende at have handlet i strid med markedsføringsloven ved at ha-
    ve gjort markedsføringsmæssig brug af påstanden ”københavns største taxaselskab”.
5. sagsøgte tilpligtes at betale sagsøger 200.000 kr. med procesrenter fra sagens anlæg til be-
    taling sker.
click a taxi har nedlagt påstand om frifindelse.
click a taxi har endvidere påstået, at taxa 4x35 skal anerkende, at ordet ”taxa” er et
beskrivende ord for en taxi eller en hyrevogn, og at sagsøger ikke har nogen eneret hertil.
taxa 4x35 har heroverfor nedlagt påstand om frifindelse.
                                                -3-
oplysningerne i sagen
taxa 4x35
taxa 4x35 blev grundlagt i 1909, og efter flere fusioner blev selskabet i 1976 danmarks stør-
ste hyrevognsselskab. selskabet hed oprindeligt autotaxa og har under tiden haft flere for-
skellige navne, hvor ”taxa” er indgået. under sagen har taxa 4x35 fremlagt jubilæums-
bogen ”taxa 1909-2009”, der omhandler taxa 4x35’s virksomhed gennem 100 år.
hyrevognsselskabet drives som et bestillingskontor, der beskæftiger ca. 20 personer i admi-
nistrationen og ca. 40 personer i kundecenteret. i region hovedstaden har taxa 4x35 mere
end 800 hyrevogne tilknyttet.
taxa 4x35 har for blandt andet ”transportvirksomhed af enhver art, især taxikørsel” regi-
streret seks figurmærker, hvori indgår ”taxa” og/eller ”4x35” i en ”kotelet”. som eksempel
på et af figurmærkerne kan fremhæves:
taxa 4x35 har ikke registreret taxa som ordmærke, men har anført at have opnået ret til
ordet som kendetegn ved ibrugtagning.
ved brev af 15. januar 2007 skrev formand palle christensen på vegne af taxa 4x35 et brev
til medlemmerne af dansk taxi råd. af brevet fremgår blandet andet:
      ”i løbet af de sidste år er misbruget af varemærket taxa® udenfor taxibranchen
      steget voldsomt. pressen sætter efterhånden lighedstegn mellem taxi og taxa®
      og senest har dansk folkeparti fremsat et beslutningsforslag i folketinget om vi-
      deoovervågning af taxaer.
      den 12. januar 1984 indgik sammenslutningen københavns taxa (skt) en aftale
      med dansk taxi forbund (dtf) om en generel tilladelse til at anvende skts va-
      remærke taxa® samt nogle figurelementer. tilladelsen var betinget af, at lokal-
      sammenslutningerne og de til disse knyttede medlemmer opretholdt medlem-
                                                 -4-
       skab af dtf. navnet taxa og bomærket måtte dog kun anvendes i forbindelse
       med stednavn (bynavn og kommunenavn).
       den 27. – 28. maj 2003 besluttede dtfs kongres at ændre vedtægterne i forenin-
       gen og kollektivt indmelde sig i dansk taxi råd (dtr). ved den lejlighed lovede
       skt at overdrage tilladelsen til de nu tidligere dtf-medlemmer, men dog i en
       ændret form.
       tilladelse til brug af skts varemærker, både navne og figurelementer, ville her-
       efter kun kunne gives til medlemmer af dtr, og kun efter direkte tilladelse til
       hvert enkelt dtr-medlem fra skt.
       der er ikke rigtigt sket noget på den front og hvis vi skal holde fast i at en taxa
       er en taxi, men at en taxi ikke nødvendigvis er en taxa, skal der strammes op.
       først skal vi have orden på branchens egen brug af navnet taxa, før vi kan be-
       gynde at håndhæve det udadtil.
       jeg vil derfor bede jer om at melde tilbage om i bruger navnene ”taxa” ”eller
       taxa ringbilen” og om i bruger figurmærket ”koteletten”. hvis i bruger en eller
       flere dele, så også hvordan i bruger dem, f.eks. forbundne navne eller ord og
       eventuelle figurer.
       skt vil så som lovet give individuelle tilladelser direkte til lokalsammenslutnin-
       gerne.”
de øvrige hyrevognsselskaber i dansk taxi råd besvarede henvendelsen fra taxa 4x35, der
i den forbindelse meddelte tilladelse til eller gav afslag på anvendelse af ordet taxa. i alt fik
28, herunder frederikshavn taxa, tilladelse til at anvende ordet taxa.
taxa 4x35 søgte i september 2007 færdselsstyrelsen om og fik i december 2007 tilladelse til
at forsyne taglygterne på deres hyrevogne med betegnelsen ”taxa” i stedet for ”taxi”.
af erklæring fra dansk taxi råd af 9. september 2014 fremgår blandt andet:
       ”det skal hermed bekræftes, at ordet taxa efter dansk taxi råds opfattelse, er
       indarbejdet som kendetegn for sammenslutningen taxa 4x35’s virksomhed og
       inden for taxibranchen betragtes som et kendetegn for sammenslutningen taxa
       4x35’s virksomhed.”
                                                -5-
click a taxi
click a taxi er et selskab, der har udviklet applikationen ”drivr”. drivr giver brugeren mu-
lighed for at bestille en hyrevogn eller limousine. click a taxi samarbejder med transport-
service-virksomheder i forskellige lande og har i danmark indgået et samarbejde med blandt
andet amager-øbro taxi.
det fremgår af et skærmprint, at der i juli 2014 ved en søgning på ordet ”taxa” på google
fremkom følgende annonce:
      ”taxa – ring direkte til taxa københavn – drivr.com
      www.drivr.com/københavn
      københavns største taxaselskab.”
af en fremlagt kildekode til click a taxis hjemmeside drivr.com/kobenhavn fremgår, at
blandt andet ordene ”taxa” og ”4x35” er anvendt som meta-tags.
ordet ”taxa”
i 1956 blev ”taxa” optaget i retskrivningsordbogen, hvor ”taxi” blev optaget i 1986. i ret-
skrivningsordbogen under ”taxa” er anført:” sb., -en, -er, -erne, i sms. taxa-, fx taxachauffør,
taxakørsel”. i retskrivningsordbogen under ”taxi” er anført: ”sb., -en, -er, -erne, i sms. taxi-,
fx taxichauffør, taxikørsel”.
der er under sagen fremlagt følgende artikler vedrørende brugen af betegnelserne ”taxa” og
”taxi”:
 -   www.tucsyd.dk ”hedder det taxi eller taxa”
 -   www.taxafinn.dk/taxitaxatekst.html
 -   www.turen.dk ”taxa – taxi”
 -   dansk taxi råds hjemmeside, www.taxi.dk ”et gennemreguleret erhverv”
 -   taxa fyns medlemsblad, februar 2008: ”ring til taxa og få en taxi”
 -   magasinet taxi danmark, september 2014: ”taxa er ikke et varemærke”.
                                               -6-
taxa 4x35 har fremlagt en afgørelse fra klagenævnet for domænenavne af 1. september
2008, hvor domænenavnet ”taxa.dk” blev overdraget til taxa 4x35 fra inet.dk aps, der in-
gen tilknytning til betegnelsen ”taxa” havde, og som havde erhvervet domænenavnet pri-
mært for at lukrere på dets signalværdi. endvidere er fremlagt en afgørelse fra klagenævnet
for domænenavne af 30. december 2014 vedrørende domænenavnet ”taxapriser.dk”, hvor
klagenævnet fandt, at bimp.dk aps’ anvendelse af domænenavnet hverken indebar en
krænkelse af varemærkeloven eller markedsføringsloven. domæneklagenævnet havde for
ikke at foregribe udfaldet af denne retssag lagt til grund for sin afgørelse, at det ikke kunne
afvises, at taxa 4x35 havde retten til betegnelsen ”taxa”.
click a taxi har fremlagt udskrifter fra www.aarhustaxa.dk og taxa 4x35s egen hjemme-
side, der viser, at ”taxa” på hjemmesiderne anvendes som en beskrivende betegnelse og som
synonym for ”taxi”. derudover har click a taxi fremlagt udskrifter fra øvrige internetsider,
herunder dagblades, der viser, at ”taxa” på disse sider anvendes på samme måde. click a
taxi har endvidere fremlagt en række statistikker fra google adwords, hvor click a taxi har
undersøgt, hvor mange søgninger der har været på henholdsvis ordene ”taxa” og ”taxi” i
danmark og i udvalgte danske byer inden for de seneste 12 måneder. statistikkerne har
click a taxi sammenfattet i et regneark, som de har fremlagt til brug for sagen. det fremgår
heraf, at søgning på ”taxa” er væsentlig hyppigere end søgning på ”taxi”, uanset om der i
byerne er hyrevognsselskaber med betegnelsen ”taxa” i sit navn.
forklaringer
bestyrelsesformand palle christensen har afgivet forklaring under forbudssagen a 29-14. af
retsbogen af 3. oktober 2014 fremgår følgende:
      ”palle christensen forklarede, at han siden maj 2013 har været bestyrelsesfor-
      mand for sammenslutningen taxa 4x35. han har også tidligere været bestyrel-
      sesformand og har siddet i bestyrelsen siden 2001.
      sammenslutningen taxa 4x35 er en sammenslutning af taxivognmænd. det er
      en forening, der driver et bestillingskontor. det er ham, der har skrevet forordet
      til jubilæumsbogen. sammenslutningen taxa 4x35 har altid set sig selv som lidt
                                           -7-
specielle. i forbindelse med, at sammenslutningen taxa 4x35 fyldte 100 år, un-
dersøgte de, om der var "fejret" jubilæer, da sammenslutningen taxa 4x35 fyld-
te 50 og 75 år. begge jubilæer var blevet fejret, og der var derfor enighed om, at
100-års jubilæet også skulle fejres. sammenslutningen taxa 4x35 lavede derfor
jubilæumsbogen og holdt en stor fest. det tog det meste af et år at få bogen skre-
vet. de havde en aftale med en historiker om at skrive bogen. målgruppen for
bogen er mere eller mindre hele danmark og er skrevet med et historisk perspek-
tiv for at gøre den til interessant læsning for alle. meningen var, at den skulle lig-
ge nærmest alle steder, og den er sendt til blandt andet kongehuset, trafikmini-
steren, folketingets trafikudvalg, taxinævnet, diverse borgmestre, kollegaer og
vognmænd. chauffører kunne hente bogen.
sammenslutningen taxa 4x35 har tidligere anvendt betegnelsen ”taxa” alene,
men begyndte efter en periode at anvende det igen i 1992.
hans brev fra den 15. januar 2007 vedrører brugen af taxa og ”koteletten”. de
kunne konstatere, at mærkerne blev brugt rundt omkring i landet. baggrunden
for brevet var, at sammenslutningen taxa 4x35 kunne konstatere, at ”taxa”
blev brugt uberettiget mere og mere uden for branchen. første skridt var at få
strammet op i branchen. dansk taxiforbund havde fået lov af sammenslutningen
taxa 4x35 (tidl. sammenslutningen københavns taxa) til, at deres medlemmer
kunne benytte ”taxa” sammen med foranstillet bynavn. i forbindelse med, at
dansk taxiforbund ophørte med at eksistere og gik ind i dansk taxiråd i 2003,
blev de informeret om, at rettigheden til at benytte navnet ”taxa” dermed bort-
faldt. de vognmænd, der fortsat ønskede at anvende betegnelsen "taxa", skulle
have en ny særskilt tilladelse fra sammenslutningen taxa 4x35. brevet af 15. ja-
nuar 2007 blev sendt til alle medlemmer af dansk taxiråd.
dansk taxiråd er en brancheforening. sammenslutningen taxa 4x35 er ikke
længere medlem af foreningen. det bunder i en politisk uenighed. der er for stor
forskel mellem politik og mål for københavn og for provinsen.
som respons på brevet af 15. januar 2007 modtog sammenslutningen taxa 4x35
breve fra lokale taxisammenslutninger med forklaring på, hvordan de anvendte
mærkerne og med begrundelse for, hvorfor de ønskede at anvende "koteletten"
og "taxa". der blev udstedt tilladelser til at benytte mærkerne inden for en 10-
årig periode. århus taxa har en specifik tilladelse. grenaa taxa har ikke tilla-
delse. der er nogle vilkår for tilladelsen – for eksempel at skrive taxa med stort
og med ”ring” efter ordet.
når sammenslutningen taxa 4x35 har konstateret, at der har været et misbrug
af sammenslutningen taxa 4x35's rettigheder, har de kontaktet vedkommende.
så vidt han ved, er alle sagerne blevet løst i mindelighed. de har også henvendt
sig til retskrivningsordbogen, som imidlertid ikke ville ændre beskrivelsen af
"taxa", da det ikke er registreret som ordmærke. han har ikke overblik over,
hvor mange krænkelsessager sammenslutningen taxa 4x35 har haft.
                                                  -8-
      i forbindelse med tv-serien ”taxa” udførte produktionsselskabet noget research
      og i den forbindelse har vognmænd fra sammenslutningen taxa 4x35 deltaget.
      tv-serien fik tilladelse til at benytte betegnelsen "taxa".
      sammenslutningen taxa 4x35 har ikke forsøgt at få registreret "taxa" som ord-
      mærke. han ved, at andre selskaber har forsøgt – uden at få tilladelse.”
cecilia campora har vedstået sin forklaring til retsbogen af 3. oktober 2014, hvoraf fremgår:
      ”cecilia campora forklarede, at hun er ansat hos sammenslutningen taxa 4x35
      i marketings- og kommunikationsafdelingen. hun har været ansat siden januar
      2012, først som marketingskoordinator og siden sidste år som marketing- og
      kommunikationschef. hendes ansvarsområde er markedsføring af taxa som
      brand, varetagelse af den interne og eksterne kommunikationsdel og udvikling af
      digitale platforme.
      sammenslutningen taxa 4x35 har beregnet på baggrund af antal vogne, tilslut-
      tet bestillingskontoret, en markedsandel i københavn på 40 %. de har en omsæt-
      ning på 900 mio. kr. om året.
      hendes opgave er at få forbrugere til at foretage et aktivt valg og skabe en præfe-
      rence for deres biler. de ønsker at profilere sig anderledes end andre taxiselska-
      ber. de har et stort fokus på service og ønsker at gå fra at være transportleveran-
      dør til at være serviceleverandør.
      de ønsker at komme væk fra "telefondamerne" og i stedet få forbrugerne til at
      anvende deres app og hjemmeside. de har ”centralture”, som udgør halvdelen af
      deres omsætning. heraf udgør digitale platforme så 60 % af de ture, som de for-
      midler. navnet på app’en spiller en stor rolle. de anvender gennemgående be-
      tegnelsen ”taxa”.
      sammenslutningen taxa 4x35 har et markedsføringsbudget på halvanden mio.
      kr. om året. 75 % af budgettet anvendes på udvikling og 25 % anvendes på re-
      klamering. de markedsfører ordet "taxa" som deres catch frase, fx taxatur, taxa-
      oplevelse osv. de har interne retningslinjer for anvendelsen af betegnelserne ta-
      xa og taxa 4x35.
      hun overtog ansvaret for varemærkerne sidste år. lige så snart, der gøres op-
      mærksom på en krænkelse, er sammenslutningen taxa 4x35 gået i dialog med
      den pågældende. de tvister, der har været i hendes tid som ansvarlig, er blevet
      løst. der har været flere sager i år end førhen. det kan skyldes, at der er kommet
      flere "nye" i branchen.
                                               -9-
      sammenslutningen taxa 4x35's samarbejde med click a taxi startede i 2011.
      samarbejdet angik den app, som click a taxi havde udviklet. ved anvendelse af
      app’en i hovedstaden sendte taxa en vogn. parterne kunne imidlertid ikke blive
      enige om en betalingsmetode. beslutningsprocessen blev for lang, og click a taxi
      opsagde samarbejdet. i samarbejdet var der ikke nogen rettigheder til at anvende
      betegnelsen taxa, men parterne havde ret til at referere til hinanden som leve-
      randør.
      de blev opmærksomme på annoncen på google, ”taxa – ring direkte til taxa
      københavn – drivr.com” i forbindelse med lanceringen af deres nye hjemmeside.
      her foretog de et rent rutinetjek af, hvordan de lå i deres søgninger. de da opda-
      gede annoncen, reagerede de ved at rette henvendelse til deres advokater.
      hun har fået ansvaret for varemærkeregistreringer. de har indgivet en ansøg-
      ning for taxa som ordmærke.”
cecilia campora har supplerende forklaret, at ”sammenslutningen taxa 4x35” er sagsøgers
fulde navn. selskabet anvender betegnelsen ”taxa” i deres markedsføring. det skrives i
den forbindelse med versaler som fx ”taxa tur”.
på breve og fakturaer anvender sammenslutningen i almindelighed sit fulde navn. derud-
over anvender de ”taxa” som kendetegn for selskabet, og det har de gjort siden starten af
90’erne. der er ikke andre virksomheder, der anvender taxa alene som kendetegn.
det er forskelligt fra område til område, hvor mange konkurrenter de har. den autorisation,
der udstedes i henhold til loven, er gældende for et bestemt område. i kolding har de ingen
konkurrenter. i københavn er deres konkurrenter taxinord, dantaxi og amager-øbro taxi.
ingen af deres konkurrenter i københavnsområdet anvender ”taxa” i deres navn. det kø-
benhavnske marked er det største marked.
i forbindelse med palle christensens brev af 15. januar 2007 blev der udstedt knap 30 tilla-
delser til andre hyrevognsselskaber til anvendelse af betegnelsen ”taxa”. tilladelserne
dækker hele danmark. som hun har forstået det, har de været i kontakt med alle de selska-
ber på den fremlagte liste over hyrevognsselskaber, der har fået tilladelse af taxa 4x35 til at
anvende betegnelsen ”taxa”. i de fleste tilfælde har de også en fysisk tilladelse opbevaret
                                                - 10 -
på kontoret. der har været en dialog med frederikshavns taxa, da frederikshavn taxa
fremgår af listen.
der er en række kriterier, der skal være opfyldte, for at få tilladelse til at anvende betegnel-
sen ”taxa”. oprindeligt skulle hyrevognsselskaberne være medlem af dansk taxi råd,
men det kriterium er ikke længere gældende. i dag skal ansøgeren være et hyrevognsselskab,
der dækker et geografisk område, og ansøgeren må ikke være i direkte konkurrence med
taxa 4x35. på nuværende tidspunkt ved de ikke, hvad der skal ske, når tilladelserne fra
2007 udløber.
taxa 4x35 er det største taxiselskab i danmark og i københavn. i københavn har det blandt
andet betydning for, hvor længe kunderne skal vente på at få en vogn; jo større flåde, des fle-
re vogne på gaden. taxa 4x35 vil gerne differentiere sig på service i forhold til de øvrige
hyrevognsselskaber. de vil gerne markedsføre sig på digitale platforme og på chaufførernes
fremtræden. de har investeret i nyt software og bedre betalingsmidler. derudover har de
som de eneste wi-fi i vognene.
taxa 4x35 er ikke længere medlem af dansk taxi råd. dansk taxi råd dækker omkring 40-
50 selskaber, hvilket er en stor del af markedet.
taxa 4x35 har på nuværende tidspunkt en anden krænkelsessag mod taxinord. sagen er
imidlertid sat i bero til udfaldet af nærværende sag.
hun anerkender, at der er enkelte fejl på deres hjemmeside i den måde taxa og taxi anven-
des.
nikolaj køster har vedstået sin forklaring til retsbogen af 3. oktober 2014, hvoraf fremgår:
      ”nikolaj køster forklarede, at han er underdirektør og forretningsudvikler for
      click a taxi aps. han indgår ikke i den formelle ledelse, men han ejer ca. 2 % af
      selskabet.
                                         - 11 -
click a taxi udvikler it-systemer til taxaselskaber. han står for salg og markeds-
føring. click a taxi laver turfordelingssystemer. når en tur ankommer til et taxa-
selskab, skal den fordeles. "turen" kommer så ind i deres system og fordeles ud
til den bil, som skal have turen.
i danmark samarbejder de med amager øbro taxi. derudover har de et samar-
bejde med et selskab i london, og de har flere aftaler i gang.
det første selskab, de samarbejdede med, var sammenslutningen taxa 4x35.
det stoppede, da click a taxi opsagde kontrakten. når click a taxi udvikler et
system, er de afhængige af, at kunden er i stand til at købe det. problemet med
sammenslutningen taxa 4x35 var, at de havde lavet en aftale med et andet it-
selskab, som de ikke kunne komme ud af. click a taxi måtte derfor finde en an-
den samarbejdspartner.
click a taxis marketingsstrategi består af to ben: 1) opsøgende salg, hvor de selv
tager kontakt til nye kunder, og 2) efterspørgselsdel, dvs. kunder, der har et be-
hov for it systemer, og som søger efter fx turfordelingsprincipper. derudover
har de en søgemaskinestrategi, hvor de har nogle folk ansat for at finde ud af,
hvad der søges på af ord i de respektive lande. de laver markedsføring i samar-
bejde med amager-øbro taxi. så de har både markedsføring for deres egne pro-
dukter og for deres kunders produkter.
for så vidt angår søgningen på google adwords af ”taxa” skal man forestille
sig, at det foregår på den måde, at man laver nogle meget lange lister over, hvilke
ord man kan forestille sig, at forbrugeren vil anvende til at søge efter et bestemt
produkt – relevante søgeord. han ved ikke, hvorfor taxa med stor t indgår. det
anvendes rigtig mange søgeord, og man tester mange ting.
det er korrekt, at metataget ”4x35” er taget af deres hjemmeside. de anvender
fortsat ”taxa”, som metatag, da 80 % af forbrugerne på nettet søger efter beteg-
nelsen taxa, når de skal have en hyrevogn. 20 % af forbrugerne søger på taxi. det
gælder både i danmark generelt og i københavn. skal man have fat i majoriteten
af kunderne, er det derfor nødvendigt at anvende betegnelsen ”taxa”. på google
kan man offentligt indtaste forskellige søgeord og se 12 måneder tilbage, hvor
mange der har søgt på et givent ord. de sidste 12 måneder er der i gennemsnit
pr. måned søgt 3.600 gange på ordet ”taxa” og 880 gange på ordet ”taxi” for kø-
benhavn. erhvervsmæssigt betaler de for at få vist annoncer for deres virksom-
hed, når folk søger på ordet ”taxa”. de anvender også betegnelsen ”taxa” som
organsøgning, det vil sige ved at anvende ordet på deres hjemmeside, og som
metatag, som er det bagvedliggende søgeord.
det er korrekt, at et kendt varemærke vil generere mere søgetrafik end et ikke-
kendt varemærke. det er vigtigt for dem at kunne bruge taxa, fordi at det er de-
res vurdering, at 80 % af danskerne har den opfattelse, at en hyrevogn kaldes en
taxa.
                                                - 12 -
       de har ingen interesse i at udgive sig for at være taxa 4x35”
nikolaj køster har supplerende forklaret, at click a taxi laver turfordelingssystemer til hy-
revognsselskaber. herudover hjælper de med generel digital markedsføring. de har et tæt
samarbejde med deres kunder. de har en franchisebaseret aftale med amager-øbro taxi.
click a taxi har interesse i at bruge ordet ”taxa” i deres markedsføring, da 80 % af dansker-
ne forbinder en hyrevogn med betegnelsen ”taxa”. det er slutkunderne, der har opfattelsen
af, at en taxa er en hyrevogn.
det var en fejl, at click a taxi anvendte 4x35 som metatag. click a taxi har ingen interesse i
at blive associeret med noget hyrevognsselskab heller ikke taxa 4x35. click a taxi er et nyt
selskab, der gerne vil ind på markedet som ny spiller og repræsentere noget nyt.
de har ved anvendelse af statistik fra google adwords søgt oplysninger på søgeordene ”ta-
xa” og ”taxi” inden for de seneste 12 måneder. de har samlet materialet i et regneark over
søgninger i 45 byer. de rækker, der er markeret med ”gul”, er områder, hvor taxa 4x35 an-
vender betegnelsen ”taxa”. de rækker, der er markeret med rød, er områder, hvor andre
selskaber anvender betegnelsen ”taxa”. de rækker, der er markeret med ”grøn”, er områ-
der, hvor ingen selskaber anvender betegnelsen ”taxa”. han anerkender, at der er en fejl i
skemaet under ”hillerød”.
det er muligt, at bestille en hyrevogn med click a taxis app i frederikshavn, da frederiks-
havn taxa får trafik fra dem. click a taxi har ikke søgt om hyrevognstilladelse. der er ikke
indledt sager mod click a taxi om udøvelse af deres virksomhed.
henrik larsen har forklaret, at han er formand for frederikshavn taxa, hvilket han har været
de seneste 2 år. han blev selvstændig vognmand i 1976.
                                               - 13 -
den 15. december 1945 fusionerede tre hyrevognselskaber og blev til ”frederikshavn taxa”,
hvilket selskabet har heddet lige siden. på deres tagskilt står ”taxi” og på siden af bilen er
”koteletten” afbilledet med betegnelsen ”taxa”.
han er bekendt med palle christensens brev af 28. februar 2007. inden frederikshavn taxa
modtog henvendelsen fra taxa 4x35 i 2007, var han ikke bekendt med, at ”taxa” var et va-
remærke, ligesom han ikke var bekendt med aftalen mellem taxa 4x35 og dansk taxi råd.
han ved, at ”taxa” ikke er et registreret varemærke. i henhold til tilladelsen af 28. februar
2007, skal frederikshavn taxa ændre selskabsnavn i 2016, hvilket de har svært ved at forstå.
han er ikke bekendt med, at frederikshavn taxa gjorde indsigelse i forbindelse med brevet
af 28. februar 2007.
frederikshavn taxa er medlem af dansk taxi råd, der er en forening af sammenslutninger
af hyrevognmænd over hele landet. det er hans vurdering, at 40-50 % af hyrevognsselska-
berne i danmark er medlem af dansk taxi råd.
frederikshavn taxa får ture gennem en telefoncentral og gennem systemet ”drivr”, som de
har anvendt siden november 2014. frederikshavn taxa har et samarbejdet med amager-
øbro taxi, idet frederikshavn taxas telefoner i nogle perioder betjenes af amager-øbro ta-
xi. den 1. april 2015 har de haft et samarbejde i tre år.
parternes synspunkter
taxa 4x35 har navnlig anført, at i henhold til lovbekendtgørelse nr. 1039 af 08-10-2009 om
taxikørsel m.v. (taxiloven) er ordet ”taxi” den korrekte betegnelse for en hyrevogn, og både
forbrugerne og aktørerne i taxibranchen forbinder ordet taxa med sagsøgers virksomhed.
dette fremgår af brancheerklæring af 3. september 2014 fra brancheforeningen dansk taxi
råd, af klagenævnet for domænenavnes afgørelse af 1. september 2008, og af de af sagsøger
fremlagt artikler.
                                               - 14 -
dertil kommer, at sagsøger siden sin etablering i 1909 har anvendt taxa som enkeltstående
varemærke/forretningskendetegn, og at sagsøger de sidste ca. 35 år har anvendt ”taxa”
som sit primære varemærke/forretningskendetegn. i 1984 indgik sagsøger en aftale med
dansk taxi forbund (i dag dansk taxi råd) om, at medlemmerne af dansk taxi forbund
under visse betingelser kunne bruge varemærket taxa i forbindelse med et stednavn. i star-
ten af 2007 ønskede sagsøger at følge op på denne brug af varemærket taxa og udsendte
derfor en skrivelse til medlemmerne af dansk taxi råd med anmodning om at modtage en
redegørelse fra medlemmerne for disses brug af varemærket. på baggrund af tilbagemeldin-
gerne udstedte sagsøger en række skriftlige licenser til at bruge ordet taxa og sagsøgers fi-
gurmærke ”koteletten”. i visse tilfælde gav sagsøger afslag på at bruge varemærkemærket
taxa, fordi ansøgerne ikke drev bestillingskontor efter lov om taxikørsel.
sagsøger er med en årlig omsætning på ca. 900 mio. kr. danmarks største taxiselskab og har
en markedsandel i københavn på ca. 40 %. sagsøger afholder hvert år markedsføringsom-
kostninger på ca. 1,5 mio. kr., herunder på at markedsføre taxa som kendetegn for sagsø-
gers virksomhed, og den geografiske udstrækning af sagsøgers brug af kendetegnet, herun-
der via de taxiselskaber, der modtaget en tilladelse af sagsøger til at bruge kendetegnet ta-
xa som en del af et virksomhedsnavn, omfatter hele landet.
sagsøgte har ikke heroverfor fremlagt fornøden dokumentation i form af forbrugerundersø-
gelser eller lignende, der modsiger, at ordet taxa inden for taxibranchen anerkendes som et
kendetegn for sagsøgers virksomhed.
taxa har således tilstrækkeligt særpræg til at kunne anerkendes som et varemærke/kende-
tegn tilhørende sagsøger. dertil kommer, at ordet taxa indgår som den dominerende del af
sagsøger registrerede figurmærker.
click a taxis anvendelse af ”taxa” med stort ”t” i kombination med bynavnet ”køben-
havn” i google-annoncen fremstår som et virksomhedsnavn, og ordet ”taxa” anvendes
dermed i annoncen som et varemærke/kendetegn for den af sagsøgte udbudte service med
formidling af taxiture. eftersom click a taxi ikke har sagsøgers tilladelse til at gøre brug af
                                                 - 15 -
”taxa” som et varemærke/kendetegn, udgør brugen en krænkelse af sagsøgers rettigheder til
ordmærket og kendetegnet taxa, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2, jf. § 4, stk. 1, nr. 1 og
markedsføringslovens § 18.
derudover har sagsøger og sagsøgte tidligere haft et samarbejde, som indebar, at taxier be-
stilt gennem sagsøgtes app ”click a taxi” blev leveret af sagsøger. eksistensen af dette
samarbejde indebærer, at sagsøgte utvivlsomt har været bekendt med, at sagsøger gennem
lang tid har gjort brug af taxa som kendetegn. sagsøgtes brug af taxa som kendetegn ef-
ter samarbejdets ophør er derfor også i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsfø-
ringslovens § 1. i den forbindelse skal det bemærkes, at sagsøger som danmarks største ta-
xiselskab i høj grad har en markedsposition, som det giver mening for sagsøgte at snylte på.
det er efter sagsøgers opfattelse en skærpende omstændighed, at kendetegnet taxa efter
samarbejdsforholdets ophør er brugt af sagsøgte til at markedsføre hjemmesiden drivr.com,
som en af sagsøgers største konkurrenter, amager-øbro taxi, indgår i et samarbejde om.
vedrørende click a taxis brug af ordene ”taxa” og ”4x35” som meta-tags i kildekoden bag
sagsøgtes hjemmeside drivr.com/kobenhavn, har hensigten bag sagsøgtes brug af ordene
utvivlsomt været at få brugere, der søger på disse varemærker, ledt over på sagsøgtes hjem-
meside. både sagsøger og sagsøgte udøver virksomhed med formidling af taxiture, og sag-
søgte har dermed i strid med god markedsføringsskik udnyttet den relevante kundekreds’
kendskab til sagsøgers varemærker med henblik på at tilegne sig disse kunder. særligt hen-
set til at parterne tidligere har haft et samarbejde, har sagsøgte dermed handlet illoyalt og på
utilbørlig vis gjort brug af sagsøgers varemærker som meta-tags i strid med varemærkelo-
vens § 4 og markedsføringslovens §§ 1 og 18.
vedrørende click a taxis anvendelse af påstanden ”københavns største taxaselskab” er
denne usand og vildledende, idet sagsøgte for det første ikke er et taxiselskab, og for det an-
det, selv hvis eventuelle samarbejdspartnere tages i betragtning, ikke er ”københavns stør-
ste”. det påhviler sagsøgte at dokumentere rigtigheden af denne angivelse, hvilket ikke er
sket. påstanden er derfor i strid med markedsføringslovens §§ 3 og 5.
                                                - 16 -
som følge af sagsøgtes uretmæssige brug af sagsøgers varemærker/kendetegn skal sagsøgte
betale et rimeligt vederlag til sagsøger for udnyttelsen, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1
og markedsføringslovens § 20, stk. 3. beløbet er skønsmæssigt fastsat til 200.000 kr., hvilket
efter sagsøgers vurdering modsvarer den fordel sagsøger har haft af udnyttelsen af ordet
taxa, dels som kendetegn i sagsøgtes annonce, dels som google adword og dels i kilde-
koden bag sagsøgtes hjemmeside. endelig skal sagsøgte også betale et rimeligt vederlag til
sagsøger for den uretmæssige brug af påstanden ”københavns største taxaselskab”.
click a taxi har navnlig anført, at ordet ”taxa” kan ikke beskyttes som varemærke eller ken-
detegn, idet ordet er deskriptivt og dermed mangler særpræg. ordet ”taxa” er et almindeligt
dansk ord for hyrevogn eller taxi, og betragtes af befolkningen, myndighederne og af bran-
chen selv som en almindelig betegnelse for en hyrevogn. også taxa 4x35 bruger på sin
egen hjemmeside og i pressemeddelelser ordet ”taxa” som generisk betegnelse for hyre-
vogn/taxi. registrering af figurmærker indeholdende ordet ”taxa” giver ikke selvstændige
rettigheder til ordet ”taxa”.
det er taxa 4x35, der skal bevise, at anvendelsen af mærket har haft et sådant omfang, at
mærket utvivlsomt er blevet almindelig kendt inden for omsætningskredsen som kendetegn
for ansøgeren. omsætningkredsen i forhold til sagsøgers ydelser er taxakunderne.
taxa 4x35 har ikke løftet denne bevisbyrde for indarbejdelse af ordet ”taxa” som særligt
kendetegn for sagsøger og kan derfor ikke opnå eneret til ordet ”taxa”, der i øvrigt lovligt
indgår i andre virksomheders navne og varemærker. ej heller det forhold, at sagsøger
skriver ”taxa” med stort begyndelsesbogstav er tilstrækkeligt til, at ordet opnår særpræg.
click a taxi har dermed hverken overtrådt varemærkeloven eller markedsføringsloven med
sin anvendelse af ordet ”taxa” i sin google-annonce.
sagsøgte har heller ikke krænket sagsøgers påståede rettigheder til ordet ”taxa” ved at skrive
”taxa” og ”4x35” som metatag på sagsøgtes hjemmeside drivr.com. ordet ”taxa” er ikke
beskyttet, og sagsøger har ingen rettigheder hertil, hvorfor sagsøgte følgelig ikke kan krænke
sagsøgers rettigheder til ordet ”taxa”. sagsøgte brugte ganske kortvarigt og ved en fejl meta-
                                                   - 17 -
tag’et ”4x35” på sagsøgtes hjemmeside. sagsøger gjorde første gang sagsøgte opmærksom på
dette forhold ved forbudsrekvisitionen den 30. juli 2014. forholdet var berigtiget inden
sagsøgtes svarskrift den 26. august 2014. uanset dette forhold gælder dog, at sagsøgtes
kortvarige og fejlagtige brug af meta-tag’et ”4x35” ikke krænker sagsøgers rettigheder til
kendetegnet taxa sådan, som det er påstået i sagsøgers påstand 3.
click a taxi har ikke med angivelsen af ”københavns største taxaselskab” overtrådt
markedsføringslovens § 3 og 5, idet click a taxis app ”drivr” er den mest downloadede
taxa-app. ikke desto mindre er sagsøgte ophørt med at reklamere med at være ”københavns
største taxaselskab”.
der er ikke noget erstatningsgrundlag, hvorfor sagsøgte ikke er forpligtet til at betale
erstatning til sagsøger. sagsøger har ikke sandsynliggjort endsige dokumenteret noget tab.
sagsøger har end ikke forsøgt at dokumentere eller sandsynliggøre et sådant påstået tab.
sø- og handelsrettens afgørelse
i følge højesterets dom af 27. april 2010 som refereret i ufr.2010.1979.h, kan et ord, der hid-
til har været en generel betegnelse for en vare eller tjenesteydelse af en bestemt art, i helt sær-
lige tilfælde ved indarbejdelse gå over til at være en bestemt virksomheds kendetegn for
virksomhedens vare eller tjenesteydelse af den pågældende art, jf. varemærkelovens § 3, stk.
3, og § 13, stk. 3. der stilles strenge krav til beviset for, at ordet på denne måde har ændret
betydning, og det skal således i hvert fald godtgøres, at ordet i de relevante omsætnings-
kredse ikke længere overvejende opfattes som en artsbetegnelse, men som et kendetegn for
den pågældende virksomheds vare eller tjenesteydelse.
det fremgår af ældre retspraksis, at ordet ”taxa” i sin tid er udsprunget af hyrevognenes
brug af taksameter. ordet blev i 1956 optaget i retskrivningsordbogen, hvor det stadig er at
finde. en søgning efter ordet på www.sproget.dk viser, at ordet er synonym for hyrevogn og
taxi, og at det blev optaget i ordbog over det danske sprog i 1946.
                                               - 18 -
retten finder ikke, at taxa 4x35 med udtalelsen fra dansk taxi råd, de brancherelaterede ar-
tikler om forskellen mellem taxa og taxi og redegørelser for taxa 4x35’s anvendelse af be-
tegnelsen taxa både internt i branchen og eksternt, har godtgjort, at ordet ”taxa” i befolk-
ningen overvejende opfattes som et kendetegn for taxa 4x35 og ikke som en artsbetegnelse.
retten har herved lagt vægt på, at det efter bevisførelsen må antages, at ordet af befolknin-
gen, og tillige af taxa 4x35 selv, opfattes og anvendes som et synonym for ordet ”taxi”.
taxa 4x35 har derfor ikke ved indarbejdelse opnået varemærkeret til ordet ”taxa”, jf. vare-
mærkelovens § 3, stk. 3, ligesom en sådan varemærkeret heller ikke findes at være opnået
med taxa 4x35’s registrerede figurmærker. taxa 4x35 findes endvidere ikke at have ene-
ret til ordet ”taxa” efter markedsføringslovens § 18.
som følge af det anførte finder retten, at click a taxi ikke har overtrådt markedsføringslo-
vens § 1 ved at have anvendt betegnelserne ”taxa københavn” og ”taxa”. ligeledes finder
retten, at click a taxi, således som påstand 3 er formuleret, ikke har overtrådt markedsfø-
ringslovens § 1 ved at have anvendt ”4x35” som meta-tag.
på denne baggrund tager sø- og handelsretten click a taxis frifindelsespåstande overfor
taxa 4x35’s påstande 1, 2 og 3 og click a taxis selvstændige nedlagte påstand til følge.
click a taxi har i sin google-annonce anvendt betegnelsen ”københavns største taxasel-
skab”. efter de foreliggende oplysninger lægger retten til grund, at taxa 4x35 er køben-
havns største hyrevognselskab, og at dette har markedsføringsmæssig stor værdi, da det har
betydning for, hvor hurtig en bestilt hyrevogn kan være fremme. click a taxi er ikke et hy-
revognsselskab, og selv hvis det via samarbejdet med amager-øbro taxi indirekte betragtes
som et sådant, er det ikke københavns største. herefter finder retten, at click a taxi har
overtrådt markedsføringslovens § 3 og § 5 ved anvendelsen af betegnelsen ”københavns
største taxaselskab”. som følge af det anførte udgør anvendelsen af betegnelsen i annoncen
tillige en overtrædelse af markedsføringslovens § 1.
                                               - 19 -
efter de foreliggende oplysninger er det ikke godtgjort, at taxa 4x35 som følge af click a
taxis google-annonce har lidt et tab, der kan kræves erstattet. når der imidlertid henses til,
at den forkerte og vildledende betegnelse fremstår klar og tydelig i google-annoncen, der er
fremkommet øverst ved en søgning på ordet ”taxa”, finder retten, at annoncen må have for-
årsaget en sådan markedsforstyrrelse, at der er grundlag for i medfør af markedsføringslo-
vens § 20 at tilkende taxa 4x35 et vederlag, der skønsmæssigt fastsættes til 15.000 kr.
i sagsomkostninger for også forbudssagen skal taxa 4x35 betale 35.000 kr. til click a taxi.
beløbet, der omfatter udgifter til advokatbistand, er fastsat under hensyn til sagens udfald,
karakter og omfang.
                                      thi kendes for ret:
click a taxi aps frifindes for sammenslutningen taxa 4x35’s påstande 1, 2 og 3.
click a taxi aps skal anerkende at have handlet i strid med markedsføringsloven ved at
have gjort markedsføringsmæssig brug af påstanden ”københavns største taxaselskab”.
click a taxi aps skal inden 14 dage betale 15.000 kr. til sammenslutningen taxa 4x35 med
procesrente fra den 15. oktober 2014.
sammenslutningen taxa 4x35 skal anerkende, at ordet ”taxa” er et beskrivende ord for en
taxi eller en hyrevogn, og at sagsøger ikke har nogen eneret hertil.
sammenslutningen taxa 4x35 skal inden 14 dage betale 35.000 kr. i sagsomkostninger til
click a taxi aps. beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
gitte forsberg                       lise krüger andersen                   henrik gundelach
               - 20 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den


text:
                                              dom
afsagt den 22. december 2016 af østre landsrets 21. afdeling
(landsdommerne olaf tingleff, john mosegaard og marie louise tønne (kst.)).
21. afd. nr. b-103-16:
josefine breinholdt andersen
(advokat lars langkjær)
mod
frederiksberg boligfond
(advokat anne louise husen)
frederiksberg boligrets dom af 22. december 2015 (bs e-361/2015) er anket af josefine
breinholdt andersen med påstand som for boligretten om, at indstævnte, frederiksberg
boligfond, skal anerkende, at årslejen for lejemålet camilla nielsens vej 24, st. tv., 2000
frederiksberg, pr. den 1. december 2012 andrager 42.238,56 kr. ekskl. forbrug, antenne mv.,
samt tilbagebetale for meget betalt leje fra den 1. september 2012 med rente svarende til 8%
over nationalbankens udlånsrente fra forfaldsdagen for hver betalingstermin fra den 1.
september 2012 og indtil betaling sker.
frederiksberg boligfond har nedlagt endelig påstand om stadfæstelse, subsidiært frifindelse
mod at lejen pr. 1. september 2012 fastsættes til 43.325,45 kr.
supplerende sagsfremstilling
der er for landsretten fremlagt eksempel på forbedringsaftale indgået den 4. februar 2006 i
henhold til lejelovens § 62 b i forbindelse med etablering af nyt køkken og badeværelse i
lejlighed beliggende roskildevej 84, 4. tv., 2000 frederiksberg.
der er endvidere fremlagt oversigter over alle lejemålene i ejendommen med oplysninger om
bl.a. leje, kvadratmeterstørrelse, indflytningsdato samt beløb, der opkræves for forbedringer.
efter en opkrævningsoversigt omfattende 127 lejemål har 57 fået en lejeforhøjelse på 750 kr.
for bad og køkken og 4 en lejeforhøjelse på 500 kr. for bad alene.
                                                - 2 -
retsgrundlaget
boligreguleringslovens § 5, stk. 1, om omkostningsbestemt leje og forbedringsforhøjelse samt
§ 5, stk. 2, om lejefastsættelse efter det lejedes værdi for lejemål, som er gennemgribende
forbedret, blev indsat i loven ved lov nr. 461 af 12. juni 1996. i lovforslagets bemærkninger
(ft 1995-96, tillæg a, l 267, almindelige bemærkninger, ad 1) er anført bl.a.:
       ”med henblik på belysning af omfanget af lejemål, hvor der aftales en leje sva-
       rende til det lejedes værdi (i modsætning til lejemål, hvor der aftales en leje
       svarende til den omkostningsbestemte leje), har boligministeriet gennemført en
       spørgeskemaundersøgelse …
       …
       undersøgelsen … viser, at der i betydeligt omfang anvendes aftalt leje …
       …
       stigningen i antal lejemål med aftalt leje skyldes formentlig, at flere lejemål er
       forbedret - enten umiddelbart før genudlejningen eller på et tidligere tidspunkt.
       grundlaget for denne praksis med at genudleje forbedrede lejemål til det lejedes
       værdi har typisk været, at lejemålene er forbedret i et sådant omfang, at der ikke
       længere er grundlag for at sammenligne med de øvrige ikke-forbedrede lejemål i
       ejendommen, således at den aftalte leje ikke kan anses at være et mere byrdefuldt
       vilkår.
       …
       …[d]et [er] fundet nødvendigt via en ændring af boligreguleringslovens § 5 at
       sikre, at hovedprincippet ved genudlejning også fremover er omkostningsbestemt
       leje. lovændringen må imidlertid udformes på en sådan måde, at de private
       udlejere også fortsat vil være interesseret i at forbedre deres ejendomme, og
       princippet om, at der skal gælde en særlig lejefastsættelse for lejemål, som er
       gennemgribende forbedret, fastholdes derfor.”
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for boligretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
frederiksberg boligfond foretog i 2006-2007 ensartede og gennemgribende forbedringer i
form af etablering af nyt bad eller bad og køkken i ca. halvdelen af ejendommens lejemål.
lejen for de moderniserede lejemål blev fastsat i henhold til boligreguleringslovens § 5, stk.
                                                 - 3 -
1. boligfonden besluttede efterfølgende med virkning fra 2012, at lejen for de moderniserede
lejemål ved genudlejning fremover skulle fastsættes i henhold til lovens § 5, stk. 2. josefine
breinholdt andersens lejemål, der blev indgået med virkning fra den 1. september 2012, var
blandt de første i ejendommen, der blev genudlejet med leje fastsat efter § 5, stk. 2.
sagens hovedspørgsmål er, om der ved bedømmelsen efter lovens § 5, stk. 9, skal ses bort fra
de lejemål i ejendommen, hvor lejen ikke er fastsat i henhold til § 5, stk. 2, eller om der i den
foreliggende situation tillige skal ske sammenligning med lejemål, som er moderniseret på
tilsvarende vis og derefter genudlejet med lejefastsættelse efter § 5, stk. 1.
landsretten finder efter forarbejderne til lovens § 5, stk. 2, samt retspraksis, at bestemmelsen i
§ 5, stk. 9, må anvendes således, at der ved indgåelse af en lejeaftale efter § 5, stk. 2, ikke kan
aftales en leje eller lejevilkår, der efter en samlet bedømmelse er mere byrdefulde for lejer end
for andre lejere i ejendommen, der har indgået lejeaftale i henhold til § 5, stk. 2. dette må
gælde, uanset at der i ejendommen findes i øvrigt identiske lejemål, hvor lejen efter
gennemførelsen af gennemgribende forbedring er fastsat i henhold til § 5, stk. 1.
josefine breinholdt andersen har herefter ikke godtgjort, at den leje, som hun betalte ved
lejeaftalens indgåelse, efter en samlet bedømmelse var mere byrdefuld end den leje, der gjaldt
for andre lejere med lejeaftaler indgået i henhold til § 5, stk. 2.
som følge heraf stadfæstes boligrettens dom.
josefine breinholdt andersen skal betale sagsomkostninger for landsretten til frederiksberg
boligfond med i alt 20.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms. ved
fastsættelsen af beløbet er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens omfang og
varighed.
                                     t h i k e n d e s f o r r e t:
boligrettens dom stadfæstes.
                                            - 4 -
i sagsomkostninger for landsretten skal josefine breinholdt andersen inden 14 dage betale
20.000 kr. til frederiksberg boligfond.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.