text:
 -
                                 udskrift
                                     af
                   sø- og handelsrettens dombog
                                ──────────
den 14. november 2001 kl. 10.00 blev af retten i sagen
v-0002-00
lfs kemi aps
(advokat jørgen makholm)
   mod
jordbrugsakademikernes forbund for
torben olesen
(advokat peter breum)
afsagt sålydende
                                  d o m:
sagens hovedspørgsmål er om sagsøgte, torben olesen, var i en tjenestestilling under sit
arbejde for sagsøgeren, lfs kemi aps, og om torben olesen har overtrådt en konkur-
renceklausul og markedsføringsloven under sin senere beskæftigelse hos kemiagro a.m.b.a.
parternes påstande:
lfs kemi har påstået torben olesen tilpligtet at betale 1.882.085 kr. med procesrente fra
                                             - 2 -
sagens anlæg den 5. januar 2000. beløbet fremkommer således:
11 overtrædelser af konkurrenceklausul
a 200.000 kr.                     2.200.000 kr.
torben olesens resttilgodehavende          304.615 kr.
krav vedrørende glyphofat                13.300 kr.
                              1.882.085 kr.
lfs kemi har endvidere nedlagt påstand om at det forbydes torben olesen at virke med
registrering af produkter som lfs kemi har registreret, og at det forbydes torben olesen at
udnytte sin viden om lfs kemis markedsforhold ved at foranledige at kemiagro a.m.b.a. eller
andre kan sælge de tidligere af lfs kemi solgte produkter.
sagsøgte har over for betalingspåstanden påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af et
mindre beløb.
over for forbudspåstanden har sagsøgte påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
sagsøgte har nedlagt selvstændig påstand om at lfs kemi tilpligtes at betale 544.485 kr. med
procesrente af 417.663 kr. fra den 31. august 1999 og af 126.622 kr. fra den 27. januar 2000.
sagsøgtes selvstændige påstand fremkommer således:
1. resttilgodehavende for 1999        417.663,00 kr.
2. feriegodtgørelse fra 1999
    12½% af 926.703,95 kr.              115.838,00 kr.
3. godtgørelse for mangelfuldt
    ansættelsesbevis                 10.000,00 kr.
4. dagpengegodtgørelse                  984,00 kr.
    i alt                      544.485,00 kr.
punkt 1 fremkommer således:
1. resttilgodehavende i følge
                                              - 3 -
      revisoropgørelse               304.615,00 kr.
2. yderligere tilgodehavende i
      form af bogført dækningsbi-
      drag pr. 28/9     1.701.319,00 kr.
      dækningsbidrag
      iflg. regnskab   1.606,075,00 kr.
      1/3 af diffe-
      rencen på          95.244,00 kr.   31.748,00 kr.
3. aftale af 22/10
      vedr. andele af ekstraordinært
      overskud vedr. previcur           48.000,00 kr.
      vedr. mangan                    20.000,00 kr.
      vedr. glyphosfat                13.300,00 kr.
      i alt                      417.663,00 kr.
punkt 2 fremkommer således:
indtjening i 1999 udgøres af
perioden 1/1-31/3
(3/12 af 1.997.928)                 499.482,00 kr.
perioden 1/4-31/8 (417.663+165.745)         583.408,00 kr.
i alt                        1.082.890,00 kr.
fradrag af løn under 5 ugers ferie
5 ugers ferie
(1.082.890:8x3:13x5)                  156.186,05 kr.
12½% af 926.703,95 kr.                 115.838,00 kr.
lfs kemi har påstået frifindelse for sagsøgtes selvstændige påstand.
sagens omstændigheder
lfs kemi sælger agrokemiske stoffer til brug for landbruget. lfs står for landbrugets forsy-
                                               - 4 -
nings selskab. i august 1996 startede et samarbejde mellem lfs kemi og torben olesen.
torben olesen indgik efter lfs kemis opfattelse i samarbejdet som selvstændig
erhvervsdrivende. efter torben olesens opfattelse var han ansat hos lfs kemi som
lønmodtager.
der foreligger udkast af juni 1997 til anpartshaveroverenskomst mellem indehaveren af lfs
kemi, torben pedersen, og torben olesen, hvorefter torben pedersen skulle eje 51% af
kapitalen, mens resten skulle ejes af torben olesen. udkastet blev ikke vedtaget. i stedet
indgik lfs kemi og torben olesen en konsulentaftale af 4. juli 1997 og vedtog en
konkurrenceklausul af samme dato.
den 16. januar 1998 blev oprettet en konsulentaftale hvori det bl.a. anføres:
"prg 1.
ansvar
konsulenten har under ansvar over for selskabets eneanpartshaver den daglige ledelse af
selskabet. den daglige ledelse omfatter ikke dispositioner, der efter selskabets forhold er af
usædvanlig art eller som efter deres økonomiske rækkevidde kræver særlige overvejelser, idet
sådanne dispositioner ikke må foretages, forinden eneanpartshaverens samtykke er indhentet.
prg. 2.
det påhviler konsulenten,
at lede selskabet efter de forskrifter og retningslinier, der til enhver tid såvel generelt som spe-
cielt fastsættes af eneanpartshaveren.
at medvirke til at selskabet drives i overensstemmelse med selskabets vedtægter,
selskabslovgivningen og andre love og bestemmelser, der er fastsat for den virksomhed,
selskabet udøver samt beregne at afgifter rigtigt opgøres og rettidigt betales, samt
at drage omsorg for, at selskabet ledes efter sunde og tidssvarende forretningsmæssige
principper såvel ledelsesmæssigt, teknisk, kommercielt og personalemæssigt.
i øvrigt skal alle spørgsmål af vigtighed for selskabet altid forelægges for eneanpartshaveren.
                                               - 5 -
prg. 3.
konsulenten er forpligtet til at anvende hele sin arbejdskraft på selskabets adresse, i
selskabets tjeneste og varetage selskabets tarv på bedste måde, og loyalt opfylde enhver
retningslinie og anvisning, som eneanpartshaveren pålægger konsulenten.
...
prg. 6.
tavshedspligt
konsulenten har tavshedspligt med hensyn til alle sådanne oplysninger af fortrolig karakter
vedrørende selskabet som eneanpartshaveren og konsulenten erfarer i forbindelse med
udførelsen af sit arbejde, med mindre der er tale om forhold, som efter sagens natur skal
bringes til trediemands kundskab. denne tavshedspligt gælder også efter konsulentens
fratræden i selskabet.
...
prg. 7.
aflønning
som årligt vederlag oppebærer konsulenten 1/3 af selskabets regnskabsmæssige overskud før
skat, og før renter. i det første ansættelsesår udgør vederlaget dog 38% beregnet som ovenfor
anført. forretninger indgået inden den 30. juni 1997 indgår ikke i ovennævnte beregning, da
det er aftalt, at konsulenten af disse forretninger oppebærer 50% af det regnskabsmæssige
overskud jævnfør ovennævnte.
konsulenten garanteres det første år et minimumsvederlag på kr. 550.000,- og der udbetales
månedligt a contobeløb på kr. 33.000,- den sidste hverdag i måneden. evt. vederlag og a
contobetalinger aftales hvert år inden 1. juni for det kommende år, svarende til selskabets
regnskabsår.
...
                                               - 6 -
prg. 12
ferie
konsulenten har i hvert kalenderår ret til at holde fem ugers ferie - samlet eller delt, dog efter
aftale med eneanpartshaveren.
ved konsulentens fratrædelse ydes ikke særskilt feriegodtgørelse.
...
prg. 14
misligholdelse
...
prg. 15.
konkurrencebestemmelse:
såfremt konsulentens ansættelsesforhold ophører af anden grund end selskabets
misligholdelse... er konsulenten i en periode på 1 år efter fratræden uberettiget til hverken
direkte eller indirekte eller ved ansættelse at deltage eller være økonomisk interesseret i
formidling/køb/salg af landbrugskemikalier og veterinærartikler til aftagere i eu samt norge.
enhver form for aktivitet, der retter sig mod afsætning/formidling af de nævnte produkter til
aftagere i eu samt norge vil således være retstridigt.
i tilfælde af konkurrenceklausulens overtrædelse ... ligesom der ved hver overtrædelse skal
erlægges en konventionalbod på kr. 200.000,- ..."
det er oplyst at torben olesens vederlag i regnskabsåret 1996/1997 var 473.600 kr., for
regnskabsåret 1997/1998 1.626.480 kr. og for regnskabsåret 1998/1999 1.997.928 kr.
om udbetaling af vederlag foreligger:
                                                 - 7 -
faktura af 31. maj 1999 vedrørende betaling af honorar for 1988-99, 200.000 kr. uden
fradrag, til indsættelse på en pensionsopsparingskonto.
faktura af samme dato vedrørende betaling af honorar for 1998-99, brutto 1.399.250 kr.,
netto 509.327 kr. efter fradrag af ambi, dmp og skat.
lønseddel fra dataløn vedr. betaling af løn for april 1999, 16.354,45 kr. efter fradrag af skat,
atp, ambi m.v.
i brev af 27. maj 1999 fra lfs kemi til torben olesen anførtes det:
"vedr. overskudsdeling samt min ide om a'contobetaling, samt % del for 1999/2000.
...
jeg har to forslag, til fordeling af et evt. overskud for sæson 1999/2000.
forslag 1. en fjerdedel af overskuddet før skat og renter, heri inkluderet en garantibetaling på
kr. 22.500,- pr. mdr.
forslag 2. en femtedel af overskuddet før renten, heri inkluderet en garantibetaling pr. md. på
kr. 33.000,-
jeg håber vi kan blive enige om et af de ovenstående forslag, og forventer din tilbagemelding
senest mandag den 31. maj 1999."
ved brev af 4. juni 1999 svarede jordbrugsakademikernes forbund på vegne torben olesen
bl.a. at de stillede forslag ville betyde en indtægtsnedgang. torben olesen kunne ikke tiltræde
et forslag der ville indebære en forringelse af hans nuværende lønvilkår. ændring af løn vilkå-
rene kunne kun ske under iagttagelse af det gældende opsigelsesvarsel.
ved brev af 18. juni 1999 opsagde lfs kemi herefter torben olesen pr. 31. maj til fratrædelse
31. august 1999. opsigelsen var begrundet i "ændrede markedsvilkår og deraf nødvendiggjort
omstrukturering".
torben olesen tiltrådte herefter en stilling i firmaet kemiagro omkring december 1999, men
                                               - 8 -
deltog allerede i november 1999 for dette firma i en messe i brighton.
lfs kemi gør gældende at torben olesen i brighton havde samtaler med følgende firmaer:
agrovekst, norge,
clayton, irland,
novafito, italien,
stefes, belgien,
iberotam, spanien,
iticon, belgien,
barcley, irland,
sb agro, belgien,
agroplus, belgien og
helm ag, tyskland.
af resultatopgørelse for perioden 3. april 1999 til 31. august 1999, udfærdiget af registreret
revisor svend erik jespersen, fremgår at varesalg i perioden har udgjort 26.500.831 kr.
vareforbruget er sat til 24.894.756 kr. periodens bruttofortjeneste er opgjort til 1.606.075 kr.
torben olesens andel i overskud er på dette grundlag opgjort til 470.360 kr. (1/3 af 1.606.075
kr.). der er udbetalt 165.745 kr. til rest herefter 304.615 kr.
i en råbalance af 28. september 1999 er dækningsbidraget (svarende til bruttofortjenesten) for
samme periode beregnet til 1.701.319,57 kr.
torben olesen har i duplik af 20. marts 2000 opfordret lfs kemi til at fremlægge
bogføringsmateriale da lfs kemi har bestridt rigtigheden af det dækningsbidrag der fremgår af
resultatopgørelsen. torben olesen har gjort gældende at dækningsbidraget skal opgøres som
sket i råbalancen indtil dokumentation for andet. lfs kemi har ikke imødekommet denne
opfordring.
der er dokumenteret erklæringer fra barclay plant, protection france og fra agro plus om at
disse firmaer har mødt torben olesen på brighton-konferencen i november 1999.
