text:
                     højesterets kendelse
                             afsagt onsdag den 1. juni 2016
sag 347/2011
a ønsker tilladelse til at indtræde i og videreføre sagen:
a under konkurs
a holding a/s under konkurs
a ejendomme a/s under konkurs
a a/s under konkurs
mod
sydbank a/s
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul dahl jensen, vibeke rønne, jens peter
christensen, kurt rasmussen og lars apostoli.
den 28. november 2011 afsagde østre landsret dom i en erstatningssag anlagt af a og hans
helejede selskaber, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s, mod sydbank a/s. ved
dommen blev sydbank frifundet. sydbank fik samtidig delvist medhold i en række selvstæn-
dige betalingspåstande.
a og hans selskaber ankede dommen til højesteret. under ankesagens forberedelse blev der
afsagt konkursdekret over a og hans selskaber på grundlag af landsrettens dom.
a ønsker at videreføre retssagen. sydbank bestrider, at a kan udøve partsbeføjelser på vegne
af konkursboerne i medfør af konkurslovens § 137 og § 138 eller på andet grundlag.
spørgsmålet er udskilt til særskilt afgørelse, jf. retsplejelovens § 253.
                                               - 2 -
påstande
a har nedlagt påstand om, at han har ret til at videreføre ankesagen for konkursboerne efter a
holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s samt for a under konkurs.
sydbank a/s har påstået afvisning.
sagsfremstilling
den 1. maj 2009 anlagde a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s sag mod sydbank
om erstatning for mangelfuld investeringsrådgivning i 2007-2008. parternes påstande for
landsretten er sålydende:
      ”a har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 2.900.000 kr. med tillæg
      af den til enhver tid gældende procesrente fra den 14. marts 2009.
      a holding a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 54.300.000
      kr. med tillæg af procesrente fra den 14. marts 2009.
      a ejendomme a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale
      3.300.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 14. marts 2009.
      a a/s har nedlagt påstand om, at sydbank a/s tilpligtes at betale 4.500.000 kr. med
      tillæg af procesrente fra den 14. marts 2009.
      sydbank a/s har påstået frifindelse.
      derudover har sydbank a/s nedlagt selvstændige påstande om,
      -     at a tilpligtes at betale 6.830.982 kr.,
      -     at a holding a/s og a tilpligtes in solidum at betale 6.655.005 kr. og
      -     at a ejendomme a/s og a tilpligtes in solidum at betale 2.772.935 kr.
      beløbene tillægges sydbank a/s’ til enhver tid værende højeste udlånsrente, pt. 15 %
      pro anno, fra den 20. december 2008, subsidiært morarente fra den 28. februar 2009.
      a, a holding a/s, a ejendomme a/s har påstået frifindelse over for sydbank a/s’
      selvstændige betalingspåstande.”
ved landsrettens dom af 28. november 2011 blev sydbank frifundet. sydbank fik samtidig
delvist medhold i bankens selvstændige betalingspåstande. i konklusionen i landsrettens dom
hedder det:
                                                  - 3 -
       ”sydbank a/s frifindes for as, a holding a/s’, a ejendomme a/s’ og a a/s’
       påstande.
       a skal betale 6.613.803,71 kr. til sydbank a/s med tillæg af rente, jf. rentelovens § 5,
       fra den 28. februar 2009.
       a holding a/s og a skal in solidum betale 6.443.421,57 kr. til sydbank a/s med tillæg
       af rente, jf. rentelovens § 5, fra den 28. februar 2009.
       a ejendomme a/s og a skal in solidum betale 2.684.774,72 kr. til sydbank a/s med
       tillæg af rente, jf. rentelovens § 5, fra den 28. februar 2009.
       i sagsomkostninger for landsretten skal a, a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s
       in solidum betale 1.150.000 kr. til sydbank a/s.”
ved ankestævning af 9. december 2011 ankede a og selskaberne landsrettens dom til høje-
steret og gentog påstandene for landsretten, herunder frifindelsespåstanden over for sydbanks
selvstændige betalingspåstande.
den 9. januar 2012 blev der afsagt konkursdekret over a, a holding a/s og a ejendomme
a/s. som kurator blev udpeget advokat troels tuxen. med henblik på vurdering af spørgs-
målet om konkursboernes eventuelle indtræden i retssagen mod sydbank blev advokat boris
frederiksen udpeget som ad hoc-kurator.
den 1. marts 2012 afgav ad hoc-kurator indstilling om, at konkursboerne ikke burde indtræde
i sagen.
ved skrivelse af 4. april 2012 meddelte kurator kreditorerne i a under konkurs, a holding
a/s under konkurs og a ejendomme a/s under konkurs samt a personligt, at konkursboerne
ikke ønskede at indtræde i ankesagen, jf. konkurslovens § 136. samtidig blev det oplyst, at
skifteretten havde fastsat frist til den 17. april 2012 for eventuelle kreditorers indtræden, jf.
konkurslovens § 137.
inden udløbet af fristen meddelte a, at han ønskede at videreføre ankesagen. han henviste i
den forbindelse til konkurslovens § 137, for så vidt angår konkursboerne efter selskaberne, og
til konkurslovens § 138, for så vidt angår sit personlige konkursbo.
                                                 - 4 -
den 4. juni 2012 afsagde retten i næstved konkursdekret over a a/s. advokat troels tuxen
blev også udpeget som kurator i dette konkursbo.
a anmeldte herefter en række fordringer i konkursboerne efter sine selskaber. disse blev for-
dringsprøvet af kurator og afvist. kurators indstillinger blev indbragt af a for domstolene.
ingen af disse sager førte til anerkendelse af a som fordringshaver i konkursboerne efter hans
selskaber.
ved brev af 2. december 2015 til højesteret meddelte kurator, at samtlige fordringer anmeldt
af a i konkursboerne efter hans selskaber nu var endeligt afvist.
ved retsbog af 12. januar 2016 udskilte højesteret spørgsmålet om as ret til indtræden i sa-
gen mod sydbank i relation til konkursboerne efter as selskaber til særskilt afgørelse. på
dette tidspunkt var det ikke bestridt, at a var berettiget til at videreføre ankesagen for sit per-
sonlige konkursbo.
den 11. februar 2016 fremsatte sydbank et forligstilbud til konkursboet efter a. det fremgår
heraf:
       ”1. a under konkurs’ påstand i ankesagen
       i ankestævning af 9. december 2011 har a, nu under konkurs, nedlagt følgende påstand:
            ”indstævnte [sydbank a/s] tilpligtes til a at betale 2.900.000 kr. med tillæg af den
            til enhver tid gældende procesrente fra den 14. marts 2009 til betaling sker.”
       2. baggrund for forligstilbuddet
       2.1. den verserende sag for højesteret
       højesteret har udskilt spørgsmålet om as partsstatus og mulighed for at indtræde i an-
       kesagen til særskilt afgørelse, jf. retsplejelovens § 253.
       ingen fordringshavere i konkursboerne efter a holding a/s, a ejendomme a/s og a
       a/s har tilkendegivet at ville indtræde i den verserende ankesag for højesteret.
       i det tilfælde, at højesteret afgør, at a ikke kan udøve partsbeføjelser i den verserende
       ankesag for højesteret for så vidt angår a holding a/s, a ejendomme a/s og a a/s,
       alle under konkurs (tilsammen benævnt ”selskaberne under konkurs”), vil østre lands-
                                        - 5 -
rets dom af 28. november 2011 stå ved magt for så vidt angår selskaberne under kon-
kurs.
a har tilkendegivet, at han ønsker at indtræde i den verserende ankesag for højesteret
for så vidt angår a under konkurs, jf. konkurslovens § 138.
i dette tilfælde vil den verserende ankesag for højesteret udelukkende omhandle det
krav, som er fremsat af a under konkurs, der udgør 2.900.000 kr. med tillæg af renter
fra den 14. marts 2009 til betaling sker, i alt 4.455.950,70 kr. til dato, jf. ankestævning
af 9. december 2011.
