text:
- aba
                                         udskrift
                                               af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 9. maj 2018
s-8-17
                                   1) aig europe
                                   (filial af aig europe limited united kingdom)
                                   2) vestas italia srl
                                   (advokat per speyer mellemgaard for begge)
                                   mod
                                   jutlandia terminal a/s
                                   (advokat thomas ryhl)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen angår navnlig, om jutlandia terminal a/s over for aig europe og vestas italia srl er
ansvarlig for, at to vindmøllevinger blev totalskadet under jutlandia terminal a/s’ håndte-
ring heraf i esbjerg havn, og om kravet i givet fald er forældet.
                                                 -2-
aig europe og vestas italia srl har nedlagt påstand om, at jutlandia terminal a/s tilplig-
tes at betale til aig europe, filial af aig europe limited united kingdom, modværdien i
dkk på betalingsdagen af eur 333.683,61 og til vestas italia srl modværdien i dkk på be-
talingsdagen af eur 2.700,00 med tillæg af renter beregnet i henhold til renteloven fra den 7.
januar 2017.
jutlandia terminal a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
parterne er enige om, at de to vindmøllevinger blev totalskadet under jutlandias håndtering
heraf i esbjerg havn den 9. oktober 2012. aig europe har som vareassurandør udbetalt er-
statning til vestas italia på eur 333.683,61 kr. og er som følge heraf indtrådt i vestas italias
eventuelle krav mod jutlandia. vestas italias krav på eur 2.700 svarer til den af vestas italia
afholdte selvrisiko. jutlandia har ikke bestridt den beløbsmæssige opgørelse af de nævnte
krav.
sagen blev anlagt den 10. maj 2017.
oplysningerne i sagen
sagens forløb
det er oplyst, at vestas italia havde indgået aftale med baltship a/s (nu dsv) om transport
af bl.a. 63 vindmøllevinger fra esbjerg havn til italien til brug for projektet orta nova.
den 17. september 2012 meddelte brian nymand fra jutlandia via e-mail til nogle kollegaer
bl.a. følgende:
       ”som nævnt, så har vestas/baltship udskudt indlevering af de 75 vinger (projekt bothe)
       dog har baltship oplyst, at de sender 31 vinger til os med indlevering denne uge. projektet
       hedder ”ortonova” og forventes afskibet uge 39.”
                                                     -3-
under brian nymands signatur i den sendte e-mail står bl.a. anført, at alle stevedoreopgaver
bliver udført i henhold til danske havnevirksomheders almindelige betingelser (dhab
2007).
den 20. september 2012 meddelte kent jensen fra baltship via e-mail til jutlandia bl.a.:
      ”…
      ortonova 63 x vinger
      31 x vinger til 1 afskibning
      leveres af peter madsen uge 38
      laycan 2 til 5 oktober – mv eems dollard
      32 x vinger til 2 afskibning
      leveres af vestas omkring uge 41
      laycan uge 42 – mv tbn”
det er oplyst, at peter madsen, der er nævnt i den pågældende e-mail, var ansat hos vestas
wind systems. det er endvidere oplyst, at peter madsen indgik aftale med give goodwind
a/s om at forestå vejtransporten af de omhandlede vindmøllevinger fra fabrikken i lem til
esbjerg havn, hvor vindmøllevingerne blev afleveret på jutlandias terminal.
under jutlandias aflæsning den 9. oktober 2012 om morgenen af 32 vindmøllevinger på hav-
nen i esbjerg blev to vindmøllevinger totalskadet.
senere samme dag i tidsrummet mellem kl. 11.53 og 12.25 udvekslede jan hingsberg fra ve-
stas mediterranean og lars harrit fra baltship følgende e-mails:
jan hingsberg:             ”hi kent/lars
                           we need to clarify things about the discharging of trucks and han-
                           dling of blades at jutlandia terminal. we understand that baltship has
                           expressed that it is out of your scope and responsibility to discharge
                           trucks and transfer to storage/quay referring to contractual terms be-
                           ing liner in terms.
                           however, we believe that jutlandia terminal as the preferred terminal
                           operator and stevedore of baltship was subcontracted by baltship as
                           there is no agreement between vestas and jutlandia terminal.
                                                    -4-
lars harrit:              ”hi jan,
                          on the orta nova project we have an agreed scope for the towers and
                          blades from liner in to free out. as such we take delivery of the cargo
                          from under vessels hook.
                          we are contracting with jutlandia in regards to the vessel loading of
                          the blades and bergé in regards to the loading of the towers in sagun-
                          to.
                          should vestas wish to expand the scope for the remaining compo-
                          nents to include unloading from truck, storage and transfer to under
                          hook we would like to hear from you and we will assist in any way
                          we can.”
jan hingsberg:            “hi lars,
                          in order for us to understand the scope of baltship vs jutlandia, we
                          would like to know who ordered the scope of receiving from truck to
                          fas and who is being charged by jutlandia for the service as there is
                          no such scope between vestas and jutlandia.
                          and, on a related note, why is this project scope different from other
                          projects handled by baltship?”
i en e-mail af 10. oktober 2012 til giuseppe basile fra vestas mediterranean anførte jan
hingsberg følgende:
      ”hi giuseppe,
      basis the 2 blade damages and for insurance reasons we have switched supplier from jut-
      landia terminal to baltship for the discharging of trucks and port handling of the remain-
      ing blades.
      invoicing will be done by baltship basis below.”
den 22. oktober 2012 lastede jutlandia skibet med de resterende vindmøllevinger, hvorefter
skibet afgik.
det fremgår af e-mailkorrespondance af 24. oktober 2012 mellem jan hingsberg og giuseppe
basile fra vestas mediterranean, at jutlandia ville fakturere baltship for hele projektet, hvor-
efter vestas ville blive opkrævet betaling af baltship.
                                                    -5-
besigtigelse af skaderne
cunningham lindsey leif hansen a/s har udarbejdet en foreløbig rapport af 29. oktober
2012 (bilag 4) med en vurdering af årsagen til og omfanget af skaderne på de to vindmølle-
vinger. rapporten er bl.a. baseret på en besigtigelse den 11. oktober 2012 af de beskadigede
vindmøllevinger. det fremgår, at jutlandia var inviteret til besigtigelsen, men valgte ikke at
deltage. af rapporten fremgår bl.a.:
      “location of the blades:
      when we arrived for the survey, the two blades were adjacent to the third blade in the
      set. the blades were lying parallel on the quayside, and the “bottom” blade was still ly-
      ing apparently exactly where it lay when the accident occurred.
      we observed that the ground under the bottom blade sloped sharply from the edge of the
      quay inwards, i.e. in the direction the blades had toppled.
      it would seem that a single wooden block had been placed under the transport frame at
      the root end of the blade to counteract the effect of the sloping ground. but the wooden
      block was in fact quite clearly not thick enough to counteract the slope of the ground. the
      block was approx. 2 cm thick — while the ground within the width of the transport frame
      sloped by a depth of approx. 10-15 cm.
      the ground at the tip end of the transport frame was estimated to slope at the same de-
      gree as at the root end, and at this point we found a number of wooden blocks piled on
      top of each other in two stacks, one for each of the two “low” corners of the transport
      frame. the wooden blocks here are judged to have been sufficiently high to enable the
      transport frames to rest approximately level.
      weather conditions:
      during our survey, lars peter lay jensen, esbjerg besigt, who had been summoned by
      vestas mediterranean and who had inspected the incident site shortly after the incident,
      said that there had been a strong wind that morning, and that there had been the occa-
      sional stronger gust of wind.
      we are informed that the wind direction in the morning backed from nw to wnw,
      which was approximately in line with the blades from tip end to root end.
      cause of incident:
      1)
      we consider it bad practice that jutlandia terminal a/s had placed the bottom blade on a
      severely sloping foundation.
      although an attempt had been made to equalise the slope by placing a number of wood-
      en plates/blocks under the transport frames, this was not a suitable solution because the
      frames can slide from side to side while in storage — with the risk that they slide off the
      wooden blocks and topple.
                                                 -6-
the vestas guidelines “storage of blades” stipulate:
danger: do not store blades on uneven foundation.
2)
we also find it extremely ill advised that jutlandia terminal a/s chose to lift and place
one blade on top of another during such a strong wind as was reported on the morning in
question.
we have wind data registering average wind speeds of approx. 10-11 m/s about the time
of the incident, gusting to approx. 18-19 m/s — which is far too strong for work of this
type.
3)
we consider it extremely ill advised that jutlandia terminal a/s attempted to stack two
blades on top of each other without having other blades to lock them against.
when two blades are stacked on top of each other, they present a very large surface to the
wind, and as the transport frames are very narrow, it does not take much wind to topple
two blades which are not connected to other blade arrays.
vestas guidelines “storage of blades” do not permit two blades to be stacked on top of
each other unless they are attached to at least four other blades placed in two parallel
rows, forming an array of three rows of blades in width, which are linked together to
form a wide unit which cannot topple. the vestas guidelines “storage of blades” stipu-
late: stacking two blades high requires as a minimum three blades in width.
conclusion regarding cause of damage:
jutlandia terminal a/s disregarded sensible practice by stacking two blades on top of
each other in very windy conditions without being able to secure them against toppling
because they did not have other blades to link them to.
placing the bottom blade on a severely sloping foundation and attempting to level the
ground with several piles of wooden blocks only aggravated the situation because the
blades vibrated in the severe wind, causing the transport frames to slide because they
were not locked together with other blades across their width.
on the morning in question, a strong gust of wind probably pushed the large area repre-
sented by the height of two blades, permitting the tip-end frame to slide off the wooden
blocks — causing the blades to topple.
at the time of our inspection, jutlandia terminal a/s had already offloaded and stacked
16 similar vestas blades for the same project. these were located about 100 m away from
the quayside, stacked two blades high — but in eight rows, enabling them to be locked
together into one broad array.
if the three new blades had been offloaded together with the 16 blades, the incident prob-
ably would never have happened because they would have been locked together with the
other blades.
                                                  -7-
      we presume it was decided to unload the three new blades along the quayside to avoid
      having to move them again when it was time to load them aboard the ship.
      jutlandia terminal a/s has in several respects directly disregarded the vestas guidelines
      for handling blades in hj frames, and according to information provided by baltship dur-
      ing our survey jutlandia terminal a/s is familiar with these guidelines.
      moreover, peter madsen, vestas global transport sourcing, informs us that jutlandia
      terminal a/s has previously handled very many similar blades in hj frames.
      …”
rapporten indeholder en række fotografier af de to beskadigede vindmøllevinger liggende
på kajen i esbjerg havn, bl.a. følgende:
rapporten var endvidere bilagt vestas’ guidelines af 8. november 2010 om håndtering af
vindmøller. heraf fremgår bl.a.:
      ”…
      8 general information
      danger blades turning over!
                                            -8-
do not store blades on uneven foundation.
…
9.2 double or triple stacking
when double or triple stacking, the blades must be stacked in blocks following the mini-
mum requirements stated below:
stacking two blades high requires as a minimum three blades in width. see figure 9-4, p.
9.
…
1.  place the blades beside each other in width, root next to root.
…”
                                                   -9-
der er endvidere udarbejdet en rapport af 20. november 2012 af esbjerg besigt aps (bilag 5)
med en vurdering af årsagen til og omfanget af skaderne på de to vindmøllevinger. rappor-
ten er bl.a. baseret på en besigtigelse den 9. og 11. oktober 2012 af de beskadigede vindmøl-
levinger. af rapporten fremgår bl.a.:
      “…
      having placed one blade (no. 131786) along the quayside, the terminal staff decided to
      place the next blade (no. 131781) on top of the first right away.
      both root and tip end frames of the two blades were connected to each other by twist-
      locks.
      the terminal staff managed to place the second blade on top of the first, but shortly after
      the lifting gear of the tip end frame had been unhooked, the two blades catched a strong
      wind, which made the tip end frames tilt over.
      …
      cause of damage:
      shortly after the accident, messrs.jutlandia terminal a/s forwarded an e-mail to vestas
      wind systems a/s, in which they informed about the damage, which should have been
      caused due to heavy winds. messrs. jutlandia terminal further informed that they would
      carry out an internal investigation, and subsequently revert with a more detailed state-
      ment as to the sequence of events.
      we have asked messrs. jutlandia terminal a/s for a copy of this statement, but were
      asked to take contact to their insurance company, codan insurance, copenhagen, if we
      wanted further information.
      during the morning of the 9th october 2012 the undersigned was present at the port of
      esbjerg, and can thus confirm that the weather condition was very bad with rain showers
      and heavy wind, which according to the received information reached 18 m/s (force 8
      beaufort) in the gusts.
      consequently, we have no reason to doubt that the wind tilted the two blades.
      however, if messrs. jutlandia’s terminal staff had used their common sense, and further
      had followed the guide lines, the incident would never have occurred.
      messrs. vestas wind systems has issued guidelines for handling and storage of blades,
      which the staff of messrs. jutlandia terminal must be familiar with.
      according to the guidelines, double stacking of blades requires a minimum of three
      blades in width. however, the terminal staff placed a blade on top of a single standing
      blade.
      according to the guidelines, blades should not be lifted if wind speed is higher than 15
      m/s.
                                                  - 10 -
      as mentioned, the wind speed in the gusts was at times higher when the terminal staff
      carried out the operation.
      according to the guidelines, blades should never be stored on an uneven foundation. at
      the location where the blades were placed, we noted that the quay/asphalt was uneven to
      some extent. the terminal staff had tried to compensate for this unevenness by placing
      small plywood sheets in different dimensions beneath the corners of the frames.
      in our opinion, it was thus the negligence of above-mentioned guidelines that was the ac-
      tual cause of damage.
      …
      it has to be mentioned that no representatives from messrs. jutlandia terminal a/s or
      their underwriters were present although they were invited to participate in the survey.
det er oplyst, at der den 9. oktober 2012 på esbjerg havn fra kl. 07.00 – 08.00 blev målt vind-
hastigheder på 12,2 - 14,4 m/s og vindstød på 14,7- 19,7 m/s. det er endvidere oplyst, at der
den 9. oktober 2012 fra dmi’s målestation i esbjerg lufthavn fra 07.00 – 08.00 blev målt
vindhastigheder på 6,7-9,3 m/s og ”højeste 3 sek. middelvindhastighed” på op til 13,9 m/s.
retssag mod baltship
den 26. juni 2013 anlagde aig europe og vestas italia sag ved sø- og handelsretten mod
baltship med påstand om betaling af erstatning for skaden på de to vindmøllevinger, idet
man var af den opfattelse, at baltship som kontraherende transportør var ansvarlig for, at de
to vindmøllevinger blev totalskadet under jutlandias håndtering heraf i esbjerg havn.
den 6. september 2013 underrettede aig europe og vestas italia jutlandia om retssagen mod
baltship og opfordrede jutlandia til at varetage sine interesser i sagen, samtidig med at man
varslede et muligt krav mod jutlandia.
jutlandia indtrådte efterfølgende som biintervenient i sagen og anførte under sagen, at jut-
landia håndterede vingerne efter aftale med baltship.
ved sø- og handelsrettens dom af 25. august 2015 blev baltship frifundet, idet retten ikke
fandt det godtgjort, at der var indgået en aftale mellem baltship og vestas eller jutlandia om
                                                   - 11 -
håndtering af vindmøllevingerne på esbjerg havn før i forbindelse med lastning af skibet.
dommen blev stadfæstet af østre landsret den 9. november 2016.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af kristian svarrer og mia bundgaard pedersen.
kristian svarrer har afgivet forklaring for sø- og handelsretten under den tidligere sag mel-
lem aig europe, vestas italia srl og baltship. kristian svarrer har vedstået sin forklaring
gengivet i sø- og handelsrettens dom af 25. august 2015. heraf fremgår:
      ”… han har været administrerende direktør i jutlandia siden 2010. han er også ejer af jut-
      landia, som han overtog efter sin far i 2010. han er speditøruddannet og har arbejdet i
      jutlandia siden 2007.
      han har ikke haft noget operationelt med sagen at gøre, men har fulgt sagen på sidelin-
      jen.
      de har altid betragtet deres samarbejde med baltship som super godt. deres opgaver for
      baltship på esbjerg havn har vedrørt lastning og losning af gods, herunder vindmøller.
      jutlandia har ikke indgået en rammeaftale med baltship. jutlandia har givet en pris på
      hvert enkelt projekt, og der har været mange projekter.
      det var baltship, der var jutlandias ordregiver på det omhandlede projekt. han har ikke
      set noget på skrift forud for ulykkestidspunktet, der angiver, at der var tale om et opdrag
      fra baltship. han har heller ikke set noget, der angiver, at der var tale om et opdrag for
      vestas.
      han var på arbejde den 9. oktober 2012, da uheldet med vindmøllevingerne skete. han
      fik indledningsvist oplyst, at der ikke var sket personskade. mia bundgaard eller brian
      nymand skrev herefter til baltship og fortalte, at der var sket et uheld. jutlandia har al-
      drig været ude for et tilsvarende uheld, og de har håndteret mange vindmøllevinger.
      året før håndterede de mellem 300 og 1.000 vindmøllevinger. den pågældende dag blæ-
      ste det, som det altid gør på esbjerg havn, og der blev lavet en vurdering nede på hav-
      nen af, om det var forsvarligt eller ej at håndtere vingerne. der kommer altid tre vind-
      møllevinger ind ad gangen på en lastbil. vindmøllevingerne lastes af og sættes ved siden
      af hinanden og låses sammen. der var tre vindmøllevinger, og de var i gang med et byg-
      ge en blok op, da uheldet skete. de var således ikke færdige, da de havde lagt de to
      vindmøllevinger oven på hinanden. der var en god vind, men der kom også nogle helt
      vilde kastevinde ind over området. det varede kun ca. 5 min. kastevindene rev vingerne
      ned. det var fuldstændigt umuligt at forudse. han har ikke selv læst vestas’ guidelines
      om håndteringen af vindmøllevinger, men det gør de folk, der står på kajen.
                                                   - 12 -
       hvis ikke man må klodse vindmøllevinger op, som det skete, så kan man slet ikke sætte
       noget op på esbjerg havn, for det skråner meget. det opfatter de ikke som et problem. de
       har også gjort det rigtig mange gange før. hvis man skal laste noget på et skib, skal man
       så tæt på kajens kant som muligt, og så er det nødvendigt.
       jutlandia var ikke med til besigtigelsen den 11. oktober 2012. de kontaktede deres forsik-
       ringsselskab, som ikke kunne deltage, og som frarådede jutlandia til ikke selv at deltage.”
kristian svarrer har supplerende forklaret bl.a., at jutlandia, ud over vestas’ guidelines, har
sine egne guidelines vedrørende håndtering af vindmøllevinger, som er baseret på vestas’
guidelines. jutlandia bruger kun erfarne folk til håndtering af vindmøllevinger, da der er tale
om kompliceret og tungt gods. de får løbende opdaterede guidelines, og med hver enkelt
ordrer følger også en detaljeret instruks. godset ankommer normalt umiddelbart før, det
skal lastes på skibet. jutlandia er et meget lille led i en stor proces, og de får derfor ofte med
meget kort varsel besked om et projekt og instruktioner om håndtering af godset. jutlandia
skal i den forbindelse udarbejde en såkaldt hcq, som er en tilbagemelding til ordregiver
om, hvordan opgaven vil blive håndteret. ikke meget er overladt til tilfældighederne. der
bliver holdt et såkaldt toolbox-møde mellem arbejdslederen og de folk, der skal håndtere
opgaven, hvor arbejdslederen gennemgår, hvordan godset skal håndteres. han kan ikke hu-
ske, om sådan et møde blev holdt forud for udførelsen af opgaven den 9. oktober 2012, men
det er fast praksis.
vestas har hyret esbjerg besigt til at overvåge, at alt foregår på den rigtige måde, når godset
lastes fra kaj til skib. jutlandia forestår dog selv opgaven med håndtering af godset i forbin-
delse med aflæsning fra lastbil og stakning på havnen, og esbjerg besigt er ikke involveret i
dette.