der er endvidere dokumenteret en erklæring af 27. september 2000 hvori jens otto monrad,
grimslövs foder ab, erklærer at hans virksomhed ikke forud for torben olesens ansættelse hos
kemiagro har haft nogen samhandel med denne virksomhed. grimslövs foder havde indtil da
                                               - 9 -
alene samhandel med torben pedersens virksomhed. jens otto monrad erklærer endvidere, at
torben olesen efter ansættelse hos kemiagro forsøgte at skabe samhandel med grimslövs
foder ab bag ryggen på såvel torben pedersen som jens otto monrad, hvilket medførte
betydelige ændringer i jens otto monrads virksomhed, dvs. afskedigelser.
forklaringer:
torben pedersen har forklaret at han ejer 100% af det sagsøgende selskab som blev stiftet i
1992 af medlemmer i landsforeningen den lokale andel og af et af vidnet ejet selskab. han
overtog selskabet senere i 1992. selskabet sælger agrokemiske produkter og lever især af at
parallelimportere plantekemikalier fra andre eu-lande efter at have foretaget registrering i
danmark. selskabet har givet pænt overskud fra stiftelsen.
han blev kontaktet i forsommeren 1996 af torben olesen som lå inde med et produkt han ikke
kunne få afsat. han fik i den forbindelse at vide at torben olesens nystartede virksomhed, to
trading, gik dårligt. det kræver indgående kendskab til personrelationer m.v. at komme ind på
markedet, og det havde torben olesen ikke. samarbejdet startede med at to tradings
registreringer overførtes til lfs kemi, og torben olesen arbejdede for selskabet. han begyndte
den 15. august 1996. lfs kemi havde før torben olesens tilknytning 15 registreringer. ved
udgangen af 1999 havde selskabet 45 registreringer.
det var meningen at torben olesen skulle være medejer af selskabet. på et tidspunkt blev der
på torben olesens foranledning rettet henvendelse til advokat for at få oprettet en
anpartshaveroverenskomst mellem torben olesen og vidnet. det blev ikke til noget, bl.a. fordi
torben olesen ville låne penge af vidnet til finansiering af sin indtræden i selskabet. man endte
derfor med aftalerne af 4. juli 1997 om aflønning og konkurrenceklausul. det var torben
olesen der ville have tingene på skrift. vidnet kan ikke huske hvem der fandt på udtrykket
"konsulentkontrakt".
konsulentkontrakten af 16. januar 1998 blev udarbejdet på torben olesens initiativ.
konsulentkontrakten var en fortsættelse og stadfæstelse af de tidligere aftaler. det er torben
olesen der i konsulentkontrakten anvendte udtrykket "ansættelsen". torben olesen skulle
bruge sin fulde arbejdskraft i virksomheden. det var nødvendigt for at han kunne være daglig
leder. torben olesens andel af overskuddet var 50%, senere 38% og til sidst 33%. det
skyldtes nogle større forretninger vedrørende glyphosat. lønnen skulle aftales hvert år for at
                                              - 10 -
den kunne holdes på et rimeligt niveau uden alt for store svingninger. han gav på et meget
tidligt tidspunkt garanti for en løn på 550.000 kr. om året. det var det niveau han mente var
passende. ved fastsættelsen blev der tænkt mere på at sikre torben olesen en vis indkomst
end på at begrænse hans indtægt. han havde ikke forudset at torben olesen ville kunne opnå
en løn langt over 1 mio. kr.
torben olesen fik a conto-betaling også når han holdt ferie.
begrundelsen for konkurrenceklausulen var at torben olesen gennem sit virke for lfs kemi fik
kendskab til selskabets forretningshemmeligheder, herunder viden om priser og leverandører.
torben olesens opgaver var efter vidnets opfattelse pri mært at få registreringerne igennem, at
købe ind og prisfastsætte bedst muligt. handelsselskabet stod for salget. torben olesen havde
ikke baggrund for at sælge varerne. der var ikke ledelsesmæssige opgaver for torben olesen,
for der var kun én ansat. til ometikettering brugtes arbejdskraft fra et af vidnets andre
selskaber. arbejdsstedet var tarp byvej - det kan ikke have givet torben olesen anledning til
tvivl. vidnet gav torben olesen visse retningslinier - de sad to meter fra hinanden og havde
øjenkontakt. han kunne fx på forespørgsel fra torben olesen træffe afgørelse om hvorvidt der
skulle købes eller ej. han har aldrig underkendt torben olesens dispositioner. torben olesens
virksomhed, to trading, skrev hver måned en faktura. da lfs kemi ikke havde fået torben
olesens skattekort, indeholdtes 60% i skat. senere anvendte man lønsedler, det kunne man
lige så godt bogholderimæssigt. torben olesen var efter vidnets opfattelse fortsat selvstændig.
i telefonen præsenterede torben olesen sig som "lfs kemi, torben olesen".
torben olesen blev opsagt i 1998 på et tidspunkt, da han ikke passede sit arbejde som daglig
leder. han tog børnenes 1. sygedag konsekvent, og han var meget fraværende. de kunne ikke
blive enige og bevægede sig væk fra hinanden. vidnet blev nødt til at tage over og besluttede
sig til at opsige torben olesen. torben olesen blev meget ked af dette, og de fik dagen efter
renset luften. torben olesen lovede bod og bedring.
i foråret, april og maj 1999, var der løbende dialog om procentsatsen for aflønning af torben
olesen. de kunne ikke få forventningerne til at hænge sammen. torben olesen ville ikke gå
med til at ændre procentsatsen. efter vidnets mening skulle lønnen køres ned på et mere an-
stændigt niveau. han forsøgte at overbevise torben olesen om at det var en rimelig løn han
                                              - 11 -
foreslog, og hvis de ikke kunne blive enige, måtte torben olesen sige fra. torben olesen var
imidlertid stejl - han nægtede at forhandle. der var ikke noget modspil. enten måtte vidnet
acceptere at den gamle aftale gik videre, eller også var der ingen aftale. derfor kom han med
de to forslag. hans første lønforslag for 1999/2000 ville have givet torben olesen ca. 1,1 mio.
kr. og det andet lønforslag ca. 1,2 mio. kr., da omsætningen i 1999/2000 blev et par og tredive
mio. kr, og overskuddet ca. 4 mio. kr. i de lønforslag som vidnet kom med, skulle garantiløn-
nen modregnes i den endelige løn. da det ikke lykkedes at nå til en løsning, måtte han opsige
torben olesen. der er ikke realiteter i begrundelsen i afskedigelsesskrivelsen om omstrukture-
ring og ændrede markedsvilkår. begrundelsen for opsigelsen var at torben olesen ikke ville
forhandle om lønnen for det kommende år.
omsætningsfremgangen fra 1997/1998 til 1998/1999 skyldtes salget af fungicidmidlet amistar
som da kom på markedet. lfs kemi kunne i kraft af vidnets kontakter, oparbejdet gennem 20
år i branchen, skaffe store mængder af det.
vidnet startede samtaler i december 1997 med dlg, kfk og kemiagro om hvad de ville købe
af amistar, og herefter begyndte lfs kemi at dække sig ind. der var fra originalforhandleren
zeneca fastsat en kvote på 350.000 liter til danmark. lfs kemi kunne gennem sine kanaler
skaffe 100.000 liter som blev tilbudt de nævnte selskaber.
kemiagro blev tilbudt op til 50.000 liter amistar til en fast pris på 385 kr. pr. liter. kemiagro
accepterede at købe 50.000 liter. lfs kemi kunne skaffe mere, men i så fald til højere priser.
det var underforstået at lfs kemi ikke måtte sælge til kemiagros kunder, og at kemiagro ikke
købte hos lfs kemis leverandører. han fik mistanke om, at kemiagro købte amistar direkte fra
leverandørerne, og det drev markedsprisen i vejret. han solgte 200 liter amistar til et medlem
af kemiagro. det var måske en del af baggrunden for at kemiagros direktør, åge staun,
beskyldte lfs kemi for at handle ved siden af. samhandelsforholdet med kemiagro sluttede i
det væsentlige i foråret 1998. senere forhandlinger førte ikke til noget hvilket blev klart sidst i
marts 1999.
han anerkender at skylde torben olesen 304.615 kr. på baggrund af revisor svend erik
jespersens opgørelse. han kan ikke anerkende råbalancen der er urevideret. han ved ikke
hvad der er baggrunden for at der er forskel mellem overskuddet i råbalance og i den
reviderede balance vedrørende perioden april-august 1999.
beløbene for mangan og previcure fremkommer fordi leverandører i udlandet på et tidspunkt
                                              - 12 -
ikke har faktureret for det fulde beløb. beløbene har været hensat som skyldige omkostninger i
2-3 år. hensættelsen vedr. mangan skyldes vist en fejlfakturering. det er ikke et firma som lfs
kemi ellers handler med.
brighton-konferencen blev afholdt omkring 15. november 1999. brighton-konferencen er en
videnskabelig konference hvor internationale forskere inden for agrokemi fremlægger
forskningsresultater. imidlertid kommer der også handlende inden for branchen som udveksler
priser og betingelser for at handle i den kommende sæson. priserne er så stabile på det tids-
punkt at man er meget tæt på at kende næste års prisniveau. man sparer en masse tid på den
måde idet man kan nå at møde 20-25 virksomheder på 1½ arbejdsdag. omkring halvdelen af
kontrakterne bliver grundlagt på brighton-konferencen. han fandt ud af, at torben olesen var
med på konferencen som ny for kemiagro og havde aftalt 3-4 møder med handlende, herunder
kunder som vidnet havde handlet med i flere år.
lfs kemi havde et godt samhandelsforhold med lisab, lokalforeningen i skåne ab, indtil
kemiagro kom ind i billedet. ganske det samme gælder grimslöv foder ab. kemiagro købte i
det væsentlige ind hos originalproducenter. de firmaer som torben olesen havde møde med på
brighton- messen, var indtil da ukendte for kemiagro.
torben olesen har forklaret at han er uddannet agronom fra 1985/1986 og har arbejdet i
forskellige virksomheder inden for kemibranchen og som forsker. sidste ansættelse inden lfs
kemi var i esbjerg kemi. inden ansættelsen i lfs kemi havde han sit eget firma, to trading i
3/4 år. han tjente ikke særlig meget gennem to trading og var ikke i nogen god økonomisk
situation da han ikke kunne komme ind på det danske marked. han tog kontakt til torben
pedersen for at komme til at handle med ham. han vidste ikke rigtigt hvad torben pedersen
lavede, men kunne se, at torben pedersen havde måske 10 registreringer. torben olesen
foreslog et samarbejde på 50-50 basis. samarbejdet startede i august 1996. formaliseringen
af samarbejdet afventede udviklingen af det. han overførte uden betingelser i september 1996
sine 10 registreringer til lfs kemi. det var hans bidrag. torben pedersen bidrog med
kunderne. de registreringer han overgav til lfs kemi, var ikke særlig meget værd.
tallene for lfs kemi viser at virksomheden er gået fra en omsætning fra nær 0 til 90 mio. kr.
medens han var der. han kunne inden sin ansættelse se at torben pedersen ikke havde
omsætning på sine registreringer.
                                              - 13 -
der blev efter enighed mellem parterne i foråret 1997 lavet et udkast til en
anpartshaveroverenskomst. det var på torben olesens foranledning. torben pedersen fragik
senere aftalen. i stedet fik han torben olesen til at underskrive konkurrenceklausulen og
konsulentkontrakten og senere konsulentaftalen af 16. januar 1998. der var ingen forhandling
om aftalerne.
han var blevet ansat i lfs kemi som daglig leder under torben pedersen. han fik at vide af
selskabets revisor at han skulle sende fakturaer for at få sit vederlag. det skyldes ifølge
revisoren at lfs kemi ikke var registreret som en virksomhed med ansatte. senere overgik
han uden nærmere forklaring til at få almindelige lønsedler.
hans arbejde bestod i "alt håndværket". han skulle registrere produkter, fakturere, sørge for at
der blev trykt og påsat etiketter og sørge for emballage. han talte med leverandørerne og
skulle holde styr på lovgivningskrav. når der var travlt, kørte han også truck og satte selv
etiketter på. torben pedersen stod mest for salget til de danske kunder.
torben olesens arbejdssted var tarp byvej. han var bekendt med hvornår ansættel-
sesforholdet startede. arbejdstiden var vel den sædvanlige, medmindre der var travlt - så
skulle der arbejdes nogle timer mere.
under møde mellem lfs kemi og kemiagro omkring marts 1999 gav åge staun udtryk for at
lfs kemi var gået direkte til kemiagros medlemmer, og der blev af den grund ingen handel
med kemiagro det år.
i foråret 1999 var der ikke drøftelser om ændring af hans lønvilkår inden han fik præsenteret
torben pedersens forslag i brevet om de 20 eller 25%. der ville ud over den procentmæssige
nedgang blive tale om en lønnedgang som følge af at der ikke ville komme store indtægter fra
salg af amistar. der var heller ikke efter brevet fra fagforeningen tale om egentlig
lønforhandling. han syntes at torben pedersens tilbud var utilfredsstillende; begyndelseslønnen
for agronomer er omkring 27.000 kr. pr. md. han har ikke været med til at formulere op-
sigelsen, og han så den ikke før den blev afgivet.
han var tidligere, i marts 1998, blevet sagt op, da han en fredag lukkede 15.30 for at køre sin
svigermoder til odense inden det blev mørkt. han syntes grundlaget var spinkelt, og torben
pedersen ringede da også om mandagen og undskyldte, og om tirsdagen var han genansat.
                                              - 14 -
efter afskedigelsen fra lfs kemi gik han i september med forskellige projekter, men hurtigt
efter blev der ringet fra kemiagro der havde en stilling til ham. han startede reelt den 1.
november 1999. lønnen i kemiagro er noget under 40.000 kr. pr. måned.
arbejdsopgaverne i kemiagro blev ikke defineret på forhånd. én opgave var nedbringelse af
lageret. han har ikke foretaget registreringsarbejde for kemiagro på nær en registrering af et
produkt til 1-literdunke som var købt i 5-literdunke.
kemiagro køber sine produkter i danmark. der er ikke længere penge i parallelimport. -
kemiagro laver i stedet store indkøb af originalprodukter og får dermed en bedre pris.
han virkede også i kemiagro som sælger af telefon-ydel ser. han brugte meget af sit første år i
kemiagro på det. det var indtil da det vigtigste område for ham. kemien var en mindre del af
arbejdet. han var daglig leder af teleselskabet dte, den lokale andels tele og energi.
teleselskabet er fortsat igang, men han har trukket sig ud af det fra årsskiftet 2000/2001.
han fik åge stauns billet til konferencen i brighton da denne ikke havde tid. han kunne så også
introducere sig selv. kemiagro havde aftaler på konferencen. konferencen består af en
videnskabelig del og en kommerciel del. den fungerer som mødested for dem der handler i
branchen. den officielle del er den der trækker, men den kommercielle del er taget meget til på
det sidste. mødeaktiviteten foregår på tre hoteller. de store i branchen har mødeværelser,
ellers mødes man blot i lobbyer eller sofaer. alle i branchen kender brighton, og store og små
firmaer deltager.
de firmaer som han ifølge lfs kemien skulle have kontaktet på brighton-mødet, er lette at
finde frem til. de har været på markedet i mange år. nogle af dem er enkeltmandsfirmaer,
andre handelshuse. agrovekst, norge, har før haft en grossist-funktion som kemiagro har i
danmark. clayton fra irland kendte han fra esbjerg kemi, og det var en kunde som han tog
med til lfs kemi. firmaet sælger generiske og originale produkter. novafito er også et firma
han tog med fra esbjerg, ligesom stefes er en forbindelse fra tiden i esbjerg kemi. stefes
handler med generiske produkter. iberotam fra spanien er en kopiproducent som han har mødt
i brighton. iticon, belgien, har været kendt af kemiagro i mange år. barcley fra irland som har
været i branchen i mange år, er kopiproducent, men handler også med generiske produkter og
og med parallelimporterede produkter. sb agro, belgien, er datterselskab af et meget kendt
                                               - 15 -
selskab. agroplus, belgien, er et enmandsfirma som han er stødt på i tiden i lfs kemi. helm
ag, tyskland, er stort firma, som er velkendt i branchen.
han var mest til stede i brighton af sociale grunde. det var for tidligt at forhandle priser. der er
en cyklus for forhandling af agrokemiske produkter. i december diskuterer man hvad man har
tænkt sig for den kommende sæson og orienterer sig om nye produkter. i januar/februar
starter forhandlinger om årets samhandel. i marts/ april kommer man så frem til aftaler.
kemiagro har haft meget lidt at gøre med de nævnte firmaer senere. man har solgt nogle
restvarer til dem for ca. 100.000 kr.
den svenske virksomhed lisab er en sammenslutning af lokalafdelinger ligesom
landsforeningen den lokale andel. lisab havde økonomiske problemer sidst i 90'erne. kemi-
agro der havde en stor del af markedet, var interesseret i samarbejde med lisab. kemiagro
kunne levere lisab hele sortimentet, omkring 90 produkter. det kunne lfs kemi ikke.
han kender jens otto monrad og fortalte ham at han arbejdede i kemiagro, og at det da godt
kunne være at det var en idé at handle sammen. det blev imidlertid ikke til noget i første
omgang på grund af uenighed mellem monrad og agrokemi. det var meningen at emil sellvik
skulle overtage firmaet grimslöv fra monrad. torben olesen mødte emil sellvik på et hotel i
lund da han var i sverige af andre grunde. han troede at emil sellvik havde talt med monrad
om samarbejdet.
han har ikke fået mulighed for at tjekke hvad der er årsagen til at overskuddet er 100.000 kr.
mindre i revisorens regnskab end i råbalancen, selv om omsætningen efter årsregnskabet er
større end i råbalancen. han kan bekræfte at tidligere års overskud og dermed vederlag til ham
er fastsat på baggrund af det af revisor udarbejdede regnskab.
posteringerne for previcure og mangan er fremkommet i 1996, for previcure måske 1998.
beløbene står som hensatte beløb indtil kravene forældes.
åge staun har forklaret at han har været daglig leder i kemiagro fra selskabets start først i
90'erne. kemiagro skal udgøre en købermagt over for de store selskaber. kemiagro har en del
parallelregistreringer i skuffen for at kunne trække varer ind andet steds fra hvis der skulle
opstå ubalance i priserne. kemiagro havde og har en bred vifte af kontakter ud i hele europa.
                                             - 16 -
på brighton-konferencen udveksles de nyeste data mellem videnskabsfolk, men der kommer
også handelsfolk til konferencen. kemiagro er interesseret i handelsforbindelser og skal have et
netværk hvorfor kemiagro deltager for at kunne følge med. i messen i november 1999 deltog
torben olesen og holger gelting. torben olesen overtog vidnets tilmelding. der kan holdes 15-
20 møder i brighton. møderne kan være tilfældige, men var her planlagt på forhånd.
det nye produkt amistar var meget lovende. det kunne give et merudbytte på 10%. torben
pedersen havde gennem sine kanaler "suget meget af varen op". kemiagro ville aftage alt det
torben pedersen kunne skaffe gennem foråret og give han yderligere aftaler på en lang række
produkter for at give ham en platform. der ligger heri at der skulle være et formaliseret
samarbejde der bl.a. indebar at lfs kemi ikke måtte sælge til kemiagros medlemmer uden om
kemiagro.
han konstaterede at der kom forsinkelse på leverancerne fra lfs kemi, samtidig med at
medlemmerne købte produktet for en højere pris fra lfs kemi. dette førte til bruddet med lfs
kemi. man besluttede hen over foråret 1999 at man ikke længere ville købe hos lfs kemi.
der var drøftelser med lisab om samarbejde også før torben olesen kom til kemiagro.
ansættelsen af torben olesen i efteråret 1999 kom i stand efter et tip fra en forretningsfører
om at torben olesen måske var interesseret i en stilling hos kemiagro. han havde længe gået
og kikket efter en til posten. kemiagro gjorde opmærksom på ansættelsen af torben olesen i
pressemeddelelser og meddelelser til kunder.
torben olesens arbejdsopgaver i kemiagro var at varetage kontakten til leverandører og at
starte den lokale andels tele- og energiselskab.
kemiagro har tidligere handlet planteværnsmidler med firmaerne stefes og iticon og gødning
med helm ag.
det svinger meget fra år til år hvor meget kemiagro parallelimporterer. det er mellem 2% og
10% af omsætningen. det afhænger af markedssituationen om det kan være hensigtsmæssigt
at forsøge at holde priserne nede ved parallelimport eller trusler herom.
                                              - 17 -
kemiagro har mellem 30% og 35% af markedet for planteværn og køber ind for 230-300 mill.
kr. årligt excl. afgift.
kemiagro har handlet med grimslöv foder, men formentlig ikke før torben olesens ansættelse.
procedure:
lfs kemi har til støtte for sin påstand anført at det fremgår af konsulentaftalen at der er
forhandlingspligt vedrørende lønvilkårene hvert år. det kunne med en vis sikkerhed i april/maj
måned siges hvad omsætningen ville blive, og der er pænt og ordentligt tilbudt et garantibeløb
som ligger over torben olesens indtægter inden ansættelsen i lfs kemi. overskuddet det
følgende år blev på 4 mio. kr. som ville have givet et honorar på 1,1 mio. kr., hvilket ville være
mere end rigeligt for torben olesens arbejde. det må her erindres at det var torben pedersen
der var sælgeren.
torben olesen og hans forbund afslog forhandling og ville kun fortsætte på hidtidige vilkår,
hvorimod torben pedersen som han har forklaret, løbende søgte at forhandle.
der har derfor været en rimelig grund til at opsige torben olesen hvorfor konkurrenceklausulen
må opretholdes.
omfanget af konkurrenceklausulen er styret af at der er få store grossister på markedet, og at
der importeres direkte og parallelt. konkurrenceklausulen må være geografisk vid i forhold til
de grænseoverskridende muligheder for at parallelimportere. boden er rimelig og skal betales
for hver overtrædelse. hvis det krævede beløb ikke kan tilkendes som konventionalbod, bør
der tillægges lfs kemi en erstatning af samme størrelse.
torben olesen måtte være klar over at der kunne være problemer ved at tage ansættelse i
kemiagro. han blev ansat som daglig leder af kemiafdelingen og ikke som sælger af telefoniske
ydelser og lign. han deltog i mødet i brighton for skaffe sig kendskab til markedet og knytte
forbindelse til de handlende. man ville kontakte kunder som kemiagro ikke kendte. man ville
sikre sig leverancer ved hjælp af torben olesens viden fra lfs kemi om købere, sælgere og
prisdannelse. det er dette som udgør den uretmæssige udnyttelse af erhvervshemmeligheder.
lisab var en gammel kunde hos lfs kemi. der var derimod intet kundeforhold mellem
                                               - 18 -
kemiagro og lisab før torben olesens ansættelse hos kemiagro. tilsvarende gælder at
kemiagro ikke havde handlet med grimslöv før torben olesens ansættelse. formålet med
mødet med sellvik var at torben olesen skulle skaffe øget omsætning for sin nye arbejdsgiver.
det er i det lys man skal afgøre hvad overtrædelserne skal koste.
ved bedømmelsen af ansættelsesspørgsmålet skal der ses på den høje løn i forhold til
funktionen, og på at der aflønnedes gennem fakturaskrivning fra torben olesens selskab.
selv om retten måtte nå frem til at torben olesen var ansat, så har torben olesen i relation til
ferieloven været i en ledende stilling. her er man bedre stillet med den foreliggende
konsulentaftale end man vil være som almindelig arbejdstager. konsulentaftalens § 12 om at
der ikke ydes særskilt feriegodtgørelse ved konsulentens fratrædelse, er en del af en kontrakt
som ikke kan gøres ugyldig eller uvirksom efter ferieloven for denne kategori af konsulenter.
ved evt. beregning af feriepenge skal der alene beregnes i forhold til de 8 måneder torben
olesen har været ansat i optjeningsåret.
for så vidt angår perioden april til august 1999 foreligger der to beregninger - dels den
ureviderede balance, dels det revisorpåtegnede regnskab. der er ikke noget mærkværdigt i at
indtægterne er større i revisorregnskabet end i den ureviderede balance. det har altid været
revisorens årsregnskaber der er lagt til grund for beregning af vederlag til torben olesen. der
skal derfor ikke beregnes vederlag ud fra råbalancen.
vedrørende previcure og mangan: kravene vil eventuelt blive forældet i 2001 og 2002. indtil da
er der ikke grundlag for betaling af provision af dise poster.
der kan højst forlanges 5.000 kr. for manglende ansættelseskontrakt da torben olesen havde
fuldt kendskab til ansættelsesvilkårene.
der kan ikke rejses krav på dagpengegodtgørelse da torben olesen var ledende.
sagsøgte har gjort gældende at det afgørende for sagen er om torben olesen var lønmodtager
eller selvstændig i forhold til funktionærlovens og ferielovens begreber. det må lægges til
grund at torben olesen i enhver henseende var underlagt eneanpartshaveren, torben
pedersen, som havde beføjelse til at træffe bestemmelse om arbejdets udførelse i enhver
henseende. torben olesen udgjorde ikke lfs kemis øverste ledelse, det var torben pedersen.