2.2. status i a under konkurs
sydbank har fået oplyst følgende af kurator:
alle krav, der er anmeldt i a under konkurs, er efter det af kurator oplyste prøvet ende-
ligt. der er alene godkendt simple krav i medfør af konkurslovens § 97 som følger:
   gældbog nr.                     kreditor                           krav i kr.
  5.                               seb kort                                64.457,64
  6.                             sydbank a/s                          20.736.043,35
  9.                          nykredit bank a/s                            33.114,83
  i alt                                                               20.833.615,82
de godkendte krav anmeldt af seb kort og nykredit bank a/s udgør i alt 97.572,47
kr. svarende til 0,4683 % af kreditormassen, idet sydbanks anmeldte og godkendte krav
udgør 99,5317 % af kreditormassen.
for så vidt angår det overfor sydbank godkendte krav hæfter a direkte og personligt for
6.613.803,71 kr., hvortil kommer renter heraf frem til konkursdagen den 9. januar 2012
med 1.615.026,57 kr. eller i alt 8.228.830,28 kr.
restbeløbet eller 12.507.213,07 kr. kan henføres til dels sagsomkostninger fra retssagen
i 1. instans med 1.150.000 kr., og dels sydbanks tilgodehavender hos a holding a/s
under konkurs med 6.443.421,57 kr. samt renter heraf med 1.573.420,90 kr. og dels
sydbanks tilgodehavende hos a ejendomme a/s under konkurs med 2.684.774,72 kr.
hvortil kommer renter heraf med i alt 655.595,88 kr., idet renter er opgjort til konkurs-
dagen den 9. januar 2012.
a hæfter for restbeløbet i egenskab af selvskyldnerkautionist.
2.3. bevæggrunde for forlig
sydbank ønsker på den ovennævnte baggrund at forlige sagen af hensyn til at opnå en
snarlig afslutning af den verserende ankesag og af omkostningsmæssige hensyn.
dette skyldes navnligt, at sydbanks omkostninger ved at gennemføre retssagen ikke kan
forventes at begrænses væsentligt, uanset at retssagen afvises for så vidt angår selska-
                                               - 6 -
     berne under konkurs, og at a ikke forventes at kunne betale sagsomkostninger, hvis en
     gennemførelse af den verserende sag for højesteret medfører en stadfæstelse af østre
     landsrets dom af 28. november 2011.
     uanset om gennemførelsen af den verserende sag for højesteret måtte medføre, at a fik
     medhold i sin påstand, vil dette ikke tilføre konkursboet midler, idet as krav i så fald vil
     være ophørt ved modregning med det krav, som a og selskaberne under konkurs tidli-
     gere har anerkendt, 15.742.000 kr. med tillæg af renter, jf. sagsøgernes påstandsdoku-
     ment af 19. september 2011 og østre landsrets dom af 28. november 2011.
     på den baggrund fremsætter jeg på vegne af sydbank tilbud om forlig på følgende vil-
     kår:
     3. forligsvilkår
     3.1. sydbank tilbyder at betale a under konkurs 2.900.000 kr. med tillæg af proces-
            rente fra den 14. marts 2009 til betaling sker.
     3.2. sydbanks tilbud om forlig er uden anerkendelse af erstatningsansvar for det tab,
            som danner grundlag for as nedlagte påstand i den verserende retssag for højeste-
            ret. sydbanks tilbud om forlig indebærer heller ikke, at sydbank anerkender, at a
            under konkurs eller a har krav på betaling af et beløb fra sydbank, bortset fra
            forligsbeløbet, som tilfalder a under konkurs.
     3.3. forligstilbuddet er betinget af, at højesteret træffer særskilt afgørelse om, at a
            ikke kan udøve partsbeføjelser for så vidt angår selskaberne under konkurs i hen-
            hold til højesterets udskillelse af spørgsmålet om as partsstatus ved forberedende
            retsmøde af 12. januar 2016, og at den verserende retssag for højesteret afsluttes
            endeligt for så vidt angår selskaberne under konkurs uden hovedforhandling som
            følge af højesterets afvisning af sagen for så vidt angår selskaberne under kon-
            kurs.
     …
     3.6. forliget opfyldes, senest 14 dage efter at betingelsen i pkt. 3.3 er opfyldt, ved
            sydbanks indbetaling af 0,4683 % af det i pkt. 3.1 nævnte beløb til a under kon-
            kurs, idet sydbanks anmeldte og godkendte tilgodehavende i a under konkurs
            godskrives de resterende 99,5317 % af de i pkt. 3.1 nævnte beløb og idet sydbank
            frafalder at modtage dividende af beløbet indbetalt til konkursboet. indenfor
            samme frist betaler sydbank eventuelle omkostninger, jf. pkt. 3.4 til a personligt.
     3.7. hvis betingelsen i pkt. 3.3 ikke opfyldes, bortfalder forliget.”
den 1. marts 2016 tiltrådte ad hoc-kurator, advokat boris frederiksen, forliget på vegne af as
personlige konkursbo.
                                                - 7 -
anbringender
a har i relation til konkursboerne efter sine selskaber anført bl.a., at han som kapitalejer – og
for a holding a/s’ og a ejendomme a/s’ vedkommende som selvskyldnerkautionist – er
berettiget til at videreføre ankesagen. han har således den fornødne retlige interesse i sagen.
indtrædelsesretten følger af bestemmelsen i konkurslovens § 137 bl.a. som følge af hans
hæftelse som selvskyldnerkautionist for selskabernes gæld til sydbank, og denne hæftelse vil
ikke ophøre, hvis bankens forligstilbud lægges til grund. hvad angår hans personlige kon-
kursbo har sydbank allerede tidligere godkendt hans ret til at fortsætte ankesagen efter kon-
kurslovens § 138. denne ret kan banken ikke bringe til ophør ved at indgå et forlig, som ikke
har andet formål end at afskære ham fra at videreføre sagen.
får han medhold i højesteret i ankesagen, vil konkursboerne kunne sluttes som solvente, og
ingen af konkursboerne udsættes for risiko for tab eller omkostninger som følge af, at han
viderefører sagen. det er kun banken, som udsættes for en risiko, og som derfor har en inte-
resse i at afskære ham fra at videreføre sagen.
en tabsrisiko for banken som følge af hans manglende evne til at betale sagsomkostninger er
uden betydning for hans ret til at videreføre sagen, jf. betænkning 606/1971, side 223.
sydbank har vedrørende spørgsmålet om as partsstatus i relation til konkursboerne efter sel-
skaberne anført bl.a., at de af a anmeldte fordringer er prøvet og endeligt afvist. a er derfor
ikke fordringshaver, jf. konkurslovens § 137.
det bestrides, at a på baggrund af sin status som kapitalejer eller selvskyldnerkautionist for
gæld til sydbank, der påhviler a holding a/s og a ejendomme a/s, kan anses som for-
dringshaver i konkursboerne efter disse selskaber. når indtrædelsesret blev accepteret i ufr
2010.1964 h, skyldes det, at kapitalejeren også var fordringshaver.
a har ikke retlig interesse i sagen, der føres af selskabernes konkursboer, og en eventuel retlig
interesse ville i øvrigt ikke berettige ham til at indtræde i og videreføre sagen for selskabernes
konkursboer.
                                              - 8 -
ad hoc-kurator har på vegne af konkursboet efter a accepteret sydbanks forligstilbud. hvis
højesteret anser a for afskåret fra at indtræde i ankesagen for selskabernes konkursboer, be-
tyder det, at forliget også er bindende for a med den virkning, at han er afskåret fra at videre-
føre sagen for sit eget konkursbo efter reglen i konkurslovens § 138. han er således bundet af
de forligsvilkår, som ad hoc-kurator har accepteret på vegne af hans personlige konkursbo.
konsekvensen er herefter, at a ikke har mulighed for at videreføre ankesagen hverken på
vegne af selskabernes konkursboer eller på sit personlige konkursbos vegne. derfor skal sa-
gen afvises.
højesterets begrundelse og resultat
as ret til at indtræde i ankesagen for selskabernes konkursboer
a var eneaktionær i a holding a/s, som var eneejer af a ejendomme a/s og a a/s. ved
østre landsrets dom af 28. november 2011 fik a og hans selskaber ikke medhold i erstat-
ningskrav mod sydbank a/s på tilsammen 65 mio. kr. ved dommen fik sydbank derimod
medhold i selvstændige betalingspåstande over for a holding a/s om betaling af
6.443.421,57 kr. med tillæg af rente og over for a ejendomme a/s om betaling af
2.684.774,72 kr. med tillæg af rente. a hæfter som selvskyldnerkautionist for de to selskabers
gæld til banken og blev ved dommen pålagt at betale begge beløb in solidum med disse sel-
skaber. a blev endvidere dømt til betaling af yderligere 6.613.803,71 kr. med tillæg af rente
og in solidum med alle tre selskaber pålagt at betale sagsomkostninger til sydbank med
1.150.000 kr.
a og hans selskaber ankede dommen til højesteret. kort efter blev a og selskaberne erklæret
konkurs på grundlag af landsrettens dom. hverken konkursboerne eller nogen fordringshaver
har ønsket at indtræde i ankesagen mod sydbank.
såfremt landsrettens dom står ved magt, hæfter a personligt for de beløb, som han på grund-
lag af selvskyldnerkaution er dømt til at betale in solidum med selskaberne. hvis højesteret
derimod giver medhold i de påstande, appellanterne har nedlagt i ankesagen, vil konkursbo-
erne kunne sluttes som solvente.
                                                - 9 -
forligstilbuddet fra sydbank, som ad hoc-kurator har tiltrådt på vegne af as personlige kon-
kursbo, medfører ikke bortfald af hele hans personlige gæld til banken, herunder den del af
gælden, der beror på hans hæftelse som selvskyldnerkautionist for to af selskaberne. der fo-
religger ikke oplysninger om, at en gennemførelse af forliget vil indebære fordele for nogen
af selskabernes konkursboer, eller at der i øvrigt vil være risiko for tab for konkursboerne,
hvis a indtræder i retssagen og viderefører den for dem.
på den anførte baggrund finder højesteret, at a har en sådan retlig interesse i, at retssagen
mellem selskabernes konkursboer og sydbank videreføres, at han har adgang til at indtræde i
sagen på konkursboernes vegne. højesteret lægger i den forbindelse vægt på, at videreførel-
sen af retssagen kan ske uden risiko for tab for nogen af selskabernes konkursboer. det kan
ikke føre til et andet resultat, at han ikke har status som fordringshaver i nogen af konkursbo-
erne.
as ret til at videreføre sagen for a under konkurs
det fremgår af pkt. 3.3 i forliget mellem sydbank og a under konkurs, at forliget er betinget
af, at højesteret træffer særskilt afgørelse om, at a ikke kan udøve partsbeføjelser for så vidt
angår selskaberne under konkurs. opfyldes betingelsen ikke, bortfalder forliget, jf. forligets
pkt. 3.7.
betingelsen i forligets pkt. 3.3 er ikke opfyldt. allerede af den grund er forliget ikke til hinder
for, at a viderefører ankesagen mod sydbank for sit personlige konkursbo, jf. konkurslovens
§ 138.
højesteret tager herefter as påstand til følge.
                                          thi bestemmes:
a har ret til at videreføre ankesagen for konkursboerne efter a holding a/s, a ejendomme
a/s og a a/s samt for a under konkurs.


text:
- dir
                                          udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 21. marts 2016
h-26-15
                                     transnord aps
                                     (advokat jesper windahl)
                                     mod
                                     thermo-transit danmark a/s
                                     (advokat rune aagaard rønning-bæk)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om, hvorvidt der var en skade på en forsendelse med friske bær og om
den i givet fald var indtrådt, da transnord aps afleverede forsendelsen til thermo-transit
danmark a/s’ kunde, og dermed hvorvidt transnord aps skal friholde thermo-transit
danmark a/s for erstatning udbetalt til kunden.
                                               -2-
transnord aps har nedlagt påstand om, at thermo-transit danmark a/s skal anerkende, at
transnord aps ikke skal friholde thermo-transit danmark a/s for krav, der er fremsat af
coop norge handel as i forbindelse med en transport af bær fra holland til norge i hen-
hold til cmr-fragtbrev nr. 928858 af den 21. maj 2014.
over for den af sagsøgte, thermo-transit danmark a/s, selvstændigt nedlagte påstand har
transnord aps nedlagt påstand om frifindelse.
thermo-transit danmark a/s har over for transnord aps’ anerkendelsespåstand nedlagt
påstand om frifindelse.
herudover har thermo-transit danmark a/s nedlagt påstand om, at transnord aps skal
betale thermo-transit danmark a/s eur 60.405,32 med procesrente fra sagens anlæg.
oplysningerne i sagen
coop norge handel as (i det følgende ”coop”) indgik som transportkunde en aftale om vej-
transport af en ladning friske bær bestående af blåbær, ribs, brombær, hindbær og jordbær
fra breda, holland til jessheim, norge med thermo-transit danmark a/s (i det følgende
”thermo-transit”) som kontraherende transportør. thermo-transit viderekontraherede op-
draget til to undertransportører, tt trucking gmbh (i det følgende ”tt trucking”), der
skulle køre fra breda til padborg i tyskland, og transnord aps (i det følgende ”transnord”),
som skulle transportere ladningen videre til jessheim.
det fremgår af fakturaer so17004175, so17004179 og so17004189 af 21. maj 2014, at prisen
for bærrene, der havde en samlet bruttovægt vægt på 9.406 kg, var 66.332,56 eur.
forinden tranportens påbegyndelse afgav thermo-transit en bookinginstruktion til
transnord vedrørende transporten af bærrene. af bookinginstruktionen fremgår blandt an-
det følgende:
                                                      -3-
       ”as agreed you load:                     thuesday th. 22/05-14 at 7.00 o’ clock
       …
       departure transport temp:                + 4 * degrees celcius
       …
       fix deadline                      thursday 22/05 at 22.00 o’ clock
       ferry:                            stena line fre – gtb 20/05 at 14.00
       …
       important !!! by all temperature transports:
       check temperature from all pallets before loading – and note the temperature on the
       cmr. if the temperature isn’t in accordance with the transport temperature it must be
       noted on the cmr and thermo-transit danmark a/s must be informed at once on
       phone…
       the transport temperature must always be logged by you.
       by fruit and vegetables:
       1. cooling must be done slowly
       2. the first 6-8 pallets must be protected with cardboard etc.
       …
       on board ferries you are responsible for connecting the truck to the electric network on
       the ferry if needed.”
det var mellem transnord og thermo-transit aftalt, at transnord skulle køre til frede-
rikshavn og derfra sejle med færgeselskabet stena line til göteborg. thermo-transit
stod for bestilling af færgetransporten, og der blev ved bestillingen ikke tilvalgt strøm-
tilslutning til lastbilen under overfarten.
den 21. maj 2014 omkring kl. 13.30 blev første del af bærforsendelsen læsset. indlæs-
ningen skete i en dieselbaseret køletrailer ejet af thermo-transit med registrerings-
nummer al 7861. i forbindelse med indlastningen blev der udfærdiget cmr-fragtbrev
nr. 928858, udstedt af thermo-transit og dennes samarbejdspartner, tanke transport
b.v. af fragtbrevet fremgår blandt andet, at der var tale om transport af 24 paller med
bær, og at temperaturen i traileren under transport skulle være 4 grader celsius.
for transporten fra breda til padborg er fremlagt udskrift af temperaturloggere, der var
indsat til konstant at overvåge temperaturen i traileren al 7861. af udskriften ses
blandt andet, at tt trucking påbegyndte forkøling af traileren den 21. maj kl. 10.49
med set-point på 2 grader celsius, men at trailerens temperatur ved transportens be-
gyndelse kl. 14.30 var ca. 10 grader celsius, hvor traileren var varmest. videre ses, at
                                                -4-
der på vejen mod padborg blev foretaget yderligere to indlæsninger, hvilket betød, at
temperaturen på det varmeste sted i traileren først omkring kl. 00.16 den 22. maj 2014
var under 5 grader celsius. temperaturen, hvor traileren var koldest, var under hoved-
parten af denne del af transporten konstant under 5 grader celsius.
i padborg blev køleanlægget slukket og dørene åbnet kl. 04.48, hvorefter omlæsning til
transnords køletrailer med registreringsnummer nx 7547 påbegyndtes. omlæsningen
varede ca. en halv time og blev foretaget af tt trucking. pallerne blev kørt ud af
thermo-transits trailer og direkte ind i transnords køletrailer. i forbindelse med om-
læsningen foretog transnord ikke temperaturmåling af bærrene.
fra køletrailer nx 7547 er fremlagt udskrift af 2 forskellige temperaturlogger, som hver
især viser forskellige temperaturer. af temperaturloggerne kan dog udledes, at der ved
rejsens påbegyndelse den 22. maj 2014 kl. 07.30 fra padborg i traileren blev målt tempe-
raturer på mellem 7 og 10 grader celsius. fra omkring kl. 11.30 og frem til ankomsten i
jessheim var temperaturen nærmest konstant under 5 grader celsius, dog steg tempera-
turen under færgeoverfarten en smule, for hurtigt derefter at finde sit leje igen under 5
grader celsius.
ved transnords ankomst til coops præmisser i jessheim den 22. maj 2014 kl. 21.37
meldte transnords fragtfører sig til coops modtagekontor og fik anvist en rampe.
fragtføreren bakkede herefter til rampen med åbne døre, hvorved gummi omsluttede
traileren. fragtføreren slukkede samtidig for køleanlægget. på dette tidspunkt var
temperaturen i traileren ca. 4,5 grader celsius. det er af parterne oplyst, at der var tale
om en udendørs sluse, hvor der i sluserummet er udendørstemperatur, hvilket den på-
gældende aften var ca. 22 grader celsius.
losningen skulle foretages af coops folk, og de påbegyndte losning kl. 00.45 den 23.
maj 2014. losning afsluttedes omkring kl. 01.45. i forbindelse med losning kvitterede
coop på cmr-fragtbrevet, og noterede samtidig, at temperaturen ved bærrene var
målt til mellem 4,5 og 10 grader celsius.
                                                       -5-
som følge af temperaturmålingerne reklamerede coop ved e-mail af 23. maj 2014 over-
for thermo-transit og afviste samtidig hele forsendelsen. vedhæftet var en række bil-
leder af de afviste bær.
reklamationen blev gentaget ved ny e-mail senere samme dag. til e-mailen var ved-
hæftet oversigter over de afviste bær, herunder med angivelse af type af bær, målt
temperatur ved modtagelse og vareværdi. på alle skemaer var angivet, at temperatu-
ren ved modtagelse var målt til mellem 4,5 og 10 grader celsius.
coop foranledigede et hurtigt dækningssalg af bærrene til økern engros as, og for
salget er fremlagt faktura af 5. juni 2014 med nummer 650458375, hvoraf fremgår, at
salgsprisen var 70.000 nok uden moms.
som følge af coops reklamation anmeldte thermo-transit den 23. maj 2014 skaden til
sit forsikringsselskab, if skadeforsikring, der i umiddelbar forlængelse heraf kontakte-
de transnords forsikringsgiver, gjensidige forsikring.
gjensidige forsikring foranledigede en besigtigelse af bærrene, og tog samtidig kon-
takt til transnord med henblik på at få information om forløbet omkring afleveringen
af godset på coops præmisser i jessheim. af e-mail af 25. maj 2014 fra transnord til
gjensidige forsikring fremgår blandt andet :
       ”kommentarer vedrørende forløb
       jeg har 35 års erfaring med kølegods og min vurdering er efter at have talt med
       min chauffør, er at det for det første er kritisabelt at han ankommer til coop i jes-
       sheim ca kl 2200 og får anvist en rampe, han stopper maskinen for at den ikke skal
       suge luft udefra ind i varerne og bakker til, han vurderer at de først begynder af-
       læsningen ca 0045 og er færdige ca. 0145, altså har han stået ved rampen i næsten 4
       timer , der var ca. 22 gr varmt i jessheim den aften, og man ser også på udskriften,
       at temperaturen ret hurtig stiger til 14 gr. inde i kassen . hvis det ønskes kan en
       udskrift fra bilens tacograf fremskaffes.
       når man vurderer temperatur udskriften ser man at maskinen afrimer vel 4 gange
       inden for de første timer efter opstart og at der ifølge min chauffør tapløb vand ud
                                                    -6-
     fra kondensudløbet, det betyder altså at varen har været alt for varm ved lastnin-
     gen. der også 2 partier hvor temperaturen er ok.”
e-mailen blev videresendt til jess greiff, der i e-mail af 26. maj 2014 stillede følgende
spørgsmål til transnord:
     ”1. har traileren stået med åbne døre i oslo fra kl. 22.00 til 01.45? i givet fald, var
     den kørt til rampen?, og var det ved coops kølelager eller alm. lager uden køl? og
     var det ved en tætsiddende rampesluse?
     2. har chaufføren gjort personalet hos coop på, at han ventede med åbne døre?
     3. jeg beder dig om at få foretaget et komplet udskrift fra kølemaskinen i den på-
     gældende periode hos knud hansen, hvis det er en thermo king maskine, og hvis
     det er carrier, så fra et carrier værksted. udskriften skal indeholde oplysninger,
     som i vedlagte wintrac5 bilag.
     4. skete omlastningen i padborg under temperaturkontrol og hvor lang tid tog om-
     lastningen?
     5. har din chauffør kontrolleret varernes indlastningstemperaturer i padborg? og
     har han afgivet kvittering for overtagelsen?
     6. var din trailer forkølet inden lastning?
     7. har du fået en skriftlig transportinstruktion fra thermo transit?
     8. har du fået instruktion om anden transporttemperatur end angivet i cmr fragt-
     brevet? (+ 4 gr c for og bag).”
transnord svarede i e-mail af 27. maj 2014 følgende:
     ”1: ja bilen har stået bakket i slusen med åbne døre i pågældende tidsrum.
     leveringen er foregået på coop´s frugtlager og jeg går ud fra at ankomsthallen er
     kølet, men ved det ikke, chauffører har ikke adgang til lageret slusen er er en
     udendørs sluse, hvor der i selve sluserummet med rampen er udendørs tempera-
     tur , og der lukkes af med gummilæber .
     2: proceduren er når man ankommer til coop at man henvender sig i ekspeditionen
     og afleverer papirerne , så får man anvist en rampe som man bakker til og så må
     man vente til de har tømt bilen og kommer med kvitteringen. og det er absolut
     ikke unormalt at det varer flere timer med at tømme en bil
     3: jeg skal få lavet udskriften snarest muligt, men traileren er i tromsø i øjeblikket
     og jeg ved ikke om jeg får den hjem før først i næste uge
     4: omlastningen fore på thermo-transit´s kølelager i padborg og vare ca ½ time
     5: vi har ikke foretaget temperaturkontrol i padborg og vi har ikke kvitteret for va-
     rerne
     6: traileren var ikke forkølet, vi havde fået den vasket om aftenen og den havde
     stået med åbne døre hele natten for at tørre ud og blive udluftet , den havde kørt
     fisk på sidste tur
     7: vedhæfter den, og vi har fået at vide at temperaturen på instruktionen er gæl-
     dende uanset hvad der står på fragtbrevene.
                                                     -7-
      denne transport procedure samtidig med at kølemaskinen bliver stoppet i ca 3½
      time på færgen er almindelig og vi har kørt flere hundrede læs til coop de sidste
      10-12 år.”
af e-mail af 2. juni 2014 fra jess greiff til fremgå blandt andet:
      ”1. med henblik på fremtidige transporter skal du være opmærksom på, at du som
      fragtfører har ansvaret for godset indtil det er afleveret og kvitteret.
      i denne situation er godset ikke leveret, selv om bilen er anvist til en port og står
      med åbne døre i længere tid med mindre, at det kan dokumenteres, at chaufføren
      har gjort indsigelser overfor modtager.
      7. i thermo transits instruktion står bl.a., at kølemaskinen skal være tilkoblet på
      stena færgen. hvad er anledningen til, at det ikke blev gjort?”
af e-mail af 4. juni 3014 fra transnord til jess greiff fremgår blandt andet:
      ”1. vedrørende ansvar, jeg ved faktisk at min chauffør var inde for at spørge om
      hvorfor det tog så lang tid, han fik at vide at der desværre var mangel på folk pga.
      flere sygemeldinger, men en mundlig forespørgsel kan vel ikke bevises.
      jeg har indklaget over for thermo-transit at der må ændres nogle procedurer ved-
      rørende aflæsning på coop da det ikke er usædvanlig at de bruger flere timer om
      at tømme en bil.
      2: vedrørende strøm på færgerne, der bliver vel kørt flere hundrede læs frugt og
      grønt til norge hver måned af forskellige speditører også af thermo´s egne biler, og
      jeg har ikke kendskab til at nogen får strøm på færgen og som følge af det har vi
      heller aldrig brugt det, med undtagelse af transport med frossen brød.”
af jess greiffs besigtigelsesrapport af 6. marts 2015 fremgår blandt andet:
      ”the cargo had been transported from the chilled reception area of the store to an
      unchilled store holding approximately the outdoor temperature of abt. +13 to
      +15oc.
      all the berries were found in good condition, apart from the strawberries that had
      a tendency of slight softening, however fully edible.
      the important issue was that the survey was held early evening on friday night
      and nothing could be done with regards to a salvage sale before over the weekend,
      hence the quality of the berries, especially the strawberries would suffer drastically
      during this elapse of time in a fairly hot, for the berries environment.
      …
                                                    -8-
     what is interesting is the short estimated durability of strawberries at higher tem-
     peratures and what relative humidity is required. none of these requirements were
     fulfilled in the store where the berries were stored over the mentioned week end in
     order to save the berries.
     …
     when scrutinizing [the temperature log for the transnord trailer nx7547], one can
     see that the carrying temperatures are much more in line with the required and one
     should also keep in mind that they took over an already heated cargo, which takes
     time to cool down.
     …
     the undersigned jg has analyzed the temperature recorder [for trailer nx 7547]
     with the following results:
     …
     based on the above mentioned, i am of the opinion that the reefer engine has been
     working correctly from padborg up to arrival/engine stop in oslo with a constant
     set point of 4 degree c and on the function “continuous running”, according to the
     leading instruction encl. no. 10.
     however, and against the instruction, the engine has not been working during the
     sailing from frederikshavn to gothenburg from 12.26 to 16.07 hours, but there are
     no indication in the recorder that it have had any final influence on the tempera-
     ture in the trailer, and i am of the opinion that the engine stop can’t result in a
     temperature raising up to 10 degree as stated in the receipt from coop encl. no. 1.
     as stated by jan mökleby above the temperature recorder from “thermo transit
     trailer” no. al 7861 indicates that the fruit has been too warm at the arrival in
     padborg. see encl. no. 8
     …
     the undersigned jg is of the opinion that coop does not have documented the
     damage in a satisfactory manner.
     the cmr-letter has been signed with a temperature between 4,5 – 10 degree c for
     all berries, which indicate that an unknown number of cartons most probably not
     has suffered any damage, and according to encl. no. 3.5 and 4.5, 288 cartons of
     strawberries only has been claimed in the store reports, however, the total quantity
     1296 cartons have been included in the claim statement.
     the salvage sale has not been documented either. only the amount nok 70.000
     has been informed.”
forklaringer
                                                  -9-
der er under sagen afgivet forklaring af christian knudsen, som har forklaret blandt andet,
at han er ansat hos thermo-transit og har været dette i otte år. hans arbejde består i at hånd-
tere trafik af frugt og grønt på en måde, der sikrer, at forsendelser passer sammen både
plads- og temperaturmæssigt og dermed kan transporteres forsvarligt. hans primære an-
svarsområde er at sende frugt og grønt fra holland til norge efter aftale med coop.
stykgodstransport af frugt og grønt sker altid i køletrailere, og thermo-transit udfører årligt
mere end 1000 af disse transporter til norge for coop. som udførende transportør har ther-
mo-transit formentlig antaget transnord til at udføre mere end 100 transporter til norge.
det er særdeles sjældent, at coop afviser en hel forsendelse.
på booking-instruktionen, som thermo-transit sendte til transnord forud for transporten fra
padborg til jessheim, var angivet, at transporten skulle ske med færgeselskabet stena line
fra frederikshavn til göteborg. det var thermo-transit, der bestilte færgeovergangen for
transnord, og han mener, det er muligt at tilkoble køletrailere til strøm. det er dog, så vidt
han ved, kun muligt for et par trailere per færgeoverfart. såfremt man ønsker strømtilslut-
ning for en færgeovergang, kræver det formentlig særlig bestilling heraf. hvis man ikke har
bestilt strøm, kan man imidlertid – såfremt lastbilen er parkeret udenfor på dækket – lade
dieselgeneratoren være tændt under færgeoverfarten.
af temperaturudskriften for trailer al 7861 fremgår, at der var to temperaturmålere i traile-
ren. den ene måler sidder længst inde i traileren, den anden mod dørene, og den kolde luft
bliver pustet ind helt forrest i traileren, hvor den ene måler sidder. i forbindelse med indlæs-
ning målte chaufføren bærrenes temperatur til omkring 2-4 grader celsius.
af temperaturudskriften ses endvidere de tidspunkter, hvorunder trailerens døre blev hen-
holdsvis åbnet og lukket. det fremgår, at dørene er blevet åbnet tre gange inden ankomst til
padborg, hvilket dækker over tre pålæsninger i traileren. efter første pålæsning kørte chauf-
føren således til anden læssedestination, og efter anden pålæsning kørtes atter en strækning
til tredje læssedestination. der gik nogen tid førend temperaturen i traileren kom ned på 4
grader celsius. grunden hertil var, at der dels skulle suges fugt ud af traileren, dels skulle fo-
                                                 - 10 -
retages en langsom køling til sikring af, at bærrene ikke led skade. køleprocessen i trailer al
7861 ser i hans øjne helt sædvanlig ud.
da chaufføren med trailer al 7861 ankom til padborg omkring kl. 02.55 den 22. maj 2014
sørgede han for at påfylde diesel på køletraileren, idet han ikke vidste, hvor længe godset
skulle afvente omlæsning. chaufføren henstillede kl. 03.34 traileren på thermo-transits
plads og lod køleanlægget være tændt. kl. 04.47 blev traileren trukket til en rampe, hvorefter
køleanlægget blev slukket og omlæsning påbegyndt.
omlastningen varede omkring en halv time, og skete ved at thermo-transits ansatte ved
hjælp af en elektrisk truck flyttede en palle ad gangen fra trailer al 7861 til trailer nx 7547.
trailerne blev stillet så tæt som muligt på hinanden, og man flyttede godset via en mellem-
gang, der er omkring fire meter bred. rampen er i skyggen og temperaturen under omlast-
ningen var udendørstemperatur.
han var ikke selv til stede ved omlastningen. transporten fra holland til padborg skete i
thermo-transits egen trailer, mens den resterende del af turen skete i transnords trailer.
transnords biler er særligt udrustede til transport af gods i norge og er navnlig indrettet til
at klare de særlige vejrforhold. thermo-transit anvender således særlige vognmænd til at
udføre transporter i norge, heriblandt transnord. det er klart, at omlæsning altid medfører
en vis risiko for skadeforvoldelse, men de har tilladelse fra coop til at omlaste.
for så vidt angår transporten fra padborg til jessheim, som blev udført af transnord, ses på
temperaturudskriften herfor, at temperaturerne i traileren var høje ved turens begyndelse.
han formoder derfor, at traileren ikke var forkølet, da godset blev indlæsset. af temperatur-
udskriften fremgår tillige, at traileren afrimede en hel del gange, hvilket i hans optik er end-
nu et tegn på, at traileren ikke var forkølet, idet der har været en disharmoni mellem traile-
rens og godsets temperatur. varm luft indeholder meget fugt, hvorfor man ved nedkøling
får brug for at afrime. dog ses at temperaturerne faldt relativt hurtigt, hvilket er et tegn på, at
bærrene var nedkølede ved transnords overtagelse. omkring kl. 13.33 den 22. maj 2014
slukkede transnords chauffør køleanlægget i traileren, og det må være sket, da chaufføren
                                                     - 11 -
kørte ombord på stena line-færgen. omkring kl. 17.13 var færgetransporten overstået,
hvorefter chaufføren atter tændte køleanlægget. af temperaturudskriften kan ses, at tempe-
raturerne i traileren steg op til omkring 10 grader celsius under færgetransporten.
når chauffører ankommer til coop i jessheim er det ikke nødvendigt at åbne dørene, når
man kører til en rampe. coops folk giver normalt besked til chaufføren, når de er klar til at
losse, og følgelig kunne chaufføren have ventet med at åbne dørene. selve afleveringsproce-
duren hos coop har han intet at gøre med, og han har heller ikke personlige drøftelser med
coop herom.
han fik besked om coop afvisning som følge af de for høje målte temperaturer om morge-
nen den 23. maj 2014. coop er ifølge hans opfattelse rimelige derved, at de normalt modtager
bær, såfremt der ikke er synlige skader. de afviser således kun modtagelse, hvis der er en
god grund til det. som oftest sorterer coop blot dele af en forsendelse fra, som måtte være
beskadigede.
coop foreslog at igangsætte et dækningssalg af bærrene, men han var ikke involveret i dette.
han husker ikke, hvornår han fik besked om, at dækningssalg var foretaget.
parternes synspunkter
for sagsøger, transnord, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 5. januar 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
       ”omlastningen af bærerne blev foretaget af sagsøgtes ansatte på sagsøgtes terminal. sag-
       søgers chauffør var således ikke involveret i den fysiske omlastning af bærerne.
       sagsøgte bookede selv færgetransport til norge, og sagsøger var således ikke involveret i
       bestilling af denne transport. færgetransporten blev af sagsøgte bestilt uden strømtilslut-
       ning til traileren, og det var således ikke muligt for sagsøger at tilslutte elektricitet til trai-
       leren under færgeoverførslen.
       ved ankomst til modtageren blev sagsøger dirigeret til rampe, sådant at coop kunne fo-
       retage losning af traileren på et tidspunkt, der var belejligt for coop. levering var således
                                                - 12 -
sket på det tidspunkt, hvor traileren ankom til rampen, og det beror på modtagerens
egen beslutning at tømning af traileren ikke blev foretaget tidligere.
vedrørende bærerne kan følgende læges til grund:
at     coop på tidspunktet for besigtigelsen opbevarede bærerne på et lager uden køling
       ved temperaturer på mellem + 13 – 15 °c og uden fugtighedskontrol i modstrid
       med coops egne regler,
at     alle bær på tidspunktet for besigtigelse fremtrådte i en god tilstand, bortset fra
       jordbærerne, der var let bløde,
at     der ikke foreligger nogen dokumentation for, hvilke bær – eller hvor stor en
       mængde af bærrene – der blev målt til at have en temperatur på 4,5 °c eller en an-
       den temperatur (under 10°c),
at     der ikke foreligger en dokumentation for, at bærerne var skadede i det påståede
       omfang.
at     der ikke foreligger nogen dokumentation for, at et dækningssalg er foretaget samt
       på hvilke vilkår samt at den ved dette dækningsslag opnåede betaling var den
       bedst mulige.
sagsøgte er opfordres til at oplyse, hvad der udgør grundlaget for sagsøgtes accept af at
anse hele partiet med bær totalskadet i forhold til coop. provokationen er ikke besvaret,
hvilket må tillægges processuel skadevirkning.
til støtte for den nedlagte påstand anføres yderligere følgende.
det er ikke dokumenteret, at de omhandlede bær var kurante og af den aftalte kvalitet,
da de blev overtaget til transport af sagsøgte.
sagsøgte er opfordret til at tage initiativ til at tilvejebringe en sagkyndig vurdering, så-
fremt det fastholdtes, at hele forsendelsen med bær var totalskadet som påstået af coop,
samt dokumentere, at opbevaringsforholdene hos coop ikke har haft nogen betydning
for en eventuelt indtrådt forringelse. provokationen er ikke opfyldt, hvilket må tillægges
processuel skadevirkning.
der er ikke et grundlag for at forsendelsen med bær skulle være skadet som påstået.
det er ikke godtgjort, hvilke bær (eller hvor mange bær), der angiveligt skulle have haft
en temperatur over 4,5 °c ved leveringen til coop. det fremhæves, at en bærtemperatur
på 4,5 °c var i overensstemmelse med den aftalte transporttemperatur.
det bestrides at der skulle være indtrådt en skade af det påståede omfang.
det er heller ikke godtgjort, at bærrene blev opbevaret på et kølelager, da temperaturen
blev målt af coop og det er derfor heller ikke godtgjort, at den målte temperatur var ud-
tryk for temperaturen i bærerne.
efter sagsøgers forståelse blev bærrene således opbevaret på et ikke-temperaturreguleret
lager hos coop. det er tilsvarende ikke godtgjort, at der blev foretaget nogen bestræbel-
ser på at udnytte værdien af bærerne.
