text:
                    højesterets kendelse
                             afsagt den 21. august 2018
sag bs 6892/2018-hjr
a
(advokat bjarke madsen)
mod
b
(advokat mads roikjer)
og
sag bs 6900/2018-hjr
a
(advokat bjarke madsen)
mod
c
(advokat anne støtt hansen)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 22. afdeling den 21. sep-
tember 2017.
dommerne, vibeke rønne, michael rekling og lars apostoli, har deltaget i
denne afgørelse.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at hun ydes godtgørelse fra statskassen
på 46.175 kr., jf. retsplejelovens § 336.
                                          2
indkærede, b, har ikke nedlagt nogen påstand.
indkærede, c, har ikke nedlagt nogen påstand.
sagsfremstilling
ved københavns byrets dom af 7. december 2016 blev c og b dømt til at betale
116.390 kr. med renter og sagsomkostninger med 34.350 kr. til a. af sagsom-
kostningerne udgjorde 3.100 kr. dækning af retsafgift og 31.250 kr. inkl. moms
dækning af as udgift til advokat.
byrettens dom blev ændret ved østre landsrets dom af 8. september 2017, der
frifandt c og frifandt b mod betaling af 4.490 kr. til a. a blev dømt til at betale
sagsomkostninger for begge retter med i alt 106.100 kr., hvoraf 6.100 kr. udgjor-
de dækning af retsafgift og 100.000 kr. udgjorde dækning af udgifter til advokat
for c og b.
ved brev af 8. september 2017 med bilag anmodede advokat bjarke madsen på
vegne af a landsretten om godtgørelse af hendes omkostninger ved sagens be-
handling i byret og landsret, som overstiger retshjælpsforsikringens dæk-
ningsmaksimum på 200.000 kr. as omkostninger var opgjort således:
opslag i folkeregistret                                                     75 kr.
gebyr til voldgiftsnævnet for skønsmandsforslag                         2.500 kr.
honorar til skønsmand                                                  10.000 kr.
afhjemling af skønsmand                                                 2.500 kr.
salær til advokat for byretssagen                                      75.000 kr.
salær til advokat for landsretssagen                                   50.000 kr.
idømte sagsomkostninger                                               106.100 kr.
omkostninger i alt                                                    246.175 kr.
udbetalt af tryg forsikring a/s (dækningsmaksimum)                  -200.000 kr.
restbeløb, godtgørelse af sagsomkostninger                          46.175 kr.
østre landsret fandt ved kendelse af 21. september 2017, at der ikke forelå så-
danne omstændigheder, at sagens karakter eller omstændighederne i øvrigt
kunne begrunde, at statskassen skulle godtgøre det beløb, som as retshjælps-
forsikring ikke dækker.
parternes synspunkter
a har anført navnlig, at hun havde retshjælpsdækning til sagen med et maksi-
mum på 200.000 kr. betingelserne for bevilling af fri
                                            3
proces var opfyldt, hvilket fremgår af årsopgørelser fra skat for 2013-2016. hun
boede alene under retssagens forløb.
hun havde rimelig grund til at føre retssagen, hvilket understøttes af, at hun fik
medhold i byretten. hun er ikke enig i landsrettens dom. det anførte i anke-
dommen om, at det var ubestridt, at der blev foretaget forbedringer i lejlighe-
den for over 290.000 kr., er ikke korrekt. det er heller ikke korrekt, at det var li-
gegyldigt, om det var lejer eller udlejer, som betalte for disse arbejder.
sagens karakter eller omstændighederne i øvrigt begrunder, at omkostningerne
ikke har kunnet holdes inden for forsikringens maksimum. salæret for advokat
bjarke madsens behandling af sagen i to instanser har ikke kunnet holde sig in-
den for dækningsmaksimummet, når henses til, at det var nødvendigt at ind-
drage to modparter i sagen, landsretspræsidenternes vejledende salærtakster og
omkostningerne i sagen til syn og skøn samt sagsomkostninger.
b er ikke fremkommet med bemærkninger.
c er ikke fremkommet med bemærkninger.
højesterets begrundelse og resultat
højesteret bestemmer, at sagerne skal behandles i forbindelse med hinanden, jf.
retsplejelovens § 254, stk. 1.
a opfyldte de økonomiske betingelser for fri proces, jf. retsplejelovens § 325, og
betingelserne for fri proces under ankesagen var ligeledes opfyldt, jf. § 327, stk.
2. højesteret finder herefter, at betingelserne for omkostningsgodtgørelse i §
336, stk. 1, er opfyldt.
omkostninger ved sagen dækkes efter § 336, stk. 1, i det omfang statskassen,
hvis der havde været meddelt fri proces, ville have ydet dækning efter §§ 331,
332 og 334, jf. § 336, stk. 2.
det fremgår af opgørelsen over de omkostninger, a har afholdt, at der ville have
været fuld dækning for hendes omkostninger ved sagen inden for retshjælpsfor-
sikringens dækningsmaksimum, hvis hendes ud- gifter til salær til egen advokat
ikke oversteg i alt 78.825 kr.
højesteret finder, at der efter sagens værdi, karakter og omfang ikke ville være
grundlag for at fastsætte et salær til egen advokat, der ville overstige det beløb,
som ville kunne dækkes inden for retshjælpsforsikringens dækningsmaksi-
mum, hvis a havde haft fri proces under anken. der er derfor ikke grundlag
for omkostningsgodtgørelse efter retsplejelovens § 336, stk. 2.
                                        4
                                 thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden
part.
 publiceret til portalen d. 21-08-2018 kl. 13:56
modtagere: advokat (h) bjarke madsen, advokat (h) mads roikjer


text:
 kam
                                       udskrift
                                            af
                        sø- & handelsrettens retsbog
                                      ____________
den 22. september 2017, kl. 10.00 blev skifteretten sat af dommerfuldmægtig kasper mad-
sen.
der foretoges:
b-415-16
                                 s aps under konkurs
                                 (advokat boris frederiksen)
                                 mod
                                 x
                                 (advokat nicolai bo sørensen)
ingen var mødt.
skifteretten afsagde
                                       kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
x aps (tidligere: … aps).
                                               -2-
kurator, advokat boris frederiksen, har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskaran-
tæne i tre år.
advokat nicolai bo sørensen har på vegne af x nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagen
s aps er stiftet den 30. juni 2012 af x med en selskabskapital på 200.000 kr. x har siden sel-
skabets stiftelse og frem til den … 2016 været registreret som direktør i selskabet. selskabets
formål var ejendomsservice, rengøring og dermed beslægtet virksomhed. selskabet havde
regnskabsår fra den 1. januar til den 31. december, og første periode løb fra den 1. januar
2012 til den 31. december 2012. der er indsendt årsrapporter til og med 2015 (4. regnskabsår).
af den senest aflagte årsrapport, der er godkendt på en generalforsamling den 30. juni 2016,
fremgår bl.a., at årets resultat var negativt med 768.566 kr. og året forinden negativt med
578.230 kr. selskabets revisor meddelte i årsrapporten en afkræftende konklusion og oplyste,
at årsregnskabet efter revisors opfattelse ikke giver et retvisende billede af selskabets aktiver,
passiver og finansielle stilling per 31. december 2015. revisoren afgav endvidere en række
supplerende oplysninger vedrørende mangler og handlinger foretaget i strid med momslo-
ven, bogføringsloven, selskabsloven mv., hvorved ledelsen kan ifalde ansvar.
skat traf den 5. november 2015 en afgørelse, hvorved skat forhøjede selskabets moms
med 474.150 kr., arbejdsmarkedsbidrag med 151.727 kr. og a-skat med 959.681 kr. som pri-
mær begrundelse herfor anførte skat i afgørelsen, at der har været tale om benyttelse af fik-
tive fakturaer til fiktive underleverandører, hvor betalingen er tilgået en ansats og dennes
husstands bankkonti og derefter hævet og udbetalt som ”sort” løn til ansatte i selskabet, lige-
som selskabet uberettiget har afløftet momsen af de fiktive fakturer.
                                                    -3-
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 15. juni 2016 fra skat ta-
get under konkursbehandling den … 2016, hvor advokat boris frederiksen blev udpeget
som kurator.
der er ikke under sagen fremlagt gældbog, men ifølge kurator er der i konkursboet anmeldt
krav i medfør af konkurslovens § 97 med 1.710.593,73 kr., hvoraf 1.657.231,29 kr. vedrører
krav anmeldt af skat.
skifteretten har den 19. december 2016 taget kurators indstilling af 8. december 2016 om at
indlede konkurskarantænesag mod x til følge.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument,
hvor fremgår bl.a.:
”anbringender
kurator gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingelserne for at pålægge x
konkurskarantæne i medfør af konkurslovens § 157 er opfyldt.
1.     den tidsmæssige betingelse
kurator gør i den forbindelse gældende, at x som direktør i selskabet har deltaget i ledelsen af dette
senere end et år før fristdagen.
ledelsen i perioden fra et år før fristdagen, nærmere fra 16. juni 2015 og frem til konkurstidspunktet
… 2016 bestod af x.
det forhold, at selskabets gæld til skat, jf. nedenfor, er oparbejdet i perioden før den 16. juni 2015,
kan ikke tillægges betydning, på trods af det forhold, at det efter forarbejderne til konkurslovens §
157, stk. 1, er en forudsætning for konkurskarantæne, at den groft uforsvarlige adfærd har fundet sted
senere end et år før fristdagen, idet x undlod at rette op på de mangelfulde forhold ved eksempelvis
at indberette den manglende a-skat/am-bidrag samt moms til skat og betale skat det skyldige be-
løb.
således har højesteret i ufr 2016.1473h modificeret dette udgangspunkt, idet højesteret anfører føl-
gende (mine understregninger):
                                                           -4-
       ”efter bevisførelsen lægger højesteret til grund, at b aps ikke på noget tidspunkt har overholdt bogfø-
       ringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bogføring med registrering af alle
       transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udarbejdelse af årsregnskab mv. højesteret til-
       træder sø- og handelsrettens bevisvurdering, hvorefter selskabet har anvendt »sort arbejde« og undladt
       at foretage angivelse og afregning af moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvorved selskabet for perioden
       indtil den 30. juni 2012 har unddraget skat et beløb på samlet knap 25,7 mio. kr. højesteret lægger
       endvidere til grund, at selskabet heller ikke efter den 30. juni 2012 har foretaget angivelse og afregning af
       skatter og afgifter. yderligere er alle selskabets indtægter og afgiftsopkrævninger løbende overført til en
       begrænset kreds af personer og selskaber uden dokumentation for berettigelsen af disse overførsler, hvor-
       ved selskabet systematisk er tømt for værdier.
       på den anførte baggrund finder højesteret efter en helhedsvurdering, at forretningsførelsen i selskabet
       klart har været groft uforsvarlig i hele perioden med a som direktør - også i perioden mindre end et år før
       fristdagen, hvor den egentlige drift var ophørt, og hvor ledelsen undlod at rette op på de mangelfulde for-
       hold og fortsatte med at tilsidesætte de ledelsespligter, der følger af lovgivningen. betingelserne efter kon-
       kurslovens § 157, stk. 1 og 2, for at anse a for uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed og
       pålægge ham konkurskarantæne er derfor opfyldt.”
der kan endvidere henvises til en utrykt kendelse fra retten i hjørring afsagt den 14. september 2015 i
sag nr. bs 5-85/2015 (bilag 10), hvor der i skifterettens begrundelse for at pålægge konkurskarantæne i
3 år fremgår:
       ”skifteretten lægger til grund, at sagsøgte forsætligt eller groft uagtsomt har fortiet oplysninger med den
       virkning at skat i perioden 2008 til 2013 har foretaget ansættelser på et urigtigt eller ufuldstændigt
       grundlag, og at denne adfærd må betragtes som groft uforsvarlig i konkurslovens § 157, stk. 1's forstand.
       skifteretten lægger til grund, at den adfærd, der har bevirket at skat har foretaget ansættelse på et urig-
       tigt grundlag, har fundet sted også inden for 1 års fristen angivet i konkurslovens § 157, stk. 1, idet skat
       på dette tidspunkt stadig havde mulighed for en genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1,
       og § 32, stk. 1.”
i nærværende sag har skat den 5. november 2015 (bilag 4) truffet afgørelse vedrørende moms for pe-
rioden 3. kvartal 2012 til 4. kvartal 2014 samt lønudgifter for indkomstårene 2012, 2013 og 2014 som
følge af, at selskabet har anvendt »sort arbejde« og undladt at foretage angivelse og afregning af
moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvorved selskabet for perioden indtil den 31. december 2014
har unddraget skat et beløb på samlet ca. kr. 1,5 mio.
ovennævnte forhold har således fundet sted tidligere end et år før fristdagen.
imidlertid fremgår følgende af skats afgørelse af 5. november 2015 (bilag 4), idet afsnittet både er på
side 2 og 4 vedrørende forældelse af a-skat og am-bidrag henholdsvis moms:
                 ”skat modtog først materiale fra selskabets rådgiver advokatfirmaet rønne & lundgren den
                 20. juli 2015, der har kunnet danne grundlag for en korrekt opgørelse. det endelige grundlag er
                 opgjort af skat i september måned 2015 og skat fik således først her kendskab til fordringens
                 eksistens.”
således fremgår det af skats afgørelse af 5. november 2015 (bilag 4), at skat først den 20. juli 2015
modtog materiale, der kunne danne grundlag for en korrekt opgørelse, hvilket ligger inden for 1-års
fristen fra den 16. juni 2015 og frem. ligesom i kendelsen i sag nr. bs 5-85/2015 (citeret ovenfor) har
den adfærd, der i nærværende sag har bevirket, at skat har foretaget ansættelse på et urigtigt grund-
lag, fundet sted også inden for 1 års fristen angivet i konkurslovens § 157, stk. 1, idet skat på dette
                                                          -5-
tidspunkt stadig havde mulighed for – og også i afgørelsen foretog – en genoptagelse og efterangivel-
se efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, og § 32, stk. 1.
endvidere bemærkes det, at x som selskabets ledelse aldrig siden skats afgørelse den 5. november
2015 har foretaget indbetaling af de i afgørelsen fastsatte efterangivelser på a-skat, am-bidrag og
moms på samlet ca. kr. 1,5 mio., og derved undlod x i perioden mindre end 1 år før fristdagen at rette
op på de mangelfulde forhold. dette svarer til højesterets kendelse i ufr 2016.1473h (citeret ovenfor),
hvor højesteret fastslog, at den groft uforsvarlige forretningsførelse var fortsat senere end 1 år før
fristdagen, på trods af at den egentlige drift var ophørt, som følge af den tidligere ledelses undladelse
af at rette op på de mangelfulde forhold.
selskabets revisor har i selskabets årsrapport for perioden 1. januar 2015 til 31. december 2015 (bilag 3)
anført følgende:
        ”selskabet har i strid med momsloven i årets løb indsendt urigtige momsangivelser til skat, hvorved le-
        delsen kan ifalde ansvar.
        selskabet har i strid med lovgivningens krav i væsentligt omfang ikke indberettet korrekt og afregnet a-
        skat og am-bidrag af den fulde udbetalte lønindkomst, hvorved ledelsen kan ifalde ansvar.
        selskabet har ikke i tilstrækkelig grad overholdt bogføringsloven, hvorved ledelsen kan ifalde ansvar.”
det gøres på den baggrund gældende, at selskabet heller ikke efter den 1. januar 2015 har foretaget
korrekt angivelse og afregning af skatter og afgifter.
endvidere gøres det gældende, at selskabet ikke på noget tidspunkt har overholdt bogføringslovens
regler.
på baggrund heraf gøres det samlet set gældende, at forretningsførelsen i selskabet har været groft
uforsvarlig i hele perioden med x som direktør, også i perioden mindre end et år før fristdagen, hvor
x undlod at rette op på de mangelfulde forhold og fortsatte med at tilsidesætte de ledelsespligter, der
følger af lovgivningen.
den tidsmæssige betingelse i medfør af konkurslovens § 157, stk. l, l. pkt., 2. led, er dermed opfyldt.
2.      groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres overordnet gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at
deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. l, l. pkt., 3. led.
det er i lovforslagets almindelige bemærkninger om konkurskarantæne anført, at konkurskarantæne
bør være målrettet mod personer, der må antages bevidst eller i øvrigt på grov måde at have tilside-
sat almindelige krav til det at drive selvstændig erhvervsvirksomhed, jf. lovforslag nr. 131, side 8.
endvidere bemærker konkursrådet, at det er (mine fremhævninger):
        ”konkursrådets opfattelse, at konkurskarantæne kun bør anvendes i tilfælde, der både i objektiv og sub-
        jektiv henseende kan betegnes som grove og har karakter af misbrug af reglerne. […] vurderingen af,
        om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, bør foretages i forhold til virksomhedens økono-
        miske forhold (i bred forstand). det drejer sig således navnlig om dispositioner med hensyn til virk-
                                                        -6-
        somhedens kapitalgrundlag, låneoptagelse, bogføring, økonomistyring og regnskabsaflæggelse og om stør-
        re økonomiske dispositioner med hensyn til virksomhedens drift eller udvikling. i vurderingen kan også
        indgå, om virksomheden generelt har overholdt sine pligter til angivelse og afregning af moms og a-
        skat mv”, jf. betænkning nr.1525/2011, side 93 f.
2.1       manglende afregning af a-skat, am-bidrag og moms
kurator gør gældende, at x har overtrådt skattelovgivningen. af de særlige bemærkninger til kon-
kurslovens § 157 i lovforslag nr. 131 af 30. januar 2013 om ændring af konkursloven, retsplejeloven og
retsafgiftsloven (lff2012-2013.1.131), side 21, fremgår blandt andet følgende omkring vurderingen af,
hvorvidt ledelsen har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse (mine understregninger):
        ”som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har været tale om
        groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væsentligt omfang af forpligtelser
        med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse, momsangivelse og momsafregning og indeholdelse
        og afregning af a-skat.”
det fremgår således udtrykkeligt af forarbejderne til konkurslovens § 157, at tilsidesættelse af forplig-
telser til indeholdelse og afregning af moms og skatter kan tale for, at der er udvist groft uforsvarlig
forretningsførelse.
den 24. marts 2015 modtog skat en selvanmeldelse fra selskabets advokat, hvor af det fremgår, at
ledelsen i selskabet har udstedt fiktive fakturaer vedrørende udgifter til fiktive underleverandører.
selskabet har overført betalingerne af disse fiktive fakturaer til en ansats "p1" og dennes husstands
bankkonti. herefter er pengene blevet hævet med kr. 10.000,- pr. gang, idet det er maksimumbeløbet
man kan hæve pr. dag, til brug for udbetaling af sort løn til ansatte i selskabet.
selskabet har endvidere afløftet momsen af de fiktive fakturaer, således at selskabets momstilsvar er
blevet reduceret med købsmomsen af udgifterne til de fiktive underleverandører.
på denne baggrund traf skat den 5. november 2015 en afgørelse (bilag 4), i henhold til hvilken sel-
skabets momstilsvar for perioden 3. kvartal 2012 til 4. kvartal 2014 blev forhøjet med i alt kr. 474.150,-.
endvidere opgjorde skat selskabets lønudgifter for indkomstårene 2012, 2013 og 2014 til
yderligere kr. 1.896.603,- end hvad selskabet havde angivet, hvorfor der skulle afregnes a-skat med
kr. 959.681,- og arbejdsmarkedsbidrag med kr. 151.727,-.
skats samlede krav udgjorde således kr. 1.585.558,-.
i skats afgørelse af 5. november 2015 (bilag 4), side 2 fremgår blandt andet:
                  ”efter skat’s opfattelse har selskabet eller nogen på selskabets vegne handelt forsætligt eller
                  groft uagtsomt idet skat har været i utilregnelig uvidenhed om kravet.”
kurator gør i den forbindelse gældende, at x, som selskabets direktør, er ansvarlig for, at selskabet
har afløftet moms af fiktive fakturaer samt udbetalt sort løn til ansatte i selskabet, hvilket har påført
skat et tab på kr. 1.585.558,-, hvorfor x har gjort sig skyldig i groft uforsvarlig forretningsførelse.
2.2       pligter efter selskabsloven
kurator gør endvidere gældende, at x ikke har fulgt selskabets økonomiske udvikling tilstrækkelig
tæt i henhold til selskabslovens regler herom.
                                                       -7-
det fremgår af selskabets årsrapport for 2015 (bilag 3), at selskabets egenkapital pr. 31. december 2015
var negativ med kr. 756.259,-, og årets resultat var negativt med 768.566,- kr. af balancen pr. 31. de-
cember 2015, fremgår, at selskabets likvide beholdninger var kr. 87.910,-. de samlede omsætningsak-
tiver udgjorde kr. 1.214.856,-, mens kortfristede gældsforpligtelser udgjorde kr. 2.084.787,-.
med andre ord var selskabets økonomiske situation per 31. december 2015, at egenkapitalen var nega-
tiv med kr. 756.259,-, og inden for et år ville forfalde kr. 869.931,- mere til betaling, end selskabet ville
kunne realisere af aktiver.
endvidere var forudsætningen for going concern beskrevet i selskabets årsrapport for 2015 (bilag 3),
at selskabet havde likviditet nok til at dække skats krav, ikke opfyldt, idet selskabets likviditet ud-
gjorde knap kr. 88.000,-, imens skats krav udgjorde mere end kr. 1,5 mio.
i en situation, hvor selskabets egenkapital er negativ, og selskabet derfor drives for ”lånte penge”, må
det kunne forventes, at selskabets ledelse følger driften og den økonomiske udvikling i selskabet sær-
deles nøje, herunder løbende sikrer sig, at selskabets gældsforpligtelser ikke fortsat øges. selskabets
ledelse har således en forpligtelse til at sikre, at selskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvar-
ligt, jf. selskabslovens § 118, stk. 2.
denne forpligtigelse har påhvilet x som direktør i selskabet, hvilke han ikke ses at have iagttaget med
den fornødne omhu, hvilket understøtter kurators påstand om, at x har gjort sig skyldig i groft ufor-
svarlig forretningsførelse.
2.3        betydeligt kreditortab
selskabets kreditorer har, som tidligere nævnt, lidt betydelige tab som følge af x’s uforsvarlige forret-
ningsmæssige dispositioner. der er i boet anmeldt et krav alene fra skat på kr. 1.657.231,29 (bilag 7).
det er i betænkning nr. 1525/2011 samt i lovforslagets almindelige bemærkninger anført, at det i vur-
deringen af, om hvorvidt et tidligere ledelsesmedlem skal pålægges konkurskarantæne: ”navnlig vil
indgå, om konkursen har ført til betydelige tab for fordringshaverne”, jf. betænkning nr. 1525/2011, side 94
og lovforslagets almindelige bemærkninger, side 7.
de samlede anmeldte krav i konkursboet udgør pt. kr. 1.710.593,73,-, jf. redegørelse i medfør af kon-
kurslovens § 125, stk. 2, af 8. december 2016 (bilag 8). de anmeldte krav må uden videre anses for be-
tydelige tab for fordringshaverne.
afslutningsvis bemærkes, at konkursen i nærværende sag ikke kan henføres til ydre omstændigheder,
men skyldes hovedsageligt den af ledelsen udviste adfærd. adfærden må ud fra en samlet vurdering
kvalificeres som groft uforsvarlig forretningsførelse, herunder navnlig når der henses til det betydeli-
ge tab, som skat har lidt.
3.       rimelighedsbetingelsen
kurator gør i denne forbindelse gældende, at det under hensyn til x’s handlemåde og omstændighe-
derne i øvrigt er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
                                                     -8-
ved vurderingen af, hvorvidt det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, må det betragtes som
en skærpende omstændighed, at der bevidst er unddraget a-skat, am-bidrag samt moms med den
følge, at skat har lidt et ikke ubetydeligt tab på ca. kr. 1,7 mio.
4.       karantæneperioden
endelig gør kurator gældende, at x skal pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. konkurslovens § 158,
stk. l, som er udgangspunktet. der er ingen særlige grunde, der taler for at x konkurskarantæne i en
kortere periode end tre år.
det bemærkes, at kurator allerede i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, den 8. de-
cember 2016 (bilag 8), fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten om, at der efter kurators
opfattelse burde indledes konkurskarantænesag mod x. der ses således ikke at være grundlag for at
nedsætte karantæneperioden under henvisning til boets sagsbehandlingstid.
konkursboet gør i den forbindelse med henvisning til ovenstående gældende, at der i nær-værende
sag er tale om et særdeles groft tilfælde af uforsvarlig forretningsførelse.
henset til ovenstående og ud fra en samlet vurdering af de ovenfor fremhævede momenter sammen-
holdt med retspraksis og de konkrete omstændigheder i nærværende sag gøres det afslutningsvist
sammenfattende gældende, at x både i objektiv som subjektiv henseende har gjort sig skyldig i groft
uforsvarlig forretningsførelse. x er derfor uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.”
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, hvor
fremgår bl.a.:
”
2.       anbringender
iht. konkurslovens § 161 kan konkurskarantæne pålægges den, der senere end 1 år før fristdagen har
deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed, hvis det må antages, at den pågældende på grund af
groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
den groft uforsvarlige adfærd skal have fundet sted senere end et år før fristdagen
fristdagen i nærværende sag var 15. juli 2016.
advokat morten hjortebjerg larsen indgav den 14. juni 2016 på vegne af skat anmodning til sø- og
handelsretten om at det omhandlede selskab tages under konkursbehandling, jf. bilag 6. baggrunden
for konkursbegæringen var selskabets gæld til skat – en gæld, der var opstået som følge af den ken-
delse, der er fremlagt som bilag 4.
den … deltog advokat morten hjortebjerg larsen på vegne af skat i retsmøde i sø- og handelsret-
ten, jf. bilag 9, og advokat morten hjortebjerg larsen deltog tilsyneladende ligeledes i retsmødet på
vegne af kurator, på hvis vegne han erklærede sig om habilitet.
                                                     -9-
det kan således lægges til grund, at kurator i juli 2016 var bekendt med indholdet af skat´s afgørelse
og baggrunden for denne (dem af x indleverede selvanmeldelse, som er gengivet i skat´s kendelse).
det bemærkes i den forbindelse, at skat´s anmeldelse af kravet med tilhørende dokumentation i
form af afsagt kendelse med tilhørende bilag må antages at være tilgået konkursboet umiddelbart ef-
ter konkursdekretets afsigelse, al den stund, at det var skat selv, der indleverede konkursbegærin-
gen.
                                                 **********
det fremgår af skat´s kendelse, at der foretages en ændring af selskabets skatte- og momsforhold for
2012, 2014 og 2014. de påståede groft uagtsomme forhold, der bevirkede ændringen af selskabets skat-
te- og momsmæssige forhold, fandt således sted senest ultimo 2014 og således mere end 12 måneder
før konkursdekretets afsigelse.
den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157 stk. 1 er således ikke opfyldt.
kurator har i processkrift af 28. december 2016 anført, at man må bortse fra den tidsmæssige betingel-
se som følge af, at x indenfor 12 måneders fristen undlod at ”rette op” på de omhandlede forhold. det
er kurators opfattelse, at x burde have informeret skat om de omhandlede omstændigheder og bur-
de have afregnet skatten – og at den manglende iagttagelse af disse to pligter i sig selv er ”groft uagt-
somt” og tilstrækkeligt til at pålægge konkurskarantæne.
med denne argumentation ændrer sagen sig. således drejer sagen sig ikke længere om de forhold, der
begrundede skat´s ændring af selskabets skat og moms – men derimod, om x kan pålægges kon-
kurskarantæne som følge af, at han ikke har informeret skat om disse forhold og som følge af, at sel-
skabet ikke har indbetalt de skyldige beløb.
det bestrides, at disse forhold kan begrunde konkurskarantæne.
for det første
for det første har x ved selvanmeldelse af 23. marts 2015 (bilag 4 p. 7 øverst) netop informeret skat
om samtlige forhold og har siden givet skat alle oplysninger og alle dokumenter, der har været ef-
terspurgt af skat. det kan således konkluderes, at kurator tager fejl, når han gør gældende, at x ikke
har informeret skat om sagens faktum.
skat blev således oplyst om samtlige selskabets forhold den 23. marts 2015, hvilket tidspunkt ligger
før 12 måneders betingelsen.
                                                 **********
kurator har i påstandsdokumentet nu – som et nyt argument – gjort gældende, at selskabet først til-
sendte skat materiale til brug for den korrekte opgørelse den 20. juli 2015, hvilket tidspunkt ligger
inden for 12 måneder før fristdagen.
det skal hertil bemærkes, at der mellem x og selskabet og skat fandt en omfangsrig korrespondance
sted efter x havde skrevet til skat den 23. marts 2015 og informeret om samtlige forhold.
det er alene skat, der kan foretage ændringer af selskabets moms- og skatteansættelse, og det er ale-
ne skat, der kan vurdere, hvilket materiale, man ønsker som grundlag for en eventuel ændring af
skatte- og momsansættelsen, jf. almindelige forvaltningsretlige principper.
                                                     - 10 -
skat efterspurgte efter den 23. marts 2015 ad flere omgange materiale til brug herfor. der blev blandt
andet afholdt et møde med skat den 27. april 2015, i hvilken forbindelse det blev aftalt, at skat
skulle modtage alt materiale til brug for sagen, jf. bilag 4 p. 7, hvor skat beskriver dialogen og korre-
spondancen med x). hver gang skat har efterspurgt materiale, har x tilsendt skat det materiale,
som skat har udbedt sig.
således har x / selskabet tilsendt skat et omfangsrigt materiale den 29. juni 2015 – alt fremsendt som
følge af, at skat havde efterspurgt materialet. efterfølgende, den 20. juli blev de sidste ting frem-
sendt.
der har således været en kontinuerlig dialog med skat omkring fremsendelse af materiale til brug
for skat´s ligning af selskabet. dialogen er foregået i perioden mellem det afholdte møde den 27.
april 2015 og 20. juli 2015 – dvs. i en periode på 3 måneder.
det forhold, at x loyalt tilsendte skat oplysninger den 20. juli 2015 – oplysninger som skat havde
selv efterspurgt – er ikke et groft uagtsomt forhold (som kan anvendes til at sige, at der indenfor 12
måneders fristen har fundet groft uagtsomme forhold sted). tværtimod er det et forhold, der netop
viser, at x efter 23. marts 2015 har gjort alt, hvad han kunne for at hjælpe skat med information og
materiale.
den adfærd, der begrundede den oprindelige forkerte moms- og skatteansættelse, har således ikke
fundet sted indenfor 12 måneders fristen.
dispositionen den 20. juli 2015 var derimod et udtryk for positiv bistand til skat – og fremsendelsen
af materialet kan således ikke tages til indtægt for, at den groft uagtsomme adfærd skulle have fortsat
indenfor 12 måneders fristen.
hvis man pålægger konkurskarantæne som følge af, at en skatteyder vælger at samarbejde med skat
omkring sagens oplysning, må man forudse et ændret adfærdsmønster hos skatteborgere fremadret-
tet.
det vil være op til sø- og handelsretten, om bistand til skat skal behandles som et led i et fortsat
groft uagtsomt forhold. hvis dette imidlertid skulle være tilfældet, vil man indføre en retspraksis, der
går direkte imod fiskale hensyn.
for det andet
for det andet kan den manglende betaling af de skatte- og momstilsvar, bilag 4 udløste, heller ikke
begrunde, at der skal pålægges konkurskarantæne.
såfremt manglende betaling af skyldige beløb i sig selv skulle være tilstrækkeligt til at pålægge kon-
kurskarantæne, ville betingelserne i konkurslovens § 161 være ganske overflødige, idet selskaber jo
netop går konkurs som følge af betalingsudygtighed, og idet der jo så skal pålægges konkurskarantæ-
ne i alle tilfælde, hvor selskaber går konkurs.
det synes åbenbart, at manglende evne til at betale skyldige beløb ikke i sig selv kan medføre grund-
lag for at pålægge konkurskarantæne.
det bemærkes endelig vedrørende denne problemstilling, at drift af et selskab ud over ”håbløsheds-
tidspunktet” er sanktioneret ved omfangsrig erstatningsretlige regler og praksis, og at eventuel drift
                                                      - 11 -
udover ”håbløshedstidspunktet” ikke kan medføre, at der foreligger grundlag for at pålægge kon-
kurskarantæne.
                                                   **********
som følge af ovenstående argumentation har kurator i processkrift af 2. maj 2017 suppleret sine be-
grundelser for, at der skal pålægges konkurskarantæne.
nu er grundlaget for konkurskarantænen angivet til de forhold, selskabets revisor har beskrevet i
regnskabet for 2015, jf. bilag 3 p. 3, hvori revisor gør opmærksom på visse forhold, der er passeret i
regnskabsåret.
det bestrides som udokumenteret, at disse forhold – hverken tidsmæssigt eller materielt - skulle
kunne begrunde, at x pålægges konkurskarantæne.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
s aps blev den … 2016 taget under konkursbehandling med fristdag den 15. juni 2016, og
fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 16. juni 2015. x var fra den 30. juni
2012 og frem til den … 2016 registreret som selskabets direktør.
skifteretten lægger som ubestridt til grund, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførel-
se i regnskabsårene 2012, 2013 og 2014, på hvilken baggrund skat efter et længerevarende
sagsbehandlingsforløb den 5. november 2015 traf afgørelse om, at selskabets skatte- og af-
giftsmæssige situation blev forhøjet ganske væsentligt.
det afgørende bliver herefter, hvorvidt den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157,
stk. 1 kan anses som opfyldt, herunder hvorvidt den groft uforsvarlige forretningsførelse har
fundet sted også inden for perioden senere end et år før fristdagen.
efter bevisførelsen lægger skifteretten til grund, at s aps (tidligere: … aps) ikke på noget
tidspunkt har indberettet og indbetalt moms, a-skat og arbejdsmarkedsbidrag i overens-
stemmelse med lovgivningen, idet der derimod har været udstedt fiktive fakturaer og an-
vendt ”sort” arbejdskraft, hvorved skat bevidst er blevet unddraget et betydeligt beløb på
godt 1,65 mio. kr. skifteretten lægger endvidere efter revisors påtegning på årsrapporten for
2015 til grund, at selskabet heller ikke vedrørende regnskabsåret 2015, og dermed inden for
                                                  - 12 -
den tidsmæssigt relevante periode som anført i konkurslovens § 157, stk. 1, har foretaget an-
givelse og afregning af skatter og afgifter, ligesom selskabet igennem en længere periode
vedvarende har forsømt at rette for sig.
på den anførte baggrund finder skifteretten, at forretningsførelsen i hele selskabets levetid –
hvor x har været direktør – klart har været groft uforsvarlig, også i perioden mindre end et
år før fristdagen, hvor ledelsen har forsømt at rette op på de mangelfulde forhold, men
tværtimod fortsatte med at tilsidesætte de pligter, der påhviler ledelsen i medfør af lovgiv-
ningen, hvorfor x fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. at
selskabet overfor skat afgav en selvanmeldelse kan ikke føre til andet resultat, idet selvan-
meldelsen efter skifterettens vurdering først blev afgivet på et tidspunkt, hvor skat var ble-
vet gjort opmærksom på forholdene via en anonym anmeldelse, hvorved skat indkaldte
selskabets regnskabsmateriale mv.
herefter, og under hensyn til den udviste handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
skifteretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1
og 2.
da der er forløbet mere end et år fra konkursdekretets afsigelse, fastsættes karantæneperio-
den til to år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
efter resultatet skal x erstatte statskassens udgifter som nedenfor bestemt, jf. konkurslovens
§ 165, stk. 1 og stk. 2.
                                        derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i to år.
                                              - 13 -
der tillægges kurator, advokat boris frederiksen, et vederlag på 26.000 kr. med tillæg af
moms, i alt 32.500 kr.
x skal inden 14 dage erstatte statskassens udgifter med sagens førelse med i alt 32.500 kr. in-
klusiv moms.
sagen sluttet.
skifteretten hævet.
                                        kasper madsen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 12. marts 2019
sag 91/2018
(2. afdeling)
hessel pharma aps
(advokat søren stenderup jensen)
mod
stragen nordic a/s
(advokat henrik valdorf-hansen)
i tidligere instanser er afsagt dom af sø- og handelsretten den 18. august 2016 og af østre
landsrets 10. afdeling den 29. november 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, vibeke rønne, jens kruse
mikkelsen, lars apostoli og anne louise bormann.
påstande
appellanten, hessel pharma aps, har principalt nedlagt påstand om, at indstævnte, stragen
nordic a/s, skal betale 1.147.086 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 24. april 2014,
subsidiært stadfæstelse af sø- og handelsrettens dom.
stragen nordic a/s har påstået stadfæstelse af landsrettens dom.
højesterets begrundelse og resultat
denne sag angår i første række, om stragen nordic a/s var berettiget til at ophæve en han-
delsagentaftale med hessel pharma aps som følge af væsentlig misligholdelse, fordi hessel
pharma ikke ønskede at underskrive en standard operating procedure (sop) udarbejdet af
stragen nordic.
                                                - 2 -
som anført af sø- og handelsretten er bestemmelserne i sop’en – navnlig om agentens mu-
lighed for at give kunderne information om produkterne og svare på spørgsmål selv – formu-
leret på en sådan måde, at hessel pharma med rette kunne rejse spørgsmål, om hessel pharma
fortsat kunne fungere som selvstændig agent i henhold til agentaftalen. stragen nordic besva-
rede ikke hessel pharmas anmodning om at få klargjort disse spørgsmål, men fastholdt blot,
at hessel pharma var forpligtet til at underskrive sop’en. i hvert fald under disse omstændig-
heder finder højesteret, at det er uden betydning for spørgsmålet om væsentlig misligholdelse
fra hessel pharmas side, om sop’en som anført i skønserklæringen må anses for sædvanlig i
branchen og ikke kan anses for væsentligt kommercielt byrdefuld for hessel pharma.
herefter og i øvrigt af de grunde, som sø- og handelsretten har anført, tiltræder højesteret, at
hessel pharma ikke har gjort sig skyldig i væsentlig misligholdelse af agentaftalen, og at stra-
gen nordic som følge heraf skal betale i alt 800.000 kr. i erstatning og godtgørelse.
højesteret stadfæster derfor sø- og handelsrettens dom, som dommen er berigtiget, således at
kravet forrentes fra den 24. april 2014.
sagsomkostninger er fastsat til dækning af advokatudgift for landsret og højesteret med
120.000 kr., af retsafgift for højesteret i forhold til det vundne beløb med 29.260 kr. og af
udgifter til syn og skøn med 17.187,50 kr., i alt 166.447,50 kr.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal stragen nordic a/s betale 166.447,50 kr.
til hessel pharma aps.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
dom
afsagt den 11. marts 2016
rettens nr. 1-3284/2015
politiets nr. 1900-90270-00021-15
anklagemyndigheden mod
t cpr-nummer …
anklageskriftet, der er berigtiget under hovedforhandlingen, er modtaget den 29. juli 2015.
t er tiltalt til straf for
overtrædelse af arbejdsmiljølovens § 83, stk. 1, og stk. 2, jf. § 82, stk. 6 og stk. 4, nr. 1
[dagældende § 82, stk. 4 og stk. 5, nr. 1], jf. § 38, stk. 1, og bekendtgørelse nr. 559 af 17.
juni 2004 om arbejdets udførelse, med senere ændringer § 30, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 2, jf. §
13, nr. 1,
  a. ved den 13. august 2014 på adressen ...vej 25, 4760 vordingborg, at have været ansvar-
      lig for arbejdet med rensning af skorstenen ikke var planlagt, tilrettelagt og blev udført
      sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, idet ansatte b, stående i ca. 6 meters højde på ryg-
      ningen af taget, som havde en hældning på ca. 40 grader, rensende husets skorsten,
      uden at der var truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtningsfare, alt hvorved der
      blev fremkaldt fare for personskade, og
  b. ved den 6. oktober 2014 på adressen ...gade 21, 4760 vordingborg, at have været an-
      svarlig for arbejdet med rensning af skorstenen ikke var planlagt, tilrettelagt og blev ud-
      ført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, idet ansatte lærling a, stående i ca. 7,8 meters
      højde på rygningen af taget, som havde en hældning på ca. 40 grader, rensende husets
      skorsten, uden at der var truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtningsfare, alt
      hvorved der blev fremkaldt fare for personskade.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
ad anklageskriftets pkt. a
af en besøgsrapport af 13. august 2014 (bilag 4) fremgår, at repræsentanter fra arbejdstilsy-
net samme dag udstedte et strakspåbud til den af tiltalte drevne skorstensfejervirksomhed.
grunden hertil var beskrevet som: der fejes skorsten fra tagryg i ca. 6 m's højde uden til-
strækkelig sikring mod nedstyrtning.
                                              - 2 -
af skrivelse af 14. august 2014 (bilag 5a) fra arbejdstilsynet til tiltalte fremgår, at påbuddet
betød, at virksomheden skulle standse arbejdet med rensning af skorsten stående på rygnin-
gen uden nogen form for sikring mod personnedstyrtning. af et bilag til skrivelsen fremgår
følgende beskrivelse af de faktiske forhold:
      "...
      grunden til besøget var at der kunne konstateres en skorstensfejer stående på rygnin-
      gen af et hus i gang med rensning af husets skorsten. arbejdstilsynet standsede, præ-
      senterede sig og bad den ansatte om at standse arbejdet, dette blev straks efterkommet.
      ...vej 25 er et ældre byhus hvor tag hældningen anslås til ca. 40 grader. taget er belagt
      med tegl sten. tagfods højden blev målt til 2,70 meter og rygningen i en højde på ca.
      6.00 meter.
      den ansatte på stedet kunne oplyse arbejdstilsynet om at han var kommet op til skor-
      stene via trin på husets bagside, hvilket også blev anvendt da den ansatte kom ned fra
      taget.
      den ansatte oplyste at han godt kunne have renset skorstenen fra de fast monterede
      trin på taget, men grundet den sod der kommer op når kosten renser skorstenen havde
      han valgt at stille sig på rygningen for at undgå indånding af sod partikler.
      den ansatte oplyste over for arbejdstilsynet at han mente han arbejde på lovligvis idet
      han var gået op af de faste trin og derefter stillet sig på rygningen. den ansatte kunne
      endvidere fremvise branchevejledningen for skorstensfejer.
      nedenfor på husets facade mod ...vej stod to kasser ca. en meter fra husets facade og
      en højde på 70 cm x bredde på 25 cm. den ene kasse stod lige under hvor den ansatte
      befandt sig på rygningen. ved telefonisk kontakt til skorstensfejermesteren oplyste han
      at sådan havde man jo altid renset skorstene, men at man naturligvis skulle overholde
      gældende lovgivning der var på området.
      han oplyste samtidig at virksomheden hvert år havde en udefra kommende arbejdsmil-
      jøkonsulent der havde et møde med de ansatte. han var ikke helt klar over, hvad der
      blev drøftet på disse møder.
      begrundelse for forbud
      det er arbejdstilsynets vurdering, at rensning af skorstenen ikke er udført sikkerheds-
      mæssigt fuldt forsvarligt, idet den ansatte står på rygningen uden nogen form for sik-
      ring mod person nedstyrtning.
                                               - 3 -
       forbud
       virksomheden påbydes at standse arbejdet med rensning af skorstenen stående på ryg-
       ningen uden nogen form for sikring mod person nedstyrtning.
       påbuddet skal efterkommes straks.
       ..."
tiltalte klagede over arbejdstilsynets afgørelse til arbejdsmiljøklagenævnet, der den 27.
februar 2015 fastholdt afgørelsen. af begrundelsen fremgår følgende:
       "...
       arbejdsmiljøklagenævnet lægger vægt på, at der på tilsynstidspunktet den 13. august
       2014 var en overhængende, betydelig fare ved arbejdet på taget, da arbejdstilsynet
       konstaterede, at en af virksomhedens medarbejdere stod på rygningen af et hus i ca. 6
       meters højde i gang med at rense husets skorsten uden at være sikret mod nedstyrt-
       ningsfare.
       nævnet har lagt til grund, at arbejdstilsynet den 13. august 2014 konstaterede, at virk-
       somhedens medarbejder stod på rygningen af et hus i gang med at rense husets skor-
       sten.
       nævnet har desuden lagt til grund, at arbejdstilsynet konstaterede, at der var tale om
       et ældre byhus, hvor taghældningen anslås til cirka 40 grader, tagfodshøjden blev målt
       til 2,70 meter og rygningen i en højde på ca. 6 meter.
       det fremgår af arbejdsmiljøloven, at arbejdstilsynet, såfremt tilsynet skønner det nød-
       vendigt for at afværge en overhængende, betydelig fare for de ansattes eller andres
       sikkerhed eller sundhed, kan påbyde, at faren straks imødegås, herunder at de tilstede-
       værende øjeblikkeligt fjerner sig fra farezonen, eller at arbejde i øvrigt standses.
       bemærkninger til klagen:
       skorstensfejermester t har i klagen anført, at den ansatte udførte arbejdet i fuld over-
       ensstemmelse med gældende lovgivning og den udarbejdede branchevejledning for
       skorstensfejerarbejde, samt at skorstensfejere har lært på sikker og forsvarlig vis at
       begå sig ved udførelse af arbejde på et tag.
                                       - 4 -
virksomheden har desuden i brev af 30. september 2014 til arbejdsmiljøklagenævnet
anført, at arbejdet på taget har en varighed på 3-5 minutter, og at der i branchen ikke
anvendes faldsikring, når der er tale om arbejde af så kort varighed.
virksomheden har i brev af 24. november 2014 endvidere oplyst, at der er tale om
mangeårige anerkendte og indarbejdede arbejdsmetoder aftalt af kommunernes
landsforening og skorstensfejerlauget.
virksomheden har videre oplyst, at det fremgår af at-vejledning a.2.1. om nedstyrt-
ning- og gennemstyrtningsfare på bygge- og anlægspladser, at "sikkerhedsforanstalt-
ninger kan dog undlades ved kortvarige arbejdsopgaver, hvor faren ved sikkerhedsfor-
anstaltningernes etablering, brug og fjernelse er større end den fare, de skal afværge".
virksomheden har ydermere henvist til, at der er tale om en medarbejder, der via sin
uddannelse er særligt trænet og instrueret i at bevæge sig sikkert og fornuftigt, og han
ved, hvornår han skal sig fra og stoppe arbejdet af sikkerhedsmæssige grunde. dertil
er medarbejderen iført egnet fodtøj og arbejder alene på taget.
virksomheden har endelig anført, at branchevejledning for skorstensarbejde bør have
betydning for afgørelsens resultat, da den er udarbejdet af fagets arbejdstagerorgani-
sation og arbejdsgiverside.
arbejdsmiljøklagenævnet skal bemærke, at nævnet vurderer, at der forelå en overhæn-
gende betydelig fare for at virksomhedens medarbejder, som stod på rygningen af et
hus i cirka 6 meters højde, kunne styrte ned med alvorlig personskade eller død til føl-
ge.
nævnet skal desuden bemærke, at det ikke har betydning for sagen, om der er tale om
en kortvarig arbejdsopgave på 3-5 minutter eller længere, da virksomhedens medar-
bejder på intet tidspunkt under arbejdet på taget var sikret mod nedstyrtning.
nævnet skal endvidere bemærke, at der ikke er truffet afgørelse efter reglerne om byg-
ge- og anlægsarbejde.
arbejdsmiljøklagenævnets afgørelse er truffet af et enigt nævn.
                                                - 5 -
       ... "
ad anklageskriftets pkt. b
af en besøgsrapport af 6. oktober 2014 (bilag 13) fremgår, at en repræsentant fra arbejdstil-
synet udstedte et forbud til den af tiltalte drevne skorstensfejervirksomhed. grunden hertil
var beskrevet som: der arbejdes med rensning af skorsten i en højde på ca. 7,8 meter fra
terræn, uden at der er truffet foranstaltninger mod nedstyrtningsfaren ved tagfod. der benyt-
tes ingen form for faldsikring.
af skrivelse af 10. oktober 2014 (bilag 14) fra arbejdstilsynet til tiltalte fremgår, at forbudet
betød, at virksomheden blev påbudt straks at standse arbejdet, indtil der var truffet foranstalt-
ninger mod nedstyrtningsfare fra tagryg. af et bilag til skrivelsen (bilag 15) fremgår følgende
beskrivelse af de faktiske forhold:
       "...
       her var en medarbejder fra virksomheden i gang med at rense skorstenen på huset.
       arbejdet foregik stående på tagryggen af husets tag. medarbejderen benyttede et ren-
       sebånd (håndspole) hvor der i enden af dette er monteret en børste. medarbejderen
       benyttede begge hænder til at holde rensebåndet og udføre arbejdet med rensning af
       skorstenen. arbejdstilsynet konstaterer at medarbejderen både står frit på tagryggen
       og læner sig med det ene ben op ad skorstenen under arbejdet.
       arbejdstilsynet præsenterede sig og bad medarbejderen om at komme ned.
       medarbejderen oplyste, at hun var lærling i virksomheden, og at hun var i gang med 4.
       år af læretiden.
       arbejdstilsynet kontaktede herefter arbejdsgiver t, som kom til stedet umiddelbart ef-
       ter.
       ved besøget var vejret solrigt og tørt og en del blæsende. det blev ved opslag på
       dmi's hjemmeside oplyst at det blæste med omkring 11 meter i sekundet i området.
       huset hvorfra arbejdet foregik, er en 1½ plansvilla med en taghældning på ca. 40 gra-
       der.
       tagfladen består af "decra tagplader", som er en metal plade belagt med keramisk
       farvet stengranulat. rygningen er en "decra buet rygning" som er ca. 20 cm bred og
                                        - 6 -
rund på overfladen. på tagfladen er der fra tagfod og op til skorstenen monteret "tag-
trin".
afstand fra terræn til tagfod blev målt til 3,6 meter. højde fra terræn til tagryg blev
skønnet til at være mellem 7,8 og 8 meter af medarbejderen og af arbejdsgiveren. un-
derlaget mod nord, i indkørslen hvor stigen var opstillet, består af stampet stabilgrus.
mod syd, på den modsatte side af huset, består underlaget af jord.
adgang til arbejdsstedet foregik via en opstillet aluminiumstige som var stillet op ad
tagrenden på huset, og rakte ca. 20 cm op over tagfod. stigen var udstyret med et be-
slag som var lagt ned i tagrenden, og gør at stigen står nogenlunde stabilt. herfra fo-
regik færdslen videre op ad tagfladen på de påmonterede tagtrin.
medarbejderen oplyste, at hun var kravlet op ad stigen, videre op på tagtrinene og
herefter stillet sig op på tagryggen for at udføre arbejdet med rensning af skorstenen.
endvidere blev det oplyst, af medarbejderen, at hun i snit havde 3 til 8 skorstene om
ugen som hun rensede på denne måde, hvor det foregik fra taget, stående på tagryg-
gen.
der var ikke truffet nogen form for sikring mod nedstyrtningsfaren på stedet i form af
rækværk, brug af stillads, personløfter eller faldsikring.
arbejdsgiveren oplyste at virksomheden selv rådede over en personløfter, men han
havde vurderet, at skorstene som på dette arbejdssted, godt kunne renses stående fra
tagryggen, og uden brug af nogen form for sikring mod nedstyrtning.
der blev optaget fotos på stedet.
...
begrundelse for forbud
det er arbejdstilsynets vurdering, at arbejdet med rensning af skorstenen ikke er ud-
ført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt.
dette begrunder arbejderstilsynet med, at medarbejderen står på en tagryg og udfører
arbejde uden at der er truffet nogen form for sikkerhedsforanstaltninger mod nedstyrt-
ningsfaren på stedet.
                                               - 7 -
           arbejdstilsynet lægger særligt vægt på følgende:
           medarbejderen står i ca. 7,8 meters højde
                            medarbejderen står på en meget smal tagryg, ca. 20 cm bred som
           har rund overflade medarbejderen benytter begge hænder til at udføre arbejdet
           medarbejderen står frit eller lænende op ad skorstenen med det ene
           ben uden at kunne holde sig forsvarligt fast
           det blæser omkring 11 sek/m
      forbud
       virksomheden påbydes at standse arbejdet indtil der er truffet effektive foranstaltnin-
       ger til at forebygge risikoen for nedstyrtning i forbindelse med skorstensrensning.
       påbuddet skal efterkommes straks.
       ..."
tiltalte klagede over arbejdstilsynets afgørelse til arbejdsmiljøklagenævnet, der den 30. april
2015 fastholdt afgørelsen. af begrundelsen fremgår følgende:
       "...
       arbejdsmiljøklagenævnet lægger vægt på, at der på tilsynstidspunktet den 6. oktober
       2014 var en overhængende, betydelig fare ved arbejdet på taget, da arbejdstilsynet
       konstaterede, at en af virksomhedens medarbejdere stod på tagrygningen af et hus i ca.
       7,8 meters højde i gang med at rense husets skorsten uden at være sikret mod nedstyrt-
       ningsfare.
       nævnet har lagt til grund, at arbejdstilsynet den 6. oktober 2014 konstaterede, at virk-
       somhedens medarbejder stod på tagrygningen af et hus i gang med at rense husets
       skorsten.
       nævnet har desuden lagt til grund, at arbejdstilsynet konstaterede, at der var tale et
       1½ plansvilla, hvor taghældningen var ca. 40 grader, tagfodhøjden 3,6 meter og tag-
       rygningen i en højde på ca. 7,8 meter.
       det fremgår af arbejdsmiljøloven, at arbejdstilsynet, såfremt tilsynet skønner det nød-
       vendigt for at afværge en overhængende, betydeligt fare for de ansattes sikkerhed eller
       sundhed, kan påbyde, at faren straks imødegås, herunder at arbejdet i øvrigt standses.
                                        - 8 -
bemærkninger til klagen:
skorstensfejermester t har i klagen anført, at den ansatte udførte arbejdet i fuld over-
ensstemmelse med den udarbejdede branchevejledning for skorstensfejerarbejde, samt
at skorstensfejere har lært på sikker og forsvarlig vis at begå sig ved udførelse af ar-
bejdet på et tag.
virksomheden anfører i den forbindelse, at der er tale om en medarbejder, der via sin
uddannelse er særligt trænet og instrueret i at bevæge sig sikkert og fornuftigt. dertil
er medarbejderen iført egne fodtøj.
virksomheden har desuden i brev af 3. november 2014 anført, at arbejdet på taget har
en varighed på 3-5 minutter, og at der i branchen ikke anvendes faldsikring, når der er
tale om arbejde af så kort varighed.
virksomheden har videre oplyst, at det fremgår af at-vejledning a.2.1, om nedstyrt-
ning - og gennemstyrtningsfare på bygge- og anlægspladser, at sikkerhedsforanstalt-
ninger kan undlades ved kortvarige arbejdsopgaver.
virksomheden anfægter i brev af 3. november 2014, arbejdstilsynets beskrivelse af
vejrforholdene, på tidspunktet for tilsynsbesøget. virksomheden anfører, at medarbej-
deren er i stand til at afgøre om vejret giver anledning til at skulle indstille arbejdet,
hvilket det på dagen for tilsynsbesøget ikke gjorde.
virksomheden anfører, at stigen var opstillet forskriftsmæssigt korrekt, idet stigen var
opstillet lige under de fast monterede trin på taget. disse trin udgør et fuldt forsvarligt
punkt at holde i for medarbejderen, når der trædes fra stigen og videre op på taget.
arbejdsmiljøklagenævnet skal hertil bemærke, at nævnet vurderer, at der forelå en
overhængende betydelig fare for at virksomhedens medarbejder, som stod på tagryg-
ningen af et hus i ca. 7,8 meters højde, kunne styrte ned og med alvorlig personskade
eller død til følge.
nævnet skal desuden bemærke, at det ikke har betydning for sagen, om der er tale om
en kortvarig arbejdsopgave på 3-5 minutter eller længere, da virksomhedens medar-
bejder på intet tidspunkt under arbejdet på taget var sikret mod nedstyrtning.
                                               - 9 -
       nævnet skal endvidere bemærke, at der ikke er truffet afgørelse efter reglerne om byg-
       ge- og anlægsarbejde, og at afgørelsen drejer sig om adgangsforholdene til taget.
       arbejdsmiljøeklagenævnets afgørelse er truffet af et enigt nævn.
       ..."
der er under sagen afgivet forklaring af tiltalte og vidneforklaring af tilsynsførende henning
pedersen og tilsynsførende jan søe.
tiltalte har forklaret, at han kan bekræfte, at det er ham, der har skrevet klagerne over ar-
bejdstilsynets påbud i bilag 9 og bilag 18. han var uenig i påbuddene, men har efterkommet
dem, således som det fremgår af klagen i bilag 9 anden sidste afsnit. det har han gjort på den
måde, at han har efterkommet påbuddet vedrørende den pågældende ejendom, idet de ikke
senere har fejet skorstenen der. de har imidlertid 6.000 individuelle arbejdspladser, og han
har ikke fået noget påbud vedrørende de øvrige arbejdspladser. han har således ikke foreta-
get sig noget for at undgå at komme i en situation som ved påbuddene, og det skyldes, at han
bestemt mener, at det er den enkelte medarbejder, der skal vurdere, hvad der er sikkerheds-
mæssigt forsvarligt. der er ingen, der er bedre til at vurdere, hvad der er farligt for en skor-
stensfejer, end skorstensfejeren selv. de har arbejdet på samme måde i de seneste 240 år, og
der er ingen skorstensfejere, der er kommet til skade i den pågældende arbejdssituation. han
har i hvert fald ikke selv kunne finde nogen tilfælde. han henholder sig til den den branche-
vejledning, der foreligger. den mener han, de følger.
efter påbuddene fra arbejdstilsynet har han afventet en afgørelse. hvis afgørelsen går bran-
chen imod, så skal de have etableret noget med nogen faldsikringer på de enkelte ejendom-
me. hvis man skal anvende faldsikring, så skal man have et fæstningspunkt, der er højere
oppe end personen. der skal således etableres en mast omkring skorstenen for at kunne etab-
lere et fæstningspunkt korrekt. et sådant punkt skal endvidere kunne tåle et træk på 1.200 -
1.250 kg. han finder det derfor helt urealistisk, at man skal kunne anvende faldsikringsud-
styr. han mener ganske bestemt, at påbuddene beror på en fejlvurdering fra de tilsynsførende
fra arbejdstilsynet.
han har ikke efter det sidste påbud haft nogen drøftelser med a om, hvordan hun skal hånd-
tere en opgave som den på ejendommen ...gade 21. det er rigtigt, at hvis man pludseligt får
et ildebefindende, er der ikke noget, der beskytter skorstensfejeren mod at falde ned fra taget,
men man har ikke et eneste tilfælde, hvor det er sket. man kan også få et blackout på alle
mulige andre tidspunkter, for eksempel når man kører bil. det kan ingen gardere sig imod.
                                                - 10 -
gennemstyrtningsfaren er ikke særlig stor. de steder på taget, hvor der er etableret tagtrin, er
der lægter under, og derfor er der ingen fare for, at man træder igennem. han havde på et
tidspunkt henvendt sig til kommunen og bedt om tilladelse til at lægge et ekstra gebyr på
tagrensningen, hvor det var nødvendigt for dem at bruge tagstiger, således at man kunne mo-
tivere husejerne til at etablere tagtrin på taget, men det havde han ikke fået lov til.
det er rigtigt, at firmaet har en personlift. det er også rigtigt, at den fik a ikke med, da hun
udførte opgaven. hun mente ikke, at der var behov for det, og ingen er bedre til at bedømme
det end medarbejderen selv. a vurderede således, at det var forsvarligt at udføre opgaven,
som hun gjorde, og den vurdering er han enig med hende i. hun klarede i øvrigt også opga-
ven fint. den eneste panik der skete var, da medarbejderen fra arbejdstilsynet kom. han var
en lille smule i panik, og det kunne have skabt en farlig situation. det er baggrunden for, at
han har klaget over den pågældende medarbejder. efter påbuddet vedrørende ejendommen
...gade 21 kontaktede han en arbejdsmiljøkonsulent, der havde en snak med a, og det var i
den forbindelse, at a gav udtryk for, at jan søe havde skabt en utryghed i forbindelse med
nedstigningen fra taget. skorstenen på ejendommen ...gade 21 kunne ikke renses indefra. det
er derfor, at der var etableret tagtrin på denne ejendom.
udspurgt af forsvareren forklarede tiltalte, at han har 4 - 5 ansatte. for en del år siden havde
skorstensfejerne et møde med arbejdstilsynet omkring sikkerheden ved udførelsen af deres
arbejdsopgaver. kort efter blev en af hans ansatte antastet af en fra arbejdstilsynet i forbin-
delse med, at han skulle udføre en skorstensfejning, og i den forbindelse blev der også udar-
bejdet en tilsynsrapport. tiltalte henvendte sig herefter til arbejdstilsynet i nykøbing falster,
hvor han gjorde opmærksom på, at nu havde arbejdstilsynet orienteret dem om, hvordan de
skulle udføre arbejdet, og at det ikke var i orden, at en anden medarbejder fra arbejdstilsynet
mente, at de skulle gøre det på en anden måde. det tog man til efterretning på arbejdstilsy-
net, og han hørte ikke mere til sagen. der er således ikke faste regler indenfor arbejdstilsy-
net, men det er individuelle vurderinger fra de enkelte tilsynsførende.
senere havde de et møde på udby kro sammen med arbejdstilsynet. der var to medarbejde-
re fra arbejdstilsynet, der instruerede dem. samtlige skorstensfejersvende i amtet var til sted
ved det møde. senere havde han en af de pågældende medarbejdere til at gå rundt sammen
med en skorstensfejersvend for at se, hvordan arbejdet foregik, og der var ingen indvendinger
eller påtaler imod den måde, han udførte arbejdet på.
en håndspole er en nylonwire, der sidder på en spole, og med en børste i enden. man kan
holde spolen med den ene hånd samtidig med, at man holder hånden på skorstenen, og med
                                              - 11 -
den anden hånd kan man rense skorstenen med børsten. det er ikke sikkert, at en skorsten vil
kunne klare et pludseligt træk på 1.200 - 1.250 kg, hvis man havde monteret en faldsikring
enten på selve skorstenen eller omkring skorstenen. der er en risiko for, at skorstenen derved
kan vælte, så ville der opstå en meget farlig situation. der er stor forskel på skorstenenes
beskaffenhed. men faldsikring er slet ikke realistisk, allerede fordi sikringspunktet skal være
opsat højere op, end personen er.
som skorstensfejer har han ikke mulighed for at pålægge husejeren at etablere for eksempel
tagtrin. hvis han ikke kan snakke sig tilrette med husejeren, skal han underrette kommunen
om, at skorstensfejningen ikke kan ske på forsvarlig vis på den pågældende ejendom, hvoref-
ter kommunen så er nødt til at nedlægge et forbud mod brug af ildstedet på ejendommen.
skorstensfejningen er yderst vigtig, idet man for det første skal undgå skorstensbrande, og
for det andet skal man undgå kulilteforgiftning, som kan indtræde i forbindelse med, at fug-
lene bygger reder i skorstenen. skorstensfejeruddannelsen er en 4-årig uddannelse. arbejds-
miljøkonsulenten allan kofoed har udarbejdet en liste over de skader, der er konstateret i
2014 og 2015 i forbindelse med skorstensfejernes arbejde.
han kan ikke præcis sige, i hvor mange tilfælde man renser skorstenen stående på taget, som
i de omhandlede tilfælde, men det er en hel del ud af de 6.000 arbejdsopgaver, de har om
året. i en hel del tilfælde er skorstenene længere nede på taget og ikke oppe på toppen af ta-
get som i nærværende tilfælde, og i andre tilfælde kan man rense indefra. han vil tro, at ca.
3.000 arbejdsopgaver bliver udført udefra og af dem er der ca. 1.500, der renses stående på
rygningen af taget. det er navnlig i ældre huse fra før 1950'erne, at skorsten sidder på tag-
ryggen.
vidnet henning pedersen har forklaret, at det er ham, der foretog kontrolbesøg på ejen-
dommen ...vej 25, vordingborg, den 13. august 2014. han var sammen med en kollega. det
er kollegaen, der har udfyldt besøgsrapporten fremlagt som bilag 4, men det er ham, der har
skrevet bilag 5a med underbilag 1. han kan vedstå den beskrivelse, han har givet i bilaget af
de faktiske forhold. det var ikke et planlagt kontrolbesøg. de var kommet kørende fra en
anden opgave og havde set, at der stod en skorstensfejer på taget. de foto, der er taget, som
er vedhæftet bilag 5a, er taget af ham. de kunne konstatere, at skorstensfejeren stod på ryg-
ningen af taget i gang med at rense skorstenen.
da skorstensfejeren kom ned, havde de spurgt ham, hvorfor han stod på selve rygningen, og
han havde forklaret, at det var for at undgå sod og røg, at han havde stillet sig ud på selve
                                              - 12 -
rygningen for at foretage skorstensfejningen. han havde ikke anvendt nogen hjælpeforan-
staltningen for at sikre sig mod nedstyrtning. den pågældende ejendom var en privat ejen-
dom og ikke en byggeplads. foreholdt, at det er anført i bilag 5a, at de har tilsynsbesøg på
en byggeplads forklarede vidnet, at det er fordi, at sekretæren har anvendt et forkert koncept.
hans vejledning til arbejdsgiveren bestod i, at han oplyste ham om, at man enten skulle feje
skorstenen inde fra, eller at man skulle anvende tekniske hjælpemidler for at sikre sig mod
nedstyrtning. det er rigtigt, at han i påbuddet har henvist til branchevejledningen. han fore-
tog en opmåling med en to meters tommestok af højden op til tagfoden, som blev målt til
2,70 og højden op til rygningen blev skønnet til ca. 6 meter. han kender godt stigevejlednin-
gen. det er rigtigt, at man godt må stå på en høj stige, når man udfører vinduespudserarbejde.
det er sådan, at man altid skal anvende det bedst mulige tekniske hjælpemiddel, og hvad det
er afhænger af en vurdering af den konkrete situation. det er en vurdering, som arbejdsgive-
ren bør foretage. de ansatte kan også gøre det.
han kender godt branchevejledningen for skorstensfejerarbejder. der er ingen foto af skor-
stensfejeren i branchevejledningen, hvor man står på selve rygningen og fejer skorstenen.
der er billeder af, hvor skorstensfejeren står med en fod på tagsten og en anden på rygnin-
gen, men ikke med begge fødder på tagrygningen. han kunne godt på den afstand, han så
skorstensfejeren fra i nærværende tilfælde, vurdere, at han stod med begge fødder på tagryg-
ningen. der er væsentlig forskel på, om man står med en fod på tagtrinet og en anden fod på
rygningen og så den situation, hvor man står med begge fødder på rygningen, og således ikke
har fast underlag under sig. det er hans vurdering.
vidnet jan søe har forklaret, at det er ham, der har lavet den besøgsrapport, der er fremlagt
som bilag 13. han kan også bekræfte, at det er rigtigt, det der er anført i besøgsrapporten. det
er også ham, der har udarbejdet påbuddet, der er fremlagt som bilag 14. han har ligeledes
udarbejdet beskrivelsen af de faktiske forhold i bilag 15. han kan også bekræfte de oplysnin-
ger, der står i beskrivelsen. han målte højden op til tagfoden, men han havde ikke mulighed
for at måle helt op til tagryggen, derfor spurgte han medarbejderen og arbejdsgiveren, og de
anslog begge, at der var mellem 7,8 og 8 meter op til tagryggen.
det er rigtigt, at medarbejderen stod på tagryggen og anvendte en håndspole med begge
hænder. han var kommet kørende forbi ejendommen og havde set, at en person stod på tag-
ryggen. han standsede op og steg ud af bilen og kunne konstatere, at det var en skorstensfe-
jer. hun var i gang med at trække rensebåndet op af skorstenen. hun bekræftede også, at hun
                                               - 13 -
var i gang med at rense skorstenen med rensebåndet. hun anvendte ingen form for sikker-
hedsforanstaltning i forhold til nedstyrtningsfaren. det blæste en del på det pågældende tids-
punkt, og derfor tjekkede han hos dmi, hvad vindstyrken havde været. han så her hos dmi
på vordingborg om omegn og det var ca. 1 1½ time efter, at han havde besøgt arbejdsstedet,
og her kunne han så konstatere, at vindhastigheden var 11 meter pr. sekund. han vurderede,
at vindhastigheden var en ekstra risiko i forhold til den måde, den ansatte udførte arbejdsop-
gaven på.
han havde en samtale med a, og han spurgte hende direkte, hvordan hun vurderede arbejds-
situationen, og hun fortalte selv, at hun ikke var specielt utryg ved arbejdssituationen. han
talte også med arbejdsgiveren og denne gav udtryk for, at han ikke mente, at arbejdssituatio-
nen var farlig, og at det, under de forhold som forelå, var normalt at rense skorstenen fra tag-
ryggen. da a kom ned fra taget, fortalte hun, at hun var bekendt med, at en kollega var ble-
vet stoppet af arbejdstilsynet ved en tilsvarende skorstensfejning ca. en måned tidligere. det
var vidnet ikke bekendt med på det tidspunkt. det var helt tilfældigt, at han kom forbi den
pågældende ejendom. der var således ikke tale om en koordineret indsats mod den pågæl-
dende arbejdsgiver.
 det er rigtigt, at han i beskrivelsen bilag 15 side 2 har givet den vejledning, at påbuddet kan
efterkommes ved, at der monteres en renselem på skorstenen inde i huset, eller at der kan
anvendes faldsikringsudstyr under arbejdet eller at skorstenen kan renses fra en personlift.
han havde talt med a om det, og hun havde oplyst, at der ikke i den ejendom var mulighed
for at rense skorstenen indefra, idet der ikke var en renselem på loftet. hun oplyste også, at
der var nogen kunder, som simpelthen ikke ønskede, at skorstensfejeren kom ind. han fik
oplyst af arbejdsgiveren, at de havde en personlift i virksomheden, og det er vidnets vurde-
ring, at den helt klart kunne være blevet anvendt ved denne opgave.
arbejdstilsynet ville også kunne acceptere, hvis der også blev anvendt faldhindrende udstyr.
de opererer med begreberne faldhindrende udstyr og faldstoppende udstyr. hvordan et for-
ankringspunkt skal etableres afhænger af leverandørens vejledning, og det kan være forskel-
ligt fra de enkelte typer af udstyr. om man må slynge udstyret rundt om skorstenen, afhæn-
ger af, om det står i brugsanvisningen for det pågældende udstyr, at man kan det. er der tale
om faldhindrende udstyr, er der ikke krav om, at det skulle klare et træk på 1.200 kg. hvis
der er tale om faldstoppende udstyr skal forankringspunktet sættes en meter over personen,
og det er ikke muligt på en skorsten, der ikke er højere.
                                               - 14 -
det omhandlede forbud vedrører ikke nedstigningsforholdene, men at der skulle træffes for-
anstaltninger mod nedstyrtningsfare fra tagryggen. når det er anført i arbejdsmiljøklage-
nævnets afgørelse, bilag 19, at afgørelsen drejer sig om adgangsforholdene til taget, er han
ret sikker på, at der er tale om en skrivefejl.
rettens begrundelse og afgørelse
det må efter vidnet henning pedersens forklaring lægges til grund, at en skorstensfejersvend,
der var ansat hos tiltalte, stod med begge fødder placeret på rygningen af taget i gang med at
rense skorstenen på den under pkt. a nævnte ejendom. det må endvidere lægges til grund, at
taget havde en hældning på ca. 40 grader, og at tagrygningen var ca. 6 m over terræn, og at
der ikke var truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtningsfare, hvorved der fremkaldtes
fare for personskade.
det må efter vidnet jan søes forklaring lægges til grund, at at en skorstensfejerlærling, der
var ansat hos tiltalte, stod med begge fødder placeret på rygningen af taget i gang med at
rense skorstenen på den under pkt. b nævnte ejendom. det må endvidere lægges til grund, at
taget havde en hældning på ca. 40 grader, og at tagrygningen var ca. 7,8 m over terræn, og at
der ikke var truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtningsfare, hvorved der fremkaldtes
fare for personskade.
arbejdsgiveren er efter arbejdsmiljøloven hovedansvarlig for virksomhedens arbejdsmiljø.
han er efter lovens kapitel 4 ansvarlig for at planlægge og tilrettelægge arbejdet, således at
det kan udføres lovligt og sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt, ligesom han
gennem instruktion og effektivt tilsyn er ansvarlig for, at arbejdet også rent faktisk udføres
sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.
tiltalte har anført, at arbejderne er udført i overensstemmelse med branchevejledningen for
skorstensfejerarbejde. branchevejledning har imidlertid ikke forrang for lovgivningen, og det
er heller ikke påvist, at branchevejledningen anbefaler, at et arbejde som de pågældende ud-
føres, uden at der er truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtningsfaren.
de ansatte kunne endvidere være sikret mod nedstyrtning f.eks. ved brug af personløfter, der
var til stede i virksomheden.
under disse omstændigheder findes arbejderne ikke at have være planlagt, tilrettelagt og ud-
ført sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. der foreligger således en overtrædelse
af arbejdsmiljølovens § 38, stk. 1 og bekendtgørelsens § 13, nr. 1.
                                              - 15 -
det må lægges til grund, at tiltalte ikke har sørget for, at arbejdet blev planlagt og tilrettelagt,
således at det kunne udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt, ligesom han
ikke har givet de ansatte den fornødne instruktion. tiltalte findes herefter skyldig i overens-
stemmelse med anklageskriftet.
straffen fastsættes efter arbejdsmiljølovens § 83, stk. 1, og stk. 2, jf. § 82, stk. 6 og stk. 4, nr.
1 [dagældende § 82, stk. 4 og stk. 5, nr. 1], jf. § 38, stk. 1, og bekendtgørelse nr. 559 af 17.
juni 2004 om arbejdets udførelse, med senere ændringer § 30, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 2, jf. § 13,
nr. 1, til en bøde på 50.000 kr.
retten har ved bødefastsættelse lagt vægt på, at der er tale om to tilfælde af overtrædelse af
arbejdsmiljøloven, og at der ved begge overtrædelser har været fare for nedstyrtning, og at
der herefter er grundlag for at idømme en skærpet bøde i medfør af arbejdsmiljølovens § 82,
stk. 4, nr. 1.
der fastsættes ingen forvandlingsstraf jf. arbejdsmiljølovens § 83, stk. 1, sidste pkt.
thi kendes for ret:
t skal betale en bøde på 50.000 kr.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.