text:
som berigtiget den 7. maj 2010 i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1.
                                            udskrift
                                                  af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                           ____________
                                                dom
afsagt den 29. april 2010
u-3-08
                                     pandora production co. ltd.
                                     (advokat jeppe brinck-jensen)
                                     og
                                     wipec holding aps
                                     (advokat jeppe brinck-jensen)
                                     mod
                                     lise aagaard copenhagen a/s
                                     (advokat rené thornfeldt)
sagsfremstilling og påstande
aftalen
primo 2005 indgik pandora production co, ltd. og lise aagaard copenhagen a/s følgende
aftale:
       ”dags dato er der mellem
       lise aagaard copenhagen a/s
       … (herefter benævnt ”lise aagaard”)
       og
       pandora production co. ltd
       … (herefter benævnt “pandora”)
                                               -2-
indgået følgende royaltyaftale.
1.      genstand
1.1. lise aagaard designer en kollektion af glasperler til pandora, der passer til pando-
ras armbånd.
1.2. hvert år laver lise aagaard et oplæg til en ny serie af minimum 24 glasperler. op-
lægget laves inden udgangen af december måned.
1.3. det tilstræbes, at pandoras serie laves i anderledes design, således at pandoras
glasperler adskiller sig fra lise aagaards egen serie af troldekugler i glas.
1.4. glasperler defineres perler lavet hovedsageligt i glas med foring og som anvendes
på armbånd eller halskæde.
2.      licensen
2.1. lise aagaard yder produktionsmæssig og teknisk assistance, i det omfang, det er
nødvendigt for pandoras fremstilling
2.2. lise aagaard har udviklet et værktøj til brug for isætning af en sølvforing som
bukkes på begge sider af glasperlen. lise aagaard stiller tegninger heraf til rådighed for
pandora.
2.3. lise aagaard udarbejder produktionsinstrukser og oplærer evt. produktionsper-
sonale i nye modeller, såfremt pandora ønsker dette.
3.      royalty
3.1. pandora betaler følgende royalty til lise aagaard.
royaltyen er aftalt til 12,5 % af pandoras samlede nettoomsætning af glasperler, uanset
om de er designet af lise aagaard eller andre.
3.2. royalty beregnes af det fakturerede salg til distributører (internt salg skal svare til
tredjeparts prissætning.)
3.3. …
3.4. royaltyen afregnes kvartalvis og skal betales senest 30 dage efter hvert kvartals
udløb, første gang 30. juli 2005.
3.5. …
3.6. …
4.      konkurrence
4.1. lise aagaard er berettiget til fortsat at designe, fremstille og world wide markeds-
føre og sælge troldekugler i glas.
4.2. pandora er berettiget til at fremstille og world wide markedsføre og sælge de glas-
perler, som lise aagaard har designet til pandora.
4.3. lise aagaard må ikke designe for andre masseproducenter af glasperler som kon-
kurrerer med pandora.
5.      varighed
5.1. aftalen træder i kraft, når parterne har underskrevet denne aftale.
5.2. aftalen er uopsigelig for begge parter i tyve (20) år, hvorefter aftalen kan opsiges af
hver af parterne med fem (5) års varsel til udløbet af et kalenderår.
6.      lovvalg og værneting
…
7.      ophævelse
…
wipec holding aps, der er moderselskab til pandora indestår (i) for pandoras forplig-
telser i henhold til nærværende aftale, (ii) for ikke selv eller via koncernforbundne sel-
skaber på nogen måde at ville krænke rettighederne i henhold til nærværende aftale. det-
te er gældende så længe wipec holding aps er ejer af pandora.
                                                    -3-
       …”
til aftalen er efterfølgende tilføjet tillæg af 31. januar 2006, hvor det aftales:
       ”…
       royalty ifølge aftalens § 3.1 udgør 12,5 % af pandoras samlede nettoomsætning af glas-
       perler.
       det er hermed aftalt at royaltyen for 2006 afregnes med us dollar 0,50 per glasperle.
       hvert år reguleres royalty per perle med stigningen i eu-harmoniseret forbrugerprisin-
       dex 12.3.1 for smykker og ure mv. som per 1. januar 2006 (2005m12) er 112,0.
       alle øvrige vilkår i aftalen er uændret.
       …”
royaltysatsen blev ved et senere tillæg forhøjet til usd 0,52 per glasperle for 2007 og udgjor-
de i 2008 0,56 usd.
lise aagaard copenhagen a/s har til og med 2009 modtaget ca. 32 mio. kr. iht. royaltyafta-
len fra pandora production co. ltd. beløbet udgør alene royalty for glasperler designet af li-
se aagaard copenhagen a/s.
parterne
pandora production co, ltd. (i det følgende: pandora production) blev grundlagt i 1982 af per
og winnie enevoldsen og er i dag et thailandsk en gros selskab, der producerer diverse
smykker, herunder armbånd med charms, og som markedsføres under anvendelse af vare-
mærket pandora. varemærket er registreret som eu-varemærke den 18. april 2007 med
populair a/s som ejer. pandora armbåndet
blev lanceret i 2000. smykkerne sælges i mere end 30 lande. på markedet for guld- og sølv-
smykker havde pandora i eu i 2008 en markedsandel på 1,7 % og var dermed den 3. største
producent på markedet. omsætningen har gennem årene været jævnt stigende og udgjorde:
                                                         -4-
             2.000                                                                  1900
             1.800
             1.600
             1.400
             1.200                                                           1103
   mio.dkk   1.000
              800
                                                                      525
              600
              400                                              2005
              200                                       114
                     6      7      20     30     44
                0
                     1999   2000   2001   2002   2003   2004   2005   2006   2007   2008
wipec holding aps (i det følgende: wipec) var indtil 2008 ejet af per og winnie enevoldsen
og moderselskab for pandora production.
i 2005 var ejerstrukturen i wipec koncernen således:
med virkning pr. 1. januar 2008 solgte wipec samtlige sine aktier i pandora koncernen til
kapitalfonden axcel management a/s. i forbindelse med transaktionen foretog wipec
sammen med de øvrige ejere en geninvestering på i alt 40 %. den eksisterende koncernstruk-
tur er herefter således:
                                                 -5-
i 2008 skete der en fusion af de tidligere selskaber populair a/s og pandora jewelry america
aps med populair a/s som det fortsættende selskab. populair a/s skiftede i forbindelse med
fusionen navn til pandora jewelry a/s.
lise aagaard copenhagen a/s (i det følgende: lac) er et dansk en gros selskab, der oprindeligt
blev stiftet i 1976 af lise aagaards far, svend nielsen. selskabet producerer, sælger og mar-
kedsfører diverse smykker, herunder armbånd med charms,
under anvendelse af varemærket troldekugler, der sælges i mere end 50 lande og har
en omsætning på 330 mio. kr. årligt.
påstande
pandora production og wipec har nedlagt påstand om,
principalt:
1. at lac skal anerkende, at forpligtelsen i pkt. 3.1. i royaltyaftalen mellem lac og pandora
production til at betale royalty for nettoomsætning på glasperler designet af andre end lac
ikke kan gøres gældende.
                                                 -6-
subsidiært:
2. at lac skal anerkende, at pandora production ikke i medfør af royaltyaftalen mellem lac
og pandora production skal betale royalty for salg af glasperler under varemærket pando-
ra, hvis glasperlerne er produceret og designet af tredjemand, og hvis salget foretages af det
amerikanske selskab pandora jewelry llc, der alene har tilknytning til pandora production
ved, at selskabet indirekte ejes af moderselskabet til pandora production.
3. at lac skal anerkende, at wipec ikke i medfør af royaltyaftalen mellem lac og pandora
production skal indestå for betaling af royalty til lac for salg af glasperler under varemær-
ket pandora foretaget af et selskab, hvoraf wipec råder over 21,2 % af stemmerne, og
som wipec ikke på andet grundlag kan udøve bestemmende indflydelse over.
overfor for de af lac nedlagte subsidiære påstande har pandora production nedlagt på-
stand om frifindelse.
over for den af lac nedlagte påstand over for wipec har wipec nedlagt påstand om fri-
findelse.
lac har nedlagt påstand om frifindelse.
       subsidiært, hvis pandora production og wipec får medhold i påstand 1 eller 2, at
pandora production tilpligtes at betale til lac 385.435.477 kr.
       mere subsidiært, hvis pandora production og wipec får medhold i påstand 1 eller 2,
at pandora production tilpligtes at anerkende at være forpligtet til løbende at afregne royalty
til lac i overensstemmelse med parternes aftale på grundlag af et årligt salg på minimum
5.676.266 glasperler.
       alternativt, at pandora production tilpligtes at anerkende at være forpligtet til løbende
at afregne royalty til lac på grundlag af et årligt salg af minimum 7.162.492 glasperler, dog
således at hvis det totale salg af glasperler under varemærket pandora ikke overstiger
7.162.492 millioner, så beregnes royalty på grundlag af det faktiske totale salg af glasperler
under varemærket pandora.
                                                      -7-
i forhold til wipec har lac nedlagt påstand om, at wipec skal anerkende at være forplig-
tet til at indestå for betaling af ethvert beløb, som pandora production måtte være eller blive
pligtig at betale til lac som følge af royaltyaftalen mellem lac og pandora production, ind-
til wipec og hermed koncernforbundne selskaber ikke længere har nogen direkte eller indi-
rekte ejerandele i pandora production, uanset om disse ejerandele måtte være kontrollerende
eller ikke-kontrollerende.
tvisten
pandora-koncernen har oplyst, at man som følge af øget efterspørgsel og mangel på produk-
tionskapacitet overvejer at købe glasperler fra andre producenter. dog ønsker man sidelø-
bende med den påtænkte nye produktion foreløbig at fortsætte produktion og salg af glas-
perler designet af lac i pandora production.
        pandora-koncernen og lac har uden held forsøgt at blive enige om, hvorvidt der skal
betales royalty, hvis pandora koncernen begynder salg af glasperler, der ikke er designet af
lac. der er også uenighed om, hvorvidt salg gennem pandora jewelry llc af glasperler,
der er designet og produceret af tredjemand, udløser royalty betaling til lac.
        derudover mener wipec ikke, at lac, efter wipec´s salg af aktierne i pandora kon-
cernen til kapitalfonden axcel management a/s, er berettiget til at gøre aftalens såkaldte
wipec klausul gældende.
        pandora production har den 8. januar 2009 anmodet konkurrencestyrelsen om at vur-
dere, om den royaltyaftale, der er indgået mellem pandora production og lac, indeholder
konkurrencebegrænsninger i strid med konkurrencereglerne. konkurrencestyrelsen besva-
rede den 9. februar 2009 henvendelsen således:
        ”…
        vi har nu gennemgået det materiale, du har indsendt og må meddele, at konkurrencesty-
        relsen ikke finder grundlag for at behandle klagen yderligere.
        konkurrencestyrelsen er løbende nødt til at prioritere sine ressourcer, herunder også at
        prioritere, hvilke sager der skal behandles. det følger af konkurrencelovens § 14, stk. 1, 4.
        pkt., at konkurrencerådet, respektive konkurrencestyrelsen afgør, om der er tilstrækkelig
        anledning til at undersøge eller træffe afgørelse i en sag.
        …
        det rejste klagepunkt har efter konkurrencestyrelsens vurdering ikke en sådan principiel
        betydning for konkurrencesituationen på markedet, at styrelsen ønsker at anvende så-
                                                      -8-
       danne myndighedsressourcer, som er nødvendig for at gennemføre en sag om konkur-
       rencebegrænsende aftaler.
       konkurrencestyrelsen har i den anledning blandt andet lagt vægt på,
              at der er tale om et individuelt forhandlet vilkår mellem to erhvervsdrivende,
              at der efter det oplyste allerede verserer en sag om det pågældende vilkår ved sø-
              og handelsretten,
              at styrelsen ikke er bekendt med, at tilsvarende vilkår er aftalt på andre områder,
              samt
              at spørgsmålet om det pågældende vilkårs eventuelle uoverensstemmelse med
       gruppefritagelsen for kategorier af teknologioverførelsesaftaler ikke i sig selv er ensbety-
       dende med, at vilkåret udgør en konkurrencebegrænsende aftale i strid med konkurren-
       celoven.
       konkurrencestyrelsen vil på den baggrund i henhold til § 14, stk. 1, 4. pkt. ikke foretage
       sig videre i sagen.”
lac har fremlagt revisorerklæring af 24. marts 2009, hvor lac´s tab, såfremt royaltyklausu-
len bortfalder, opgøres til 385.435.477 kr.
regelgrundlaget
konkurrencelovens § 6
”stk. 1. det er forbudt for virksomheder mv. at indgå aftaler, der direkte eller indirekte har til
formål eller til følge at begrænse konkurrencen.
stk. 2. aftaler efter stk. 1 kan f.eks. bestå i
    1) at fastætte købs- eller salgspriser eller andre forretningsbetingelser,…
         …
stk. 5. aftaler og vedtagelser, som er forbudt efter stk. 1-3, er ugyldige, medmindre de er
undtaget efter § 7, er fritaget efter § 8 eller er omfattet af en erklæring efter § 9.”
konkurrencelovens § 8, stk. 1
”forbuddet i § 6, stk. 1, finder ikke anvendelse, hvis en aftale mellem virksomheder, en ved-
tagelse inden for en sammenslutning af virksomheder eller en samordnet praksis mellem
virksomheder
    1) bidrager til at styrke effektiviteten i produktionen eller distributionen af varer eller tje-
       nesteydelser eller fremmer den tekniske eller økonomiske udvikling,
    2) sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelene herved,
    3) ikke pålægger virksomhederne begrænsninger, som er unødvendige for at nå disse
       mål, og
    4) ikke giver virksomhederne mulighed for at udelukke konkurrencen for en væsentlig
       del af de pågældende varer eller tjenesteydelser.
…”
traktaten om den europæiske unions funktionsmåde
                                                   -9-
”artikel 101 (tidl. artikel 81 i tef)
    1. alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af
       virksomheder og alle former for samordnet praksis, der kan påvirke handelen mellem
       medlemsstater, og som har til formål eller til følge at hindre, begrænse eller fordreje
       konkurrencen inden for det indre marked, er uforenelige med det indre marked og er
       forbudt, navnlig sådanne, som består i:
       a) direkte eller indirekte fastsættelse af købs- og eller salgspriser eller af andre forret-
          ningsbetingelser.
    …
    2. de aftaler eller vedtagelser, som er forbudt i medfør af denne artikel, har ingen rets-
       virkning.
    3. bestemmelserne i stk. 1 kan dog erklæres uanvendelige på:
    - enhver aftale eller kategori af aftaler mellem virksomheder
    - enhver vedtagelse eller kategori af vedtagelser inden for sammenslutninger af virk-
       somheder, og
    - enhver samordnet praksis eller kategori deraf som bidrager til at forbedre produktio-
       nen eller fordelingen af varerne eller til at fremme den tekniske eller økonomiske ud-
       vikling, samtidig med at de sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelen herved, og
       uden at der:
       a) pålægges de pågældende virksomheder begrænsninger, som ikke er nødvendige for
          at nå disse mål
       b) gives disse virksomheder mulighed for at udelukke konkurrencen for en væsentlig
          del af de pågældende varer.
       …”
kommissionens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af ef-traktatens artikel 81
på horisontale samarbejdsaftaler af 6. januar 2001 (2001/c 3/2)
”…
1.3 grundprincipper for vurdering efter artikel 81
…
18. der er visse tilfælde, hvor man på grund af samarbejdets art allerede fra begyndelsen
     kan fastslå, at artikel 81, stk. 1, finder anvendelse. dette gælder aftaler, der har til formål
     at begrænse konkurrencen gennem prisfastsættelse, produktionsbegrænsning eller op-
     deling af markeder eller kunder. disse aftaler formodes at have negative virkninger på
     markedet. det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, hvorledes de i praksis påvirker
     konkurrenceforholdene og markedet for at fastslå, at de falder ind under artikel 81, stk.
     1.
…”
kommissionen meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar
begrænsning af konkurrencen i henhold til artikel 81, stk. 1, i traktaten om oprettelse af
                                                  - 10 -
det europæiske fællesskab af 22. december 2001 (bagatelaftaler) (2001/c 368/07) (i det føl-
gende: bagatelmeddelelsen)
”…
7. kommissionen er af den opfattelse, at aftaler mellem virksomheder, der påvirker hande-
   len mellem medlemsstater, ikke begrænser konkurrencen mærkbart i artikel 81, stk. 1´s
   forstand:
   a) hvis aftaleparternes samlede markedsandel ikke overstiger 10 % på noget relevant
        marked, der er berørt af aftalen, når aftalen er indgået mellem virksomheder, der er
        faktiske eller potentielle konkurrenter på et af disse markeder (aftaler mellem konkur-
        renter), eller…
8. når konkurrencen på et relevant marked er begrænset af den samlede virkning af aftaler
   om salg af varer eller tjenesteydelser indgået mellem forskellig leverandører eller distribu-
   tører (kumulativ markedsføring som følge af parallelle netværk af aftaler med lignende
   virkninger på markedet), sænkes tærskelværdierne i punkt 7 til 5 % for såvel aftaler mel-
   lem konkurrenter som for aftaler mellem ikke-konkurrenter. individuelle leverandører el-
   ler distributører med markedsandele, der ikke overstiger 5 %, kan i almindelighed ikke
   antages at bidrage væsentligt til en samlet afskærmende virkning. en samlet afskærmen-
   de virkning er ikke sandsynlig, såfremt mindre end 30 % af de relevante marked er dæk-
   ket af parallelle (netværk af) aftaler med lignende virkninger.
9. kommissionen er desuden af den opfattelse, at aftaler ikke er konkurrencebegrænsende,
   hvis markedsandelene ikke overstiger tærskelværdierne på 10 % henholdsvis 15 % og 5 %,
   fastsat i punkt 7 og 8, i to kalenderår i træk med mere en to procentpoint.
…
11.punkt 7, 8 og 9 gælder ikke for aftaler, der indeholder nogen af følgende alvorlige be-
   grænsninger:
   1) hvad angår aftaler mellem konkurrenter som defineret i punkt 7, begrænsninger der
        direkte eller indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har af-
        gørende indflydelse på, har til formål:
        a) at fastsætte priser for salg af produkter til tredjemand.
        …”
kommissionens forordning (ef) nr. 772/2004 af 27. april 2004 om anvendelse af traktatens
artikel 81, stk. 3, på kategorier af teknologioverførselsaftaler (idet følgende: teknologiover-
førselsforordningen)
”artikel 1
definitioner
    1. i denne forordning forstås ved:
    ...
    b) ”teknologioverførselsaftale”: en patentlicensaftale, en knowhow-licensaftale, en licens-
        aftale om ophavsret til software eller en blandet licensaftale om patenter, knowhow og
        ophavsret til software, herunder aftaler, der indeholder bestemmelser vedrørende salg
        og indkøb af produkter eller vedrørende meddelelse af licens på andre intellektuelle
        ejendomsrettigheder eller overdragelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, forudsat
                                                     - 11 -
       at disse bestemmelser ikke udgør det primære formål med aftalen og har direkte for-
       bindelse til produktionen af aftaleprodukterne; overdragelser af patenter, knowhow,
       ophavsret til software eller en kombination heraf, hvor en del af risikoen forbundet
       med udnyttelsen af teknologien forbliver hos den overdragende part, og især hvor den
       pris, der skal betales for overdragelsen, beror på den erhvervende parts omsætning fra
       de produkter, der produceres ved hjælp af den overførte teknologi, mængden af såle-
       des producerede produkter eller antallet af operationer gennemført ved hjælp af den
       pågældende teknologi, betragtes også som teknologioverførselsaftaler.
    …
    g) intellektuelle ejendomsrettigheder: omfatter også industrielle ejendomsrettigheder,
       knowhow, ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder.
    h) ”patenter”: patenter, patentansøgninger, brugsmodeller, ansøgninger om registrering
       af brugsmodeller, design, …
    i) ”knowhow”: en samling af upanteret praktisk information opnået gennem forsøg og
       afprøvning, der er:
                i) hemmelig, dvs. ikke almindelig kendt eller let tilgængelig
                ii) væsentlig, dvs. vigtig og nyttig for produktionen af aftaleprodukterne
                iii) identificeret, dvs. beskrevet på en sådan måde, at det kan afgøres, om den op-
                fylder hemmeligheds- og væsentlighedskriterierne.
     …
artikel 4
kvalificerede begrænsninger
    1. når de virksomheder, der er parter i aftalen, er konkurrerende virksomheder, finder
       fritagelsen efter artikel 2 ikke anvendelse på aftaler, der direkte eller indirekte, alene el-
       ler kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende indflydelse på, har til
       formål at:
       a) begrænse en parts adgang til at fastsætte sine egne priser ved salg af produkter til
            tredjemand
       …
       d) begrænse licenstagerens muligheder for at udnytte egen teknologi eller begrænse en
            af aftaleparternes muligheder for at udføre forskning og udvikling, medmindre
            sidstnævnte begrænsning er nødvendig for at forhindre, at tredjemand får kendskab
            til den overførte knowhow.
       ...”
kommissionens meddelelse af 27. april 2004, retningslinjer for anvendelse af ef-
traktatens artikel 81 på teknologioverførselsaftaler (2004/c 101/02)
”1. indledning
    …
                  3. … de eksempler, der gives i retningslinjerne, tjener et rent illustrativt formål
                      og tilsigter ikke at være udtømmende…
                  …
                  14.aftaler, der har til formål at begrænse konkurrencen, er dem, der per defini-
                      tion begrænser konkurrencen. der er tale om begrænsninger, der i lyset af
                                     - 12 -
   formålet med fællesskabets konkurrenceregler har et så stort potentiale
   hvad angår konkurrenceskadelige virkninger, at det med henblik på anven-
   delse af artikel 81, stk. 1, er unødvendigt at påvise konkrete virkninger på
   markedet. desuden er det usandsynligt, at betingelserne i artikel 81, stk. 3,
   vil være opfyldt i tilfælde af aftaler, der har til formål at begrænse konkur-
   rencen… i relation til licensaftaler er det kommissionens opfattelse, at de be-
   grænsninger, der optræder på listen over hardcorebegrænsninger i gruppe-
   fritagelsesforordningens artikel 4, har til formål at begrænse konkurrencen.
…
50.gruppefritagelsesforordningen dækker kun overførsel af andre former for
   intellektuel ejendom, f.eks. varemærker og ophavsrettigheder, ekskl. soft-
   warerettigheder, hvis overførslen heraf har direkte relation til udnyttelsen af
   den overførte teknologi og ikke udgør aftalens hovedformål…
51.overførsel af ophavsrettigheder med henblik på reproduktion og distributi-
   on af det beskyttede værk, dvs. produktion af kopier med henblik på videre-
   salg, anses at svare til overførsel af teknologi. eftersom sådanne licensaftaler
   vedrører produktion og salg af produkter på basis af en intellektuel ejen-
   domsrettighed, anses de at være af samme karakter som teknologioverfør-
   selsaftaler og giver normalt anledning til tilsvarende problemstillinger.
   skønt gruppefritagelsesforordningen ikke dækker andre ophavsrettigheder
   end softwarerettigheder, vil kommissionen som hovedregel tage udgangs-
   punkt i principperne i gruppefritagelsesforordningen og disse retningslinjer
   ved vurderingen efter artikel 81 af sådanne aftaler om overførsel af ophavs-
   rettigheder.
52.på den anden side giver licensaftaler om fremførelsesrettigheder og andre
   rettigheder forbundet med ophavsret anledning til nogle særlige problem-
   stillinger, og det kan derfor være uberettiget at foretage en vurdering af så-
   danne licensaftaler på basis af principperne i disse retningslinjer…
…
81.den hardcore-begrænsning af konkurrencen, der er nævnt i artikel 4, stk. 1,
   litra a), dækker også aftaler, i henhold til hvilke der beregnes royalties på ba-
   sis af de samlede salg af produkter, hvad enten den overførte teknologi be-
   nyttes eller ej. sådanne aftaler rammes også af artikel 4, stk. 1, litra d), der
   fastsætter, at der ikke må lægges hindringer i vejen for licenstagerens mulig-
   hed for at udnytte sin egen teknologi, jf. punkt 95 nedenfor. sådanne aftaler
   begrænser i almindelighed konkurrencen, eftersom de gør det dyrere for li-
   censtageren at benytte sin egen konkurrerende teknologi og begrænser den
   konkurrence, der eksisterede forud for aftalens indgåelse. det gælder i for-
   bindelse med såvel gensidig som ikke-gensidig licensering. en aftale, der in-
   debærer, at der beregnes royalties på grundlag af det samlede produktsalg,
   kan imidlertid undtagelsesvist opfylde betingelserne i artikel 81, stk. 3, i in-
   dividuelle sager, hvis det ud fra en række objektive forhold kan godtgøres, at
   begrænsningen er nødvendig for at sikre konkurrencefremmende license-
   ring. dette vil kunne forekomme, hvis det uden begrænsningen ville være
   umuligt eller urimeligt vanskeligt at beregne og kontrollere, hvor meget li-
   censtageren skal betale i royalties, f.eks. fordi licensgiverens teknologi ikke
                                                    - 13 -
                  efterlader noget synligt spor på slutproduktet, og der ikke findes andre
                  brugbare kontrolmetoder.
              95.ifølge artikel 4, stk. 1, litra d), må der ikke lægges hindringer i vejen for li-
                  censtagerens udnytte4lse af egen konkurrerende teknologi, forudsat at han i
                  den forbindelse ikke gør brug af den teknologi, han har fået overført fra li-
                  censgiveren. når det gælder hans egen teknologi, må licenstageren ikke på-
                  lægges begrænsninger med hensyn til, hvor og hvor meget han vil produce-
                  re og sælge og til hvilken pris. han må heller ikke forpligtes til at betale roy-
                  alties af produkter produceret på basis af egen teknologi (jf. punkt 81 oven-
                  for). licenstageren skal desuden uhindret kunne meddele tredjeparter licens
                  på sin egen teknologi. hvis licenstageren pålægges begrænsninger med hen-
                  syn til brugen af egen teknologi eller på forsknings- og udviklingsområdet,
                  bliver licenstagerens teknologi mindre konkurrencedygtig. dette vil svække
                  konkurrencen på de eksisterende produkt- og teknologimarkeder og svække
                  licenstagerens tilskyndelse til at investere i videreudvikling og forbedring af
                  sin egen teknologi.
              …”
forklaringer
per enevoldsen har forklaret, at han er administrerende direktør for pandora production. tid-
ligere havde han desuden en bestyrelsespost i pandora jewelry america aps. han er i dag
medlem af bestyrelsen i pandora invest aps og pandora holding aps, men har ikke længere
bestemmende indflydelse på pandora koncernen, idet kapitalfonden axcel har aktiemajorite-
ten.
      pandora-konceptet blev opfundet i 2000 og består af et armbånd med udskiftelige
charms. indtil 2005 producerede pandora production kun charms i guld og sølv, men de be-
sluttede sig for at gå ind på glasperlemarkedet, bl.a. pga. konkurrenten charlot design, der
var begyndt at sælge glasperler, der passede til pandora-armbåndet. hver gang, der blev
solgt en glasperle fra f.eks. charlot design, mistede pandora en ”plads” på kundens arm-
bånd. derfor var pandora production tvunget til også at sælge glasperler. kenneth ramstrup
foreslog på den baggrund, at de selv skulle begynde at producere glasperler. rené sindlev,
der var en del af pandora jewelry america aps, kendte lise aagaard og foreslog, at de kon-
taktede lac med henblik på opstart af egen produktion. det var tilfældigt, at de valgte at
tage kontakt til lac. det skyldtes alene, at rené sindlev kendte lac.
      pandora production ønskede generelt selv at producere deres produkter, men de vid-
ste ikke, hvordan man producerede glasperler. alternativet til at tage kontakt til lac havde
                                                - 14 -
været, at de købte perlerne af en konkurrent, eller at de selv fandt ud af at producere perler-
ne.
       rené sindlev tog kontakt til lac og gennemførte det indledende arbejde, hvorefter
vidnet skrev kontrakten under. han mødtes ikke med lac i forbindelse med underskrivel-
sen af kontrakten.
       kontrakten blev ikke konciperet af pandora production, men af peter aagaard. i det
første udkast var det populair a/s, der stod som moderselskab i klausulen om indeståelse,
men vidnet fik navnet ændret til wipec, idet han ikke ønskede at være ansvarlig, såfremt
han ikke længere havde bestemmende indflydelse på pandora production. wipec var mo-
derselskab for pandora production, og wipec skulle ikke indestå for pandora productions
forpligtelser, hvis det var en anden ejer, der havde bestemmende indflydelse på pandora
production. wipec klausulen betød, at wipec hæftede for eventuelle krav, hvis pandora
production ikke betalte. endvidere betød klausulen, at ingen med pandora production kon-
cernforbundne selskaber måtte udnytte den knowhow, som pandora production fik fra lac.
de er hæderlige mennesker og var ikke interesseret i at snyde lac. havde wipec stiftet et
søsterselskab og heri udnyttet den knowhow, de fik fra lac, ville det have været uhæderligt
og en krænkelse af aftalen og have udløst en betalingsforpligtelse for wipec.
       pandora production var aftalepart, idet det var pandora production, der skulle forestå
produktionen i thailand. lise aagaard kom til thailand i 1 – 2 uger og underviste personalet
i at lave glasperler. senere kom hun igen en uge til thailand for at undervise. lac fik ikke
særskilt betaling for oplæringsperioden i thailand. efter endt oplæring gik pandora produc-
tion så småt i gang med glasperleproduktionen. efterfølgende har de ansatte lært hinanden
op internt.
        lac´s arbejde består i dag i at udarbejde designs med en instruktion i, hvordan hver
enkelt glasperle skal opbygges. designet godkendes i danmark af populair a/s.
       aftalens pkt. 3.1. om royalty medførte, at pandora production fik en speciel viden, som
man ikke kunne få andre steder, og som pandora production ikke bare skulle kunne udnytte.
det var rimeligt, at pandora production ikke blot kunne tage den knowhow, de fik fra lac,
og derefter selv gå i gang med at producere perler. hvis pandora production derimod ind-
købte en færdig glasperle af en anden producent, skulle pandora production ikke betale roy-
alty for denne glasperle til lac. det var imidlertid ikke relevant, idet pandora production
                                                 - 15 -
ønskede at producere glasperlerne selv. havde lac´s design ikke været gode nok, var pan-
dora production blevet nødsaget til at købe glasperler hos andre producenter, og det skulle
lac ikke have haft royalty for.
       han var klar over, at aftalen løb i 20 år.
       ham bekendt er der ikke en mundtlig aftale ved siden af den skriftlige aftale. der lå
desuden ingen typeforudsætninger til grund for aftalen.
       lac´s ydelse bestod af knowhow og design. det har senere vist sig, at pandora pro-
duction kunne have opnået denne knowhow på anden vis, formentlig mod betaling af om-
kring 50.000 kr., idet den knowhow, lac videregav, var tilgængelig viden, som man kunne
opnå på en aftenskole. pandora production fik ikke nogen viden fra lac, som de ikke kunne
have fået andre steder. de har ikke klaget til lac, idet pandora production fik, hvad de
havde aftalt. på aftaletidspunktet var han ikke bekendt med, at den viden var så tilgængelig,
som den viste sig at være.
       glasperlernes succes skyldes, at de sælges gennem pandora, og ikke at de er lac`s de-
sign. de glasperler, der findes på markedet, ligner hinanden. pandora har ikke markedsført
glasperlerne på at være designet af lac.
       dækningsbidraget for glasperlerne er mindre end for andre charms. omkring 6 % af de
charms, pandora production sælger i dag, er glasperler. fortjenesten på glasperler er mindre,
bl.a. fordi de betaler royalty til lac.
       glasperlerne er en del af deres produktsortiment, men det er ikke noget, de fokuserer
særligt meget på. opstarten af salget af glasperler havde ingen eller meget lille synergieffekt
på salget af sølv/guld perler.
       der er mange, der producerer og sælger armbånd med charms, og lac er i dag én
konkurrent blandt flere. på tidspunktet for aftalens indgåelse opfattede han ikke lac som
konkurrent til pandora.
       pandora production har ikke ansat/engageret en anden designer, fordi de ikke vil risi-
kere at skulle betale royalty af disse designs til lac.
       der er i dag ca. 2600 ansatte i pandora production i thailand. forretningen går godt,
og der er fremdrift. pandora production er ved at bygge en ny fabrik i thailand. pandora
koncernen tjener gode penge på alt, hvad de laver.
                                                 - 16 -
rené sindlev har forklaret, at han ejer selskabet rs holding aps, der i 2005 besad 25 % af ak-
tierne i pandora jewelry america aps. han havde dengang det fulde ansvar for driften af
pandora jewelry llc, der solgte pandora-smykker på det amerikanske marked og ejede va-
remærkeretten, patentet på armbåndet og copyrighten på pandora i usa. i dag ejer han gen-
nem rsmlp holding 7,5 % af pandora invest aps. de sidste to år har han ikke været en del
af den daglige drift i pandora-koncernen, men blot aktionær.
       indtil 2005 solgte pandora ikke glasperler. imidlertid var der udbydere i markedet, der
var begyndt at sælge glasperler, der alene passede til pandora armbånd, og det var voldsomt
generende for pandora, idet disse glasperler optog plads på pandoras armbånd.
       hovedkontoret tog derfor den beslutning, at de måtte overveje selv at producere glas-
perler. pandora productions filosofi var at producere alt selv, på trods af at det var muligt at
købe glasperler gennem grossister.
       eftersom han var bekendt med, at lise aagaard afholdt kurser i at lave glasperler, fo-
reslog han, at pandora production etablerede et samarbejde med lac, som han på et tids-
punkt havde hjulpet ved at formidle kontakt til en producent i kina. da pandora production
besluttede at producere glasperlerne selv, var det oplagt at tage kontakt til lise aagaard for
at høre, om hun kunne oplære de ansatte i pandora production i at lave glasperler, idet han
tidligere havde set hende oplære de ansatte på fabrikken i kina.
       han kontaktede lac og havde dialogen med peter aagaard. sammen med peter aa-
gaard lavede han det indledende arbejde for samarbejdet, indtil per enevoldsen meddelte, at
han ville overtage kontakten til lac, idet det jo ikke var et anliggende for pandora i usa, ef-
tersom produktionen skulle foregå i pandora production. inden per enevoldsen overtog
kontakten til lac, mailede vidnet løbende udkast til samarbejdsaftalen til per enevoldsen.
han deltog ikke ved underskrivelsen af aftalen, idet han kun var med i den indledende fase.
       han er bekendt med, at der findes en bog om produktion af murano-glas, hvor den
præcise produktionsproces er beskrevet. skulle pandora production i dag have indgået en
aftale med lac, ville man formentlig have indgået en konsulentaftale mod timebetaling.
       pandoras salg af glasperler i forhold til andre charms er under 10 % og har aldrig været
højere.
                                               - 17 -
kenneth ramstrup har forklaret, at han i 2005 var salgs- og marketingsdirektør i populair a/s
og ejede 15 % af pandora jewelry america aps. i dag er han pandora ambassadør i pandora
jewelry a/s og ejer 1,8 % af pandora invest aps, men er ikke med i den daglige drift af pan-
dora-koncernen.
       indtil 2005 solgte pandora ikke glasperler. imidlertid registrerede han en ny konkur-
rent på markedet, charlot design, der producerede glaskugler, der kunne sættes på pandora
armbånd. glaskuglerne passede også til troldekuglearmbåndet. charlot design havde ikke
sit et eget armbånd, men tilbød pandoras kunder at købe charlot designs glaskugler. efter-
som der er plads til 19-20 charms på et armbånd, tog charlot design nogle af pladserne på
armbåndet med sine glaskugler.
       på den baggrund kontaktede han per enevoldsen og sagde, at pandora var tvunget til
at gå ind på glasperlemarkedet. pandora solgte allerede charms med smykkesten i som al-
ternativ til glasperlerne, men de besluttede, at de blev nødt til at gå direkte ind på glasper-
lemarkedet.
       per enevoldsen havde ikke erfaring med produktion af glasperler, og under en dialog i
lederkredsen oplyste rené sindlev, at han havde et vist kendskab til lise aagaard og havde
set hende instruere en producent i kina i produktion af glasperler. herefter overtog rené
sindlev sagen.
       vidnet havde ikke indflydelse på udformningen af aftalen og var ikke til stede ved un-
derskrivelsen. formålet med aftalen var at imødegå konkurrencen fra charlot design. han
så først aftalen, efter at den var underskrevet. pandora production stod for produktionen af
glasperlerne, og det var grunden til, at per enevoldsen valgte, at pandora production skulle
være aftalepart ifht. lac.
lise aagaard har forklaret, at hun ejer lac, hvor hun er direktør og chefdesigner. hun kom-
mer ud af en familie med flere sølv- og guldsmede og har været i lære hos sin far, der også
var guldsmed.
       i 1976 begyndte hun i familiens guldsmedeforretning i lyngby at sælge troldekugler,
der i starten var ment som et vedhæng på halskæder. i løbet af de næste 15 år videreudvik-
lede hun troldekuglekonceptet og begyndte at sætte charms´ene på armbånd.
                                                - 18 -
       en dag blev hun af en kollega oplyst om, at pandora havde et koncept, der lignede
troldekugler. pandora havde et stort distributionsnet, så hun blev bange for at miste sit mest
succesfulde produkt. hun indbragte pandora for mønsterværnet, som er brancheforeningens
tvisteløsningsorgan, der imidlertid tilkendegav, at hun ikke ville få medhold i sin påstand
om krænkelse. derfor besluttede hun at videreudvikle sit eget produkt.
       på det tidspunkt var det ikke normalt at købe glassmykker i en guldsmedeforretning,
og hun var formentlig den første, der lavede glasperler i danmark. salget af troldekugler i
glas var meget succesfuldt, og salget af guld- og sølv-troldekugler steg sammen med glas-
kuglerne. da hun begyndte at producere glasperler, var der ikke andre, der lavede sølvfore-
de glasperler. hun var den første med den slags glaskugler i danmark og usa, men fremme
i 2004 havde alle forhandlerne på messen i bella centret glasvarer.
       glasperlen laves i hånden. det tager ikke lang tid at lære at lave en glasperle. hun har
afholdt kurser i glasperleproduktion af 2-3 dages varighed både i danmark og usa.
       troldekuglerne blev i starten solgt i skandinavien, usa, holland og grækenland. lac
havde en god samarbejdspartner, der kunne producere, hvad der var behov for.
       på et tidspunkt blev lac kontaktet af pandora, der tilbød et samarbejde, hvor lac
skulle designe glasperler for pandora og hjælpe pandora med at starte en produktion op.
ved nærmere eftertanke var det for lac en enestående mulighed for en god forretning. det
interessante bestod bl.a. i, at lac ville modtage betaling pr. perle, og at hun efter resultatet i
mønsterværnet på den måde kunne sikre sig for fremtiden, idet hun dermed undgik, at pan-
dora pludselig kopierede hendes troldekugler.
       hun holdt et kort møde med deltagelse af kenneth ramstrup, rené sindlev og peter
aagard. på mødet stillede hun krav om lang uopsigelighed, ingen diskussion om plagiater
og mere end de sædvanlige 5 % i royalty. disse tre krav var vigtige for hende. lac solgte
pandora et koncept, der ville trække pandoras produkt frem. kenneth ramstrup og rené
sindlev videresendte kravene til per enevoldsen, der accepterede hendes krav.
       det var hendes opfattelse, at hun indgik en aftale med per enevoldsen som ejer af
pandora koncernen. hun kendte ikke til selskabsstrukturen i koncernen. pandoras produkti-
on foregår i thailand, hvorfor det var per enevoldsens ønske, at aftalen skulle ligge i pando-
ra production. hun var bekendt med, at pandora også solgte smykker i usa, og at per ene-
                                                   - 19 -
voldsen var ejer af en del af denne forretning, men hun tænkte, at det måske foregik som en
form for royaltyaftale.
       det skulle stå helt klart i aftalen, at det var uden for diskussion, at pandora production
skulle betale royalty til lac, hvis f.eks. en anden designer for pandora production havde la-
vet en glasperle, der lignede lac´s design, men hvor blomsterne f.eks. var beige i stedet for
hvide. pandora production skulle således ikke kunne gøre gældende, at der var tale om et
nyt design, som der ikke skulle betales royalty for. desuden havde hun et krav om 25 års
eksklusivitet. hun var bange for enhver omgåelse af, hvad de havde aftalt, og det var grun-
den til, at wipec klausulen blev indsat. royaltysatsen var også et krav fra hendes side, ef-
tersom hun afleverede et succesfuldt koncept og ikke bare et design til pandora production.
aftalen blev skrevet af hende og hendes mand i samarbejde med deres advokat. der er kun
den skriftlige aftale og ingen andre aftaler mellem parterne. aftalen blev underskrevet af
begge parter på et fælles møde i rødovre, hvor også per enevoldsen var til stede. på fore-
spørgsel fra per enevoldsen gjorde hun det klart, at royaltyaftalen kun var gældende for
glasperler, hvor der var glas hele vejen rundt. såfremt pandora købte en glasperle af en an-
den producent til f.eks. det amerikanske marked, skulle pandora production betale royalty af
denne perle til lac, fordi lac havde solgt glasperlekonceptet til pandora.
       de diskuterede ikke, hvor glasperlerne skulle produceres.
       da aftalen var underskrevet, indkøbte hun alt nødvendigt værktøj m.v. til produktio-
nen. per enevoldsen gjorde produktionen i thailand klar, hvorefter hun rejste derned med-
bringende sine design. på fabrikken var ansat 12 piger, som hun instruerede i at lave glasper-
ler. det var samme form for undervisning, som hun tidligere havde undervist i på kurser.
værktøjet til indsætning af sølvforing kunne købes på hendes hjemmeside.
       hun designede den første kollektion uden opdrag fra pandora. de næste kollektioner
lavede hun i samarbejde med pandoras designer i rødovre, lone frandsen, der generelt har
været tilfreds med lac´s designs. pandora har ikke sagt, at de ville anvende andre designe-
re, eller at lac ikke skulle lave flere designs for dem. siden 2008 har lac afleveret 4-5 kol-
lektioner til pandora, senest i januar 2010, og hun er i gang med den næste.
       pandora production meddelte på et tidspunkt, at de ønskede at lave glasperler med
guldforing. pga. metallets indkøbspris ville hendes royalty blive meget høj efter den dagæl-
dende beregningsmetode, og hun accepterede derfor, at hendes royalty fremover blev be-
                                                 - 20 -
regnet til samme beløb, uanset om indlægget var i guld eller sølv. derfor indgik de aftaletil-
lægget af 31. januar 2006, hvorefter royalty blev fastsat til en fast pris pr. perle, og det blev af-
talt, at prisen skulle indeksreguleres. pandora har på intet tidspunkt beklaget sig over stør-
relsen på royalty.
       på et møde med axcel, der blev afholdt 3 uger efter, at axcel havde overtaget pandora,
fik hun oplyst, at der var problemer med produktionskapaciteten. axcel meddelte, at kon-
trakten ikke holdt længere, og at de ville producere nogle andre glasperler, der skulle laves i
mexico, men kun sælges i nordamerika. hun accepterede imidlertid ikke en ændring i afta-
len.
       lac´s amerikanske distributør havde sagsøgt pandora for ulovlig markedsføring, idet
pandora afviste at sælge pandora produkter til forhandlere, der også solgte troldekugler.
axcel ønskede, at hun talte den amerikanske distributør fra søgsmålet.
per aagaard har forklaret, at han i det hele kan tilslutte sig forklaringen afgivet af lise aa-
gaard.
       pandora købte lise aagaards evner både som forretningskvinde og designer.
       lac sælger i dag kun til distributører og har en omsætning på ca. 330 mio. kr. årligt,
svarende til en omsætning i detailbutikkerne på ca. 1,4 mia. kr. konceptet sælges i dag i 50
lande. produkterne produceres i 8 lande, herunder foregår produktionen af glas i 3-4 lande.
       han var med til at definere kravene til aftalen, der blev konciperet af en advokat. der
var ikke andre aftaler end den skriftlige.
parternes argumenter
pandora production og wipec har til støtte for påstand 1 gjort gældende, at forpligtelsen til at
betale royalty i pkt. 3.1. i aftalen mellem pandora production og lac udgør en konkurren-
cebegrænsning, der er i strid med ef-traktatens artikel 101, stk. 1, idet royaltyaftalen har
samhandelspåvirkning. på grund af parternes størrelse og markedsandele på det sammen-
ligningsrelevante marked er parternes aftale grænseoverskridende.
       forpligtelsen er endvidere i strid med såvel artikel 101, stk. 1, som konkurrencelovens
§ 6, stk. 1, idet den har til formål at begrænse konkurrencen ved, at pandora productions ad-
gang til at fastsætte egne priser og udnytte egen teknologi begrænses. såfremt pandora pro-
                                                     - 21 -
ductions beslutter sig for at anvende en anden designer til at producere glasperler, er pando-
ra productions i medfør af aftalens pkt. 3.1. tvunget til at betale royalty to gange for samme
glasperle og påføres derved en ekstraomkostning, som medfører, at prisen pr. glasperle må
fastsættes højere.
       royaltyaftalen er en teknologioverførselsaftale, som er omfattet af definitionen i artikel
1, stk. 1, litra b), jf. litra h), i teknologioverførselsforordningen. med aftalen sker en overdra-
gelse af design og knowhow, hvor en del af risikoen forbliver hos lac, idet størrelsen af den
royalty, der løbende skal betales til lac, afhænger af pandora productions omsætning af de
glasperler, der produceres ved hjælp af den overførte rettighed.
       skulle retten finde, at der alene sker overdragelse af ophavsrettigheder, gøres det sub-
sidiært gældende, at principperne i forordningen også finder anvendelse ved produktion af
kopier med henblik på videresalg, jf. pkt. 51 og 52 i kommissionens retningslinjer for anven-
delse af ef-traktatens artikel 81 på teknologiaftaler (2004/c 101/02).
       pandora production og lac er konkurrenter, idet begge selskaber producerer og sæl-
ger smykker, herunder armbånd med charms i form af bl.a. glasperler. forpligtelsen til at be-
tale royalty til lac af nettoomsætning på glasperler designet af andre end lac er en hard-
corebegrænsning af konkurrencen, der har til formål at begrænse pandora productions ad-
gang til at fastsætte egne priser ved salg af glasperler, jf. teknologioverførselsforordningens
artikel 4, stk. 1, litra a), idet hardcorebegrænsningen omfatter aftaler, hvorefter der beregnes
royalty på basis af det samlede salg af produkter, hvad enten den overførte teknologi anven-
des eller ej, jf. pkt. 81 i kommissionens retningslinjer. endvidere er royaltyaftalen omfattet af
teknologioverførselsforordningens artikel 4, stk. 1, litra d), idet den lægger hindringer i ve-
jen for pandora productions mulighed for at udnytte egen teknologi, jf. kommissionens ret-
ningslinjer pkt. 95.
       subsidiært gøres det gældende, at en forpligtelse til at betale royalty til lac af netto-
omsætningen på glasperler produceret efter andres designs medfører, at det er dyrere for
pandora production at sælge glasperler produceret i henhold til andres designs, fordi pando-
ra production foruden de direkte produktionsomkostninger også skal betale royalty til lac.
sammenlignet med konkurrerende producenter, herunder især lac, som er en af pandora
productions største konkurrenter, er konsekvensen forringede muligheder for at kunne kon-
kurrere på prisen.
                                                  - 22 -
       en hardcorebegrænsning har pr. definition til formål at begrænse konkurrencen. det er
derfor unødvendigt at påvise konkrete påvirkninger af markedet. aftalevilkår, der har til
formål at begrænse konkurrencen, er heller ikke omfattet af bagatelmeddelelsen, jf. medde-
lelsens pkt. 11, smh. pkt. 7-9. i øvrigt bør sammenligningsgrundlaget være pandoras salgs-
pris, og ikke udsalgsprisen hos detailforhandlerne. kravet om mærkbarhed anses i praksis
reelt ikke for at eksistere, når det drejer sig om aftaler med konkurrenter (horisontale aftaler),
der har til formål at begrænse konkurrencen.
       subsidiært gøres det fsva. mærkbarhed gældende, at pandora productions betydelige
markedsandele i sig selv medfører, at aftalen er egnet til at påvirke konkurrencen mærkbart.
det relevante produktmarked er ubestridt markedet for guld- og sølvsmykker. pandora pro-
ductions samlede andel af den globale sølv- og guldproduktion udgør 1,4 %, og pandora
production er dermed en af de største producenter af guld- og sølvsmykker i verden. talle-
ne, der ligger til grund for beregningen, inkluderer andre producenters salg af diamant-
smykker, hvorfor pandora productions markedsandel reelt er større. markedsandelen i
danmark udgør efter pandora productions skøn 5 – 10 % af det relevante marked.
       der er ikke i en aftale om horisontalt samarbejde, der har til formål at begrænse kon-
kurrencen, andre krav til opfyldelse af mærkbarhed, end at parterne skal have en særlig stil-
ling på en del af det relevante marked, jf. konkurrenceankenævnets kendelse af 2. oktober
2007 i sagen a/s møns bank m.fl. pandora production indtager en særlig stilling på det rele-
vante produktmarked, der relaterer sig til guld- og sølvarmbånd med charms, der udgør ca.
80 % af pandora productions samlede omsætning i danmark. pandora productions mar-
kedsandel på denne del af det relevante marked udgør ca. 30 – 40 % i danmark over for
lac´s skønsmæssigt ansatte markedsandel på ca. 10 – 20 %.
       desuden taler aftalens varighed på mindst 25 år for, at aftalen er egnet til at påvirke
konkurrencen mærkbart.
       endelig indebærer aftalen, at lac har afgørende indflydelse på den designmæssige
udformning af glasperler solgt under pandora varemærket. i kraft af, at lac designer en
af sine største konkurrenters glasperler, er der risiko for, at lac vil forsøge at forbedre sin
egen konkurrencemæssige position ved at lave mindre attraktive designs til pandora pro-
duction.
                                                - 23 -
       royaltyforpligtelsen kan ikke anses for at være omfattet af ef-traktatens artikel 101,
stk. 3, og konkurrencelovens § 8, stk. 1, om individuel fritagelse, idet den ikke ud fra objekti-
ve forhold er nødvendig for at sikre konkurrencefremmende licensering, eftersom det er let
at beregne og kontrollere antallet af perlerne designet af lac.
       konkurrencestyrelsen har ikke i sin beslutning af 9. februar 2009 foretaget en materiel
vurdering af klagen, og afvisningen kan derfor ikke tillægges betydning.
       skulle retten komme frem til, at forpligtelsen til at betale royalty for nettoomsætning
på glasperler designet af andre end lac ikke er et konkurrencebegrænsende vilkår, gøres
det gældende, at forpligtelsen er et urimeligt aftalevilkår, jf. aftalelovens § 36, således som
samarbejdet har udviklet sig.
       det bestrides ikke, at forpligtelsen muligvis har været rimelig i aftalens første 5 år,
f.eks. for at sikre lac en mindstebetaling for den overførte knowhow. ugyldigheden skal
derfor alene have virkning for fremtiden.
       der er ikke længere rimelig balance mellem parternes forpligtelser. betalingen på om-
kring 5,9 mio. usd, som pandora production til dato har foretaget, overstiger allerede klart
værdien af lac´s design og undervisning, der i øvrigt er begrænset, idet helt tilsvarende
perledesign udbydes af andre til lavere priser. den betaling, som lac fortsat vil have krav
på at modtage for pandora productions omsætning alene på lac´s design, udgør derfor
fremover en rimelig modydelse for den ydelse, lac skal levere.
       pandora productions succes skyldes ikke i nævneværdig grad designet af glasperlerne,
idet de ikke væsentligt adskiller sig fra andre konkurrerende glasperler. succesen skyldes
derimod den produktions-, markedsførings- og distributionsindsats, der er foretaget af po-
pulair a/s, og at glasperlerne sælges under varemærket pandora i forbindelse med
pandora armbåndet.
       herudover tjener opsigelsesvarslet på 25 år alene det usaglige konkurrencemæssige
hensyn at afskære pandora production fra at erhverve design fra lac´s konkurrenter. så-
fremt vilkåret om betaling for andres design tilsidesættes som urimeligt, vil det kunne opsi-
ges med 5 års varsel fra aftalens indgåelse.
til støtte for den subsidiære påstand 2 har pandora production og wipec gjort gældende, at
pandora production ikke hæfter for handlinger foretaget af pandora jewelry llc.
                                                 - 24 -
       royaltyforpligtelsen ifølge pkt. 3.1. afhænger efter sin ordlyd af ”pandora [productions]
samlede nettoomsætning af glasperler”. omsætning af glasperler, der er produceret og designet
af pandora jewelry llc, udløser derfor ikke royalty til lac.
       royaltyaftalen omtaler ikke pandora varemærket. det følger derfor ikke af aftalens
ordlyd, at pandora production skal betale royalty for salg af glasperler under varemærket
pandora, uanset om perlerne er designet af lac. pandora production er ikke ejer af
pandora varemærket, der hele tiden har været ejet af populair a/s (nu pandora jewelry
a/s).
       pandora production har oplyst, at man også i fremtiden vil forhandle og sælge glasper-
ler designet af lac, hvorfor det ikke vil være i strid med aftalens formål at give medhold i
påstand 2.
       pandora production hæfter alene for selskabets egne forpligtelser. pandora production
er hverken moder- eller datterselskab til pandora jewelry llc. hverken på tidspunktet for
royaltyaftalens indgåelse eller efter ejerskiftet af pandora production ejede pandora produc-
tion aktier i pandora jewelry llc, og pandora production har derfor på intet tidspunkt haft
bestemmende indflydelse i det amerikanske selskab.
til støtte for påstand 3 har wipec gjort gældende, at wipec ikke i medfør af royaltyaftalen
skal indestå for betaling af royalty til lac. wipec-klausulen blev indført dels for at sikre, at
lac modtog royalty betaling, såfremt pandora production ikke var i stand til at betale, dels
at royaltyforpligtelsen ikke kunne undgås ved, at wipec eller et koncernforbundet selskab
overtog produktionen af de købte design. koncernbegrebet kræver, at wipec har bestem-
mende indflydelse på det pågældende selskab. wipec havde hverken på aftaletidspunktet
eller på nuværende tidspunkt bestemmende indflydelse på pandora jewelry llc, hvorfor
wipec ikke hæfter for pandora jewelry llc.
       wipec klausulen finder ifølge sin ordlyd desuden kun anvendelse, så længe wipec er
ejer af pandora production, og wipec har som mindretalsaktionær med indirekte ejerskab
til kun 21,5 % af stemmerne i pandora production i dag ikke mulighed for at træffe beslut-
ning om, hvad pandora production beskæftiger sig med, hvorfor wipec heller ikke kan væ-
re ansvarlig for pandora productions adfærd.
                                                 - 25 -
lac´s selvstændige påstand vedrørende wipec´s pligter i henhold til wipec-klausulen
vedrører samme juridiske problemstilling. i forhold til denne påstand har wipec særligt
gjort gældende, at wipec ikke er ansvarlig ifølge wipec klausulen, idet wipec ikke længe-
re er ejer af pandora production, hvorfor klausulen ikke længere finder anvendelse. det føl-
ger heller ikke af royaltyaftalen, at wipec skal hæfte for selskaber, som wipec ikke har en
kontrollerende ejerandel i, idet sådanne selskaber ikke er koncernforbundne med wipec.
overfor lac´s subsidiære og alternative påstande har pandora production og wipec gjort
gældende, at aftalen ikke bør ændres, således at aftalen giver mulighed for, at lac kan kræ-
ve at modtage et engangsbeløb i royaltybetaling som alternativ til en løbende betaling eller
en minimumsbetaling.
       lac kan ikke kræve, hvad der svarer til positiv opfyldelsesinteresse i et tilfælde, hvor
et aftalevilkår er ugyldigt. lac har i 5 år modtaget royalty for den leverede ydelse. såfremt
forpligtelsen til at betale royalty for andres design udgår af aftalen, er aftalen rimelig for
begge parter, således som samarbejdet har udviklet sig.
       pandora productions succes skyldtes ikke lac, men at populair a/s i år 2000 udvikle-
de og introducerede det særlige pandora-armbånd, og salget af glasperler udgjorde i 2008
kun 6 % af omsætningen. udseendet af glasperlerne designet af lac adskiller sig i øvrigt ik-
ke nævneværdigt fra konkurrenternes.
       pandora production overvejer ikke at udfase den nuværende produktion af perler de-
signet af lac. tværtimod har pandora production løbende udvidet produktionen i thai-
land. lac vil fortsat have krav på royalty for design leveret af lac, hvis pandora produc-
tion og wipec gives medhold i den principale påstand.
       såfremt lac antages at lide et tab, kan dette tab højst udgøre tabt royalty i forbindelse
med pandora productions nettoomsætning på glasperler, der ikke er designet af lac. lac´s
tab, kan derfor højst bestå i, hvad der svarer til værdien af aftalevilkåret om, at pandora pro-
duction skal betale for perler, der ikke er designet af lac.
       den fremtidige royaltyindtægt for lac er desuden usikker, idet det er vanskeligt at
forudsige, om salget af glasperler, der er et udpræget modeprodukt, udvikler sig som hidtil,
og lac´s tabsopgørelse må i det hele anses for udokumenteret.
                                                - 26 -
lac har gjort gældende, at parternes aftale havde til formål at sætte pandora i stand til hur-
tigt at lancere glasperler i sit sortiment med henblik på at kunne fremstå med et konkurren-
cedygtigt koncept. lac kunne have valgt selv at udnytte værdien af konceptet, men pando-
ra havde distributionsnettet. hertil kommer at parterne havde haft en forudgående tvist ved
mønsterværnet, hvorfor lac indgik aftalen for at undgå en lignende tvist. det særlige ved
glas var introduktionen af farver i armbåndet, der - i modsætning til det tidligere charms-
koncept i guld og sølv - kan tilpasses den skiftende mode. det fremgår af pandoras salgsbro-
chure, at glasperler i dag har en fremtrædende plads i pandoras koncept. pandora lærte som
følge af aftalen at lave glasperler, og lac har på intet tidspunkt modtaget klager over sit ar-
bejde. pandora fik med aftalen, hvad de bad om.
       efter et intenst forhandlingsforløb, hvor både kenneth ramstrup fra populair a/s og
rené sindlev fra pandora jewelry llc deltog, blev parterne enige om, at lac for sin bistand
skulle modtage royalty pr. solgt perle i stedet for et éngangsvederlag. dette blev valgt for at
reflektere, at pandora fik leveret et færdigt glaskuglekoncept og for at beskytte mod omgåel-
se. det er derfor ikke urimeligt, at pandora skal betale royalty på grundlag af ethvert salg af
glasperler – også selvom de måtte være designet af andre end lac.
       det var ved aftalen forudsat, at der skulle betales royalty af ethvert salg af glasperler
under varemærket pandora, og at pandora-koncernen således ikke kunne omgå royalty-
bestemmelsen i aftalens pkt. 3.1. ved at flytte produktionen til en tredjepart eller et andet
koncernselskab. det var per enevoldsen, der anviste, at pandora production skulle stå som
aftalepart. aftalen må derfor fortolkes således, at det er uden betydning, i hvilket selskab
produktionen af glasperler, der sælges under varemærket pandora, lægges, idet det er om-
sætningen af glasperler i pandora, der er afgørende for royaltyberegningen.
       aftalen begrænser ikke pandora adgang til selv at fastsætte sine priser, jf. teknologi-
overførselsforordningens artikel 4.
       hertil kommer at knowhow beskrives som en hemmelig, væsentlig, individualiseret
ydelse. eftersom den af lac leverede ydelse kunne opnås ved deltagelse på et simpelt af-
tenkursus, kan ydelsen ikke anses for hemmelig, hvorfor teknologioverførselsforordningen
ikke finder anvendelse.
       såfremt retten finder, at teknologioverførselsforordningen finder anvendelse, gøres
det gældende, at aftalen efter objektive betingelser er lovlig.
                                                 - 27 -
       der er ikke tvivl om, at aftalen er horisontal, men den har et vertikalt formål, idet kon-
kurrenten leverer en ydelse, hvilket ikke er normalt for horisontale aftaler.
       det bestrides, at royaltybestemmelsen udgør en hardcorebegrænsning. mærkbarhed
skal derfor kunne bevises, og et sådant bevis er ikke ført. aftalen indebærer imidlertid ikke
en mærkbar begrænsning af konkurrencen. aftalen har ikke til formål at begrænse konkur-
rencen og har heller ikke haft denne virkning. tværtimod er aftalen konkurrencefremmende,
da den har sat pandora i stand til hurtigt at etablere sig med et alsidigt og konkurrencedyg-
tigt sortiment af glasperler.
       aftalen er endvidere ikke omfattet af teknologioverførselsforordningen, da aftalens
hovedformål er overdragelse af rettigheder til design og ikke overførsel af teknologi. selv
hvis teknologioverførselsforordningen fandt anvendelse, er pkt. 81 i kommissionens ret-
ningslinjer irrelevant, da royaltybestemmelsen vedrører ophavsretligt beskyttet design og
ikke teknologi. overførsel af ophavsrettigheder er defineret i artikel 1 b) og relaterer sig til
software. teknologioverførselsforordningen finder derfor ikke anvendelse.
       derudover er royaltybestemmelsen objektivt nødvendig for at hindre omgåelse af afta-
len.
       det må desuden tillægges vægt, at en royalty på 3 kr. udgør en bagatel set i forhold til
en udsalgspris på 195 kr. for sølvperler og 1.175 kr. for guldperler.
       såfremt royaltybestemmelsen anses for konkurrencebegrænsende i medfør af konkur-
rencelovens § 6, er den ikke omfattet af forbuddet, idet den er omfattet af undtagelsen i kon-
kurrencelovens § 8. royaltybestemmelsen medfører øget konkurrence på markedet til gode
for forbrugerne. måtte aftalen blive anset for at være i strid med lovgivningen, gøres det
subsidiært gældende, at bestemmelsen skal ændres og ikke blot erklæres ugyldig, jf. ufr
1995.277/2 h og ufr 2000.656 h.
       skulle pandora få medhold i påstand 2, ville det åbne mulighed for en fuldstændig ud-
vanding af lac´s royaltykrav.
       der er faktiske omstændigheder, der medfører, at principperne for identifikation mel-
lem selskaber kan anvendes. pandora koncernen har ifht. lac handlet som en samlet enhed,
og al dialog er foregået med populair a/s og rené sindlev fra pandora jewelry llc. den
eneste grund til, at pandora production blev indsat som aftalepart, var, at det var her, pro-
duktionen skulle foregå. per enevoldsen er i dag medlem af bestyrelsen i pandora og med-
                                                - 28 -
ejer. pandora og pandora jewelry llc har nøjagtig samme ejerstruktur. pandora-koncernen
fungerer i praksis som en samlet enhed. ved fortolkning af aftalen skal der lægges vægt på
den grad af identifikation, som der har været i koncernen. det fremgår af aftalens pkt. 3.2., at
royalty skal beregnes af det fakturerede salg til distributører, og koncerninterne forhold skal
således ikke tillægges betydning. pkt. 3.1. skal derfor fortolkes således, at pandora skal betale
royalty af ethvert salg af glasperler under varemærket pandora, uanset om glasperlerne
er produceret og solgt af pandora production, et koncernforbundet selskab eller en tredje-
part, som pandora måtte have givet adgang til at producere eller sælge glasperler under va-
remærket pandora.
       det bestrides, at bestemmelsen i aftalens pkt. 3.1. skulle være urimelig, eller at den se-
nere udvikling skulle gøre det urimeligt at opretholde bestemmelsen i hele aftalens løbetid.
de af lac leverede designs har haft betydelig værdi for pandora. ved en aftale, der som
denne er indgået mellem erhvervsdrivende og for begge parters vedkommende har haft et
risikoelement i sig, finder aftalelovens § 36 ikke anvendelse. pandora har fået, hvad de har
betalt for. der skal i henhold til praksis udvises særlig tilbageholdenhed med at ændre på af-
talevilkår i rene erhvervsforhold, hvor aftalen bl.a. bygger på økonomiske og risikomæssige
overvejelser m.v., jf. ufr 2002.1224 h.
       såfremt retten finder, at lac´s tekniske assistance ifølge aftalens pkt. 2 gør aftalen
konkurrencestridig, gøres det gældende, at det alene er dette punkt, der skal udgå af aftalen
som ugyldigt, uden at der i øvrigt ændres på aftalens pkt. 3.
       skulle pandora få medhold i påstand 1 eller 2, vil det medføre et så urimeligt resultat
for lac, at aftalen skal reguleres, således at lac sikres et rimeligt vederlag i form af et en-
gangsbeløb og/eller en mindste-royalty-betaling.
       hvis royaltybestemmelsen helt tilsidesættes som ugyldig, er lac berettiget til at kræ-
ve godtgørelse for tab. ved beregningen af lac´s tab må det lægges til grund, at pandora
ved en loyal markedsføringsindsats ville kunne forøge salget af glasperler op til 5 mio. glas-
perler, hvorfor tabet baseret på en flatrate-udvikling passende kan fastsættes til 385.435.477
kr. i henhold til revisorerklæring af 24. marts 2009, jf. ufr 2000.401 h og ufr 1996.1298 h.
       subsidiært skal tabet opgøres efter salget i de første to kvartaler af 2009. alternativt
skal tabet beregnes ud fra den årlige produktionskapacitet på minimum 7.162.492 glasperler.
                                                - 29 -
       i forhold til wipec gøres det selvstændigt gældende, at wipec klausulen giver sik-
kerhed både for betaling og mod omgåelse. wipec ejer i dag indirekte 21,5 % af aktierne i
pandora-koncernen. indeståelsen i parternes aftale er ikke betinget af, at wipec fortsat kon-
trollerer pandora production. per enevoldsen udgør som bestyrelsesmedlem i en række sel-
skaber i pandora-koncernen fortsat en væsentlig del af pandora-koncernen, og der er ikke i
aftalen krav om, at han skal have kontrollerende indflydelse på koncernen. indeståelsen er
alene betinget af ejerskab, og dette ejerskab består fortsat, om en i mindre grad end på aftale-
tidspunktet, hvorfor wipec klausulen fortsat skal anses for gældende.
sø- og handelsrettens afgørelse
således som sagen er oplyst, må det lægges til grund som ubestridt, at den mellem parterne
primo 2005 indgåede aftale er en aftale mellem konkurrenter, og at den kan påvirke såvel
handlen på det danske marked som handlen mellem medlemsstaterne i eu. dens forenelig-
hed med konkurrenceretten skal derfor bedømmes såvel efter konkurrenceloven som efter
traktaten om den europæiske unions funktionsmåde.
       ved den mellem parterne indgåede aftale blev det i aftalens punkt 2 bestemt, at lac
på forskellig måde skulle bistå pandora production med ydelser, hvorved der blev overført
knowhow. den overførte knowhow, var imidlertid almindelig tilgængelig viden, og efter
bevisførelsen må det lægges til grund, at produktionen af glasperler af pandora production
kunne være startet ved hjælp af almindelig tilgængelig teknologi.
       for så vidt angår aftalens punkt 1 finder retten ikke, at der herved overføres teknologi,
således som en teknologioverførselsaftale er defineret i artikel 1, stk.1, litra b), i teknologi-
overførselsforordningen. aftalen falder derfor i sin helhed uden for den anførte gruppefrita-
gelsesordning.
       da der ved aftalen sker en løbende overførsel mellem to konkurrerende virksomheder
af retten til at udnytte en ophavsret, finder retten imidlertid, at de principper, som er inde-
holdt i teknologioverførselsforordningen, kan finde anvendelse ved bedømmelsen af, om
det i aftalens pkt. 3.1 indeholdte vilkår om, at pandora production til lac skal betale royalty
af pandora production´s samlede nettoomsætning af glasperler, uanset om glasperlerne er
designet af lac eller andre, er ugyldigt.
                                                      - 30 -
       af artikel 4, stk.1, litra a) og litra d), fremgår, at gruppefritagelsen ikke finder anven-
delse på aftaler, som begrænser en parts adgang til at fastsætte egne priser ved salg af pro-
dukter til tredjemand, eller som begrænser licenstagerens muligheder for at udnytte egen
teknologi. sådanne begrænsninger, der normalt betegnes som ”hardcore” begrænsninger,
må antages også at dække aftalevilkår som den i parternes aftale pkt. 3.1 indeholdte klausul,
som indebærer, at lac skal have royalty på grundlag af den anden parts salg, uanset om
den ydelse, der som udgangspunkt udløser krav på royalty, benyttes eller ej. en sådan klau-
sul bringer også en aftale uden for gruppefritagelsesordningen i bagatelmeddelelsen.
       når det som her kan lægges til grund, at et vilkår mellem to konkurrerende virksom-
heder er et såkaldt hardcore vilkår, må det – uanset parternes forklaring om baggrunden for
og formålet med vilkåret - som udgangspunkt antages, at vilkåret har til formål at begrænse
konkurrencen. dette gælder, uanset om det kan påvises, at vilkåret rent faktisk har ført til en
påvirkning af konkurrencen. vilkåret er derfor såvel efter konkurrencelovens § 6, stk. 5, jf.
stk. 1, og artikel 101, stk. 2, i traktaten om den europæiske unions funktionsmåde ugyldigt
og uden retsvirkning. dette gælder dog ikke, såfremt lac kan godtgøre, at vilkåret var nød-
vendigt for at fremme konkurrencen, f.eks. fordi det uden vilkåret ville være umuligt eller
dog meget vanskeligt at beregne eller kontrollere, hvor meget der skulle betales i royalty for
de løbende ydelser, lac skal levere til pandora production. afregningen af royalty til lac
finder sted på grundlag af opgørelser over det producerede antal glasperler i de enkelte kol-
lektioner. opgørelserne har ikke givet anledning til tvist, og retten finder derfor ikke, at der
foreligger en sådan situation. retten giver derfor pandora production medhold i den princi-
pale påstand.
       efter de afgivne forklaringer må det lægges til grund, at formålet med parternes aftale
var meget hurtigt at sætte pandora production i stand til at producere glasperler i høj design
kvalitet, som kunne anvendes på pandora armbånd, for at imødegå konkurrencen fra char-
lot design. derimod findes bestemmelsen i pkt. 3.1. ikke nødvendig for at styrke konkurren-
cen.
       det må lægges til grund, at det for lise aagaard som ejer af og direktør for lac var en
afgørende forudsætning for at indgå aftalen om at designe glasperler til sit firmas største
konkurrent, at hun fuldt ud fik andel i den succes, hun var overbevist om, at aftalen ville til-
føre pandora-varemærket og dermed pandora-koncernen. i betragtning af hendes forklaring
                                                  - 31 -
om den valgte royaltysats findes der ikke på dette grundlag anledning til at ændre aftalen,
idet der i aftalen som følge af den høje royaltysats er taget hensyn til lac´s forudsætninger.
på den baggrund er der ikke grundlag for at tildele lac et engangsvederlag som følge af
den delvise tilsidesættelse af royaltybestemmelsen.
       til påstandene fra lac om, at den mellem parterne indgåede aftale af retten må æn-
dres i medfør af aftalelovens § 36, såfremt det omtvistede aftalevilkår om betaling af royalty
må anses for ugyldigt, bemærkes, at aftalen er indgået mellem to veletablerede, professionel-
le virksomheder i samme branche. efter en helhedsbedømmelse findes aftalen i sin helhed,
når sidste led af aftalens pkt. 3.1. bortfalder, ikke at få et indhold, som bør føre til, at den i
øvrigt skal ændres i medfør af aftalelovens § 36. lac, som udfærdigede aftalen, og som var
bistået af advokat, findes ikke at have krav på, at aftalen ændres for at kompensere for bort-
faldet af et ulovligt vilkår. der findes heller ikke grundlag for at antage, at det er påkrævet at
ændre aftalen for at sikre, at lac modtager royalty for glasperler produceret på grundlag af
kollektioner leveret af lac. pandora production frifindes derfor for lac´s subsidiære og al-
ternative påstande.
       for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt wipec, også efter at det ikke længere er
moderselskab for pandora production, skal være bundet af indeståelsen for opfyldelsen af
betalingsforpligtelsen i henhold til parternes aftale, må retten i overensstemmelse med den af
per enevoldsen afgivne forklaring lægge til grund, at det for ham, som også da var eneejer af
anparterne i wipec, var afgørende for wipec´s indeståelse, at han reelt havde bestemmen-
de indflydelse på aktiviteterne i pandora production. retten finder, at denne forståelse af af-
talen klart understøttes af ordlyden af aftalens sidste punktum. da wipec ikke længere har
bestemmende indflydelse på pandora production, frifindes wipec derfor for påstanden om
at være forpligtet til at indestå for pandora production´s betalingsforpligtelser i forhold til
lac.
       efter sagens udfald tillægges pandora production og wipec sagsomkostninger som
fastsat nedenfor.
                                            thi kendes for ret:
                                                 - 32 -
lise aagaard copenhagen a/s skal anerkende, at forpligtelsen i pkt. 3.1. i royaltyaftalen mel-
lem lise aagaard copenhagen a/s og pandora production co. ltd. til at betale royalty for
nettoomsætning på glasperler designet af andre end lise aagaard copenhagen a/s ikke kan
gøres gældende.
pandora production co. ltd. og wipec holding aps frifindes for de af lise aagaard co-
penhagen a/s nedlagte påstande.
lise aagaard copenhagen a/s skal inden 14 dage i sagsomkostninger til pandora produc-
tion co. ltd. betale 300.000 kr. og til wipec holding aps betale 100.000 kr. samt godtgørelse
af retsafgift med 24.300 kr. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
aksel gybel                           henrik rothe                     christian hvidt
                                      (retsformand)
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den 7. maj 2010