text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 9. maj 2017
sag 120/2016
(1. afdeling)
a,
b
og
c
(advokat gunnar homann for alle, beskikket)
mod
udlændinge- og integrationsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat jacob pinborg)
biintervenient til støtte for a, b og c:
institut for menneskerettigheder – danmarks nationale menneskerettighedsinstitution
(selv)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 2. afdeling den 13. maj 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: vibeke rønne, henrik waaben, oliver talevski,
jan schans christensen og lars apostoli.
påstande
appellanterne, a, b og c, har gentaget deres principale og subsidiære påstande. yderligere
har de nedlagt en mere subsidiær påstand om, at indstævnte, udlændinge- og integrationsmi-
nisteriet, skal anerkende, at afslagene på statsborgerskab er i strid med den europæiske men-
neskerettighedskonventions artikel 8 sammenholdt med artikel 14, fn’s konvention om bor-
gerlige og politiske rettigheder artikel 26 og artikel 11 i den europæiske konvention om
                                               - 2 -
statsborgerret – og for så vidt angår b tillige i strid med fn’s konvention om rettigheder for
personer med handicap artikel 4, 5 og 18.
over for appellanternes principale og subsidiære påstande har udlændinge- og integrations-
ministeriet påstået stadfæstelse.
over for appellanternes mere subsidiære påstand har udlændinge- og integrationsministeriet
påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
anbringender
a, b og c har anført navnlig, at hvor en person, der ansøger om statsborgerskab, lider af et
fysisk eller psykisk handicap, der gør det umuligt at lære dansk på det krævede niveau, må
sprogkravet anses for at udgøre en sådan barriere, at den pågældende ikke kan opnå statsbor-
gerskab på lige fod med andre. en sådan person har derfor krav på dispensation fra sprogkra-
vet. hvis der ikke gives dispensation, er der tale om diskrimination på grund af handicap,
medmindre der gives en saglig og proportional begrundelse for afslaget.
landsrettens bedømmelse af beviserne for appellanternes handicap og den heraf følgende
barriere for deres muligheder for at leve op til sprogkravet er ikke holdbar og bør derfor til-
sidesættes. på baggrund af de lægeerklæringer, som forelå på ansøgningstidspunktet, burde
det være lagt til grund, at betingelserne for dispensation fra sprogkravet var opfyldt.
som følge af den manglende begrundelse er det ikke muligt at se, hvad der er årsagen til, at
der blev givet afslag – også til b og c, som efterfølgende har fået dansk indfødsret. den
manglende begrundelse for afslagene er i strid med artikel 11 i den europæiske konvention
om statsborgerret.
formålet med den mere subsidiære påstand er at sikre, at højesteret tager stilling til spørgs-
målet om overtrædelse af danmarks internationale forpligtelser – også for det tilfælde, at der,
uanset om der måtte være en krænkelse, ikke er tilstrækkeligt grundlag for godtgørelse til ap-
pellanterne. en sådan stillingtagen har især betydning for a, som endnu ikke har fået dansk
indfødsret.
                                              - 3 -
udlændinge- og integrationsministeriet har gentaget anbringenderne vedrørende den principa-
le og subsidiære påstand. med hensyn til appellanternes mere subsidiære påstand har ministe-
riet anført navnlig, at denne påstand har karakter af anbringender til støtte for de principale og
subsidiære påstande og derfor ikke kan tages under pådømmelse, jf. højesterets dom af 13.
september 2013 (ufr 2013.3328). såfremt appellanterne ikke får medhold i deres principale
eller subsidiære påstand, har de ingen selvstændig retlig interesse i en stillingtagen til den
mere subsidiære påstand.
biintervenienten, institut for menneskerettigheder, har tilsluttet sig appellanternes anbringen-
der og har anført bl.a., at personer med handicap skal have samme muligheder for at opnå
dansk indfødsret som personer uden handicap. derfor indebærer krav om danskkundskaber
mv. diskrimination på grund af handicap, når de pågældende ikke har mulighed for at opfylde
kravene på grund af deres handicap. dette gælder, medmindre det dokumenteres, at det alli-
gevel er sagligt og proportionalt at fastholde kravene også i forhold til denne persongruppe.
sådan dokumentation foreligger ikke, og derfor har appellanterne krav på dispensation i det
foreliggende tilfælde, hvor de har dokumenteret, at de som følge af psykiske lidelser er ude af
stand til at opfylde sprogkravene.
afslagene er ikke begrundet, og den manglende begrundelse udgør en selvstændig krænkelse
af danmarks folkeretlige forpligtelser.
supplerende sagsfremstilling
ved lov nr. 1603 af 26. december 2013 om indfødsrets meddelelse fik b og c dansk indføds-
ret.
inden justitsministeriets indfødsretskontor den 19. marts 2013 underrettede c om, at han ville
blive optaget på lovforslaget om indfødsrets meddelelse, havde hans advokat i 2012 anmodet
om genoptagelse af sagen. i den forbindelse havde advokaten bl.a. medsendt yderligere erklæ-
ringer fra læge og psykolog. i overlæge boris velanders erklæring af 22. august 2012 hedder
det bl.a.:
       ”b: objektiv undersøgelse og diagnose
       …
                                                - 4 -
      diagnostisk drejer det sig om:
      skizofreni (sindsspaltningssygdom – icd10-f20).
      ptsd (svære psykiske følger efter katastrofeagtig oplevelse – icd10-f43.9)
      kronisk depression (icd10-f34).
      det drejer sig om kroniske/varige lidelser.
      c: vurdering af helbredstilstandens sammenhæng med sprogindlæringsevner
      …
      alle de tre nævnte lidelser giver kognitive forstyrrelser, der bl.a. reducerer hukommelse
      og indlæringsevne. jeg vurderer, at dette er baggrunden for, at c ikke har evnet at lære
      dansk eller tilegnet sig viden om danske forhold. herunder har der i perioder også været
      en svær sygdomsaktivitet, der har virket hindrende.
      d: prognose
      …
      jeg vurderer, at de psykiske helbredsforhold således påvirker sprogindlæringsevnen ne-
      gativt således, at det ikke er muligt for c at tilegne sig dansk på det krævede niveau. jeg
      vurderer, at anden eller yderligere behandling ikke vil kunne ændre på dette. jeg vurde-
      rer, at det drejer sig om en varig tilstand uden mulighed for bedring.”
der er ikke fremlagt nærmere oplysninger om baggrunden for, at b efter afslaget i 2011 fik
genoptaget sin sag med det resultat, at han fik dansk indfødsret.
supplerende retsgrundlag
indfødsretsloven er ændret bl.a. ved lov nr. 1018 af 23. december 1998 efter danmarks ratifi-
kation af den europæiske konvention om statsborgerret. i de almindelige bemærkninger til
lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 1998-99, tillæg a, lovforslag nr. l 69, s.
1793-1794):
      ”3. danmarks opfyldelse af europarådskonventionen
      3.1. ændringer af gældende ret
      …
      endelig bemærkes, at konventionens artikel 11 indeholder et krav om, at afgørelser ved-
      rørende statsborgerret skal indeholde en skriftlig begrundelse. for så vidt angår afslag
      på ansøgninger om erhvervelse af dansk indfødsret ved naturalisation bemærkes, at
      justitsministeriets meddelelse til en ansøger om, at den pågældende ikke kan optages på
      lovforslag om indfødsrets meddelelse, altid er ledsaget af en skriftlig begrundelse her-
      for. tilsvarende vil afgørelser om afslag, som træffes af folketingets indfødsretsudvalg,
      normalt indeholde en begrundelse. med ratifikationen af europarådskonventionen vil
      der fremover være en forpligtelse til at begrunde alle negative afgørelser på indfødsrets-
      området.