                                               - 19 -
torben olesen måtte ikke anvende sin arbejdskraft på noget andet, kun virke fuldtids for lfs
kemi, så det er svært at se hvordan torben olesen skulle kunne være selvstændig
erhvervsdrivende. formuleringen af konsulentaftalen viser også at der forelå et ansættelsesfor-
hold. honorarafregningerne gik på et tidspunkt over i afregning med lønanvisning. der blev
også i forbindelse med aflønningen gennem fakturering tilbageholdt a-skat m.v.
der foreligger derfor et ansættelsesforhold.
torben olesen er følgelig berettiget til feriepenge. bestemmelsen i konsulentkontrakten om at
der ikke skal svares feriepenge ved fratræden, er ugyldig. en argumentation om at feriepenge
må undværes fordi lønnen er god nok, er åbenbart forfejlet.
ansættelsesbevisloven stiller krav om arbejdsgiverens skriftlige angivelse af en række nærmere
angivne vilkår for ansættelsesforholdet. en del af disse er ikke tilstrækkelig oplyst: i
konsulentkontrakten er ikke angivet adresse på arbejdsstedet, der mangler også begyndelses-
tidspunkt for ansættelsesforholdet og angivelse af arbejdstiden. disse oplysninger skal
foreligge på en af de måder der er angivet i ansættelsesbevislovens § 2, stk. 3, uanset om den
ansatte har kendskab til forholdene eller ej.
beløbet efter ansættelsesbevisloven skal i den foreliggende sag sættes til 10.000 kr., idet der
kunne opstå tvivl om vilkårene for ansættelsesforholdet, fx om torben olesens arbejdstid eller
ansættelsesforholdets længde og dermed det varsel der tilkom ham.
krav på de første to dages dagpenge følger af arbejdsløshedsforsikringsloven § 84.
om beregning af resttilgodehavende for perioden april til august 1999 bemærkes at lfs kemi
burde have opfyldt provokationerne om at give torben olesen adgang til at sætte sig i
besiddelse af de oplysninger der vedrører regnskabet. torben olesen er berettiget til
oplysningerne, det følger af aflønningsmåden. hertil kommer at der er uforklarlige forskelle
mellem opgørelserne. i mangel af imødekommelse af sagsøgtes berettigede provokationer må
råbalancen lægges til grund.
vedrørende kravene for mangan og previcure må beløbet udbetales, men selvfølgeligt med en
tilbagesøgningsmulighed såfremt de berettigede skulle gøre krav på penge ne.
                                                - 20 -
konkurrenceklausulen må bortfalde efter aftalelovens § 38, stk. 2, da torben olesen ikke har
givet rimelig anledning til sin opsigelse. det fremgår af opsigelsen at denne skyldes ændrede
markedsvilkår og omstrukturering. baggrunden for opsigelsen var i virkeligheden uenighed om
lønfastsættelsen. kontrakten indeholdt en forhandlingspligt. torben olesen har ikke modsat sig
forhandling, men han ville ikke acceptere lfs kemis diktat. lfs kemis standpunkt er at torben
olesen skulle acceptere den krævede lønnedgang, ellers ville han blive afskediget. det er ikke
en holdbar fortolkning af forhandlingspligten. man kan ikke i forhandlingspligten indlægge en
pligt til at gå ned i løn fra 33% til 20% eller 25%. hvis lfs kemis synspunkt er rigtigt, skulle
torben olesen acceptere lønnedgang eller alternativt kunne blive afskediget og alligevel være
omfattet af en konkurrenceklausul. det er åbenbart uholdbart. det må lægges til grund at
torben olesen ikke gav rimelig grund til opsigelsen. konkurenceklausulen må derfor falde bort.
lfs kemis udregning af boden er åbenlyst urimelig. det er helt uholdbart at antage at et
håndtryk i brighton skulle koste 200.000 kr.
forbudspåstanden må afvises. et forbud må være præcist formuleret, så adfærd kan måles i
forhold til påstanden. det ses ikke af påstanden hvilke produkter der er tale om, påstanden er
ikke tidsmæssigt begrænset, og det fremgår ikke hvilken viden der ikke må bruges.
såfremt påstanden ikke afvises, må der ske frifindelse. der er intet bevist om at torben olesen
har videregivet eller ønsket at videregive oplysninger af fortrolig karakter.
markedsføringslovens § 10, stk. 2, tager sigte på at værne om erhvervshemmeligheder, men
det er ikke oplyst hvilke erhvervshemmeligheder der skulle være tale om. lfs kemi har i hvert
fald ikke bevist at torben olesen har gjort brug af erhvervshemmeligheder tilhørende selskabet
og ikke blot af sine almindelige faglige erfaringer. påstanden er i realiteten udtryk for et ønske
om at få en retsstilling som om man havde en konkurrenceklausul.
godtagelse af lfs kemis krav om erstatning kræver at der skal foreligge en retsstridig adfærd,
og de øvrige erstatningsretlige betingelser skal være opfyldt. her foreligger ingen retsstridig
adfærd. der er heller ikke dokumenteret et tab.
rettens bemærkninger:
                                                - 21 -
lfs kemis krav om betaling af 1.882.085 kr.:
efter oplysningerne om torben olesens ansættelsesforhold, herunder arbejdets art og det
forhold at han var underlagt torben pedersens instruktionsbeføjelse, må det fastslås at torben
olesen var ansat i lfs kemi som lønmodtager.
den konkurrenceklausul torben olesen havde påtaget sig, er derfor uvirksom efter aftalelovens
§ 38, stk. 2, medmindre torben olesen selv gav rimelig anledning til sin opsigelse.
konsulentaftalen fastsatte bl.a. at eventuelt vederlag og acontobetalinger skulle aftales hvert
år inden 1. juni for det kommende regnskabsår. torben olesen fastholdt de hidtidige lønvilkår
stillet over for de forringelser af vederlaget som ville følge af torben pedersens brev af 27. maj
1999. dette forløb kan ikke medføre at det må antages at torben olesen gav rimelig anledning
til sin opsigelse, som i øvrigt blev begrundet med ændrede markedsvilkår og deraf
nødvendiggjort omstrukturering.
der kan derfor ikke rejses krav som følge af en eventuel overtrædelse af
konkurrenceklausulen.
det er hverken dokumenteret eller sandsynliggjort at der foreligger et tab for lfs kemi der er
forårsaget af en retsstridig adfærd fra torben olesens side. der kan derfor ikke tillægges lfs
kemi erstatning efter almindelige erstatningsregler eller på andet grundlag.
lfs kemis forbudspåstande:
lfs kemi har ikke godtgjort at torben olesen ubeføjet har videregivet eller benyttet
erhvervshemmeligheder, jf. markedsføringslovens § 10, stk. 2, eller oplysninger af fortrolig
karakter vedrørende lfs kemi, jf. konsulentaftalen, blot ved at have kontakt med handlende
som lfs kemi har haft forretningsrelationer til. det er heller ikke sandsynliggjort at der er fare
for en sådan handlemåde fra torben olesens side. der er derfor ikke grundlag for nedlæggelse
af forbud.
torben olesens selvstændige påstand om betaling af 544.485 kr.:
                                               - 22 -
kravet på resttilgodehavende er ubestridt for så vidt angår 304.615 kr. det samme gælder
kravet vedrørende glyphosat, 13.300 kr. disse poster tages derfor til følge.
lfs kemi har ikke imødekommet torben olesens provokationer om at fremlægge
bogføringsmateriale. torben olesen må på grund af sin aflønningsform have krav på nærmere
dokumentation af beregningsgrundlaget, herunder regnskabsmæssige forklaringer på
forskydninger, periodiseringer og relationer til andre dele af koncernen. provokationen kunne
have været opfyldt uden urimeligt besvær eller ulejlighed fra lfs kemis side. den manglende
opfyldelse af provokationen må derfor få til følge at torben olesens opgørelse lægges til grund
ved beregning af resttilgodehavendet. torben olesen tilkendes derfor yderligere 31.748 kr.
krav på andele af ekstraordinært overskud for previcur og mangan kan ikke gøres gældende på
nuværende tidspunkt, hvor det ikke er oplyst om beløbene ikke fortsat kan kræves betalt.
disse krav kan derfor ikke tages til følge, i hvert fald ikke for tiden.
feriegodtgørelse optjent i 1999 tillægges med 108.563 kr. i overensstemmelse med sagsøgtes
opgørelsesmåde der er ubestridt for så vidt angår opgørelsesprincipperne, beregnes
godtgørelsen således:
indtjening 1999
perioden 1/1 til 31/3                 499.482 kr.
perioden 1/4-31/8 (304.615 + 31.748 +
13.300 + 165.745)                       515.408 kr.
i alt                         1.014.890 kr.
fradrag af 5 ugers ferie
(1.014.890:8x3:13x5)                     146.378 kr.
i alt                           868.511 kr.
12,5% heraf                          108.563 kr.
                                              - 23 -
godtgørelse for manglende ansættelsesbevis tilkendes med 10.000 kr. da konsulentaftalen ikke
indeholder alle de krævede oplysninger, og de manglende oplysninger var egnede til at skabe
en risiko for torben olesens retspositioner, herunder i forbindelse med afvikling af ansættel-
sesforholdet.
endvidere tages kravet om den lovbestemte dagpengegodtgørelse til følge.
det samlede krav bliver herefter
resttilgodehavende                     349.663 kr.
feriegodtgørelse                     108.563 kr.
godtgørelse for
mangelfuldt ansættelsesbevis              10.000 kr.
dagpengegodtgørelse                        984 kr.
ialt                            469.210 kr.
                              thi kendes for ret:
torben olesen frifindes for lfs kemi aps' krav.
lfs kemi aps skal inden 14 dage til torben olesen betale 469.210 kr. med procesrente af
417.663 kr. fra den 31. august 1999 og af 51.547 kr. fra den 27. januar 2000.
i sagsomkostninger skal lfs kemi aps til torben olesen inden samme frist betale 80.000 kr.
                                  jens feilberg
                                         - 24 -
sven dyrløv madsen             hans jørgen nielsen
                                 (sign.)
                    udskriftens rigtighed bekræftes
                   p. j. v. sø- og handelsretten, den


source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 - abj
                                   udskrift
                                       af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
                          berigtiget den 6. maj 2002.
den 10. august 2001 blev af retten i sagen
s-0021-99
1) zürich forsikring
   (advokat eskil trolle)
2) bo bertelsen
   (advokat eskil trolle)
   mod
göte berg
(advokat arne munch lendal)
afsagt sålydende
                                     d o m:
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, göte berg, er
erstatningsansvarlig for både person- og tingsskade i forbindelse med en
kollision mellem parternes både umiddelbart før en kapsejlads den 4. oktober
                                               - 2 -
1998, herunder om hvorvidt spørgsmålet skal afgøres efter de internationale
kapsejladsregler eller de internationale søvejsregler.
påstande:
sagsøgerne zürich forsikring og bo bertelsen har nedlagt følgende påstande:
1. sagsøgte, göte berg tilpligtes til sagsøger 1, zürich
   forsikring, at betale kr. 79.444 med tillæg af pro     cesrente fra den 15.
oktober 1999.
2. sagsøgte, göte berg, tilpligtes til sagsøger 2, bo
   bertelsen, at betale kr. 3.775 med tillæg af proces     rente fra den 15.
oktober 1999.
sagsøgte, göte berg har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling:
i forbindelse med kapsejlads afholdt den 4. oktober 1998 ud for vedbæk havn
kolliderede bådene naverone og onyx.
det blæste 10-12 m/sek fra sydøst, og der var høj sø.
naverone er en glasfiberbåd af typen ylva fra 1986. den vejer ca. 3,5 t og har
en længde på ca. 12 m og ejes i lige sameje af 5 personer, herunder bo
bertelsen. naverone er forsikret hos zürich forsikring.
onyx er konstrueret af ejeren göte berg og har ca. samme længde og vægt som
en ylva.
bådene skulle starte i 4. start kl. 10.45, og kollisionen skete mellem kl. 10.35 og
10.38, hvilket er mere end 5 minutter før starten. ingen af bådene kunne efter
kollisionen deltage i kapsejladsen.
