text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 18. december 2018
sag 171/2017
(2. afdeling)
coop danmark a/s
(advokat frank bøggild)
mod
k.h. würtz ved kasper heie würtz
(advokat johan løje)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 26. juni 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, henrik waaben,
michael rekling, jens kruse mikkelsen og lars apostoli.
påstande
appellanten, coop danmark a/s, har påstået frifindelse, subsidiært stadfæstelse.
coop har endvidere nedlagt påstand om, at indstævnte, k.h. würtz ved kasper heie würtz,
skal betale 246.545 kr. med procesrente fra den 7. juli 2017.
k.h. würtz ved kasper heie würtz har nedlagt følgende principale påstande:
1.     coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
       ramik på emballage til edamame bønner, som vist på bilag 1.1.
2.     coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
       ramik på emballage til tortilla chips, som vist på bilag 1.2.
                                          - 2 -
3.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’
    keramik på emballage til chicken red curry, som vist på bilag 1.3.
4.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til chicken red curry, som vist på bilag 1.4.
5.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til chips, root vegetables, som vist på bilag 1.5.
6.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ kera-
    mik på emballage til fiskegratin, som vist på bilag 1.6.
7.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ kera-
    mik på emballage til stegetorsk, som vist på bilag 1.7.
8.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til flåede tomater, som vist på bilag 1.8.
9.  coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til flåede tomater, som vist på bilag 1.9.
10. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ kera-
    mik på emballage til partypølser, som vist på bilag 1.10.
11. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til hotdogpølser, som vist på bilag 1.11.
12. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ kera-
    mik på emballage til laksefilet, som vist på bilag 1.12.
13. coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at
    gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ keramik i en tilbudsavis, som vist på
    bilag 1.13.
                                           - 3 -
14. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til røget filet, som vist på bilag 1.14.
15. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til grissini, som vist på bilag 49.
16. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til grissini, som vist på bilag 50.
17. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til grissini, som vist på bilag 51.
18. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ ke-
    ramik på emballage til boeuf bourguignon, som vist på bilag 112.
19. coop danmark a/s forbydes at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’
    keramik på emballage til svinekæber, som vist på bilag 113.
20. coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at
    gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ keramik i en tilbudsavis, som vist på
    bilag 58.
21. coop danmark a/s tilpligtes at anerkende, at coop danmark a/s var uberetti-
    get til at gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ keramik i en tilbudsavis,
    som vist på bilag 75.
22. coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at
    gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ keramik på forsiden af en til-
    budsavis, som vist på bilag 56.
23. coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at
    gengive k.h. würtz ved kasper heie würtz’ keramik på forsiden af en tilbudsavis,
    som vist på bilag 81.
                                              - 4 -
24.   coop danmark a/s skal til k.h. würtz ved kasper heie würtz betale 1.500.000
      kr. med tillæg af procesrente af 500.000 kr. fra sagens anlæg og af 1.000.000 kr.
      fra den 5. december 2016.
25.   coop danmark a/s skal offentliggøre endelig dom i denne sag på coop dan-
      mark a/s’ hjemmeside www.coop.dk i form af oplysninger om dommens date-
      ring og parternes navne samt gengivelse af dommens præmisser og konklusion.
k.h. würtz ved kasper heie würtz har subsidiært nedlagt påstand om stadfæstelse og har
påstået frifindelse for coop danmark a/s’ betalingspåstand.
coops betalingspåstand angår det beløb, coop har betalt til opfyldelse af sø- og handelsret-
tens dom.
supplerende sagsfremstilling
kasper würtz’ påstand 1-23 for højesteret angår en række bilag, der viser coops brug af
würtz’ keramiske service på emballage for fødevarer og i tilbudsaviser. som bilag til højeste-
rets dom er optrykt en oversigt, hvori disse bilag er gengivet.
for højesteret er der fremlagt bl.a. en række yderligere eksempler på markedsføring fra coop,
hvori würtz’ keramik indgår. det drejer sig om fotos af emballage for ”irmas boeuf bour-
guignon”, ”irmas svinekæber” samt tre udgaver af ”coop grissini”. würtz’ påstand 15-19
angår disse emballager, som ikke var omfattet af sagen for sø- og handelsretten.
kasper würtz har endvidere fremlagt et skærmprint fra coops hjemmeside dateret den 27.
november 2017, hvoraf det fremgår, at emballagen for ”coop grissini”, som er omfattet af
påstand 16, på dette tidspunkt fortsat blev markedsført af coop.
endvidere er fremlagt en række sider i tilbudsaviser udgivet af coop navnlig i perioden 2012-
2013, hvori fødevarer ligeledes er anrettet på keramisk service fra würtz. der er om nogle af
disse tilbudsaviser nedlagt selvstændige påstande (påstand 20-23).
hvad særligt angår påstand 22 og 23 bemærkes, at bilag 56 angår en tilbudsavis fra irma for
perioden 16.-22. september 2012, hvori en hummerhalesuppe er præsenteret i en skål fra
                                               - 5 -
würtz, mens bilag 81 angår en tilbudsavis fra irma for perioden den 15.-21. september 2013,
hvori en lammekølle er præsenteret på en tallerken fra würtz. som anført af sø- og handels-
retten, sendte coops juridiske direktør, per sjøqvist, den 28. januar 2014 en oversigt til würtz
over coops brug af würtz’ keramik i bl.a. tilbudsaviser. af oversigten fremgår bl.a., at coop
havde benyttet würtz’ keramik i en tilbudsavis fra irma for uge 38 i 2012 i forbindelse med
præsentation af en hummerhalesuppe og i en tilbudsavis fra irma for uge 38 i 2013 i forbin-
delse med præsentation af en lammekølle.
for højesteret er endvidere fremlagt eksempler på tilbudsaviser fra andre dagligvarekæder i
danmark samt 500 eksempler på brug af service mv. som rekvisitter (regi) i tilbudsaviser
dækkende perioden 1984-2009.
for så vidt angår de bilag, der er omfattet af påstand 1-14 for højesteret, blev der under sagen
for sø- og handelsretten foretaget syn og skøn ved designer pil bredahl. af hendes skønser-
klæring af 15. februar 2016 fremgår bl.a.:
      ”spørgsmål 1.-9. fra sandel, løje og partners
      spørgsmål 1. skønspersonen bedes indledende gennemgå og beskrive sagsøgers kera-
      mik service.
      svar til spørgsmål 1. würtz keramiske service er håndlavet keramik af høj kvalitet.
      denne kvalitet kendetegnes blandt andet ved at alle dele har et meget sikkert inder- ydre
      forhold. væggen i hvert objekt er præcist og uden slinger i sin kurve. der er en høj grad
      af præcision i alle kurver og spænd fra bund til kant på würtz skåle. tallerkenerne er
      yderst stabile i deres form og deres spænd over den vandrette flade, og har en næsten
      usynlig men tilstede værende konkavitet, som sikrer tallerkenernes funktionalitet. for-
      holdet mellem kant og dybde på tallerkenerne gør, at de fremstår særligt plane og i ni-
      veau med bordpladen, hvilket gør dem gode at præsenterer mad på idet hele retten er
      synlig og ikke skjult bag en høj kant. samtidig er forholdet mellem tallerkenens øverste
      og laveste punkt sådan, at tallerkenen kan holde og indeholde madretter med flydende
      ingredienser. der er en visuel lethed i würtz keramiske service, samtidig med en fysisk
      tyngde bag hvert objekt, som giver en sikkerhed ved håndtering. den spættede, plettet
      eller duo/monokrome overflade kendetegner würtz keramiske service, der ser ud til at
      være produceret på en måde så hvert objekt er unikt, idet der formodentligt er hånd-
      kastet eller sprøjtet et andet materiale i glasuren. det er skønspersonens opfattelse at al-
      le würtz’ keramiske service dele i denne serie har en grad af unikness, på samme måde
      som de 7 dele skønspersonen har lånt til gennemsyn har det.
      spørgsmål 2. skønspersonen bedes oplyse, hvorvidt sagsøgers keramik kan anses for
      eksklusivt og håndlavet keramik service.
                                         - 6 -
svar til spørgsmål 2. sagsøgers keramiske service anses, efter skønspersonens klare op-
fattelse, som eksklusivt håndlavet keramisk service.
spørgsmål 3. skønspersonen bedes oplyse, om sagsøgers keramik service fremstår som
et resultat af sagsøgers selvstændigt skabende åndsindsats præget af ophavsmandens in-
dividualitet.
svar til spørgsmål 3. sagsøgers keramiske service er, efter skønspersonens overbevis-
ning, et fysisk udtryk for en selvstændig skabende proces. det i sagen omtalte kerami-
ske service er, efter skønspersonens klare overbevisning, et resultat af ophavsmandens
individuelle og personlige fremstilling af generiske hverdagsobjekter som kopper, skåle
og tallerkner.
spørgsmål 4. såfremt spørgsmål 3 besvares bekræftende, bedes skønspersonen oplyse,
hvordan sagsøgers selvstændige indsats og individualitet kommer til udtryk i sagsøgers
keramik service.
svar til spørgsmål 4. skønspersonen vurderer, efter bedste evne, at den unikke kombi-
nation af stram, genkendelig formgivning i hvert objekt, den særegne og sjældent sete
glaserings metode og resultat, samt meget konsekvente farvebrug, i det omtalte service,
er et overbevisende udtryk for den selvstændige og individuelle indsats.
spørgsmål 5. skønspersonen bedes oplyse, om der er træk/formgivningsmæssige ele-
menter/karakteristika ved sagsøgers keramik service, som på tidspunktet for frembrin-
gelsen, var særegne for service fremstillet af keramik.
svar på spørgsmål 5. efter skønspersonens bedste evne vurderes det, at det ikke var al-
mindeligt eller alment brugt at lave den type intuitiv hånddekoreret, nærmest ”styret
spontan dekoration”, eller glasur, på keramisk service på tidspunktet for frembringelsen
af det omtalte service.
spørgsmål 6. skønspersonen bedes oplyse om der han/hende bekendt findes andre ke-
ramik produkter med samme eller lignende fremtoning som sagsøgers keramik service.
svar til spørgsmål 6. der findes, efter skønspersonens bedste overbevisning ikke andre
keramiske produkter med samme fremtoning som sagsøgers keramik service. der findes
keramik service af danske keramikere, eller fra danske virksomheder, som efter skøns-
personens opfattelse stræber, tilsigtet eller utilsigtet, efter en lignende fremtoning som
sagsøgers keramiske service. der gives herunder to eksempler.
…
spørgsmål 7. skønspersonen bedes efter en gennemgang i bilag 1 oplyse, om det gen-
givne keramik service fremstår som hidrørende fra sagsøger.
svar til spørgsmål 7. skønspersonens vurdering af bilag 1 er, at den gengivne keramik
tydeligt fremstår som keramik fra würtz.
spørgsmål 8. skønspersonen bedes efter en gennemgang i bilag 1 og 22 og 24-25 i
stævningen oplyse, om sagsøgers keramik service, efter skønspersonens opfattelse, ud-
gør et væsentligt element i de gengivne fotografier.
                                          - 7 -
svar til spørgsmål 8. det er skønspersonens opfattelse at sagsøgers keramik, i fotografi-
erne på emballagerne i bilag 1 og 22 og 24 og 25, i nogle tilfælde udgør et væsentligt
element i fotografierne – og i andre tilfælde et mindre væsentligt element.
emballager med fotografier hvor sagsøgers keramiske service udgør et, efter skønsper-
sonens vurdering, væsentligt element;
edamame kogte og pillede sojabønner- a. og b. chicken red curry – c. tex mex
chilli tortilla chips – f. hotdogpølser i lammetarm – j. soya sauce – l. chips root
vegatables – h. stegetorsk (foto til højre af sort tallerken) bilag 22 røget filet (foto til
højre, med smurt mad ) - fra bilag 24 perleløg små milde og sprøde løg – chips root ve-
gatables friterad i solrosolja – bilag 25, en super brugsen tilbudsavis, på et sort/hvid
print, ses en würtz skål med coleslaw. størrelsen på foto, set i forhold til resten af si-
dens indhold, og sammenholdt med den fremtoning en lignende skål har, på edamame
emballagen, som skønspersonen har en original udgave af, vurderes det, at würtz kera-
miske service på foto i bilag 25 også udgør et væsentligt element.
emballager med fotografier hvor sagsøgers keramiske service udgør et, efter skønsper-
sonens vurdering, mindre væsentligt element;
d. og k. tomater hele flåede – e. partypølser uden skind – bilag 22 røget filet (foto til
venstre filet på tallerken) –i. laksefilet (foto til højre med grå tallerken) – g. fiskegra-
tin (foto til højre grå tallerken)
spørgsmål 9. skønspersonen bedes efter en gennemgang af bilag 1 og 24-25 i stævnin-
gen oplyse, om sagsøgers keramik service, efter skønspersonens opfattelse, udgør et
væsentligt element i de gengivne fotografier.
svar på spørgsmål 9. efter skønspersonens opfattelse udgør sagsøgtes keramik service
et væsentligt element i det gengivne foto på bilag 25, tilbuds avis med foto af würtz
skål med coleslaw.
det er skønspersonens opfattelse at würtz keramik udgør et væsentligt element på de
gengivne fotos i bilag 1 og 24, med undtagelse af fotos på emballagerne til: tomater he-
le flåede – partypølser uden skind – laksefilet (foto til højre med grå tallerken) – fiske-
gratin (foto til højre grå tallerken) hvor det er skønspersonens opfattelse, at würtz ke-
ramiske service udgør et mindre væsentligt element.
spørgsmål a. til f. fra kromann reumert
spørgsmål a. skønsmanden bedes beskrive markedet for keramik skåle og tallerkener
og redegøre for, hvilke produkter, der efter skønsmandens opfattelse kan tænkes at have
været anvendt som inspirationskilder til würtz skåle og tallerkener?
svar til spørgsmål a.
gruppe 1. efter skønspersonens overbevisning er der i markedet for keramisk service en
fødekæde mht. fremtoning, design og innovation. dette viser sig ved at originale ideer
stil og udtryk i formgivning og fremtoning ofte først ses hos de selvstændige keramike-
re/pottemagere og uafhængige kunsthåndværkere/designere. disse viser deres værker på
udstillinger og på gallerier eller ved kunsthåndværk -biennaler og -markeder eller på
messer i talent og trendzoner som er områder hvor designere og kunsthåndværkere får
                                          - 8 -
gratis udstillingsplads. her er den kommercielle interesse og salget begrænset. til gen-
gæld har disse events oftest pressens og trendspotteres store bevågenhed. markedet for
manuelt fremstillet keramik skåle og tallerkener i danmark, er også kendetegnet ved be-
stillingsarbejde. her indgår en keramiker en aftale eller et fast samarbejde med enten en
restaurant, cafe, butik eller større privat kunde om at levere enten allerede designet ke-
ramisk service i et givent stk. antal, eller keramikeren udvikler, sammen med kunden,
netop det keramiske service som skal bruges i en specifik sammenhæng. ofte har disse,
små og eksklusive, keramiske værksteder også et salg direkte til slutbrugeren fra eget
værksted eller via få udvalgte butikker. den enkelte keramiker afholder alle udgifter til
produktion og har et direkte salg til kunden. i denne del af markedet skifter keramikerne
ikke ofte stil og fremtoning i deres arbejde, men arbejder derimod bevidst og igennem
en hel karriere, på at forfine deres personlige signatur fremtoning.
gruppe 2. designbrands og større kommercielle designproducenter kommer ofte ud
med en fortolkning af aktuelle trends og stilmæssige udtryk i deres masseproducerede
keramiske service, dette sker umiddelbart efter at en stil eller tendens er registreret som
havende positiv resonans hos forbrugerne, bloggerne og pressen. disse designs vises på
større kommercielle messer og forhandles via større kommercielle forretningskæder,
bolig og interiør butikker samt web portaler. her er det producenten/brandét der har alle
udgifter til produktion, salg og distribution. en eventuel ekstern designer/keramiker,
som kunne være fundet blandt de selvstændige designere/keramikere fra gruppe 1., af-
lønnes ofte med royalty for et originalt design. eventuelle in house designere aflønnes
via en fastansættelse. her sætter designproducenten selv sit dækningsbidrag. i denne
del af markedet skiftes der til tider stil hver 2. til 3. år, samt mindre stilskift som tilføjel-
se af nye populære materialer, farver og overflader kan forekomme i et spor inspireret af
modebranchen, og dermed oftere. disse virksomheder er afhængige af at følge, eller
være medskabende til, de tendenser og ønsker som forbrugerne efterspørger.
gruppe 3. større kæder, både lavpris og mere eksklusive butikskæder, som har mange
andre varegrupper end designprodukter, fortolker ofte både gruppe 1. og 2.´s udlægning
af stil og fremtoning i deres egen produktion af keramisk service, her ofte også fortolket
i porcelæn og fremstillet industrielt og maskinelt. ofte er det en indkøber, som i et
samarbejde med en fabrik eller med en større designvirksomhed, der fungerer som un-
derleverandør, der står for planlægningen af udformningen eller indkøbet af keramisk
service. større kæder kan også sælge originalt design i forbindelse med køb af rettighe-
derne til at producerer og sælge design og serier der er udgået af produktion fra andre
producenter.
vedrørende den del af spørgsmål a. der drejer sig om hvilke produkter der eventuelt
kan tænkes at have været anvendt som inspiration til würtz keramik skal det nævnes, at
inspiration er højest personlig og ofte præget af intuition og dermed svær at konkretisere
eller udlægge på vegne af andre. oftest inspireres en designer eller kunsthåndværker ik-
ke af noget i samme produktgruppe som designeren arbejder med, langt oftere inspireres
designeren/kunsthåndværkeren af evt. beslægtede felter som kunst, arkitektur, musik el-
ler litteratur. naturen eller teknologien. men i dette tilfælde giver det, efter skønsperso-
nen ikke mening at komme med mulige eksempler på dette.
der er ofte et naturligt spor af erfaringer igennem de historiske lag i et fag og i et hånd-
værk. det kunne tænkes at würtz, i sine eksperimenter med glasur, kan have været in-
spireret af keramikeren arne bangs arbejde fra 1940’erne.
…
                                          - 9 -
spørgsmål b. kender en almindelig oplyst dansk forbruger efter skønsmandens opfat-
telse würtz´ skåle og tallerkener?
svar til spørgsmål b. det er, efter skønspersonens opfattelse, usikkert om en almindelig
oplyst dansk forbruger kender würtz skåle og tallerkener. efter skønspersonens opfat-
telse vil en almindelig oplyst dansk forbruger ikke genkende würtz skåle og tallerkener
ved navn, ophavsmand og værksted.
en almindelig dansk oplyst forbruger, med interesse for gastronomi, kender efter skøns-
personens opfattelse würtz skåle og tallerkener, ligesom at en almindelig dansk forbru-
ger med interesse for keramik vil kende til würtz skåle og tallerkener, efter skønsperso-
nens opfattelse.
spørgsmål c. vil en almindelig oplyst dansk forbruger, der foretager en flygtig gen-
nemgang af en coop tilbudsavis eller dagligvareemballage, efter skønsmandens vurde-
ring genkende würtz´ skåle og tallerkener i bilag 1 + 22?
svar til spørgsmål c. efter skønspersonens opfattelse vil en almindelig oplyst dansk
forbruger, der måtte have kendskab til, eller som før har set würtz´s keramik, kunne
genkende würtz skåle og tallerkener i en tilbudsavis eller på emballager som bilag 1
+22. det er dog ikke så sandsynligt, at en almindelig oplyst dansk forbruger, uden inte-
resse for keramik eller gastronomi, vil genkende keramikken som keramik fra würtzs
værksted, i en tilbudsavis eller på en emballage som vist i bilag 1+22.
spørgsmål d. vurderer skønsmanden, at en dansk forbruger, der måtte kunne genkende
würtz´ skåle og tallerkener i bilag 1 + 22, vil lade sin beslutning om køb af et coop
produkt påvirke af, at produktet er vist i en skål eller tallerken fra würtz?
svar til spørgsmål d. om fotos vist i bilag 1+22, rent faktisk, påvirker en dansk forbru-
gers købsbeslutning, på baggrund af genkendelse af würtz skåle og tallerkener, kan
skønspersonen ikke vurdere, men det er skønspersonens opfattelse at det er hensigten,
positivt, at påvirke forbrugerens beslutning om at købe et produkt, via reklame og em-
ballage fotos. på baggrund af personlig og faglig erfaring, er det skønspersonens bedste
overbevisning, at man med et reklamefoto forsøger positivt at påvirke forbrugerens
ubevidste valg om at foretage et køb. denne påvirkning forsøges opnået via fotostil, regi
og styling. regi (i dette tilfælde skåle og tallerkener) vælges således at dette regi via sin
eksklusivitet, høje kvalitet, særlig stil eller referencer til andre positive sammenhænge,
måtte smitte positivt af på det produkt eller den service afsenderen måtte ønske at sælge
eller formidle.
spørgsmål e. skønsmanden bedes vurdere, om brugen af würtz´ skåle og tallerkener i
bilag 1+22 må antages at have påvirket würtz omsætning.
svar til spørgsmål e. på baggrund af det tilsendte og i sagen fremlagte materiale har
skønspersonen ingen forudsætning for at antage noget om würtz omsætning generelt,
og dermed heller ingen forudsætning for at kunne vurdere om omsætningen af samme er
ændret efter coop´s brug af würtz skåle og tallerkener i reklame (tilbudsaviser) og em-
ballage sammenhæng.
                                                - 10 -
      spørgsmål f. er der efter skønsmandens opfattelse fast praksis for, at en brug af skåle
      og tallerkener som vist i bilag 1 +22 udløser betaling til designeren/producenten? i givet
      fald bedes det oplyst, efter hvilke principper en sådan betaling fastsættes.
      svar til spørgsmål f. efter skønspersonens klare overbevisning er der ingen fast praksis
      eller tradition for at en designer eller producent modtager honorar, betaling eller anden
      form for godtgørelse ved brug af regi til fotooptagelser.
      der er i branchen, efter skønspersonens opfattelse, en ikke formuleret eller nedskrevet
      praksis, men dog en alment kendt praksis, for at det er i detailleddet, altså i butikkerne,
      at man ofte modtager en procentdel af salgsprisen på et givent produkt der lånes ud som
      regi til styling af fotos til magasiner, bøger og andet trykt og digitalt materiale. i disse
      tilfælde er betalingen for leje af produkterne ofte mellem 8 og 30 % af udsalgsprisen.
      …”
coop har for højesteret fremlagt en supplerende brancheudtalelse fra kreativitet & kommu-
nikation. i udtalelsen anføres:
      ”kreativitet & kommunikation er af advokat frank bøggild blevet bedt om at afgive en
      supplerende brancheudtalelse i tilknytning til udtalelsen af 1. februar 2017 (3. afsnit),
      hvor kreativitet & kommunikation udtalte følgende:
      ”hvor brugskunstgenstande ikke er velkendte hos den almindelige forbruger og ikke
      fungerer som blikfang men benyttes på en ikke fremtrædende måde som en naturlig el-
      ler integreret del af det miljø, markedsføringen gengiver – fx fordi genstandene indgår i
      en større mængde af genstande eller andre billedkomponenter, uden at de er fremtræ-
      dende i sig selv eller fordi genstandene er placeret som baggrund, kun er delvis synlige,
      eller tjener en praktisk funktion som fx et bord, en lampe, en tallerken eller en vase – er
      det sædvanligt, at brugen finder sted uden indhentelse af samtykke fra eller betaling til
      rettighedshaveren eller skaberen af genstandene.”
      om dette afsnit kan kreativitet & kommunikation erklære, at den beskrevne praksis ef-
      ter vores opfattelse er udtryk for en fast, langvarig og anerkendt sædvane, og at der der-
      for er tale om en kutyme, som os bekendt lægges til grund af de aktører, der er involve-
      ret i udarbejdelsen af reklamer, reklameaviser og produktemballager.
      når der i vores erklæring sondres mellem velkendte og ikke velkendte brugsgenstande,
      er dette ikke udtryk for en vurdering af, om der er tale om ophavsretligt beskyttede gen-
      stande men derimod de involverede annoncørers, reklamebureauers og fotogra-
      fers/stylisters rent praktiske bedømmelse af genstandenes genkendelighed hos forbru-
      gerne, når genstandene anvendes i den relevante sammenhæng.”
coop har endvidere fremlagt en brancheerklæring fra dansk annoncørforening af 27. juni
2018. i brancheerklæringen anføres bl.a.:
      ”dansk annoncørforening kan tiltræde indholdet af udtalelserne fra kreativitet og
      kommunikation og dermed bekræfte, at det efter vores opfattelse og erfaring er en an-
      erkendt praksis/kutyme blandt annoncørerne, reklamebureauerne, fotograferne og ret-
                                                - 11 -
       tighedshaverne, at brugskunstgenstande, der ikke er velkendte for forbrugerne og ikke
       konkret anvendes som blikfang, kan finde sted uden accept fra eller betaling til rettig-
       hedshavere af brugskunstgenstandene.
       som korrekt beskrevet af kreativitet og kommunikation forudsætter dette, at brugs-
       kunstgenstandene ikke anvendes på en dominerende måde men som en naturlig eller in-
       tegreret del af det miljø, som markedsføringen gengiver, og hvor genstandene præsente-
       rer et produkt, tjener et andet praktisk formål, er placeret som baggrund, og typisk kun
       er delvis synlige.
       dansk annoncørforening har ikke være involveret i og er ikke bekendt med, at der i
       danmark har været sager, der kan rejse tvivl om kutymens omfang, indhold og fasthed.
       det tilføjes, at der uge efter uge i adskillige årtier er blevet produceret et betydeligt antal
       annoncer, reklameaviser, emballager og anden markedsføring. de praktiske, administra-
       tive og juridiske konsekvenser ved at underkende den omtalte kutyme vil være særdeles
       vidtrækkende for de involverede aktører, som i så fald ville være nødsaget til i hvert en-
       kelt tilfælde at foretage en vurdering af, om en ikke velkendt regi-genstand er ophavs-
       retligt beskyttet, hvem rettighedshaverne er, forhandle vilkår for brugen, opnå godken-
       delse af det enkelte billede, samt afregne vederlag for brugen heraf, hvilket vil være en
       uforholdsmæssig byrdefuld opgave.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af per sjøqvist og otto bjørn christiansen.
per sjøqvist har forklaret bl.a., at han er senioradvokat i coop danmark a/s, hvor han har
været ansat siden den 1. maj 1992. coop a.m.b.a er moderselskab til coop danmark, der dri-
ver kvickly, superbrugsen, dagli’brugsen, lokalbrugsen, irma, fakta og en webshop,
coop.dk. coop har ca. 36-37 % af dagligvaremarkedet i danmark. coop a.m.b.a er også mo-
derselskab for reklamebureauet republica. han arbejder for hele organisationen og har ansvar
for erhvervsjuridiske sager, herunder sager om immaterialretlige spørgsmål. coop har brugt
regi på billeder siden begyndelsen af 1960’erne. i den tid han har været i coop, har man brugt
regi i reklamer. man kan ikke bare ”lægge en pølse på et bord”. man er nødt til at have noget
regi, så varen fremstår naturlig. han tror, at det en eller to gange har været aftalt med georg
jensen. georg jensen ville gerne have deres produkter i irmas magasin, og coop ville gerne
bruge produkterne på billederne. der var tale om et product placement arrangement. med
hensyn til det anførte i andet afsnit i brancheudtalelsen af 1. februar 2017 fra kreativitet &
kommunikation om stolen ægget, ph-lamper eller b&o tv har det netop været nogle
genstande på det niveau, der har været tale om. der har været tale om hyperkendte produkter.
                                              - 12 -
med hensyn til det anførte i tredje afsnit i brancheudtalelsen fra kreativitet & kommunika-
tion svarer det til virkeligheden. det er helt sådan, den daglige praksis er. man benytter gen-
standen, hvis den har den rigtige form, farve, funktion og størrelse. coop har aldrig indhentet
samtykke, aftalt eller betalt for brugen af sådanne genstande.
han var i et par år ansat i skandinavisk holding, der var moderselskab for forskellige indu-
strivirksomheder, bl.a. dagligvarevirksomheden dagrofa og forskellige møbelvirksomheder,
herunder fritz hansen. henrik brandt, der var direktør i fritz hansen, spurgte ham engang,
om man kunne modsætte sig brugen af ægget eller syveren, og det bekræftede han, at man
kunne. det er derfor sket, at fritz hansen har modsat sig brugen i overensstemmelse med det,
der er anført i andet afsnit i brancheudtalelsen fra kreativitet & kommunikation.
om brancheudtalelsen fra kreativitet & kommunikation forklarede han, at ”det, der er vel-
kendt, er noget, enhver ved”. det er noget, man har kendskab til, uden at man har specialvi-
den på det pågældende område.
coop har en billeddatabase. den har under sagen været omtalt som indeholdende ca. 900.000
billeder, men reelt indeholder den ca. 550.000 billeder. billeddatabasen er blevet opbygget
over en årrække. den indeholder ikke et register over, hvilke regigenstande der anvendes på
billederne, og over genstandenes ophav. hvis sagen ender med, at der har været tale om en
rettighedskrænkelse, vil en af konsekvenserne være, at coop mere eller mindre bliver nødt til
at kassere billeddatabasen. der findes ikke et register over ophavsretligt beskyttede værker.
hver gang man skal bruge en genstand, vil det skulle undersøges, om genstanden er beskyttet
på en sådan måde, at den ikke kan bruges uden tilladelse. hver gang skal der laves en ret-
tighedsclearing, og det er en umulig opgave. de folk, der arbejder med billeddatabasen, bedy-
rer, at der ikke er hyperkendte regigenstande i databasen.
de 50.000 kr., som coop allerede har betalt til kasper würtz, var et forsøg på konfliktløsning,
konfliktnedtrapning og på at komme videre. det var ikke afgørende for coop, om det var den
ene eller den anden tallerken, skål eller regigenstand, der blev brugt. det var underordnet.
regigenstanden skulle bare have den rigtige form, farve, funktion og størrelse. betalingen var
en pragmatisk løsning og ikke en erkendelse af, at der var et krav.
                                              - 13 -
han så ikke henvendelsen af 17. december 2012 fra würtz’ daværende advokat til coop
danmark. henvendelsen blev sendt via kvicklys marketingafdeling til reklamebureauet re-
publica. han blev først bekendt med sagen året efter, da coop modtog en ny henvendelse af
18. november 2013 fra würtz. han har ikke kendskab til, at coop skulle have modtaget andre
henvendelser svarende til henvendelsen af 17. december 2012, som han ikke er blevet gjort
bekendt med, men han kan ikke vide det. det er den eneste henvendelse, han er bekendt med,
som ikke er kommet til behandling hos ham.
der har ikke været retningslinjer eller strategier i coop omkring brug af regi i reklamer. der
var ikke behov for en strategi, fordi coop anså brugen af regi for fuldt ud lovlig. hver gang,
der er blevet rettet henvendelse til ham internt, har han selvfølgelig svaret, og det kan man
godt kalde en retningslinje.
det ugentlige oplag for f.eks. irmas tilbudsaviser er på nogle hundredetusinder eksemplarer.
for så vidt angår superbrugsens tilbudsaviser er oplaget nok på mere end 500.000, men min-
dre end 1,5 mio. eksemplarer. koncernen er i besiddelse af tallene.
listen over coop- og irmaprodukter, hvor würtz’ keramik har været anvendt som fotoregi på
produktemballagen, som også var vedhæftet mailen af 28. januar 2014, var ikke udtømmende,
for det fremgår ikke af det enkelte billede i billeddatabasen, om det er keramik fra würtz eller
porcelæn fra ikea, der har været anvendt. listen er blevet til ved, at man har spurgt fotogra-
ferne. han har efterfølgende talt med andre supermarkedskæder om deres brug af regigen-
stande, og de har oplyst over for ham, at de gør det samme som coop.
coop er medlem af dansk annoncørforening. han har aldrig rettet henvendelse til dansk an-
noncørforening.
coop trading har indgået forliget omtalt i jakob skovdals forklaring for sø- og handelsret-
ten. han har ikke selv været inde over sagen. han har ikke viden om, at der skulle været ind-
gået tilsvarende aftaler med andre fotografer.
otto bjørn christiansen har forklaret bl.a., at han i perioden fra 2004 og indtil udgangen af
2017 var direktør i dansk annoncørforening. han har siden 1985 beskæftiget sig med rekla-
mevirksomhed, både i reklamebureauer og erhvervsvirksomheder.
                                              - 14 -
dansk annoncørforening har en række forskellige medlemmer, bl.a. finansielle virksomhe-
der, virksomheder i detailhandelen og forsikringsselskaber. inden for detailhandlen er der tale
om bl.a. coop, herunder irma og superbrugsen, dansk supermarked, herunder netto, og ma-
gasin, matas og synoptik. annoncørforeningen er ikke en brancheforening, men en medlems-
forening. annoncørforeningens formål er at støtte og hjælpe annoncørerne bedst muligt. det
fremgår ikke af foreningens formål, at man skal tage hensyn til designerne, men det er vigtigt
for foreningen, at medlemmerne opfører sig ordentligt. han kan ikke huske, om foreningen
har holdt kurser og lavet specifikke retningslinjer om brug af regi. typisk er der anført noget
om rettighedsspørgsmål i den enkelte annoncørkontrakt mellem reklamebureauet og annoncø-
ren. det fremgår af annoncørforeningens standardkontrakt, at ansvaret for at cleare rettigheder
ligger hos reklamevirksomheden, og at annoncøren får ret til at bruge fotos med regi. han har
ikke hørt om lignende sager om brugen af regi i de år, han har beskæftiget sig med reklame-
virksomhed. han har ikke selv haft en sådan sag, og han kan ikke huske, at nogen har haft det.
det anførte i andet afsnit i brancheudtalelsen fra kreativitet & kommunikation opfatter han
på den måde, det er anført. han er desuden enig i det anførte i tredje afsnit i udtalelsen. det er
helt sædvanligt, at det foregår på den måde, når der bruges regi, og det, der står i udtalelsen,
svarer hundrede procent til virkeligheden. han opfatter det som en kutyme. man ved, at coca
cola er beskyttet, men om et glas tænker man jo ikke det samme.
der bliver brugt masser af ophavsretligt beskyttede værker i reklamer, f.eks. biler. der foregår
omfattende brug af genstande, der ikke er velkendte. når en fotograf skal tage et billede, er
der en regibeskrivelse. der skal f.eks. bruges et bord, en stol og et glas. en assistent bliver
sendt i byen og sørger for, at det bliver skaffet. derefter kommer der en fotograf og tager et
billede. der er ingen clearing af, om regigenstandene må benyttes. der bliver brugt regi hele
tiden, og der foregår ikke en omfattende clearing. man vurderer selv, om noget er velkendt.
f.eks. vil det være klart, at ægget nok ikke er så godt at bruge som regi. når man bruger regi,
kan det i øvrigt også indebære gratis reklame for designeren af regigenstanden. han fik først
kendskab til sagen, efter at han var stoppet i annoncørforeningen, og sø- og handelsrettens
dom blev ikke drøftet i foreningen, da den blev afsagt.
anbringender
coop danmark a/s har anført navnlig, at kasper würtz’ produkter ikke nyder ophavsretlig
beskyttelse, og at de ikke er gengivet på en illoyal eller fremtrædende måde i coops visning
                                                  - 15 -
af madvarer. det er alene mindre dele af hans produkter, som er vist på emballager og i til-
budsaviser og kun som uvæsentlig baggrund, hvilket ikke udgør ophavsretlig eksemplarfrem-
stilling.
endvidere er gengivelsen så begrænset, at den er berettiget i medfør af såvel en kutyme i dag-
ligvarebranchen, ophavsretslovens § 23, stk. 3, og princippet heri, samt et ulovreguleret de
minimis-princip. coop har herved nærmere henvist til, at würtz’ produkter ikke er velkendte
og heller ikke er genkendelige i coops produktpræsentation, ligesom brugen er uden økono-
misk værdi for coop og ikke skader kasper würtz’ kunstneriske anseelse eller har økonomisk
skadevirkning for ham.
kutymer på det ophavsretlige område er hverken usædvanlige eller retligt problematiske.
særligt en kutyme, der er snævert afgrænset til dagligvarebranchens brug af genstande, som
ikke er velkendte, og hvor genstandene ikke fungerer som blikfang, men alene benyttes til et
praktisk formål som en naturlig del af det miljø, der gengives, lever til fulde op til den tre-
trins-test, der er udtrykt i artikel 5, stk. 5, i infosoc-direktivet.
de to gennemførte forbrugeranalyser dokumenterer, at coops brug af würtz’ produkter ligger
inden for rammerne af den beskrevne kutyme, og at brugen af würtz’ produkter er så begræn-
set, at brugen har hjemmel i et de minimis-princip. de to forbrugeranalyser dokumenterer
også, at der ikke er tale om renommésnyltning i strid med markedsføringslovens § 3. grund-
betingelsen for at statuere snyltning på et renommé er, at det produkt, der i givet fald udnyt-
tes, er velkendt og genkendeligt for forbrugerne, hvilket ikke er tilfældet.
det er ikke coop, men professionelle reklamebureauer og fotografer, der har udvalgt og foto-
graferet den anvendte regi i tilbudsaviserne og på emballagen. fotograferne har henvendt sig
til würtz’ eneste autoriserede forhandler i danmark, h. skjalm p., og har indgået lejeaftale
om retten til at gøre brug af würtz’ produkter og betalt herfor. dermed har kasper würtz, der
i det mindste burde have kendt til udlejningen, samtykket i den skete brug. coop har ikke ved
aftale forpligtet sig til at undlade brug af würtz’ produkter i sin præsentation af madvarer.
selv hvis coops brug blev anset som retsstridig, er der intet grundlag for et betalingskrav, der
overstiger den betaling, kasper würtz modtog af coop allerede i 2012-2014. der foreligger
intet bevis for et økonomisk tab, en påvirkning af würtz’ afsætning eller en markedsforstyr-
                                              - 16 -
relse. de principper, takster og retningslinjer, som kasper würtz påberåber sig til støtte for sit
vederlagskrav, udtrykker ikke gældende markedsforhold og følges ikke i praksis eller hos
domstolene. der er heller ikke grundlag for et vederlagskrav, idet coop hverken har handlet
forsætligt eller uagtsomt. kasper würtz har endvidere ikke dokumenteret sine aftaler og ind-
tægter i de tilfælde, hvor han har meddelt samtykke til brugen af sine produkter i markedsfø-
ringssammenhæng. würtz’ regnskaber og indtægtsopgørelser for de seneste 5 år og leveran-
dør- og samarbejdsaftaler med h. skjalm p. er endvidere ikke fremlagt.
der er indtrådt forældelse for de forhold indtalt under ankesagen, som vedrører tiden forud for
den 7. december 2014, jf. forældelseslovens § 3, stk. 1. kasper würtz var allerede i 2012 op-
mærksom på coops brug af hans keramik i tilbudsaviser og burde dengang have fulgt med i
den brug, coop foretog i tilbudsaviser og tidligere havde foretaget i tilbudsaviser, der er of-
fentligt tilgængelige.
k.h. würtz ved kasper heie würtz har anført navnlig, at coops brug af würtz’ keramik ud-
gør en krænkelse af würtz’ rettigheder i medfør af ophavsretslovens § 2 og § 3, stk. 2, idet
coop har optrykt billeder af hele eller dele af würtz’ keramik på emballager og i diverse om-
delte reklameblade.
coops brug af würtz’ keramik udgør endvidere en krænkelse af markedsføringslovens § 3,
idet coop på utilbørlig måde har baseret sin markedsføring på og tilegnet sig den indsats, som
kasper würtz har investeret i udviklingen af sit produkt for derved at sikre sig en højere gen-
nemslagskraft i markedet. coop har skabt en reel risiko for udvanding af würtz’ produkt. den
snyltende effekt af coops handle- og fremgangsmåde er særdeles grov, idet coop siden de-
cember 2012 har været i ond tro om würtz’ rettigheder, idet kasper würtz direkte har forbudt
coop at lade sin keramik indgå i markedsføringen.
den fremlagte markedsundersøgelse kan ikke tillægges nogen vægt.
coop har bevisbyrden for, at coop har fået lov til at anvende würtz’ keramik i sin markedsfø-
ring. kasper würtz har på intet tidspunkt tilladt udleje af keramik til brug for kommerciel
markedsføring på den måde, som coop har brugt keramikken på. coop har heller ikke stilti-
ende fået lov til at anvende keramikken. det forhold, at en uafhængig fotograf lejer service
                                              - 17 -
hos en uafhængig forhandler, h. skjam p., kan i mangel af en konkret aftale herom, ikke føre
til, at coop må anvende de optagne fotografier på den måde og i det omfang, som det er sket.
coops brug af würtz’ keramik er ikke omfattet af en undtagelse i ophavsretsloven. hensynet
bag ophavsretslovens § 23, stk. 3, er at sikre adgangen til nyhedsinformation over for hensy-
net til ophavsretten. bestemmelsen finder ikke anvendelse i denne sag, der angår tilbudsaviser
og emballage.
et princip om ”de minimis non curat lex” er ikke anvendelig, idet coop minutiøst har udvalgt
et bestemt udtryk i den valgte keramik og gjort usædvanlig omfattende brug af de optagne
billeder på emballage og i markedsføringsmateriale, hvor würtz’ værker fremtræder som en
markant og væsentlig del af fotografierne. coops brug af würtz’ keramik skal ses i en helhed,
hvorfor også de situationer, hvor servicet kun gengives i mere begrænset omfang, skal anses
for en krænkelse. med kendskab til kasper würtz’ værker kan man uden problemer genkende
det anvendte regi som hidrørende fra ham. det bestrides, at der i ophavsretslovgivningen er
støtte for at antage, at værkers beskyttelsesområde skal afhænge af, hvor kendte værkerne er i
den almindelige offentlighed.
coop har ikke løftet bevisbyrden for, at der skulle bestå en kutyme. den kutyme, som coop
gør gældende skulle eksistere, omfatter handlinger, som er omfattet af ophavsmandens eneret.
der må derfor stilles meget stærke krav til dokumentation for en sådan kutymes eksistens.
hvis der eksisterer en kutyme, er coop ikke omfattet af denne, fordi kasper würtz ved sin
henvendelse af 17. december 2012 krævede, at coop standsede den krænkende adfærd, hvil-
ket coop lovede at gøre.
udgangspunktet for fastlæggelse af vederlag er, at coop skal betale det beløb, som kasper
würtz forlanger, jf. princippet i købelovens § 5. det må navnlig gælde i situationer, hvor
kasper würtz ikke selv udlåner sine værker til reklamebrug.
hverken de nedlagte anerkendelsespåstande eller erstatningspåstanden kan anses for forældet.
påstandene bygger på krænkelser, som kasper würtz ikke har været bekendt med, før han
foretog en særdeles omfattende og tidskrævende undersøgelse af gamle tilbudsaviser. kasper
würtz burde ikke med rimelighed have været bekendt med krænkelserne på det tidspunkt, de
fandt sted, hvorfor en forældelsesfrist i medfør af forældelseslovens § 3 først kan begynde at
                                               - 18 -
løbe fra det tidspunkt, hvor han blev bekendt med krænkelsen, jf. forældelseslovens § 3, stk.
2.
retsgrundlag
ophavsretsloven indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
      ”beskyttede værker
      § 1. den, som frembringer et litterært eller kunstnerisk værk, har ophavsret til værket,
      hvad enten dette fremtræder som en i skrift eller tale udtrykt skønlitterær eller faglitte-
      rær fremstilling, som musikværk eller sceneværk, som filmværk eller fotografisk værk,
      som værk af billedkunst, bygningskunst eller brugskunst, eller det er kommet til udtryk
      på anden måde.
      …
      beskyttelsens indhold
       § 2. ophavsretten medfører, med de i denne lov angivne indskrænkninger, eneret til at
      råde over værket ved at fremstille eksemplarer af det og ved at gøre det tilgængeligt for
      almenheden i oprindelig eller ændret skikkelse, i oversættelse, omarbejdelse i anden lit-
      teratur- eller kunstart eller i anden teknik.
      stk. 2. som eksemplarfremstilling anses enhver direkte eller indirekte, midlertidig eller
      permanent og hel eller delvis eksemplarfremstilling på en hvilken som helst måde og i
      en hvilken som helst form. som fremstilling af eksemplarer anses også det forhold, at
      værket overføres på indretninger, som kan gengive det.
      stk. 3. værket gøres tilgængeligt for almenheden, når
      1) eksemplarer af værket udbydes til salg, udlejning eller udlån eller på anden måde
      spredes til almenheden,
      2) eksemplarer af værket vises offentligt…
      …
      gengivelse af kunstværker m.v.
      § 23. offentliggjorte kunstværker og værker af beskrivende art, jf. § 1, stk. 2, må gengi-
      ves i kritiske eller videnskabelige fremstillinger i tilslutning til teksten, når det sker i
      overensstemmelse med god skik og i det omfang, som betinges af formålet. gengivel-
      sen må ikke ske i erhvervsøjemed.
      stk. 2. offentliggjorte kunstværker må gengives ved omtale af dagsbegivenheder i avi-
      ser og tidsskrifter, når det sker i overensstemmelse med god skik og i det omfang, som
      betinges af formålet. bestemmelsen i 1. pkt. finder ikke anvendelse på værker, der er
      frembragt med henblik på gengivelse i aviser eller tidsskrifter.
      stk. 3. udgivne kunstværker eller eksemplarer af kunstværker, der af ophavsmanden er
      overdraget til andre, må gengives i aviser, tidsskrifter, film og fjernsyn, når gengivelsen
      er af underordnet betydning i den pågældende sammenhæng.
      § 24. kunstværker, der indgår i en samling, eller som udstilles eller udbydes til salg, må
      gengives i kataloger over samlingen. sådanne kunstværker må endvidere gengives i
      meddelelser om udstilling eller salg, herunder i form af overføring til almenheden.
      stk. 2. kunstværker må afbildes, når de er varigt anbragt på eller ved en for almenheden
      tilgængelig plads eller vej. bestemmelsen i 1. pkt. finder ikke anvendelse, såfremt
      kunstværket er hovedmotivet og gengivelsen udnyttes erhvervsmæssigt.
                                              - 19 -
      stk. 3. bygninger må frit afbildes.”
forslaget til den gældende ophavsretslov blev fremsat den 18. januar 1995. af bemærknin-
gerne til lovforslaget fremgår bl.a. (folketingstidende 1994-95, tillæg a, lovforslag nr. l 119,
s. 1358-1359):
      ”til § 23
      …
      til stk. 3
      …
      forslaget til stk. 3 er baseret på ophavsretsudvalgets betænkning nr. 1197/1990. udval-
      get begrunder forslaget med, at det ikke blot ved optagelse af film og fjernsyn, men og-
      så ved optagelse af fx pressefotos til den trykte presse kan være vanskeligt at undgå, at
      beskyttede kunstværker kommer med på optagelserne. eksempelvis vil det være van-
      skeligt at undgå gengivelser af fx malerier og plakater i private hjem og kontorer som
      tilfældig baggrund for fotografier af en person i forbindelse med et interview. den fore-
      slåede udvidelse til aviser og tidsskrifter giver mulighed for, at kunstværkerne også i
      den trykte presse kan gengives uden samtykke fra ophavsmanden. forslaget giver ikke
      adgang til at foretage selvstændige gengivelser af kunstværker, men alene at tilvejebrin-
      ge en mulighed for mere tilfældige gengivelser i de trykte medier svarende til den hidtil
      gældende adgang til gengivelse i film og fjernsynsprogrammer.
      …
      til § 24
      …
      til stk. 3
      forslaget til stk. 3, hvorefter bygninger frit må afbildes, svarer til § 25, stk. 3, i den gæl-
      dende lov. udtrykket bygninger omfatter ikke alene huse mv., men også broer, skibe og
      lignende konstruktioner.
      danske reklamebureauers brancheforening har under høringen foreslået, at bestemmel-
      sen udvides til også at omfatte brugskunst, under henvisning til at det er en urimelig
      økonomisk belastning for reklamebranchen at identificere en eventuel ophavsmand til
      en brugsgenstand, som indgår i dagligdagen og derfor ofte benyttes i reklamer.
      kulturministeriet finder, at privatkopieringsreglen i lovforslagets § 12, og forslaget til §
      23, stk. 3, hvorefter kunstværker må gengives, når gengivelsen af værket er af under-
      ordnet betydning, repræsenterer en rimelig afbalancering af de modstående interesser,
      når det gælder udnyttelse af brugskunst. i overensstemmelse hermed foreslås der ikke i
      stk. 3 en udvidelse af bestemmelsens anvendelsesområde af den nævnte art.”
i europa-parlamentets og rådets direktiv 2001/29/ef af 22. maj 2001 om harmonisering af
visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (infosoc-
direktivet) hedder det i præamblen, betragtning 9, 11 og 21 samt artikel 2 og 5:
                                         - 20 -
”(9) udgangspunktet for en harmonisering af ophavsret og beslægtede rettigheder bør
være et højt beskyttelsesniveau, da sådanne rettigheder er af afgørende betydning for
den intellektuelle skabelsesproces. en sådan beskyttelse bidrager til at bevare og udvik-
le kreativiteten til gavn for ophavsmænd, kunstnere, producenter, forbrugere, kulturen,
industrien og almenheden generelt. intellektuel ejendomsret er derfor blevet anerkendt
som en integrerende del af ejendomsretten.
…
(11) en effektiv og rigoristisk beskyttelsesordning for ophavsret og beslægtede ret-
tigheder er et af de vigtigste redskaber til at sikre de nødvendige ressourcer til skabel-
sesprocessen og kulturproduktion i europa og navnlig garantere skabende og udøvende
kunstneres uafhængighed og værdighed.
…
(21) dette direktiv definerer de handlinger, der er omfattet af reproduktionsretten hvad
angår de forskellige rettighedshavere. definitionen bør være i overensstemmelse med
gældende fællesskabsret. det er nødvendigt med en bred definition af disse handlinger
for at sikre retssikkerhed i det indre marked.
…
                                         kapitel ii
                            rettigheder og undtagelser
                                           artikel 2
                                    retten til reproduktion
medlemsstaterne indfører en eneret til at tillade eller forbyde direkte eller indirekte,
midlertidig eller permanent reproduktion på en hvilken som helst måde og i en hvilken
som helst form, helt eller delvis:
a) for ophavsmænd for så vidt angår deres værker…
…
                                           artikel 5
                              undtagelser og indskrænkninger
…
3. medlemsstaterne kan indføre undtagelser fra eller indskrænkninger i de rettigheder,
der er nævnt i artikel 2 og 3, i følgende tilfælde:
…
i) hvis der er tale om tilfældig medtagelse af et værk eller en anden frembringelse i an-
det materiale
…
o) hvis der er tale om anvendelse i visse andre mindre væsentlige tilfælde, hvor der alle-
rede findes undtagelser eller indskrænkninger i henhold til national lovgivning, såfremt
de kun vedrører analoge anvendelser og ikke berører den frie bevægelighed for varer og
tjenester inden for fællesskabet, jf. dog de øvrige undtagelser og indskrænkninger i
denne artikel.
…
5. undtagelser og indskrænkninger efter stk. 1, 2, 3 og 4 må kun anvendes i visse speci-
elle tilfælde, der ikke strider mod den normale udnyttelse af værket eller andre frem-
bringelser og ikke indebærer urimelig skade for rettighedshaverens legitime interesser.”
                                               - 21 -
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
i december 2012 blev kasper heie würtz opmærksom på, at coop danmark a/s anvendte
hans keramiske service (skåle) i en reklame for fødevarer i en tilbudsavis fra kvickly. det
pågældende service havde reklamebureauets fotograf lejet i forretningen h. skjalm p., der er
forhandler af kasper würtz’ produkter. kasper würtz havde ikke givet tilladelse til denne
anvendelse. efter henvendelse fra kasper würtz’ daværende advokat oplyste marketing team-
chef mette willingshøj, kvickly, coop danmark a/s, at de med det samme havde gjort deres
bureau opmærksom på krænkelsen. hun beklagede og tilkendegav, at kasper würtz’ produk-
ter ikke fremover ville optræde i deres markedsføringsmaterialer, og at de ville dække kasper
würtz’ sagsomkostninger. dette skete efterfølgende med 5.000 kr.
i efteråret 2013 konstaterede og påtalte kasper würtz, at coop i yderligere en række tilfælde
havde afbilledet hans service (tallerkener og skåle) på emballage for fødevarer og i tilbudsavi-
ser. under korrespondancen mellem kasper würtz’ daværende advokat og juridisk direktør,
advokat per sjøqvist, coop, modtog kasper würtz lister over de emballager og tilbudsaviser,
hvori hans service indgik. per sjøqvist tilkendegav samtidig, at der var givet instruks til
coops reklamebureau om at undlade al fremtidig brug af kasper würtz’ keramik som rekvi-
sitter (regi). kasper würtz fremsatte gennem sin advokat krav mod coop om betaling af en
godtgørelse på 310.000 kr., hvilket coop afviste. coop har efterfølgende betalt 50.000 kr. til
kasper würtz i forsøg på at afslutte sagen.
kasper würtz har senere konstateret, at coop i yderligere en række tilfælde har afbilledet
hans service på emballage for fødevarer og i tilbudsaviser.
for højesteret angår sagen indledningsvis, om kasper würtz’ keramiske service nyder be-
skyttelse efter ophavsretsloven som brugskunst, jf. lovens § 1, stk. 1. hvis det er tilfældet, er
sagens hovedspørgsmål, om kasper würtz’ rettigheder efter ophavsretsloven og markedsfø-
ringsloven er blevet krænket ved coops anvendelse af servicet i en markedsføringsmæssig
sammenhæng. der skal herved tages stilling til, om coops anvendelse er hjemlet ved ophavs-
retslovens § 23, stk. 3, og princippet heri, eller om anvendelsen har hjemmel i en fast kutyme
eller i et ulovbestemt princip om ret til en underordnet anvendelse af regi i reklamer mv. (et
de minimis-princip).
                                               - 22 -
aftaler
højesteret lægger til grund, at udlejningen af kasper würtz’ service til brug i reklameøjemed
ikke skete efter aftale med ham, og at han ikke havde meddelt tilladelse hertil. på den bag-
grund finder højesteret, at kasper würtz ikke i kraft af fotografens leje af service hos h.
skjalm p. har tilladt, at servicet blev anvendt af coop i markedsføringssammenhæng.
højesteret finder, at den meddelelse, som kvicklys marketing teamchef gav i efteråret 2012
om ikke fremover at bruge würtz’ produkter i markedsføringen, ikke binder coop til at und-
lade en sådan brug.
beskyttelse efter ophavsretsloven
af de grunde, som sø- og handelsretten har anført, tiltræder højesteret, at kasper würtz’
keramiske service som brugskunst nyder beskyttelse efter ophavsretsloven, jf. lovens § 1, stk.
1.
undtagelsesreglen i ophavsretslovens § 23, stk. 3
coop har anført, at hvis servicet nyder ophavsretlig beskyttelse, har den begrænsede gengivel-
se på emballager og i tilbudsaviser været berettiget i medfør af ophavsretslovens § 23, stk. 3,
og princippet deri.
efter § 23, stk. 3, må eksemplarer af kunstværker, der af ophavsmanden er overdraget til an-
dre, gengives i aviser, tidsskrifter, film og fjernsyn, når gengivelsen er af underordnet betyd-
ning i den pågældende sammenhæng.
højesteret finder, at gengivelse af et kunstværk, her i form af brugskunst, ved afbildning på
emballage for fødevarer og i tilbudsaviser fra dagligvarebutikker falder uden for anvendelses-
området for § 23, stk. 3. højesteret tiltræder derfor, at coops anvendelse af servicet ikke fal-
der ind under bestemmelsen eller princippet deri.
undtagelse i kraft af en kutyme
coop har anført, at den skete anvendelse af kasper würtz’ service uden tilladelse er hjemlet
ved en langvarig kutyme for reklamebranchens og dagligvarebranchens brug af genstande
                                              - 23 -
som regi, når genstandene ikke er velkendte og ikke fungerer som blikfang, men alene benyt-
tes til et praktisk formål som en naturlig del af det miljø, der gengives.
højesteret er enig med sø- og handelsretten i, at det vil kræve stærke holdepunkter at fastslå
eksistensen af en kutyme, som indskrænker ophavsmandens rettigheder over sit værk i for-
hold til, hvad der følger af ophavsretsloven. de oplysninger, der er fremkommet under bevis-
førelsen, herunder navnlig vidneforklaringer og brancheudtalelser, indicerer efter højesterets
opfattelse, at det er almindeligt at anvende regi i form af service i tilbudsaviser og på embal-
lage for fødevarer, uden at der er indhentet tilladelse fra producenten af det pågældende ser-
vice. højesteret finder imidlertid, at coop ikke har godtgjort, at der eksisterer en retligt bin-
dende kutyme for en sådan anvendelse af service, der er ophavsretligt beskyttet, uden rettig-
hedshaverens tilladelse.
undtagelse i kraft af en bagatelgrænse (et de minimis-princip)
coop har i tilknytning til sine anbringender om ophavsretslovens § 23, stk. 3, og princippet i
denne bestemmelse samt om eksistensen af en kutyme gjort gældende, at den skete anvendel-
se af kasper würtz’ service uden tilladelse var berettiget i medfør af et ulovbestemt de mi-
nimis-princip, fordi brugen var af underordnet betydning i den pågældende sammenhæng, jf.
herved også ordlyden af § 23, stk. 3.
højesteret finder, at brug af et ophavsretligt beskyttet værk selv i en kommerciel, markedsfø-
ringsmæssig sammenhæng kan være af så underordnet betydning, at der – uanset at rettig-
hedshaveren ikke har givet tilladelse til brugen – ikke vil være tale om en ophavsretskrænkel-
se. en sådan ulovbestemt undtagelse til ophavsretten skal fortolkes restriktivt og må ikke på-
virke den normale udnyttelse af værket på en skadelig måde, og må ikke på en urimelig måde
gøre indgreb i ophavsmandens interesser, jf. herved også artikel 5, stk. 5, i direktiv
2001/29/ef om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i in-
formationssamfundet (infosoc-direktivet).
ved denne vurdering i forhold til de enkelte påstande 1-23 finder højesteret, at gengivelsen af
kasper würtz’ service på emballage og i tilbudsaviser i de bilag, der indgår i kasper würtz’
påstande 1-5 (bilag 1.1-1.5) og påstand 13-23 (bilag 1.13, 1.14, 49-51, 112, 113, 58, 75, 56 og
81) ikke kan anses for at være af så underordnet betydning i den pågældende sammenhæng, at
gengivelsen kan undtages fra den beskyttelse, der følger af ophavsretsloven. højesteret har
                                              - 24 -
herved lagt vægt på, at gengivelsen af kasper würtz’ keramiske service i de pågældende bilag
efter højesterets opfattelse fremtræder tydeligt og må anses for at udgøre et væsentligt ele-
ment i gengivelserne.
hvad angår de bilag, som indgår i kasper würtz’ påstande 6-12 (bilag 1.6-1.12), finder høje-
steret, at gengivelsen af servicet i den pågældende sammenhæng er af så underordnet betyd-
ning, at der ikke foreligger en krænkelse af kasper würtz’ ophavsret.
forældelse
kasper würtz’ påstande 20-23 er anerkendelsespåstande, som angår hans ophavsrettigheder
og omfanget af beskyttelse efter ophavsretsloven. kasper würtz er derfor ikke afskåret fra at
nedlægge disse påstande som følge af forældelse. med hensyn til påstand 22 og 23 finder hø-
jesteret dog, at disse påstande som følge af forældelse ikke kan indgå i grundlaget for kasper
würtz’ betalingspåstand (påstand 24). højesteret har herved lagt vægt på, at kasper würtz’
daværende advokat ved coops mail af 28. januar 2014 modtog lister over de emballager og
tilbudsaviser, hvori kasper würtz’ service var blevet brugt. af disse lister fremgik de bilag,
som indgår i kasper würtz’ påstande 22 og 23, men disse påstande blev først nedlagt i det
foreløbige ankesvarskrift af 7. december 2017 for højesteret, dvs. mere end tre år efter. der er
derfor indtrådt forældelse med hensyn til krav om betaling, som støtter sig på disse påstande.
højesteret finder, at kasper würtz ikke havde anledning til efter modtagelse af listerne at
iværksætte en nærmere undersøgelse af, om der var eller havde været yderligere tilfælde af
gengivelse af hans keramiske service. der er derfor ikke indtrådt forældelse i yderligere om-
fang end anført.
markedsføringslovens § 3, stk. 1
coop har i betydeligt omfang uden tilladelse anvendt kasper würtz’ ophavsretsbeskyttede
keramiske service i sin markedsføring. coop har herved skabt en risiko for udvanding af
kasper würtz’ brand. på denne baggrund finder højesteret, at coop tillige har tilsidesat god
markedsføringsskik og herved har overtrådt markedsføringslovens § 3, stk. 1.
vederlag og erstatning
højesteret lægger til grund, at coop i betydeligt omfang har krænket kasper würtz’ ophavs-
rettigheder ved at gengive dennes keramiske service på emballage for fødevarer og i tilbuds-
                                               - 25 -
aviser. en væsentlig del af krænkelserne fandt sted, efter at kasper würtz havde fremsat ind-
sigelse over for coop i anledning af brugen.
højesteret finder på denne baggrund, at betingelserne for at pålægge coop at betale et rime-
ligt vederlag til kasper würtz for brugen er opfyldt, jf. ophavsretslovens § 83, stk. 1, nr. 1, og
markedsføringslovens § 24, stk. 3. sø- og handelsretten har tilkendt kasper würtz 200.000
kr., og højesteret finder, at der ikke er fremkommet oplysninger, som giver grundlag for at
ændre dette beløb.
højesteret finder, at kasper würtz ikke har godtgjort, at der er grundlag for at tilkende ham
yderligere beløb for et ikke-økonomisk tab, ligesom det ikke er godtgjort, at han på grund af
coops anvendelse af hans produkter har lidt tab som følge af markedsforstyrrelse.
offentliggørelse af dom
af de grunde, som sø- og handelsretten har anført, tiltræder højesteret, at coop er frifundet
for kasper würtz’ påstand om offentliggørelse af endelig dom.
samlet konklusion
højesteret tager herefter kasper würtz’ påstand 1-5 og 13-23 til følge og frifinder coop for
kasper würtz’ påstand 6-12.
kasper würtz’ påstand 24 tages til følge med et beløb på 200.000 kr. med procesrente som
angivet i sø- og handelsrettens dom.
højesteret frifinder coop for kasper würtz’ påstand 25.
kasper würtz frifindes for coops betalingspåstand.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af delvise advokatomkostninger for højesteret med
100.000 kr.
                                      thi kendes for ret:
                                             - 26 -
coop danmark a/s forbydes at gengive k.h würtz ved kasper heie würtz’ keramik på em-
ballager til
- edamame bønner som vist på bilag 1.1
- tortilla chips som vist på bilag 1.2
- chicken red curry som vist på bilag 1.3
- chicken red curry som vist på bilag 1.4
- chips, root vegetables som vist på bilag 1.5
- røget filet som vist på bilag 1.14
- grissini som vist på bilag 49
- grissini som vist på bilag 50
- grissini som vist på bilag 51
- boeuf bourguignon som vist på bilag 112
- svinekæber som vist på bilag 113.
coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at gengive k.h.
würtz ved kasper heie würtz’ keramik i tilbudsaviser som vist på bilag 1.13, bilag 58 og
bilag 75.
coop danmark a/s skal anerkende, at coop danmark a/s var uberettiget til at gengive k.h.
würtz ved kasper heie würtz’ keramik på forsiden af tilbudsaviser som vist på bilag 56 og
bilag 81.
coop danmark a/s frifindes for k.h. würtz ved kasper heie würtz’ påstande 6-12 (bilag
1.6-1.12).
i øvrigt stadfæstes sø- og handelsrettens dom.
k.h. würtz ved kasper heie würtz frifindes for coop danmark a/s’ betalingspåstand.
i sagsomkostninger for højesteret skal coop danmark a/s betale 100.000 kr. til k.h. würtz
ved kasper heie würtz.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
                          - 27 -
         bilag til højesterets dom i sag 171/2017
bilag 1.1                                         bilag 1.2
bilag 1.3                                         bilag 1.4
           - 28 -
bilag 1.5        bilag 1.6
bilag 1.7        bilag 1.8
            - 29 -
bilag 1.9         bilag 1.10
bilag 1.11        bilag 1.12
            - 30 -
bilag 1.13        bilag 1.14
 bilag 49          bilag 50
           - 31 -
bilag 51         bilag 112
bilag 113        bilag 58
          - 32 -
bilag 75            bilag 56
           bilag 81


text:
                                          kendelse
afsagt den 14. januar 2016
b-24-15
s aps under konkurs
(kurator, advokat pernille bigaard)
 mod
x
(advokat martin hector)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om konkurskarantæne og spørgsmålet om, hvorvidt x i sin egenskab af
direktør for selskabet s aps nu under konkurs (i det følgende: s aps) har udøvet groft ufor-
svarlig forretningsførelse efter konkurslovens § 157.
                                              -2-
kurator, advokat pernille bigaard, har nedlagt påstand om, at x pålægges konkurskarantæ-
ne i tre år.
x har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
p1 ejede og beboede en ejendom beliggende ….., bjerringbro (i det følgende: ejendommen). i
forbindelse med ombygning ejendommen optog hun et lån i eik bank.
på grund af økonomiske problemer blev det besluttet, at ejendommen skulle skydes ind i et
selskab. der pågik i den anledning forhandlinger mellem p2s bekendte, p3, og finansiel sta-
bilitet (i det følgende: fs), som havde overtaget eik bank, angående overdragelse af ejen-
dommen og handelsprisen herfor.
ved mail af 9. februar 2011 bekræftede p4 over for p3, at banken var indstillet på at acceptere
en kontant handelspris på 3,2 mio. kr. prisen var dog betinget af, at der inden 1. marts 2011
var udarbejdet et skøde på ejendommen til p3 eller til et af ham kontrolleret selskab.
på vegne af p1 udarbejdede p2s advokat, advokat p5, et udkast til et skøde, som han frem-
sendte til banken. skødeudkastet blev godkendt, og den kontante del af købesummen skulle
herefter fremskaffes og deponeres.
den 3. marts 2011 stiftede p5 selskabet selskab1. den 9. juni 2011 skiftede selskabet navn til s
aps. ved samme lejlighed indtrådte x som direktør i selskabet.
den 15. juni 2011 erhvervede s aps ejendommen for 3,2 mio. kr. med overtagelsesdato den
1. juli 2011. ejendommen var selskabets eneste aktiv, og den blev efter overtagelsen udlejet til
p1.
                                                 -3-
p5 forestod ejendomshandlen, og i den forbindelse fremsendte han den 24. januar 2013 en
faktura til s aps. det fremgår bl.a. heraf, at der blev indbetalt 1,3 mio. kr. til p5s klientkonto.
den 23. januar 2014 udtrådte x af direktionen, hvorefter p6 (i det følgende p6) den 10. febru-
ar 2014 indtrådte i direktionen.
den ... 2014 afsagde skifteretten konkursdekret over selskabet, og advokat pernille bigaard
blev udpeget som kurator. fs søgte samme dato udlæg i p1s aktiver og havde opgjort det
skyldige beløb til omkring 1,3 mio. kr. p1 ejede intet, da hun havde solgt ejendommen til s
aps. hun havde dog ikke modtaget betaling for hele købesummen, hvorfor fogedretten i
randers foretog udlæg heri.
den 13. marts 2014 rettede kurator henvendelse til x og anmodede om, at x fremsendte op-
lysninger om s apss kreditorer samt materiale til brug for bobehandlingen, herunder den
seneste edb-balance, oversigt over udestående fordringer med kopi af underliggende faktu-
raer samt regnskabsbilag for perioden siden sidste årsregnskab.
kurator anmodede ved mail af 11. marts 2014 p5 om at fremsende oplysninger vedrørende
udbetaling af selskabskapitalen ved selskabets stiftelse. ved mail af 17. marts 2014 oplyste p5
bl.a., at han ikke var i besiddelse af selskabets bogføring eller bogholderibilag.
i marts 2014 blev ejendommen solgt på tvangsauktion.
den 16. marts 2014 fremsendte x selskabets balance pr. 31. december 2012 samt kontokort for
2012 til kurator. han oplyste i den forbindelse, at disse regnskabsoplysninger var de sidste,
han var i besiddelse af, da regnskabsoplysninger vedrørende driften fra 1. januar 2013 og
frem var tilgået p2.
kurator spurgte ved mail af 12. maj 2014 x, om p2 havde foretaget løbende bogføring af ind-
tægter og udgifter, og om selskabet havde en bankkonto, som huslejen blev indbetalt til. den
12. maj 2014 besvarede x mailen og skrev bl.a. følgende:
                                                -4-
       ”jeg er helt sikker på, at p2 har en mappe med alle bilag – helt fra selskabets start. han
       har ikke lavet en decideret bogføring, men han har altid samlet tingene sammen – og
       gerne med adskillige kopier 
       selskabet har ikke haft en bankkonto, så alt er kørt over p2. med hensyn til lejeindtæg-
       ten, så er den medtaget ud fra lejekontrakten til p1.
       som sagt er p2 ”nøglen” til økonomien i selskabet, da han har varetaget alle betalinger
       m.v.”
der er fremlagt udskrift af 2. juli 2014 fra selskabets gældbog. det fremgår bl.a. heraf, at fs
har anmeldt et krav i konkursboet på 2,5 mio. kr., og at p6 har anmeldt krav i konkursboet
på 1.306.000 kr. og 119.804 kr. på vegne af henholdsvis p1 og ab.
ved mail af 14. august 2014 skrev p5 til kurator blandt andet, at p2 havde varetaget sin dat-
ters interesser i forbindelse med ejendomshandlen, og at p2 ikke havde set noget problem i,
at skødet straks blev tinglyst som endeligt, da køberen blev et ”eget selskab”. det fremgår
endvidere af p5s mail, at den kontante udbetaling, der skulle fremskaffes af s aps til ned-
bringelse af lån i fs, først fremkom senere, og at fs på dette tidspunkt afviste at modtage det
aftalte beløb på 1,3 mio. kr.
den 28. august 2014 mødte p2 i skifteretten og forklarede blandt andet, at han ikke var i be-
siddelse af selskabets bogføringsmateriale. han vidste endvidere ikke, hvem der ejede sel-
skabet s aps, idet formuleringen ”eget selskab” ikke betød, at selskabet var hans eller hans
datters. han forklarede endvidere, at han ikke deltog i overdragelsen af selskabet, men at
han havde fremskaffet et tilsagn fra ab, som han gav videre til p5. han accepterede ligeledes
at skøde ejendommen, selvom købesummen ikke var deponeret eller garanteret.
ved mail af 30. november 2015 oplyste nykredit kurator om, at nykredit i forbindelse med
tvangsauktionen havde noteret, at ejer i tingbogen var s aps. hun anførte endvidere, at ny-
kredit ikke havde bevilliget gældsovertagelse til dette selskab. nykredit havde derfor i deres
system anført p1 som ejer af ejendommen og dermed debitor på lånet.
forklaringer
                                                 -5-
der er under sagen afgivet forklaring af x, p6 og p5.
x har forklaret blandt andet, at han er registreret revisor og har været selvstændig i 25 år.
han driver en revisionsvirksomhed med fire ansatte. p2 har været kunde hos ham siden
slutningen af 1990’erne. han har lavet regnskaber for dennes selskaber, men ikke private
selvangivelser. han indtrådte som direktør for s aps i foråret 2011 efter forespørgsel fra p2.
det er korrekt, at p2 er en erfaren direktør. p2s datters ejendom skulle sælges ind i selskabet.
salget af p1s ejendom ind i selskabet betragtede han som et udvidet forældrekøb. han har
beskæftiget sig med forældrekøb før, men aldrig i selskabsform. forældrekøb vedrører nor-
malt også en lejlighed, så konstruktionen kunne nok ikke betegnes som et rigtigt forældre-
køb. da ejendommen var udlejet, skulle han ikke beskæftige sig aktivt med driften af ejen-
dommen. det var p5, der stod for overdragelsen af ejendommen, og han fik at vide af p5, at
eik bank og nykredit havde godkendt handlen. han var ikke selv i dialog med eik bank og
nykredit, men han så blandt andet mailen fra eik bank af 9. februar 2011 om accept af hand-
len. for så vidt angik tilvejebringelsen af beløbet på 1,3 mio. kr., fik han at vide, at der var et
lånetilsagn fra ab. beløbet blev da også deponeret hos p5. han ved ikke, hvad der skete med
beløbet, men han går ud fra, at beløbet stadig var deponeret hos p5, da han i starten af 2014
fratrådte som direktør. han fik ikke at vide, at der var problemer med at skaffe beløbet på 1,3
mio. kr. som han fik det forelagt, havde panthaverne accepteret handlen, og han troede, at
alt var i orden. han fik ikke at vide, at fs fragik deres lånetilsagn. han stolede på p5.
direktørjobbet bestod i at sørge for det overordnede tilsyn og administrationen i selskabet.
han sørgede for, at regningerne blev sendt til p2 til betaling, han bogførte de få bilag, der
var, han udarbejdede regnskaberne, og han sørgede for udlejningen af ejendommen til p1.
han beskæftigede sig dog ikke aktivt med driften af ejendommen, det gjorde p1. han havde
selskabets nemid, og han stod for al kontakten med offentlige myndigheder, herunder
vandløbssagen med kommunen. selskabet havde ikke en bankkonto, hvorfor der i stedet var
en mellemregning med ejeren. det var overskueligt, og da der var gæld til ejeren, var det ik-
ke et problem. det var ab og firma1 af 1. juli 2009 aps, der finansierede driften i selskabet.
begge selskaber var ejet af p2, men de var ikke koncernforbundne. for så vidt angik bogfø-
                                               -6-
ringen, bestod den i 2011 af de bilag, der fremgår af den fremlagte oversigt. bilagene fik han i
en mappe af p2. han afleverede mappen med bilag til p2 efterfølgende. i 2012 faxede p2 sel-
skabets bilag til ham til brug for udarbejdelsen af regnskabet. bilagene for 2013 er de, som er
fremlagt. bogføringen tog under én time hvert år, idet der var ca. 15-20 bilag pr. år. der var
ingen momsindberetninger mv., hvilket gjorde bogføringen simpel. han fratrådte i starten af
2014, og på det tidspunkt var der ikke taget skridt til udarbejdelse af årsregnskabet for 2013.
bilagene fik han fra p5, hvorefter han udleverede dem til kurator. det var meget besværligt
at få dem udleveret. han talte både med p6, p2 og p5. han mener, at p6 udarbejdede den i
bilag o fremlagte oversigt. håndskriften på oversigten er dog p2s. den bogføring, han har
udleveret til kurator, er den komplette bogføring.
der var ikke gæld til det offentlige i selskabet, og der var ikke anpartshaverlån. det af fs
anmeldte krav på 2,5 mio. kr., mener han ikke, eksisterer. den gældspost blev etableret før,
han indtrådte som direktør, og der skete ikke gældsovertagelse. det af p6 på vegne af p1
anmeldte krav på 1.306.000 kr. eksisterer heller ikke.
han var overhovedet ikke i tvivl om, at det var p2, der ejede selskabet. det var p2, der be-
sluttede direktørskifte og adresseskifte. blandt andet fik han den 22. januar 2014 en mail fra
p5 om, at p2 havde besluttet adresseskiftet.
hans hverv som direktør var ikke stråmandsvirksomhed. han havde nemid til selskabet,
han havde al kontakt til offentlige myndigheder, herunder om en vandløbssag med kommu-
nen, han administrerede selskabet, og alle regninger fra offentlige myndigheder blev sendt
til ham. han foretog endvidere bogføring og udarbejdede regnskaber.
p6 har forklaret blandt andet, at han har været revisor i mange år. han er dog ikke registreret
revisor længere. han har kendt p2 og dennes familie i en længere årrække og har været revi-
sor for dem. p1 henvendte sig til ham, idet hun var meget frustreret over, at ejendommen
skulle sælges på tvangsauktion. x var desuden udtrådt som direktør, og derfor blev han af
p2 bedt om at indtræde som direktør. det var ham selv, der anmeldte direktørskiftet. han
ved ikke, om p2 ejede s aps direkte, men p2 var i hvert fald ultimativ ejer. det er korrekt, at
                                                 -7-
han på vegne af ab anmeldte et krav på ca. 119.804 kr. i konkursboet. kravet vedrørte lån til
de løbende driftsudgifter på ejendommen samt forbedringer, herunder plantning af grantræ-
er. firma1 af 1. juli 2009 aps har også et krav på ca. 180.000 kr. mod selskabet, men det er ik-
ke anmeldt, idet der ikke er udsigt til dividende. p2 ejede også ab. han kender ikke til det af
fs anmeldte krav på 2,5 mio. kr.
han var ikke involveret i ejendomsoverdragelsen, og han havde ingen viden om, at der var
deponeret et beløb hos p5. frem til konkursen vidste han ikke, hvor bogføringsbilagene be-
fandt sig. bilagene blev efterlyst, og på et tidspunkt fik han en kasse med bilag fra p2. i kas-
sen lå blandt andet bilagene fra perioden efter det seneste årsregnskab. x kontaktede ham pr.
telefon og sagde, at bilagene skulle afleveres til p5.
p5 har forklaret blandt andet, at han har været advokat i ca. 40 år, men han har deponeret sin
bestalling. han var stadig advokat i perioden 2011-2014. han har kendt p2 i mange år og har
været advokat for ham og hans familie. han stiftede selskabet, idet nogle svenske klienter
ville drive virksomhed i danmark. det blev ikke til noget, og derfor blev selskabet omdøbt til
s aps. han vidste, at p1 ejede en ejendom, og at der var problemer med en større gæld til
eik bank. der havde været forhandlinger med fs, der havde overtaget eik bank, om over-
dragelse af ejendommen samt en akkord. fs gik med til handlen og en akkord mod at mod-
tage 1,3 mio. kr. herefter, og da en af p1s kreditorer, skovdyrkerforeningen, var på vej til at
gøre udlæg i ejendommen, blev ejendommen overdraget til s aps. han lavede skødet og
sendte det til godkendelse hos fs. p2, der havde fuldmagt fra sin datter, besluttede, at der
skulle ske tinglysning af skødet, selvom købesummen ikke var betalt. da det var en intern
familiehandel, var der ingen risiko. p1 skulle ikke have penge i forbindelse med handlen,
men alene sikres at kunne blive boende. nykredits 1. prioritetspant skulle overtages, idet
familien havde et godt forhold til nykredit. der blev dog aldrig lavet en gældsovertagelse på
grund af, at det skulle klares i forbindelse med et tillægslån, når ombygningen var færdig.
efter tinglysningen ventede man på, at beløbet på 1,3 mio. kr. skulle blive indbetalt til sel-
skabet, som skulle videreoverføre det til fs. p2 fortalte flere gange, at beløbet var på vej. han
talte også med x herom. x var interesseret i at få det hele på plads, og x viste stigende util-
fredshed. beløbet på 1,3 mio. kr. blev formentlig betalt i slutningen af 2012 til hans klientkon-
                                                        -8-
to. han rettede herefter henvendelse til fs, men fs, der nu var repræsenteret af plesner ad-
vokatfirma, ønskede ikke at stå ved akkordaftalen. det kunne han ikke gøre noget ved. de
1,3 mio. kr. blev betalt tilbage til långiver i løbet af 2013 efter instruks fra p2. långiver øn-
skede lånet tilbagebetalt, idet forudsætningerne for lånet bristede. långiver var ikke firma1
af 1. juli 2009, men formentlig et familiefortagende.
han mener ikke, at p2 var ultimativ ejer af s aps. det var vist p2s døtre eller et udenlandsk
selskab, der ejede selskabet. det var dog p2, der besluttede ejendomsoverdragelsen og var
den agerende kraft på p1s vegne. p2 var bagmanden i selskabet. grunden til, at p2 ikke blev
direktør i selskabet, var, at fs ikke ønskede at lave en akkordaftale, hvis ejendommen blev
overdraget til et af familiens selskaber. derfor var det p3, der stod for forhandlingerne, samt
x, der blev direktør.
efter konkursdekretet var der forvirring om, hvor bilagene befandt sig. han opfattede det
som om, at p2 havde bilagene i en mappe. bilagene havnede hos ham, og han gav dem til x.
parternes synspunkter
kurator har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 10.
september 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”anbringender:
       nærværende sag handler om konkurskarantæne, som begæres pålagt x, der i sin egen-
       skab af direktør for selskabet s aps nu under konkurs har udøvet groft uforsvarlig for-
       retningsførelse.
       det gøres gældende, at betingelserne for at pålægge x konkurskarantæne i tre år er op-
       fyldt, jf. konkurslovens § 157, jf. § 158, stk. 1.
       den tidsmæssige betingelse og personkredsen
                                              -9-
til støtte for at den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157 er opfyldt, og at x er
omfattet af bestemmelsens personkreds, gøres det gældende, at x har været registreret
som direktør i s aps senere end 1 år før fristdagen, jf. bilag 1.
den groft uforsvarlige forretningsførelse har herudover været udført kontinuerligt gen-
nem hele xs tid som direktør og må derfor tillige anses for udøvet senere end 1 år før
fristdagen.
den materielle betingelse - groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres gældende, at x har været registreret direktør i selskabet uden reelt at have ud-
øvet ledelsesbeføjelser. dette er i strid med selskabslovens § 117. en sådan "stråmands-
konstruktion" er eksplicit fremhævet i forarbejderne til konkurskarantænereglerne som et
udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kbet 2011 1525, s. 98.
det gøres yderligere gældende, at s aps erhvervede ejendommen uden at betale den ful-
de købesum og at dette var xs ansvar i sin egenskab af registreret direktør. den mang-
lende betaling medførte et ikke ubetydeligt tab for ejendommens panthaver.
der er samtidigt anmeldt sammenlagt 3.934.983,17 kr. i konkursboet og der er således
simple kreditorer, der har lidt betydelig tab. dette er i henhold til kbet 2011 1525, s. 94
også et udtryk for uforsvarlig forretningsførelse.
bogføringen for selskabet mangler for hele år 2013 og for 2014 frem til konkursen. ansva-
ret for korrekt bogføring, såvel som sikring af og forsvarlig opbevaring for eventuelt fore-
taget bogføring var i henhold til bogføringslovens regler xs i kraft af sin stilling som di-
rektør for selskabet. det gøres gældende, at manglende bogføring ligeledes er et udtryk
for groft uforsvarlig forretningsførelse.
ovenstående forhold er samlet set et udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse og
den materielle betingelse for pålæggelse af konkurskarantæne er således opfyldt, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 1.
                                                   - 10 -
     x skal som følge heraf pålægges konkurskarantæne i en periode på 3 år, idet der ikke ses
     at være formildende omstændigheder, der kan begrunde en kortere periode, jf. konkurs-
     lovens § 158, stk. 1.
     ovenstående anbringender er kun et resumé af væsentlige anbringender, og medmindre
     øvrige i skriftvekslingen fremsatte anbringender udtrykkeligt er frafaldet, fastholdes dis-
     se i enhver henseende.”
x har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 10. sep-
tember 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
     ”indsigelser:
     til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende;
     at         x ikke har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, jf. kl § 157, stk. 1,
     at         selskabets erhvervelse af en fast ejendom var en sædvanlig, intern og familiere-
                lateret overdragelse fra et kapitalselskab til kapitalejerens datter og godkendt af
                kreditorerne,
     at         roskilde bank som pantekreditor den 28. februar 2011 og eik bank den 9. fe-
                bruar 2011 godkendte overdragelsen og selskabet om ny debitor, jf. bilag l, f og
                g,
     at         advokat p5 var bragt i forslag som skødeberigtigende advokat for selskabet af
                kapitalejeren og dermed kapitalejerens egen advokatforbindelse,
     at         berigtigelsen således blev forestået af en bestallingshavende advokat, der sikre-
                de sig deponering af den kontante del af købesummen på klientkonto, jf. bilag
                h,
     at         pantekreditorerne godkendte advokat p5s skødeudkast,
                                       - 11 -
at pantkreditorerne var sikret ved pant i ejendommen og pligtige at varetage de-
   res interesser ved den efterfølgende tvangsauktion og kan således ikke rejse
   krav mod boet udover bestemmelsen i retsplejelovens § 578, om hvilken boet
   ikke har oplyst nærmere,
at x ikke har overtrådt regler om angivelse og afregning af a-skat samt, at selska-
   bet ikke havde medarbejdere og dermed ingen forpligtelse til indberetning og
   afregning af a-skat,
at x ikke har overtrådt regler om angivelse og afregning af moms, idet selskabet
   ikke var registreringspligtigt for moms,
at x ikke har medvirket til etablering eller opretholdelse af ulovlige aktionærlån
   og, at kurator så vidt ses ikke har konstateret tilstedeværelsen af sådanne,
at x som direktør har sikret sig, at selskabet overholdt bogføringsloven og har selv
   efter sin fratræden bistået kurator med fremskaffelse af bogføringsbilag for år
   2012, jf. bilag a, b, c, d og e, samt selskabets bogføringsbilag for år 2013,
at omfanget af selskabets bogføring var særdeles begrænset henset til, at selskabet
   alene ejede ét aktiv i form af en fast ejendom (husmandssted), der blev beboet af
   kapitalejerens datter,
at x har handlet som kan forventes af en direktør,
at ingen kreditorer lider et tab som følge af xs handlinger som direktør,
at kurator ved ikke at have indledt erstatningssag mod x for konstatering af,
   hvorvidt der er årsagssammenhæng og adækvans mellem et ikke nærmere do-
   kumenteret tab og xs handlinger ikke har løftet bevisbyrden for overtrædelse af
   kl § 157,
at kurator ikke har prøvet fordringer,
                                                    - 12 -
       at         kurator ikke har opfyldt sine forpligtelser til administration af boet, jf. konkurs-
                  lovens § 110 trods sagsøgtes opfordringer og henvisninger om bl.a. bogførings-
                  bilagenes tilstedeværelse,
       at         der ikke i denne sag kan drages paralleller til tidligere domspraksis om er-
                  hvervsdrivendes kapitalselskaber, henset til, at selskabet alene ejede én privat
                  fast ejendom.
       det bestrides;
       at         xs hverv som direktør er ”stråmandsvirksomhed” i den forstand, der nævnes i
                  lovens forarbejder og det følger af korrespondancen mellem sagens parter, p2,
                  sagsøgte og advokat p5, at p2 utvivlsomt var kapitalejer og beslutningstager på
                  det konkursramte selskabs generalforsamlinger, men x direktør, jf. bilag m.
                                                ---ooooo---
       endelig gøres det gældende, at kurator ikke har opfyldt forpligtelsen om boets admini-
       stration, jf. konkurslovens § 110 trods sagsøgtes opfordringer og henvisninger om bl.a.
       bogføringsbilagenes opbevaring.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
efter et skøn over de i sagen foreliggende oplysninger finder skifteretten ikke, at det er godt-
gjort, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse. skifteretten har herved lagt vægt
på, at x i hvert fald delvis udøvede ledelse i selskabet, idet han havde kontakten til offentlige
myndigheder, herunder om en vandløbssag, han rykkede for færdiggørelsen af ejendoms-
handlen, han modtog offentlige regninger og sendte dem videre til p2 til betaling, og han
bogførte og udarbejdede regnskaber. skifteretten har endvidere lagt vægt på, at det ikke er
godtgjort, at x som direktør har overtrådt bogføringsloven. det er ubestridt, at selskabets
bogføring er intakt. det må desuden lægges til grund, at x efter bogføring og udarbejdelse af
regnskaber sendte selskabets bilag til p2, som fremstod som ultimativ ejer af selskabet. i den
                                              - 13 -
forbindelse skal det bemærkes, at x fratrådte som direktør den 23. januar 2014, og at selska-
bet først blev taget under konkurs den 6. marts 2015. x var således ikke direktør, da selskabet
blev taget under konkurs, og derfor ikke ansvarlig for opbevaringen af bogføringen på de-
krettidspunktet. det kan derfor ikke lægges x til last, at bogføringen først efter længere tid
blev udleveret til kurator. skifteretten har endelig lagt vægt på, at forholdene omkring sel-
skabets erhvervelse af ejendommen ligger før den i konkurslovens § 157 relevante periode.
på dette grundlag tages xs påstand om frifindelse til følge.
                                       thi kendes for ret:
x frifindes.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                    thomas finne andersen

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark