text:
                                          udskrift
                                              af
                         sø- & handelsrettens retsbog
                                        ____________
                                                     dommer
den 31. maj 2018 kl. l0:00 blev retten sat af               .
der foretoges:
b-62-17
   sagsøger aps     under konkurs
(advokat ole larsen)
mod
 sagsøgte (sgt)
(advokat martin schmidt-larsen)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                         kendelse:
                                                     -2-
  indledning og parternes påstande
  denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
      sagsøger aps
  kurator, advokat ole larsen, har nedlagt påstand om, at                sagsøgte       pålægges kon-
  kurskarantæne i to år, subsidiært for et kortere tidsrum.
       sagsøgte       har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne på-
  lægges for en kortere periode end den påstævnte.
  oplysninger i sagen
      sagsøger aps        er stiftet den 4. april 2014 af          vidne 1         under navnet virks
                                                                                omh
virksomhed aps
                med en selskabskapital på 50.000 kr. den 27. september 2015 er det registreret     ed i
                                                                                aps
  cvr, at      sagsøgte        den 15. juli 2015 tiltrådte som selskabets direktør og selskabet skif-
  tede navn fra virksomhed aps          til    sagsøger aps      . derudover fremgår det af cvr, at
      sagsøgte        den 11. januar 2016 fratrådte som selskabets direktør, at selskabets bran-
  chekode var ”call centres virksomhed”, og at selskabets formål var ”at drive gokartbane samt re-
  staurationsdrift og at udvikle og drive forretningskoncepter indenfor action-underholdningsindustrien
  og dermed beslægtet virksomhed”. selskabet havde regnskabsår fra den 1. juli til den 30. juni, og
  første periode løb fra den 4. april 2014 til den 30. juni 2015. selskabet har ikke indsendt års-
  rapporter.
  sø- og handelsretten modtog den 29. december 2015 en konkursbegæring mod selskabet fra
  business danmark, og den 27. januar 2016 traf erhvervsstyrelsen beslutning om tvangsop-
  løsning af selskabet. den 22. februar 2016 tog retten straks selskabet under konkursbehand-
  ling og udpegede samtidig advokat ole larsen som kurator i konkursboet.
                                                         -3-
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
759.111,35 kr., hvoraf 549.830,98 kr. vedrører krav anmeldt af skat.
skifteretten har den 9. januar 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæ-
nesag mod          sagsøgte        til følge.
kurator har herefter i processkriftet, der er modtaget den 3. februar 2017, oplyst bl.a.:
      ”…
      baggrund for virksomhedens konkurs:
      …
      den konkursramte virksomhed har senest drevet virksomhed fra             adresse 1         by 1
      og før det fra     adresse 2         , 4000 roskilde.
      samtidig med stiftelsen blev              vidne 1             ,            adresse 2
      4000 roskilde, registreret som direktør for selskabet.
                                       fratrådte som direktør den 15. juli 2015, hvorefter   sagsøgte ,
                  vidne 1
           adresse 3        , 2300 københavn indtrådte. ændringen blev registreret hos erhvervsstyrel-
      sen den 27. september 2015. sagsøgte             fratrådte som direktør den 11. januar 2016.
      …
      den relevante periode, jf. konkurslovens § 157:
      konkursbegæringen blev modtaget i skifteretten den 29. december 2015, hvilket må antages at væ-
      re fristdagen. den relevante periode i forhold til konkurslovens § 157 er herefter perioden 29. de-
      cember 2014 og indtil 22. februar 2016.
      virksomhedens forhold:
      kurator har skrevet til begge de nævnte direktører og anmodet om selskabets dokumenter, herun-
      der ejerbog, kontrakter og bogførings- og regnskabsmateriale.
      selskabets ledelse har ikke udleveret selskabets bogføring- og regnskabsbilag på trods af kurators
      opfordringer hertil.
      kurator har gennem konkursbehandlingen ikke konstateret andre personer, der har deltaget i ledel-
      sen af den fallerede virksomhed.
      ved en gennemgang af virksomhedens registreringsforhold hos skat kan det konstateres, at virk-
      somheden har været registreret for selskabsskat, moms, am-bidrag og a-skat, jf. r75 for ind-
      komståret 2014 (…).
                                                        -4-
  kurator har rekvireret adgang til virksomhedens elektroniske skattemappe, hvoraf fremgår, at virk-
  somhedens, på det tidspunkt hvor sagsøgte                indtrådte som direktør, restance til skat ud-
  gjorde kr. 134.072,68, jf. virksomhedens skattekonto (…). det fremgår endvidere af skattekontoen,
  at skat’s krav på tidspunktet for sagsøgtes                udtræden udgjorde kr. 423.141,12 bogført 6.
  januar 2016. virksomheden har således oparbejdet en gæld til skat på kr. 289.068,44 i den perio-
  de, hvor sagsøgte            var registeret som direktør.
  det følger af skattekontoen, at virksomheden ikke har afregnet moms eller indeholdt am-bidrag og
  a-skat. det har ikke været muligt for skat og kurator at kontrollere selskabets betaling og ind-
  betalinger.
  selskabets skyld til skat udgør i alt kr. 549.830,98, hvoraf kravet for den relevante periode er kr.
  390.046,35. (…)
  (…) virksomhedens bankkontoudtog, hvoraf fremgår, at der er sket hævninger fra hæveautomater
  for kr. 118.900 samt overførsler for kr. 305.000 i perioden fra 17. december 2014 til 06. oktober
  2015, som umiddelbart ikke har en relation til virksomhedens drift. heraf udgør hævninger fra
  hæveautomater for kr. 50.000 samt overførsler for kr. 245.000 den periode, hvori sagsøgte
  var registreret direktør, jf. støttebilag udarbejdet af kurator (…).
  den tidligere registrerede direktør           vidne 1          har i mailkorrespondance af 5. juli 2016,
  (…), oplyst, at de mange kontanthævninger skyldes, at de fleste ansatte (ansat af             sagsøgte
      ) var af anden etnisk herkomst end dansk, hvorfor lønnen iflg. sagsøgte                skulle betales
  kontant.
          vidne 1          har endvidere oplyst, at sagsøgte             har brugt sin stilling som direktør,
  til at flytte lejekontrakten til et nyt selskab han har stiftet, ligesom han, som direktør, har fakture-
  ret arbejde, der er udført i sagsøger aps, ind i hans nye selskab.
  desuden har selskabets medarbejdere ikke fået udbetalt deres løntilgodehavender. dispositionerne
  har medført at både skat og lønmodtagernes garantifond har lidt tab. i alt er skylden til skat
  udgør og lg kr. 183.045,72. (…)
  der er anmeldt krav i boet efter konkurslovens §§ 93, 95 og 97 for i alt kr. 1.139.566,41 jf. udskrift
  af gældbogen (…). herudover kan skat kan have yderligere krav mod virksomheden som følge af
  virksomhedens manglende indberetninger af am-bidrag og a-skat mv. til skat.
  …”
sagsøgte           ved advokat martin schmidt-larsen har i svarskriftet oplyst bl.a.:
  ”…
  medio 2015 blev        sagsøgte        (herefter benævnt ”sgt ”) involveret i sagsøger aps ,
          cvr.nr.          (herefter benævnt   ”selskabet”). aftalen mellem sgt og         vidne 1
         , der på dette tidspunkt var stifter, ejer af samt direktør for selskabet, var, at sgt på et tids-
  punkt skulle overtage selskabet, og drive sin call centervirksomhed fra selskabet.
  således aftalte sgt med           vidne 1           at sgt af praktiske årsager kunne drive sin call cen-
  ter-virksomhed fra selskabet, der fortsat skulle drive sin primære virksomhed i form af gokart-
  virksomhed fra by 1 og by 2 .
                                                           -5-
      selskabets formålsbestemmelse (…) bekræfter, at selskabets formål blandt andet var drift af gokart-
      virksomhed.
              vidne 1          drev helt frem til konkursdekretets afsigelse denne gokart-virksomhed fra
      by 1 og by 2 fra selskabet. mange af posteringerne fra selskabets kontoudtog (…) dokumen-
      terer denne aktivitet. i denne forbindelse bemærkes, at flere posteringer på selskabets kontoudtog
      er angivet som ”fejlkontering virksomhed 2 ”. eventuelle posteringer til virksomheden virksomhed 2
                var ikke fejlkonteret, idet denne virksom også blev driftet fra selskabet, hvorfor fejlkonte-
      ringerne nærmere har været udtryk for at tømme selskabets konto.
      selskabet drev dermed flere forskellige virksomheder i andet halvår 2015.
      den 27. september 2015 sørgede              vidne 1         for, at sgt blev registreret i erhvervsstyrel-
      sens it-system som direktør for selskabet, ligesom selskabet pr. denne dato ændrede navn til
      ” sagsøger aps ”. erhvervsstyrelsen har meddelt undertegnede, at der ikke findes et general-
      forsamlingsreferat eller anmeldelsesblanket fra september måned. (…)
      selvom sgt flere gange efterspurgte adgang til selskabets økonomi, imødekom               vidne 1
              aldrig sgt's anmodning. ligeledes fik sgt ikke adgang til selskabets bogføring.
      danske bank kan bekræfte, at alene             vidne 1         har haft adgang til at disponere over sel-
      skabets konto.
              vidne 1           der efter registreringen af sgt som direktør, kaldte sig ”finanschef”, jf. ek-
      sempelvis den som bilag b fremlagte mail af 26. august 2015 samt den som bilag c fremlagte
      mail af 2. september 2015 sørgede for indberetning af løn samt kørsel af løn til alle medarbejderne.
      som bilag d fremlægges kopi af mail af 3. september 2015 tillige med lønsedler vidne 3 og vidne 2
         fra         vidne 1          sgt kunne derfor med rette gå ud fra, at          vidne 1         sørgede
      for afregning af a-skat mv. i overensstemmelse med den af ham fremlagte dokumentation.
      som bilag e fremlægges mailkorrespondance af 21. september 2015 mellem                     vidne 1
      og københavns kommune angående løntilskud for sgt, der som ”direktør” har været ansat i løn-
      tilskud.
      efter at selskabet blev tvangsopløst har der verseret en civil tvist mellem sgt og            vidne 1
             . undertegnede advokat har bistået sgt heri og korresponderet med                  vidne 1's
      advokat.
      …”
    sagsøgte          ved advokat martin schmidt-larsen har i duplikken desuden oplyst bl.a.
følgende:
      ”…
      som bilag f fremlægges kopi af referatet fra generalforsamlingen i selskabet. protokollatet er ikke
      dateret eller underskrevet. det fremgår af selskabets registreringshistorik, at anmeldelsen er mod-
      taget den 27. september 2015.
                                                       -6-
     som bilag g fremlægges kopi af mail af 31. maj 2017 fra erhvervsstyrelsen, hvoraf fremgår, at
     anmeldelsen af ændringen af direktionen er foretaget af          vidne 1
     det gøres supplerende gældende, at de ansatte, som kurator ønsker skal afgive vidneforklaringer,
     var ansat i selskabet i en periode, hvor       vidne 1         var registreret som direktør for sel-
     skabet, hvorfor ansættelsesforholdet ikke umiddelbart er relevant i forhold til sgt.
     alle banktransaktioner fra selskabet og alle øvrige forpligtelser vedrørende selskabet før den 27.
     september 2015 kan ikke lægges sgt til last, idet han ikke før denne dato blev registreret som direk-
     tør.
     det må således alene være relevant at vurdere, om sgt's passivitet i perioden fra registreringen
     som direktør den 27. september 2015 og frem til fratrædelsen den 11. januar 2016 konstituerer
     groft uansvarlig forretningsførelse.
     således har sgt undladt at sikre sig adgang til selskabets bankkonto, der også fungerede som bank-
     konto for selskabets anden virksomhed,        virksomhed 2         . alene        vidne 1          har
     haft adgang til selskabets bankkonto. det gøres gældende, at sgt har ageret i tillid til, at vidne 1
                   sørgede for indberetning til og afregning af skat, også efter at sgt blev registreret som
     direktør.
     kurator opfordres (provokation a) til at fremlægge dokumentation fra banken, om hvem der har
     haft adgang til selskabets bankkonto.
     af posteringerne på kontoudtoget fremgår, at der er foretaget overførelser med angivelse ”fejlkon-
     tering gokart center” og ”udlæg vidne 1”. disse posteringer må være udtryk for private hæv-
     ninger foretaget af        vidne 1         hertil kommer, at flere af posteringerne på kontoudtoget
     vedrører      virksomhed 2          eller      vidne 1          alle posteringer markeret med gult i
     oversigten, der fremlægges som bilag h, vedrører ikke virksomheden sagsøgte , som sgt var
     involveret i.
     det bemærkes, at på kurators støttebilag (sagens bilag 8) er det alene den kontakte udbetaling den
     6. oktober 2015 på kr. 40.000 samt hævningen af kr. 1.200 den 17. december 2015, der er sket, ef-
     ter at sgt blev registreret som direktør. hævningerne er foretaget af           vidne 1         idet sgt
     som tillige anført ikke havde adgang til selskabets bankkonto.
     …”
kurator har herefter i processkrift i oplyst bl.a. følgende:
     ”…
     kurator bekræfter, at både selskabets bank og          vidne 1           har oplyst, at alene vidne 1
                   havde fuldmagt til selskabets bankkonto. sagsøgtes provokation a anses hermed be-
     svaret.
     som selskabets direktør er det       sagsøgtes      ansvar at selskabets bankkonto ikke bliver mis-
     brugt, og at dokumentere at hævningerne, overførslerne og betalingernes relevante i driften af
     virksomheden.       sagsøgte       har ved sin passivitet tilladt hævningerne samt betalingerne og
     har ikke dokumenteret at hævningerne ikke er af privat karakter.
                                                         -7-
         sagsøgte        er således ansvarlig uanset hvad midlerne på selskabets konto er anvendt til.
          sagsøgte       opfordres (1) således til, at dokumentere at hævninger, overførsler og betalinger
      var relevante for driften af virksomheden og dermed ikke havde privat karakter.
      ud fra sagsøgtes duplik må det lægges til grund at       sagsøgte        accepteret at blive registreret
      som direktør.
      det er kurators opfattelse, at     sagsøgte        har været selskabets ledelse fra senest den 15. juli
      2015.     sagsøgte        må have været klar registreringen og har i den forbindelse ikke fremkom-
      met med indsigelser over for erhvervsstyrelsen eller andre.
      der er heller ikke noget motiv for          vidne 1         den 27. september 2015 til at registrere
         sagsøgte        som direktør fra den 15. juli 2015.
      det bør derfor lægges til grund, at     sagsøgte       senest har været direktør eller den reelle ledel-
      se fra den 15. juli 2015.
          sagsøgte        opfordres (2) til at dokumentere, at han har fremkommet med indsigelser over
      for erhvervsstyrelsen og/eller andre vedrørende registreringen som direktør, herunder datoen som
      direktør.
      sagsøger fastholder, at føre de vidner, der fremgår af sagsøgers replik. vidnerne er nødvendige til
      at oplyse sagen for retten samt til at underbygge sagsøgers sag.
      …”
forklaringer
    sagsøgte         har forklaret bl.a., at han har studeret på hf og hhx. herefter har han
gennem sit job i tdc specialiseret sig inden for kommunikation og salg, og siden 2011 har
han arbejdet med marketing. han var senere ansat i dansk net og mødte i den forbindelse
        vidne 1             der var direktør og investor i et selskab, der arbejdede med bl.a. an-
sigtsgenkendelse. han så                 vidne 1            der havde flere forskellige selskaber, som en
dygtig forretningsmand.
fra begyndelsen var det hensigten, at driften af call centeret skulle ske i et selvstændigt sel-
skab, men             vidne 1             mente, det skulle køre i virksomhed aps , og det var han
nødt til at acceptere. omkring den 1. marts 2015 skaffede han via sit netværk selskabets før-
ste samarbejdspartner. rollefordelingen i selskabet var, at                          vidne 4             , som han
kendte fra sin tid i anonym., stod for den daglige drift, at han selv kommunikerede med
                                               -8-
brands, de ønskede at samarbejde med og udarbejdede tilbud mv., mens                      vidne 1
        stod for økonomien i virksomheden, herunder fakturering, budgetteringer og løn.
          vidne 4         sendte en mail til          vidne 1           med oplysning om antal
salg, hvorefter        vidne 1         stod for indberetning og udbetaling af lønnen. han har
aldrig bedt om, at løn ikke skulle indberettes til skat.
efter at han omkring den 27. september 2015 fik oplyst, at han var blevet registreret som di-
rektør i selskabet med virkning fra den 15. juli 2015, skrev han frem og tilbage med vidne 1
               og protesterede imod det, og han tog derefter kontakt til sin advokat. der har
aldrig været afholdt en generalforsamling, hvor det blev aftalt, at han skulle være direktør.
fra begyndelsen var der problemer med håndteringen af økonomien i selskabet, hvilket re-
sulterede i en medarbejderflugt. kort inden han blev registreret som direktør i selskabet, op-
dagede han, at selskabet ikke betalte til frokostordningen. han troede omsætningen i selska-
bet var tilstrækkelig, men blev skeptisk. han konfronterede              vidne 1             der med-
delte, at han ikke længere ønskede at fortsætte samarbejdet. allerede i løbet af sommeren
2015 erfarede han, at          vidne 1         ikke betalte løn til de ansatte til tiden og ikke
indberettede medarbejdernes løn til skat.
efter han var blevet registreret som direktør, var det trods gentagne rykkere ikke muligt for
ham at få adgang til virksomhedens bankkonto. han havde ikke på noget tidspunkt adgang
til selskabets bankkonto eller til danløn. han opdagede i denne periode, at               vidne 1
                                                                  virksomhed 1 (virk. 1)
        havde oprettet og indsat ham som direktør i et selskab                         . navnet virk. 1
var et navn, som han selv gerne havde villet bruge til et selskab, og han oprettede derfor selv
et selskab med navnet virk. 1, som dog aldrig har drevet call center-virksomhed.
efter at han den 11. januar 2016 fratrådte som direktør, har han været udsat for pengeafpres-
ning, overfald mv. af rockere på foranledning af          vidne 1           og han har i dag post-
traumatisk stress.
                                                   -9-
før      sagsøger aps       har han været direktør i tre selskaber, men i dag er han hverken ejer
eller direktør i noget selskab, da han er sygemeldt og modtager kontanthjælp.
        vidne 1          har forklaret bl.a., at han oprindeligt har været it-mand, og at han be-
gyndte som iværksætter i 2002. han har været direktør i flere selskaber, og han har bl.a. haft
et lægevikarbureau og været medejer af et mediehus, som bl.a. lavede radioreklame og noget
med ansigtsgenkendelse.
han mødte         sagsøgte      , der ønskede at oprette et call center og skulle bruge 120.000 kr.
han ved ikke selv noget om call centre, men han investerede i virksomheden og aftalte med
    sagsøgte       , at han skulle have sin investering tilbage samt 30 % af overskuddet. sagsøg
                                                                                te
sagsøgte var primus motor, mens han selv var en ”sleeping partner”. call centeret skulle kø-
re i hans eksisterende selskab, virksomhed aps , og det var hensigten, at selskabet derefter
skulle videreføres som       sagsøger aps        med       sagsøgte     som direktør.
     sagsøgte      , der var leder af call centeret, var klar over, at han blev registreret som di-
rektør pr. den 15. juli 2015. han havde selv kontrol over bankkontoen, fordi han havde inve-
steret i selskabet og var utryg ved, hvad der foregik. han husker ikke noget nærmere om be-
vægelserne på selskabets konto i perioden oktober 2015 til januar 2016. han stod ikke for
driften i call centeret, herunder hverken i forhold til ansættelse, afskedigelser eller leveran-
dører. han udbetalte alene efter         sagsøgtes        anvisninger lønninger til de medarbejde-
re, der var registreret i danløn.       sagsøgte       garanterede, at lønudbetalingerne til de øv-
rige medarbejdere, som han ikke havde cpr-numre på, ville blive indberettet til skat. det
var alene       sagsøgte       og          vidne 4           , der havde med medarbejderne at gø-
re.
han fik på et tidspunkt oplyst, at der blev arbejdet hen imod en aftale med fullrate, og han
aftalte med        sagsøgte      , at han skulle oprette et nyt selskab, virk. 1, som call centeret
skulle videreføres i. efter oprettelsen af virk. 1 opdagede han, at        sagsøgte    sideløbende
havde oprettet et selskab med navnet virk. 1 og flyttet lejekontrakt mv. fra sagsøger aps
      over i dette selskab.     sagsøgte        drev call centeret videre i virk. 1
                                                    - 10 -
     vidne 2       har forklaret bl.a., at hun den 1. marts 2015 blev ansat i       sagsøger aps       af
     sagsøgte        og           vidne 4           . den 7. august 2015 forsøgte hun at aflevere sin
opsigelse til       sagsøgte      , som dog nægtede at tage imod den. hun sygemeldte sig den
19. august 2015 og efter, at hun havde afleveret sine nøgler og igen forsøgt at aflevere sin op-
sigelse, blev hun bortvist den 31. august 2015 via en e-mail fra                 sagsøgte      . det var
hendes opfattelse, at det var           sagsøgte        , der var leder af virksomheden, da han bl.a.
ansatte og afskedigede medarbejdere og bestemte, hvilket arbejde hun skulle udføre. vidne 1
                 havde alene investeret i selskabet og stod for udbetaling af løn.            vidne 4
              havde en salgscheffunktion og var              sagsøgtes      højre hånd. årsagen til, at
hun valgte at kontakte             vidne 1            i forlængelse af bortvisningen, var, at hun ikke
havde modtaget sin løn, og at han i sidste ende havde pengene.
    vidne 3       har forklaret bl.a., at hun underskrev kontrakt med            sagsøger aps        den
10. april 2015, og at hun indgav sin opsigelse den 7. august 2015.               sagsøgte        stod for
virksomheden, og det var ham, der ansatte hende.                 sagsøgte      indgik aftaler med leve-
randører, afskedigede medarbejdere og bestemte hvilke arbejdsopgaver, hun skulle udføre.
          vidne 4           var teamleder/coach.              vidne 1         havde investeret i selska-
bet, og hun så ham kun 2-4 gange, mens hun var ansat. hun gav sin opsigelse til                vidne 4
             , da     sagsøgte       var på ferie. da hun opdagede, at der var lønninger, der ikke
var indberettet til skat, og da hun ikke modtog sin løn, kontaktede hun                     vidne 1
       , da det var hendes opfattelse, at han havde indflydelse på, hvorvidt selskabet skulle
fortsætte, da han havde investeret i det, og hun anbefalede ham at trække sig ud af selskabet.
          vidne 4           har forklaret bl.a., at det var meningen, at han selv skulle stå for drif-
ten i selskabet, mens        sagsøgte        skulle stå for indhentning af kunder og kundekontakt,
og          vidne 1          skulle stå for økonomien. han udregnede selv lønnen til medarbej-
derne, men det var             vidne 1's          opgave at udbetale og indberette lønnen. der var
store problemer for            vidne 1          indberettede ikke lønnen, og han fik aldrig bogfør-
te lønsedler. på intet tidspunkt har han eller            sagsøgte      bedt         vidne 1         om
ikke at indberette løn til skat. det var ham og                 sagsøgte     , der afholdt jobsamtaler,
                                                        - 11 -
men i begyndelsen var                 vidne 1            med til at ansætte medarbejdere, herunder
 vidne 3 . da                vidne 1           i august/september 2015 valgte at ophæve samarbejdet
med ham og            sagsøgte       , blev de truet af rockere, fordi               vidne 1             mente, at
de skyldte ham penge.             sagsøgte        har været meget berørt af situationen.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 26.
marts 2018, hvoraf fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      til støtte for sagsøgers påstand gøres følgende hovedanbringender gældende:
          sagsøgte        har fra senest den 15. juli 2015 udøvet selskabets ledelse.     sagsøgte        må
      have været klar over registreringen.       sagsøgte       er ikke fremkommet   med  dokumentation    på
      indsigelser over for erhvervsstyrelsen eller andre, på trods af kurators opfordringer her til.
      det er dog kurators opfattelse, at sagsøgte          har udøvet selskabets ledelse allerede før den 15.
      juli 2015, idet han blandt andet har indgået aftaler på selskabets vegne – blandt andet ved at an-
      sætte og afskedige ansatte.
          sagsøgte       har som direktion ikke varetaget hverken den overordnede, strategiske eller dagli-
      ge ledelse, ligesom at han ikke har sikret en forsvarlig organisation af kapitalselskabets virksomhed
      i strid med selskabslovens § 117, stk. 2
          sagsøgte         har som virksomhedens ledelse ikke udleveret selskabets bogføring- og regn-
      skabsbilag på trods af kurators opfordringer hertil. der er derfor en formodning for, at virksomhe-
      den ikke på noget tidspunkt har overholdt bogføringslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bog-
      føring med registrering af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale, i strid med
      bogføringslovens § 16, jf. §§ 6-10, 13 og 15, samt straffelovens § 302,
          sagsøgte        har som virksomhedens ledelse ikke overholdt årsregnskabslovens regler om ud-
      arbejdelse af årsregnskaber, idet der ikke er indsendt årsrapport for perioden 4. april 2014 til 30.
      juni 2015. årsrapporten skal seneste indsendes til erhvervsstyrelsen 5 måneder efter regnskabs-
      årets afslutning, jf. årsregnskabsloven § 138, stk. 1.
          sagsøgte        har som virksomhedens ledelse løbende opbygget en skyld til skat og dermed
      anvendt skat som kassekredit.
          sagsøgte       har som virksomhedens ledelse udbetalt løn til de ansatte uden at indehold am-
      bidrag eller a-skat, hvorfor han har handlet i strid med kildeskatteloven, skattekontrolloven og op-
      krævningsloven mv.
                                                          - 12 -
      der er sket hævninger fra hæveautomater for kr. 118.900 samt overførsler for kr. 305.000 i perio-
      den fra 17. december 2014 til 06. oktober 2015, som umiddelbart ikke har en relation til virksom-
      hedens drift. heraf udgør hævninger fra hæveautomater for kr. 50.000 samt overførsler for kr.
      245.000 den periode, hvori sagsøgte              var registreret direktør.
      det må lægges til grund, at de kontante hævninger samt overførsler er ulovlige anpartshaverlån,
      idet virksomhedens ledelse ikke er fremkommet med oplysninger, der har givet anledning til at an-
      tage andet.
          sagsøgte        er ansvarlig for hævningerne, overførslerne og betalingernes af privatkarakter
      som selskabets ledelse og hans passivitet og overladelse af fuldmagten til selskabets bankkonto til
             vidne 1           disculperer ikke.      sagsøgte        har således medvirket til hævningerne,
      overførslerne og betalingerne af privatkarakter.
      virksomhedens kreditorer har lidt et betydeligt tab og sagsøgte               har udvist groft uforsvar-
      lig forretningsførelse og er uegnet til at foreslå ledelsen af et selskab.
      …”
   sagsøgte           ved advokat martin schmidt-larsen har i det væsentlige procederet i over-
ensstemmelse med påstandsdokumentet af 2. marts 2018, hvoraf fremgår bl.a. følgende::
      ”…
      til støtte for de nedlagte påstande gøres det overordnet gældende, at           sagsøgte         (herefter
      ” sgt ) ikke har udvist groft uansvarlig forretningsførelse.
      sgt har kun har været registreret som direktør for selskabet i godt tre måneder (fra den 27. sep-
      tember 2015 til 11. januar 2016), hvilket må betragtes som en rimelig frist for sgt til som direktør
      at forsøge at få kontrol over selskabet.
      det gøres videre gældende, at sgt agerede i tillid til, at           vidne 1        afregnede a-skatter
      mv. i overensstemmelse med de af             vidne 1          udarbejdede  lønsedler, jf. blandt andet bi-
      lag d.
      sgt har på intet tidspunkt har haft adgang til danløn eller selskabets bankkonto, hvilket er bekræf-
      tet af kurator, og sgt's ansvar for disse handlinger, der er foretaget af           vidne 1         , skal
      derfor alene vurderes ud fra sgt's passivitet.
      sgt kunne ikke selv sørge for afregning af a-skat om moms, men handlede ud fra den overbevis-
      ning, at         vidne 1           fortsat ville sørge for afregning af a-skat og moms, idet vidne 1
                     som tidligere direktør og nu selvbestaltet ”finansdirektør” havde ansvaret herfor, og
      havde indberettet i perioden frem til sgt's registrering som direktør den 27. september 2015.
      de fremlagte mails viser, at           vidne 1          indberettede lønnen og sørgede for indhentning
      af løntilskud for sgt's stilling fra københavns kommune.
             vidne 1          aldrig opgav kontrollen med selskabet, men fik sgt ansat i løntilskud og fik
      sgt registreret som direktør, således at sgt havde det formelle ansvar for selskabet, selvom
                                                  - 13 -
   vidne 1     fortsat drev sin gokartvirksomhed fra selskabet, ligesom          vidne 1        fortsat
var eneejer af selskabet.
selskabsretligt er en registrering af en 2,5 måneder gammel beslutning ikke gyldig, jf. selskabslo-
vens § 9, ligesom registrering ikke kan ske med tilbagevirkende kraft, hvorfor denne selskabsretlige
ugyldige beslutning ikke skal lægges sgt til last.
det bestrides, at medarbejderne skulle været aflønnet sort efter sgt's ønske. sgt havde hverken ad-
gang til lønsedler eller bank, hvorfor sgt ikke kunne diktere, hvordan medarbejderne skulle afløn-
nes. derudover er beskyldningen om sort aflønning med henvisning til medarbejdernes etnicitet
usaglig og udokumenteret.
det gøres gældende, at alle banktransaktioner fra selskabets konto og alle øvrige forpligtelser ved-
rørende selskabet før den 27. september 2015 kan ikke lægges sgt til last, idet han ikke før denne
dato blev registreret som direktør.
selskabets restance til skat på tidspunktet for sgt's registrering som direktør udgjorde ca. kr.
306.000. da han fratrådte som direktør, udgjorde restancen ca. kr. 423.000. således er restancen
”kun” blev forøget med ca. kr. 117.000 i den relevante periode, hvor sgt har haft mulighed for at
agere.
det må således alene være relevant at vurdere, om sgt's passivitet i perioden fra registreringen
som direktør den 27. september 2015 og frem til fratrædelsen den 11. januar 2016 konstituerer
groft uansvarlig forretningsførelse.
det anerkendes, at sgt har undladt at sikre sig adgang til selskabets bankkonto, der også fungere-
de som bankkonto for selskabets anden virksomhed,            virksomhed 2         . alene vidne 1
           har haft adgang til selskabets bankkonto. det gøres gældende, at sgt har ageret i tillid til,
at        vidne 1          sørgede for indberetning til og afregning af a-skat, også efter at sgt blev
registreret som direktør.
af posteringerne på kontoudtoget (bilag 7) fremgår, at der er foretaget overførelser med angivelse
”fejlkontering gokart center” og ”udlæg vidne 1 ”. disse posteringer må være udtryk for private
hævninger foretaget af          vidne 1         til ham selv eller hans virksomhed. hertil kommer, at
flere af posteringerne på kontoudtoget vedrører        virksomhed 2         eller       vidne 1
privat.
det bemærkes, at på kurators støttebilag (sagens bilag 8) er det alene den kontakte udbetaling den
6. oktober 2015 på kr. 40.000 samt hævningen af kr. 1.200 den 17. december 2015, der er sket, ef-
ter at sgt blev registreret som direktør. hævningerne er foretaget af          vidne 1        idet sgt
som tidligere anført ikke havde adgang til selskabets bankkonto.
der er ligeledes enighed om, at sgt først den 27. september 2015 blev registreret som direktør for
selskabet i erhvervsstyrelsen register. ifølge kurator skulle sgt ved sin passivitet være ansvarlig
for hævningerne på selskabets konto, selvom han ikke havde adgang til kontoen.
det gøres gældende, at det ikke er relevant at vurdere ansvaret for hævningerne på selskabets kon-
to for perioden før den 27. september 2015. til og med den 26. september 2015 var vidne 1
           formelt direktør for selskabet. sgt havde før den 27. september 2015 ingen mulighed for
at sikre sig adgang til bankkontoen, eftersom han ikke var registreret som direktør for selskabet.
                                                  - 14 -
sgt kunne derfor ikke før den 27. september 2015 anmode banken om at give ham adgang til kon-
toen, ligesom han ikke før den 27. september 2015 kunne have lukket for                 vidne 1's
adgang til bankkontoen.
det gøres gældende, at det er registreringen som direktør i erhvervsstyrelsens register, som giver
legitimitet til at disponere over selskabet over for tredjemand. der er således først efter registrerin-
gen som direktør, at sgt kunne tegne selskabet.
sgt kunne selvsagt ikke eksempelvis den 1. august 2015 disponere over selskabets bankkonto, lige-
som han ikke denne dato kunne forhindre             vidne 1          i at disponere over selskabets kon-
to, idet        vidne 1          som registreret direktør for selskabet var den eneste person, der kun-
ne disponere over selskabet herunder over selskabets bankkonto.
hvis          vidne 1          på anmeldelsen af sgt som direktør for selskabet havde anført, at æn-
dringen skete eksempelvis pr. 1. januar 2014, ville denne oplysning jo heller ikke tilsvarende med-
føre, at perioden for ansvaret for sgt's undladelser skulle vurderes fra den 1. januar 2014. det er
også af hensyn til offentlighedens mulighed for kendskab til ændringen, at der i selskabslovens § 9
er en frist på 14 dage til at anmelde en generalforsamlingsbeslutning til erhvervsstyrelsen. hvis
offentligheden ikke har kendskab til en (påstået) ændring, kan dette forhold ikke gøres gældende
over for tredjemand, jf. selskabslovens § 14, stk. 3.
sammenfattende gøres det således gældende, at den relevante periode, hvori ansvaret for sgt's
handlinger skal vurderes, må regnes fra den 27. september 2015 og frem.
i forhold til kurators bemærkninger om det manglende motiv for                vidne 1          til at regi-
strere sgt som direktør med tilbagevirkende kraft (langt ud over det selskabsretlige gyldige) gøres
det gældende, at          vidne 1         netop har et soleklart motiv til at få registreret en anden di-
rektør end sig selv. ved at registrere sgt som direktør med tilbagevirkende kraft formår vidne 1
               netop at fjerne fokus og tilsyneladende også ansvaret for de uretmæssige hævninger,
der ikke ses at være foretaget i selskabets interesse. hævningerne er netop foretaget af vidne 1
               selv, hvorfor       vidne 1's         motiv i min optik er indlysende.
den som bilag e fremlagte mail bekræfter ligeledes den særegne konstruktion med, at sgt var an-
sat i løntilskud, hvilket        vidne 1         sørgede for at få udbetalt fra københavns kommune.
denne konstellation indikerer, at          vidne 1          for egen vindings skyld har fået ansat sgt i
løntilskud og derefter registeret sgt som direktør med tilbagevirkende kraft for at gøre sgt ansvar-
lig for de private og for selskabet uvedkommende hævninger, der er foretaget på selskabets konto.
hertil kommer, at sgt heller ikke har fungeret som de facto direktør, hverken før eller efter den 27.
september 2015, jf. bl.a. bilag i, hvorved en ansat -         vidne 2      - klager til      vidne 1
        over sin fyring, hvilket dokumenterer, at denne ansatte betragtede           vidne 1           som
direktør.
…”
                                                 - 15 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
    sagsøger aps      blev den 22. februar 2016 taget under konkursbehandling med fristdag
den 29. december 2015, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 29. de-
cember 2014.
det er ubestridt, at     sagsøgte       har været registreret som direktør i selskabet i perioden
den 27. september 2015 til den 11. januar 2016, og retten lægger til grund, at han har accepte-
ret registreringen, idet han først fratrådte i januar 2016, uanset at han efter sin egen forkla-
ring allerede omkring den 27. september 2015 fik oplysning om registreringen. efter bevisfø-
relsen lægger retten dog til grund, at         sagsøgte        allerede tidligere og i hvert fald fra
den 15. juli 2015, som det fremgår af cvr, reelt har fungeret som direktør i selskabet, idet
har stået for den daglige ledelse i selskabet.
på baggrund af de foreliggende oplysninger lægger retten derudover til grund, at kurator
ikke har modtaget et fuldstændigt bogføringsmateriale, og at selskabet ikke har overholdt
bogføringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bogføring med re-
gistrering af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udarbejdelse af
årsregnskab mv.
det fremgår af selskabets skattekonto, at selskabets gæld til skat i perioden fra den 15. juli
2015 til den 11. januar 2016 er steget fra ca. 150.000 kr. til ca. 420.000 kr., og retten lægger som
ubestridt til grund, at selskabet har undladt at foretage korrekt indberetning og afregning af
moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag.
retten lægger endelig til grund, at der i samme periode fra selskabets bankkonto er hævet et
ikke ubetydeligt beløb, der ikke på det foreliggende grundlag kan henføres til selskabets
drift.
     sagsøgte       havde som direktør for selskabet ansvaret for bl.a., at der blev indleveret
årsregnskab, foretaget bogføring samt indberetning og afregning til skat. det forhold, at
                                                 - 16 -
     sagsøgte       ikke havde adgang til selskabets konto ændrer ikke herved, da det var hans
ansvar som direktør at skaffe sig adgang til selskabets konto og kontrollere, hvad selskabets
midler blev anvendt til.
     sagsøgte        har således tilsidesat de pligter, der påhviler ledelsen i medfør af lovgiv-
ningen, og selskabets kreditorer, herunder navnlig skat, er herved blevet påført betydelige
tab.
på denne baggrund finder retten, at sagsøgte har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse,
og derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
retten, at det er rimeligt at pålægge sagsøgte konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk.
1 og 2.
i overensstemmelse med kurators påstand fastsættes karantæneperioden til to år, jf. konkurs-
lovens § 158.
                                         derfor bestemmes:
sagsøgte pålægges konkurskarantæne i to år.
der tillægges kurator, advokat ole larsen, et vederlag på 30.000 kr. med tillæg af moms i alt
37.500 kr., og der tillægges       sagsøgtes       beskikkede advokat, advokat martin schmidt-
larsen, et salær på 24.000 kr. med tillæg af moms i alt 30.000 kr.
     sagsøgte       skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens førelse med i
alt 67.500 kr. inklusiv moms.
sagen sluttet.
                            - 17 -
retten hævet.
                         dommer
                          (sign.)
                       ___ ___ ___
              udskriftens rigtighed bekræftes
                sø- og handelsretten, den


text:
                       højesterets kendelse
                        afsagt tirsdag den 15. december 2015
sag 233/2015
ntc parent s.a.r.l.
(advokat arne møllin ottosen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af københavns byret den 10. juli 2015 og af østre
landsrets 14. afdeling den 7. oktober 2015.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jon stokholm, poul dahl jensen,
vibeke rønne og jens peter christensen.
påstande
ntc parent s.a.r.l. har nedlagt påstand om, at sagen henvises til landsretten som 1. instans.
skatteministeriet har tilsluttet sig ntc parent’s påstand.
landsretten har henholdt sig til sin afgørelse.
sagsfremstilling
ntc parent s.a.r.l. (tidligere nordic telephone company holding aps) har ved stævning af
10. februar 2015 anlagt sag mod skatteministeriet med påstand om, at skats forhøjelse af
selskabets skattepligtige indkomst for indkomståret 2008 nedsættes med 1.026.442.150 kr.
eller et af retten fastsat mindre beløb, subsidiært at sagen hjemvises til fornyet behandling hos
skat.
                                                - 2 -
skatteministeriet har heroverfor ved svarskrift af 27. maj 2015 påstået frifindelse.
københavns byret henviste ved kendelse af 10. juli 2015 sagen til behandling ved østre
landsret, jf. retsplejelovens § 226, stk. 1. af byrettens begrundelse fremgår:
       ”da spørgsmålet om, hvorvidt de helt særlige forhold på markeder i efteråret i 2008 ef-
       ter krakket i lehmann brothers og den helt særlige kreditkrise kan påvirke lovfortolk-
       ningen, og da på hvilken måde, skal behandles under sagen, findes sagen at være af
       principiel karakter og at have generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen.
       betingelserne for i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1 at henvise sagen til østre
       landsret findes derfor at være opfyldt.”
ved kendelse af 7. oktober 2015 afviste landsretten at behandle sagen i 1. instans med føl-
gende begrundelse:
       ”som sagen på nuværende tidspunkt er oplyst, angår den i det væsentlige spørgsmål om,
       hvorvidt der er grundlag for at tilsidesætte skats skønsmæssige ansættelse af værdien
       af de obligationer, som ntc har udstedt, herunder om seneste børskurs kan fraviges
       som værdiansættelsesgrundlag.
       spørgsmål om tilsidesættelse af skats skønsmæssige værdiansættelser har i flere til-
       fælde været forelagt domstolene til prøvelse, og domstolene har i den forbindelse fast-
       lagt retningslinjer for, hvornår der kan ske tilsidesættelse heraf. endvidere har spørgs-
       målet om fravigelse af seneste børskurs ved værdiansættelse været forelagt højesteret til
       prøvelse, jf. højesterets dom trykt i ugeskrift for retsvæsen 2011, side 839.
       landsretten finder på det foreliggende grundlag, at det ikke er godtgjort, at sagen rejser
       fortolkningsspørgsmål af en sådan principiel karakter og af en sådan generel betydning
       for retsanvendelsen og retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i
       øvrigt, at sagen bør kunne indbringes for højesteret som 2. instans uden særlig tilla-
       delse.
       det forhold, at værdiansættelsen vedrører et tidsrum, hvor der herskede ekstraordinære
       markedsforhold på grund af krakket i lehmann brothers, findes ikke at kunne føre til et
       andet resultat.”
parternes synspunkter
ntc parent s.a.r.l. har til støtte for, at sagen skal henvises til landsretten, anført, at sagen rej-
ser flere uafklarede, retlige spørgsmål. for det første, om de helt særlige force majeure-lig-
nende forhold på finansmarkedet i 2008 kan påvirke lovfortolkningen. for det andet, om det
                                                - 3 -
er en forudsætning for, at man kan tale om en kursgevinst i kursgevinstlovens forstand, at en
långiver/obligationsudsteder vil kunne indfri før tid til den anvendte kurs. for det tredje, om
skat er berettiget til at se bort fra den altovervejende hovedregel om, at børskursen danner
udgangspunkt for værdiansættelsen, jf. kursgevinstlovens § 25, stk. 2, jf. § 33, stk. 1.
skatteministeriet har tilsluttet sig anmodningen om, at sagen henvises til landsretten, og har
navnlig anført, at ministeriet er enig i, at det er et principielt spørgsmål, om de helt særlige
markedsforhold i efteråret 2008 kan påvirke lovfortolkningen, og i givet fald på hvilken måde.
retsgrundlag
af retsplejelovens § 226, stk. 1, som affattet ved lov nr. 84 af 28. januar 2014 om ændring af
retsplejeloven m.v. (sagstilgangen til højesteret), fremgår, at byretten efter anmodning fra en
part kan henvise en sag til behandling ved landsret, ”hvis sagen er af principiel karakter og har
generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig
rækkevidde i øvrigt.”
af forarbejderne til bestemmelsen, jf. lovforslag nr. l 96 af 11. december 2013, folketings-
tidende 2013-14, tillæg a, de specielle bemærkninger til § 1, nr. 8 (§ 226, stk. 1), fremgår:
      ”for at skabe større sikkerhed for, at de sager, der indbringes for højesteret, er egnede
      til at sikre, at domstolsreformens mål vedrørende højesterets rolle kan nås, foreslås det,
      at betingelserne for, at en sag kan henvises fra byretten til behandling i landsretten i 1.
      instans - og dermed indbringes direkte for højesteret som 2. instans - tydeliggøres ved
      at indskrive betingelserne i selve loven.
      det foreslås nærmere, at en sag kan henvises fra byretten til landsretten til behandling i
      1. instans, hvis sagen er af principiel karakter og har generel betydning for retsanven-
      delsen og retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt.
      vurderingen af, om en sag har ”principiel karakter”, forudsættes at være den samme
      som hidtil. det drejer sig således navnlig om sager, der vedrører lovfortolkning, eller
      som i øvrigt angår et principielt retligt spørgsmål. uden for kategorien af sager af prin-
      cipiel karakter falder således fortsat f.eks. sager, hvis afgørelse hovedsagelig beror på en
      konkret bevismæssig vurdering eller på en skønsmæssig afvejning af en række momen-
      ter, hvor denne afvejning er uden vidererækkende betydning.
      henvisning kan kun ske, hvis sagen ud over sin principielle karakter også har en generel
      betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen eller en væsentlig samfundsmæssig
      rækkevidde i øvrigt. der vil efter omstændighederne være tale om en skønspræget vur-
                                                - 4 -
       dering, hvor det navnlig må indgå, om sagen efter sin karakter er egnet til at sikre, at
       domstolsreformens mål vedrørende højesterets rolle kan sikres, og derfor bør kunne
       indbringes for højesteret som 2. instans uden særlig tilladelse.”
højesterets begrundelse og resultat
kæremålet angår, om det er med rette, at byretten efter retsplejelovens § 226, stk. 1, har hen-
vist sagen til behandling ved landsretten.
sagen angår, om den skattemæssige værdiansættelse i 2008 af ntc parent s.a.r.l.’s virksom-
hedsobligationer i fremmed valuta efter lagerprincippet i den dagældende kursgevinstlovs §
25, stk. 2, jf. § 33, skulle basere sig på børskursen, eller om skat var berettiget til at fast-
sætte kursen skønsmæssigt. såfremt skat var berettiget til at skønne, er spørgsmålet, om der
er grundlag for at tilsidesætte det udøvede skøn.
som sagen foreligger, finder højesteret, at sagen rejser et principielt spørgsmål om, hvilke
principper der gælder for værdiansættelsen af obligationsgæld efter lagerprincippet i den da-
gældende kursgevinstlovs § 25, stk. 2, jf. § 33, stk. 1, og at afklaringen af dette spørgsmål må
antages at have en sådan generel betydning for retsanvendelsen, at betingelserne i retspleje-
lovens § 226, stk. 1, for at henvise sagen til behandling ved landsretten er opfyldt.
                                         thi bestemmes:
sagen henvises til behandling i landsretten som 1. instans.
kæreafgiften tilbagebetales.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 17. april 2013
sag 283/2011
(1. afdeling)
herning kommune
(advokat egon bjørn andersen)
mod
tryg forsikring a/s
(advokat anne mette myrup opstrup)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 19. september 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, thomas rørdam, henrik waaben,
michael rekling og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, herning kommune, har gentaget sin påstand.
indstævnte, tryg forsikring a/s, har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, som landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal herning kommune betale 50.000 kr. til tryg forsik-
ring a/s.
                                               - 2 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                       afsagt torsdag den 10. december 2009
sag 424/2008
(1. afdeling)
susanne venndt
(advokat lars helms)
mod
bolig og erhverv randers 1 a/s
(advokat john bjerre andersen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i randers den 3. maj 2007 og af vestre landsrets
3. afdeling den 24. oktober 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, jytte scharling, niels grubbe, vibeke
rønne og hanne schmidt.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, susanne venndt, har gentaget sin påstand.
indstævnte, bolig og erhverv randers 1 a/s, har påstået stadfæstelse.
anbringender
susanne venndt har gentaget bl.a. sit anbringende om, at det følger af lejelovens § 53, stk. 2,
at en trappelejeklausul erstatter lovens almindelige regler om lejefastsættelse, men ikke kan
eksistere sammen med dem. det bør ikke tillægges betydning, at udlejeren ikke har benyttet
forbeholdet om lejeregulering på grund af øgede skatter og afgifter.
                                                - 2 -
bolig og erhverv randers har heroverfor gentaget bl.a. sit anbringende om, at eksistensen af
forbeholdet om tillige at kunne regulere for skatter og afgifter ikke medfører ugyldighed af
trappelejeklausulen, idet der ikke er belæg for, at man skulle være afskåret fra at aftale kom-
binationsforhøjelser.
retsgrundlag
lejelovens § 53, stk. 1 og 2, er sålydende:
      ”§ 53. reglerne i §§ 47-52 kan ikke ved aftale fraviges til skade for lejeren.
      stk. 2. der kan ikke træffes aftale om, at lejen skal reguleres på anden måde end fastsat
      i §§ 47-52. i lejeperioden kan dog aftales forhøjelser med bestemte beløb til bestemte
      tidspunkter.”
bestemmelserne blev indføjet ved lov nr. 237 af 8. juni 1979. i lovforslagets bemærkninger til
bestemmelserne hedder det (folketingstidende 1978-79, tillæg a (l 141), sp. 2456):
      ”til § 53.
      stk. 1 svarer til lejelovens § 42, hvori det er fastsat, at bestemmelserne om, hvor hyppigt
      der kan kræves lejeforhøjelse til justering af lejen, ikke kan fraviges til skade for lejeren
      ved aftale.
      det har været omtvistet, om denne regel har været til hinder for, at en udlejer kan gen-
      nemføre hyppigere lejeforhøjelser på andet grundlag.
      i stk. 2 udtales det, at sådanne reguleringer ikke kan aftales i beboelseslejligheder og
      enkeltværelser. det er herved fastsat, at aftaler om, at beboelseslejen kan forhøjes i hen-
      hold til kontraktsbestemmelser om lejeregulering efter pristal el. lign., er ugyldige.
      som bestemmelsen er affattet, følger det af denne, at der i lejeforhold, der ikke anven-
      des til beboelse, kan træffes aftale om, at lejen forhøjes ved stigninger i pristal o. lign.
      i stk. 2 foreslås det endvidere udtalt, at en beboelsesleje lovligt kan aftales ændret med
      bestemte beløb til forud fastsatte tidspunkter. denne regel foreslås indsat for at afskære
      tvivl om, det er lovligt at indgå sådanne ordninger, hvor lejen i starten er lav, eller hvor
      parterne bliver enige om ændringer i vilkårene i øvrigt.”
højesterets begrundelse og resultat
lejelovens § 53, stk. 2, bestemmer i 1. pkt., at der ikke kan træffes aftale om, at lejen skal
reguleres på anden måde end fastsat i §§ 47-52, der indeholder de almindeligt gældende regler
om regulering efter lejeværdi eller som følge af ændringer i skatter og afgifter. efter bestem-
                                               - 3 -
melsens 2. pkt. kan der dog indgås aftale om forhøjelser af lejen med bestemte beløb til be-
stemte tidspunkter (trappelejeaftale). højesteret finder hverken i lovbestemmelsens ordlyd
eller forarbejder grundlag for, at denne adgang til at indgå en trappelejeaftale er betinget af, at
udlejer giver afkald på sin mulighed for at forhøje lejen efter lejelovens almindelige regler,
herunder § 50 og § 51 om forhøjelse som følge af forøgede skatter og afgifter.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal susanne venndt betale 25.000 kr. til bolig og erhverv
randers 1 a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                            afsagt fredag den 29. juni 2018
sag 131/2017
(1. afdeling)
claus michael bødtker
(advokat jes andersen, beskikket)
mod
nørhede-hjortmose vindudvikling aps
(advokat jens erik pedersen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 5. januar 2016 og af vestre lands-
rets 10. afdeling den 29. marts 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, henrik
waaben, jens kruse mikkelsen og anne louise bormann.
påstande
appellanten, claus michael bødtker, har nedlagt påstand om, at byrettens dom stadfæstes,
således at indstævnte, nørhede-hjortmose vindudvikling aps, skal betale 300.000 kr. med
procesrente fra sagens anlæg.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har påstået stadfæstelse af landsrettens dom.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret afspillet en videosekvens og forevist billeder optaget af isofilm, der
viser vindmøllerne set fra ejendommen.
af skønserklæring fra sweco danmark a/s fremgår, at skønsmand bo søndergaard i en peri-
ode over 14-16 dage i april 2018 har foretaget støjmålinger omkring ejendommen. i perioden
                                                - 2 -
varierede vindhastigheden fra vindstille til ca. 10 m/s. af hans opgørelse over støjniveauet
fremgår:
               novej 4                     støjniveau inkl. trafik     støjniveau uden trafik
               hele døgnet                 40 db(a) - 65 db(a)         35 db(a) - 60 db(a)
               om natten                   30 db(a) - 50 db(a)         30 db(a) - 55 db(a)
af mailkorrespondance af 6. april 2018 mellem advokat jes andersen og bo søndergaard
fremgår, at jes andersen anmodede om at få bekræftet, at lydmålingerne ville blive foretaget
ved ejendommene på områder, hvor beboerne primært opholder sig, eksempelvis terrasser,
gårdspladser etc.
af bo søndergaards svar fremgår bl.a.:
      ”ved de 3 boliger, hvor der var beboere hjemme under opstillingen var det kun her-
      ningvej 120, som havde specifikke ønsker, da jeg mener de konflikter med alm praksis
      valgte vi en anden position.
      den kan selvfølgelig ændres. de øvrige målepositioner har vi valgt på egen hånd, men
      her har det primært været hensynet til at minimere støjen fra træer og buske, der har væ-
      ret udslagsgivende. det er ikke udpræget opholdsarealer i den forstand du beskriver. vi
      har vurderet på de almindelige opholdsarealer og fundet dem uegnede på grund af vege-
      tationsstøjen i de fleste tilfælde.”
af skønserklæringen fra sweco fremgår endvidere bl.a.:
      ”3       fremgangsmåde
      målepositionerne er valgt ved de enkelte boliger som repræsenterende fritfeltsstøjni-
      veauer, der sædvanligvis anvendes ved vurdering af støj. dog er målepositionerne ved
      boligerne på herningvej tilpasset beboernes ønsker og resultaterne repræsenterer ikke
      fritfeltsniveauer. målemikrofonerne er placeret 2 meter over lokalt terræn.
      …
      4        måleopstillinger
      det er tilstræbt at vælge målepositioner, hvor støj fra vindmøller fremstår så tydeligt
      som muligt og hvor forstyrrende støj fra vegetation og lignende er reduceret så meget
      som muligt.
      …
      4.9      definitioner
                                                - 3 -
      i denne rapport anvendes følgende begreber.
      …
      la90: det a-vægtede støjniveau i db med referenceværdien 20 µpa, der er overskredet i
      90 % af tiden.
      …
      7        usikkerhed
      det er ikke muligt at anslå en usikkerhed på målingerne. de målte værdier vurderes at
      være repræsentative for forholdene ved boligerne og det er sandsynligt at en gentagelse
      af målingerne vil vise tilsvarende resultater.
      8        grænseværdier
      målingerne er ikke gennemført efter gældende metoder for måling af støj fa vindmøller
      og kan ikke kobles til grænseværdierne for støj fra vindmøller i miljøministeriets be-
      kendtgørelse.
      9        vurdering
      på baggrund af målingerne er det muligt at vurdere støjen ved de enkelte boliger som
      funktion af vindhastighed og tid på døgnet. ved at anvende la90 er det muligt at opnå et
      mål for støjbelastningen med en væsentligt reduceret påvirkning fra trafikstøj og lig-
      nende kortvarige hændelser. for boliger med kontinuert trafikstøj vil også la90 indehol-
      de bidrag fra trafikstøjen. det må forventes at resultaterne er påvirket af vindmøllestøj,
      vindstøj i vegetationen samt andre naturligt forekommende støj i området.
      resultaterne for den stille periode om natten giver sandsynligvis et bedre indtryk af den
      støj, der er i området uden trafikstøj.”
anbringender
claus michael bødtker har supplerende anført navnlig, at taksationsmyndighedens arbejds-
grundlag var mindre egnet til vurdering af værditabet, fordi visualiseringsmaterialet, som tak-
sationsmyndigheden var i besiddelse af, ikke på nogen måde gav et retvisende billede af de
visuelle gener på ejendommen. disse er dokumenteret for højesteret ved fremlæggelse af film
og billeder optaget af isofilm.
det er endvidere med de fremlagte støjmålinger foretaget af skønsmand bo søndergaard fra
sweco dokumenteret, at støjbelastningen på ejendommen var væsentligt større end den støj,
der blev beregnet forud for og lagt til grund ved taksationsmyndighedens afgørelse. de ind-
hentede målinger understøtter endvidere skønsmand leif stephansens erklæring om sin ople-
velse af støjen på ejendommen.
der er herefter et sikkert grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens afgørelse.
                                              - 4 -
nørhede-hjortmose vindudvikling har supplerende anført navnlig, at det følger af højesterets
dom af 15. august 2017 (ufr 2017.3354), at tilsidesættelse af taksationsmyndighedens afgø-
relse kræver et sikkert grundlag. et sådant sikkert grundlag foreligger ikke.
visualiseringsmaterialet i form af film og billeder optaget af isofilm bekræfter, at taksati-
onsmyndighedens visualiseringsmateriale af generne i alt væsentligt var korrekt.
støjmålingerne foretaget af sweco til brug for sagen for højesteret har ikke nogen bevismæs-
sig betydning for værditabsafgørelsen, idet vindmøllestøjen ikke er adskilt fra den øvrige bag-
grundsstøj herunder bl.a. fra vindstøjen i vegetationen. derudover viser målingerne, at støjen
på ejendommene er væsentligt højere målt gennemsnitligt over hele døgnet end gennemsnit-
ligt i nattetimerne. støjen fra vindmøller og vegetation er påvirket af vejr- og vindforhold,
men er ellers uændret henover hele døgnet, hvorimod øvrig baggrundsstøj tilsyneladende på-
virker støjbilledet væsentligt i dagtimerne og dermed døgngennemsnittet.
støjmålingen må endvidere anses for fejlbehæftet, idet støjmålingen om natten renset for tra-
fikstøj er højere end med trafikstøj.
højesterets begrundelse og resultat
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har opstillet 22 vindmøller i nærheden af claus mi-
chael bødtkers ejendom. vindmøllerne er 149,90 meter høje, og den nærmeste vindmølle er
opstillet 1.080 meter fra boligen. samtidig med opstillingen af de 22 vindmøller blev der i
området nedtaget 6 vindmøller med en højde på lige under 100 meter.
parterne er enige om, at de nye vindmøller har medført et værditab på ejendommen, og at
nørhede-hjortmose vindudvikling skal betale for værditabet efter § 6 i lov om fremme af
vedvarende energi.
taksationsmyndigheden har i overensstemmelse med lovens ordning vurderet værditabet in-
den opstilling af de nye vindmøller. taksationsmyndigheden har vurderet, at claus michael
bødtkers ejendom før nedtagning af de gamle vindmøller og opstilling af de nye var 1,9 mio.
kr. værd, og at de nye møller som følge af visuelle gener, støjgener og gener fra skyggekast
                                                 - 5 -
ville medføre et værditab på 200.000 kr. nørhede-hjortmose vindudvikling har betalt dette
beløb. skønsmand leif stephansen har efter nedtagningen af de gamle møller og opstilling af
de nye vurderet, at ejendommen før de nye møller var 2,3 mio. kr. værd, og at de nye møller
har medført et værditab på 500.000 kr.
sagen angår værditabet, som ifølge claus michael bødtker skal udmåles som vurderet af
skønsmanden.
som fastslået ved højesterets dom af 15. august 2017 (ufr 2017.3354) kan der ikke ske til-
sidesættelse af taksationsmyndighedens skøn over værditabets størrelse, medmindre der er et
sikkert grundlag herfor. tilsidesættelse vil f.eks. kunne ske, hvis taksationsmyndighedens
skøn er baseret på forudsætninger om gener i form af visuelle påvirkninger, støj og skygge-
kast mv., som har vist sig ikke at holde stik efter opstilling af møllerne, og dette må antages at
have betydning for vurderingen af værditabet. tilsidesættelse af skønnet kan også ske, hvis
det med fornøden sikkerhed kan lægges til grund, at taksationsmyndighedens afgørelse om
værditabet afviger væsentligt fra det, som efter bevisførelsen må anses for ejendommens reel-
le værditab. det er ikke i sig selv tilstrækkeligt bevis herfor, at der foreligger en skønserklæ-
ring med en anden konklusion om værditabets størrelse, heller ikke selv om skønsmandens
vurdering er foretaget på baggrund af en besigtigelse efter opstilling af vindmøllerne.
efter bevisførelsen, herunder de støjmålinger, som er foretaget af delta efter opsætningen
af vindmøllerne, de fremlagte videooptagelser og billeder samt de afgivne forklaringer, finder
højesteret, at de faktiske forhold efter opsætningen af vindmøllerne i alt væsentligt svarer til
de forudsætninger om generne, som blev lagt til grund af taksationsmyndigheden. for så vidt
angår de støjmålinger, som er udført af sweco, bemærker højesteret, at det støjniveau, som er
målt, bl.a. indeholder støj fra vegetation mv. disse støjmålinger kan derfor ikke tillægges be-
tydning.
taksationsmyndigheden har vurderet, at generne fra vindmøllerne ville medføre et samlet
værditab på 200.000 kr. det forhold, at skønsmanden har vurderet værditabet til 500.000 kr.,
er ikke i sig selv tilstrækkeligt bevis for, at taksationsmyndighedens skøn over værditabet
afviger væsentligt fra det reelle værditab. højesteret finder, at der heller ikke i øvrigt i sagen
                                               - 6 -
foreligger sådanne oplysninger, at der er et tilstrækkeligt sikkert grundlag for at tilsidesætte
taksationsmyndighedens vurdering af værditabet.
da der herefter ikke er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens skøn over værdi-
tabet på claus michael bødtkers ejendom, stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal claus michael bødtkers retshjælpsforsikring, subsidi-
ært statskassen, betale 25.000 kr. til nørhede-hjortmose vindudvikling aps. de idømte
sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.