                                               - 3 -
af protestskema udarbejdet af bo bertelsen fra naverone, fremgår det, at
hændelsen er sket 50-100 meter til læ for startlinien kl. 10.35, 10 minutter før
4. start.
under punktet "regel eller regler, der påstås overtrådt" står "styrbord/bagbord".
der fremgår følgende om beskrivelsen af hændelsen:
"naverone sejler styrbord halse parallelt med startlinien og holder kurs. ca. 25
meter før kollisionen ser naverone onyx der sejler bagbord halse og holder kurs,
og onyx forsøger ikke at vige. derfor forsøger naverone at falde af, men når
ikke at slippe helt væk.
naverone gør anskrig ca. 25 meter før kollisionen, og begynder samtidigt at
falde af.
ved undvigemanøvren fik rorsmanden forstrykket skulderen, med deraf følgende
smerte.
da naverone passerer til læ for onyx retter naverones mast sig op og kolliderer
med onyx' rig.
første varselsskud for 4. start kl. 10.30."
protestskemaet er underskrevet af bo bertelsen og göte berg.
i protestskemaet har bo bertelsen udfærdiget en tegning, hvoraf fremgår, at
naverone sejlede på styrbord halse og onyx sejlede på bagbord halse.
det fremgår under punktet "protestkomitéens afgørelse", at "beskrivelse af
hændelsen er godkendt af parterne og fastlagt som kendsgerninger".
under konklusionen fremgår, at regel 10 er overtrådt, samt at onyx var på
bagbord halse og ikke har forsøgt at holde klar af naverone på styrbord halse,
hvorefter onyx diskvalificeres.
der blev ligeledes udarbejdet protestskema af besætningen på onyx, men dette
blev aldrig indleveret, idet parterne blev enige om kun at aflevere det af bo
                                                - 4 -
bertelsen udarbejdede.
af protestskema udarbejdet af besætningen på onyx fremgår det under punktet
"regel eller regler, der påståes overtrådt", "dålig uppsikt".
under beskrivelsen af hændelse fremgår følgende:
"vi seglade parallelt med startlinien for bb och mötte naverone för sb. dålig
uppsikt ledde til kollision, varvid bl. vår mast gik av."
mikael hansson og bengt-olof denkert har underskrevet følgende i erklæring
dateret 27. april 2000:
"angående mastkollision mellan onyx och navarone.
vi på white beam får härmed berätta våra intryck av ovanstående händelse. vi
såg kollisionen på ca 100 meters avstånd.
att mastkollisionen indträffade verkar för oss otroligt konstigt för att båda
båtarna hade fritt fält omkring sig. de båda båtarna möttes för halv vind på rak
kontrakurs mot varandra. efter kollisionen fortsatte navarone bort från onyx
mot startande båtar. onyx hada stannat upp på grund av att hon brutit sin
mast.
vi såg ingen protestflagg på navarone som passerade i lä om oss. vi seglade
fram til onyx för at se om de behövede hjälp.
onyx talade om för oss att de klarade sig själva. de hade endast brutit masten
och manskapet var helt utan skador.
vi seglade sedan bort för at starta. vi startade sedan men hade oturen att sköra
vårt storsegel av den hårda vinden. vi gick sedan för motor in i vedbaek hamn.
i hamnen tittade vi på hur det hade gått för onyx. hon hade endast brutit sin
mast och fått sina segel söndertrasade.
i hamnen såg vi att onyx storskot hängde runt navarones pulpit.
när vi nu av en händelse fått se navarones haverirapport kan vi konstatera att
den skrämmer oss. den står inte i rimlig proportion til vad vi har bevittnat.
                                              - 5 -
..."
bo bertelsen udarbejdede den 12. oktober 1998 skadesanmeldelse, som
fremsendtes til zürich forsikring.
zürich forsikring udmeldte finn eriksen, der som havariinspektør udarbejdede
havarirapport af 17. november 1998.
under punktet "havariårsag" fremgår følgende: "kollision med anden båd, under
kapsejlads - båden ramt stb. side".
under punktet "havariets omfang" fremgår følgende:
"anden båd har "kørt" ned af naverone's styrbord side. de to bådes rigge har
været sammenfiltret (slået sammen). sallingshorn brækket af + stag og vant
beskadiget pga. stor belastning. mast og stag/vant + tilbehør monteret i masten
blev fundet totalskadet. glasfiber skader på stb. samt bb. side af bådskrog.
stævnbeslag totalskadet. forpultbøjle stb. side bøjet".
under punktet "udbedring" fremgår følgende:
"ny mast + stag + vanter
+ montering + windex 15              kr. 54.422,52
se vedlagte regning fra
münter marine a/s (bilag 7 + 8)
rep. af skrogskader + opret-
ning af forpultbøjle + kon-
trol for evt. skader + ud-
skiftning af stævnbeslag           kr. 18.656,25
se vedlagte regning fra både-
værftet lynetten a/s (bilag 5)
det fremgår, at rapporten er endelig og uden forbehold, og besigtigelsen har
incl. moms kostet 2.451,25, (bilag 6).
                                                - 6 -
udgift til ny mastekrave og sikaflex udgjorde i alt kr. 365,50, (bilag 9).
der er fremlagt to fakturaer fra klinik for fysioterapi, fysiurgisk træningscenter,
hvoraf det fremgår, at bo bertelsen har modtaget øvelsesterapi, massage og
ultralyd for i alt kr. 1.066,24.
zürich forsikrings påstandsbeløb fremkommer som en del af
reparationsregningen samt besigtigelsesomkostningerne, og bo bertelsens
påstandsbeløb fremkommer som en del af reparationsregningen samt
omkostningerne ved fysioterapi.
baggrunden for, at en del af reparationsregningen ikke er betalt af forsikringen
skyldes, udgifterne til reparation overskred forsikringens maksimumbeløb på kr.
50.000,-.
beløbene blev taget til inkasso den 15. september 1999, hvorfor der er nedlagt
påstand om rente fra 15. oktober 1999. sagen blev anlagt den 23. november
1999.
af indledningen til "del 2 - når både mødes" i de internationale kapsejladsregler i
dansk sejlunions udgave fremgår følgende bl.a.:
"reglerne i del 2 gælder for både, der sejler i eller i nærheden af
kapsejladsområdet, og som har til hensigt at kapsejle, kapsejler eller har
kapsejlet. en båd, der ikke kapsejler, skal imidlertid ikke straffes for at over-
træde en af disse regler, bortset fra regel 22.1.
..."
regel 10 har følgende ordlyd:
"når både er på modsatte halser, skal en bagbord-halse båd holde klar af en
styrbord-halse båd."
forklaringer:
                                                - 7 -
bo bertelsen har forklaret, at han sammen med 4 andre ejer båden naverone.
han var selv rorsmand under kapsejladsen den 4. oktober 1998, hvorfor han
havde skipperansvaret. der var fem mand ombord, men båden er tilstrækkeligt
bemandet med fire personer.
de sejlede med storsejl og genua. storsejlet var ikke rebet. skibets fart på
kollisionstidspunktet har været ca. 8 knob, hvilket er maksimumfart. det var
næstsidste start, og der var ca. 20 startende både.
første gang, han lagde mærke til onyx, var under sidste vending fra bagbord
halse til styrbord halse udenfor startslinien, og han passerede foran merkantil
data.
de, der passede skøderne, holdt udkig, men han holdt også selv udkig til både
styrbord og læ og havde også observeret onyx, da naverone foretog sidste ven-
ding.
der er omkring 50 meter mellem naverone og onyx, da han indså, at bådene
var på kollisionskurs. først da der var ca. 25 meter mellem bådene, begyndte
han at reagere, og på dette tidspunkt kunne han ikke se nogen på onyx.
han faldt af, men onyx ændrede ikke kurs. han kunne ikke mindske farten ved
at slække på storsejlet, og det var ikke muligt at gå op i vinden eller at bomme.
onyx' bom rakte ud over skibssiden, og da naverone kom i læ, rettede den sig
op, og fangede onyx' storskøde. bådene standsede ikke op, men de gled forbi
hinanden. han husker hverken støj eller slag.
på kollisionstidspunktet kan naverones stævn have været drejet lidt mod onyx,
hvorved stævnen blev beskadiget.
de kunne se, at onyx' mast var knækket. styrbordside af naverones rig var
deformeret, og omkring forpulpilten hang onyx' storskøde og 2 blokke.
                                              - 8 -
blokkene har skadet naverones bagbordside, hvor der er kommet et slagmærke
i fribordet.
ridserne på naverones skrog på styrbordsside må være kommet fra onyx' bom,
der har banket hen ad siden.
de satte ikke protestflag, da det kun anvendes, hvis man har brug for at gøre
den anden opmærksom på, at en regel er brudt, hvilket var utvivlsomt i denne
situation.
efter kollisionen vurderede de, at det var bedst at gå i havn. de vendte og
sejlede på bagbord halse mod havnen. på dette tidspunkt var der både, der
hjalp onyx. han mener ikke, at naverone havde påhængsmotor med, hvorfor de
må have sejlet for sejl ind i havnen.
da de kom i havn, var onyx bugseret ind, og han mødtes med göte berg, som
fik sit storskøde og blokke udleveret. de aftalte at mødes senere til møde i
protestkommiteen, og göte berg udfyldte navn og adresse på naverones
protestskema, inden det var udfyldt.
inden de blev indkaldt af protestkommiteen, så han, at onyx havde fået
slæbelejlighed og forlod havnen. göte berg efterlod dog et besætningsmedlem i
havnen til mødet i protestkommiteen.
under protestforhandlingerne var de enige om forløbet, og der var tillige enighed
om at anvende den skitse, som var udarbejdet som bilag til naverones
protestskema. der var enighed om, at det var en styrbord/bagbordssituation,
dog mente onyx ikke, at naverone havde holdt udkig.
en time efter, at de var kommet i havn fik han ondt i armen og højre skulder.
for at afværge kollisionen brugte han alle kræfter, og han brugte også højre arm
til at hive ekstra med. han gik til lægen dagen efter, og skaden har en klar
sammenhæng med kollisionen.
                                                - 9 -
de anmeldte skaderne på båden til forsikringsselskabet, der har døgnvagt, som
herefter straks sendte en taksator ud. han kan ikke huske, om det var ham selv
eller peter riis vestergaard, der var tilstede under taksatorens besigtigelse af
båden. men den, der var til stede, må have forklaret taksatoren om
haveriårsagen.
det er peter riis vestergaard, der er "kassemester", og det er derfor ham, der
har stået for det økonomiske i forbindelse med udbedringen. dog har han selv
bestilt mastekraven. udbedringerne blev foretaget ud fra taksatorens skøn.
opmålingen af roret var nødvendig, da roret havde været stillet på tværs under
stor belastning.
det var ligeledes nødvendigt at skifte riggen, da der havde været en stor
belastning på den. agterstaget var rykket af, og belastningen har tillige påvirket
forstaget. i modsætning til en wirerig er det ikke muligt at konstatere, hvorvidt
en *rodrig er beskadiget, før den knækker.
göte berg har forklaret, at han ejer onyx, som er en 11,7 meter lang ilva
12/18 båd, der vejer 4 ton. båden har ikke motor, og de havde ej heller
påhængsmotor ombord.
besætningen bestod af 7 personer, og skipper var **stellan nielsson.
de sejlede med storsejl og fok, da de ikke har en genua. storsejlet var ikke
rebet.
onyx havde i ca. 10 minutter før kollisionen sejlet på bagbord halse parallelt
med startlinien. de observerede naverone, som ligeledes sejlede bagbord halse,
ca. 5 bådlængder foran onyx.
det var under naverones vending, at kollisionen skete. det var netop, fordi
naverone ikke var kommet helt rundt, at den fangede onyx' storskøde.
naverone har først retten til vejen, når dets storskøde fanger vinden, hvilket
ikke har været tilfældet.
                                               - 10 -
han var selv i kahytten, da kollisionen skete, idet han har indvendigt spil til
fokken. han kom op i det samme, naverone passerede. naverone havde fanget
onyx' storskøde, hvorved onyx' mast knækkede mellem salingshornene.
onyx' bom sidder ca. 2 meter over vandet fastgjort med kickingstrop. bommen
stod ca. 45 grader ud fra båden. netop fordi de anvender en fast kickingstrop,
kan bommen maksimalt give sig ½ meter, hvorfor den ikke kan komme længere
ned end 1½ meter over vandet. den har derfor ikke kunnet ramme naverone.
onyx skulle have krænget mindst 60 grader, hvis den skulle kunne ramme
naverone, og onyx krængede maksimalt 20 grader.
naverone satte ikke protestflag, og de tilbød ej heller onyx assistance. onyx
kunne dog sætte et provisorisk storsejl og selv komme i havn.
da naverone var kommet i havn, mødtes han med bo bertelsen, som oplyste, at
der ikke havde været personskade på naverone. bo bertelsen udleverede onyx'
tovværk og blokke. han udfyldte oplysninger om navn og adresse på bo
bertelsens protesskema og underskrev det herefter, men han deltog ikke i
udfyldelsen heraf, og ej heller i udfyldelsen af onyx' protestskema. han deltog
heller ikke i protestbehandlingen, idet han havde fået slæbelejlighed, men et af
onyx' besætningsmedlemmer udfyldte protestskema og deltog i protestbe-
handlingen.
han kan ikke genkende forklaringen i havarirapporten. onyx rørte ikke
naverones styrbordsside, og salingshornet var ikke brækket af, men derimod
bøjet 5-10 grader. blokkene, der er meget lette, hang efter naverone, og de kan
derfor ikke have givet glasfiberskader.
storskødet kan ikke have skadet stævnsbeslaget, som er lavet af rustfrit stål.
storskødet må være gledet af stævnsbeslaget og ikke have grebet fat i det.
hækstaget og den læ vant kan heller ikke være blevet beskadiget. det sidste er
slapt, når man sejler.
                                                - 11 -
onyx' mast knækkede og kan derfor ikke have beskadiget naverones rig.
christer backhausen har forklaret, at han var et af de 7
besætningsmedlemmer ombord på onyx. hans opgave var at trimme fokken.
de sejlede ca. 50-100 meter bag startlinien med 7-8 knob, og han observerede
ikke naverone før kollisionen. han sad selv i læsiden og havde sidst holdt udkig
ca. ½ minut før kollisionen.
under kollisionen dukkede han sig, da masten faldt. onyx' storskøde sad da
rundt om stævnen på naverone.
ingen af bådene blev stoppet ved kollisionen, da begge både er tunge. bådenes
ydersider rørte ikke ved hinanden, og man kan ikke forestille sig, at onyx' bom
kan have rørt naverones side, idet onyx' fribord er højere end naverones.
lars meijer har forklaret, at han var et af de 7 besætningsmedlemmer på
onyx. det var ham, der passede storsejlet, og det var derfor ikke hans opgave
at holde udkig.
da det var dårligt vejr, var det vigtigt at vide, hvor de andre både var placeret i
forhold til onyx, og når man sejler på bagbord halse, er det ligeledes vigtigt at
være langt fra startlinien. de sejlede derfor mellem 100 og 200 meter herfra og
havde ingen både i læ.
der kom ingen både imod dem, idet alle sejlede samme kurs.
de havde ikke set naverone før kollisionen, som gik meget hurtigt. der var
ingen personskade, men onyx' mast var alvorligt skadet, hvorfor de måtte gå i
havn.
der var tale om en rig mod rig kollision, og naverone må have vendt
umiddelbart før kollisionen, da den fangede onyx' storskøde med stævnen.
han deltog i udfyldelsen af protestskemaet og underskrev på vegne göte berg.
                                               - 12 -
det er korrekt, at han godkendte bilag til protestskemaet, hvor naverone var
tegnet på styrbord halse, men han har efterfølgende fået en anden opfattelse af
situationen.
peter riis vestergaard har forklaret, at han er medejer af naverone, som blev
købt i 1993.
han var nagivatør på naverone under kapsejladsen, hvorfor han opholdt sig
mest under dæk, hvor han også befandt sig, da de andre observerede onyx på
kollisionskurs.
de var kommet op i fart efter sidste vending til styrbord halse. en vending tager
ca. 10-15 sekunder, og de havde på kollisionstidspunktet sejlet styrbord halse et
stykke tid, og vendingen var afsluttet. skibet sejlede maksimumfart, og alle
besætningsmedlemmer var på deres pladser.
da de øvrige besætningsmedlemmer råbte op om en mulig kollision, gik han op
på dækket. han så ingen personer på onyx. på selve kollisionstidspunktet var
han i kahytten.
han er bådens kassemester, og det var ham, der stod for indkøb af mast og rig.
det var nødvendigt at udskifte hele riggen, idet forstaget var trukket halvvejs ud
af masten, hvilket har givet et vældigt træk i alle beslag. taksatoren var enig i,
at det var nødvendigt med ny mast og rig.
bagstaget havde været spændt utroligt hårdt og havde fået et ordentligt ryk,
hvorfor det ligeledes måtte skiftes. windex og antenne var totalskadet.
lars eger pedersen har forklaret, at han er medejer af naverone.
han deltog i kapsejladsen som gast, hvor han passede storsejlet. de havde
sejlet på styrbord halse et stykke tid før kollisionen, som fandt sted ca. 1/3 op
ad startlinien, som var ca. ½ sømil.
                                              - 13 -
han sad med ryggen til stævnen, hvor han var travlt beskæftiget med at slække
på storskødet, så naverone kunne falde af, hvorfor han først så onyx ved
kollisionen.
naverone fik skæv mast, og stævnbeslaget var beskadiget, idet onyx' storskøde
havde været viklet herom. han kan ikke huske, om der var skader på skroget.
han har ikke været involveret i reparationen af båden.
procedure:
zürich forsikring og bo bertelsen har om kollisionen anført, at det gennem
forklaringerne er bevist, at bådene befandt sig på forskellig halse, og naverone
var derfor ikke under vending. dette stemmer overens med protestskemaet af-
leveret umiddelbart efter kollisionen. det fremgår heraf, at parterne er enige om
faktum.
det ville ej heller være muligt at sejle med 8 knob, såfremt naverone var under
vending.
at der ikke vises protestflag, har ingen betydning for det erstatningsretlige
ansvar.
christer bakhausen, som skulle holde udkig til læ, har forklaret, at han sidst
holdt udkig ½ minut før kollisionen, hvilket er uforsvarligt, når begge både sejler
med 8 knob. når bådene sejler på modsatte halser, kan de på en afstand af 250
meter kollidere indenfor ½ minut.
christer bakhausens forklaring stemmer overens med, at naverones besætning
ikke kunne se personer på onyx.
der er ikke bevis for, at bo bertelsen har udvist dårligt sømandskab, da det er
en hensigtsmæssig manøvre at falde af i forsøg på at undgå kollisionen.
                                                - 14 -
det gøres derimod gældende, at der er handlet uforsvarligt fra göte bergs side,
idet onyx sejlede på bagbord halse uden at holde forsvarligt udkig og uden at
vige.
kollisionen fandt sted lige før klarsignalet, som gives 5 minutter før start. det
følger af de internationale kapsejladsregler, at disse gælder allerede fra det tids-
punkt, hvor bådene har til hensigt at kapsejle. det gøres derfor gældende, at det
er de internationale kapsejladsregler, der finder anvendelse, og ikke de
internationale søvejsregler, som dog vil give samme resultat.
en uafhængig taksator har vurderet skaderne på naverone, og han har ingen
grund til at forøge udgiften til skade for sin klient - zürich forsikring.
om bo bertelsens personskade anførtes, at det forhold, at han gik til læge dagen
efter kollisionen, viser, at skaden har haft direkte forbindelse med kollisionen.
göte berg har principialt anført, at bådene ikke sejlede på rene modsatte
halser, idet naverone var under vending, da kollisionen indtraf. dette er den
eneste mulige forklaring på, at onyx' storskøde blev "fisket" af naverone, da det
ikke er muligt "at fiske", såfremt man har ligget på modsatte halser.
når naverone er under vending, har den ikke retten på sin side, idet denne først
opnås, når vendingen er fuldført.
subsidiært anføres, at såfremt retten finder, at bådene har været på modsatte
halser, skal de internationale søvejsregler finde anvendelse. her har man dog
ligeledes retten på styrbord halse, men man har ikke ret til påsejling.
det er ubestridt, at kollisionen fandt sted før klarsignalet. man kapsejler først fra
startsignalet, hvorfor de internationale kapsejladsregler ikke finder anvendelse.
bo bertelsen handlede særdeles tåbeligt, da han valgte at falde af. han burde i
stedet have valgt at bomme eller gå op imod vinden. bo bertelsen forklarede, at
han på et tidligt tidspunkt observerede, at naverone og onyx var på kol-
lisionskurs. han holdt alligevel kurs til sidst øjeblik, hvilket er dårligt
                                               - 15 -
sømandskab. dette har indvirkning på erstatningsansvaret. hovedskylden skal
derfor pålægges bo bertelsen.
om skaderne anføres, at der ikke er ført bevis for, at skaderne havde et omfang
som anført i skadesrapporten, udfærdiget af taksator finn eriksen.
der skal derfor ved udmåling af erstatning tages hensyn til, at båden er 12 år
gammel, samt at flere af skaderne ikke kan skyldes kollisionen. der er således
ikke ført bevis for, at glasfiberskader på begge sider af båden stammer fra
kollisionen. onyx' bom kan efter de afgivne forklaringer ikke have rørt naverone.
det er ikke muligt at ødelægge stævnbeslaget ved "fiskning" af onyx' storsejl.
forpulpitten er nok blevet bøjet, men der har ingen grund været til at opmåle
roret.
stort set alle beslag er skiftet, uanset om de har været påvirket af kollisionen
eller ej.
erstatningsbeløbet skal derfor nedsættes.
bo bertelsen har ikke ført bevis for, at personskaderne er opstået under
kollisionen. han var i stand til at sejle båden i havn efter kollisionen, og først en
time efter ankomsten til havnen opdagede han, at han havde ondt i armen. i
øvrigt har han anvendt venstre arm til at holde rorpinden med.
rettens begrundelse og resultat:
det er ubestridt, at kollisionstidspunket var den 4. oktober 1998 mellem kl.
10.35 og 10.38, dvs. før klarsignalet for 4. start, som begge både havde til
hensigt at starte i.
efter indledningen til del 2 i de internationale kapsej ladsregler gælder disse
regler for både, der sejler i kapsejladsområdet eller i nærheden af dette, for
både, der har til hensigt at kapsejle, kapsejler eller har kapsejlet, men en båd,
                                                - 16 -
der ikke kapsejler, skal imidlertid ikke straffes for at overtræde disse regler før 5
minutters signalet, hvilket sidste tillige synes at fremgå af regel 44.1. efter de-
finitionen i indledningen til dansk sejlunions oversættelse og tilføjelse til reg-
lerne kapsejler en båd fra dens klarsignal. da ordet "kapsejler" er klart defineret
i indledningen, må en almindelig sproglig fortolkning føre til, at reglerne i del 2
også skal anvendes før klarsignalet, når deltagerne i en kapsejlads befinder sig i
eller i nærheden af kapsejladsområdet. skyldsspørgsmålet skal derfor afgøres
efter de internationale kapsejladsregler og ikke de internationale søvejsregler.
på tidspunktet for kollisionen var der en vindhastighed på 10-12 m/sek fra
sydøst og en bølgehøjde på ca. 1½ m. kollisionen skete ved, at naverones
stævn greb storskødet på onyx og rev dette og dele af sejlet af, samt ved at
bådenes master stødte sammen, hvorimod der ikke var berøring mellem bå-
denes skrog.
ifølge de protestskemaer, som både naverones og onyxs besætninger udfyldte
få timer efter kollisionen, sejlede bådene på modsatte kurser, og naverone
havde vinden ind fra styrbord, og onyx vinden ind fra bagbord, ligesom kollisio-
nen skete i området foran og mellem de to startmærker. i protestskemaerne i
rubrikken "hvilke regler er overtrådt" anføres af naverone styrbord/bagbord og
af onyx dålig uppsikt.
efter de afgivne forklaringer har begge både kort tid før kollisionen sejlet på
bagbord halse med naverone foran til læ. naverones besætning har forklaret, at
de sejlede udenfor startlinien og foretog en vending, hvorefter de sejlede på
styrbord halse parallelt med startlinien med en fart på ca. 8 knob, og at de
havde observeret, at onyx var i området, men først da onyx var på en afstand
af ca. 50 m fra dem, indså de, at onyx var i skibets fareområde, og på en
afstand af ca. 25 m, at der var fare for en kollision, hvorfor de forsøgte at undgå
kollision ved at falde af. onyx's besætning har forklaret, at de sejlede med en
fart på ca. 8 knob og observerede naverone på samme halse dvs. bagbord og
først påny så naverone, da kollisionen skete, og at de foretog observationer til
læ ca. hvert halve minut. onyx's bom rakte ca. 1 m ud over siden af båden.
                                               - 17 -
efter de afgivne forklaringer samt protestskemaerne må den af göte berg
fremsatte teori om, at naverone på kollisionstidspunktet var under vending
afvises, hvilket også støttes på oplysningerne om bådens fart og stedet for
kollisionen. det må derfor anses for godtgjort, at bådene sejlede på modsatte
kurser på hver sin halse, hvorfor onyx, der var på bagbord halse, skulle vige for
naverone. da det ikke findes at kunne bebrejdes naverone, at de ikke tidligere
foretog undvigemanøvre eller en anden manøvre for at undgå kollision, må onyx
bære det fulde ansvar for kollisionen.
ved kollisionen opstod der skader på begge både. ved begge bådes ankomst til
vedbæk havn kunne det konstateres, at masten på onyx var knækket, og at det
styrbord salingshorn på naverone var trykket ind.
skaderne på naverone blev besigtiget af havariinspektør finn eriksen den 5.
oktober 1998 på vegne zürich forsikring, der har forsikret naverone. havariets
omfang er beskrevet i finn eriksens havarirapport af 17. november 1998, og
som udbedring angives bl.a. ny mast, stag, vanter og windex. retten har ikke
fået forevist de fotos, der medfulgte havarirapporten, men finder dog ikke
grundlag for at tilsidesætte havariinspektørens skøn over den nødvendige
udbedring, idet der herved tillige lægges vægt på, hvorledes skaden er sket.
göte berg må derfor betale udgifterne til den udskiftning, som er angivet, samt
til vhf antenne, lanterne, mastekrave og sikaflex, dvs. de udgifter, der er om-
fattet af sagens bilag 7, 8 og 9, samt den del af udgifterne i bilag 5, der relaterer
sig til kontrol af befæstelse agterste forstag og vanter.
på den måde, kollisionen skete, sammenholdt med havarirapporten finder retten
det tillige godtgjort, at der er sket skade på stævnbeslag og forpultbøjle, ligesom
der er opstået glasfiberskader ved bøjle og på fribord, hvorfor göte berg må
betale de øvrige af bilag 5 omfattede udgifter. endvidere findes göte berg at
skulle betale omkostningerne ved besigtigelse, (bilag 6).
retten finder det derimod ikke godtgjort, at den skade på skulderen, som bo
bertelsen er blevet behandlet for, er forårsaget af kollisionen, hvorfor göte berg
frifindes for de af bilag 10 omfattede udgifter.
                                              - 18 -
                          thi kendes for ret
sagsøgte, göte berg, skal til sagsøgte 1, zürich forsikring, betale 79.444,00 kr.
og til sagsøgte 2, bo bertelsen, betale 2.708,76 kr., begge beløb med
procesrente fra den 15. oktober 1999, til betaling sker.
i sagsomkostninger skal sagsøgte betale 13.000 kr. til zürich forsikring og
2.000 kr. til bo bertelsen.
              mette christensen
ole gernyx                        bent rasmussen
* berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1:
   rodrig.
** berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1:
   stellan.
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                      afsagt mandag den 19. november 2018
sag 124/2018
(1. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat kåre pihlmann, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på frederiksberg den 26. oktober 2017 og af østre
landsrets 10. afdeling den 20. april 2018.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: vibeke rønne, jens peter christensen, hanne
schmidt, jan schans christensen og kristian korfits nielsen.
procesbevillingsnævnet har den 28. juni 2018 meddelt anklagemyndigheden begrænset tilla-
delse til anke til højesteret, således at tilladelsen alene omfatter spørgsmålet om frakendelse
af dansk indfødsret og om udvisning.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at t frakendes dansk indfødsret og udvises
med indrejseforbud for bestandig.
t har påstået stadfæstelse af landsrettens dom.
anbringender
anklagemyndigheden har anført navnlig, at det følger af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at
den, som er dømt for at overtræde en eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13,
ved dom kan frakendes sin danske indfødsret, medmindre den pågældende derved bliver stats-
                                              - 2 -
løs. indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, kan anvendes i denne sag, hvor t er dømt for at overtræde
bestemmelser i straffelovens kapitel 13, og hvor det må lægges til grund, at han også er stats-
borger i tunesien og dermed ikke bliver statsløs ved frakendelse af dansk indfødsret.
det følger af forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at vurderingen af, om dansk
indfødsret bør frakendes, beror på en konkret proportionalitetsafvejning mellem på den ene
side det strafbare forholds grovhed og på den anden side, hvilken betydning det vil have for
den pågældende at få frakendt indfødsretten. der skal ved denne vurdering navnlig lægges
vægt på den pågældendes tilknytning til danmark og til det land, hvor den pågældende også
er statsborger. ifølge forarbejderne skal varigheden af ophold i og uden for danmark og op-
holdenes karakter indgå i vurderingen, og det skal indgå med særlig vægt, hvor den pågæl-
dende har haft sin opvækst.
bestemmelsen i § 8 b, stk. 1, omfatter ifølge forarbejderne alle danske statsborgere med dob-
belt statsborgerskab, uanset hvordan dansk indfødsret er erhvervet.
det følger endvidere af forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at dansk indfødsret
som udgangspunkt bør frakendes, hvis den pågældende er dømt for mere alvorlige forhold,
hvilket ifølge forarbejderne er forhold, der straffes med fængsel i 2 år eller derover. den be-
tydning, en frakendelse vil have, kan dog tale afgørende herimod, herunder sådan at der ikke
bør ske frakendelse i forbindelse med selv meget alvorlige forhold, hvis den pågældende ikke
har nogen eller alene har en meget ringe tilknytning til et andet land.
det følger af udlændingelovens § 22, nr. 1 og 6, at udvisning skal ske, medmindre det vil væ-
re i strid med danmarks internationale forpligtelser, jf. den dagældende bestemmelse i udlæn-
dingelovens § 26, stk. 2.
ved afgørelsen af, om der skal ske udvisning, skal det vurderes, om udvisning vil være for-
enelig med artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention. det er i denne forbin-
delse afgørende, om udvisning kan anses for retfærdiggjort efter konventionens artikel 8, stk.
2.
                                                  - 3 -
karakteren af ts kriminalitet taler stærkt og entydigt for at frakende indfødsretten og udvise
ham. der er tale om en grov terrorforbrydelse, og når han som herboende dansk statsborger
har tilsluttet sig terrororganisationen islamisk stat i syrien for at begå terrorhandlinger, har
det danske samfund en vital interesse i at kunne beskytte sig mod ham og hans kriminalitet.
det må i vurderingen af spørgsmålet om frakendelse af indfødsret og udvisning indgå, at t er
født [et sted i rigsfællesskabet] og opvokset i danmark, at han med enkelte undtagelser har
opholdt sig her i landet, at hans kone og deres fælles barn bor her i landet, og at det samme
gælder for hans mor og søskende. disse forhold taler i retning af, at der ikke skal ske fra-
kendelse af indfødsret og udvisning.
heroverfor står imidlertid, at t – på trods af sin stærke tilknytning til danmark – må anses for
at være ringe integreret i det danske samfund. han har ingen uddannelse, og han har aldrig
haft fast tilknytning til det danske arbejdsmarked. desuden har han blandt andet gennem sin
tilslutning til terrororganisationen islamisk stat vist, at han reelt ikke har stærke samfunds-
mæssige og kulturelle bånd til danmark.
t er ikke uden tilknytning til tunesien. han taler og forstår arabisk. hans far bor i tunesien,
hvor han jævnligt har været på ferie, og han har også andre slægtninge i tunesien.
der foreligger i sagen ikke oplysninger om, at der skulle være uovervindelige hindringer for,
at ts kone og deres fælles barn vil kunne etablere sig sammen med ham i tunesien. såfremt
de ikke ønsker at følge med ham til tunesien, kan han fortsat opretholde kontakten til dem via
telefon og internet, ligesom de har mulighed for at besøge ham i tunesien.
det forhold, at ts kriminalitet er begået i perioden fra september 2013 og nogen tid frem, kan
ikke føre til et andet resultat. politiet fik først i april 2016 oplysninger om kriminaliteten og
anholdt og sigtede umiddelbart herefter t i sagen.
t har anført navnlig, at frakendelse af dansk indfødsret og udvisning er en uproportionel reak-
tion, når forholdets grovhed sammenholdes med betydningen for ham og hans familie. hans
personlige forhold taler således afgørende imod frakendelse af dansk indfødsret og udvisning.
                                               - 4 -
ifølge forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, kan den betydning, en frakendelse har
for den pågældende, tale afgørende imod frakendelse. det følger heraf også, at der ikke bør
ske frakendelse i forbindelse med selv meget alvorlige forhold, hvis vedkommende ikke har
nogen eller alene en meget ringe tilknytning til et andet land. i disse situationer bør danmark
tage ansvaret for den pågældende danske statsborgers handlinger.
han er kun dømt for én indrejse i syrien og alene for i en kortere periode under sit ophold i
syrien at have modtaget træning eller anden form for undervisning i våbenbrug mv. af isil.
desuden har han af det samlede ophold i syrien på ca. 5 måneder alene opholdt sig hos isil i
en kortere periode. han er ikke fundet skyldig i deltagelse i kamphandlinger. der er således
med hensyn til kriminalitetens karakter en række omstændigheder, der taler for at vurdere den
foreliggende sag anderledes end de sager, der tidligere har været forelagt for højesteret.
han og hans familie har en særdeles stærk tilknytning til danmark, og fortabelse af hans
statsborgerskab og udvisning vil udgøre en væsentlig belastning for ham og for hans familie.
han har haft dansk indfødsret, siden han blev født i 1990. han har på den mødrene side rød-
der i danmark gennem flere generationer. han har haft hele sin opvækst og skolegang i dan-
mark. han har haft en vis tilknytning til det danske arbejdsmarked. han blev i februar 2009
islamisk gift med en dansk statsborger, og sammen har de en søn på 8 år. hans mor og sø-
skende bor i danmark, og han taler, læser og skriver dansk.
han er desuden uden reel kulturel og social tilknytning til tunesien. hertil kommer, at hans
hustru og hans søn er uden nogen som helst tilknytning til dette land. frakendelse af hans
statsborgerskab og udvisning af ham vil derfor umuliggøre opretholdelse af et familieliv og
regelmæssig kontakt til hans hustru og søn. han har kun opholdt sig i tunesien under enkelte
kortvarige ferier, bortset fra et ophold på ca. 6 måneders varighed, da han var omkring 15 år,
og dette ophold var alene på hans fars foranledning. han er uvidende om, hvor eventuel fami-
lie i tunesien bor, og han er uden kontakt til sin far og uvidende om, hvorvidt faderen ophol-
der sig i tunesien.
det forhold, som han er dømt for, er begået for ca. 5 år siden, hvilket også må have betydning
for vurderingen af spørgsmålene om frakendelse af statsborgerskab og udvisning. desuden
har varetægtsfængslingen været usædvanlig langvarig. der forløb ca. 2 år, fra han rejste tilba-
                                                - 5 -
ge til danmark i 2014 og frem til anholdelsen i 2016, uden at han i denne periode tog kontakt
til radikaliserede miljøer, og han er fortsat uden kontakt hertil. desuden er han ikke tidligere
straffet.
supplerende sagsfremstilling
c, der er mor til ts samlever, a, har ifølge en politirapport af 10. oktober 2018 oplyst bl.a., at
a taler godt og måske flydende arabisk og også ofte taler arabisk med t og deres søn.
t har ifølge en politirapport af 22. oktober 2018 oplyst bl.a., at der er mange dialekter af ara-
bisk, og at hans tunesiske dialekt er helt væk. han taler nu mere klassisk arabisk, hvilket be-
tyder, at andre ofte kan forstå, hvad han siger, mens han selv sjældent kan forstå, hvad andre
siger. hans samlever, a, taler dansk og engelsk. hun kan ikke føre en samtale på arabisk,
men hun kan enkelte arabiske ord og en sætning eller to. det er ikke korrekt, at a taler arabisk
til sønnen, men sønnen kan finde på at sige enkelte ord på arabisk til ham. deres søn bliver
undervist hjemme af sin mor, men har en kort periode gået på … skolen i københavn, hvor
han også selv har gået som barn. da han mødte a gik hun i niqab, men han har støttet hende i,
at hun nu går i en dragt, hvor man viser både ansigt, hænder, fødder og sko.
af en politirapport af 10. oktober 2018 fremgår det, at ts og as søn, b, bliver undervist
hjemme. han har i perioden den 8. december 2016 til den 30. april 2017 været indskrevet i 0.
klasse på … skolen i københavn. skolen har rod i muslimsk tradition og underviser i almin-
delige fag som i folkeskolen. desuden undervises børnene i arabisk 4 timer om ugen i 0. klas-
se.
a har ifølge en politirapport af 23. oktober 2018 forklaret bl.a., at hun ikke kan tale arabisk.
hun kan ikke føre en samtale eller sige en sætning på arabisk, og hun forstår heller ikke ara-
bisk. hun, t og sønnen taler dansk sammen. hun har aldrig været i tunesien, og hun ønsker
ikke at komme dertil, heller ikke på ferie. det er korrekt, at sønnen bliver undervist hjemme
af hende. det kan være, at sønnen senere skal i skole. hun og sønnen besøger t i fængslet to
gange om ugen, og han ringer til hende hver dag fra fængslet.
der er endvidere fremlagt årsopgørelser fra skat for t for årene 2011-2015, hvoraf det
fremgår, at han alene har haft indtægter i form af statens uddannelsesstøtte og kontanthjælp,
                                                - 6 -
bortset fra 2011, hvor han havde en arbejdsindtægt på ca. 26.000 kr. endelig er der fremlagt
årsopgørelser fra skat for a for årene 2013-2017, hvoraf det fremgår, at hun alene har haft
indtægter i form af kontanthjælp, statens uddannelsesstøtte, boligsikring, børnefamilieydelse
og børnetilskud.
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstillinger
t er dømt for overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, og § 114 d, stk. 3, ved at have ladet
sig hverve til at begå handlinger omfattet af straffelovens § 114 eller § 114 a og ved at have
ladet sig træne, instruere eller på anden måde oplære i at begå terrorhandlinger omfattet af de
nævnte bestemmelser, idet han den 9. september 2013 indrejste i syrien, hvor han lod sig
hverve som ”kæmper” af terrororganisationen islamisk stat i irak og levanten (isil), hvoref-
ter han i en kortere periode modtog træning i våbenbrug mv. af isil.
straffen herfor er af landsretten fastsat til fængsel i 4 år.
for højesteret angår sagen spørgsmålet om frakendelse af dansk indfødsret og om udvisning.
retsgrundlaget vedrørende frakendelse af dansk indfødsret og udvisning
det fremgår af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at den, der findes skyldig i overtrædelse af en
eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13, ved dom kan frakendes sin danske
indfødsret, medmindre den pågældende derved bliver statsløs. straffelovens kapitel 13 angår
forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder, terrorisme mv. og omfat-
ter bl.a. § 114 c, stk. 3, om at lade sig hverve til at begå terrorhandlinger, og § 114 d, stk. 3,
om at lade sig træne, instruere eller på anden måde oplære til at begå terrorhandlinger.
ved højesterets dom af 8. juni 2016 (ufr 2016.3235) blev dansk indfødsret frakendt en per-
son, der var straffet med 4 års fængsel for overtrædelse af bl.a. straffelovens § 114 e om
fremme af terrorisme, og den pågældende blev endvidere dømt til udvisning af landet efter
udlændingelovens regler herom. ved højesterets dom af 14. november 2017 (ufr 2018.769)
blev dansk indfødsret frakendt en person, der var straffet med 6 års fængsel. han var skyldig i
bl.a. overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, ved at have ladet sig hverve som ”kæmper”
                                                 - 7 -
af terrororganisationen islamisk stat og i den forbindelse at have taget ophold i syrien i to
kortere perioder, hvor han deltog i træning og våbenbrug, samt ved at have ladet sig hverve i
et yderligere tilfælde, hvor han blev anholdt inden afrejsen til syrien. han var endvidere skyl-
dig i overtrædelse af straffelovens § 114 b, stk. 1, jf. § 21, ved forsøg på økonomisk støtte
med et beløb på 20.000 kr. til islamisk stat og for overtrædelse af straffelovens § 136, stk. 2,
ved offentligt udtrykkeligt at have billiget terrorhandlinger.
som det fremgår af disse domme, skal der ved vurderingen af, om indfødsret skal frakendes,
når lovens betingelser er opfyldt, efter forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, foreta-
ges en proportionalitetsafvejning af på den ene side forholdets grovhed og på den anden side
en frakendelses betydning for den pågældende. i tilfælde, hvor en person dømmes for mere al-
vorlige forhold, bør den pågældende ifølge forarbejderne som udgangspunkt frakendes dansk
indfødsret. ved mere alvorlige forhold forstås forhold, der straffes med fængsel i 2 år eller
derover. den betydning, en frakendelse har for den pågældende, kan dog tale afgørende imod
frakendelse af dansk indfødsret selv ved mere alvorlige forhold. det kan blive aktuelt, hvis
den pågældende ikke har nogen eller alene en meget ringe tilknytning til et andet land.
det fremgår endvidere af forarbejderne, at den nævnte proportionalitetsafvejning minder om
den, der skal foretages efter udlændingelovens regler ved vurderingen af, om udvisning på
grund af et strafbart forhold skal ske, og at der normalt ikke bør ske frakendelse af dansk ind-
fødsret, hvis det efter udlændingelovens regler vil være et uproportionalt indgreb at udvise
den pågældende.
når der i bl.a. udlændingelovens § 22 er hjemmel til at udvise en udlænding ved dom som
følge af et strafbart forhold, følger det af den dagældende bestemmelse i udlændingelovens §
26, stk. 2, at udlændingen skal udvises, medmindre det vil være i strid med danmarks interna-
tionale forpligtelser, herunder navnlig artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonven-
tion.
efter artikel 8, stk. 1, har enhver ret til respekt for bl.a. sit privatliv og familieliv. indgreb i
udøvelsen af disse rettigheder i form af f.eks. udvisning forudsætter, at betingelserne i artikel
8, stk. 2, er opfyldt. heraf følger, at udvisningen skal have lovhjemmel og et legitimt formål,
herunder f.eks. forebyggelse af uro eller forbrydelse. det er endvidere en betingelse, at udvis-
                                               - 8 -
ningen er nødvendig af hensyn til dette formål. afgørelsen heraf beror navnlig på en propor-
tionalitetsvurdering. i bedømmelsen indgår bl.a. de samfundsmæssige behov for udvisning
under hensyn til karakteren og alvoren af den begåede kriminalitet. i bedømmelsen indgår
endvidere, hvor længe den pågældende har været i opholdslandet samt styrken af de familie-
mæssige, sociale og kulturelle bånd til opholdslandet og til statsborgerskabslandet. der skal
foreligge meget tungtvejende grunde for at retfærdiggøre en udvisning, når der er tale om en
fastboende udlænding, der er født her i landet eller indrejst som barn, og som har tilbragt det
meste af sin barndom og ungdom her i landet, jf. herved bl.a. menneskerettighedsdomstolens
dom af 23. juni 2008 i sagen maslov mod østrig (nr. 1638/03).
den konkrete vurdering
t, der både er dansk og tunesisk statsborger, er ved landsrettens dom som nævnt straffet med
fængsel i 4 år for overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, og § 114 d, stk. 3. der er derfor
hjemmel til at frakende ham dansk indfødsret i medfør af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, lige-
som der, hvis indfødsretten frakendes, er hjemmel til at udvise ham efter bl.a. udlændingelo-
vens § 22, nr. 6.
om frakendelse af indfødsret herefter skal ske, beror på en proportionalitetsvurdering. hvis
frakendelse skal ske, skal han endvidere udvises, medmindre dette vil være i strid med dan-
marks internationale forpligtelser, jf. den dagældende udlændingelovs § 26, stk. 2, sammen-
holdt med artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention. formålet med udvis-
ning er at forebygge uro eller forbrydelse, og det beror således også efter artikel 8 på en pro-
portionalitetsvurdering, om udvisning kan ske.
t har begået alvorlige forbrydelser i forbindelse med terrorisme, hvilket er straffet med fæng-
sel i 4 år. udgangspunktet efter forarbejderne til indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, er herefter, at
han skal frakendes sin danske indfødsret, ligesom meget tungtvejende grunde taler for, at han
skal udvises af danmark.
t er født i 1990 [et sted i rigsfællesskabet] og har en [person inden for rigsfællesskabet] mor
og en tunesisk far. som knap 3-årig flyttede han sammen med sine forældre til danmark, hvor
han har haft sin opvækst og skolegang, bortset fra et ophold i tunesien på ca. 6 ½ måned fra
december 2005 til juni 2006, hvor han var 15 år. han er islamisk gift med en dansk kvinde, og
                                                 - 9 -
de har boet sammen siden 2009. de har en søn, der er født i januar 2010. hans mor og sø-
skende bor ligeledes i danmark. han taler, læser og skriver dansk. selv om t er uden uddan-
nelse, aldrig har haft fast tilknytning til det danske arbejdsmarked og siden 2011 har levet af
offentlige ydelser, har han en stærk tilknytning til danmark.
t har frem til sit 15. år været i tunesien på ferie ca. 8 gange i perioder på 1-2 uger, og han har
som nævnt som 15-årig i 2005-2006 sammen med sine forældre boet der i mere end 6 måne-
der. i 2013 eller 2014 flyttede hans far tilbage til tunesien, men t har oplyst, at han ikke er
bekendt med, om hans far stadig bor der. han så sidst sin far, da faderen besøgte ham i fængs-
let i maj 2016. han taler og læser arabisk, men har oplyst, at han kan have vanskeligt ved at
forstå den tunesiske dialekt. han har haft sin skolegang på en muslimsk skole i københavn.
han har forklaret, at islam betyder alt for ham, og at han praktiserer islam i dagligdagen. selv
om t er opvokset her i landet, finder højesteret på den anførte baggrund, at han må anses for
at have en ikke uvæsentlig tilknytning til tunesien og til tunesisk kultur og levevis.
efter en samlet afvejning finder højesteret, at hverken frakendelse af dansk indfødsret eller
udvisning med indrejseforbud for bestandig udgør et uproportionalt indgreb i forhold til t.
højesteret lægger herved især vægt på alvoren og karakteren af den begåede kriminalitet. hø-
jesteret finder endvidere, at hensynet til ts familieliv og privatliv i danmark ikke taler afgø-
rende imod frakendelse af dansk indfødsret og udvisning. det bemærkes i den forbindelse, at
t som led i den begåede kriminalitet på eget initiativ forlod sin familie i danmark for at tage
ophold i et krigsområde i syrien. endvidere bemærkes, at hans samlever, der som 18-årig er
konverteret til islam, og den nu 8-årige søn, der i en kortere periode har gået på en islamisk
skole og nu undervises hjemme af moderen, må antages ikke at være uden forudsætninger for
at følge med ham til tunesien. hvis de ikke vil tage ophold i tunesien, vil de have mulighed
for at besøge ham der og for at kommunikere med ham via telefon og internet.
konklusion
højesteret ændrer landsrettens dom, således at t i medfør af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1,
frakendes sin danske indfødsret og i medfør af den dagældende udlændingelovs § 22, nr. 6, jf.
§ 32, stk. 2, nr. 5, udvises med indrejseforbud for bestandig.
                                           - 10 -
                                   thi kendes for ret:
landsrettens dom ændres, således at t frakendes sin danske indfødsret og udvises med indrej-
seforbud for bestandig.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret.