text:
                             højesterets dom
                           afsagt fredag den 29. april 2011
sag 105/2009
(2. afdeling)
hk/danmark som mandatar for
eva jensen,
carina ørbæk sørensen og
christina bechmann hoseassen
(advokat peter breum)
mod
skat
(kammeradvokaten ved advokat niels banke)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 26. juni 2008 og af østre lands-
rets 7. afdeling den 22. januar 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: niels grubbe, thomas rørdam, poul dahl jensen,
jens peter christensen og henrik waaben.
påstande
appellanten, hk/danmark som mandatar for eva jensen, carina ørbæk sørensen og chri-
stina bechmann hoseassen, har gentaget sine påstande, dog at kravet for så vidt angår chri-
stina bechmann hoseassen principalt udgør 29.362,60 kr. med tillæg af renter.
indstævnte, skat, har påstået stadfæstelse.
anbringender
hk/danmark som mandatar for eva jensen, carina ørbæk sørensen og christina bechmann
hoseassen har navnlig anført, at der ved flytningen af arbejdsstedet for eva jensen, carina
                                              - 2 -
ørbæk sørensen og christina bechmann hoseassen skete ændringer af deres ansættelsesfor-
hold, som ligger ud over, hvad de skal tåle uden kompensation. de har derfor krav på kom-
pensation i form af kørselsgodtgørelse, og således at mertransporttiden indregnes i den sam-
lede arbejdstid.
det er svært at afgøre, om det er krak.dk, eller afstand.dk der er mest retvisende ved opgørel-
sen af den kilometermæssige og tidsmæssige forandring af arbejdsstederne. det fremgår dog
af eva jensens forklaring for byretten, at det var afstand.dk, der blev brugt i forbindelse med
skats kontrol af borgeres transportoplysninger. dette har skat ikke taget afstand fra, og
målingerne fra afstand.dk må derfor kunne lægges til grund.
for så vidt angår den tid, der medgår til transport, tager ingen af opgørelserne hensyn til vej-
arbejde, myldretidstrafik eller andet, som påvirker transporttiden. opgørelserne tager ud-
gangspunkt i, at der ikke er andre biler på vejen eller vejarbejde eller andet, der påvirker tra-
fikafviklingen.
på den baggrund kan følgende ændringer lægges til grund:
for eva jensen udgjorde ændringen en forlænget afstand til arbejdet på 46 kilometer om da-
gen og med mindst 42 minutters mertransporttid.
for carina ørbæk sørensen udgjorde ændringen en forlænget afstand til arbejdet på 46 kilo-
meter om dagen med mindst 49 minutters mertransporttid.
for christina bechmann hoseassen bevirkede ændringen, at mertransporttiden udgjorde 91
minutter om dagen. ændringen indebar endvidere, at hun ikke kunne passe fritidsinteresser,
og at bringning og afhentning af hendes barn ville blive yderst besværlig.
skats vurdering af, om en ændring af arbejdssted er væsentlig eller ej, synes præget af til-
fældigheder. i sagen mellem hk/danmark som mandatar for allan neergaard iversen og
skat (højesterets sag 170/09) anerkendte skat, at medarbejderen, der boede og arbejdede
i silkeborg, og som man ønskede overført til skattecenteret i viby j, fik ændret sine vilkår
væsentligt. der er tale om en ændring af arbejdssted, der svarer til ændringen for carina ør-
                                               - 3 -
bæk sørensen, som ifølge skat ikke fik sine arbejdsvilkår ændret væsentligt. dette taler for,
at der ikke skal anlægges en for restriktiv vurdering af, hvad der kan anses for en væsentlig
ændring.
det spiller ikke nogen rolle, at ændringen af arbejdsstedet skete som led i en større og lands-
dækkende ændring af skats virksomhed. vurderingen af, om en ændring er væsentlig eller
ej, skal alene foretages ud fra den enkelte funktionærs individuelle forhold. det var ikke i for-
bindelse med ansættelsen nogen kendt omstændighed, at arbejdsstedet ville ændre sig på et
senere tidspunkt.
ved opgørelsen af kravene skal der anvendes den høje kørselstakst af de grunde, der er anført
af hk/danmark som mandatar for allan neergaard iversen mod skat i højesterets sag
170/09 og af danmarks jurist- og økonomforbund som mandatar for rené bjerre som ind-
stævnt af skat i højesterets sag 253/09. dertil skal det bemærkes, at der i silkeborg kom-
mune altid har været anvendt den høje kilometertakst ved kørsel i kommunens tjeneste på nær
ved længerevarende uddannelse. denne praksis har været gældende så længe, at der er opstået
en kutyme, der binder skat, da kutymen må anses for at være gået med over til skat som
en individuel rettighed i henhold til virksomhedsoverdragelseslovens regler.
den tid, der er medgået til længere transport, må anses for at ligge ud over den almindelige
arbejdstid. uanset at den konkret ikke kan anses for pålagt som overarbejde, følger det af sa-
gens natur, at den kan sidestilles med beordret overarbejde, og af den grund skal den honore-
res som overarbejde.
skat har navnlig anført, at ændringen af arbejdsstederne for eva jensen, carina ørbæk sø-
rensen og christina bechmann hoseassen ikke udgjorde væsentlige ændringer af deres an-
sættelsesvilkår. der kan på den baggrund ikke kræves hverken overarbejdsbetaling eller kør-
selsgodtgørelse i forbindelse med den forlængede transportafstand og -tid.
i henhold til hk’s egen vejledning ville arbejdstagerne ikke under de af strukturreformen om-
fattede ændringer skulle tåle en afstandsforøgelse på mere end 80 kilometer dagligt eller en
forøget transporttid på mere end 1½ time dagligt. afstandsforøgelsen og forøgelsen i trans-
porttid ligger for eva jensens og carina ørbæk sørensens vedkommende klart under de af
                                                - 4 -
hk opstillede grænser og oversteg for christina bechmann hoseassens vedkommende i vær-
ste fald grænsen med 1 minut.
flytningerne skal ses på baggrund af, at disse er gennemført som led i strukturreformen, hvil-
ket også er forudsat i hk’s vejledning. samme opfattelse fandt udtryk i kto’s vejledning om
kommunalreformen.
beregningerne af den forøgede afstand og transporttid skal for eva jensens og carina ørbæk
sørensens vedkommende foretages på grundlag af de fremlagte oplysninger fra krak og med
udgangspunkt i den korteste og hurtigste rute. det er udokumenteret, at afstandene og tiderne
ikke er som angivet på krak.dk.
for så vidt angår christina bechmann hoseassen bemærkes, at hun oprindeligt skulle være
flyttet til svendborg, hvilket hun i sit partshøringssvar gjorde indsigelse imod og pegede på
odense som fremtidigt arbejdssted. dette blev imødekommet af skat, og det var hende selv,
der ønskede at blive flyttet til lumbyvej frem for lerchesgade i odense. hvis hun havde øn-
sket at reducere sin transporttid mest muligt, kunne hun have valgt at få ansættelse på ler-
chesgade, der ligger meget tæt på odense banegård, hvilket ville have medført en forøget
transporttid klart under de grænser, som hk selv har opstillet. den relevante tid for hendes
vedkommende er således de 14 minutters togtur hver vej, og dette er ikke en væsentlig stil-
lingsforandring. hertil kommer, at rejsen mellem hendes bopæl og skat på lumbyvej kunne
reduceres betydeligt ved valg af alternative transportmidler fra odense banegård til lumby-
vej.
under alle omstændigheder kan skat ikke være forpligtet til at kompensere for forøget kør-
sel i varslingsperioden ud over kilometergodtgørelse efter lav takst. der henvises til det, som
skat har anført herom i højesterets sag 170/09, hk/danmark som mandatar for allan ne-
ergaard iversen mod skat, og højesterets sag 253/09, skat mod danmarks jurist- og
økonomforbund som mandatar for rené bjerre.
for så vidt angår mertransporttiden kan den i givet fald ikke udløse overarbejdsbetaling med
overarbejdssats. overarbejde kræver, at det er arbejde pålagt af arbejdsgiveren, og i dette til-
fælde har arbejdsgiveren stedse tilkendegivet, at man ikke anså det for overarbejde.
                                               - 5 -
supplerende sagsfremstilling
den i byrettens dom omtalte vejledning fra hk er offentliggjort på hk/kommunals hjemme-
side under overskriften ”spørgsmål om reformen. fra kommune til stat. hvilke ændringer
skal jeg finde mig i? overenskomstansat”. i en udgave sidst redigeret den 1. september 2005
anføres bl.a.:
       ”ændringer vedrørende arbejdssted og transport
       …
       der skal ses på følgende forhold, når det skal vurderes, om flytningen af din arbejds-
       plads er en væsentlig ændring:
       1. hvor meget længere du har fået til arbejde
       der findes ikke nogen tommelfingerregel for, hvor stor en afstandsforøgelse mellem
       hjem og arbejde en overenskomstansat medarbejder skal finde sig i. det er dog hks
       holdning, at man nok ikke skal tåle en afstandsforøgelse mellem hjem og arbejde på
       over 80 km. dagligt (40 km. hver vej).
       2. hvor meget mere tid skal du bruge på at komme på arbejde
       selvom den forøgede afstand mellem hjem og arbejde ikke er så stor, så kan transportti-
       den alligevel blive forøget væsentligt, f.eks. på grund af dårlige transportforbindelser.
       en stor forøgelse af transporttiden mellem hjem og arbejde kan derfor i sig selv være en
       væsentlig ændring.
       her findes heller ingen tommelfingerregel, men du vil nok ikke skulle tåle en forøget
       transporttid på mere end 1½ time dagligt.”
i forhandlingsfællesskabet kommunale tjenestemænd og overenskomstansattes pjece ”løn-
og ansættelsesvilkår ved kommunalreformen – hvad gælder?”, revideret januar 2006, anføres
det om ændring af arbejdsstedets beliggenhed bl.a.:
       ”der findes en række afgørelser om spørgsmålet, som alle er konkret begrundede. det
       er derfor svært at udlede tommelfingerregler for, hvor stor en forøgelse af transportti-
       den/-udgifterne, den ansatte skal acceptere, uden at den ansatte har fået ændringen
       varslet med et varsel svarende til opsigelsesvarslet.
                                                - 6 -
       ændringer af arbejdsstedets placering som led i en generel kommunalreform må for-
       mentlig i højere grad tåles end normalt – men den ansatte er ikke forpligtet til at tåle en-
       hver ændring af arbejdsstedets placering, blot fordi ændringen er begrundet i kommu-
       nalreformen.
       det anbefales, at den ansatte i tilfælde af ændring i arbejdsopgaverne og/eller ændring
       af arbejdsstedets beliggenhed søger råd og vejledning hos organisationen/den lokale af-
       deling.”
eva jensen
ifølge udskrifter af 26. juni 2007 fra www.krak.dk udgjorde afstanden fra eva jensens bopæl
til det hidtidige arbejdssted i silkeborg 23,4 km (22 minutters kørsel i bil) og til det nye ar-
bejdssted i viby j 44,6 km (37 minutters kørsel i bil).
ifølge www.afstand.dk udgjorde afstanden til det hidtidige arbejdssted 24 km (26 minutters
kørsel i bil) og til det nye arbejdssted afhængig af rute henholdsvis 47,1 km (47,1 minutters
kørsel i bil) og 43,9 km (56 minutters kørsel i bil).
der er endvidere fremlagt oplysninger om ruterne ifølge google samt eva jensens egne regi-
streringer vedrørende den afstand, hun har tilbagelagt, og den tid, hun har brugt under kørsel
til det hidtidige og til det nye arbejdssted.
carina ørbæk sørensen
ifølge udskrifter af 26. juni 2007 fra www.krak.dk udgjorde afstanden fra carina ørbæk sø-
rensens bopæl til det hidtidige arbejdssted i silkeborg 10,3 km (12 minutters kørsel i bil) og
til det nye arbejdssted i viby j 36,3 km (28 minutters kørsel i bil).
ifølge www.afstand.dk udgjorde afstanden til det hidtidige arbejdssted 10,5 km (16 minutters
kørsel i bil) og til det nye arbejdssted 33,4 km (49 minutters kørsel i bil).
christina bechmann hoseassen
af et partshøringssvar af 12. september 2005 til skat fra christina bechmann hoseassen
fremgår bl.a., at hun i stedet for en påtænkt ændring af arbejdsstedet til svendborg ønskede at
blive placeret i odense. som første prioritet angav hun skattecenter odense på lumbyvej.
som anden prioritet skattecenter odense på lerchesgade 35.
                                                - 7 -
der er enighed om, at christina bechmann hoseassens daglige transporttid fra bopælen i ny-
borg til det nye arbejdssted på lumbyvej i odense og retur rent faktisk udgjorde i alt
91minutter, herunder 28 minutters togtransport, 44 minutters ventetid på banegården i odense
og 19 minutters bustransport i odense.
det er ubestridt, at skat på lerchesgade ligger tæt på odense station.
forklaringer
der er til brug for højesteret afgivet forklaring af personalekonsulent i silkeborg kommune
leif rattenborg bøgedal. der henvises herom til højesterets sag 170/09 hk/danmark som
mandatar for allan neergaard iversen mod skat.
højesterets begrundelse og resultat
skats pålæg til eva jensen, carina ørbæk sørensen og christina bechmann hoseassen om
nyt fast arbejdssted blev givet som led i en generel omstrukturering, der omfattede et stort
antal ansatte. ved bedømmelsen af, om det nye faste arbejdssted medførte væsentlige ændrin-
ger af de ansattes arbejdsforhold, som de ikke var forpligtet til at tåle, opgjorde skat den
forøgede transportvej og transporttid ved privat kørsel i egen bil på grundlag af en sædvanligt
anvendt søgemaskine, krak.dk. resultaterne efter denne søgemaskine afviger fra resultaterne
efter andre søgemaskiner, i visse tilfælde op og i andre tilfælde ned. det er ikke oplyst, hvad
der er årsag til disse afvigelser, og der er efter de foreliggende oplysninger ikke grundlag for
at fastslå, at krak.dk er behæftet med fejl. på denne baggrund lægger højesteret den af skat
opgjorte forøgede transportvej og transporttid baseret på krak.dk til grund.
eva jensens daglige transport til og fra arbejde ved kørsel i bil blev hver vej forøget med 21,2
km fra 23,4 km til 44,6 km og med 15 minutter fra 22 minutter til 37 minutter. højesteret fin-
der, at den ændring af hendes arbejdsforhold, som denne forøgelse indebar, ikke gik ud over,
hvad hun var forpligtet til at tåle uden kompensation, og tiltræder derfor, at skat er frifundet
for hendes krav om kompensation.
carina ørbæk sørensens daglige transport til og fra arbejde ved kørsel i bil blev hver vej for-
øget med 26 km fra 10,3 km til 36,3 km og med 16 minutter fra 12 minutter til 28 minutter.
                                               - 8 -
højesteret finder, at den ændring af hendes arbejdsforhold, som denne forøgelse indebar, ikke
gik ud over, hvad hun var forpligtet til at tåle uden kompensation, og tiltræder derfor, at
skat er frifundet for hendes krav om kompensation.
christina bechmann hoseassen, der boede tæt ved sit arbejde i nyborg, fik i forbindelse med
pålægget om skift af fast arbejdssted mulighed for at vælge mellem flere arbejdssteder, hvoraf
det ene, skat på lerchesgade i odense, ville indebære en forøgelse af den daglige transport
hver vej med 14 minutter med tog fra nyborg til odense station, der ligger tæt på arbejdsste-
det på lerchesgade. højesteret finder, at den ændring af hendes arbejdsforhold, som denne
forøgelse indebar, ikke gik ud over, hvad hun var forpligtet til at tåle uden kompensation, og
tiltræder derfor, at skat er frifundet for hendes krav om kompensation. det kan ikke føre til
andet resultat, at hun valgte et arbejdssted med længere transport til følge.
herefter stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal hk/danmark som mandatar for eva jensen, carina
ørbæk sørensen og christina bechmann hoseassen betale 40.000 kr. til skat.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 30. november 2000 blev af retten i sagen
v-0025-99
basic trademark s.a.
(advokat johan løje)
   mod
bilka lavprisvarehus a/s
(advokat vagn søndergaard)
afsagt sålydende
                                     d o m:
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, bilka lavprisvarehus a/s, ved anvendelse af
et af sagsøgeren, basic trademark s.a. registret varemærke ved annoncering og
markedsføring i øvrigt af tøj har krænket basic trademark's varemærkeret. endvidere drejer
sagen sig om, hvorvidt sagsøgte har været berettiget til at anvende en anden version af
sagsøgerens varemærke end det varemærke, sagsøgeren anvender for det omhandlede tøj.
                                               - 2 -
sagens omstændigheder
basic trademark fik i 1989 og 1991 under henholdsvis vr 06.482 og vr 00.627 registreret
varemærket kappa som ord- og figurmærke i klasse 25: beklædningsgenstande og i blandt
andet klasse 28: spil, legetøj, gymnastik- og sportsartikler. registreringerne er blevet fornyet,
og var også i kraft på tidspunktet for den omhandlede markedsføring. basic trademark har
yderligere registreret 5 varemærker, der ikke har relevans for denne sag.
det registrerede figurmærke, der ikke er omkranset af en hvid bræmme ser således ud:
          < bilag 1 eller 3 >
sagsøgeren har under sagen som bilag 5 fremlagt følgende farvekopi, der viser varmærkets
udformning i dag, hvor figur og ord er omkranset af en hvid bræmme:
         < bilag 5 >
i bilka's tilbudsavis gældende fra den 20. til den 23. december 1998, der er sagens bilag 6, var
der optaget en annonce for "kappa sweatshirt og joggingbuks". annoncen indeholdt et billede
af to mænd iført kappatøj med påsyede mærker. i billedets nederste højre hjørne var basic
trademark's logo gengivet i rødt men uden at være omkranset af en hvid streg, og det er
alene denne anvendelse af basic trademark's logo, der under sagen skal tages stilling til.
det af bilka markedsførte kappatøj er bragt i fri omsætning i spanien og dermed fuldt
konsumeret til lovlig markedsføring i danmark.
der er under sagen fremlagt en side fra publikationen "sportsbranchen, hvem er hvem og
hvem har hvad 99", hvor basic trademark's logo er gengivet i rødt med ordmærket
højrestillet figurmærket og uden en hvid bræmme. der er enighed mellem parterne om, at
dette logo er identisk med det i sagen omtvistede. endvidere er der fremlagt materiale
indhentet på messer, hvor basic trademark's logo fremstår identisk med det her
omtvistede.
forklaringer
                                              - 3 -
christian trads har forklaret at han gennem 5 år har været ansat hos bilka som produktchef
for sportsbeklædningen.
han deltog i udformningen og godkendelsen af den som bilag 5 fremlagte annonce.
tilbudsavisen har et oplæg på mellem 1,2 og 1,4 millioner eksemplarer. det er sædvanligt, at
leverandører kan købe en halv side i tilbudsavisen. imidlertid sælges der ikke plads i avisen for
så vidt angår sportsiderne.
det indkøbte varelager på 1.200 stk. beklædningsgenstande blev solgt, men tilbuddet var ikke
nogen succes. bilka sælger kappatøj, såfremt man kan få det i hænde. dette er ikke sket efter
det i sagen omhandlede salg.
der er forskellige fremgangsmåder ved ekstahering af logor/varemærke. nogen gange
ekstraheres logo'et fra tøjet, men dette var ikke tilfældet i nærværende sag. han ved ikke
hvorfra logo'et blev ekstraheret.
lars bugge har forklaret at han er direktør i primetime
denmark aps der har licens på import og salg af blandt andet kappatøj.
i 1980'erne var kappa et stort varemærke, men varemærket blev mindre stærkt, da det blev
introduceret i lavprisvarehuse. nu er varemærket igen blevet populært. kappatøj sælges ikke
til bilka.
han fik mange henvendelse fra distributører, som var nervøse for, at varemærket igen skulle
blive devalueret. det af bilka fremlagte, hvor varemærke'et fremstår i rødt og uden
omkransning er ikke autoriseret af kappas varemærkeindehaver i italien. de fremlagte logo'er i
rødt og uden omkransning er ældre versioner af varemærket. annoncens logo svarer til det
registrerede.
påstande
basic trademark har nedlagt endelige påstande om
- at det forbydes bilka i annoncering og anden markedsføring af tøj at anvende det som bilag 5
                                               - 4 -
viste varemærke i den udformning, som fremgår af bilag 6, og
- at bilka til basic trademark skal betale 50.000 kr med tillæg af sædvanlig procesrente fra
sagens anlæg den 1. marts 1999 og til betaling sker.
bilka har overfor basic trademark's påstande nedlagt påstand om frifindelse.
anbringender
basic trademark's advokat har gjort gældende, at sagsøgte ikke har været berettiget til at
anvende et varemærke, som ikke er identisk med det varemærke, der er påført den
markedsførte trøje. der er herunder ikke hjemmel i varemærkelovens § 4 eller § 5 til til at gøre
brug af en anden version af varemærket.
den skete ændring af varemærket i forhold til det, som var påført varen, var ikke begrundet i
praktiske forhold. ved at have undladt omkransningen på varemærkeet har bilka undladt et
karakteristika. det svarer til at ændre farven på et varemærke, for eksempel at lade coca
colas varemærke være grønt.
retten til at vælge varemærket, herunder versionen af varemærket, tilkommer
producenten/indehaveren af varemærkeretten, og varemærket er producentens signal til
kunderne om kvalitet.
ef-domstolens afgørelse i dior-sagen tager i præmis 44 ikke stilling til forhandlerens brug af
variationer af varemærket.
det er efter dior-afgørelsen og ef-domstolens afgørelse i bmw-sagen tilladt at gengive
producentens varemærke, men det skal, jf. dior-afgørelsens præmis 47, ske på en sådan
måde, at det ikke forringer varemærkets image. endvidere skal brugen ikke give udtryk for, at
der er en forbindelse mellem forhandleren og producenten.
varemærkelovens § 5, hjemler ikke en brug som den her omhandlede. der henvises herved til
kommenteret varemærkelov 2. udgave, p. 70, note 5.7, hvorefter der kun er adgang til at
bruge mærket i den form, som indehaveren selv anvender.
                                              - 5 -
varemærkelovens § 6 giver kun adgang til at bruge varemærket for den varer, der er
markedsført, og dette skal loyalt gengives. dette er ikke tilfældet i nærværende sag, hvor bilka
har anvendt et andet varemærke. af denne grund er afgørelsen i bmw-sagen ikke af betydning
for denne sag.
det er ikke afgørende, at det af bilka anvendte varemærke er taget fra eller er identisk med
det officielle varemærke som anført i publikationen "sportsbranchen, hvem er hvem og hvem
har hvad 99".
ved udmålingen af erstatning efter varemærkelovens § 43 er det ikke afgørende, at basic
trademark ikke kan godtgøre et tab. bilka har ikke dokumenteret omfanget af salget af de
omhandlede trøjer, hvilket må medføre processuel skadevirkning. der kan således rejses tvivl
om oplysningerne om antallet af solgte trøjer.
det har ved udmålingen af erstatning betydning at tilbudsavisen er udgivet i 1,2 til 1,4 mill.
eksemplarer.
et rimeligt vederlag kan beregnes svarende til det der skulle betales i licens, hvilket efter
sædvanlige satser ville være 50.000 kr.
endelig skal der henses til den risiko for markedsforstyrrelse, som bilka's markedsføring har
medført. det er herunder af betydning, at basic trademark ikke har ønsket, at kappa-
produkter sælges af bilka.
bilka's advokat har gjort gældende, at den skete markedsføring ligger inden for området af
varemærkelovens § 5, nr. 3. bilka har annonceret med varemærket nemlig det officielt
registrerede varemærke samt det varemærke der var påført trøjerne.
afgørelserne i dior-sagen og bmw-sagen bliver illusorisk, såfremt indehaveren af et
varemærke i hvert enkelt tilfælde skal godkende markedsføringen af varerne. afgørelsen i
bmw-sagen vedrører reservedele, men viser tillige hvor vidt man kan gå ved annoncering. der
henvises tillige sø- og handelsrettens afgørelse af 29. marts 1994 i h 170/91 (hugo boss).
sammenfattende gøres det gældende, at basic trademark's varemærke alene er anvendt i
oplysende øjemed og placeret på en ikke fremtrædende plads. endvidere er brugen af
                                                - 6 -
varemærket ikke vildledende og antyder ikke eneforhandling af basic trademark's
produkter.
der er i forhold til det rejste erstatningskrav ikke grund til at stille spørgsmål ved oplysningen
om salg af 1.200 trøjer.
sø- og handelsrettens afgørelse
det er som udgangspunkt i strid med varemærkelovens § 4 at anvende basic trademark's
registrerede varemærke. en ret hertil kan dog følge af ef-reglerne om konsumption, jf.
varemærkelovens § 6, stk. 1.
spørgsmålet i denne sag er, om bilka's anvendelse af basic trademark's varemærke ligger
ud over, hvad der er anset for berettiget i ef-domstolens afgørelse i sag c- 63/97 (bmw-
sagen).
bilka har anvendt det officielt registrerede varemærke. havde basic trademark ladet det
nye mærke registrere, ville det have stået klart, at det således registrerede mærke skulle
anvendes ved parallelimportørens markedsføring.
ved ikke at lade det nye mærke registrere, og ved at anvende forskellige mærker, er det
således basic trademark, der har skabt forvirring om varemærket.
det kan endvidere ikke kræves, at bilka som parallelimportør skal indhente basic
trademark's godkendelse i forbindelse med sin markedsføring af varerne, jf. herved bmw-
afgørelsen.
der foreligger herefter ikke en krænkelse af basic trademark's varemærkeret og bilka skal
derfor frifindes.
         thi kendes for ret
sagsøgte, bilka lavprisvarehus a/s, frifindes.
inden 14 dage fra denne doms afsigelse betaler sagsøgeren, basic trademark s.a., til
                                            - 7 -
sagsøgte, bilka lavprisvarehus a/s, sagens omkostninger med 10.000 kr.
                  elmer
arne erling reisfelt         jørgen andersen

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -
                                   udskrift
                                        af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 3. juni 2002 blev af retten i sagen
p-0005-01
dansk magisterforening som
mandatar for
richardt johansen
(advokat peter breum)
   mod
københavns søfartskursus
under konkurs
(advokat casper moltke)
afsagt sålydende
                                      d o m:
sagen drejer sig om, hvorvidt anmelderen, richard johansen, den 4. juni 1999 uretmæssigt
blev bortvist af den selvejende institution københavns søfartskursus, og om han som følge
heraf har krav på godtgørelse. der skal herunder tages stilling til, om anmelderen indtog en
                                                - 2 -
ledende stilling. endelig er der i sagen rejst spørgsmål om, hvorvidt anmelderen har krav på
erstatning for mangelfuldt ansættelsesbevis.
påstande
anmelderen har principalt nedlagt påstand om, at boet tilpligtes at anerkende, at anmelderen
har et privilegeret krav i henhold til konkurslovens § 95 på 119.529,27 kr. og et simpelt
tilgodehavende på 10.000 kr. i henhold til konkurslovens § 97, subsidiært at boet tilpligtes at
anerkende, at anmelderen har et simpelt tilgodehavende på 10.000 kr. efter konkurslovens §
97.
boet har principalt nedlagt påstand frifindelse, subsidiært at de anmeldte krav alene har status
i henhold til konkurslovens § 97.
sagens omstændigheder
den 16. november 1999 blev der afsagt konkursdekret over boet, den selvejende institution
københavns søfartskursus, i det følgende kaldet københavns søfartskursus. advokat casper
moltke blev udpeget som kurator.
richard johansen var den 1. oktober 1997 blevet ansat som timelærer ved søfartskurset, der
var et uddannelsestilbud til børn med problemer og unge kriminelle.
frem til sin død ved årsskriftet 1998/1999 var ivar tang forstander for københavns
søfartskursus. han drev samtidig søpraktikformidlingen aps, som han var ejer af.
søpraktikformidlingen aps beskæftigede sig ligeledes med børn med problemer og unge
kriminelle.
af vedtægterne for københavns søfartskursus fremgår blandt andet:
                                            " § 7.
skolen ledes af en forstander, der ansætter og afskediger det øvrige personale. der ansættes
efter ansættelseskontrakter, der skal godkendes af bestyrelsen. løn og ansættelsesvilkår skal
være efter gældende regler for sammenlignelige områder. forstanderen skal kunne opnå
                                             - 3 -
undervisningsministeriets godkendelse til at have ansvaret for at føre unge frem til
folkeskolens afgangsprøver.
                                §8
forstanderen er ansvarlig for den daglige drift, og for at udarbejde budgetter og regnskaber,
der forelægges bestyrelsen til godkendelse.
                                §9
forstanderen er overfor bestyrelsen ansvarlig for at budgetter overholdes og at årsregnskab-
erne revideres af en af bestyrelsen udpeget revisor.
                               § 10
bestyrelsen består af 5 personer, der ikke må have ansættelse ved skolen
...
                               § 15
forstanderen fungerer som bestyrelsens sekretær og deltager som sådan i bestyrelsens møder.
forstanderen må medbringe en af skolens administrative ansatte. bestyrelsen kan indkalde
relevante personer ved et dagsordenspunkts behandling. "
der blev ikke udnævnt nogen ny forstander efter ivar tangs død.
richard johansen, der efter forstanderens død var den eneste fuldtidsansatte på københavns
søfartskursus, orienterede efterfølgende bestyrelsen om søfartskursets situation. richard
johansen udarbejdede herunder en redegørelse af 10. januar 1999 til brug for et bestyrel-
sesmøde den 14. januar 1999. af redegørelsen fremgik blandt andet:
"akut:bestyrelsen bedes sørge for udbetaling af tilgodehavender til maskinmestre og ansatte.
samt udarbejde ansættelsesbreve fra den 1- 1-99. derudover udarbejde job- og kompetence-
beskrivelse for richard.
                                               - 4 -
udført siden 1-1-99: telefonisk og personlig kontakt med alle sagsbehandlere og diverse
kontaktpersoner i kriminalforsorgen.
alle forældre er kontaktet og informeret om den umiddelbare fremtid.
tæt kontakt til politi benjamin og familie.
udarbejdelse af nødplan med grøndalsvængets skole.
kontakt med arkitektskolen.
kontakt med værkstederne på flådestationen m.h.p. fortsat positivt samarbejde.
kontakt med kbh's havn m.h.p. fast kajplads.
kontakt med køreskolen for kørelærer så vores elever i fremtiden kan være elever der og er-
hverve kørekort for et minimalt beløb, martin i skal gerne starte til februar.
kontakt til samarbejdspartnerne i udviklingsprojektet "vand i københavn".
brev afsendt til socialministeren, angående det nystartede socialpædagogiske netværk og
navigators ulykkelige situation.
tæt kontakt med vores regnskabsfører.
beslutninger taget af rich.: kriminalforsorgen har henvendt sig vedrørende en ny elev der
var på tale inden jul. på grund af hans baggrund (narkoman) og den nuværende situation
afviste jeg venligt henvendelsen. de ser frem til at genoptage samarbejdet om nye elever. alle
anskaffelser der ikke er akut behov for er blevet returneret og sat i bero..."
redegørelsen indeholdt endvidere et overslag over københavns søfartskursus månedlige
indtægter og udgifter i første halvdel af 1999.
den 17. januar 1999 sendte richard johansen en opgørelse over sit timeforbrug i perioden 1.
januar 1999 til 17. januar 1999 til bestyrel sesformanden for københavns søfartskursus, niels
michelsen. richard johansen anførte heri, at opgørelsen vedrørte normallektioner, overtimer
samt tid anvendt som fungerende forstander. han angav at have haft i alt 160 overtimer og 24
lektioner.
den 21. januar 1999 afholdt københavns søfartskursus ekstraordinært bestyrelsesmøde.
richard johansen og torben bo hansen, leder af dag- og døgncentret, deltog i
bestyrelsesmødet som informanter og observatører ved nogle af dagsordenspunkterne.
af mødereferatet fremgår blandt andet:
                                                - 5 -
"redegørelse fra richard: richard fortalte, at han var bekymret for at henrik [ansat på kø-
benhavns søfartskursus] havde disciplinære problemer med nogle af søpraktikformidlingens
elever og at dette var baggrunden for strømafbrydelsen. richard redegjorde for alle elevers
aktuelle situation, hvor der for alle var etableret en nødplan. nogle af de mest kriminelle ville
han foretrække fik en uges pause og han redegjorde for, at der var lagt en ansvarlig plan
herfor, ligesom henrik nok burde holde op p.g.a. de nævnte problemer. richard fik af
bestyrelsen bemyndigelse til at foretage disse nødvendige dispositioner, herunder sikring ved
aflåsning og etablering af nye låse. for så vidt angår elever fra søpraktikformidlingen skal
kirsten give tilladelse. der var ligeledes enighed om at marie kristine tang af
sikkerhedsmæssige grunde holder op.
richard understregede betydningen af at alle sagsbehandlere fik et brev om skolens situation
og fortsættelse. niels mich. [bestyrelsesformand niels michelsen] har haft telefonopringninger
fra sagsbehandler, der netop har bedt herom.
richard fortalte at maskinmestrene holdt sig "stand by" og havde givet tilsagn om gerne at
ville genoptage arbejdet i ivars ånd. foreløbig kommer de til frokost på navigator d. 3.2.
karimi har fået arbejde i dfds og starter sna rest, men har lovet at besøge skibet når ham om
3 uger atter er i københavn.
richard har fået god kontakt med højvang seminariet og kan evt. skaffe studerende til at
dække vagtberedskabet.
alle ansatte har ikke fået den løn, de burde, men det er lidt uklart hvor meget af lønnen
søpraktikformidlingen skylder og hvor meget skolen.
m.h.t. kajplads fortalte rich., at der var opblødning, idet arkitektskolen havde været meget
positiv og det var lige ved at der var kommet en god aftale for 2 år, men foreløbig har en
administrativ medarbejder i kulturhuset holdt igen så der lige nu kun er lovning indtil
"forsommeren"...
m.h.t. økonomi fortalte rich. at de 45.000 kr. han havde fået af niels mich. fra kontoen i jyske
bank var brugt til arbejdsdusører til elever, a conto løn og andre nødvendige udgifter.
der er som anført ca. 70.000 kr. på giro kontoen og bestyrelsen agter at give dag- og
døgncentret fuldmagt til at disponere over begge konti. rich. havde hos bogholder karin
hentet flere ringbind og andre papirer, men det var uklart hvor meget der vedrørte skolen og
hvor meget søpraktikformidlingen og boet i øvrigt. kirsten og chr. vil sortere papirerne og
dag- og døgncentret vil herefter få de papirer, der har med skolen at gøre.
                                                - 6 -
.....
orientering ved torben bo hansen, der meddelte, at ddc [dag- og døgncentret] gerne på-
tager sig opgaven m.h.t. teknisk administration men at situationen i øvrigt er svær at overskue
p.g.a. mange uafklarede forhold, hvor der er brug for oprydning, herunder afklaring af
forholdene imellem skolen, boet og søprak tikformidlingen, skyldig løn til ansatte, skyldig a-
skat, afklaring af regnskab og budget til eu, fremtidig elevtilgang m.m. skolen,
søpraktikformidlingen og boet har mange fælles interesser og et godt samarbejde er i denne
fase vigtigt.
drøftelse om fremtiden og drøftelse i bestyrelsen alene sammen med torben: enighed
om at der er behov for en fortsat afklarings- og oprydningsfase, hvor ddc overtager den
tekniske administration og samarbejder med boet og søpraktikformidlingen herom.
der udfærdiges fuldmagt til at dag- og døgncentret kan disponere over skolens konti i jyske
bank og giro kontoen..."
den 24. januar 1999 anmodede richard johansen om bestyrelsens tilladelse til at sælge en
kompressor tilhørende københavns søfartskursus, hvilket bestyrelsen godkendte.
den 8. april 1999 sendte richard johansen en redegørelse til bestyrelsen for københavns
søfartskursus. han skrev blandt andet:
"løn og ansættelsesvilkår: som bekendt har jeg sendt brev til jer vedrørende mit tilgode-
havende og har kun modtaget læreløn for marts 99 og har altså stadig tilgodehavende for hele
februar 34.000 kr. januar 99. 20.000 kr. og 1998 18.000 kr. dette utilfredsstillende, min
arbejdsbyrde har aldrig været større. jeg har endnu ikke modtaget et ansættelsesbrev (forslag
fremsendt til niels michelsen), så...hvad er jeg egentlig og hvilke beføjelser har jeg??? lige nu
føler jeg mig ualmindeligt bondefanget...jeg bliver hele tiden pålagt nye opgaver, men har ikke
udsigt til at få bare rimelig godtgørelse. sidst men ikke mindst har jeg nu fået pålagt ikke at
udbetale kørselsgodtgørelse á conto, men skal vente til lønudbetalingstidspunktet...jeg
hverken kan eller vil lægge flere penge ud for københavns sø fartskursus..."
den 2. maj 1999 sendte dansk magisterforening på vegne richard johansen en telefax til dag-
og døgncentret attention sten hybel. af telefaxen fremgår:
                                                - 7 -
"i forlængelse af behagelig telefonsamtale i går skal magisterforeningen for god ordens skyld
bekræfte, at dag- og døgncentret lovede, at richard johansens løntilgodehavende vil blive
udbetalt i uge 23.
magisterforeningen har forstået, at overførslen af 1. rate af eu-socialfondsbevillingen for 1999
til projektet er blevet forsinket af, at dag- og døgncentret ikke overfor arbejds-
markedsstyrelsen har kvitteret for, at projektet fortsætter. magisterforeningen skal i givet fald
opfordre dag- og døgncentret til snarest at fremsende den for overførslen af eu-
socialfondsbevillingen fra arbejdsmarkedsstyrelsen - eventuelt pr. telefax eller bud således, at
den med sikkerhed er styrelsen i hænde i dag.
magisterforeningen skal således bemærke, at manglende lønudbetaling almindeligvis konsti-
tuerer grov misligholdelse af ansættelsesforholdet, der berettiger funktionæren til uvarslet at
hæve ansættelsesforholdet. afviklingen af det aktuelle løntilgodehavende tåler efter
magisterforeningens opfattelse ikke yderligere forsinkelse."
den 6. maj 1999 beregnede københavns søfartskursus richard johansens
bruttoløntilgodehavende til 151.577,61 kr. københavns søfartskursus meddelte richard
johansen, at tilgodehavendet ville blive udbetalt, når projektet modtog første rate af eu-
socialfondsbevillingen til søfartskurset, "angiveligt omkring 1. juni 1999".
den 6. maj 1999 blev der udarbejdet en ny ansættelseskontrakt mellem københavns
søfartskursus og richard johansen. det fremgår af ansættel seskontrakten, at richard
johansen blev ansat som projektleder med virkning fra 1. april 1999. kontrakten medførte
ingen lønstigning for richard johansen, der fik samme løn som øvrige læreransatte ved køben-
havns søfartskursus. ansættelseskontrakten af 6. maj 1999 indeholdt ikke oplysning om
richard johansens oprindelige ansættelsestidspunkt eller om overenskomst. den erstattede
den mellem parterne tidligere indgåede kontrakt af 23. september 1998.
den 31. maj 1999 kontaktede richard johansen telefonisk arbejdsmarkedsstyrelsen og steen
hybel fra dag- og døgncentret. parterne er uenige om telefonsamtalernes nærmere indhold.
den 1. juni 1999 blev der afholdt et møde mellem københavns kommune og københavns
søfartskursus. richard johansen deltog ikke i mødet.
                                                 - 8 -
den 1. juni 1999 skrev torben bo hansen fra dag- og døgncentret følgende til richard
johansen vedrørende dette møde:
"vi er blevet hasteindkaldt til det møde på skibet, som er arrangeret med vor mellemkomst, for
at tilføre projekt navigator nogle ressourcer.
vi blev tilkaldt fordi gæsterne ikke som ventet blev modtaget af en projektleder, - nemlig dig.
vi må derfor konstatere, at du åbenbart har ladet handling følge på dine udtalelser i telefonen i
går til steen hybel - jvnf. vedlagte notat - og har forladt din arbejdsplads. det er naturligvis
særligt graverende for en ledende medarbejder.
jeg skal derfor indtrængende opfordre dig til at tage kontakt hertil - eller til bestyrel-
sesformand niels michelsen - så vi kan få sagen afsluttet på en tilfredsstillende måde.
hvis vi ikke hører umiddelbart fra dig, må vi lægge til grund at du er ophørt uden varsel."
richard johansen var sygemeldt den 2. juni 1999. han sendte samme dag en redegørelse til
bestyrelsesformanden niels michelsen. richard johansen anførte, at han havde fået det råd fra
dansk magisterforening, at han skulle forlade sin arbejdsplads og ikke møde op før, han havde
modtaget sit lønkrav for januar og februar 1999. richard johansen oplyste, at han inden havde
talt med steen hybel fra dag- og døgncentret, ligesom han havde aftalt, at claus pedersen tog
sig af besøget den 1. juni 1999.
ved skrivelse af 4. juni 1999 blev richard johansen bortvist af torben bo hansen, dag- og
døgncentret. af bortvisningen fremgår:
"ved at henvende dig direkte til arbejdsmarkedsstyrelsen, jvnf. bilag - og oveni købet true en
ansat med skandaliserende omtale i et formiddagsblad af din arbejdsplads har du brudt en
elementær forudsætning for dit ansættelsesforhold.
at du yderligere vælger at udeblive fra et vitalt møde med mulige interesserede leverandører
af klienter til projektet, er så blot yderligere bevis for katastrofalt svigt som ledende
medarbejder i projektet.
derfor bortvises du hermed fra dit ansættelsesforhold med virkning fra dags dato.
                                               - 9 -
det forventes at du umiddelbart ordner alt mellemværende med søfartskurset: nøgler, af-
regning af pengekasse, mobiltelefon m.v. - og at du herefter ikke har adgang til skibet og
skolen.
på københavns søfartskursus vegne"
helle holtsø fra arbejdsmarkedsstyrelsen har den 7. juni 1999 sendt et brev til dansk
magisterforening. i brevet hedder det:
"med reference til telefonsamtale af d.d. skal jeg gøre rede for mine ord i samtale med dag- &
døgncentrets sten hybel den 31. maj 1999. der foreligger ikke notat fra samtalen, da denne
var uden betydning for den videre sags behandling.
forud for besvarelsen af en telefonopringning fra en richard johansen, som min kollega i mit
fravær havde taget imod, kontaktede jeg sten hybel, dag- & døgncentret, i samarbejde med
hvem overtagelse af ovennævnte projekt efter den tidligere projektsholders død samt aflæg-
gelse af regnskab for 1998 er tilrettelagt.
jeg nævnte for sten hybel, at en oprevet richard johansen over for min kollega havde
præsenteret sig som projektleder for projektet, beklaget sig over, at han ikke havde fået løn,
nævnt rod i gamle regnskaber, ekstrabladet osv.
jeg oplyste endvidere, at 1. rate 1999 netop var hjemtaget fra eu-kommissionen og at pro-
jektets 1-rate, ca. ½ million, ville kunne anvises til dag- & døgncentret, så snart ar-
bejdsmarkedsstyrelsen havde modtaget genpart af vores tilsagnsskrivelse i underskreven
stand."
richard johansens krav på 119.529,27 kr. udgør løn for juni 1999, tre måneders løn i
opsigelsesperioden og feriepenge heraf. kravet på 10.000 kr. angår erstatning for mangelfuldt
ansættelsesbrev.
forklaringer
richard johansen har forklaret, at han i en del år har arbejdet med vanskelige unge. ivar
tang tilbød ham ansættelse på københavns søfartskursus, og han blev ansat i efteråret 1997
                                              - 10 -
som timelærer.
ivar tang indgik aftalerne med de kommuner, der købte et behandlingsforløb til de unge. ivar
tang varetog samtlige administrative forhold - herunder ansættelser.
anmelderen deltog ikke i bestyrelsesmøderne, og han havde ingen kontakt med bestyrelsen.
det var alene ivar tang, der som forstander havde kontakten til bestyrelsen.
anmelderen kunne foretage sædvanlige dispositioner som for eksempel indkøb af dagligvarer
og udbetaling af elevernes mødedusør. mødedusør er elevernes lommepenge. han havde ikke
noget med budgettet eller lønudbetalinger at gøre.
ivar tang døde uventet den 31. december 1998.
anmelderen blev herefter kontaktet af bestyrelsesformand niels michelsen, der ønskede, at
anmelderen deltog i et bestyrelsesmøde i starten af januar 1999. anmelderen var på det
tidspunkt den eneste fuldtidsansatte lærer. han deltog ikke i hele bestyrelsesmødet, fordi
bestyrelsen sendte ham uden for døren under dele af mødet. på bestyrelsesmødet blev han
anmodet om at udarbejde en redegørelse over skolens aktuelle situation. redegørelsen, der er
dateret den 10. januar 1999, blev drøftet på bestyrelsesmødet den 14. januar 1999. han
udarbejdede redegørelsen ud fra sin viden som lærer på skolen. han fik ikke nogen be-
myndigelse fra bestyrelsen til at udføre andre opgaver end dem, han sædvanligvis udfører som
lærer. anmelderen var ikke på tale som ny forstander. det var derimod kai fridorf.
anmelderen kunne ikke udstede checks. han gennemførte ingen økonomiske dispositioner, før
de var godkendt af niels michelsen.
efter ivar tangs død arbejdede anmelderen meget mere, end han tidligere havde gjort. det
skyldtes, at der var en del praktiske ting, der skulle ordnes, for at skolen kunne fungere. de
øvrige ansatte arbejdede også mere end hidtil.
dag- og døgncentret, hvor torben bo hansen er direktør, overtog administrationen af skolen
efter ivar tangs død. dag- og døgncentret havde den daglige ledelse af skolen og kontakten til
bestyrelsen. skolens budgetter skulle sendes til dag- og døgncentret. anmelderen havde ingen
beslutningskompetence i den forbindelse. dag- og døgncentret forestod lønudbetalingerne,
                                             - 11 -
hvilket ivar tang tidligere havde gjort. dag- og døgncentret og bestyrelsen tog samtlige
økonomiske beslutninger.
efter ivar tangs død blev claus pedersen ansat som maskinmester. det var dag- og
døgncentret, der ansatte claus pedersen. anmelderen har ikke ansat eller afskediget personale
ved københavns søfartskursus. han har aldrig hørt om, at der skulle ansættes en konsulent.
anmelderen fik en ny ansættelseskontrakt. hans titel var projektleder. han steg ikke i løn. den
nye kontrakt blev udarbejdet af steen hybel, der var ansat på dag- og døgncentret. der var
ikke forud for kontraktens udarbejdelse eller underskrift nogen drøftelse af, hvad det indebar at
være projektleder.
anmelderen var på det tidspunkt utilfreds med, at han havde et større ubetalt
løntilgodehavende. han rykkede for betalingen flere gange, men der skete ikke noget.
omkring en uge før mødet den 1. juni 1999 ringede steen hybel til anmelderen. det var første
gang, han hørte om mødet. anmelderen blev bedt om at sørge for, at der var kaffe og kage til
mødet. han blev ikke nærmere orienteret om mødet.
den 31. maj 1999 havde han en telefonsamtale med steen hybel. telefonsamtalen drejede sig
om anmelderens løntilgodehavende. han var utilfreds med endnu ikke at have fået sine penge.
han var tidligere blevet lovet pengene sidst i april måned. steen hybel sagde, at anmelderen
skulle tage det roligt, og at pengene var på vej. anmelderen sagde, at hans fagforening havde
givet ham det råd, at han ikke skulle møde på arbejde, fordi han ellers risikerede at miste sine
rettigheder. steen hybel frarådede ham ikke at blive hjemme.
anmelderen blev derfor hjemme den 1. juni 1999. han havde forinden aftalt med claus
pedersen, at denne sørgede for kaffe og kage til mødet. han havde også aftalt, at claus
pedersen, der kendte skolens forhold ligeså godt som anmelderen, deltog i mødet i stedet.
niels michelsen var bekendt med, at anmelderen ikke ville deltage i mødet den 1. juni 1999.
niels michelsen prøvede at overtale anmelderen til at deltage, men han oplyste ikke, at det ville
få konsekvenser, hvis han ikke mødte op.
den 2. juni 1999 var vidnet syg, hvilket han meddelte claus pedersen. han mødte på arbejde
                                               - 12 -
den 3. juni 1999, fordi han af sin faglige organisation havde fået oplyst, at pengene var på vej.
han blev indkaldt til et møde med torben bo hansen den 4. juni 1999, hvor han blev bortvist.
det er korrekt, at han ultimo maj 1999 telefonisk kontaktede arbejdsmarkedsstyrelsen.
baggrunden herfor var, at han ville høre, om styrel sen kunne sige noget nærmere om,
hvornår de eu-midler, der skulle dække hans løn, kom. han husker ikke, hvem han talte med.
han fik at vide, at pengene ikke var sendt på grund af en fejl fra dag- og døgncentres side.
anmelderen var rystet herover. han har på intet tidspunkt truet med ekstrabladet. grunden til,
at han nævnte ekstrabladet, var, at det var for pinligt, at pengene ikke var udbetalt på grund
af dag- og døgncentrets fejl. han nævnte noget i retning af, at det jo netop var sådan noget,
der kom i ekstrabladet.
steen hybel har forklaret, at han er ansat i dag- og døgncentret. dag- og døgncentret er en
selvejende institution, som administrerer institutioner, der beskæftiger sig med problematiske
unge. dag- og døgncentret blev i starten af januar 1999 kontaktet af bestyrelsesformanden for
københavns søfartskursus, niels michelsen.
niels michelsen anmodede dag- og døgncentret om at overtage administrationen af
københavns søfartskursus, idet der var uorden i administrationen. det skete herefter. det tog
nogen tid, før der var styr på administrationen. dag- og døgncentret havde alene overtaget
administrationen af søfartskurset, og skulle således ikke fungere som forstander. richard
johansen var den eneste, der kendte nærmere til københavns søfartskursus, og han påtog sig
at føre søfartskurset videre efter ivar tangs død. vidnet var ikke med til det første bestyrelses-
møde i søfartskurset i januar 1999, og har derfor ikke nærmere kendskab til, hvad der skete på
mødet. bestyrelsen havde besluttet, at der skulle passes på pengene, hvilket richard johansen
skulle rette sig efter. søfartskursets økonomi blev løbende drøftet mellem richard johansen og
dag- og døgncentret. det blev blandt andet aftalt, at richard johansen skulle lave kasserap-
port. det vil sige, at han skulle lave en rapport over, hvorledes han havde brugt de penge, han
havde fået til sin disposition. han skulle samtidig aflevere udgiftsbilag. richard johansen fik
typisk mellem 20.000 og 25.000 kr. af gangen. større udgifter blev betalt direkte af dag- og
døgncentret, efter at richard johansen havde kvitteret herfor.
richard johansen refererede til bestyrelsen for københavns søfartskursus, der havde
videredelegeret opgaven til torben bo hansen, som er direktør for dag- og døgncentret. dag-
og døgncentret havde instruktionsbeføjelser overfor richard johansen i den forstand, at dag-
                                              - 13 -
og døgncentret eksempelvis kunne bestemme, at richard johansen ikke måtte udbetale
acontolønninger.
richard johansen deltog i søfartskursets bestyrelsesmøder, hvilket var naturligt, da han efter
vidnets opfattelse var leder af søfartskurset. forespurgt hvad han mener med leder, oplyste
vidnet, at richard johansen var leder i den forstand, at han kunne lede inden for de beføjelser,
som bestyrelsen havde udstukket. han ved ikke, hvorledes den konkrete kompetencefordeling
mellem bestyrelsen og richard johansen var.
det blev efter dag- og døgncentrets overtagelse af administrationen af københavns
søfartskursus bestemt, at der skulle udarbejdes en ny ansættelseskontrakt for richard
johansen. baggrunden herfor var, at richard johansens løn skulle normaliseres. den ny
ansættelsesaftale kom i stand som et diktat fra dag- og døgncentrets side. richard johansen
var ikke interesseret i den nye ansættelsesaftale, da den nye kontrakt medførte en
lønnedgang. der er i den nye ansættelsesaftale nævnt tre løntrin. det var meningen, at
richard johansen skulle starte på det laveste og stige i overensstemmelse med
overenskomsten. richard johansen er benævnt "projektleder" i ansættelseskontrakten, men
han kunne også være benævnt "forstander".
københavns søfartskursus havde næsten ingen penge, fordi de lovede eu- midler var
forsinket. arbejdsmarkedsstyrelsen havde lovet, at midlerne ville komme omkring 1. juni 1999.
indtil dette tidspunkt var der ingen midler til at aflønne de ansatte. de ansatte var på det
tidspunkt richard johansen, claus pedersen, tommy dandanel og en til, som vidnet ikke
erindrer navnet på. de ansatte var informeret herom på et møde i april 1999, ligesom de var
informeret om, hvornår eu-midlerne forventedes at komme. de ansatte havde accepteret, at
de ikke fik løn før i juni måned.
der skulle holdes et møde med københavns kommune den 1. juni 1999 på københavns
søfartskursus. vidnet ved ikke, hvem der havde taget initiativ til mødet. han erindrer ikke,
hvornår han fik kendskab til mødet.
richard johansen ringede den 31. maj 1999 til vidnet og meddelte, at han efter råd fra sin
fagforening nedlagde arbejdet. vidnet forsøgte at tale richard johansen fra det, og han sagde i
den forbindelse, at han ikke troede, at richard johansen havde fået et godt råd. vidnet
opfordrede richard johansen til at kontakte bestyrelsen. vidnet gjorde samtidig richard
                                              - 14 -
johansen opmærksom på, at der skulle afholdes møde næste dag med københavns kommune.
richard johansen svarede, at "det klarer claus".
næste dag ringede claus pedersen inden mødet. claus sagde, at han var på tynd is, og han
bad vidnet om at komme. vidnet og claus deltog i mødet med københavns kommune, men
mødet faldt til jorden på grund af richard johansens fravær.
den 1. juni 1999 havde han kontakt med dansk magisterforening. magisterforeningen stillede
sig tvivlende overfor den garanti, der var stillet med hensyn til, at eu-midlerne kom omkring
den 1. juni 1999. han gentog telefonisk garantien, hvorefter magisterforeningen opfordrede
richard johansen til at gå i arbejde igen.
han blev den 31. maj 1999 telefonisk kontaktet af helle holtsø fra arbejdsmarkedesstyrelsen.
hun fortalte, at richard johansen i ophidset tilstand havde talt med en medarbejder i
arbejdsmarkedsstyrelsen, og herunder blandt andet havde truet med ekstra bladet. han
refererede samtalen med helle holtsø til torben bo hansen.
tommy dandanel har forklaret, at han er folkeskolelærer. han blev tilknyttet københavns
søfartskursus i efteråret 1997. han arbejdede på københavns søfartskursus én til to gange om
ugen. efter december 1997 modtog han ikke sin løn. han skrev til bestyrelsen og til dag- og
døgncentret herom. hver gang der skulle disponeres, skulle bestyrelsen eller dag- og
døgncentret kontaktes. richard johansen kunne ikke disponere. richard johansen og vidnet
havde de samme arbejdsopgaver. han erindrer ikke, hvornår dag- og døgncentret lovede de
ansatte løn, men formentlig i slutningen af maj 1999.
niels michelsen har forklaret, at han er bestyrelsesformand i både københavns søfartskursus
og i dag- og døgncentret. ivar tang var som forstander for københavns søfartskursus
bindeled mellem bestyrelsen og de ansatte på søfartskurset. richard johansen deltog ikke i
bestyrelsesmøderne, mens ivar tang levede.
han var klar over, at administrationen af søfartskurset ville blive vanskelig efter ivar tangs
død. han syntes derfor, at det var en god idé, at dag- og døgncentret overtog
administrationen af søfartskurset, hvilket der derfor blev indgået aftale om. der blev ikke ind-
gået en skriftlig aftale med dag- og døgncentret. københavns søfartskursus søgte efter ivar
tangs død en ny forstander. kai fridorf var på tale, men efter nogen overvejelse sagde han
                                              - 15 -
nej. bestyrelsen drøftede her efter muligheden for at finde en anden forstander, men det var
ikke umiddelbart muligt.
richard johansen skulle efter ivar tangs død tage sig af læreropgaverne. han kunne kun efter
aftale med dag- og døgncentret ansætte lærerpersonale. det skyldtes, at økonomien først
skulle være i orden. vidnet erindrer ikke, om richard johansen blev gjort bekendt med, at han
havde denne kompetence. alle afskedigelser skulle drøftes med dag- og døgncentret.
alle nyindkøb skulle drøftes med og godkendes af dag- og døgncentret. richard johansen blev
efter bestyrelsens godkendelse af køb af nye låse bemyndiget til at foranledige de nye låse
installeret. richard johansen kunne ikke foretage et sådant indkøb uden bestyrelsens godken-
delse. han kunne foretage almindelige dagligdags dispositioner så som at tage kontakt til
kommuner med henblik på at gøre reklame for københavns søfartskursus.
torben bo hansen og steen hybel deltog i bestyrelsesmøderne efter dag- og døgncentrets
overtagelse af administrationen af københavns søfarts- kursus. richard johansen deltog også i
bestyrelsesmøderne. vidnet var referent til bestyrelsesmødet den 21. januar 1999. richard
johansen er i referatet anført som lærer. årsagen hertil var, at richard johansen var og blev
opfattet som lærer på søfartskurset.
efter dag- og døgncentrets overtagelse af administrationen blev der udarbejdet ny
ansættelseskontrakt for richard johansen. grunden hertil var, at han skulle have en
ansættelseskontrakt svarende til de øvrige læreres. dag- og døgncentret stod for
udarbejdelsen af den nye ansættelseskontrakt.
richard johansen havde gjort det godt efter ivar tangs død. det kunne godt være, at richard
johansen skulle være skoleleder, men han ville formentlig ikke være kompetent som
forstander, idet en forstander typisk ikke er læreruddannet.
vidnet erindrer ikke et møde på københavns søfartskursus den 1. juni 1999. han erindrer ikke
noget om, at richard johansen ikke mødte op til dette møde.
vidnet var med til at træffe beslutningen om at bortvise richard johansen fra københavns
søfartskursus.
                                               - 16 -
torben bo hansen har forklaret, at han er uddannet psykolog. han er ansat som direktør i
dag- og døgncentret.
niels michelsen, der er formand i dag- og døgncentrets bestyrelse, kontaktede vidnet i den
første uge af januar i 1999. årsagen hertil var, at niels michelsen også var bestyrelsesformand
i københavns søfartskursus, hvor der var stort økonomisk rod og likviditetsproblemer. niels
michelsen spurgte vidnet, om dag- og døgncentret kunne hjælpe.
dag- og døgncentret accepterede at hjælpe. i første omgang skulle det afklares, hvordan den
økonomiske situation reelt var, for det vidste ingen på det tidspunkt. noget tydede på, at ikke
alt var gået helt lovligt til.
dag- og døgncentret skulle ikke fungere som daglig leder af københavns søfartskursus. dag-
og døgncentret skulle være administrator og konsulent for søfartskurset.
efter ivar tangs pludselige død var richard johansen den eneste fuldtidsansatte på
københavns søfartskursus. det var derfor naturligt, at richard johansen lavede notater til
bestyrelsen. han lavede handlingsplaner for de enkelte elever, ligesom han stod for kontakten
med socialforvaltningerne og kriminalforsorgen. dag- og døgncentret havde ikke ansvaret
herfor.
københavns søfartskursus havde to hovedindtægter. det var eu-midler og betaling fra de
socialforvaltninger, der sendte elever til projektet. eu-midlerne var ikke tilstrækkeligt til at få
projektet til at balancere. det var derfor vigtigt at få tilført projektet yderligere midler. dag- og
døgncentret havde en tæt kontakt med richard johansen angående de penge, kurset modtog
fra socialforvaltningerne.
richard johansen havde ikke kompetence til at ansætte personale til københavns
søfartskursus. på et tidspunkt var det på tale at ansætte en konsulent. dette spørgsmål blev
drøftet med richard johansen, fordi dag- og døgncentret kun ville ansætte en konsulent med
projektlederens accept. en sådan disposition skulle godkendes af dag- og døgncentret. han var
ikke involveret i ansættelsen af claus pedersen.
richard johansen var daglig leder af projektet. han kunne ikke disponere over kursets
bankkonti. det var alene dag- og døgncentret, der kunne disponere herover. bestyrelsen
                                               - 17 -
tilrettelagde i samarbejde med richard johansen søfartskursets økonomi.
den 1. juni 1999 skulle københavns søfartskursus have besøg af en socialforvaltning.
socialforvaltningen skulle vurdere, om den eventuelt ville anbringe unge i søfartskursets
projekt. mødet var arrangeret af dag- og døgncentret som et forsøg på at forbedre
søfartskursets økonomi. det var på grund af søfartskursets dårlige økonomi et meget vigtigt
møde. richard johansen var bekendt med mødet - herunder dets vigtighed.
richard johansen udeblev fra mødet. steen hybel har fortalt vidnet, at richard johansen dagen
før havde ringet til ham og besværet sig over, at han ikke havde fået udbetalt nogle
overarbejdspenge. steen hybel accepterede ikke, at richard johansen udeblev fra mødet den
1. juni 1999. det giver ingen mening at holde et sådant møde uden projektlederens deltagelse.
vidnet erfarede gennem steen hybel, at richard johansen havde kontaktet
arbejdsmarkedsstyrelsen og truet med skandalisering af projektet, hvis der ikke snart kom
nogle penge. richard johansen var alene daglig leder af søfartskurset, og han havde ingen
kompetence til at kontakte arbejdsmarkedsstyrelsen. da richard johansens handlemåde var
helt uacceptabel, var der ingen anden mulighed end at bortvise ham.
procedure
anmelderen har gjort gældende, at richard johansen blev bortvist med urette. richard
johansen udeblev den 1. juni 1999, fordi han ikke havde fået udbetalt et forfaldent
løntilgodehavende. richard johansen havde fået løfte om, at beløbet ville blive udbetalt inden
den 1. juni 1999. richard johansen havde gjort københavns søfartskursus bekendt med, at
han ønskede pengene inden den 1. juni 1999. da han ikke fik pengene som lovet, var han
berettiget til at udeblive fra arbejde den 1. juni 1999. richard johansen havde inden
udeblivelsen orienteret steen hybel herom og sørget for, at mødet kunne gennemføres uden
hans deltagelse, hvilket ikke gav anledning til bemærkninger. richard johansens udeblivelse er
således ikke en væsentlig misligholdelse af ansættelsesaftalen. københavns søfartskursus
påberåber sig da heller ikke udeblivelsen i bortvisningsskrivelsen.
richard johansen var berettiget til at kontakte arbejdsmarkedsstyrel sen. han havde lov til i
egen interesse at ringe til styrelsen for at høre, om der snart kommer nogle penge. han har
ikke truet med skandalisering af københavns søfartskursus, hvilket heller ikke fremgår af det
                                               - 18 -
fremlagte notat fra arbejdsmarkedsstyrelsen. richard johansen har derfor ikke handlet illoyalt
ved at henvende sig til arbejdsmarkedsstyrelsen.
bortvisningen er således uberettiget, og richard johansen har derfor et krav på 119.592,27 kr.
som anmeldt krav.
kravet er privilegeret efter konkurslovens § 95. richard johansen indtog ikke en ledende
stilling i københavns søfartskursus. han var alene udstyret med almindelige
lærerkompetencer, og da richard johansen efter ivar tangs død fik en ny ansættelseskontrakt,
fik han ingen lønstigning.
dag- og døgncentret havde samtlige økonomiske beføjelser over københavns søfartskursus.
richard johansen havde ingen fuldmagt eller prokura til at råde over søfartskursets konti. selv
richard johansens forslag om salg af en kompressor skulle godkendes af bestyrelsen. richard
johansen havde ingen af de beføjelser en forstander har. han kunne eksempelvis ikke ansætte
og afskedige personale. al forstanderkompetence blev efter ivar tangs død delegeret til dag-
og døgncentret. det bestrides, at richard johansen var budgetansvarlig. han udarbejdede
udelukkende notater om søfartskursets forhold, som bestyrelsen tog endelig stilling til.
københavns søfartskursus har ikke udarbejdet behørig ansættelsesaftale, idet der mangler et
oprindeligt begyndelsestidspunkt, ligesom overenskomsten ikke er anført. der opstår herved
risiko for tvist om udviklingen med hensyn til anmelderens løn. richard johansen er derfor
berettiget til 10.000 kr., der anmeldes i boet som simpelt krav.
boet har gjort gældende, richard johansen ved at kontakte arbejdsmarkedsstyrelsen og true
med at skandalisere københavns søfartskursus både har overtrådt sin kompetence og handlet
dybt illoyalt. det kan efter helle holtsøs notat lægges til grund, at richard johansen har
kontaktet arbejdsmarkedsstyrelsen og truet med skandalisering af københavns søfartskursus.
der er ingen grund til at betvivle rigtigheden af arbejdsmarkedsstyrelsens oplysninger herom.
richard johansens kontakt til arbejdsmarkedsstyrelsen berettiger til bortvisning af richard
johansen. boet bortviste straks efter at være blevet gjort bekendt med richard johansens
handling.
herudover udeblev richard johansen fra sit arbejde den 1. juni 1999. det er korrekt, at
richard johansen på dette tidspunkt endnu ikke havde fået sin løn for januar og februar 1999.
                                                - 19 -
det havde parterne talt om, og herunder var richard johansen blevet bekendt med, at han
ville få sin løn omkring den 1. juni 1999. det havde han tidligere accepteret, og derfor var han
ikke berettiget til at udeblive fra sit arbejde den 1. juni 1999. hertil kommer, at der netop den
1. juni 1999 skulle afholdes et møde af stor vigtighed for fremtiden for københavns sø-
fartskursus. det var richard johansen klar over, og alligevel valgte han at udeblive. denne
handlemåde berettiger ligeledes til bortvisning af richard johansen.
det bestrides, at der er udvist passivitet i forbindelse bortvisningen at richard johansen.
såfremt retten finder, at richard johansen har krav på erstatning for bortvisningen, kan kravet
alene anerkendes som simpelt efter konkurslovens § 97. det skyldes, at richard johansen reelt
fungerede som forstander efter ivar tangs død. han lagde budgetter og udarbejdede hand-
lingsplaner for eleverne. richard johansen opfattede sig selv som fungerende forstander,
hvilket fremgår af, at han henførte en del af sine overtimer under betegnelsen fungerende
forstander. richard johansen deltog i bestyrelsesmøderne, ligesom han lavede indstillinger til
bestyrelsen. richard johansen havde endvidere ansættelseskompetence. det forhold, at nogle
af richard johansens dispositioner skulle godkendes af dag- og døgncentret medfører ikke, at
richard johansen ikke kan betragtes som den øverste leder. det er uden betydning, at richard
johansen i ansættelsesbrevet betegnes som projektleder, idet det er de faktiske forhold, der er
afgørende for, om der om er privilegium efter konkurslovens § 95.
der blev indgået en skriftlig ansættelsesaftale mellem parterne. det er korrekt, at
ansættelsesaftalen ikke indeholder et oprindeligt begyndelsestidspunkt, ligesom der mangler en
henvisning til overenskomsten. dette medfører ikke, at der er konkret risiko for en tvist. der er
derfor ikke grundlag for at tilkende richard johansen erstatning herfor i hvertfald ikke i den
krævede størrelsesorden.
rettens bemærkninger
efter bevisførelsen kan det ikke lægges til grund, at richard johansen havde sådanne
ledelsesmæssige beføjelser, at han er undtaget fra at nyde privilegium efter konkurslovens §
95.
det ligger fast, at richard johansen kontaktede arbejdsmarkedsstyrelsen, og skifteretten må
                                               - 20 -
efter skrivelsen fra helle holtsø lægge til grund, at richard johansen har truet med at
skandalisere københavns søfartskursus. richard johansen, der som projektleder slet ikke var
berettiget til at rykke arbejdsmarkedsstyrelsen for udbetalinger til søfartskurset, har herved
optrådt illoyalt overfor sin arbejdsgiver. denne handlemåde må betegnes som væsentlig
misligholdelse af ansættelsesaftalen.
richard johansen havde gennem længere tid accepteret ikke at have fået udbetalt sin løn for
januar og februar 1999. skifteretten lægger efter bevisførelsen til grund, at københavns
søfartskursus havde meddelt, at beløbet angiveligt ville komme til udbetaling omkring den 1.
juni 1999. richard johansen havde således ikke fået lovning på, at beløbet blev udbetalt en
bestemt dato. richard johansens udeblivelse fra arbejde den 1. juni 1999 var derfor
uberettiget. når endvidere henses til, at der den 1. juni 1999 blev afholdt et møde, der kunne
være afgørende for søfartskursets fremtid, og hvor det må have stået richard johansen klart,
at hans deltagelse var af overordentlig stor betydning, er richard johansens udeblivelse den 1.
juni 1999 en væsentlig misligholdelse af ansættelsesaftalen.
retten finder således, at såvel richard johansens henvendelse til arbejdsmarkedsstyrelsen som
richard johansens udeblivelse hver for sig og i hvert fald i kombination kan begrunde den
skete bortvisning. der er derfor ikke grundlag for at tage richard johansens påstand ved-
rørende løn for juni 1999, feriepenge og erstatning til følge.
richard johansens ansættelsesbrev indeholder ikke et begyndelsestidspunkt, ligesom der ikke
er henvist til en overenskomst. der er som følge heraf en konkret risiko for tvist om richard
johansens lønforhold. københavns søfartskursus under konkurs skal derfor anerkende et krav
på 10.000 kr. som erstatning herfor.
                                    thi kendes for ret:
københavns søfartskursus under konkurs skal anerkende, at richard johansen har et simpelt
tilgodehavende på 10.000 kr. i henhold til konkurslovens § 97.
i øvrigt frifindes boet.
dansk magisterforening som mandatar for richard johansen skal inden 14 dage betale 12.000
                                             - 21 -
kr. i sagsomkostninger til københavns søfartskursus under konkurs.
                                  jørgen als andersen
                                    (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                      p. j. v. sø- og handelsretten, den