                                                - 5 -
       3.2. erklæringer og forbehold i forbindelse med dansk ratifikation af europarådskon-
       ventionen
       …
       folketinget og på tingets vegne folketingets indfødsretsudvalg er ikke en del af den of-
       fentlige forvaltning, og da naturalisation udelukkende er et lovgivningsanliggende, er
       folketinget og indfødsretsudvalget ikke bundet af de sædvanlige forvaltningsretlige
       principper, der gælder for myndigheder i den offentlige forvaltning. det betyder bl.a., at
       der som udgangspunkt ikke gælder begrænsninger med hensyn til folketingets og ud-
       valgets udøvelse af skønnet over, om dansk indfødsret skal meddeles. det forudsættes
       dog, at skønnet udøves inden for rammerne af de internationale konventioner m.v., som
       danmark har tilsluttet sig.”
højesterets begrundelse og resultat
1. problemstilling mv.
som det fremgår af højesterets dom af 13. september 2013 (ufr 2013.3328), kan den euro-
pæiske menneskerettighedskonvention og en række andre internationale konventioner, som
danmark har tilsluttet sig, have betydning for behandlingen af ansøgninger om eller for tilde-
ling af statsborgerskab (indfødsret). danmark har herved påtaget sig folkeretlige forpligtelser,
som også i forarbejder til indfødsretsloven forudsættes efterlevet ved folketingets og indføds-
retsudvalgets udøvelse af skønnet over, om dansk indfødsret skal meddeles en ansøger. høje-
steret fastslog herefter, at en ansøger, der ikke er medtaget på et lovforslag om indfødsret, kan
få prøvet ved domstolene, om folkeretlige forpligtelser er krænket, og om ansøgeren i den
anledning har krav på erstatning eller godtgørelse. en sådan domstolsprøvelse vil ikke være i
strid med regeringens eller folketingets kompetence efter grundlovens § 21 eller § 41, stk. 1,
vedrørende lovforslags fremsættelse eller grundlovens § 44, hvorefter ingen udlænding kan få
indfødsret uden ved lov. disse bestemmelser udelukker derimod domstolsprøvelse af f.eks.
påstande om, at ansøgeren skal medtages i et lovforslag om indfødsret eller skal meddeles
indfødsret ved lov.
a, b og c (appellanterne) har fået afslag på deres ansøgninger om indfødsret, fordi de ikke
opfyldte kravet i de dagældende indfødsretscirkulærer om danskkundskaber og kendskab til
danske samfundsforhold, kultur og historie (sprogkravet mv.).
hovedspørgsmålet i denne sag er, om udlændinge- og integrationsministeriet eller folketin-
gets indfødsretsudvalg herved har udsat appellanterne for forskelsbehandling på grund af
handicap i strid med danmarks folkeretlige forpligtelser. spørgsmålet er endvidere, om den
                                               - 6 -
begrundelse, der blev givet for afslagene på indfødsret, lever op til danmarks folkeretlige
forpligtelser. hvis disse forpligtelser er krænket, er spørgsmålet, om appellanterne har krav på
en godtgørelse herfor.
appellanterne har nedlagt påstand om betaling af godtgørelse (den principale og subsidiære
påstand). de har endvidere nedlagt en mere subsidiær påstand om, at udlændinge- og in-
tegrationsministeriet skal anerkende, at staten har krænket en række nærmere angivne folke-
retlige forpligtelser. den mere subsidiære anerkendelsespåstand må reelt anses for et anbrin-
gende for betalingspåstanden, og højesteret vil tage stilling til dette anbringende som led i
prøvelsen af betalingspåstanden. højesteret finder herefter, at appellanterne ikke har retlig
interesse i en selvstændig prøvelse af den mere subsidiære anerkendelsespåstand, som derfor
afvises.
2. danmarks folkeretlige forpligtelser
2.1. forbud mod forskelsbehandling på grund af handicap
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 14 forbyder forskelsbehandling på
grund af bl.a. handicap, når forskelsbehandlingen vedrører et forhold, der falder inden for
området af en af konventionens øvrige bestemmelser, herunder artikel 8 om retten til privatliv
og familieliv.
efter artikel 26 i fn’s konvention om borgerlige og politiske rettigheder er alle mennesker
lige for loven og berettigede til lovens ligelige beskyttelse uden nogen forskelsbehandling, og
loven skal forbyde enhver forskelsbehandling og sikre ligelig og effektiv beskyttelse imod
nogen forskelsbehandling af nogen grund, herunder handicap.
fn’s konvention om rettigheder for personer med handicap forbyder også diskrimination på
grund af handicap, jf. artikel 1, sammenholdt med artiklerne 2, 4 og 5. det fremgår endvidere
af artikel 18, at deltagerstaterne skal anerkende retten for personer med handicap til statsbor-
gerskab på lige fod med andre.
de tre nævnte konventioner gælder for danmark, og som anført foran forudsættes konventio-
nerne også efterlevet ved folketingets og indfødsretsudvalgets udøvelse af skønnet over, om
                                                - 7 -
dansk indfødsret skal meddeles en ansøger. handicapkonventionen trådte i kraft for danmark
den 23. august 2009, og konventionen har i denne sag derfor kun direkte betydning for de
afslag på indfødsret, der blev meddelt b.
forbuddet mod forskelsbehandling på grund af handicap efter de nævnte konventioner inde-
bærer på indfødsretsområdet bl.a., at der skal dispenseres fra sprogkravet mv., hvis ansøgeren
har en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse og som føl-
ge heraf ikke er i stand til eller har rimelig udsigt til at kunne opfylde sprogkravet mv.
2.2. begrundelsespligt
efter artikel 11 i den europæiske konvention af 6. november 1997 om statsborgerret skal
enhver kontraherende stat sikre, at afgørelser, der vedrører bl.a. erhvervelse af statsborgerret i
landet, ”indeholder skriftlige begrundelser”.
danmark har tiltrådt denne konvention, og efter forarbejderne til indfødsretsloven forudsættes
konventionen efterlevet på indfødsretsområdet.
højesteret finder, at konventionens artikel 11 må forstås således, at begrundelsespligten finder
anvendelse på såvel afslag på indfødsret fra udlændinge- og integrationsministeriet som på
afslag på indfødsret fra folketingets indfødsretsudvalg efter forelæggelse fra ministeriet. det-
te gælder også afslag, der skyldes, at sprogkravet mv. ikke er opfyldt.
det fremgår ikke af konventionen, hvilke nærmere krav der stilles til begrundelsen. i ”ex-
planatory report” er det vedrørende artikel 11 anført, at der som minimum skal gives ”legal
and factual reasons”. når det drejer sig om beslutninger, der vedrører national sikkerhed, skal
der kun gives ”a minimum amount of information”.
højesteret finder, at det efter konventionens ordlyd sammenholdt med det, som er anført i
”explanatory report”, er uklart, hvilket nærmere indhold en begrundelse for et afslag på ind-
fødsret skal have. bortset fra tilfælde, der vedrører national sikkerhed, skal begrundelsen
imidlertid efter højesterets opfattelse have et indhold (retligt og faktuelt), der giver ansøgeren
et rimeligt grundlag for at bedømme, hvad årsagen til afslaget på indfødsret er. højesteret har
i den forbindelse ikke grundlag for at antage, at begrundelsen skal leve op til de krav, der føl-
                                                - 8 -
ger af den danske forvaltningslov, som i øvrigt ikke finder anvendelse på indfødsretskontorets
eller folketingets indfødsretsudvalgs behandling af ansøgninger om indfødsret.
3. de konkrete sager
3.1. a
om forskelsbehandling
den 2. marts 2007 fik a afslag på en ansøgning om dansk indfødsret. inden afgørelsen havde
indfødsretskontoret informeret ham om, at forelæggelse for indfødsretsudvalget ville ske, hvis
det blev dokumenteret, at han led af en fysisk eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter
og som følge heraf ikke mente at være i stand til – eller have rimelig udsigt til – at kunne op-
fylde kravene om danskkundskaber mv. indfødsretskontoret henviste i den forbindelse til §
24, stk. 3, i cirkulæret fra 2006 (cirkulæreskrivelse nr. 9 af 12. januar 2006 om naturalisation).
han fremsendte herefter en erklæring fra sin praktiserende læge med oplysning om, at han led
af ptsd som følge af tortur, og at han psykisk havde det så dårligt, at han ikke ville være i
stand til at lære dansk.
i sin afgørelse meddelte indfødsretskontoret, at a ikke opfyldte sprogkravet mv., og at der
ikke var grundlag for at forelægge sagen for folketingets indfødsretsudvalg, fordi han ikke
havde dokumenteret at lide af en fysisk eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter. ved
afgørelsen blev det lagt til grund, at han led af posttraumatisk belastningsreaktion (ptsd),
men at det ikke var en lidelse af en sådan karakter, at den i sig selv ville kunne danne grund-
lag for forelæggelse for indfødsretsudvalget med henblik på dispensation.
på baggrund af de lægelige oplysninger, som lå til grund for as ansøgning, har retslægerådet
udtalt bl.a., at det ikke er muligt at besvare spørgsmål om, hvorvidt han på daværende tids-
punkt led af ptsd, og om der i givet fald var tale om en kronisk lidelse. rådet bemærkede i
den forbindelse, at der kun forelå ”få og usystematiske oplysninger om sagsøgers psykiske
tilstand.”
højesteret finder herefter, at a ikke har godtgjort, at han på afgørelsestidspunktet som følge
af ptsd eller andre lidelser ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at opfylde sprog-
kravet mv. han blev derfor ikke udsat for forskelsbehandling på grund af handicap, og der
                                                - 9 -
foreligger således ikke en krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonventions arti-
kel 14, sammenholdt med artikel 8, eller af artikel 26 i fn’s konvention om borgerlige og
politiske rettigheder.
om begrundelse
afslaget på indfødsret er begrundet med, at kravet om danskkundskaber mv. ikke var opfyldt.
endvidere fremgår det, at indfødsretskontoret ikke havde fundet grundlag for at forelægge
sagen for indfødsretsudvalget med henblik på dispensation. kontoret lagde til grund, at betin-
gelserne for dispensation som følge af fysisk eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter
ikke var opfyldt, idet de foreliggende oplysninger om, at a led af ptsd, ikke var tilstrækkeli-
ge til en sådan dispensation. endvidere blev han oplyst om de regler, som afslaget var baseret
på. efter sammenhængen fremgår det, at det var indfødsretskontorets vurdering, at helbreds-
oplysningerne, herunder oplysningerne om ptsd, ikke udgjorde tilstrækkelig dokumentation
for, at han ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at opfylde sprogkravet mv. høje-
steret finder, at han herved fik et rimeligt grundlag for at bedømme, hvad årsagen til afslaget
på indfødsret var. begrundelseskravet i henhold til artikel 11 i den europæiske konvention
om statsborgerret er derfor ikke tilsidesat.
3.2. b
om forskelsbehandling
den 10. september 2010 fik b afslag på en ansøgning om dansk indfødsret, efter at ansøgnin-
gen havde været forelagt for folketingets indfødsretsudvalg. inden afgørelsen havde han til
brug for behandlingen af sagen fremsendt en speciallægeerklæring fra psykiater allan vangs-
torp, der havde oplyst bl.a., at b var blevet tilkendt førtidspension på grund af sin psykiske
tilstand, og at han havde udviklet en kronisk sindssygdom i form af svær depression med pa-
ranoide og affektlabile forestillinger samt suicidale impulser. ifølge erklæringen forhindrede
bs psykiske lidelse ham i at tilegne sig det danske sprog, og lægen anbefalede, at der blev
dispenseret fra sprogkravet.
inden afgørelsen havde indfødsretskontoret orienteret ham om, at ansøgningen ville blive
forelagt for folketingets indfødsretsudvalg. indfødsretskontoret anførte, at der efter § 24, stk.
3, i cirkulæret fra 2008 kunne dispenseres fra kravene om danskkundskaber mv. i henhold til
§ 24, stk. 1 og 2, hvis ansøgeren dokumenterede, at han led af en fysisk eller psykisk sygdom
                                               - 10 -
af meget alvorlig karakter og som følge heraf ikke mente at være i stand til – eller have rime-
lig udsigt til – at kunne opfylde disse krav. indfødsretskontoret vedlagde i den forbindelse
cirkulæret (cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. september 2008 om naturalisation).
indfødsretsudvalget fandt ikke grundlag for dispensation fra sprogkravet mv., hvilket gav an-
ledning til en supplerende erklæring om bs sindssygdom fra allan vangstorp og en begæring
om genoptagelse af sagen. den 11. januar 2011 meddelte indfødsretskontoret, at man ikke
fandt grundlag for fornyet forelæggelse af sagen for udvalget, da den supplerende erklæring
ikke indeholdt noget afgørende nyt.
på baggrund af de lægelige oplysninger, som lå til grund for bs ansøgning, har retslægerådet
udtalt bl.a., at det ikke er muligt at besvare spørgsmål om, hvorvidt han på daværende tids-
punkt led af en eller flere psykiske lidelser, og om der i givet fald var tale om kroniske lidel-
ser. rådet bemærkede i den forbindelse bl.a., ”at de fremsendte akter kun indeholder få usy-
stematiske og undertiden selvmodsigende oplysninger om sagsøgers psykiske tilstand.” rådet
har efterlyst yderligere helbredsoplysninger til brug for en besvarelse af spørgsmålene, men b
har efter det oplyste ikke ønsket at medvirke til indhentelse af en yderligere psykiatrisk spe-
ciallægeerklæring. det bemærkes i øvrigt, at der ikke foreligger oplysninger om grundlaget
for, at han fik dansk indfødsret ved lov nr. 1603 af 26. december 2013.
højesteret finder herefter, at b ikke har godtgjort, at han på afgørelsestidspunktet som følge af
ptsd eller andre lidelser ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at opfylde sprogkra-
vet mv. han blev derfor ikke udsat for forskelsbehandling på grund af handicap, og der fore-
ligger således ikke en krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel
14, sammenholdt med artikel 8, fn’s konvention om borgerlige og politiske rettigheder
artikel 26 eller artikel 4, 5 og 18 i fn’s konvention om rettigheder for personer med handi-
cap.
om begrundelse
afslaget på indfødsret er begrundet med, at kravet om danskkundskaber mv. ikke var opfyldt.
endvidere fremgår det af begrundelsen for afgørelserne fra indfødsretsudvalget og indføds-
retskontoret, at de ikke havde fundet betingelserne for dispensation som følge af fysisk eller
psykisk sygdom af meget alvorlig karakter opfyldt. yderligere blev han oplyst om de regler,
                                               - 11 -
som afslaget var baseret på. efter sammenhængen må begrundelsen for afgørelserne forstås
således, at det var indfødsretsudvalgets og indfødsretskontorets vurdering, at helbredsoplys-
ningerne, herunder oplysningerne om bs ptsd, ikke var tilstrækkelig dokumentation for, at
han ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at opfylde sprogkravet mv. højesteret
finder, at han herved fik et rimeligt grundlag for at bedømme, hvad årsagen til afslaget på
indfødsret var. begrundelseskravet i henhold til artikel 11 i den europæiske konvention om
statsborgerret er derfor ikke tilsidesat.
3.3. c
om forskelsbehandling
den 16. december 2008 fik c afslag på en ansøgning om dansk indfødsret. beslutningen var
truffet af folketingets indfødsretsudvalg, der ikke fandt grundlag for dispensation fra kravet
om dokumentation for danskkundskaber mv. i afslaget var bl.a. henvist til § 24 i cirkulæret fra
2006. c rettede herefter henvendelse til indfødsretskontoret med supplerende oplysninger om
sine helbredsforhold og anmodede om fornyet forelæggelse for indfødsretsudvalget med hen-
blik på dispensation. den 20. august 2009 meddelte indfødsretskontoret, at man ikke fandt
grundlag for fornyet forelæggelse af sagen for udvalget, da der ikke var dokumentation for, at
han led af en fysisk eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter. det blev lagt til grund, at
han led af posttraumatisk belastningsreaktion (ptsd) samt skizofreni, men at det ikke var
lidelser af en sådan karakter, at de i sig selv kunne danne grundlag for forelæggelse. af afsla-
get fremgik bl.a., at forelæggelse ville ske, hvis ansøgeren dokumenterede at lide af en fysisk
eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter og som følge heraf ikke mente at være i stand
til – eller have rimelig udsigt til – at kunne opfylde kravene om danskkundskaber mv., jf. §
24, stk. 3.
det fremgår af overlæge boris velanders erklæring af 21. november 2007, som blev sendt til
ministeriet til brug for cs ansøgning om indfødsret, og som blev forelagt indfødsretsudvalget,
at c led af skizofreni og ptsd. boris velander anbefalede i erklæringen, at ”der på baggrund
af [cs] helbredsmæssige forhold ses bort fra kravet om sprogfærdigheder samt kendskab til
dansk kultur”. der er i erklæringen ikke en nærmere vurdering af, om de psykiske lidelser
indebar, at c ikke kunne eller ikke havde rimelig udsigt til at opfylde sprogkravet mv. en så-
dan vurdering fremgår heller ikke af boris velanders erklæringer, som efterfølgende blev
                                               - 12 -
sendt til indfødsretskontoret, og som dannede grundlag for indfødsretskontorets afslag på at
forelægge sagen for indfødsretsudvalget på ny.
retslægerådet har tilsluttet sig, at c på afgørelsestidspunkterne led af skizofreni og havde
gjort det i en årrække. retslægerådet har endvidere anført, at symptomerne ud over bl.a. hal-
lucinationer og vrangforestillinger også omfattede skizofreniens såkaldte negative symptomer
i form af bl.a. social isolation, tvivlrådighed (ambivalens) og initiativsvækkelse, og at anti-
psykotisk medicin ikke afgørende kunne bedre cs psykiske helbredstilstand. retslægerådet
konkluderede, at symptomerne samlet set i høj grad har været invaliderende, også for cs soci-
ale funktionsevne. det fremgår imidlertid ikke af retslægerådets udtalelse, om cs psykiske
lidelse indebar, at han på afgørelsestidspunkterne ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt
til at opfylde sprogkravet mv.
af boris velanders erklæring af 22. august 2012 til brug for ansøgningen om genoptagelse,
som blev imødekommet, og som førte til, at c blev meddelt indfødsret, fremgår, at c lider af
skizofreni, ptsd og kronisk depression. i modsætning til de tidligere erklæringer fremgår det
endvidere af den nye erklæring, at de psykiske helbredsforhold ”påvirker sprogindlæringsev-
nen negativt således, at det ikke er muligt for c at tilegne sig dansk på det krævede niveau”,
og boris velander vurderede, at ”anden eller yderligere behandling ikke vil kunne ændre på
dette”.
på den anførte baggrund finder højesteret, at c har godtgjort, at han på afgørelsestidspunk-
terne i 2008 og 2009 led af en langvarig funktionsnedsættelse begrundet i psykisk lidelse.
højesteret finder imidlertid, at han ikke har godtgjort, at han på afgørelsestidspunkterne som
følge af den nævnte funktionsnedsættelse ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at
opfylde sprogkravet mv. det kan herefter ikke lægges til grund, at han blev udsat for
forskelsbehandling på grund af handicap, og der foreligger således ikke en krænkelse af ar-
tikel 14, jf. artikel 8, i den europæiske menneskerettighedskonvention eller af artikel 26 i
fn’s konvention om borgerlige og politiske rettigheder.
om begrundelse
afslaget på indfødsret er begrundet med, at kravet om dokumentation for danskkundskaber
mv. ikke var opfyldt. endvidere fremgår det af begrundelsen for afgørelserne fra indfødsrets-
                                              - 13 -
udvalget og indfødsretskontoret, at de ikke havde fundet betingelserne for dispensation som
følge af fysisk eller psykisk sygdom af meget alvorlig karakter opfyldt. yderligere blev han
oplyst om de regler, som afslaget var baseret på. efter sammenhængen må begrundelsen for
afgørelserne forstås således, at det var indfødsretsudvalgets og indfødsretskontorets vurde-
ring, at helbredsoplysningerne, herunder oplysningerne om cs ptsd og skizofreni, ikke var
tilstrækkelig dokumentation for, at han ikke var i stand til eller havde rimelig udsigt til at op-
fylde sprogkravet mv. højesteret finder, at han herved fik et rimeligt grundlag for at bedøm-
me, hvad årsagen til afslaget på indfødsret var. begrundelseskravet i henhold til artikel 11 i
den europæiske konvention om statsborgerret er derfor ikke tilsidesat.
konklusion og sagsomkostninger
højesteret stadfæster dommen.
efter sagens karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for højesteret til nogen
anden part eller til statskassen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part eller til
statskassen.


text:
                              højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 16. august 2011
sag 192/2010
(1. afdeling)
x import ved a
(advokat martin bekker henrichsen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 7. afdeling den 25. juni 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: asbjørn jensen, poul søgaard, jytte scharling,
jens peter christensen og oliver talevski.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, x import ved a, har gentaget sin påstand.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
anbringender
x import har yderligere anført, at de ansættelsesbreve, som er fremlagt i sagen, er udarbejdet
på baggrund af skats vejledning herom.
skatteministeriet har bestridt, at ansættelsesbrevene er udarbejdet efter skats vejledning, og
har i øvrigt anført, at dette spørgsmål ikke har betydning for pålægget om at føre en logbog.
                                               - 2 -
supplerende sagsfremstilling
i et kontrolnotat (kontroldokumentation) af 23. februar 2006 vedrørende x import har skatte-
center ballerup ved marianne øvergård anført bl.a.:
       ”der forelå ingen skriftlig lønaftale mellem virksomheden og ægtefællen b. virksom-
       heden blev vejledt om at bringe dette i orden under henvisning til ksl § 25 a, stk. 7.
       samtidig blev det konstateret at der ej heller forelå nogen lønaftale eller timelønsedler
       med e til grund for lønudbetaling. dette blev virksomheden også vejledt om.”
marianne øvergård har i tilknytning hertil i en e-mail af 4. januar 2011 til skatteministeriets
advokat oplyst, at hun ikke kan bidrage med yderligere dokumentation ”udover det anførte i
vedlagte kontroldokumentation”.
i et spørgeskema om observationen på jelling festival 2008, som jim christensen fra skat har
underskrevet, er det anført, at kontrollen er udført lørdag den 31. maj 2008 kl. 11.20. det er
videre anført, at c ”er set tage sig af kunder”. det er desuden anført, at c havde oplyst, at hun
ikke arbejdede, men var på besøg hos søsteren, der passede ”butikken”.
i skattecenter billunds afgørelse af 30. juni 2008 er det som begrundelse for afgørelsen anført
bl.a., at skat ved uanmeldt kontrolbesøg på jelling festivalen den 31. maj 2008 konstaterede,
at c var beskæftiget i virksomheden. hun var blevet observeret i at betjene kunder på festiva-
len både fredag den 30. maj 2008 og lørdag den 31. maj 2008.
i en e-mail af 9. juli 2008 fra skat ved tina foxil til landsskatteretten er anført bl.a.:
       ”der er ikke kommet nye oplysninger i klagen.
       a fastholder i denne, at grundet cs alvorlige psykiske problemer er hun ikke i stand til
       at arbejde, men blot var på besøg i boden.
       idet vi har set hende betjene kunder i boden både fredag d. 30. maj og lørdag d. 31. maj
       2008, begge dage iført bæltetaske til penge, vurderer vi, at hun ikke kun var på besøg.
       vi fastholder derfor, at x import pålægges logbog.”
ved brev af 8. juli 2008 til greve kommune klagede c over kommunens afgørelse om fra-
træk i hendes kontanthjælp. hun anførte bl.a., at hun efter samråd med sin psykiater og søster
                                                - 3 -
valgte at tage med sin søster til jelling, idet hun havde selvmordstanker og var bange for at
være alene. hun havde ikke lavet andet end at stå ved siden af sin søster på kræmmermarke-
det. hun havde enkelte gange holdt øje ved boden, da hendes søster ikke var til stede, men
hun havde ikke solgt varer.
greve kommune traf herefter den 24. juli 2008 afgørelse om, at c alligevel ikke skulle træk-
kes i sin kontanthjælp. begrundelsen var, at der forelå lægelig dokumentation for, at hun ikke
kunne være alene.
tina foxil fra skat udarbejdede den 19. december 2008 et notat om, på hvilke steder skatte-
center billund havde mødt ”virksomheden x import”. det fremgår heraf, at skat mødte virk-
somheden på jelling festivalen i maj 2007. her var virksomheden repræsenteret af de to sø-
skende, d og c. de var begge på overførselsindkomst. de forelagde skat et stykke papir,
hvoraf det fremgik, at de hver især havde indgået en aftale med virksomheden om arbejds-
prøvning for den pågældende weekend. arbejdsprøvningen var ifølge dem selv ulønnet. det
fremgår videre af notatet, at skat på ny mødte virksomheden på vorbasse marked i juli 2007.
virksomheden var her igen repræsenteret af de to søskende, d og c. de oplyste, at de fik 80
kr. i timen for deres arbejde på markedet. endelig fremgår det af notatet, at skat på ny mødte
virksomheden på jelling festivalen i maj 2008, hvor virksomheden igen var repræsenteret af
de to søskende.
der er fremlagt breve fra x import til en række personer om deres ansættelse i virksomheden
i 2008. ansættelsesbrevet til d dateret den 1. januar 2008 har følgende ordlyd:
        ”aftale om løs ansættelse
        …
        ovennævnte er tilknyttet x import pr. 1.1.2008, som løsarbejder efter behov. aflønnin-
        gen er omsætningsafhængig og delvist på provisionsbasis.
        der kan ikke påberegnes noget fast timeantal, og der vil også være måneder hvor vi slet
        ikke kan tilbyde noget arbejde. ofte vil arbejdet først kunne tilbydes et par dage før.
        lønnen tillægges 12½ % som udbetales via feriegiro.
        …”
                                               - 4 -
ansættelsesbrevene til en række andre medarbejdere havde tilsvarende ordlyd. nogle af an-
sættelsesbrevene er dateret på et senere tidspunkt end 1. januar 2008, selv om det i teksten er
anført, at den pågældende var tilknyttet virksomheden pr. 1. januar 2008.
til brug for retssagen har x import indhentet erklæringer fra en række personer, som havde
arbejdet for x import i 2008. i erklæringerne bekræftede vedkommende – ved underskrift på
en fortrykt tekst – at han eller hun havde modtaget ”kopi af vedlagte ansættelsesbrev under-
skrevet af a inden jeg begyndte arbejdet for x import i 2008.”
der er fremlagt oplysninger om bl.a. x imports månedlige indberetninger i 2008 til skat om
løn til ansatte.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af a, b, c og d.
a har forklaret, at x import sælger varer fra faste udsalgssteder som f.eks. fisketorvet og i
nyhavn. her får medarbejderne den samme, faste timeløn. virksomheden er desuden til stede
på forskellige markeder og festivaler, hvor aflønning sker på provisionsbasis. medarbejderne
får her et fast grundbeløb på 1.200 kr., og afhængig af omsætningen får de herudover en pro-
centsats af denne. provisionen ligger i niveauet 15-20 %. det er hans hustru, b, der står for
medarbejdernes aflønning. medarbejderne på markeder og festivaler har ikke været i tvivl om,
hvordan der aflønnes her.
x import har udviklet sig over tid. virksomheden startede omkring 1999 som familie-virk-
somhed. omsætningen er øget over årene, og i takt hermed er der blevet brug for flere ansatte.
i dag gives der en fast timeløn på 130 kr. til alle ansatte.
oprindelig var virksomheden kun til stede på markeder og festivaler, og først senere er man
begyndt også at sælge varer fra faste udsalgssteder. de ansættelseskontrakter, virksomheden
benytter sig af, er blevet udarbejdet efter rådgivning fra bl.a. skat. det var marianne øvergård
og en anden skat-medarbejder, der gav rådgivningen i forbindelse med et kontrolbesøg, som
skat gennemførte i virksomheden i 2006.
                                               - 5 -
på jelling festival 2008 var der kun ansat én medarbejder til at passe boden. det var d. c var
ikke ansat i 2008. det var slet ikke på tale, fordi hun var syg. c arbejdede i virksomheden i
2007, men ikke i 2008 eller senere.
b har forklaret, at hun laver løn til medarbejderne, og sidder med virksomhedens regnskaber.
aflønningen af medarbejderne er afhængig af, om de er ansat i et af de faste udsalgssteder,
hvor der er fast mødetid, eller om de skal arbejde på markeder og festivaler. på de faste ud-
salgssteder får medarbejdere, der er fyldt 18 år, 130 kr. i timen, og medarbejdere under 18 år
får 70 kr. i timen.
medarbejdere på festivaler og markeder får ikke fast løn, men de er garanteret et minimum-
beløb. der aflønnes på denne måde, fordi det er vanskeligt på forhånd at angive, hvor mange
timer der skal arbejdes på en festival eller marked. grundbeløbet for en weekends arbejde var
i 2008 1.200 kr., og hvis der blev solgt godt, fik medarbejderen herudover ca. 15-20 % af om-
sætningen. der er stor avanceforskel på de forskellige varer, og hvis der blev solgt mange va-
rer med høj avance, ville medarbejderens provision ligge nærmere 20 % end 15 %. hvis der
en weekend f.eks. blev omsat for 25.000 kr. i en bod med 2 medarbejdere, så ville de hver få
2.500 kr., hvis de havde arbejdet ca. lige meget. i forbindelse med lønudbetalingen skeles der
til den enkeltes indsats.
medarbejderne vidste fra begyndelsen af deres ansættelse, hvordan aflønning skete på mar-
keder og festivaler. at aflønningsformen ikke fremgik af ansættelseskontrakterne, skyldes, at
virksomheden frem til 2006 mest havde været til stede på markeder og lignende. i dag stam-
mer hovedindtægten imidlertid fra de faste udsalgssteder, og ansættelseskontrakterne har der-
for ændret sig. virksomheden er vokset over årene, og der er i dag en del flere ansatte end i
begyndelsen. indholdet af den ansættelseskontrakt af 1. januar 2008, som er indgået med d, er
drøftet med medarbejdere fra skat i 2006. det skete under et besøg i virksomheden, hvor skat
mødte op med 2 medarbejdere – en, der hed marianne, og en mand. de fortalte, hvordan an-
sættelseskontrakterne skulle udfærdiges, herunder med navn, cpr-nummer osv.
på jelling festival 2008 var der kun én ansat i virksomhedens bod, og det var d. c var ikke
ansat i virksomheden i 2008. hun havde det psykisk meget dårligt, og var slet ikke i stand til
at arbejde. c har heller ikke været ansat i virksomheden efter 2008.
                                              - 6 -
c har forklaret, at hun kan vedstå sin erklæring af 8. juli 2008 til greve kommune. hun var
til stede på jelling festival 2008. under festivalen talte hun med kunder, men hun ekspede-
rede dem ikke. hun solgte ikke varer, og hun tog heller ikke imod penge. det mavebælte, hun
havde på, var hendes eget. hun sad på en stol i boden, da skat kom på besøg. det var vist om
lørdagen. der var ikke travlt i boden på dette tidspunkt. hendes søster, d, var der også, da
skat kom. d støttede hende meget i denne periode. c tog med til jelling festival 2008 for at
være sammen med nogen – hun kunne ikke være alene. i dag har hun det bedre. hun arbej-
dede ikke for a og b i 2008, og hun har heller ikke arbejdet for dem efter 2008.
d har forklaret, at hun passede boden på jelling festival 2008. hun var den eneste a og b
havde ansat til at arbejde i boden. c var også i boden, men hun fik ikke løn. c solgte ikke va-
rer, og hun modtog heller ikke penge fra kunder. c talte kun med kunderne. c bar et penge-
bælte, som var hendes eget. d bar også selv et pengebælte. det var b og as og indeholdt
1.000 kr. i byttepenge. da skat kom på besøg, var der travlt i boden. skats medarbejdere stil-
lede spørgsmål til både hende og til c. søsteren var i boden, fordi hun på det tidspunkt var
selvmordstruet og derfor var nødt til at være sammen med en, hun var tryg ved. på dette tids-
punkt var c enten sammen med hende, deres far eller deres storesøster. i dag har c det meget
bedre.
når hun skulle arbejde i en bod på et marked eller en festival, vidste hun ikke præcis, hvordan
hun ville blive aflønnet. for en weekends arbejde var hun dog sikret en grundløn på 1.200 kr.
derudover kom provision. hvis der blev solgt godt, kunne provisionen være ca. 10-15 % af
omsætningen. hvor meget provisionen endte med at blive, afhang af, hvilke varer de solgte.
hun husker ikke, hvad en provision på 10-15 % kunne give i kroner og ører, men det har ikke
været ret meget. i al fald under 1.000 kr. hun vidste ikke, hvordan provisionen blev beregnet.
det gik hun ikke op i. hun kendte først provisionens størrelse, når hun fik sin lønseddel.
hun har også været ansat på fisketorvet, som er et af de faste udsalgssteder. her har hun fået
130 kr. i timen.
retsgrundlaget
kildeskattelovens § 86 a har følgende ordlyd:
                                                - 7 -
       "§ 86 a. told- og skatteforvaltningen kan pålægge en arbejdsgiver at foretage daglig
       registrering af oplysninger om ansatte. de oplysninger, som skal registreres, er de
       samme oplysninger, som direktøren for arbejdsdirektoratet har fastsat med hjemmel i §
       91, stk. 4, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.
       stk. 2. registreringer efter stk. 1, samt tilsvarende registreringer, der sker efter pålæg
       fra arbejdsdirektoratet, skal til enhver tid på begæring forevises told- og skatteforvalt-
       ningen til brug for kontrollen efter denne lovs § 86."
i de almindelige bemærkninger til det lovforslag (l 96), som bestemmelsen er baseret på,
hedder det bl.a. (folketingstidende 2004-05, 2. samling, tillæg a, s. 1561 ff.):
       "1. indledning
       …
       det er som led i forhandlingerne vedrørende finanslov 2005 aftalt, at sort og illegalt ar-
       bejde, socialt bedrageri og virksomhedssnyd skal bekæmpes. parterne er enige om, at
       der blandt de foreslåede indsatsområder skal lægges særlig vægt på gennemførelse af
       mere smidige regler for at opnå en større effektivitet i kontrolarbejdet og en større præ-
       ventiv virkning.
       …
       2. formål og baggrund for de enkelte bestemmelser
       …
       lovforslaget indeholder endelig et forslag om, at også skattemyndighederne, i lighed
       med et tilsvarende lovforslag fra beskæftigelsesministeriet, skal have mulighed for at
       pålægge en virksomhed at føre en såkaldt »logbog« over de i virksomheden ansatte.
       …
       3.2.1 gældende ret
       kontrol i virksomheden
       …
       et besøg på stedet, hvor arbejdet udføres, og en kontrol af den arbejdskraft, der anven-
       des, f.eks. i følgeskab med repræsentanter fra arbejdsdirektoratet, vil meget hurtigt og
       enkelt kunne afsløre, hvorvidt der på eksempelvis en byggeplads benyttes sort/illegal
       arbejdskraft.
       påstand om første arbejdsdag
       et af de problemer, som skattemyndighederne ofte støder på, når der gennemføres kon-
       trol ude hos virksomhederne, er ansatte, som påstår, at det er deres første arbejdsdag,
       hvilket er forklaringen på, at der endnu ikke foreligger en ansættelseskontrakt, og at der
       hidtil ikke er indeholdt og indbetalt a-skat for den pågældende. det er opfattelsen, at
                                               - 8 -
      oplysningen om, at »det er første arbejdsdag« ofte reelt dækker over personer, der udfø-
      rer sort arbejde.
      skattemyndighederne kan intet stille op overfor en sådan påstand, idet der ikke eksiste-
      rer noget krav om udarbejdelse af ansættelseskontrakt, lønregistrering hos skattemyn-
      dighederne mv. fra den første arbejdsdag.
      arbejdsdirektoratet bliver mødt med samme begrundelse. beskæftigelsesministeren stil-
      ler samtidig et forslag om fastsættelse af regler, hvorefter virksomheder, når omstændig-
      hederne taler derfor, kan pålægges at registrere en række oplysninger om de ansatte al-
      lerede fra beskæftigelsens start. dette krav om, at der dagligt skal føres en »logbog«, vil
      blive fastsat ved en selvstændig bekendtgørelse herom.
      for at sikre, at der i virksomheder, der er karakteriseret ved gentagne gange at have per-
      soner ansat, der anfører, at det er første arbejdsdag, foreslås det, at også de statslige
      told- og skattemyndigheder får mulighed for at pålægge en virksomhed at føre en sådan
      »logbog«.
      …
      3.2.4. registrering af de ansatte i en logbog
      med henblik på at sikre, at der allerede fra den første dags ansættelse sker en registre-
      ring af, hvem der arbejder i virksomheden, vil direktøren for arbejdsdirektoratet i hen-
      hold til et lovforslag herom fra beskæftigelsesministeren fastsætte regler om, at en virk-
      somhed kan pålægges at registrere en række oplysninger om de ansatte allerede fra be-
      skæftigelsens start. dette krav om, at der dagligt skal føres en »logbog«, vil blive fastsat
      ved en selvstændig bekendtgørelse herom.
      det foreslås, at skattemyndighederne får en tilsvarende mulighed for at pålægge virk-
      somhederne at føre en »logbog«, således at det til kontrolmæssige formål sikres, at der
      sker en registrering af de ansatte i virksomheden.
      det foreslås, at uanset om pålægget om at føre »logbog« er givet af told- og skattemyn-
      dighederne eller af arbejdsdirektoratet, som fører kontrol på beskæftigelsesministeriets
      område, skal logbogen på begæring forevises de statslige told- og skattemyndigheder til
      brug for arbejdsgiverkontrollen.”
i de specielle bemærkninger er der anført bl.a. (a.st. s. 1580):
      ”til nr. 9
      som anført mødes også skattemyndighederne jævnligt med forklaringer om, at når der
      ikke er indbetalt a-skat for en given person, der åbenbart arbejder i virksomheden, så
      skyldes det angiveligt, at der er tale om, at personen har første arbejdsdag i virksomhe-
      den. det er som nævnt opfattelsen, at forklaringer om første arbejdsdag oftest dækker
      over, at personen arbejder sort.
                                                - 9 -
       hensigten med reglerne er at sikre, at der sker en daglig registrering af, hvem der arbej-
       der i virksomheden, således at skattemyndighederne får mulighed for at kontrollere, om
       der efterfølgende indeholdes og indbetales a-skat for de pågældende personer.
       arbejdsdirektoratet vil i kraft af en foreslået hjemmel hertil i § 91, stk. 4, i lov om ar-
       bejdsløshedsforsikring mv., udarbejde regler, der nærmere fastsætter krav, form og ind-
       hold til »logbogen«.
       med den foreslåede bestemmelse »kobler« skatteministeriet sig på indholdet af disse
       regler. skattemyndighederne får herved, i lighed med arbejdsdirektoratet, og med
       samme krav om indhold mv., mulighed for at stille krav til de virksomheder, hvor der
       ofte antræffes personer med »første arbejdsdag«, om at der skal føres en daglig logbog
       over de i virksomheden ansatte.
       når der er fundet anledning til, at også told- og skattemyndighederne skal have mulig-
       hed for at pålægge virksomhederne at føre en logbog, skyldes det også, at told- og skat-
       temyndighederne generelt har flere kontrolressourcer til rådighed end arbejdsdirektora-
       tet, og som følge deraf også gennemfører flere kontrolbesøg. told- og skattemyndighe-
       derne har således generelt hyppigere kontakt med virksomheder, hvor anvendelsen af
       personer »med første arbejdsdag« er særlig udbredt.
       kun virksomheder, der ikke på anden måde registrerer de ansatte gennem lønregistre-
       ring, eller som udarbejder ansættelseskontrakter for de ansatte inden ansættelsen, skal
       kunne pålægges et krav om at føre en logbog.
       …"
§ 91, stk. 1, nr. 1, og stk. 4, i lov om arbejdsløshedsforsikring har følgende ordlyd:
       "§ 91. en arbejdsgiver skal på begæring afgive oplysninger til brug for administrationen
       af forsikringssystemet, herunder om,
       1) hvilke lønmodtagere han har beskæftiget i et nærmere angivet tidsrum og disses be-
            skæftigelsesperioder inden for dette tidsrum,
       …
       stk. 4. direktøren for arbejdsdirektoratet kan efter forhandling med beskæftigelsesrå-
       det fastsætte nærmere regler om, at de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, nr. 1, med
       angivelse af cpr-nummer, samt hvilken løn den pågældende får, skal registreres hver
       dag fra beskæftigelsens start. registreringen kan være papirbaseret eller digital.
       …"
i de almindelige bemærkninger til det lovforslag (l 20), som bestemmelsen i § 91, stk. 4, er
baseret på, hedder det bl.a. (folketingstidende 2004-05, 2. samling, s. 662):
       "…
                                               - 10 -
      som led i en effektivisering af tilsynet med misbrug af dagpenge mv. foreslås det, at di-
      rektøren for arbejdsdirektoratet får hjemmel til at fastsætte nærmere regler om, at ar-
      bejdsgivere dagligt skal registrere i en "logbog", hvem der er beskæftiget i virksomhe-
      den, hvilket tidsrum de er beskæftiget, og hvilken løn der skal udbetales. registreringen
      skal ske fra beskæftigelsens start.
      det ligger heri, at der kun stilles krav om "logbog", hvis virksomheden ikke på anden
      måde har foretaget de nævnte registreringer, fx ved ansættelsesbrev, lønregistreringer
      mv. reglerne vil blive koordineret med tilsvarende regler, som forventes hjemlet i skat-
      teministeriets lovforslag.
      registret vil i tilsynssammenhæng kunne bruges til bl.a. at kontrollere misbrug med
      dagpenge mv., idet oplysningerne i "logbogen" vil kunne sammenholdes med de ansat-
      tes samtidige ansøgninger om dagpenge mv.
      formålet er at sikre aktuelle oplysninger, herunder om hvem der er ansat ved såvel fast-
      ansættelser som dag til dag ansættelser.
      …
      i praksis vil spørgsmålet ikke mindst være relevant i tilfælde, hvor en ansat fx oplyser,
      at pågældende "er lige startet", "er på prøve" eller lignende.
      …”
i de specielle bemærkninger til bestemmelsen hedder det bl.a. (a.st., s. 669):
      ”til nr. 3
      som led i en effektivisering af tilsynet med misbrug af dagpenge mv. foreslås det, at der
      indsættes en bemyndigelsesbestemmelse til direktøren for arbejdsdirektoratet om at
      fastsætte nærmere regler om, at arbejdsgivere dagligt skal registrere i en "logbog", hvem
      der er beskæftiget i virksomheden, hvilket tidsrum de er beskæftiget, og hvilken løn der
      skal udbetales. registreringen skal ske fra beskæftigelsens start.
      formålet med bestemmelsen er at sikre, at arbejdsgivere har en tilstrækkelig registrering
      af deres ansatte, og at sikre aktuelle oplysninger i virksomheder, herunder om hvem der
      er ansat ved såvel fastansættelser som dag til dag ansættelser. arbejdsgivere, der allere-
      de har en sådan registrering, fx i form af lønregistrering, ansættelseskontrakter eller an-
      sættelsesbeviser, vil derfor ikke blive omfattet af bekendtgørelsen.
      registret vil i tilsynssammenhæng kunne bruges til at sammenholde oplysningerne i
      "logbogen" med de ansattes ansøgninger om dagpenge mv.
      …"
i bekendtgørelse nr. 440 af 7. juni 2005 om arbejdsgiveres pligt til at oplyse løn, beskæfti-
gelse m.v. til brug for administrationen af forsikringssystemet er der i § 7 fastsat følgende:
                                               - 11 -
      "§ 7. direktøren for arbejdsdirektoratet kan pålægge en arbejdsgiver at foretage en dag-
      lig registrering (logbog) over beskæftigede i virksomheden. registreringen skal foreta-
      ges fra beskæftigelsens start. registreringen kan være enten papirbaseret eller digital.
      en papirbaseret registrering skal føres i en logbog, som er udarbejdet af arbejdsdirekto-
      ratet.
      stk. 2. et pålæg om at foretage registrering over beskæftigede (logbog) skal iværksættes
      senest efter 3 hele hverdage efter, at arbejdsgiveren har modtaget skriftligt pålæg.
      stk. 3. et pålæg om at føre logbog gives for en periode af 12 måneder ad gangen.
      stk. 4. registreringen skal være fortløbende dateret og skal for hver af de beskæftigede
      indeholde oplysninger om:
      1) navn og cpr.nr.,
      2) hvilken løn der udbetales, og
      3) start- og forventet sluttidspunkt for arbejdet den pågældende dag.
      stk. 5. registreringen over beskæftigede i virksomheden skal opbevares i virksomheden
      og skal på begæring forevises eller sendes til arbejdsdirektoratet. registreringen skal
      opbevares i 5 år efter regnskabsårets afslutning.
      …"
der er i vejledning nr. 39 af 7. juni 2005 til bekendtgørelsen om arbejdsgiveres pligt til at
oplyse løn, beskæftigelse m.v. til brug for administrationen af forsikringssystemet anført bl.a.:
      "til § 7
      arbejdsdirektoratet kan pålægge en arbejdsgiver at føre daglige registreringer (logbog)
      over beskæftigede i virksomheden.
      …
      formålet er at sikre aktuelle oplysninger om ansatte i virksomheder, hvor der under et
      kontrolbesøg opstår en formodning om misbrug af dagpenge m.v. (og eventuelt sort ar-
      bejde), fx fordi en eller flere ansatte oplyser, at de "lige er startet", "er på prøve" eller
      lignende.
      …
      registreringen skal foretages hver dag fra beskæftigelsens start. registreringen kan
      være enten papirbaseret eller digital. en papirbaseret registrering føres i en autoriseret
      logbog, som udleveres af direktoratet.
      …"
højesterets begrundelse og resultat
det er i kildeskattelovens § 86 a, stk. 1, ikke angivet, under hvilke omstændigheder skat kan
pålægge en arbejdsgiver at foretage daglig registrering af oplysninger om ansatte. det fremgår
imidlertid af forarbejderne, at bestemmelsen sammen med bl.a. bestemmelsen i arbejdsløs-
hedsforsikringslovens § 91, stk. 4, er et led i regeringens indsats mod sort og illegalt arbejde
                                              - 12 -
og misbrug af sociale ydelser m.v. det fremgår af forarbejderne til arbejdsløshedsforsik-
ringslovens § 91, stk. 4, at det som led i en effektivisering af tilsynet med misbrug af dag-
penge m.v. foreslås, at direktøren for arbejdsdirektoratet får hjemmel til at fastsætte nærmere
regler om, at arbejdsgivere dagligt skal registrere i en ”logbog”, hvem der er beskæftiget i
virksomheden, hvilket tidsrum de er beskæftiget, og hvilken løn der skal udbetales. registre-
ringen skal ske fra beskæftigelsens start. formålet er at sikre aktuelle oplysninger, herunder
om hvem der er ansat ved såvel fastansættelser som dag til dag ansættelser. det fremgår end-
videre af forarbejderne, at spørgsmålet om pålæg ikke mindst vil være relevant i tilfælde, hvor
en ansat f.eks. oplyser, at den pågældende er ”lige startet”, er ”på prøve” eller lignende. høje-
steret finder herefter, at et pålæg om daglig registrering af oplysninger om ansatte bl.a. kan
meddeles i tilfælde, hvor skat – f.eks. efter et kontrolbesøg på arbejdspladsen – har en til-
strækkeligt faktuelt underbygget antagelse om, at en eller flere personer udfører arbejde i
virksomheden, selv om virksomheden ikke har registreret oplysninger herom.
det fremgår af skats spørgeskema om kontrolbesøget på jelling festival 2008, at c er set ”ta-
ge sig af kunder”. i afgørelsen af 30. juni 2008 har skat anført, at hun er observeret i at be-
tjene kunder på festivalen både fredag den 30. maj og lørdag den 31. maj 2008, og i e-mailen
af 9. juli 2008 til landsskatteretten anførte skat, at man havde set c betjene kunder i boden
både fredag og lørdag, og at hun bar pengebælte, hvorfor skat vurderede, at hun ikke kun var
på besøg hos sin søster.
i brevet af 8. juli 2008 til greve kommune oplyste c, at hun havde siddet ved siden af sin sø-
ster på kræmmermarkedet, og at hun enkelte gange holdt øje ved boden, da hendes søster ikke
var til stede, men at hun ikke havde solgt varer. c har under denne sag forklaret, at hun var i
boden sammen med sin søster, at hun talte med kunderne, og at hun havde et pengebælte på,
men det var hendes eget.
under disse omstændigheder finder højesteret, at antagelsen om, at c arbejdede for x import
på jelling festivalen i maj 2008, er faktuelt underbygget, således at skat har været berettiget
til i medfør af kildeskattelovens § 86 a, stk. 1, at give virksomheden et pålæg om daglig regi-
strering af oplysninger om ansatte. de foreliggende oplysninger om x imports registrering af
de ansattes løn m.v. og de fremlagte ansættelsesbreve kan ikke føre til en anden vurdering,
idet der ikke herved er sket den efter forarbejderne fornødne registrering af oplysninger om de
                                              - 13 -
aktuelt ansatte. x imports anbringende om, at ansættelsesbrevene er udarbejdet efter vejled-
ning fra skat, kan heller ikke føre til en anden vurdering.
med denne begrundelse stadfæster højesteret dommen.
ved fastsættelsen af sagsomkostninger er der taget hensyn til sagens karakter og arbejdets
omfang.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal x import ved a betale 25.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark