text:
- rkp
                                           udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 23. juli 2010
p-15-09
                                      stara naseem elahi
                                      (advokat bjarne fabech-larsen)
                                      mod
                                      starman telecom a/s under konkurs
                                      (advokat jesper saugmandsgaard øe)
indledning
denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, stara naseem elahi, kan kræve en række
nærmere opregnede aktiver udleveret fra sagsøgte, starman telecom a/s under konkurs, jf.
konkurslovens § 82.
parternes påstande
stara naseem elahi har nedlagt påstand om, at starman telecom a/s under konkurs (heref-
ter benævnt boet) tilpligtes at anerkende hendes ejendomsret til 15 stk. computere, 1 stk. net-
værksdisk, 2 stk. disco firewall, 2 stk. netværksswitch, 1 stk. compaq server, 1 stk. digitalk
                                                  -2-
system, 2 stk. rack systemer, 2. stk. ibm servere, diverse kabler, diverse software og som føl-
ge af separatistkravet udlevere de pågældende effekter til hende.
starman telecom a/s under konkurs har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder
starman telecom a/s blev stiftet den 1. februar 2001 som et skuffeselskab. den 28. juni 2001
ændrede selskabet navn til starman telecom aps, og shahzada khuram elahi, kaldet bobby
elahi (og herefter benævnt således) indtrådte som direktør. ved en vedtægtsændring af 10.
september 2001 blev selskabet omdannet til et aktieselskab ved navn starman telecom a/s
og med stara naseem elahi, dennes søn bobby elahi og nasim sharif raja i selskabets besty-
relse. det er under sagen uomtvistet, at stara naseem elahi er selskabets ejer. selskabets se-
neste officielle adresse var på falkoner allé 1, 6., 2000 frederiksberg, men selskabet opbeva-
rede it- og telekommunikationsudstyr i telia danmarks ejendom på sydvestvej 100, 2600
glostrup. denne ejendom anvendes til såkaldt telehousing, hvilket indebærer, at udbydere
af it- og telekommunikationsydelser kan leje lokaler i ejendommen til opbevaring af deres
udstyr. ejendommen er aflåst og overvåget og sikrer stabile kommunikationsforbindelser.
       i henhold til to fakturaer, dateret den 19. februar 2002, erhvervede starman telecom
a/s it- og telekommunikationsudstyr fra digitalk. ifølge fakturaerne skulle udstyret leveres
på sydvestvej 100, 1., 2600 glostrup. i henhold til to andre fakturaer, dateret den 2. septem-
ber 2002, erhvervede starman telecom a/s yderligere it- og telekommunikationsudstyr og
software fra digitalk. dette udstyr skulle leveres på stara naseem elahis private adresse, tu-
lipanvej 1, 2720 vanløse. endelig erhvervede selskabet i henhold til fakturaer, dateret den 5.
juli 2005, den 11. juli 2005, den 20. juli 2005 og den 26. august 2005, it- og telekommunikati-
onsudstyr, software samt teknisk bistand fra firmaet css.
        det fremgår af starman telecom a/s’ årsregnskab for 2003/04, at værdien af selskabets
materielle anlægsaktiver var opgjort til 556.137 kr. anlægsaktiverne var afskrevet med
221.332 kr. fra året før. af årsregnskab for 2004/05 fremgår det, at selskabet havde tilgang af
materielle anlægsaktiver for 80.187 kr., afskrivninger med 210.404 kr. , hvorved de samlede
anlægsaktiver blev opgjort til 425.921 kr. det fremgår videre af selskabets årsregnskab for
2005/06, at der var tilgang af materielle anlægsaktiver for 90.400 kr., mens aktiverne i samme
                                                       -3-
periode blev afskrevet med 228.484 kr., hvorefter de opgjordes til 287.837 kr. det fremgår
desuden af dette årsregnskab, at selskabet havde en negativ egenkapital på 5.153.126 kr. iføl-
ge påtegning fra selskabets revisor, orla bentsen, skulle selskabet enten reetablere sin egen-
kapital eller opløses.
      den 1. januar 2007 blev mobivic aps stiftet som et skuffeselskab. selskabet skiftede
ved en vedtægtsændring, registreret den 24. januar 2007, navn til mobivic aps og fik hjem-
adresse falkoner allé 1, 6., 2000 frederiksberg med bobby elahi som direktør. selskabets
formål var angivet til at være handel med it- og telekommunikation.
      den 2. februar 2007 indgik starman telecom a/s og mobivic aps en samarbejdsaftale.
ifølge aftalen skulle starman telecom a/s stå for udviklingen og vedligeholdelsen af kon-
ceptet mobivic, indtil mobivic aps havde fået sine aftaler og finansiering på plads.
      den 19. marts 2007 indtrådte stara naseem elahi som direktør i starman telecom a/s i
stedet for bobby elahi.
      den 10. maj 2007 udstedte starman telecom a/s en faktura til stara naseem elahi. af
fakturaen fremgår blandt andet følgende:
                      ”       …                        faktura
      ifølge aftale overdrages hermed alt inventar og maskiner, der ejes af starman telecom a/s, i hen-
      hold til efterfølgende specifikation:
                      1 stk. konference bord
                      8 stk. konference stole
                      10 stk. skriveborde
                      10 stk. kontor stole
                      12 stk. reoler
                      1 stk. projekter
                      15 stk. computer
                      1 stk. netværks disk
                      2 stk. cisco firewall
                      2 stk. netværks switch
                      1 stk. compaq server
                      1 stk. samlet digitalk system
                      2 stk. rack system
                                                          -4-
                      2 stk. ibm server
                      diverse kabler
                      diverse software
                      10 bordtelefoner
                      6 whiteboards
                      pris i alt:                                                kr. 250.000,00
                      fakturaen er uden moms.
      det er aftalt, at betalingen skal ske kontant, ved udbetaling af det private lån hos denford ltd. når
      lånet er udbetalt, indsættes pengene på starman telecom a/s konto: danske bank, konto nr.: 4200
      4200899458. …”
      af en pantebrevsnota, udstedt af denford limited og dateret ”29/2007”, fremgår det, at
stara naseem elahi solgte to pantebreve i ejendommen beliggende tulipanvej 1, 2720 vanlø-
se, med et samlet provenu på 1.277.845,07 kr. det er ubestridt, at ejendommen tilhørte stara
nassem elahi. af en kontoudskrift fra denford limited, dateret den 11. juli 2007, og stilet til
stara naseems elahi, fremgår det, at denford limited den 10. juli 2007 udstedte en check på
500.000 kr. til stara naseem elahi. af en udskrift fra starman telecom a/s’ konto i danske
bank fremgår det, at der den 12. juli 2007 blev indbetalt en check på 500.000 kr. af udskrifter
fra starman telecom a/s’ elektroniske bogføring fremgår blandt andet følgende:
      “starman telecom a/s
      falkoner allé 13                                    kontoudtræk pr. 30. juni 2007 …
      2000 frederiksberg c
                                              brutto       moms            netto                saldo
      5242 afgang i årets løb
      10.05.07        1 salg inventar, udsty                             - 250.000,00           -250.000,00 ”
      ”starman telecom a/s
      falkoner allé 13                                    kontoudtræk pr. 30. juni 2007 …
      2000 frederiksberg c
                                                          -5-
                                             brutto         moms           netto               saldo
      6990 mellemregning, anpartshavere                                                 saldo: - 114.845,50
      10.05.07        1 salg inventar, udsty                               250.000,00            135.154,50
      30.06.07        0 tilg. løn                                        - 152.613,94          - 17.459,44”
ved brev af 5. marts 2008 til advokat bjarne fabech-larsen redegjorde revisor orla bentsen
for, hvorledes checken på 500.000 kr. er bogført. af redegørelsen fremgår blandt andet føl-
gende:
      ”… salg af udstyr m.v. kr. 250.000.
      ifølge aftale skal jeg herved oplyse, hvordan ovennævnte salg af udstyr er bogført hos starman te-
      lecom a/s:
      den 10-05-07 salg udstyr, kr. 250.000 er bogført som kredit på konto 5242 afgang driftsmidler, og
      modposteret i debet på konto 6990 mellemregning med anpartshaver.
      den 12.07.07 er der indgået kr. 500.000 fra anpartshavers lån i privat ejendom, beløbet kr. 500.000 er
      debiteret på konto 5825 danske bank 899458 som er selskabets driftskonto, og modposteret i kredit
      på konto 6990 mellemregning med anpartshaver.
      af indskuddet på kr. 500.000 er de kr. 250.000 at regne som betaling af udstyret, og resten kr.
      250.000 er lån til selskabets driftsudgifter. kontoen for mellemregning anpartshaver (hovedaktio-
      nær) har i hele perioden været negativ, det vil sige at selskabet hele tiden har haft gæld til hovedak-
      tionæren. …”
      den 16. januar 2008 afsagde sø- og handelsrettens skifteret konkursdekret over star-
man telecom a/s på grundlag af en konkursbegæring, indgivet den 9. august 2007, fra
skat. advokat boris frederiksen blev udpeget som kurator. ved kurators registringsforret-
ning på adressen sydvestvej 100, 2600 glostrup blev der registret tre servere af mærket ibm,
én server af mærket hp, syv servere af mærket compaq, én switch af mærket intel, én hard-
                                                          -6-
disk af mærket compaq, én kvm switch af mærket compaq, én apc power switch, to swit-
che af mærket marconi, én firewall af mærket sonicall, én 17” skærm, diverse løst udstyr i
form af kabler, keyboards m.v. i kurators redegørelse, afgivet i medfør af konkurslovens §
125, stk. 3, den 20. maj 2009 til konkursboets kreditorer, blev udstyret optaget til en værdi af
1.000 kr., idet kurator oplyste, at der formentlig ikke kunne findes en køber til udstyret.
      den 23. januar 2008 foretog skat en kontrolaktion på mobivic aps’ adresse på falko-
ner allé 1, 6., 2000 frederiksberg. under besøget fandt skat en række computere, som de
forsøgte at ”spejle” til brug for kontrollen.
      mobivic aps blev efter begæring af sonofon a/s taget under konkursbehandling den
3. april 2008 med advokat jørgen e. frandsen som kurator. den 1. juli 2008 fratrådte advokat
jørgen e. frandsen som kurator, og advokat boris frederiksen blev i stedet udpeget som ku-
rator på baggrund af skats krav mod mobivic aps.
      den 15. april 2008 afgav stara naseem elahi og bobby elahi efter anmodning fra kura-
tor forklaringer i skifteretten om boet. stara naseem elahi forklarede i den forbindelse føl-
gende:
      ”… starman telecom a/s er hendes firma. hun er ikke klar over, hvor bogføringsmaterialet er
      henne. hun har ikke været med til at stifte selskabet. til spørgsmålet om selskabets drift fortælles
      det, at selskabet sælger telekort. ved ikke hvor disse telekort bliver købt, da hendes søn shazada
      khuram elahi står for indkøb af disse. så vidt hun ved, bliver telekortene kun solgt i danmark.
      hun kan ikke bidrage til oplysning om selskabets omsætning. hun har ikke modtaget løn fra sel-
      skabet. til spørgsmål om vidnet kender stg international oplyses, at hun ikke kender selskabet.
      hun kender heller ikke nassim shafir raja. skifteretten bemærker, at stara naseem elahi taler dår-
      ligt dansk og at der ikke har været en tolk til stede under vidneafhøringen. …”.
bobby elahi forklarede blandt andet følgende:
      ”… bogføringsmaterialet vedr. selskabet var blevet afleveret til revisor orla bentsen. han er ikke
      klar over, hvorfor kurator ikke kan få udleveret bogføringsmaterialet. til spørgsmål om stiftelses-
      dokumenter kan shazada khuram elahi ikke huske, hvor de er eller hvem der har stiftet selskabet.
      der spørges om, hvem bestyrelsesmedlem nassim shafir raja er. det oplyses, at det er hans store-
      brors kæreste. der spørges efter protokollater fra selskabets bestyrelsesmøder. her henvises der til
      revisor orla bentsen, der har været dirigent ved bestyrelsesmøderne. vidnet kan ikke huske, hvor
      mange bestyrelsesmøder, der er afholdt eller hvilke ting, der har været drøftet på møderne. selska-
                                                          -7-
       bets omsætning kan ikke huskes og der henvises til revisor orla bentsen. vidnet kan ikke oplyse,
       om der er ført kundedatabase i starman telecom a/s. vidnet har ikke kendskab til stg internatio-
       nal og kan ikke huske, om der ejes aktiver i selskabet. det kan heller ikke huskes, om selskabet har
       handlet med udlandet. det er ubekendt, hvem der ejer aktierne i selskabet. kurator anfører, at det
       ses formålsløst at fortsætte afhøringen, da vidnet opfattes som modvilligt. afhøringen afbrydes i
       otte minutter. ved genoptagelse indskærpes vidnet til at svare på yderligere spørgsmål stillet af ku-
       rator. advokat b. fabech-larsen fraråder sin klient at svare på yderligere spørgsmål, idet det me-
       nes, at skat vil rejse tiltale mod hans klient. det bliver aftalt mellem kurator og shazada khuram
       elahi, at sidstnævnte vil give revisor orla bentsen instruks om at udlevere al bilagsmaterialet vedr.
       selskabet. … oplæst og vedstået …”.
       der er under sagen blevet fremlagt en række fotografier af it- og telekommunikati-
onsudstyr. der er enighed mellem parterne om, at der er delvis identitet mellem det fotogra-
ferede udstyr, det udstyr, som fremgår af fakturaerne fra digitalk og css, og det udstyr, som
blev registreret på sydvestvej 100, 2600 glostrup i forbindelse med kurators registreringsfor-
retning. der er omtvistet, hvornår fotografierne er taget.
       boet har med skifterettens tilladelse til brug for sagen indhentet skriftlig erklæring fra
helena brückner askholt, tidligere ansat hos telia, da denne ikke kunne give møde under
sagen.
forklaringer
bobby elahi har forklaret, at han var daglig leder af starman telecom a/s. han er ikke blevet
sigtet for forhold i forbindelse med selskabet. selskabet arbejdede med taletidsløsninger in-
den for telebranchen. driften gik godt, indtil der opstod problemer med skat. disse pro-
blemer startede i 1998 i forbindelse med et andet teleselskab, som hans moder ejede. skat
tabte dengang en sag i landsskatteretten mod hans moder. der var også blevet også rejst sig-
telse mod ham personligt, men sigtelsen blev efterfølgende frafaldet. han opfatter skats
optræden som chikane.
       starman telecom a/s købte inventar, computere m.v. i danmark, mens telekommuni-
kationsudstyr til styring af samtalerne blev købt i udlandet. det skete sædvanligvis ved leve-
ring på sydvestvej. leveringen på hans moders privatadresse på tulipanvej i september
2002 skyldtes, at alle ansatte i firmaet var på kursus, og der var derfor ingen til at modtage
                                                -8-
på sydvestvej. der befandt sig også hardware og almindeligt kontorinventar på adressen på
falkoner allé.
       han talte i 2007 med sin moder om, at der skulle indskydes yderligere kapital i selska-
bet. hun syntes, at hun havde brugt nok penge på selskabet og ville ikke investere mere, hvis
ikke alle værdier blev overdraget til hende. løsningen blev, at de fik værdiansat udstyret,
som hun efter belåning af sit hus købte og dermed skaffede finansiering til selskabet. han
udarbejdede fakturaen vedrørende købet. han havde i øvrigt ikke noget at gøre med selska-
bets bogføring, for han er ikke regnskabskyndig. når der ikke er tillagt moms, så skyldes det,
at revisoren eller en fra dennes kontor på forespørgsel havde oplyst, at salget ikke var
momspligtigt. det var ham, der efter revisors anvisning tog de fremlagte billeder af udstyret
på sydvestvej i forbindelse med hans moders køb. han hæftede billederne sammen med fak-
turaerne fra digitalk og css. han afleverede selv checken på de 500.000 kr. i banken, hvor
pengene blev sat ind på selskabets konto.
       udstyret forblev ude på adressen på sydvestvej indtil konkursen. selskabets telefoni-
udstyr opererede fra sydvestvej, fordi det var sikre faciliteter med kontrol, støvfrihed, air
condition osv. det ville have været mere risikabelt at have udstyret på adressen på falkoner
allé. den oprindelige lejeaftale vedrørende sydvestvej var gennem en samarbejdspartner,
som var den egentlige lejer. i slutningen af 2003 fik selskabet en aftale med telia. kontakt-
personen var miriam carling. hun varetog telias interesser ved udleje af plads på sydvest-
vej. der blev underskrevet en kontrakt i 2003/04. selskabet købte nogle racks til udstyret af
telia, og telia udleverede to nye adgangskort til sydvestvej. adgangskortene krævede en
kode, men var ikke personlige. aftalen med telia blev opsagt ca. to år efter, nok i 2005. telia
forklarede opsigelsen med hans storebrors mellemværende med telia. selskabet indgik en
ny fremlejekontrakt med det amerikanske selskab, verizon, og blev på den måde på adres-
sen sydvestvej. selskabet havde tidligere haft en aftale med verizon, som dengang hed nci.
i slutningen af 2007 ville selskabet gerne have et eget rum, og de forhandlede med
”one2talk”, som i sommeren eller lidt senere i 2007 fremlejede plads til selskabet. i den for-
bindelse fik selskabet et nyt adgangskort fra telia. inden selskabet flyttede fra lokalet, var
der indbrud, og noget af selskabets udstyr blev stjålet.
                                                -9-
miriam carling har forklaret, at hun har været ansat hos telia siden 2001 som account ma-
nager med daglig kontakt med kunderne. lokalerne på sydvestvej består af en række rum,
hvor man kan leje plads hos telia til at sætte sit telekommunikationsudstyr op i. lejerne har
adgang med et adgangskort med en kode. adressen er ubemandet.
      hun fik første gang kendskab til bobby i 2003-2005. han repræsenterede et selskab,
som kan have været starman telecom a/s eller eventuelt starman aps. der blev indgået en
tidsbegrænset lejeaftale på et år. herefter blev aftalen opsagt, og selskabet lejede sig ind hos
verizon.
ronnie luckow har forklaret, at han var ansat i telia fra den 1. juli 2006 til sidste år som tek-
nikker. han stod for drift og vedligeholdelse af udstyr. han har ofte været på sydvestvej,
men han har også været på andre lokaliteter, for der er mange telia-sites i danmark.
      han mødte bobby elahi, da denne i slutningen af 2007 blev kunde hos telia og skulle
etableres på sydvestvej. han opfattede det sådan, at kunden var ”one2talk”, som bobby så
repræsenterede. udstyret havde stået i et rum og skulle flyttes med ny opsætning til et andet
rum. det var meget omfattende. bobby var selv til stede og udviste stor interesse for opsæt-
ningen.
jens ottosen-støtt har forklaret, at han er chefjurist hos telia. han fik kendskab til starman
telecom a/s i oktober/november 2007 i forbindelse med, at telia havde en sag med stg ltd.
stg ltd. havde i regi af mobivic aps indgået en aftale med och a/s, som han er bestyrel-
sesformand for. och a/s ejes ligeligt af telia, tdc og telenord. da stg ltd. ikke betalte,
skrev och a/s til adressen på falconer allé og fandt frem til starman telecom a/s på sam-
me adresse. aftalen mellem och a/s og stg ltd. var indgået af bobby elahi. der var også
indgået en aftale mellem telia og mobivic aps den 8. august 2006, som bobby elahi havde
underskrevet for mobivic aps.
      det var den skandinaviske direktør for verizon, som fortalte ham, at der har været
indbrud sydvestvej. det havde set ud som om, der har været anvendt et telia-kort til at
komme ind i bygningen, og at det var stg ltd.s kort, som var anvendt. stg ltd. var under
konkursbehandling i england på dette tidspunkt, og och a/s var kreditor i stg ltd. veri-
zon havde politianmeldt indbruddet, og telia havde meddelt bobehandleren i london, at
                                                - 10 -
der tilsyneladende var aktiver på adressen. indbruddet skete den 3. december 2007 klokken
21.50, hvor telia var gået i gang med et flytte udstyr til et lokale for ”one2talk”. den 6. de-
cember 2007 fik han at vide, at der var ved at blive indgået en lejeaftale mellem ”one2talk”
v/ bobby elahi og telia om at få lokaler på sydvestvej. han sagde, at den aftale skulle telia
ikke indgå. der var allerede udleveret en kontrakt, men den blev ikke returneret i under-
skrevet stand, og telia trådte derfor ud af aftalen.
parternes argumenter
stara naseem elahis advokat har gjort gældende, at hun erhvervede ejendomsretten til de
omtvistede aktiver i henhold til fakturaen af 10. maj 2007. det fremgår af fakturaen, at over-
dragelsen skulle berigtiges ved kontant betaling af 250.000 kr., og at købesummen skulle fi-
nansieres ved at belåne hendes ejendom beliggende tulipanvej 1, 2720 vanløse, hos denford
limited. det fremgår af kontoudskriften fra denford limited, at dette selskab den 10. juli
2010 udstedte en check på 500.000 kr. til stara naseem elahi. tilsvarende fremgår det af kon-
toudskriften fra starman telecom a/s’ bankkonto i danske bank, at selskabet den 12. juli
2007 modtog en check på 500.000 kr. det må efter bobby elahis forklaring lægges til grund,
at det var den samme check, som blev indsat på selskabets konto. dette understøttes af sel-
skabets elektroniske bogføring, som er bekræftet af revisor orla bentsen, og som viser, at be-
løbet er bogført som betaling for udstyret og som et lån til starman telecom a/s.
       stara naseem elahis advokat har videre gjort gældende, at aktiverne er identificeret
med den fornødne grad af sikkerhed. starman telecom a/s erhvervede i 2002 og 2005 de på-
gældende aktiver fra digitalk og css og opbevarede dem i telia danmarks ejendom på syd-
vestvej 100 i glostrup. både stara naseem elahi og starman telecom a/s var enige om, at
hun ved fakturaen af 10. maj 2007 erhvervede alt det driftsmateriel, som selskabet opbevare-
de i telias ejendom. dette er bekræftet af bobby elahi ved forklaringen om, hvorledes han i
forbindelse med overdragelsen fotograferede samtlige aktiver. fotografierne og fakturaerne
fra digitalk og css blev vedhæftet fakturaen af 10. maj 2007. henset til at parterne var enige
om, hvilke aktiver der blev overdraget og til, at aftalen i øvrigt omfattede alle selskabets ak-
tiver på sydvestvej 100 i glostrup, var aktiverne tilstrækkeligt identificerede. boet har i øv-
rigt under sagen erklæret sig enig i, at der er identitet mellem de aktiver, som starman tele-
com a/s købte hos digitalk og css, de aktiver, som bobby elahi har fotograferet, og de akti-
                                                 - 11 -
ver, som fremgår af registreringsforretningen af 16. juni 2008. forhold omkring starman te-
lecom a/s’ forbindelse til mobivic aps og stg international limited er ikke relevante for
identifikationen. tilsvarende har selskabets mellemværende med telia danmark heller ikke
betydning herfor.
boet har gjort gældende, at stara naseem elahi ikke har dokumenteret sin ejendomsret til de
pågældende aktiver. det er ikke dokumenteret, at checken på 500.000 kr. hidrørte fra stara
naseem elahi. såfremt skifteretten alligevel lægger til lægger til grund, at checken faktisk
hidrørte fra stara nassem elahi, er det under alle omstændigheder ikke dokumenteret, at be-
løbet udgjorde købesummen for de pågældende aktiver. stara naseem elahi har alene frem-
lagt enkelte udskrifter fra selskabets elektroniske bogføring udarbejdet af selskabets tidligere
revisor, orla bentsen. kurator har trods gentagne anmodninger til stara naseem elahi ikke
fået adgang til selskabets elektroniske bogføring, og det har derfor ikke været muligt at ef-
terprøve de fremlagte posteringer. det bør på den baggrund tillægges processuel skadevirk-
ning, at stara naseem elahi har undladt at udlevere selskabets bogføring.
       selvom skifteretten måtte finde det bevist, at stara naseem elahi har foretaget en beta-
ling til starman telecom a/s med henblik på erhvervelse af selskabets aktiver, så er aktiver-
ne på det påståede overdragelsestidspunkt ikke identificeret med den fornødne grad af sik-
kerhed til at håndhæve en ejendomsret overfor boet. der påhviler stara naseem elahi en
skærpet bevisbyrde i forhold til at identificere aktiverne, idet hun på tidspunktet for den på-
ståede overdragelse både var eneaktionær og direktør for starman telecom a/s, og idet der
var sammenblanding af aktiviteterne i starman telecom a/s, stg international limited og
mobivic aps. fakturaen af 10. maj 2007 identificerer ikke de enkelte aktiver med serie- eller
produktionsnumre, og det er derfor ikke muligt at identificere de pågældende aktiver præ-
cist. bobby elahis optagelse af fotos m.v. kan ikke tillægges betydning, og de pågældende fo-
tos identificerede i øvrigt heller ikke nøjagtigt de omhandlede aktiver. starman telecom a/s
havde ikke et anlægskartotek over selskabets aktiver, hvorfor det er uvist præcist, hvilke ak-
tiver der befandt sig på selskabets forskellige adresser. dette understøttes også af, at der un-
der skats kontrolbesøg hos mobivic aps på falkoner allé også blev fundet it-udstyr. stara
naseem elahi må selv bære ansvaret for, at hun ikke har sikret sig korrekt identifikation.
                                                - 12 -
skifterettens afgørelse
i henhold til fakturaen af 10. maj 2007 udgjorde købesummen for de oplistede aktiver 250.000
kr., som skulle tilvejebringes ved et privat lån hos denford limited og betales til selskabets
bankkonto i danske bank. det er ubestridt, at denford limited udstedte en check på 500.000
kr. til stara naseem elahi. henset til bobby elahis forklaring om indbetalingen og til, at der
to dage senere blev indbetalt en check på netop 500.000 kr. på starman telecom a/s’ bank-
konto, finder retten det sandsynliggjort, at den pågældende check hidrørte fra stara naseem
elahi.
        uanset at stara naseem elahi ikke har udleveret selskabets bogføring til kurator, finder
skifteretten det også efter bevisførelsen sandsynliggjort, at stara naseem elahi med sin ind-
betaling ønskede at opnå ejerskab til de aktiver, som var opregnet i fakturaen af 10. maj 2007.
skifteretten lægger i denne forbindelse vægt på revisor orla bentsens skriftlige redegørelse
og på, at det af de fremlagte posteringer fra den elektroniske bogføring fremgår, at købe-
summen på 250.000 kr. i første omgang blev berigtiget ved modregning på stara naseem
elahis mellemregning med selskabet.
        imidlertid var stara naseem elahi på handelstidspunktet eneaktionær og direktør i
starman telecom a/s, og der må som sådan påhvile hende en skærpet bevisbyrde for ejer-
forholdet. det er ubestridt, at fakturaen af 10. maj 2007 ikke identificerer de enkelte aktiver
med anvendelse af serie- eller produktionsnummer. uanset bobby elahis forklaring finder
skifteretten det efter det foreliggende ikke bevist, at fakturaen af 10. maj 2007 var vedlagt bi-
lag i form af fotografier og fakturaer, ligesom det ikke er dokumenteret, hvornår fotografier-
ne er taget. dette understøttes af, at stara naseem elahi ikke tidligere har gjort gældende, at
fakturaen var vedlagt bilag, og at det heller ikke fremgår af selve aftalen, at den var vedlagt
bilag. skifteretten finder det heller ikke godtgjort, at de aktiver, som er omtalt i fakturaen af
10. maj 2007, udgjorde alle selskabets aktiver i telias ejendom på sydvestvej 100 i glostrup.
skifteretten har i den forbindelse lagt vægt på, at kurator den 16. juni 2008 foranstaltede en
registreringsforretning af boets aktiver på adressen, hvor der blandt andet blev registreret tre
servere af mærket ibm mod de to angivne i fakturaen af 10. maj 2007. tilsvarende blev der
registreret syv servere af mærket compaq, mens fakturaen alene omtaler én server af mær-
ket compaq. endvidere blev der registreret én harddisk og én skærm, mens der i fakturaen
omtales 15 computere. allerede på denne baggrund finder skifteretten ikke, at stara naseem
                                                 - 13 -
elahi har dokumenteret sit separatistkrav med den fornødne grad af sikkerhed, hvorfor hun
ikke kan kræve de pågældende aktiver udleveret af konkursboet.
      stara naseem elahi skal som følge heraf betale sagsomkostninger til starman telecom
a/s under konkurs. omkostningerne er blandt andet fastsat under hensyn til sagens resultat
og den medgåede tid, herunder at sagen er hovedforhandlet over en dag. stara naseem elahi
skal betale 20.000 kr. til dækning af starman telecom a/s under konkurs’ udgift til advokat.
                                        thi kendes for ret:
starman telecom a/s under konkurs frifindes.
i sagsomkostninger skal stara naseem elahi inden 14 dage betale 20.000 kr. til starman tele-
com a/s under konkurs. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                         jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den 23. juli 2010


text:
                              højesterets dom
                          afsagt onsdag den 4. februar 2015
sag 189/2013
(2. afdeling)
roche innovation center copenhagen a/s (tidligere santaris pharma a/s)
(advokat lise høy falsner)
mod
a
(advokat henrik mansfeldt witt)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 5. juli 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, poul dahl
jensen, hanne schmidt og lars apostoli.
påstande mv.
appellanten, roche innovation center copenhagen a/s, har påstået frifindelse.
indstævnte, a, har nedlagt påstand om, at roche innovation center copenhagen a/s til hende
skal betale 296.000 kr., subsidiært et mindre beløb, med tillæg af procesrente fra sagens an-
læg.
efter sø- og handelsrettens dom i sagen har roche innovation center copenhagen a/s betalt
84.000 kr. til a svarende til hendes krav på løn i opsigelsesperioden, idet selskabet har aner-
kendt, at retten til at bortvise hende er fortabt som følge af passivitet.
påstandsbeløbet svarer til otte måneders løn à 37.000 kr. og er sammensat af as krav på godt-
gørelse for overtrædelse af ligebehandlingslovens § 9, jf. § 16, godtgørelse i medfør af funkti-
onærlovens § 2 b og godtgørelse for tort, jf. erstatningsansvarslovens § 26.
                                               - 2 -
anbringender
roche innovation center copenhagen a/s (ricc) har anført, at a ikke har krav på godtgø-
relse hverken efter reglerne i ligebehandlingslovens § 16, funktionærlovens § 2 b eller erstat-
ningsansvarslovens § 26 og har til støtte herfor navnlig anført følgende:
godtgørelse efter ligebehandlingslovens § 16 forudsætter, at a blev afskediget i strid med
ligebehandlingslovens § 9 om forbud mod afskedigelse på grund af barsel mv. hun var på
barsel, da afskedigelsen fandt sted, og det påhviler derfor ricc at godtgøre, at afskedigelsen
ikke er begrundet i hendes barsel. denne bevisbyrde har ricc løftet.
som det fremgår af forklaringerne og de fremlagte dokumenter, var virksomhedens eksistens
truet i efteråret 2008, og drastiske nedskæringer i virksomhedens udgiftsniveau var nødven-
dige for at sikre dens overlevelse. det var derfor påkrævet at gennemføre en afskedigelses-
runde med opsigelse af ca. 40 % af medarbejderne. virksomhedens strategi blev ændret, såle-
des at man holdt fokus på sine kerneområder og skar alle øvrige aktiviteter bort. ricc fulgte
reglerne i varslingsloven i forbindelse med den kollektive afskedigelse.
udvælgelsen af de medarbejdere, der bedst kunne undværes og derfor skulle afskediges, fore-
gik efter strengt saglige kriterier under hensyn til virksomhedens nye strategi og til medarbej-
dernes faglige kvalifikationer. det svækkede ikke as muligheder for at undgå afskedigelse, at
hun var på barsel – tværtimod forøgede dette forhold bestræbelserne på at undgå afskedigelse
af netop hende, fordi hun dermed hørte til den gruppe af medarbejdere, som virksomheden i
særlig grad ønskede at tage hensyn til.
as arbejde og ph.d.-projekt var ikke omfattet af de aktiviteter, som virksomheden havde fokus
på efter omlægningen af strategien. efter afskedigelsen af hende er der således heller ingen
andre, der har været beskæftiget med udvikling af rna-micromimics, som var hendes om-
råde.
i forskningsafdelingen skulle der afskediges 25 medarbejdere som led i strategiomlægningen
og afskedigelsesrunden, heraf fem ud af 13 i microrna-gruppen, som sakari kauppinen var
leder af. det er dokumenteret, at de tilbageværende ansatte i afdelingen alle havde bedre fag-
lige kvalifikationer end a med henblik på de arbejdsopgaver, der var i fokus efter strategi-
omlægningen. det gælder også for c, der i modsætning til a havde en ph.d.-grad og tillige
var en nøgleperson vedrørende en opfindelse, som ricc havde søgt patent på. muligheden
                                                 - 3 -
for omplacering af a blev overvejet, men det var ikke muligt at afværge afskedigelsen af
hende på den måde. det følger ikke af ligebehandlingsloven, at en arbejdsgiver er forpligtet til
at afskedige en person, der fagligt er bedre kvalificeret til løsning af de tilbageværende opga-
ver i virksomheden, for at undgå afskedigelse af en medarbejder på barsel.
sø- og handelsrettens formodning om, at der for ricc næsten ikke var nogen udgifter for-
bundet med ansættelsen af a, fordi hun var erhvervs-ph.d., er forkert. det fremgår også af
troels kochs forklaring. der var heller ikke mulighed for ændring af hendes ph.d.-projekt
med henblik på tilpasning til de arbejdsområder, der var i fokus efter strategiændringen i
ricc.
godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b er udelukket, selv om ricc nu under ankesagen har
erkendt, at selskabet har fortabt retten til at bortvise a på grund af passivitet. dette ændrer
ikke på, at a i væsentlig grad havde misligholdt sine forpligtelser, og at der derfor var sagligt
grundlag for at bortvise hende.
der er tale om grove overtrædelser af loyalitetsforpligtelsen ved videregivelse af fortrolige
oplysninger til samleveren b, der drev konkurrerende virksomhed, og ved illoyal omtale af
ledelsen i ricc. dette fremgår af hendes mailkorrespondance med b.
under alle omstændigheder er godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b udelukket, da bortvis-
ningen skete på et tidspunkt, hvor a allerede var opsagt med en saglig begrundelse.
godtgørelse for tort, jf. erstatningsansvarslovens § 26, er der heller ikke grundlag for. ricc
har hverken overtrådt straffelovens § 263 om brud på brevhemmeligheden eller reglerne i per-
sondataloven i forbindelse med gennemgangen af as mailkonto. der foreligger derfor ikke en
retsstridig krænkelse, som kan begrunde godtgørelse for tort.
gennemgangen af mails var sagligt begrundet som følge af mistanken om, at forretnings-
hemmeligheder var givet videre til den konkurrerende virksomhed, som blev drevet af as
samlever b.
fremgangsmåden ved gennemgangen af mailkorrespondancen kan heller ikke give anledning
til kritik. det fremgår direkte af ansættelsesaftalen, at al korrespondance, der afvikles gennem
selskabets system, tilhører selskabet, og at selskabet derfor også kan gøre sig bekendt med
                                               - 4 -
indholdet. i ansættelsesaftalens punkt 5.3 findes en anvisning på, hvordan medarbejderen kan
markere eventuel privat kommunikation i meddelelsesfeltet, og ingen del af as mailkorre-
spondance var markeret på denne måde. hertil kommer, at der var tale om en målrettet gen-
nemgang af mails alene med henblik på at undersøge, om der var blevet videregivet fortrolige
oplysninger, og at gennemgangen blev foretaget af en snæver kreds af medarbejdere, som
havde underskrevet en fortrolighedserklæring. ricc har således sikret sig, at hensynet til be-
skyttelse af as interesser blev tilgodeset i videst muligt omfang.
a har modtaget kopi af materialet, og den efterfølgende ophævelse af tavshedspligten i hen-
hold til fortrolighedserklæringen, som de berørte medarbejdere havde underskrevet, er alene
sket, for at de kan besvare spørgsmål i forbindelse med retssagen.
a har til støtte for sine godtgørelseskrav navnlig anført følgende:
kravet om godtgørelse efter ligebehandlingslovens § 16 er begrundet med, at ricc ikke har
afkræftet formodningen for, at afskedigelsen af hende helt eller delvist skyldtes hendes barsel
– og dermed var i strid med ligebehandlingslovens § 9. når ricc hævder, at hendes barsel
var uden betydningen for beslutningen om at afskedige hende, påhviler bevisbyrden ricc, jf.
§ 16, stk. 4, og denne bevisbyrde har selskabet ikke løftet.
efter beslutningen den 30. oktober 2008 om reduktion af medarbejderstaben med 40 % gik
der kun en uge, inden ricc den 6. november opsagde a, og der blev ikke inden afskedigel-
sen gennemført nogen samtale med hende. sakari kauppinen fik kun et døgn til at udpege de
fem medarbejdere, som han bedst kunne undvære, og hans indstilling blev fulgt. det blev der-
for reelt ikke undersøgt, om det kunne lade sig gøre at omplacere hende med henblik på at
undgå en afskedigelse.
det er også bemærkelsesværdigt, at af de 25 medarbejdere, der blev afskediget i forsknings-
afdelingen, var de fem enten gravide eller på barsel, og virksomheden har efterfølgende gen-
ansat den ene og truffet aftale om godtgørelse med to af de andre.
a var kvalificeret til at løse arbejdsopgaver i ricc – også efter omlægningen af virksomhe-
dens strategi. hun havde længere anciennitet end flere af de tilbageværende, herunder c, der
ikke havde bedre forudsætninger end hende for at arbejde med de opgaver, der nu var i fokus.
                                               - 5 -
at as ph.d.-projekt angik et andet område, var ikke noget reelt problem, eftersom der kunne
foretages en tilpasning af projektet efter behov.
netop fordi a var erhvervs-ph.d., var virksomhedens besparelse ved at afskedige hende ube-
tydelig. det modsiger en antagelse om, at et ønske om størst mulig omkostningsreduktion var
afgørende for valget af medarbejdere, der skulle afskediges.
as løn var på 37.000 kr. om måneden, og en godtgørelse på 296.000 kr. svarer således til 8
måneders løn, hvilket er passende, da hun på fratrædelsestidspunktet ville have været ansat i 1
år og 11 måneder og fik afbrudt sin ph.d. som følge af afskedigelsen. hvis godtgørelsen for
overtrædelse af ligebehandlingsloven skal være mindre, vil der inden for rammen af på-
standsbeløbet være plads til godtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2 b og/eller erstat-
ningsansvarslovens § 26.
godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b må være konsekvensen af den uberettigede bortvis-
ning af hende. under ankesagen har ricc nu erkendt, at bortvisningen var uberettiget som
følge af passivitet, men selskabet fastholder, at betingelserne for bortvisning ellers var op-
fyldt. det var de imidlertid ikke.
a har ikke overtrådt sin loyalitetsforpligtelse over for ricc – hverken ved at afsløre forret-
ningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger over for en konkurrent eller på anden
måde. skønserklæringerne og syns- og skønsmændenes forklaringer for sø- og handelsretten
viste, at bs ansøgning om patent på opfindelsen af blockmir ikke var baseret på oplysninger
fra ricc. ricc havde slet ikke viden, som var relevant for ham og hans virksomhed. det var
lige omvendt, idet han havde viden og patentrettigheder, som ricc ønskede at tilegne sig,
hvilket også var formålet med retssagen mod ham og hans selskaber. ricc tabte disse retssa-
ger ved sø- og handelsrettens dom af 5. juli 2013 og ankede ikke dommen i forhold til disse
parter.
mailkorrespondancen mellem a og b er formuleret ud fra en forudsætning om, at der er tale
om privat korrespondance om hverdagsoplevelser samt personlige og faglige frustrationer mv.
mellem personer, der lever i et fast samlivsforhold, og at indholdet derfor ikke går videre til
andre. det svarer til en privat samtale mellem ægtefæller, og der kan derfor ikke stilles krav
om samme forsigtighed ved formuleringen, som hvis adressaten var en fremmed. det er helt
naturligt, at korrespondancen også omfatter faglige forhold, bl.a. fordi begge arbejder med det
                                                - 6 -
samme fagområde, men ingen af de faglige oplysninger har karakter af forretningshemmelig-
heder.
a har aldrig lagt skjul på sit forhold til b, og hun har oplyst om hans arbejde, herunder om
hans opfindelse af blockmir. hun har således forklaret om blockmir i mødet den 29. novem-
ber 2007, hvor hun også præsenterede de foreløbige resultater af sin egen forskning i rna-
micromimics. bs patentansøgninger vedrørende blockmir og hans aktiviteter i selskabet x-
firma aps, der tilhørte ham, var derfor kendt af ricc allerede i 2007. det fremgår endvidere
af korrespondancen mellem ham og riccs forskningschef troels koch fra december 2007 og
januar 2008, at b ønskede at indlede et samarbejde om udnyttelse af teknologien med ricc.
på keystone-konferencen i foråret 2008 deltog såvel b som flere af as kolleger fra ricc. de
deltog også i fælles middag og udvekslede synspunkter om de faglige temaer. derfor er det
svært at forstå, når ricc nu anser det for et problem, at a har omtalt faglige forhold i sin pri-
vate mailkorrespondance med sin mand.
bortvisningen af a var således ikke rimeligt begrundet i hendes forhold, og de omtalte for-
hold udgjorde end ikke et rimeligt grundlag for en opsigelse af hende. derfor har hun krav på
en godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b på ikke under en måneds løn.
godtgørelse for tort, jf. erstatningsansvarslovens § 26, har a krav på, fordi ricc har begået
en strafbar fredskrænkelse, jf. straffelovens § 263, ved brud på brevhemmeligheden. denne
fredskrænkelse fandt sted, da ricc åbnede og gennemlæste hendes private mailkorrespon-
dance med hendes samlever b. det var også retsstridigt efter reglerne i persondataloven, der
ikke giver hjemmel til gennemlæsning af private mails uden samtykke, og der forelå ikke no-
get samtykke fra a.
bestemmelsen i ansættelsesaftalens punkt 5.3 kan ikke fortolkes som et samtykke til gennem-
gang af privat mailkorrespondance – heller ikke i de tilfælde, hvor medarbejderen ikke har
markeret korrespondancen som privat i meddelelsesfeltet.
gennemgangen af korrespondancen har vist, at der ikke var grundlag for mistanke om mis-
brug ved videregivelse af fortrolige oplysninger, og det betyder, at gennemgangen af den pri-
vate korrespondance har fundet sted uden rimelig grund. hertil kommer, at ricc har over-
trådt de formelle regler om fremgangsmåden, som følger af persondataloven, herunder reg-
                                               - 7 -
lerne om underretningspligt, jf. § 29. gennemgangen af de private mails blev foretaget af en
begrænset kreds af personer, som underskrev en fortrolighedserklæring, men dette fortrolig-
hedsløfte har ricc efterfølgende ophævet uden grund.
endelig har a gjort gældende, at sø- og handelsrettens afgørelse om sagsomkostninger bør
ændres, således at der tilkendes hende et betydeligt større sagsomkostningsbeløb.
supplerende sagsfremstilling
ansættelsesaftalen indgået den 30. marts 2007 mellem a og det daværende santaris pharma
a/s (santaris) er i uddrag gengivet i sø- og handelsrettens dom. aftalens pkt. 5.3 lyder i sin
helhed således:
       ”korrespondance og anden kommunikation, der afvikles fra selskabets elektroniske
       kommunikations- og postsystemer, betragtes som skreven korrespondance, der tilhører
       selskabet, og som selskabet derfor kan gøre sig bekendt med og disponere over som
       anden korrespondance til og fra selskabet. i det omfang medarbejderen måtte ønske at
       anvende virksomhedens it-system til privat kommunikation (under forudsætning af at
       dette ikke overskrider dansk lov), bør medarbejderen udtrykkeligt markere dette i det
       meddelelsesfelt, der anvendes ved afsendelse og lagring m.v. sådan kommunikation har.
       selskabet kun adgang til som led i den almindelige driftsovervågning, herunder ved den
       lejlighedsvise kontrol af systembelastning m.v. til og fra den enkelte medarbejders ar-
       bejdsplads.”
  der er i sagen fremlagt en mailkorrespondance fra januar 2008 mellem troels koch og b
  om afholdelse af et møde om samarbejde om udnyttelse af blockmir-teknologien.
  i troels kochs mail af 3. januar 2008 til b er der således bl.a. anført følgende:
       ”…
       subject: møde den 17. januar kl. 10
       b,
       vi holder indtil videre fast i mødedatoen, med det forbehold vi tidligere har talt om.
       indledningsvis vil vi bede dig om at præsentere x-firma og din ip. vi kan dernæst dis-
       kutere mulige samarbejder.
       vi vil gerne forberede os til mødet, og jeg vil derfor bede dig om at fremsende dine of-
       fentliggjorte patenter elektronisk inden vi mødes (el. evt. numrene på dem).
       på forhånd tak.
       best regards
                                               - 8 -
      troels koch
      …”
i bs svarmail af samme dato hedder det bl.a.:
      ”…
      kære troels
      hele grundlaget for firmaet er ip og en formodning om at den videnskabelige udvikling
      vil vise relevansen af at blokere specifikke microrna-mrna interaktioner. så vi skal
      klart tale en del ip, og hvad jeg har indleveret af ansøgninger på. andres ip er bestemt
      også relevant.
      men selve ansøgningerne er endnu ikke offentliggjorte. hvis i ønsker at se den første
      ansøgning, kan vi enten lave en hemmeligholdelsesaftale eller fremskynde publicerin-
      gen af ansøgningen. jeg har i forvejen overvejet sidste mulighed.
      jeg vedhæfter to artikler, som demonstrerer blockmir princippet. arbejdet fra harvard
      er også omtalt her:
      [link]
      de taler tilsyneladende med investorer om at få teknologien i spil og mon ikke de også
      taler med alnylam/regulus.
      ser frem til mødet.
      mvh
      b
      …”
af troels kochs svarmail af 15. januar 2008 fremgår bl.a.:
      ”…
      b,
      jeg har prøvet at ringe til dig men uden held.
      vi bliver desværre nød til at udsætte mødet på torsdag grundet det, som jeg har anført
      tidligere. jeg vil prøve at få arrangeret et nyt møde asap.
      mvh troels
      …”
der er for højesteret desuden fremlagt en mailkorrespondance i santaris foranlediget af bs
mail af 3. januar 2008, som den 4. januar 2008 blev videresendt af troels koch til maja
bojko.
                                               - 9 -
i maja bojkos mail samme dag til niels abrahamsen, med troels koch og sakari kauppinen
cc, hedder det bl.a.:
       ”subject: fw: møde den 17. januar kl. 10.
       kære niels,
       som du ser, er der lagt op til et møde vedr. blockmir.
       troels vil dog lige høre, hvornår patentet publicerer. hvis det bliver over 3 mdr., kan vi
       selv indlevere ansøgning på vore ideer vedr. blockmir, hvis ikke, kan vi jo vente til an-
       søgningen publiceres, så kan vi bedømme teknologien uden at være bundet af cda.
       som du måske ved er/var? b også patent agent hos pvp.
       mvh
       maja
       …”
i forlængelse heraf skrev sakari kauppinen den 20. januar 2008 til maja bojko og niels
abrahamsen, med troels koch og henrik ørum cc, bl.a.:
       ”…
       hej med jer,
       jeg har fået at vide, at b’s blockmir patent først publicerer til maj, hvilket vil give os tid
       til at bedømme hans ansøgning. vi vil også kunne generere pop for brug af lna-
       blockmir til inhibering af hcv replikation inden maj og indlevere en ansøgning på vore
       designs.
       se ydermere vedlagt kopi af artikel fra rnainews, som omhandler x-firma samt b’s
       ip.
       mvh sakari
       …”
af en rapport udarbejdet i november 2008 af direktionen i santaris fremgår følgende om af-
skedigelserne i virksomheden:
       ”hr
       as discussed at the october board meeting the company has been forced to reduce the
       workforce due to the last months’ negative developments in the financial markets.
       the process started on monday november 3 2008 at a staff meeting where the implica-
       tions of the new strategy were outlined to the staff. as required by danish law in a situ-
       ation where a large part of the workforce is expected to be made redundant, representa-
       tives from management met with representatives of the employees to negotiate. the ne-
       gotiations were very constructive and resulted in a mutual understanding of the need of
       the new strategy, the process for informing the dismissals to the employees and the
       terms to be offered.
                                              - 10 -
       on november 6 2008, the affected employees received their notice of termination. indi-
       vidual meetings were held with all employees and information of their future employ-
       ment or dismissal was given. despite the very serious situation for the company and the
       employees, the process went as smoothly as possible and most employees reacted to
       their termination in a constructive manner (except for a few who have brought in their
       unions to assist in making claims related to their dismissal). in total 42 employees were
       made redundant (app. 35% of corporate staff, app. 40% of research staff and app. 70%
       of product development staff). it goes without saying that the reactions were very emo-
       tional and strong and the support given by colle[agues] and our external consultants
       were appreciated.”
i en sammenfatning af oplysninger, som santaris havde udarbejdet i medfør af § 6 i lov om
varsling m.v. i forbindelse med afskedigelser af større omfang, hedder det om de påtænkte
kriterier for udvælgelsen af de medarbejdere, som virksomheden skulle afskedige, bl.a.:
        ”3.0 påtænkte kriterier
       3.1. som udgangspunkt påtænker santaris pharma a/s at foretage afskedigelserne ud
       fra et kvalifikationskriterium, således at de medarbejdere, der forbliver ansat, er de, der
       vurderes at have de bedste kvalifikationer/kompetencer til at imødegå virksomhedens
       fremtidige udfordringer.”
i et referat fra forhandlingsmøder den 3. og 4. november 2008 mellem repræsentanter fra
santaris’ ledelse og det af medarbejderne nedsatte forhandlingsudvalg er der om medarbej-
dernes ønsker til opsigelsesbetingelserne bl.a. anført følgende:
       ”der er nogle grupper som der skal tages særlige hensyn til:
       - medarbejdere på barsel (som er beskyttet af ligebehandlingsloven)
       …”
i advokat finn schwarz’ brev af 27. februar 2009 til as advokat, thomas torré-christiansen,
hvorved hun bortvises, hedder det om begrundelsen bl.a.:
       ”bortvisningen er begrundet i, at deres klient har videregivet specifikke – fortrolige –
       informationer fra santaris pharma a/s til b, hvilket bl.a. konkret har medført, at b har
       foretaget ændringer af sine patentansøgninger i konkurrence med min klients arbejde
       inden for samme område.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaringer af henrik tiedebøhl og niels abrahamsen
og supplerende forklaringer af troels koch og sakari kauppinen.
                                               - 11 -
troels koch, har forklaret bl.a., at det var 42, og ikke som anført i sø- og handelsrettens dom
40 ansatte, der blev opsagt.
virksomheden befandt sig i en vanskelig situation i efteråret 2008. det var lige efter finans-
krisens udbrud, og de kunne se, at de ikke kunne videreføre virksomheden som hidtil. selska-
bet havde et for stort kapitalforbrug, og samtidig kunne de se, at kapitalgrundlaget faldt fra
hinanden. virksomhedens eksistens var truet. de blev tvunget til at spare voldsomt i deres
udgifter. forholdene bevirkede, at selskabets administrerende direktør i oktober måned ind-
kaldte ledelsen til et strategi-/krisemøde, hvor de gennemgik alle selskabets aktiviteter. det
var klart, at fokusområdet vedrørende onkologi ikke kunne videreføres. alt arbejde vedrø-
rende onkologi blev skåret bort. det var primært de prækliniske og kliniske forsøg, som var
meget omkostningstunge. det blev besluttet, at det måtte afvikles. det blev tillige besluttet, at
fokus fremover skulle være på det metabolske område, idet de vurderede, at der her hurtigt
ville komme kliniske resultater, som kunne løfte værdien af selskabet. de var nødsaget til at
skære dybt, hvis virksomheden skulle reddes. strategien vedrørte hele virksomheden. de om-
definerede og specificerede deres fokusområde, som var det metabolske sygdomsområde. alt
der ikke vedrørte dette område blev skåret bort. det er naturligt i relation til en kriseplan, at
alt, hvad der ikke er direkte værdiskabende eller relaterer sig til et nyt fokusområde, bliver
skåret bort. det nye fokusområde skulle hurtigst muligt flyttes ind i den kliniske udvikling.
ved at have fokus på det nye område kunne de langt hurtigere og billigere få kliniske data,
der var værdiskabende for virksomheden. arbejdet med miravirsen fortsatte dog. på strategi-
mødet i slutningen af oktober blev det besluttet, at de enkelte divisioner skulle skære et be-
stemt antal ansatte i hver afdeling. troels koch var chef i reasearchafdelingen. han fik at
vide, hvor mange medarbejdere hans division skulle beskæres med i alt. hans division bestod
af fire afdelinger. det antal medarbejdere, som hans division skulle beskæres med, delte han
ligeligt pro rata ud i de enkelte afdelinger. det bevirkede, at mikrorna-gruppen, hvor sakari
kauppinen var leder, skulle beskæres med fem medarbejdere. han indkaldte direktørerne fra
de fire afdelinger og orienterede dem om den ulykkelige situation, som virksomheden befandt
sig i, og samtidig oplyste han, hvor mange medarbejdere, der skulle indstilles til afskedigelse.
herefter var det afdelingschefernes opgave at beslutte, hvilke konkrete personer der skulle
afskediges. beslutningen skulle træffes hurtigt, så de fire afdelingsdirektører holdt et møde
den efterfølgende dag om morgenen med troels koch. det var en ubehagelig situation for
alle. afdelingsdirektørerne kom med deres indstillinger om hvem, der skulle afskediges. del-
tagerne i mødet udfærdigede i fællesskab på baggrund af afdelingsdirektørernes indstilling en
                                              - 12 -
endelig indstilling til ledelsen. han husker ikke, at der var tilfælde, hvor de ikke fulgte afde-
lingsledelsens indstilling. det blev indskærpet, at der skulle tages specielt hensyn til medar-
bejdere, der var særligt beskyttede. hvis det var muligt, skulle de undgå at afskedige medar-
bejdere, der var særligt beskyttede.
i gruppen af særligt beskyttede medarbejdere var a, der var på barsel. de undersøgte mulig-
heden for at omplacere a, men der var efter hans opfattelse utvivlsomt ikke en anden stilling,
som a kunne have varetaget. heller ikke hvis de havde afskediget en anden medarbejder i
stedet for a. hvis det havde været muligt, havde de gjort det.
det var ikke næsten omkostningsneutralt at have a ansat. en medarbejder kostede santaris
mellem 1-1,2 mio. kr. om året. dette beløb oversteg utvivlsomt den kompensation, de modtog
fra københavns universitet i relation til as ansættelse. totalomkostningen ved at have a an-
sat var den samme som ved andre medarbejdere, men de fik et lille tilskud.
angående bortvisningen af a havde sakari kauppinen over for ham givet udtryk for, at b
og/eller x-firma var en konkurrent. det havde han givet udtryk for ved adskillige lejligheder,
herunder straks ved offentliggørelsen af x-firma. det betød rigtigt meget for sakari kauppi-
nen, fordi han også havde a i sin gruppe. det skabte en problemstilling i hans gruppe, som de
skulle forholde sig til. sakari kauppinen havde givet meget tydeligt udtryk for dette.
han fik først kendskab til de i sagen fremlagte mails ved sagens behandling i sø- og handels-
retten. han så dem i forbindelse med et processkrift. han havde ikke set de fremlagte mails
tidligere.
sakari kauppinen har supplerende forklaret bl.a., at santaris i efteråret 2008 var i krise. virk-
somheden kom i en situation, hvor de skulle masseafskedige medarbejdere. 40 % af virksom-
hedens ansatte skulle afskediges. hele virksomhedens drift blev refokuseret, således at samt-
lige projekter, som havde til formål at udvikle lna til behandling af kræftsygdomme, blev
skåret væk. driften blev refokuseret på metaboliske sygdomme, navnlig kolesterol-sænkende
lægemidler og midler mod smitsom leverbetændelse, hepatitis c. det var en strategi, der
gjaldt for hele virksomheden. for hans afdeling betød den ændrede strategi, at cancerprojek-
terne og as erhvervs ph.d-projekt blev skåret væk. as projekt lå ikke inden for virksomhe-
dens kerneområde. as projekt havde en modsat tilgang til terapeutisk manipulation af mi-
krorna, end hvad der var santaris fokusområde. ved en anden tilgang skal forstås, at de hos
                                              - 13 -
santaris var fokuseret på at hæmme microrna ved hjælp af enkeltstrengede lna molekyler,
hvorimod as projekt havde til hensigt at erstatte eller opregulere microrna aktivitet. denne
tilgang er baseret på dobbeltstrengede molekyler. santaris har ikke ham bekendt efterfølgende
anvendt as tilgang.
han fik udmeldt, at han skulle indstille fem medarbejdere til afskedigelse. samtlige indstillin-
ger om afskedigelser blev drøftet på et møde med troels koch og de andre afdelingsdirektø-
rer i researchafdelingen. indstillingerne var baseret på virksomhedens refokuserede forret-
ningsplan. bolette wildt, der ikke deltog i mødet, havde forinden tilkendegivet, at der kunne
være et potentielt problem i forhold til medarbejdere på barsel. de undersøgte, om der var
mulighed for at undgå at afskedige a. konklusionen var, at de var nødt til at afskedige hende.
det blev ikke betragtet som negativt, at hun havde været på barsel. de lagde – og var nødsa-
get til at lægge – vægt på den strategi, som firmaets topledelse havde lagt til grund for santa-
ris fremtid og for fyringsrunden. på daværende tidspunkt var det uvist, hvorvidt virksomheden
ville eksistere et halvt år ud i fremtiden. det var efter deres overbevisning ikke muligt at om-
placere a til en anden stilling i afdelingen. hun kunne efter hans opfattelse f.eks. ikke have
overtaget cs stilling. c havde en ph.d. grad og havde kørt et vigtigt udviklingsprogram, som
også resulterede i en patentansøgning inden for virksomhedens lnaplatform. det var en vi-
dereudvikling af platformen. c var en nøgleperson til at køre udviklingsprogrammet og står
tillige som hovedopfinder på patentet. a kunne efter hans overbevisning heller ikke have væ-
ret omplaceret til en anden stilling i gruppen, idet alle havde igangværende projekter. de
medarbejdere, der blev i afdelingen, havde nogle specifikke kompetencer, som ikke kunne
erstattes. i øvrigt kan der stilles spørgsmålstegn ved, om det er hensigtsmæssigt at omplacere
en person, der er midt i en ph.d.-uddannelse. det var helt afgørende ved vurderingen af, hvem
der skulle afskediges, at se på virksomhedens kerneforretning og de kompetencer, der skulle
bruges til at køre kerneforretningen videre. i deres afdeling var der navnlig tre opgaver, som
for det første var at støtte miravirsen-lægemiddelprogrammet, som var virksomhedens ho-
vedprogram på daværende tidspunkt, for det andet at færdigudvikle tiny lnaplatformen,
og for det tredje at stå for bioinformatik for hele researchafdelingen. as projekt lå ikke inden-
for nogen af disse områder.
det er ikke korrekt, at det irriterende ham, at a skulle på barsel. han mener ikke, at han har
diskrimineret a, fordi hun var på barsel. da a blev afskediget, var der relativt kort tid, til hun
skulle være vendt tilbage til virksomheden. der var tale om uger.
                                               - 14 -
de mails, der er fremlagt i sagen vedrørende thomas thum, indeholder efter hans opfattelse
klart konkurrencefølsomme oplysninger. der var tillige i andet af det i sagen fremlagte mate-
riale oplysninger, som var konkurrencefølsomme, herunder mailen af 25. februar 2008, hvori
der var informationer om eric ohlsson. eric ohlsson er videnskabelig medstifter af et ameri-
kansk biotekfirma ved navn miragen therapeutics, som er beliggende i colorado. miragen
theapeutics henvendte sig i løbet af 2008 til santaris med henblik på at få en licens til at an-
vende lna teknologi i deres lægemidler. konkurrencefølsomheden bestod i, at a oplyste, at
santaris ville starte et samarbejde med eric ohlsson med henblik på at etablere en alliance.
han kan ikke ud fra mailen læse, om der er tale om et akademisk eller et kommercielt samar-
bejde. efter hans opfattelse var der ikke tale om kommercielle aktiviteter på daværende tids-
punkt. det er i princippet også underordnet, da det drejede sig om lnamodificerede mole-
kyler. c kunne heller ikke starte et akademisk eller kommercielt samarbejde. hun kunne ind-
stille til et samarbejde og få ansvar for det. samtlige videnskabelige samarbejder, der blev
indgået mellem santaris og en anden partner, skulle godkendes af forskningsledelsen og ip-
afdelingen. a måtte naturligvis ikke give sådanne oplysninger til b, der var en konkurrent.
akademiske samarbejdsprojekter hos santaris er i øvrigt også fortrolige, da de f.eks. kan in-
deholde oplysninger om videreudvikling af santaris’ platform.
det er illoyalt, når a i en mail af 12. november 2007 til b refererer fra et internt møde i santa-
ris, hvor hun havde fremlagt ideen bag bs patentansøgning og opfindelse. på mødet havde de
drøftet deres beslutning om, at det ikke var en opfindelse, som de var interesseret i eller havde
ressourcer til at følge op på. de havde begrænsede ressourcer og var dybt fokuserede på mi-
ravirsen-programmet, på at udarbejde et videnskabeligt manuskript til nature og på udvikling
af tiny lna-platformen. sprogbrugen i mailen er ikke udtryk for den almindelige sprogbrug
eller jargon hos santaris.
det var endvidere illoyalt af a at give de oplysninger, der er indeholdt i mailen af 19. februar
2008, fordi regulus therapeutics på daværende på tidspunkt var santaris’ største konkurrent
på microrna området. det er hans formodning, at det er en partneraftale vedrørende udvik-
ling af et microrna-122 baseret lægemiddel til behandling af smitsom leverbetændelse
mellem glaxosmithkline og regulus therapeutics, der omtales i mail af 21. april 2008. san-
taris’ standpunkt til en sådan samarbejdsaftale er potentielt en konkurrencefølsom oplysning.
der er i den fremlagte mail alene tale om et spørgsmål.
                                              - 15 -
vedrørende mailen, som han modtog i november/december 2007 fra morten lindow vedrø-
rende det forhold, at b havde stiftet x-firma, husker han navnlig én gang, men han mener, at
der var tale om to gange, hvor han talte med a om, at der skulle være vandtætte skotter i for-
holdet mellem b og santaris. han er ikke i tvivl om, at a forstod budskabet om, at hun ikke
måtte videregive oplysninger til b. tidspunktet, hvor han talte med a herom, lå efter, at x-
firma var blevet stiftet og inden slutningen af 1. kvartal 2008. han husker ikke den præcise
dato. han gjorde i øvrigt sine nærmeste ledere troels koch og henrik ørum opmærksom på
situationen og på, at der muligvis var en interessekonflikt. han sendte oplysningerne videre til
ledelsen i november/december 2007.
henrik tiedebøhl har forklaret bl.a., at han var ansat hos santaris i perioden fra den 1. januar
2008 til den 31. juli 2012. de første ni måneder af sin ansættelse hos santaris var han ansat
som it-supporter og medvirkede til virksomhedens it-drift. i forbindelse med fyringsrunden i
september/oktober 2008 blev han it-koordinator og -ansvarlig.
de søgninger i mailkorrespondance, der blev foretaget i 2009, var generelle søgninger. den
13. januar 2009 modtog han en mail fra bolette wildt, hvor han blev bedt om at foretage en
søgning på følgende fem udvalgte nøgleord: b, stjerne@pv, x-firma*, stjernehysce* og quer-
denker. ”*” indikerer, at der er tale om et wildcard. ”*” bevirker, at man får alle mails, der
indeholder søgeordene uanset sammenhæng og placering. han søgte ikke på andre ord end de
udvalgte. han mener, at bolette wildt mundtligt udpegede fem mailbokse, som de skulle
sørge på. han kan huske, at de skulle søge på a, d, e og f. han mener også at kunne huske,
at de skulle søge på cs mailboks. han erindrer ikke, om de tillige skulle søge på gs mailboks,
eller om der skulle søges på yderligere mailbokse. han fik at vide, at søgningen skulle foreta-
ges under fortrolige forhold. han ved ikke hvorfor, der ikke blev søgt generelt på søgeordene.
det ville have været teknisk muligt.
resultatet af søgningen blev uredigeret videregivet til bolette wildt og maja bojko. det er
han ret sikker på, fordi i begyndelsen af fasen foregik alle overdragelser til bolette wildt og
maja bojko. senere blev der trukket en pst-fil – der er en kopi af den pågældende brugers
mailboks til lokal brug – ud. han husker ikke, hvornår det skete. pst-filen blev stillet til rådig-
hed for patentafdelingen på et lukket område, hvor der kun var tre personer, der havde ad-
gang. de, der havde adgang, var niels abrahamsen, mark turner og maja bojko. de kunne
foretage søgninger i pst-filen.
                                              - 16 -
den eneste, der kunne lægge pst-filer ud på det lukkede datadrev, var administrator. det kræ-
ver en administratoradgang, som kun han havde. det var udelukkende ham selv og hans chef,
henrik stage, der havde fysisk adgang til filerne.
den 16. januar 2009 fik han pr. mail tilsendt en ”confidentiality agreement”. den var udfær-
diget på engelsk. et par dage senere modtog han efter anmodning pr. mail en dansk udgave af
aftalen. han underskrev aftalen omkring den 19. januar 2009. den underskrevne originale
aftale afleverede han til santaris. han fik udleveret en kopi af aftalen, som han ikke længere
er i besiddelse af. aftalen blev ophævet i forhold til bolette wildt, maja bojko, niels abra-
hamsen, mark turner, sakari kauppinen, troels koch, henrik ørum og ham selv ved mail af
24. august 2009 fra bolette wildt. i ophævelsen blev der henvist til den mail, han havde
modtaget den 16. januar 2009.
han har ikke været involveret i udarbejdelsen af det bilag i sagen, som indeholder uddrag af
as mailkorrespondance. han husker ikke, om de mails, som han videregav helt eller delvist,
er indeholdt i bilaget. der var tale om mange mails, og de vedrørte flere medarbejdere. han
erindrer ikke de resultater, der kom ind via søgningerne på de angivne søgeord. hvis der i
bilaget er mails, der ikke indeholder de ovenfor nævnte søgeord, er det ikke mails, som er
kommet frem ved hans søgning.
hvis andre ville have søgt i as mailboks, ville det have krævet adgang. det var udelukkende
ham, der havde adgang.
niels abrahamsen har forklaret bl.a., at han var ansat hos santaris i perioden fra den 1. sep-
tember 2007 til den 1. eller 30. januar 2012. han var ansat som patent-attorney i patentafde-
lingen. han var ansvarlig for udfærdigelsen af patentansøgninger, ”freedom to operate” un-
dersøgelser, sagsbehandling af patenter og håndtering af fremmede agenter. han refererede til
maja bojko.
i efteråret 2008 blev han af maja bojko bedt om at kigge på publicerede patentansøgninger
hos wipo. han kiggede på to patentansøgninger fra b vedrørende blockmir-princippet. han
husker ikke, hvornår den første ansøgning var publiceret. den anden ansøgning var publiceret
i december 2008. han kiggede på disse ansøgninger 3-4 måneder før, de for alvor begyndte at
kigge på indholdet i ansøgningerne fra b.
                                              - 17 -
de begyndte at kigge alvorligt på ansøgningerne, da der kom besked fra microrna-gruppen
lige før eller efter nytår 2008/09. i denne forbindelse konstaterede de, at der var noget i den
ansøgning, der var publiceret i december 2008, der så mistænkeligt ud. han konstaterede, at
der var nogle måder at beskrive de stoffer på, der var beskrevet i ansøgningen, som mindede
meget om noget, som han havde skrevet ind i en af de allerførste ansøgninger, han havde ud-
færdiget for santaris. han blev bedt om at kigge nærmere på det. i patentgruppen diskuterede
de, hvordan de kunne afklare den mistanke, som de havde om, at der var overleveret oplys-
ninger. senere blev bolette wildt involveret.
hans opgave var at finde ud af, om der var grundlag for en sag. en del af den proces var at
kortlægge, hvilken information a havde fået, og hvor åben kommunikation der havde været
mellem a og b. han rekvirerede referater fra møder i microrna-gruppen og oplysninger om,
hvornår a havde været til stede i virksomheden. på et tidspunkt, da deres undersøgelse havde
peget på noget relevant, valgte de at høre, om virksomhedens it-medarbejder kunne søge på
mailserveren. han mener, at de i begyndelsen ikke udelukkende søgte i as mails. de søgte
mere generelt, men efter noget specifikt. de søgte bl.a. efter mails, der indeholdt ordet x-
firma. de fastlagde nogle søgeord, som mark turner eller niels abrahamsen bad henrik tie-
debøhl søge efter i alle mails på santaris’ server. søgningen resulterede i, at der blev fundet
mails, der indeholdt søgeordene. han husker ikke, om der ved søgningen fremkom mails, som
stammede fra andre end a. søgningen fandt sted i januar 2009. han husker ikke den præcise
dato.
han brugte de oplysninger, der kom frem i forbindelse med søgningen, til at fastslå, hvornår
a havde været til stede hos santaris. sakari kauppinen havde oplyst, hvornår a havde været
sygemeldt i forbindelse med barsel, og i hvilken periode hun havde været på barsel.
han videregav i uredigeret stand alle de mails, som han vurderede var relevante for sagen, til
bolette wildt og advokat ole damsbo. det er mange af disse mails, der indgår i sagens bilag.
det er ham, der har fundet de mails, som ikke er fundet af henrik tiedebøhl. han har fundet
størstedelen af de mails, der er gengivet i bilaget. han foretog søgningerne på henrik tiede-
bøhls enekontor, hvor han havde lånt en computer, der stod ved siden af henrik tiedebøhls.
der var ikke andre til stede i kontoret ud over henrik tiedebøhl, der var til stede det meste af
tiden. henrik tiedebøhl gav ham adgang til as mailboks efter nærmere instruktion fra bolette
wildt. han kender ikke nærmere til indholdet af de instruktioner, som bolette wildt havde
givet til henrik tiedebøhl, men henrik tiedebøhl tillagde det stor betydning, at niels abra-
                                               - 18 -
hamsen ikke havde fri adgang. han havde adgang til at lede efter oplysninger, der relaterede
sig til microrna. han ved ikke, om han fik fuld adgang. han fik adgang til at søge på begge
servere så langt tilbage i tid, som det var muligt. de kunne ikke gå så langt tilbage i tid, som
de ønskede. han havde adgang til at søge både i ind- og udgående mails. det er hans opfat-
telse, at det ikke er alle de mails, han fandt, som er gengivet i sagens bilag.
de mails, der omhandler as kommunikation med virksomheden ribo task, der er en virk-
somhed, som er tilknyttet odense universitet, og hvor a bestilte oligo-nucleotider til
mickrorna-21, er medtaget i bilaget, fordi han fra c eller sakari kauppinen havde fået at
vide, at a uden at have fået tilladelse var gået i gang med at arbejde inde i micromir-projek-
tet, som er det projekt, som santaris hævder, at a har videreleveret oplysninger fra.
han husker ikke sit tidsforbrug i forbindelse med søgningerne. han foretog mange søgninger,
som alle var efter de retningslinjer, som bolette wildt havde udstukket. på et tidspunkt fik
han fri adgang til as mailboks. i begyndelsen havde henrik tiedebøhl sat søgeord ind, men
han kunne selv definere søgeord og personer. han husker det således, at de i januar/februar
måned havde de fleste mails til rådighed.
han har ikke foretaget yderligere søgninger, efter at han havde afleveret mails til ole damsbo
og bolette wildt. han læste ikke i forbindelse med sine søgninger alle as mails. det var ikke
hans opdrag, som var at klarlægge, om der var sket en overførsel af relevant information. det
ville have været en uoverkommelig opgave, hvis han skulle have læst alle as mails. han
skulle fortolke de mails, som han fandt. bolette wildt havde ingen teknisk indsigt.
det er muligt, at man kan undre sig over nogle af de mails, der er medtaget, men det var for at
give indtryk af, at der var en åben kommunikation mellem a og b. han drøftede jævnligt ind-
holdet i de pågældende mails med bolette wildt. han husker ikke, om han tillige drøftede
dem med maja bojko.
han har underskrevet en ”confidentiality agreement”. han husker ikke, hvilken dato han
underskrev erklæringen. det har muligvis været den 16. januar 2009. han har ikke set erklæ-
ringen, efter at han underskrev den. han har ikke selv et eksemplar. den afstedkom, at sagen
ikke blev diskuteret bredt på santaris. bolette wildt sagde i forbindelse med underskrivelsen,
at de skulle undgå, at a blev sværtet til. det er hans opfattelse, at søgningerne blev foretaget
med respekt for medarbejderne. undersøgelserne blev foretaget forsvarligt og respektfuldt.
                                              - 19 -
det var hans opfattelse, at de i forbindelse med søgningerne fandt noget, der underbyggede
deres mistanke. bl.a. as mail af 23. januar 2008 var relevant i forhold til at belyse, at hun
havde videregivet fortrolige oplysninger, fordi der samtidig i santaris blev skrevet på en pa-
tentansøgning, som var baseret på de data, der var i artiklen. dette var et problem, fordi mai-
len ligger forud i tid for prioritetsansøgningen. prioritetsdatoen var den 7. marts 2008. hvis
opfindelsen blev offentliggjort før ansøgningen, var der en potentiel risiko for, at de mistede
retten til patentet. spørgsmålet er, om der sker en offentliggørelse i mailen. det kan diskuteres
her, eftersom b havde konkurrerende virksomhed. artiklen var baseret på data, som han går
ud fra, at microrna-gruppen havde adgang til. det burde være en fortrolig oplysning, da der
potentielt kan være tale om offentliggørelse og dermed potentiel risiko for, at de ville miste
deres opfindelse. han tog mailen fra, fordi sproget var indforstået, og det forekom som om, b
kendte noget til artiklen. det er hans fortolkning, at der var tale om videregivelse af oplysnin-
ger til en konkurrerende virksomhed, som kunne være til skade for patenteringen af en opfin-
delse. det var hans opfattelse på daværende tidspunkt, at a som ph.d.-studerende ville blive
betragtet som ekstern ansat – og dermed ikke som ansat hos santaris.
et andet eksempel er mailen af 8. november 2007. den omhandler eventuelle muligheder for
et samarbejde med thomas thun gruppen. mailen viser åbenhed om kontaktflader, og det
kunne efter hans opfattelse være et potentielt problem.
et tredje eksempel er mailen af 27. februar 2008 vedrørende eric ohlsson. det fremgik heraf
tydeligt, at a havde talt med c om eric ohlsson.
med hensyn til omtalen af artiklen havde han en specifik faglig baggrund for at udtale sig om,
hvorvidt der var tale om oplysninger af fortrolig karakter, men det havde han ikke med hen-
syn til de øvrige kommercielle aktiviteter.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om a, der var ansat hos roche innovation center copenhagen a/s (ricc), har
krav på 1) godtgørelse efter ligebehandlingslovens § 16 som følge af afskedigelsen af hende
den 6. november 2008, 2) godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b som følge af bortvisningen
af hende den 27. februar 2009 og 3) godtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26 som følge
af privatlivskrænkelser på grund af ricc’s gennemgang af hendes mailkorrespondance med
sin mand.
                                               - 20 -
godtgørelse efter ligebehandlingsloven
det fremgår bl.a. af ligebehandlingslovens § 9, at en arbejdsgiver ikke må afskedige en løn-
modtager på grund af barsel. afskediges en lønmodtager i strid med § 9, skal arbejdsgiveren
betale en godtgørelse, jf. § 16, stk. 2. såfremt en afskedigelse finder sted under fravær på
grund af barsel, påhviler det arbejdsgiveren at godtgøre, at afskedigelsen ikke er begrundet
med barsel, jf. § 16, stk. 4. spørgsmålet er, om ricc har løftet denne bevisbyrde.
afskedigelsen af a den 6. november 2008 fandt sted i forbindelse med en omlægning af virk-
somhedens strategi og den samtidige afskedigelse af ca. 40 % af medarbejderne, hvilket var
nødvendiggjort af en økonomisk kritisk situation for virksomheden, som betød, at dens eksi-
stens var i fare. umiddelbart efter ledelsesbeslutningen om masseafskedigelse ultimo oktober
2008 blev hele personalet orienteret om den kritiske situation, og ricc gik frem efter reg-
lerne i lov om varsling m.v. i forbindelse med afskedigelser af større omfang.
strategiændringen betød, at aktiviteter uden for de forretningsområder, der herefter var i fo-
kus, skulle skæres væk, og at forskningsafdelingen, som a var ansat i, skulle beskæres med
25 medarbejdere. sakari kauppinen, der var as chef, fik i den forbindelse til opgave at pege
på de fem medarbejdere, som han bedst kunne undvære under hensyn til kvalifikationer og
kompetencer i forhold til virksomhedens fremtidige forretningsområder. a, som var på bar-
selsorlov, var blandt de medarbejdere, han udpegede, og hun blev afskediget i overensstem-
melse med hans indstilling.
højesteret finder, at ricc har godtgjort, at det var uden betydning for beslutningen om at
afskedige a, at hun var på barsel på afskedigelsestidspunktet. ved bevisbedømmelsen har
højesteret særligt lagt vægt på det oplyste om, at medarbejderstaben på grund af besparelser,
som var nødvendiggjort af virksomhedens dårlige økonomi, skulle beskæres med ca. 40 %, og
at virksomheden så sig nødsaget til at ophøre med alle aktiviteter, der lå uden for de forret-
ningsområder, man ifølge den nye strategi ville koncentrere sig om. det er ubestridt, at a var
beskæftiget med et forskningsprojekt, der lå uden for disse forretningsområder. højesteret har
endvidere lagt vægt på, at hun som ph.d.-studerende ikke havde samme faglige niveau eller
erfaring, som de kolleger, hun har sammenlignet sig med.
                                               - 21 -
da det således må lægges til grund, at as barsel ikke har haft betydning for afskedigelsen af
hende den 6. november 2008, er der ikke grundlag for at tilkende hende godtgørelse efter li-
gebehandlingslovens § 16, stk. 2.
godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b
a levede i et fast samlivsforhold med b, der bl.a. havde beskæftiget sig med forskning og
udvikling af et patent vedrørende et produkt med egenskaber, som ville kunne konkurrere
med produkter, som ricc arbejdede med. ricc var bekendt med bs arbejde og hans samliv
med a, og sakari kauppinen havde derfor også indskærpet a hendes tavshedspligt i forhold
til b.
den korrespondance, som ricc har påberåbt sig som grundlag for bortvisningen, består af
mails mellem a og b, og der er tale om en korrespondance, som de ikke forventede ville
komme ud til andre, og hvor der derfor må accepteres et vist frisprog. ricc har ikke godt-
gjort, at a har videregivet oplysninger om forretningshemmeligheder eller i øvrigt har tilside-
sat loyalitetsforpligtelsen over for sin arbejdsgiver. dette resultat understøttes af udfaldet af
sø- og handelsrettens dom af 5. juli 2013 i selskabets sager mod b m.fl., hvorved det bl.a.
blev lagt til grund, at indleveringen af bs patentansøgninger ikke var retsstridig i forhold til
ricc (tidligere santaris).
højesteret tiltræder herefter, at de forhold, der ligger til grund for bortvisningen af a den 27.
februar 2009, ikke har givet rimelig anledning hertil. der er heller ikke tale om forhold, der
ville have kunnet give tilstrækkelig anledning til en opsigelse af hende. hun er derfor beretti-
get til godtgørelse for bortvisningen, jf. funktionærlovens § 2 b, stk. 3. under hensyn til det
oplyste om varigheden af hendes ansættelse, samt at hun på bortvisningstidspunktet allerede
var afskediget ved en opsigelse, der var rimeligt begrundet i virksomhedens forhold, findes
godtgørelsen passende at kunne fastsættes til 37.000 kr., svarende til en måneds løn.
godtgørelse for tort, jf. erstatningsansvarslovens § 26
a har anført, at hun har krav på godtgørelse for tort, fordi ricc uberettiget har foretaget en
gennemgang af hendes private mailkorrespondance med b.
ifølge ansættelsesaftalens punkt 5.3 skulle mailkorrespondance via riccs systemer betragtes
som skreven korrespondance, der tilhørte selskabet, og som selskabet derfor kunne gøre sig
bekendt med og disponere over som anden korrespondance til og fra selskabet. ifølge be-
                                              - 22 -
stemmelsen burde medarbejderen derfor markere eventuel privat korrespondance ved udtryk-
kelig angivelse af dette i meddelelsesfeltet, idet selskabet kun havde begrænset adgang til kor-
respondance, som var markeret på denne måde. a har ikke markeret nogen del af den i sagen
omhandlede korrespondance som privat ved angivelse herom i meddelelsesfeltet.
ricc har efter afskedigelsen af a den 6. november 2008 foretaget en gennemgang af hendes
mailkorrespondance på baggrund af en mistanke om læk af fortrolige oplysninger til b. mis-
tanken opstod efter patentafdelingens analyse af en patentansøgning indgivet af b. gennem-
gangen af mailkorrespondancen blev i henhold til en beslutning på ledelsesniveau foretaget af
en nærmere afgrænset personkreds, som bestod af personer med fornøden faglig indsigt til at
vurdere, om der var tale om forretningshemmeligheder. de pågældende blev pålagt at under-
skrive en fortrolighedserklæring for at sikre, at de ikke videregav fortrolige oplysninger, og
gennemgangen blev målrettet efter formålet med undersøgelsen.
som foran anført var ingen af de mails, som ricc gennemgik som led i undersøgelsen, mar-
keret som privat korrespondance i meddelelsesfeltet. efter pkt. 5.3 i ansættelsesaftalen måtte
de pågældende mails derfor som udgangspunkt anses for at være korrespondance, der tilhører
selskabet, og som selskabet kan gøre sig bekendt med. det var således ikke muligt på forhånd
at afgøre, om disse mails uanset den manglende markering i meddelelsesfeltet alligevel – helt
eller delvis – havde et privat indhold. det bemærkes herved, at en række af de fremlagte mails
har et blandet indhold, således at de både indeholder meddelelser, der er arbejdsrelaterede, og
meddelelser, der angår rent private forhold. det er ikke godtgjort, at ricc har søgt i og gen-
nemlæst meddelelser af privat karakter i videre omfang, end det var nødvendigt for at kunne
udskille den del af mailkorrespondancen, der var relevant i forhold til undersøgelsens formål.
på den anførte baggrund finder højesteret ikke grundlag for at fastslå, at den gennemgang af
as mailkorrespondance, som ricc har foretaget, har indebåret en krænkelse af hendes pri-
vatliv, der kan begrunde et krav på godtgørelse for tort efter erstatningsansvarslovens § 26.
sagsomkostninger
en betydelig del af bevisførelsen såvel for sø- og handelsretten som for højesteret har været
koncentreret om spørgsmålet, hvorvidt a som følge af misligholdelse af sin loyalitespligt selv
havde givet rimelig anledning til bortvisningen. for højesteret har ricc erkendt, at retten til
bortvisning var fortabt som følge af passivitet, men fastholdt, at betingelserne for bortvisning
                                              - 23 -
i øvrigt var opfyldt, og at a af den grund var afskåret fra godtgørelse for uberettiget bortvis-
ning, jf. funktionærlovens § 2 b.
selv om godtgørelsen efter funktionærlovens § 2 b, som a er berettiget til, kun udgør et rela-
tivt lille beløb, og ricc har fået medhold for så vidt angår sagens øvrige temaer, finder høje-
steret herefter, at hver part skal bære egne sagsomkostninger for sø- og handelsretten og for
højesteret.
                                      thi kendes for ret:
roche innovation center copenhagen a/s skal inden 14 dage til a betale 37.000 kr. med
procesrente fra den 8. april 2009.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for sø- og handelsretten eller højesteret til
den anden part.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f000600a - mcj
                                udskrift
                                    af
                  sø- & handelsrettens dombog
                               ____________
den 20. november 2006 blev af retten i sagen
f-6-06
hk danmark som mandatar for
at
(advokat jacob goldschmidt)
  mod
zebra a/s
(advokat christian harlang)
afsagt sålydende
                                  d o m:
sagens spørgsmål er, om at i medfør af ligebehandlingslovens § 14, jf. §
2, har krav på en godtgørelse og i bekræftende fald med hvilket beløb i
anledning af, at hun fik forhåndsafslag på en ansøgning om en stilling
som lagermedarbejder hos sagsøgte, zebra a/s (zebra) med den
begrundelse, at zebra ikke havde faciliteter til ”at have både mænd og
kvinder på arbejdspladsen”.
                                     - 2 -
sagsøgeren, hk danmark som mandatar for at, har nedlagt påstand om,
at sagsøgte tilpligtes til sagsøgeren at betale 147.186 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg, til betaling sker.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb end det påstævnte.
det påstævnte beløb svarer til 39 ugers løn.
zebra har erkendt at have overtrådt ligebehandlingslovens § 2.
sagen er anlagt den 10. januar 2006 ved købehavns byret, som i medfør
af retsplejelovens § 226, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1 og 2, ved kendelse af 31.
januar 2006 har henvist sagen til sø- og handelsretten.
sagsfremstilling
medio august 2005 oprettede zebra, der efter det oplyste driver 57 så-
kaldte ”tiger”-butikker, på arbejdsformidlingens jobbank på internettet et
stillingsopslag, hvori zebra søgte henholdsvis 2 lagermedarbejdere til
fastansættelse og 6 lagermedarbejdere til juleassistance. af stillingsbe-
skrivelsen fremgår bl.a.:
”...
 arbejdet består af
- at plukke varer ud til salgsordrer
- at sætte varer på plads
- truckkørsel
- forsendelse
- oprydning
- forefaldende opgaver
  ...
fastansættelser
medarbejdere til fastansættelser skal have truckcertifikat
arbejdstid kl. 8.00 – 16.00/15.30
                                        - 3 -
juleassistance
... søges i perioden 1. september – 31. december 2005 og skal kunne gå
på aftenhold. ... skal minimum have stablerkort.
løn
timeløn 102,00 + aftentillæg.
...
ansøgningsfrist:
29-08-2005
ansøgning sendes på mail til jane nielsen ...”
af oplysninger på stillingsopslaget fremgår bl.a., at zebra har ca. 400
ansatte.
ved mail den 22. august 2005 ansøgte at om en af de ledige
fuldtidsstillinger. af ansøgningen fremgår bl.a.:
      ”... mine kvalifikationer består af lagererfaring, fra 2 lagre, hvor op-
      gaverne har været inden for varemodtagelse, sætte på plads, haft
      ansvaret for en mindre afdeling, returafdeling, plukke, pakke. jeg
      har lige fået mit b–certifikat til gaffeltruck, som jeg håber på at jeg
      vil kunne få gavn af.
      ... er ... en glad pige. har en mand, en datter og 4 dejlige ildere,
      som alle tager en stor del af min fritid ...”
ved mail af 23. august 2006 meddelte zebra ved jane nielsen afslag på
ansøgningen med følgende begrundelse:
      ”tak for din ansøgning, men desværre må jeg give dig afslag, idet
      vore faciliteter ikke er til at have både mænd og kvinder på arbejds-
      pladsen.
      ...”
                                       - 4 -
pr. 19. september 2005 blev at ansat i en tilsvarende stilling i
virksomheden bürkert-contromatic til en timeløn på 124,70 kr. stillingen
var tidsbegrænset til den 16. december 2006, men hun blev med
virkning fra den 19. december 2006 fastansat i virksomheden.
i skrivelse af 28. september 2006 rejste hk på vegne at overfor zebra
krav om betaling af det påstævnte beløb, 147.000 kr.
af zebras advokats svarskrivelse af 10. oktober 2005 fremgår bl.a.:
”...
indledningsvis skal jeg – som allerede oplyst under vor telefonsamtale i
dag – meddele, at forbundets medlem kan blive ansat i stillingen, hvis
hun fortsat ønsker dette. dette tilbud genfremsættes hermed skriftligt,
uanset hk har meddelt, at medlemmet ikke er interesseret deri, idet hun
har fået andet arbejde.
...
med henblik på en forligsmæssig løsning på sagen ... er min klient imid-
lertid indstillet på at betale ... en godtgørelse på 10.000 kr., jf. ligebe-
handlingslovens § 14, hvilket beløb i givet fald skal beskattes efter lig-
ningslovens § 7u.
... min klient har beklaget afslaget og har tilbudt deres medlem ansæt-
telse i stillingen samt at afslaget ikke har haft noget at gøre med deres
medlems personlighed, kvalifikationer m.v.
...”
af en skrivelse af 7. november 2005 fra zebras advokat til hk fremgår
bl.a.:
”...
under henvisning til vort møde i dag ... skal jeg på vegne zebra a/s
genfremsætte den på mødet fremsatte undskyldning til at om, at hun
uberettiget – på forhånd – blev afvist fra stillingen som lagermedarbejder
med den begrundelse, at virksomheden ikke havde faciliteter til at
beskæftige både mænd og kvinder på lageret. som oplyst var der 20
ansøgere til stillingen.
                                      - 5 -
... som også gentaget på mødet i dag, har zebra a/s efterfølgende hk’s
henvendelse om sagen tilbudt at den pågældende stilling, hvilket man
ikke har ønsket at tage imod.
beklageligvis har hk heller ikke ønsket at acceptere min klients tilbud om
at forlige sagen mod betaling af en skattefri tortgodtgørelse på kr.
15.000, hvilket efter min opfattelse må anses for at stå i et rimeligt for-
hold til den krænkelse, som hk’s medlem måtte have oplevet ved stil-
lingsafslaget, og tillige for at være i overensstemmelse med retspraksis.
...”
forklaringer
at har forklaret, at hun, der er 27 år, har en 2-årig hg-uddannelse med
efterfølgende 2 år i lære som boghandler. hun fik lyst til at prøve noget
andet og fik arbejde på et lager på amager. hun fik senere en stilling på
et lager hos firmaet gdc i ballerup, hvor hun blev fyret i foråret 2005 på
grund af nedskæringer. da hun søgte stillingen hos zebra, havde hun
gået arbejdsløs 3-4 måneder. hun havde søgt adskillige stillinger, men fik
hver gang afslag med henvisning til, at stillingen var besat til anden side.
det fortolkede hun sådan, at den virkelige begrundelse var, at hun havde
et lille barn, der er født i maj 2004. før i tiden, hvor hun endnu ikke var
blevet mor, kunne hun få arbejde blot ”ved at knipse med fingrene”.
under sine ansættelser som lagermedarbejder har hun altid klædt om
hjemmefra og ligeledes taget bad hjemme.
hun kendte intet til zebra i forvejen. hun orienterede hk om afslaget i
forbindelse med, at hun var ude for at aflevere sit dagpengeskema. hun
undrede sig over, at en arbejdsgiver bare kunne skrive sådan. i septem-
ber 2005 fik hun arbejde som lagerassistent hos bürkert–contromatic
a/s. det er et supergodt job, som hun ikke ønskede at opgive, da hun
alligevel fik tilbud om ansættelse hos zebra. hun går ikke som det første
efter lønnen, men efter jobbets indhold.
                                     - 6 -
det kan godt passe, at hun i forbindelse med mødet den 7. november
2005 sagde til zebras advokat, at hun grinede, da hun modtog zebras
afslag.
jane nielsen har forklaret, at hun er indkøbs- og logistikchef hos zebra,
og at hun har ansvaret for lageret i glostrup, hvor hun selv kommer en
gang om ugen. hun er i øvrigt placeret i hovedsædet på rådhuspladsen.
i sommeren 2005 var der 15 ansatte på lageret, i dag 16. arbejdet be-
står i traditionelt lagerarbejde. hun ved ikke, hvor mange af de ansatte
der tager bad på arbejdspladsen. der forefindes et toiletrum med hånd-
vask samt en brusekabine. døren kan låses. der forefindes skabe til brug
for omklædning. skabene kan aflåses. nogle klæder om på arbejdsplad-
sen, andre er omklædte hjemmefra. der stilles arbejdsbukser og jakke til
rådighed. brugen heraf er frivillig.
det er hende, der har skrevet afslaget til at. hun troede, at det var et
lovkrav, at der skulle være separate omklædnings- og badefaciliteter til
mænd og kvinder.
procedure
hk har som mandatar for at anført, at zebras forhåndsafslag på ats
ansøgning, der ubestridt var stridende mod ligebehandlingsloven, må
udløse en godtgørelse efter ligebehandlingslovens § 14, jf. § 2. det kan
lægges til grund, at afslaget, der fandt sted uden realitetsbehandling af
ansøgningen, udelukkende var baseret på ansøgerens køn. det skærper
zebras ansvar, at der er tale om en etableret virksomhed med 400
ansatte.
forholdet må vurderes som en pendant til de hensyn, der ligger bag den
ansættelsesmæssige beskyttelse af gravide medarbejdere. det er nød-
vendigt, at der ved udmålingen af godtgørelsen sendes et klart signal
om, at et sådant forhåndsafslag er uacceptabelt. ellers kan arbejdsgivere
bare gøre, som de vil, og døren vil være åben for generel diskrimination.
                                     - 7 -
med hensyn til niveauet for en godtgørelse foreligger der ingen vejled-
ning, ej heller i retspraksis. dommene, u 1980.328s og u 1980.569h, er
næppe sammenlignelige med nærværende sag. med hensyn til u
1980.328s kan det dog bemærkes, at der i nærværende sag ikke forelig-
ger et til dommen svarende undskyldeligt moment. udmålingen på 2.000
kr. i ligestillingsnævnets afgørelse 20/2001 af 27. september 2001 må
være påvirket af, at der var tale om et fritidsjob. i modsat fald må ni-
veauet anses for forkert udmålt.
ved udmålingen må det tages i betragtning, at en godtgørelse til gravide,
der uberettiget afskediges, minimum er på 6 måneders løn, jf. den ret-
ningsgivende dom u 2002.2435h. maksimumsbestemmelserne i ligebe-
handlingslovens §§ 15 og 16 er nu ophævet, og tendensen for udmå-
lingsperiodernes længde er stigende. hk’s påstand i nærværende sag
svarer til den før lovændringen gældende maksimumsperioden på 9 må-
neders løn. spørgsmålet er nemlig, om det skal være billigere for en ar-
bejdsgiver at meddele forhåndsafslag end at afskedige. retten er ikke
bundet til en afgørelse, hvorefter niveauet skal fastsættes lavere.
det gøres gældende at det ikke i øvrigt er relevant at foretage sammen-
ligninger med godtgørelser på andre områder, f.eks. ved seksuel chikane,
eller hvor der er tale om overtrædelser af andre love end ligebehand-
lingsloven, f.eks. godtgørelser efter deltidsloven, ansættelsesbevisloven
og helbredsoplysningsloven. godtgørelser efter sidstnævnte lov vil dog
efter omstændighederne kunne give en vis vejledning, men der foreligger
endnu ikke sådanne relevante udmålingsafgørelser efter denne lov.
det gøres gældende, at det laveste niveau, som kan komme på tale, må
være 25.000 kr. mere rigtigt vil det være at anse forholdet som en pen-
dant til området for beskyttelse af gravide. det må hertil bemærkes, at
at er i den fødedygtige alder, og at hun i sin ansøgning oplyste, at hun
havde et lille barn.
det stilles efter ligebehandlingslovens § 14 ikke krav om en kvalificeret
krænkelse. det er således uden betydning, om zebra har haft til hensigt
at krænke at, og om denne konkret har følt sig krænket.
                                      - 8 -
diskriminationselementet ligger i forhåndsafvisningen af en kvalificeret
ansøger, blot fordi ansøgeren var kvinde.
hk er enig i, at sagen omkostningsmæssigt må anses for tabt, hvis retten
udmåler en godtgørelse inden for de af zebra foreslåede forligsmæssige
rammer.
sagsøgte har anført, at adgangen til godtgørelse efter ligebehandlingslo-
vens § 14 er fakultativ og betinget af, at der foreligger en egentlig kræn-
kelse, hvilket ikke er godtgjort at være tilfældet i denne sag. begrundel-
sen for at se bort fra at var zebras bade- og omklædningsfaciliteter, som
jane nielsen fejlagtigt antog ikke opfyldte gældende regler. der er intet
belæg for at antage, at zebra ønsker at undgå kvinder i den fødedygtige
alder i virksomheden. zebra er ikke en kvindefjendsk arbejdsplads. 80 %
af alle ansatte er kvinder.
der blev ikke af zebra foretaget nogen vurdering af ats kvalifikationer.
der er dog ingen tvivl om, at hun var kvalificeret til stillingen, og havde
det ikke været for jane nielsens vildfarelse, var hun formentlig i det
mindste blevet tilbudt job som juleassistance. det er dog ikke givet, at
hun havde taget imod et tilbud om ansættelse. det må lægges til grund,
at zebra ikke har haft til hensigt at forskelsbehandle, og der er intet, som
at har kunnet opfatte som krænkende. der er da heller ikke noget, der
tyder på, at hun faktisk opfattede afslaget som krænkende, idet hun på
mødet den 7. november 2005 oplyste, at hun havde grinet, da hun
modtog afslaget. hertil kom, at hun afslog tilbuddet om at blive ansat i
stillingen, hvilket givetvis skyldtes, at hun havde fået ansættelse
andetsteds til en højere løn.
zebra er enig i, at overtrædelse af lønmodtagerbeskyttelseslovene bør
være effektivt sanktionerede, således at kønsdiskrimination, afskedigelse
af kvinder pga. graviditet etc. undgås. det er imidlertid ikke formålet at
ramme arbejdsgivere, der som i det foreliggende tilfælde handler i den
bedste mening, og som uforvarende kommer til at diskriminere. i så-
danne tilfælde bør der ikke udmåles godtgørelse efter ligebehandlingslo-
vens § 14, smh. princippet i erstatningsansvarslovens § 26. nærværende
                                      - 9 -
sag er således ikke egnet som afskrækkende eksempel overfor arbejdsgi-
vere, der ikke ønsker at ansætte kvinder.
under alle omstændigheder er den at overgåede krænkelse meget
beskeden, og de 15.000 kr., som zebra forligsmæssigt tilbød før
retssagen, må anses som en fuldt tilstrækkelig kompensation. hk’s
udgangspunkt, et krav svarende til 9 måneders løn, er helt uproportionalt
for så vidt angår et tilfælde som det foreliggende, hvilket illustreres af
bl.a. ligestillingsnævnets afgørelse nr. 20/2001 af den 27. september
2001 (godtgørelse på 2.000 kr.) samt retspraksis på andre løn-
modtagerområder, f.eks. vedrørende seksuel chikane.
zebra bør uanset sagens udfald ikke pålægges sagsomkostninger. zebra
har udvist betydelig forligsvilje, og sagen føres på grund af hk’s ønsker
om en retsafgørelse af hensyn til fremtidige sager.
rettens bemærkninger
det afslag, som zebra den 23. august 2005 meddelte at på hendes
ansøgning af 22. august 2005, afskar at, der var fuldt kvalificeret til den
ansøgte stilling, fra at få behandlet sin ansøgning på lige fod med de
øvrige kvalificerede ansøgeres. ved at meddele afslaget, der ubestridt var
stridende mod ligebehandlingslovens ligebehandlingsprincip, overtrådte
zebra lovens § 2. afslaget krænkede uomtvisteligt ats rettigheder, og da
den af zebra påberåbte vildfarelse med hensyn til gældende arbejds-
miljøretlige regler for indretningen af arbejdspladsens bade- og omklæd-
ningsfaciliteter ikke kan føre til en anden vurdering, finder retten, at ze-
bra må betale en godtgørelse til at, jf. ligebehandlingslovens § 14, jf. §
2, der efter sagens omstændigheder passende kan fastsættes til 25.000
kr.
efter sagens omstændigheder og udfald bør ingen af parterne betale
sagsomkostninger til den anden part.
                        thi kendes for ret:
                                    - 10 -
sagsøgte, zebra a/s, betaler inden 14 dage til at en godtgørelse på kr.
25.000 med tillæg af procesrente fra den 10. januar 2006, til betaling
sker.
ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part.
                          claus forum petersen
jørgen gawinetski                                        torkild justesen
                                    (sign.)
                                 ___ ___ ___
                      udskriftens rigtighed bekræftes
                      p.j.v. sø- og handelsretten, den