de læsser altid vingerne af så tæt på skibet som muligt for at undgå for mange håndteringer
af vingerne. vindmøllevingerne hører sammen i sæt af 3. der er en vinge per lastbil, og nor-
malt kommer der tre eller seks biler samtidig, da vingerne til en mølle skal følges ad under
hele transporten. jutlandia har fået klare instruktioner om, at vingerne skal lægges sammen i
sæt, så de også kan lastes ombord på skibet i sæt. de har derfor altid bygget en blok op ved
først at sætte to vinger oven på hinanden og placere den tredje vinge ved siden af. det næste
sæt bliver herefter placeret med en vinge i bunden og to oven på. de har aldrig fået kritik af
                                                 - 13 -
den måde at gøre det på eller for at klodse vingerne op for at udjævne underlaget, selvom
esbjerg besigt har været til stede stort set alle de gange, jutlandia har håndteret vindmølle-
vinger for vestas. han mener derfor, at besigtigelsesrapporterne er udtryk for en efterratio-
nalisering. jutlandia har ikke før haft skader på vinger i dette omfang, højst en lille ridse
men det kan udbedres af en maler.
vestas havde tidligere sine egne hold, som læssede vindmøllevingerne af det samme sted på
havnen og byggede blokkene op på samme måde.
det er jutlandias arbejdsledere, som vurderer, om vindforholdene gør det forsvarligt at ud-
føre en arbejdsopgave. de tjekker i den forbindelse normalt dmi’s hjemmeside.
det er et vilkår for alle jutlandias kunder, at dhab 2007 gælder for de stevedoreopgaver,
som jutlandia udfører. dette er et krav fra deres forsikringsselskab på grund af den ansvars-
begrænsning, som er indeholdt i dhab 2007.
standardvilkårene fraviges nogle gange ved konkret aftale, hvor der f.eks. er tale om større
kontrakter. det vil typisk være dækningsbeløbets størrelse, som vil være genstand for for-
handling. jutlandia ville aldrig påtage sig et ubegrænset ansvar.
dhab 2007 gjaldt også for samarbejdet mellem jutlandia og baltship. det fremgår af auto-
signaturen i jutlandias mails og på bagsiden af deres fakturaer, at dhab 2007 gælder, lige-
som det fremgår af deres hjemmeside. det er også de betingelser, som jutlandias konkurren-
ter bruger, og ikke noget de konkurrerer på.
der var ikke en skriftlig aftale med vestas om håndtering af vindmøllevingerne i projekt or-
ta-nova, men som vestas før har gjort, når de havde et projekt med baltship, skrev de til jut-
landia og oplyste, hvornår og hvor mange vindmøllevinger der kom. jutlandia fakturerede
typisk baltship for de opgaver, de udførte, men nogle gange fik de at vide, at fakturaen skul-
le udstedes til vestas. jutlandia har haft et tæt samarbejde med både vestas og baltship.
                                                   - 14 -
mia bundgaard pedersen har afgivet forklaring for sø- og handelsretten og østre landsret
under den tidligere sag mellem aig europe, vestas italia srl og baltship. mia bundgaard
pedersen har vedstået disse forklaringer. af forklaringen gengivet i sø- og handelsrettens
dom af 25. august 2015 fremgår:
     ”jutlandia havde et tæt samarbejde med baltship, der omfattede mange projekter. jutlan-
     dia ved godt, hvad der skal klares i forbindelse med en opgave, og hvad der ikke skal
     klares. baltship brugte altid jutlandia til håndtering og stevedoring. stevedoring dækker
     over lastning eller losning af skibet. jutlandia havde ikke en rammeaftale med baltship.
     forud for en aftaleindgåelse skrev baltship normalt en intromail om, hvor meget gods,
     der ville ankomme og hvornår, ligesom det skete i denne sag.
     kent jensens e-mail af 28. september 2012 til jutlandia indeholder efter hendes opfattelse
     instruktioner vedrører selve stevedoreopgaven og dermed lastningen af skibet og ikke
     håndteringen af vindmøllevingerne i esbjerg havn. efter hendes opfattelse blev jutlandia
     ved kent jensens e-mail af 28. september 2012 endvidere instrueret om at være agenter i
     forhold til det pågældende skib, og at jutlandia derfor skulle lave de dokumenter, der
     dækker godset under den pågældende rejse.
     hun havde fortalt kent jensen i telefonen, at jutlandia havde lavet en skade, lige inden
     hun sendte ham den pågældende e-mail af 9. oktober 2012 kl. 08.23. hun kontaktede først
     baltship, fordi baltship var jutlandias ordregiver. hendes e-mail til peter madsen vedrø-
     rende uheldet sendt senere den 9. oktober 2012 var blot til orientering.
     hun ved ikke, hvorfor jutlandia modtog en ansvarligholdelsesskrivelse fra jan hingsberg
     den 9. oktober 2012, for de havde slet ikke haft nogen korrespondance med vestas. hun
     svarede ikke på e-mailen, men overlod sagen til sin chef, kristian svarrer.
     det var hende, der sammen med brian nymand afgav et tilbud til baltship vedrørende
     modtagelse, aflastning, storage og fremføring af vindmøllervingerne til skibet. hun har
     ikke indgået en aftale med vestas vedrørende modtagelsen og aflastning af vindmølle-
     vingerne. hun tænkte ikke over, hvorfor der skulle laves et tilbud til baltship den 10. ok-
     tober 2012 efter uheldet dagen før.
     det er hende, der har lavet de to fakturaer af 30. oktober 2012, som er udstedt af jutlandia
     til baltship. hun har ikke været involveret i beslutningen om, hvordan faktureringen
     skulle ske.
     jutlandia er bekendt med vestas’ guidelines for håndtering af vindmøllevinger. de bliver
     altid sendt til dem, der rent fysisk skal håndtere godset. det er første og eneste gang, at
     der er gået vindmøllevinger i stykker i jutlandias varetægt.
     jutlandia har tidligere fået ordrer direkte fra vestas vedrørende transport af tårne og
     vindmøllevinger. jutlandia har således i esbjerg udført specifikke projekter for vestas-
     selskaber i chile, brasilien, tyrkiet og frankrig.
     jutlandia går ikke i gang med at flytte varer mv. for nogen uden at have en aftale på
     skrift. hun kan ikke huske, hvorfor der ikke forud for skadens indtræden foreligger en
                                                    - 15 -
       skriftlig aftale mellem baltship og jutlandia vedrørende de pågældende vindmøllevin-
       ger.”
af forklaringen gengivet i østre landsrets dom af 9. november 2016 fremgår:
       ”hendes opgaver var blandt andet at indgå aftaler om priser og om det operationelle.
       korrespondance mellem baltship og jutlandia forud for orta nove-projektet var af helt
       sædvanlig karakter. vidnet er ikke bekendt med, at jutlandia har haft projekter for
       baltship, hvor jutlandia ikke har stået for såvel håndteringen på havnen som stevedore-
       opgaverne. i de tilfælde, hvor jutlandia har udført projekter for vestas-selskaber, har
       baltship vist nok ikke været involveret også. de priser, som jutlandia brugte i forhold til
       baltship, lå nogenlunde fast, men baltship prøvede løbende at trykke prisen. jutlandia
       har lavet mange aftaler med baltship, så det kan godt have forekommet, at der ikke forelå
       en skriftlig aftale om, hvilke opgaver jutlandia skulle udføre for baltship. hun opfattede
       mailen af 20. september 2012 fra kent jensen således, at jutlandia havde fået opgaven, og
       at der var tale om ”hele pakken”, herunder også opgaven med at aflæse og fremføre. der
       var en separat afdeling hos jutlandia, der tog sig af stevedoreopgaver, og en separat afde-
       ling, som tog sig af håndteringen på havnen. sidstnævnte afdeling blev betegnet jutlan-
       dia operations, og det var den afdeling, som hun sad i. de to afdelinger havde hver sin
       mailadresse.”
mia bundgaard pedersen har supplerende forklaret bl.a., at jutlandia typisk blev kontaktet
af en ansat fra baltship, når baltship fik opgaver ind vedrørende afskibning af vindmøllevin-
ger. der blev forhandlet om prisen fra gang til gang, men ikke om vilkårene som sådan, idet
der altid blev handlet i henhold til dhab 2007. det var hendes opfattelse, at baltship havde
bestilt ”hele pakken”, det vil sige aflæsning fra lastbil, stakning, fremføring til kajen og last-
ning af skibet. det skete ikke, at jutlandia blev bedt om kun at lave en del af den samlede
opgave, for jutlandia arbejdede kun for baltship, og der var ikke andre på esbjerg havn, som
kunne have udført opgaven ud over baltships største konkurrent, som de aldrig ville spørge.
jutlandia fik derfor altid ”hele pakken”, og der var tale om en rutineopgave.
i enkeltstående tilfælde har jutlandia arbejdet direkte for vestas. der er tale om tre eller fire
tilfælde blandt andet for vestas brasilien og vestas frankrig. i disse tilfælde sendte jutlandia
skriftlige tilbud på opgaven, og der blev indgået en skriftlig aftale, hvoraf det fremgik, hvad
opgaven gik ud på og på hvilke vilkår. det var i alle tilfælde dhab 2007, som gjaldt. dette
fremgår også af jutlandias autosignatur.
jutlandia plejede at modtage vestas’ guidelines om håndtering af vindmøllevinger fra
baltship. den eneste kontakt, der var mellem jutlandia og vestas om vindmøllevingerne, be-
                                                     - 16 -
stod i, at peter madsen fra vestas orienterede dem om, hvornår lastbilerne ankom med vin-
gerne til esbjerg havn.
peter madsens forklaringer afgivet for sø- og handelsretten og østre landsret under den
tidligere sag mellem aig europe, vestas italia srl og baltship er blevet dokumenteret.
af forklaringen gengivet i sø- og handelsrettens dom af 25. august 2015 fremgår:
      ”han var ansat hos vestas wind systems i perioden fra oktober 2006 til april 2014. han
      blev opsagt i april sidste år og har siden været ansat hos nhi vestas offshore.
      han havde ansvaret for at få transporteret de 63 vindmøllevinger fra fabrikken i lem til
      levering på havnen i esbjerg. han kan huske, at han kontaktede jan hingsberg fra vestas
      mediterranean for at finde ud af, hvem der var speditør på projektet. jan hingsberg oply-
      ste, at baltship var speditør. jutlandia var baltships foretrukne stevedorer i esbjerg, og
      når vestas tidligere har indgået aftaler med baltship vedrørende afskibning, har baltship
      også benyttet jutlandia. så da han fik at vide, at det var baltship, der var speditør, gik
      han ud fra, at baltship benyttede jutlandia i forhold til håndteringen af vingerne på hav-
      nen. når der blev indgået aftaler med baltship som speditør vedrørende esbjerg havn lå
      det implicit heri, at der altid skulle ske levering til jutlandia.
      han har ikke indgået en aftale med jutlandia om, at jutlandia skulle stå for modtagelsen
      og aflastningen på havnen af vingerne på vegne af vestas.
      han havde intet at gøre med de aftaler, der blev lavet med speditørerne. han fik blot at
      vide, hvilken speditør, der var valgt. han vidste heller ikke noget om den kontrakt, der
      blev indgået mellem vestas mediterranean og baltship.
      han mener, at de to vindmøllevinger, som sagen drejer sig om, ankom kort tid før, at det
      første skib skulle afsejle.”
af forklaringen gengivet i østre landsrets dom af 9. november 2016 fremgår:
      ”vestas samarbejdede med tre eller fire forskellige speditører, og baltship var den spedi-
      tør, der oftest blev anvendt. når vidnet i forbindelse med et projekt modtog besked om,
      hvem der var speditør, var det vidnets opgave at fastlægge det operationelle i forbindelse
      med transporten i samarbejde med speditøren. i forbindelse med orta nova-projektet tal-
      te vidnet med baltship om, hvornår skibet ankom til esbjerg, hvorefter han drøftede med
      jutlandia, hvornår vestas skulle levere vingerne. orta nova-projektet omfattede to leve-
      rancer. den første leverance forløb uden problemer. vidnets opgave var at levere vinger-
      ne på bil i esbjerg. det var ikke hans opgave at håndtere, hvad der herefter skulle ske
      med vindmølleelementerne. det har formentlig været jan hingsberg, der havde ansvaret
      for det operationelle i det videre forløb. vidnet er ikke bekendt med, hvilke aftaler der
      var indgået omkring aflæsning og fremføring til skibet. han gik ud fra, at det var jutlan-
                                                    - 17 -
       dia, der stod herfor, når det var baltship, der var udpeget som speditør. det var altid så-
       dan det fungerede.”
dele af lars harrits forklaring afgivet under den tidligere sag mellem aig europe, vestas
italia srl og baltship, som er gengivet i sø- og handelsrettens dom af 25. august 2015, er
blevet dokumenteret:
”… han er uddannet som speditør i 1986 og har arbejdet inden for transportbranchen i hele sin profes-
sionelle karriere. de sidste 13 år har han arbejdet med transport af vindmøller. i 2012 var han general
manager i vindmølleafdelingen hos baltship, og det var bl.a. ham, som forhandlede kontrakter med
baltships kunder.
 …
jutlandia havde forud for uheldet modtaget vestas’ manual for håndtering mv. af vindmøllevingerne
på land.
…
baltship har ikke indgået en rammeaftale med jutlandia. baltship og jutlandia indgår konkrete aftaler
fra gang til gang. hvis det er stevedoreopgaver, modtager baltship som regel en faktura fra jutlandias
søsterselskab, seaport.”
parternes synspunkter
for sagsøgerne, aig europe og vestas italia srl, er der i det væsentlige procederet i over-
ensstemmelse med påstandsdokumentet af 27. februar 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”…
       3. jutlandia er erstatningsansvarlig
       det gøres gældende, at jutlandia er ansvarlig for de indtrådte skader på tre
       vindmøllevinger den 9. oktober 2012.
       jutlandia er som professionel aktør underlagt et professionsansvar, og ansvars-
       bedømmelsen er derfor streng, jf. retten i aarhus’ præmisser i fed2000.153v.
       det er dokumenteret (bilag 4 og 5), at jutlandia ved behandlingen af vindmølle-
       vingerne tilsidesatte grundlæggende forholdsregler for håndtering af vindmølle-
       vingerne. der er tale om forholdsregler og retningslinjer, som jutlandias medar-
       bejder var bekendt med på skadestidspunktet.
                                            - 18 -
det fremgår af den eksterne sagkyndige rapport fremlagt som bilag 4 (mine un-
derstregninger):
“we consider it bad practice that jutlandia terminal a/s had placed the bottom blade on
a severely sloping foundation.
…
we also find it extremely ill advised that jutlandia terminal a/s chose to lift and place
one blade on top of another during such a strong wind as was reported on the morning in
question.
…
jutlandia terminal a/s disregarded sensible practice by stacking two blades on top of
each other in very windy conditions without being able to secure them against toppling
because they did not have other blades to link them to.
…
jutlandia terminal ais has in several respects directly disregarded the vestas guidelines
for handling blades in hj frames, and according to information provided by baltship dur-
ing our survey jutlandia terminal a/s is familiar with these guidelines.”
det følger endvidere af den yderligere eksterne sagkyndige rapport fremlagt som
bilag 5 (mine understregninger):
“consequently, we have no reason to doubt that the wind tilted the two blades.
however, if messrs. jutlandia’s terminal staff had used their common sense, and further
had followed the guide lines, the incident would never have occurred.
messrs. vestas wind systems has issued guidelines for handling and storage of blades,
which the staff of messrs. jutlandia terminal must be familiar with.
…
in our opinion, it was thus the negligence of above-mentioned guide lines that was the
actual cause of damage.”
jutlandias forsømmelser af grundlæggende sikkerhedsforanstaltninger er så gro-
ve, at de af jutlandia påberåbte begrænsninger under ingen omstændigheder kan
finde anvendelse.
aig og vestas fremsatte krav over for jutlandia den 8. december 2016, og i med-
før af rentelovens § 3, stk. 2, skal jutlandia betale renter fra den 7. januar 2017.
4. jutlandia har ikke løftet bevisbyrden for, at jutlandia ikke er ansvarlig for
det fulde tab
                                               - 19 -
      det påhviler jutlandia at dokumentere og sandsynliggøre, at jutlandias skal be-
      grænses. det omfatter både, at der måtte være indgået en særskilt aftale, samt
      hvad indholdet af denne aftale måtte være.
      det gøres gældende, at jutlandia ikke har (og ikke kan) løfte bevisbyrden for no-
      gen af disse forhold.
      det fremgår af jutlandias egen procesførelse i sagen mellem sagsøgerne og
      baltship (hvor jutlandia biintervenerede), at jutlandia og vestas ikke havde ind-
      gået en aftale.
      vestas er enig i jutlandias erklæring for østre landsret:
      ”stort set samtlige dokumentbeviser i sagen understøtter da også vestas’ anbringende
      om, at jutlandia håndterede vindmøllevingerne efter opdrag fra baltship, og ikke efter af-
      tale med vestas.
      mens ikke ét eneste dokument, og ikke en eneste af de afgivne forklaringer, understøtter
      et synspunkt om, at der skulle være indgået en aftale mellem vestas og jutlandia om
      håndteringen af vindmøllevingerne frem til skibssiden.” (mine understregninger).
      i denne forbindelse henvises til gennemgangen af forklaringer fra vidner og
      partsrepræsentanter fra jutlandia samt jutlandias procesindlæg, som redegjort
      for i replikken, side 2-5.
      det gøres endvidere gældende, at den af jutlandia udviste uagtsomhed er så
      grov, at jutlandia i ingen tilfælde kan påberåbe sig beskyttelsen i nogen af be-
      stemmelserne i dhab 2007.”
for sagsøgte, jutlandia terminal a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 27. februar 2018, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det gældende, at det rejste
      krav er forældet.
      for udførelsen af jutlandias stevedoreopgaver på esbjerg havn gælder dhab
      2007, med mindre disse standardbetingelser må anses for fraveget gennem aftale.
      det var også tilfældet i 2012, og således også den 9. oktober 2012, hvor jutlandia
      efter fælles forståelse – og dermed efter aftale - med vestas forestod aflæsning og
      opbevaring af vestas’ vindmøllevinger på jutlandias terminalområde i esbjerg
      havn, efter at vestas havde overladt vindmøllevingerne i jutlandias varetægt. en
      aftale om at fravige jutlandias velkendte standardbetingelser for den konkrete
                                             - 20 -
opgave var ikke indgået mellem jutlandia og vestas, hvorfor dhab 2007 regule-
rer det indbyrdes forhold mellem parterne.
efter dhab 2007 § 30 forældes alle krav efter 10 måneder fra det tidspunkt, hvor
skaden tidligst har kunnet konstateres. skaderne på de to vindmøllevinger kunne
konstateres den 9. oktober 2012, men kravet mod jutlandia er først varslet den 6.
september 2013, og således mere end 10 måneder efter kravets konstatering.
forældelsesfristen har ikke været suspenderet. kravet er derfor forældet, og jut-
landia må følgelig frifindes for kravet som rejst.
om stevedoreopgaven udført af jutlandia for vestas
vestas havde til brug for et større vindmølleprojekt i italien i efteråret 2012 behov
for transport af 63 vindmøllevinger fra vestas-fabrikken i lem til italiensk havn.
transporten blev arrangeret af vestas selv, der i den forbindelse bl.a. - som også
beskrevet i stævningen – havde indgået en aftale med dsv (dengang baltship)
om en række speditørydelser i esbjerg havn og med vestas wind systems om
transport af vindmøllevingerne fra fabrikken i lem til esbjerg havn.
vestas wind systems havde kontraheret med give goodwind a/s om landevejs-
transporten fra lem til esbjerg havn, men det var vestas wind system, der in-
struerede give goodwind a/s i at levere vindmøllevingerne på jutlandias termi-
nalområde i esbjerg havn. intet i sagen indikerer, at give goodwind a/s har
handlet i strid med de instrukser, der blev givet af vestas wind systems.
instruksen om at levere vindmøllevingerne til jutlandia på jutlandias terminal-
område blev givet af peter madsen, der var ansat hos vestas wind systems, jf.
forklaringerne herom i de to domme om baltships (nu dsv) ansvar for skaderne
på de to vindmøllevinger,…
peter madsen har for såvel sø- og handelsretten som for østre landsret bl.a.
forklaret, at han ringede til kent jensen hos baltship (nu dsv) for at få oplyst,
hvor vindmøllevingerne til italien skulle leveres i esbjerg havn. han fik da op-
lyst, at de skulle leveres til jutlandia. han kontaktede herefter jutlandia, hvor
han fik oplyst, at vindmøllevingerne skulle køres til den del af jutlandias termi-
nalområde, der hedder nokken.
jutlandias medarbejdere, mia bundgaard-pedersen og brian nymand, har begge
for sø- og handelsretten (…) forklaret, at jutlandia ofte håndterede vestas-
vindmøllevinger, men kun i få, helt særlige tilfælde efter direkte aftale med ve-
stas. i de fire tilfælde, det er sket, er aftalen om opgaven indgået direkte med det
pågældende vestas-projektselskab i hhv. chile, brasilien, tyrkiet og frankrig.
mia bundgaard-pedersen har videre for østre landsret (…) forklaret, at jutlan-
dias opgaver i forbindelse med losning og læsning af vindmøllevinger i esbjerg
havn altid omfattede ”hele pakken”: aflæsning fra lastbil, opbevaring på termi-
                                          - 21 -
nalområde, fremføring til skibsside og lastning ombord på skib. det er aldrig
sket, at den samlede stevedoreopgave er blevet delt mellem flere, således en an-
den stevedore-virksomhed har udført én eller flere af de fire delopgaver.
jutlandia-medarbejderne har også for sø- og handelsretten forklaret, at man i
forbindelse med den konkrete stevedoreopgave mente sig instrueret af baltship
om at forestå den samlede stevedoreopgave, ganske som altid.
ikke desto mindre har hverken sø- og handelsretten eller østre landsret fundet
det godtgjort, at aflæsningen fra lastbil og opbevaring af vindmøllevingerne var
omfattet af det opdrag, baltship havde givet jutlandia. omfattet heraf var alene
lastning af vindmøllevingerne ombord på skibet.
om jutlandias opdrag og opdragsgiver
jutlandia handlede naturligvis ikke på egen hånd, da man aflæssede først 31
vindmøllevinger og ugen efter yderligere 32 vindmøllevinger fra vestas’ lastbi-
ler.
som forklaret af jutlandias medarbejdere for sø- og handelsretten og igen for
østre landsret har man hos jutlandia aldrig påtaget sig en stevedoreopgave
uden forudgående anmodning herom. man opsøger ikke herreløst gods for siden
at flytte det på eget initiativ. det er således utænkeligt, at jutlandia ville påbe-
gynde aflæsning af et stort antal kostbare og skrøbelige vestas-vindmøllevinger
fra en lastbil, der kom direkte fra vestas’ fabrik, uden en – udtrykkelig eller ind-
forstået – aftale med enten baltship eller vestas herom.
så selv om der ikke måtte foreligge en egentlig skriftlig instruks fra vestas til jut-
landia om at udføre de dele af den samlede stevedoreopgave, der ikke var omfat-
tet af opdraget fra baltship til jutlandia om på vestas’ vegne at få vindmøllevin-
gerne ombord på det angivne skib ved anløb til esbjerg havn, må der have været
en aftale mellem vestas og jutlandia om, at vindmøllevingerne af jutlandia skulle
læsses af lastbilen, opbevares på terminalområdet og siden føres frem til skibssi-
den. en aftale i form af en fælles forståelse om, at jutlandia – som altid – skulle
udføre denne opgave, når vestas havde transporteret vindmøllevingerne til jut-
landias terminalområde i esbjerg havn.
der har været en aftale, og begge parter har ageret i overensstemmelse hermed:
vestas har transporteret vindmøllevingerne til jutlandias terminalområde, efter
at have anmodet jutlandia om anvisning af det præcise aflæsningssted og efter
selv at have fulgt den givne anvisning, for derefter at overlade vindmøllevinger-
ne i jutlandias varetægt. vestas har endvidere sørget for at udlevere instrukser til
jutlandia om håndteringen af de store og vindfølsomme vindmøllevinger, og har
sikret sig, at jutlandia var bekendt med anvisningerne. noget, vestas næppe ville
have tillagt betydning, hvis ikke vestas netop havde en forståelse – en aftale –
                                          - 22 -
med jutlandia om, at jutlandia skulle aflæsse, stakke, opbevare og siden fremføre
vindmøllevingerne til skibsside.
jutlandia har tilsvarende fra vestas modtaget vindmøllevingerne i sin varetægt,
og som tydeligvis forudsat af vestas udført såvel aflæsning fra lastbil som opbe-
varing og fremføring til skibsside i overensstemmelse med vestas’ håndterings-
instrukser. såvel for det første fulde læs på 31 vindmøllevinger som for det sene-
re læs med 32 vindmøllevinger til samme vestas-projekt i italien.
vestas har fået faktura på jutlandias arbejde med aflæsning, opbevaring og frem-
føring til skibsside, og har betalt denne faktura uden forbehold. tilsyneladende
ud fra en forudsætning om, at jutlandia var vestas’ ”supplier” for så vidt angik
”the discharging of(f) trucks and port handling”, jf. e-mail af 10. oktober 2012 kl.
11.44 fra jan hingsberg (vestas mediterranean) til giuseppe basile (vestas medi-
terranean), …
således både kan og vil jutlandia bevise, at jutlandia havde vindmøllevingerne i
sin varetægt på uheldstidspunktet efter aftale med vestas om udførelse af steve-
doreopgaverne i esbjerg havn med aflæsning fra lastbil, stakning og opbevaring
af vingerne, og at disse opgaver blev udført på grundlag af dhab 2007 med de
deri indeholdte ansvarsbegrænsninger.
aftalegrundlaget
for alle opdrag udført af jutlandia gælder således jutlandias almindelige betin-
gelser, svarende til branchens standardbetingelser, hvad jutlandia altid udtryk-
keligt gør sine kunder og øvrige aftaleparter opmærksom på. der henvises ud-
trykkeligt på firmaets website til, at dhab 2007 altid gælder for alle stevedore-
opgaver, ligesom en sådan henvisning indgår som en fast tekst i alle e-mails fra
jutlandia om tilbud, ordrebekræftelser m.v.,…
der er samtidig et link til dhab 2007 på jutlandias website, ligesom ansvarsbe-
grænsningerne i dhab 2007 er særligt fremhævet i e-mailteksten herom,…
det er der ikke noget usædvanligt i. dhab 2007 er bredt accepteret som grund-
lag for alle stevedoreopgaver, der udføres i samtlige danske havne, jf. også betin-
gelsernes § 2 om anvendelsesområdet: ”disse almindelige betingelser finder anven-
delse på opgaver, der udføres af en havnevirksomhed, med mindre andet udtrykkeligt er
aftalt.”
dhab 2007 gjaldt og gælder således også for stevedoreopgaver, der udføres efter
en aftale i form af en fælles forståelse mellem parterne, med mindre det udtryk-
keligt er aftalt at fravige dem.
vestas, der som storkunde i esbjerg havn og en række andre danske havne dag-
ligt kontraherer stevedoreopgaver for meget betydelige godsmængder, og har
                                          - 23 -
gjort det i årtier, kan derfor ikke i september og oktober 2012 have været i tvivl
om, at dhab 2007 gjaldt for stevedoreopgaver i esbjerg havn, og for stevedore-
opgaver udført af jutlandia. herunder for de stevedoreopgaver, jutlandia udfør-
te den 9. oktober 2012 efter at have fået overdraget et læs på 31 vindmøllevinger
fra vestas med henblik på aflæsning, opbevaring og efterfølgende fremføring til
skibsside.
aftalte ansvarsbegrænsninger
dhab 2007 kan fraviges helt eller delvist ved aftale mellem parterne. da en så-
dan fravigelse ikke er aftalt mellem vestas og jutlandia, hverken generelt eller for
de stevedoreopgaver, jutlandia udførte i forbindelse med aflæsning, opbevaring
og fremføring til skibsside i oktober 2012 af de 63 vindmøllevinger til vestas’ ita-
lienske projekt, vestas overlod i jutlandias varetægt, gælder også ansvarsbe-
grænsningen i dhab 2007 for det arbejde, hvorunder uheldet med de to total-
skadede vindmøllevinger indtraf. en erstatning for de beskadigede vindmølle-
vinger kan derfor, jf. dhab 2007 § 26, stk. 3, ikke overstige sdr 25.000 i alt. da
der alene er tale om to vindmøllevinger, og dermed om to kolli, kan en erstatning
dog ikke overstige sdr 1.333,34, svarende til to kolli á sdr 666,67, jf. dhab § 26,
stk. 1.
i det aktuelle tilfælde er det krav, der nu forfølges, dog som anført forældet. ve-
stas varslede kravet over for jutlandia den 6. september 2013,…men uheldet
fandt sted den 9. oktober 2012, og således knap 11 måneder tidligere. efter
dhab 2007 § 30, stk. 1, forældes erstatningskrav imidlertid allerede 10 måneder
efter, at skaden har kunnet konstateres, jf. stk. 2, og sagsøgernes krav mod sag-
søgte blev derfor forældet den 9. august 2013.
om uheldet
at to de vindmøllevinger blev beskadiget, skyldes alene et hændeligt uheld, for-
årsaget af ganske usædvanlige kastevinde. det ikke er dokumenteret, at jutlandia
skulle have begået fejl eller forsømmelser i forbindelse med håndteringen af
vindmøllevingerne forud for afskibningen.
det bestrides således, at jutlandia skulle have forvoldt uheldet ved grov uagt-
somhed.
det bemærkes i den forbindelse, at jutlandia ikke deltog i besigtigelsen af de be-
skadigede vindmøllevinger; man havde anmodet de øvrige parter – vestas og
baltship – om at udskyde besigtigelsen en dag, så også jutlandia kunne være re-
præsenteret, men anmodningen blev afvist.
de to besigtigelsesrapporter, bilag 4 (…) og bilag 5 (…), er derfor at anse for
énsidigt indhentede, hvad der da også præger ”sagsfremstillingen” i begge rap-
porter. de er udarbejdet uden jutlandias medvirken, efter opdrag fra sagsøgerne.
                                                - 24 -
       rapporternes beskrivelser af omstændighederne omkring uheldet, der førte til de
       to vindmøllevingers beskadigelse, kan derfor ikke lægges til grund. det samme
       gælder den vurdering af ansvarsforholdene, rapporterne giver udtryk for – vur-
       deringer, der énsidigt hviler på sagsøgernes opfattelse af ansvarsforholdene.
       de to besigtigelsesrapporter kan således alene benyttes til at understøtte parter-
       nes fælles vurdering af, at vindmøllevingerne blev totalskadet, og til at forklare
       tabsopgørelsen, der ikke anfægtes af sagsøgte.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
de to vindmøllevinger blev totalskadet under jutlandias håndtering af dem på havnen i es-
bjerg den 9. oktober 2012, da ansatte fra jutlandia var i gang med at læsse vingerne af lastbi-
lerne og stable dem på kajen. de ansatte, som var bekendt med vestas’ guidelines for opbe-
varing af vindmøllevinger, fulgte ikke instruktionerne i disse guidelines om stabling af vin-
gerne i blokke, idet de stablede de to vinger ovenpå hinanden, uden at de forinden havde
bygget blokken ud i bredden, hvorved de stablede vinger blev meget letpåvirkelige af vind.
umiddelbart efter at vingerne var stablet ovenpå hinanden, væltede de, da der kom et kraf-
tigt vindstød.
som følge af det anførte finder retten, at jutlandia er ansvarlig for skaderne på vindmølle-
vingerne.
det må lægges til grund, at der på det tidspunkt, hvor jutlandia aflæssede og stablede vin-
gerne, blev målt vindhastigheder på 12,2 til 14,4 m/s på esbjerg havn og vindstød på 14,7 til
19,7 m/s. jutlandia placerede vingerne på kajen, som skrånede, og afbødede dette ved at
klodse vingerne op. det er ifølge rettens sagkyndige medlemmer almindeligt, at en havnekaj
skråner, for at vandet kan løbe væk, og al lastning til skib foregår under disse forhold. efter
en samlet vurdering af de nævnte omstændigheder sammenholdt med den forkerte stabling
finder retten ikke, at jutlandia har forvoldt skaderne ved grov uagtsomhed.
spørgsmålet er herefter, om de rejste erstatningskrav, som ikke bestrides størrelsesmæssigt,
er forældede. dette afhænger af, om det må anses for aftalt mellem vestas og jutlandia, at
                                              - 25 -
sidstnævnte skulle aflæsse, stable og opbevare vingerne, og om dhab 2007 i givet fald må
anses for at gælde for en sådan aftale.
sø- og handelsretten slog ved dom af 25. august 2015 fast, at håndteringen af vindmøllevin-
gerne på havnen i esbjerg forud for lastning til skibet ikke var omfattet af det transportop-
drag, som baltship havde fået af vestas, ligesom baltship ikke havde antaget jutlandia til at
udføre andre opgaver end stevedoreopgaver i forbindelse med lastning.
det lægges efter bevisførelsen, herunder navnlig forklaringerne fra peter madsen, kristian
svarrer og mia bundgaard pedersen, til grund, at vestas forud for leveringen af vindmølle-
vingerne på havnen i esbjerg kontaktede jutlandia og oplyste, hvor mange vinger der ville
blive leveret, og hvornår leveringen ville ske. det lægges endvidere til grund, at vingerne
blev leveret til jutlandias terminal på havnen. da stevedoreopgaverne med aflæsning, stab-
ling og opbevaring af vingerne på havnen som nævnt ikke var omfattet af aftaler mellem
baltship og vestas eller baltship og jutlandia, må vestas ved sine handlinger således have
accepteret, at jutlandia udførte disse opgaver for vestas. dette støttes også af indholdet af
den e-mail, som jan hingsberg sendte til giuseppe basile den 10. oktober 2012.
det er de sagkyndige medlemmers bestemte opfattelse, at dhab 2007 er så almindeligt an-
vendt ved udførelsen af stevedoreopgaver i danske havne, at vestas som professionel aktør
med egen transportafdeling og som aftager af mange stevedoreopgaver må have været klar
over, at dhab 2007 var gældende for de stevedoreopgaver, som blev udført af jutlandia,
med mindre andet udtrykkeligt var aftalt. retsformanden kan tilslutte sig dette.
betingelserne i dhab 2007 finder herefter anvendelse herunder § 30, hvorefter krav som
følge af beskadigelse forældes 10 måneder efter, at aflevering har fundet sted. da det må
lægges til grund, at de totalskadede vinger var til vestas’ disposition umiddelbart efter, at
skaden var indtruffet den 9. oktober 2012, løber forældelsesfristen fra dette tidspunkt, og
kravet var således forældet, da aig europe og vestas italia procestilvarslede jutlandia den 6.
september 2013.
                                                - 26 -
som følge af det anførte frifindes jutlandia.
efter sagens udfald skal aig europe og vestas italia betale fulde sagsomkostninger til jut-
landia. efter sagens værdi og omfang skal aig europe betale 80.000 kr. og vestas italia beta-
le 10.000 kr. til dækning af jutlandias rimelige udgifter til advokatbistand.
                                      thi kendes for ret:
jutlandia terminal a/s frifindes.
i sagsomkostninger skal aig europe (filial af aig europe limited united kingdom) inden
14 dage betale 80.000 kr. og vestas italia srl betale 10.000 kr. til jutlandia terminal a/s.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8a.
susanne thilqvist                          mette skov larsen                    per palludan
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
                                               dom
afsagt den 21. august 2017 af vestre landsrets 6. afdeling (dommerne hanne kildal, jens
hartig danielsen og joy winter (kst.) med domsmænd) i ankesag
v.l. s–2239–16
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1949
(advokat mikkel cramer, fredericia)
retten i kolding har den 10. november 2016 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. 3-7725/2016).
påstande
tiltalte t har påstået frifindelse, subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse.
supplerende oplysninger
tiltalte er ved retten i koldings dom af 28. august 2016 idømt en bøde på 4.500 kr., jf.
færdselslovens § 118, jf. § 4, stk. 1.
 forklaringer
tiltalte og vidnerne politiassistent f og specialanklager pernille marie agerholm moesborg
har for landsretten i det væsentlige forklaret som i 1. instans.
tiltalte har supplerende forklaret, at han har kendt f i mellem tre og fem år.
                                                 - 2 -
fra telefonsamtalen med f kan han huske, at f ønskede nogle papirer, som tiltalte mente var
til stede i lastbilen. han vil ikke sige, at der var en oppisket stemning under samtalen og kan
ikke genkende, at han skulle have sagt det til f, som han er tiltalt for. det gør ham målløs.
han ved ikke, om han talte med pernille moesgaard den 24. maj 2016.
om sine personlige forhold har han forklaret, at han startede en speditionsvirksomhed i januar
2017. virksomheden har tre ansatte på kontoret. han har en arbejdstid på 17-18 timer om
dagen, men er interesseret i at udføre samfundstjeneste, hvis det bliver aktuelt.
polititassistent f har supplerende forklaret, at den lastbil han beslaglagde i april 2016 ved
lidl’s centrallager, blev brugt ulovligt, fordi den kørte på tyske plader og var ejet af nykredit
leasing.
den 24. maj 2016 standsede han den lastbil, som tiltalte hævdede, var tiltaltes. lastbilen
havde været ejet af en virksomhed, der hed den gamle smedje, og som på daværende
tidspunkt var ophørt. den vognmandstilladelse, der var i lastbilen, var udstedt til den gamle
smedje, og den var blevet tilbagekaldt af den myndighed, der havde udstedt den. situationen
var derfor den, at tiltalte ikke ejede lastbilen og ikke havde den fornødne
vognmandstilladelse.
på den baggrund var han ikke interesseret i at tale med tiltalte, men til sidst tog han alligevel
den tyske chaufførs telefon, der havde forbindelse til tiltalte. tiltalte var meget ophidset. da
tiltalte kom med sin udtalelse, sagde han til tiltalte, at de ikke havde mere at tale om, og han
afbrød derefter samtalen.
pernille marie agerholm moesborg har supplerende forklaret, at hun gennem sin telefon klart
kunne høre tiltaltes samtale, men ikke den han talte med. det var derfor, at hun ræsonnerede,
at hun overhørte en telefonsamtale, som tiltalte havde med en anden. det fik hun
efterfølgende bekræftet, da hun ringede til f.
da tiltalte kom med sin udtalelse, lød det indædt, og som om han mente det.
                                                 - 3 -
umiddelbart efter telefonsamtalen med tiltalte skrev hun på en seddel, hvad tiltalte havde
sagt. hun har taget sedlen med i retten. på sedlen står der: ”hvis det var tilladt at skyde folk,
f, så var du jo blevet skudt for længe siden.”
landsrettens begrundelse og resultat
af de grunde, som byretten har anført, tiltræder landsretten, at det er bevist, at tiltalte har
udtalt sig som anført i tiltalen.
landsretten tiltræder, at de konkrete omstændigheder i forbindelse med udtalelsen efter en
samlet vurdering indebærer, at der i tiltaltes udtalelse ligger en trussel om vold, der er
omfattet af straffelovens § 119, stk. 1.
landsretten tiltræder herefter, at tiltalte er fundet skyldig som sket i overtrædelse af
straffelovens 119, stk. 1.
straffen fastsættes som en tillægsstraf, jf. straffelovens § 89.
det tiltrædes med samme begrundelse, som byretten har anført, at straffen er fastsat som sket.
efter forholdets karakter er der ikke grundlag for undtagelsesvis at gøre straffen betinget,
heller ikke med vilkår med samfundstjeneste.
landsretten stadfæster derfor dommen.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                          udskrift
                                              af
                               østre landsrets dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 18. april 2013 af østre landsrets 19. afdeling
(landsdommerne bo østergaard, m. stassen og marie louise klenow (kst.)).
19. afd. nr. b-1541-12:
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat kim lundgaard hansen)
mod
lasse veith lager
(advokat søren noringriis)
denne sag, der er anlagt ved københavns byret den 22. marts 2012, er ved kendelse af 2. maj
2012 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagsøgeren, skatteministeriet, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, lasse veith lager, skal
anerkende, at afdraget på henstandssaldoen efter aktieavancebeskatningslovens § 39 a ved
likvidation af anparter i triangle holding aps i 2009 udgør 1.522.223 kr.
sagsøgte, lasse veith lager, har påstået frifindelse
sagsfremstilling
denne sag drejer sig om, hvorvidt der skal beregnes et hovedaktionærnedslag efter
aktieavancebeskatningslovens § 47 ved opgørelsen efter aktieavancebeskatningslovens § 39
                                                - 2 -
a, stk. 2, af gevinst eller tab ved afståelse af aktier, der indgår i en beholdningsoversigt efter
aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 1.
landsskatteretten afsagde den 23. december 2011 følgende kendelse:
      ”…
      aktieindkomst
      skat har opgjort avance ved afståelse af anparter til 1.552.233 kr.
      avance selvangivet med 1.412.523 kr.
      landsskatteretten nedsætter avancen til 1.412.523 kr.
      møde mv.
      der har været afholdt forhandling med klagerens repræsentant.
      sagens oplysninger
      klageren er flyttet fra danmark til schweiz for en del år siden og har herefter
      alene været begrænset skattepligtig her til landet. i forbindelse med klagerens
      fraflytning blev der opgjort fraflytterskat på hans anparter i selskabet triangle
      holding aps. i 2009 selvangav klageren for indkomståret 2008 den ny
      henstandssaldo efter ændringerne i aktieavancebeskatningsloven.
      henstandssaldoen udgjorde 4.331.727 kr. primo 2009.
      triangle holding aps er likvideret i 2009. i den forbindelse er selvangivet avance
      ved afståelse af anparterne med 1.412.523 kr., der fremkommer som følger, idet
      der er beregnet et ejertidsnedslag/hovedaktionærnedslag efter
      aktieavancebeskatningslovens § 47.
      likvidationsprovenu                      1.633.923 kr.
      - anskaffelsessum                           -81.700 kr.
      avance                                    1.522.223 kr.
      ejertidsnedslag (1.522.223 kr. x 9 %) - 139.700 kr.
      skattepligtig avance                      1.412.523 kr.
      skatten af avancen er opgjort til 626.268 kr..
      skat fredensborgs afgørelse
      skat har ansat avance ved likvidation af selskabet i 2009 til 1.522.223 kr. der er
      ved afgørelsen henset til, at der ikke er henvist til aktieavancebeskatningslovens §
      47 om hovedaktionærnedslag i aktieavancebeskatningslovens § 39 a, efter
      hvilken bestemmelse fortjenesten skal opgøres.
      skat har som begrundelse for afgørelsen anført, at gevinst ved afhændelse af
      aktier i henstandsbeholdningen opgøres efter reglerne i
      aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2, og skatten beregnes efter reglerne i
      aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 3.
                                         - 3 -
i aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2 henvises til, at der ved aktiens
anskaffelsessum forstås den anskaffelsessum, der blev anvendt ved opgørelse af
fraflytteravancen efter aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4.
anskaffelsessummen er ifølge ovenstående opgørelse 81.700 kr.
hovedaktionærnedslaget efter aktieavancebeskatningslovens § 47 gives i den
beregnede gevinst og ikke i anskaffelsessummen.
der kan herefter ikke indrømmes hovedaktionærnedslag, idet lovhjemmel hertil
findes i aktieavancebeskatningslovens § 47, og denne bestemmelse indgår ikke i
aktieavanceopgørelsen efter aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2, som
skal anvendes ved afståelse af aktier, der indgår på beholdningsoversigten.
klagerens påstand og argumenter
klagerens repræsentant har fremsat påstand om, at afdragsbeløbet på
henstandssaldoen for indkomståret 2009 skal nedsættes til det beregnede beløb på
grundlag af den selvangivne avance på 1.412.523 kr.
i henhold til aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2 og 3, skal der ved
afståelse af aktier, der indgår på beholdningsoversigten, foretages en opgørelse af
gevinst eller tab. opgørelsen sker pr. afstået aktie og foretages på grundlag af
aktiens anskaffelsessum og afståelsessummen. ved aktiens anskaffelsessum
forstås den anskaffelsessum, der indgår ved beregningen i forbindelse med
fraflytningen efter aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4.
af bemærkningerne til lovforslaget til aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk.
2, fremgår, at ”hvor der skal foretages en avanceopgørelse, skal denne ske på
grundlag af aktiens anskaffelsessum og afståelsessummen. ved aktiens
anskaffelsessum forstås den anskaffelsessum, der indgik ved beregning af den
samlede fraflytterskat” (l 87 af 30. maj 2008). henvisningen i § 39 a må være en
henvisning til opgørelsen af fraflytterskatten i § 38, stk. 4. for det andet vil det
være diskriminerende og dermed direkte i strid med eu’s
antidiskriminationsdirektiv at nægte klageren hovedaktionærnedslaget.
hvis klageren var forblevet i danmark, ville der næppe have været tvivl om, at
han ville kunne have fået hovedaktionærnedslag, og det kan herefter ikke være
rigtigt, at han skal nægtes dette nedslag, blot fordi han er fraflyttet til udlandet.
det er herefter repræsentantens opfattelse, at der ikke er hjemmel til at nægte
klageren hovedaktionærnedslag.
landsskatterettens bemærkninger og begrundelse
aktieavancebeskatningslovens § 38 angiver opgørelsen af fraflytterskat ved
fraflytning, idet skatten skal opgøres efter samme regler, som hvis aktierne var
blevet solgt til aktiernes markedsværdi på fraflytningstidspunktet. af
bestemmelsens stk. 4 fremgår således:
    gevinst og tab, der anses for realiseret efter stk. 1, opgøres efter reglerne i §§
    23-29, 46 og 47, dog træder værdien ved skattepligtens ophør i stedet for
    afståelsessummen…
                                                 - 4 -
      aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 1 angiver opgørelsen af den
      beholdningsoversigt, der skal udarbejdes ved henstand. henstandsbeløbet
      forfalder til betaling efter reglerne i stk. 2-10. af bestemmelsens stk. 2 fremgår
      således:
          ved afståelse af aktier, der indgår på beholdningsoversigten, foretages der en
          opgørelse af gevinst eller tab. der skal ikke foretages en opgørelse ved
          afståelse af aktier, der på fraflytningstidspunktet var omfattet af § 44.
          opgørelsen sker pr. afstået aktie og foretages på grundlag af aktiens
          anskaffelsessum og afståelsessummen. ved aktiens anskaffelsessum forstås
          den anskaffelsessum, der indgik ved beregningen efter § 38, stk. 4, idet tab dog
          højst kan opgøres til forskellen mellem aktiens værdi på fraflytningstidspunktet
          og afståelsessummen. ved afståelse anses de først erhvervede aktier for de
          først afståede…
      af aktieavancebeskatningslovens § 47, stk. 1 fremgår:
          ved opgørelsen af gevinst på aktier, der er erhvervet før den 19. maj 1993, kan
          skattepligtige, der ved en eventuel afståelse af disse aktier den 18. maj 1993
          skulle have opgjort gevinst og tab efter § 6 i lovbekendtgørelse nr. 865 af 22.
          oktober 1992, som ændret ved lov nr. 1030 af 19. december 1992, opnå et
          nedslag i den skattepligtige gevinst på de pågældende aktier. …
      henset til bestemmelsen i § 47, stk. 1 anses hovedaktionærnedslaget herefter også
      at skulle anvendes ved opgørelsen af gevinst på aktier efter
      aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2.
      den påklagede afgørelse ændres i overensstemmelse hermed.”
retsgrundlaget
de relevante bestemmelser i aktieavancebeskatningsloven er sålydende:
      ”§ 38. gevinst og tab på aktier omfattet af reglerne i denne lov betragtes som
      realiseret, hvis gevinsten eller tabet vedrører en aktie, der er omfattet af dansk
      beskatning, og den danske beskatningsret ophører af anden grund end den
      skattepligtiges død, jf. dog stk. 2 og 3. gevinst og tab på aktier, som ved en
      afståelse 3 år eller mere efter erhvervelsen omfattes af § 44, men som på
      tidspunktet for skattepligtens ophør har været ejet i mindre end 3 år, betragtes dog
      ikke som realiseret efter 1. pkt. når en person efter bestemmelserne i en
      dobbeltbeskatningsoverenskomst indgået mellem danmark og en fremmed stat,
      færøerne eller grønland bliver hjemmehørende uden for danmark, sidestilles
      dette ved anvendelse af reglerne i 1. pkt., stk. 2-5, og §§ 39-39 b med ophør af
      skattepligt. …
         stk. 4. gevinst og tab, der anses for realiseret efter stk. 1, opgøres efter reglerne
      i §§ 23-29, 46 og 47, dog træder værdien ved skattepligtens ophør i stedet for
      afståelsessummen. for tegningsretter til aktier kan den skattepligtige i stedet
                                                 - 5 -
       vælge at opgøre den skattepligtige gevinst som forskellen mellem
       udnyttelseskursen og markedskursen på den pågældende aktie på tidspunktet for
       skattepligtens ophør. tab, der ved en afståelse kunne have været fradraget efter §§
       13, 14 og 17-22, kan dog kun fradrages i gevinst på aktier, der anses for realiseret
       efter stk. 1.
          stk. 5. der beregnes skat af den samlede nettogevinst opgjort efter stk. 4, der
       anses for realiseret efter stk. 1. der gives henstand med betaling af den samlede
       beregnede skat efter reglerne i § 39 og § 39 a, når gevinst eller tab ved
       skattepligtsophøret skal opgøres efter realisationsprincippet.”
          ”§ 39 a. ved henstand skal der udarbejdes en beholdningsoversigt over de
       aktier, som personen er ejer af på fraflytningstidspunktet. aktier, hvor den
       beregnede skat, jf. § 38, stk. 5, er betalt, skal dog ikke medtages i
       beholdningsoversigten. ved en efterfølgende skattefri aktieombytning, fusion
       eller spaltning skal de aktier, der erhverves med succession, indgå på
       beholdningsoversigten. endvidere etableres der en henstandssaldo, der udgøres af
       den samlede beregnede skat (henstandsbeløbet). henstandsbeløbet forfalder til
       betaling efter reglerne i stk. 2-10.
          stk. 2. ved afståelse af aktier, der indgår på beholdningsoversigten, foretages
       der en opgørelse af gevinst eller tab. der skal ikke foretages en opgørelse ved
       afståelse af aktier, der på fraflytningstidspunktet var omfattet af § 44. opgørelsen
       sker pr. afstået aktie og foretages på grundlag af aktiens anskaffelsessum og
       afståelsessummen. ved aktiens anskaffelsessum forstås den anskaffelsessum, der
       indgik ved beregningen efter § 38, stk. 4, idet tab dog højst kan opgøres til
       forskellen mellem aktiens værdi på fraflytningstidspunktet og afståelsessummen.
       ved afståelse anses de først erhvervede aktier for de først afståede. ved afståelse
       med gevinst finder reglen i stk. 3 anvendelse, og ved afståelse med tab finder
       reglen i stk. 4 anvendelse.
          stk. 3. der beregnes skat af den opgjorte gevinst efter reglerne i
       personskattelovens § 8 a. i den beregnede skat gives der fradrag for skat, der er
       betalt til fremmed stat, færøerne eller grønland efter reglerne i ligningslovens §
       33, stk. 1. overstiger den beregnede skat den skat, der er betalt i udlandet,
       forfalder det overskydende beløb til betaling. henstandssaldoen nedskrives med
       beløbet, når det er betalt. …
          stk. 10. når alle de aktier, der indgår i beholdningsoversigten, er afstået,
       bortfalder en eventuelt resterende henstandssaldo. henstandssaldoen bortfalder
       dog ikke, hvis personen har uudnyttede realiserede tab, som kan fremføres til
       fradrag i senere indkomstår. …”
de nugældende bestemmelser om aktieavancebeskatning i forbindelse med fraflytning blev
indført ved lov nr. 906 af 12. september 2008. i bemærkningerne til det lovforslag, der ligger
til grund for lovændringen, lovforslag nr. 187 af 30. maj 2008, anføres det blandt andet
(folketingstidende 2007-08, tillæg a, side 6524 ff.):
                                                 - 6 -
       ”reglerne foreslås udformet således, at den beregnede skat af gevinst optjent
       under skattepligt til danmark i princippet bliver endelig. der vil dog i et vist
       omfang kunne tages højde for efterfølgende tab. ...
          det vil sige, at der foreslås en ophævelse af reglen om ret til omberegning ved
       en efterfølgende afståelse i udlandet af de fraflytterbeskattede aktier. …
          ændringerne betyder, at det ikke længere vil være relevant med regulering af
       skatteansættelsen for fraflytningsåret, og der kan ikke blive tale om
       tilbagebetaling af betalt fraflytterskat. …
         der foreslås ikke ændringer i reglerne for opgørelse af gevinst og tab, der anses
       for realiseret ved skattepligtens ophør, og i reglerne for beregning af
       fraflytterskatten. …
         efter forslaget, skal personer, der får henstand, udarbejde en
       beholdningsoversigt, dvs. en oversigt over de aktier, som vedkommende ejer på
       fraflytningstidspunktet. …
          henstandsbeløbet forfalder i takt med aktieafståelser og udbytteudlodninger til
       lav beskatning og ved andre udlodninger og dispositioner, der potentielt kan
       påvirke aktiernes værdi i nedadgående retning, og endelig ved optagelse af lån i
       selskabet. henstandssaldoen nedsættes i takt med, at de forfaldne beløb betales.”
ved lovændringen indførtes endvidere som noget nyt en adgang til at beregne et
hovedaktionærnedslag efter aktieavancebeskatningslovens § 47 ved opgørelsen af den
opgjorte gevinst efter § 38, stk. 4. denne ændring indgik ikke i det oprindeligt fremsatte
lovforslag, men fulgte af ændringsforslag nr. 3 fremsat af skatteministeren under
folketingsbehandlingen. det anføres i bemærkningerne til ændringsforslaget
(folketingstidende 2007-08, tillæg b, side 1493 ff):
       ”det foreslås, at hovedaktionærer ved opgørelsen af gevinst og tab, der anses for
       realiseret ved fraflytningen, skal have adgang til nedslag i en eventuel gevinst
       efter reglerne i aktieavancebeskatningslovens § 47.”
skatteministeren foreslog samtidig ved ændringsforslag nr. 5, indsættelsen af et nyt 5.
pkt. i § 39 a, stk. 1, om, at henstandsbeløbet forfalder til betaling efter stk. 2-10. i
bemærkningerne til ændringsforslaget (folketingstidende 2007-08, tillæg b, side 1494)
anføres det:
       ”det foreslås præciseret, at bestemmelsen i den foreslåede § 39 a i
       aktieavancebeskatningsloven alene er en bestemmelse, der regulerer, dels hvornår
       henstandsbeløbet forfalder til betaling, dels hvor stor en del af henstandsbeløbet
       der forfalder som følge af den pågældende handling: aktiesalg, udbytteudlodning
       m.m.
          præciseringen sker også for at tydeliggøre, at der aldrig kan blive tale om
       betaling af et større beløb end henstandsbeløbet (den samlede beregnede
       fraflytterskat).”
                                                - 7 -
under behandlingen af lovforslaget rettede foreningen af statsautoriserede revisorer
ved brev af 27. august 2008 henvendelse til folketingets skatteudvalg (l187 – bilag 23)
i anledning de ændringsforslag, som skatteministeren havde fremsat under
folketingsbehandlingen. i henvendelsen anføres blandt andet:
       ”hovedaktionærnedslag:
       der foreslås indført adgang til hovedaktionærnedslag ved beregningen af
       fraflytterskatten, jf. ændringsforslag nr. 3. imidlertid synes
       hovedaktionærnedslaget at blive fortabt ved det efterfølgende salg af aktierne.
       den person, der flytter tilbage til danmark og herefter sælger aktierne, opnår så
       vidt ses ikke aktionærnedslag på den avance, der optjenes efter tilbageflytningen
       til danmark.”
i skatteministerens kommentar til folketingets skatteudvalg til foreningens henvendelse
(l 187 – bilag 14) anføres blandt andet:
       ”med ændringsforslag nr. 3 indføres der hjemmel til, at der ved opgørelsen af
       fraflytterskatten kan gives hovedaktionærnedslag, hvis betingelserne er opfyldt.
       flytter hovedaktionæren tilbage til danmark med aktier, der var anskaffet før
       fraflytningen, får disse aktier en ny anskaffelsessum i form af handelsværdien
       (evt. nedsat) på tilflytningstidspunktet. anskaffelsestidspunktet for disse aktier er
       det faktiske anskaffelsestidspunkt. dette følger af, at der i den foreslåede § 39 b
       henvises til aktieavancebeskatningslovens § 37. sælges aktierne efter
       tilbageflytningen til danmark, behandles afståelsen efter
       aktieavancebeskatningslovens regler, herunder reglen i
       aktieavancebeskatningslovens § 47 om hovedaktionærnedslag, idet sidstnævnte
       regel skal vurderes efter aktiernes faktiske anskaffelsestidspunkt.”
procedure
skatteministeriet har til støtte for sin påstand blandt andet anført, at der ved opgørelse af
gevinst eller tab, der foretages efter aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2, ikke er
hjemmel til at indrømme et ejertidsnedslag efter reglerne i aktieavancebeskatningslovens §
47. den opgørelse af gevinst eller tab, der foretages efter § 39 a, stk. 2, er ikke en fornyet
opgørelse af den skattepligtige avance, idet avancen og skatten heraf er endeligt beregnet på
fraflytningstidspunktet. opgørelsen efter § 39 a, stk. 2, tjener udelukkende det formål, at der
skal foretages en opgørelse af gevinst eller tab på det faktiske afståelsestidspunkt med henblik
på at fastslå, i hvilket omfang henstandssaldoen forfalder ved afståelsen. § 39 a, stk. 2,
indeholder ingen henvisning til § 47, og der er heller ikke i forarbejderne støtte for, at
bestemmelsen trods sin klare ordlyd, skal fortolkes således, at der ved opgørelse af en
eventuel gevinst skal indrømmes ejertidsafslag efter § 47.
                                              - 8 -
lasse veith lager har erklæret sig enig i, at han er omfattet af de nye regler i
aktieavancebeskatningslovens §§38-39a, og at avanceskatten er endeligt beregnet ved hans
fraflytning. henvisningen i aktieavancebeskatningslovens § 39 a, stk. 2, til lovens § 38, stk.
4, må imidlertid forstås således, at den opgørelse, der skal foretages efter § 39 a, stk. 2, af,
hvor stor en del af henstandsbeløbet der forfalder til betaling, skal ske efter reglerne i
aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4. der skal derfor ved beregningen af gevinsten ved
likvidationen af triangle holding aps ske et hovedaktionærnedslag på 9 % i
overensstemmelse med aktieavancebeskatningslovens § 47.
rettens begrundelse og resultat
indførelsen ved lov nr. 906 af 12. september 2008 af nye bestemmelser for beregning af skat
af aktieavance ved fraflytning til udlandet medførte blandt andet, at den på
fraflytningstidspunktet beregnede skat af gevinst optjent under skattepligt til danmark i
princippet er endelig, idet de hidtil gældende regler om adgang til omberegning og om
bortfald af fraflytterbeskatningen ved flytning tilbage til danmark blev ophævet.
den endelige opgørelse af aktieavancebeskatningen ved fraflytning til udlandet sker således
ved fraflytningen, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38. det er også på dette tidspunkt, at et
eventuelt nedslag efter § 47 i den skattepligtige gevinst som hovedaktionær kan opnås, jf. §
38, stk. 4.
aktieavancebeskatningslovens § 39 a vedrører reguleringen af, hvor stor en del af den
beregnede skat, som der er givet henstand med, der forfalder til betaling ved et efterfølgende
aktiesalg. der er hverken efter ordlyden af § 39 a eller efter forarbejderne til denne
bestemmelse eller § 38, stk. 4, grundlag for at antage, at aktieavancebeskatningslovens § 47
finder anvendelse ved den opgørelse af gevinst eller tab ved aktiesalget, der skal ske efter § 39
a, stk. 2. lasse veith lager kan således ikke opnå et hovedaktionærnedslag ved opgørelsen
af det forfaldne henstandsbeløb.
landsretten tager derfor skatteministeriets påstand til følge.
                                              - 9 -
lasse veith lager skal betale sagsomkostninger for landsretten til skatteministeriet med i alt
24.000 kr. beløbet omfatter 4.000 kr. til retsafgift og 20.000 kr. til udgifter til advokatbistand
inkl. moms. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud
over sagens værdi taget hensyn til sagens begrænsede omfang og varighed.
                                 thi kendes for ret:
lasse veith lager skal anerkende, at afdraget på henstandssaldoen efter
aktieavancebeskatningslovens § 39 a ved likvidation af anparter i triangle holding aps i
2009 udgør 1.522.223 kr.
i sagsomkostninger for landsretten skal lasse veith lager betale 24.000 kr. til
skatteministeriet.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.