                                                      - 13 -
      det gøres gældende, at en temperaturskade – i den udstrækning den kan anses for at væ-
      re dokumenteret – er indtrådt under transporten til padborg, der blev udført af tanke
      transport b.v. det fremgår således af køleudskriften for denne del af transporten, at
      temperaturen i traileren i en lang periode var højere end det aftalte.
      sagsøger er ikke ansvarlig for den del af transporten, der blev udført af tanke transport
      b.v.
      det gøres gældende, at sagsøgte ikke er ansvarlig over for sagsøgte, idet det ikke er godt-
      gjort, at der er opstået nogen beskadigelse af forsendelsen, medens den blev transporteret
      af sagsøger.
      det gøres gældende, at sagsøger under alle omstændigheder er ansvarsfri for krav i den-
      ne sag, jf. cmr-lovens § 25, stk. 1, litra d, jf. stk. 3, idet køleanlægget i sagsøgers trailer
      har fungeret korrekt under transporten hvilket også fremgår af den som bilag 5 fremlagte
      køleudskrift.”
for sagsøgte, thermo-transit, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 5. januar 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”til støtte for den nedlagte påstand gøres det sammenfattende gældende, at transnord
      aps ikke har fremlagt dokumentation for, at bærrene var for varme ved transnord aps’
      modtagelse af disse i padborg. transnord aps’ chauffør har undladt at undersøge tem-
      peraturen på bærrene, hvorfor det må lægges til grund, at bærrene på tidspunktet for
      transnord aps’ modtagelse havde en acceptabel temperatur og i øvrigt var i god stand.
      transnord aps er ansvarlig for bærrene indtil disse blev aflæsset af køletraileren, jf.
      cmr-loven § 24, stk. 1. transnord aps’ chauffør har forårsaget, at bærrene var for varme
      ved afleveringen til coop norge handel as ved at henstille traileren med åbne døre og
      slukket kølesystem i ca. tre timer, indtil coop norge handel as påbegyndte aflæsningen.
      chaufførens handlemåde indebærer en så åbenlys risiko for temperaturskade på bærre-
      ne, at der er tale om grov uagtsomhed, jf. cmr-lovens § 37, stk. 1.
      følgelig er transnord aps ansvarlig for, at bærrenes temperatur ved afleveringen til
      coop norge handel as oversteg den i aftalebekræftelsen (bilag a) og cmr-brevet (bilag
      3) angivne temperatur på +4 grader c.
      derved er transnord aps erstatningsansvarlig overfor thermo-transit danmark a/s for
      den af thermo-transit danmark a/s til coop norge handel as udbetalte erstatning på
      eur 60.405,32.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
retten lægger til grund, at transnords chauffør kom til slutdestinationen på det af coop
fastsatte tidspunkt, og at han ved ankomsten på modtagerkontoret til en medarbejder hos
                                                - 14 -
coop afleverede fragtbrevet, hvoraf fragtens indhold og karakter fremgår. coop var dermed
bekendt trailerens indhold, men anviste alligevel en rampe til transnords chauffør uden at
give denne særlig meddelelse om, at der kunne forekomme lang ventetid førend losning
ville ske, og at han derfor skulle lade dørene være lukkede og kølesystemet tændt.
når chaufføren herefter i overensstemmelse med sædvanlig handlemåde parkerer traileren
ved rampen med åbne døre og slukket kølesystem, finder retten, at godset ved parkeringen
med åbne døre blev stillet til coops rådighed, hvorved der er sket levering efter cmr-lovens
§ 24. det forhold, at coop ventede næsten tre timer med rent faktisk at udøve denne rådig-
hed kan ikke føre til et andet resultat.
coop afviste hele forsendelsen af bær under henvisning til, at temperaturen ved bærrene ved
modtagelsen var for høj. temperaturen var i køletraileren fra göteborg og til ankomsten til
jessheim målt til at være 4,5 grader celsius. når dette sammenholdes med, at bærrene efter
leveringen i 2-3 timer var opbevaret i en trailer, som stod udenfor i 22 grader celsius med
slukket kølersystem, finder retten, at den af coop påberåbte skade på det transporterede
gods er indtrådt efter levering til coop.
thermo-transit skal derfor anerkende, at transnord ikke skal friholde thermo-transit for
erstatningskravet, fremsat af coop i henhold til cmr-fragtbrev nr. 928858. det følger heraf,
at transnord frifindes for den af thermo-transit nedlagte betalingspåstand.
efter sagens udfald skal thermo-transit til transnord betale 25.000 kr. i sagsomkostninger.
beløbet omfatter dækning af advokatudgifter og retsafgift, og er fastsat under hensyn til sa-
gens værdi, karakter og omfang.
                                      thi kendes for ret:
thermo-transit danmark a/s tilpligtes at anerkende, at transnord aps ikke skal friholde
sagsøgte for krav, der er fremsat af coop norge handel as i forbindelse med en transport af
bær fra holland til norge i henhold til cmr-fragtbrev nr. 928858 af den 21. maj 2014.
                                             - 15 -
transnord frifindes for den af thermo-transit nedlagte betalingspåstand.
thermo-transit danmark a/s skal inden 14 dage til transnord aps betale 25.000 kr. i sags-
omkostninger, som forrentes efter rentelovens § 8 a.
anne kathrine steenbjerge             lise krüger andersen                  henrik dam
                                           (sign.)
                                       ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 -
                              udskrift
                                 af
                    sø- og handelsrettens dombog
                             ──────────
den 20. februar 2002 blev af retten i sagen
f-0029-00
1) ingeniørforeningen i danmark
   som mandatar for
   cc
   og
2) ingeniørforeningen i danmark
   som mandatar for
   ff
   (advokat finn lænkholm)
   mod
hansen & henneberg københavn a/s
(advokat poul bostrup)
afsagt sålydende
                               d o m:
                                       - 2 -
sagen vedrører spørgsmålet, om der efter funktionærlovens § 17a skal
betales en forholdsmæssig andel af et julegratiale ved funktionærers
fratræden i løbet af året og om julegratialet i så fald er omfattet af
reglerne om ansættelsesbevis.
påstande
1. sagsøger, ingeniørforeningen i danmark som mandatar
    for cc, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, hansen & henneberg
    københavn a/s, tilpligtes til cc at betale kr. 10.414 med tillæg
    af procesrente fra sagens anlæg den 6. december 2000.
    beløbet fremkommer således:
    julegratiale 2000 (7/12 af kr. 15.000) kr.   8.750,00
    feriegodtgørelse af gratiale 2000       kr.  1.093,75
    feriegodtgørelse af gratiale 1999       kr.    570,25
    i alt                                   kr. 10.414,00
2. sagsøger, ingeniørforeningen i danmark som mandatar
    for ff, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, hansen & henneberg
    københavn a/s, tilpligtes til ff at betale kr. 24.300 med tillæg
    af procesrente fra sagens anlæg den 6. december 2000.
    beløbet fremkommer således:
    julegratiale 2000 (6/12 af kr. 15.000) kr.   7.500,00
    feriegodtgørelse af gratiale 2000       kr.    937,50
    feriegodtgørelse af gratiale 1999       kr.    862,50
    godtgørelse                             kr. 15.000,00
    i alt                                   kr. 24.300,00
sagsøgte, hansen og henneberg københavn a/s, har påstået frifindelse,
subsidiært mod betaling af et mindre beløb efter rettens skøn.
                                       - 3 -
ccs og ffs julegratialer for 2000 er i opgørelserne beregnet som en
forholdsmæssig del af kr. 15.000. cc opsagde sin stilling hos hansen &
henneberg med udgangen af juli måned 2000, hvorfor den forholdsmæssige
andel udgør 7/12-dele. ff opsagde sin stilling med udgangen af juni
måned 2000, hvorfor den forholdsmæssige andel udgør 6/12-dele.
der   er mellem   parterne  enighed  om,  at  julegratialerne  indgår  i
beregningsgrundlaget   for  feriegodtgørelse,   såfremt  gratialerne  er
omfattet af funktionærlovens § 17a. feriegodtgørelse af gratialer for
1999 skyldes uafholdt ferie i ferieåret 1999/2000.
sagens nærmere omstændigheder
hansen & henneberg er et rådgivende ingeniørfirma, som i 2000 havde 52
ansatte, heraf ca. 40 ingeniører, mens resten var teknisk tegnere og
administrativt personale.
firmaet begyndte omkring 1990 at tildele julegratiale til udvalgte
medarbejdere, typisk i størrelsesordenen kr. 5.000 til kr. 20.000.
cc blev med virkning fra 1. august 1990 ansat som ingeniør hos hansen
&   henneberg.   ansættelsespapirerne   indeholder  ikke   oplysning  om
julegratiale.
cc fik ikke julegratiale i 1990. for 1991 og 1992 foreligger der ikke
regnskabsmateriale, og det er omtvistet, om cc fik gratiale disse år.
cc fik herefter tildelt følgende julegratialer:
1993      kr.  7.000
1994      kr.  7.000
1995      kr. 10.000
1996      kr. 10.000
1997      kr. 10.000
1998      kr. 15.000
                                        - 4 -
1999      kr. 11.500
i følgebrev af 7. december 1998 til cc vedrørende julegratialet for
1998 anføres:
       "vedr.: julegratiale
       firmaets direktion har hermed fornøjelsen at takke dig for din
       indsats i det forløbne år ved at supplere din decemberløn med et
       julegratiale på kr. 15.000,-.
       med venlig hilsen
       jens gudum".
følgebrev   af  13.  december 1999   for  julegratialet   for  1999  lyder
således:
       "vedr.: julegratiale 1999
       da firmaets økonomi fortsat er tilfredsstillende, men da
       resultatet for 1999 desværre bliver en del lavere end forrige år
       er julegratialets niveau reduceret tilsvarende.
       som tak for din gode indsats i det forløbne år suppleres din
       decemberløn derfor med et julegratiale på kr. 11.500.
       med venlig hilsen
       jens gudum".
ccs løn udgjorde i 1999 kr. 392.400.
5 andre medarbejdere hos hansen & henneberg fik i 1999 udbetalt 11.500
kr.  i   julegratiale.  disse 5  medarbejdere   fik   i  2000  tildelt  et
gratiale på kr. 15.000.
ff blev med virkning fra 12. april 1994 ansat som ingeniør i en
midlertidig stilling hos hansen & henneberg og blev fra 1. januar 1995
fastansat.   ffs  ansættelsespapirer   indeholder   ikke   oplysninger  om
julegratiale.
                                         - 5 -
ff har fået tildelt julegratiale således:
1995     kr.   5.000
1996     kr.   5.000
1997     kr.   5.000
1998     kr.   5.000
1999     kr.   7.500
ff fik ligelydende følgebreve som cc ved tildeling af julegratiale for
1998 og 1999.
ffs løn udgjorde i 1999 kr. 355.200.
9 andre medarbejdere hos hansen & henneberg fik i 1999 udbetalt 7.500
kr. i julegratiale. af disse 9 medarbejdere fratrådte 1 i løbet af
2000, medens 2 medarbejdere i 2000 fik tildelt et gratiale på kr.
15.000. de øvrige 6 medarbejdere blev tildelt et gratiale på kr.
10.000.
der  er  fremlagt   en  oversigt   over  tildeling  af  julegratiale  til
funktionærer hos hansen & henneberg i perioden 1. januar 1998 til 1.
april 2001. af denne fremgår, at af 69 medarbejdere har 21 medarbejder
ikke fået udbetalt julegratiale, heraf dog kun 8 medarbejder, der
fortsat  er   ansat.   af  tre   medarbejdere,  der   har  fået  gratiale
tidligere, men ikke har fået det i 2000, er to medarbejdere overgået
til særlige lønvilkår.
forklaringer
cc har forklaret, at han blev ansat i hansen & henneberg i august 1990
som projektingeniør.
inden ansættelsen drøftede han sine ansættelsesvilkår med direktør
jens gudum. der var ikke nogen særlig forhandling af lønniveauet, og
                                       - 6 -
julegratialet blev ikke nævnt.
han fik kendskab til ordningen med julegratiale, da han i 1991 fik et
gratiale på 5.000 kr. han fik herefter gratiale hvert år. gratialet
var  stigende  på  nær  i 1999,  hvor   firmaets   resultat   var  dårligt.
nedsættelsen dette år var generel, og det var ikke anden begrundelsen
end årets resultat.
han blev ikke informeret om de kriterier, der lå bag tildeling af
julegratiale, men der blev talt om, at det havde at gøre med den
indsats,  man  gjorde  i  løbet  af   året,   men   det   krævede  ikke  en
ekstraordinær indsats at få gratialet. firmaets resultat spillede også
ind. på et tidspunkt hed det sig, at gratialet afhang af mængden af
overarbejde.   julegratialet  blev   ikke    forhandlet.    meddelelse   om
julegratiale  blev  givet  enten  skriftligt   eller    mundtligt.  ved  en
mundtlig meddelse kunne man få en begrundelse for størrelsen. han vil
mene, at firmaet kunne lade være med at betale gratiale på samme vis,
som firmaet kunne sætte lønnen ned.
hvis en medarbejder ikke fik gratiale, blev det betragtet, som om
firmaet ikke var tilfreds med medarbejderens arbejde. han ved ikke, om
alle ingeniører fik gratiale, men i den udstrækning, han talte med
andre ingeniører herom, fik han at vide, at de fik julegratiale. han
har kendskab til en ingeniør, som ikke fik gratiale. han har ikke
kendskab til, om ansatte fra andre personalegrupper fik gratiale. så
meget blev der ikke talt om gratialet.
ingeniørerne udgjorde 2/3 dele eller mere af firmaets ansatte.
lønforhandlinger foregik i marts måned, hvor ledelsen på baggrund af
lønstatistikken   for  ingeniører   kom    med   et   udspil,   som   kunne
forhandles, hvis man var utilfreds hermed. han tror ikke, lønnen ville
blive anderledes ved forhandling af den. julegratialet var ikke et
tema ved den årlige lønforhandling. som i de andre store rådgivende
ingeniørfirmaer lå lønniveauet lige omkring gennemsnittet for ingeni-
                                       - 7 -
ørlønninger. han synes selv, lønnen var rimelig. ved overarbejde blev
lønnen tillagt 30%, hvis overarbejdet blev ikke afspadseret.
han forventede i 2000 at have fået gratiale, hvis han ikke havde sagt
op. han forventede gratialet, da han havde fået gratiale årene før, og
firmaet ikke havde grund til at være utilfreds med hans arbejde. han
regnede med at få det samme som forrige år eller mere, hvis det gik
godt for virksomheden.   da  han  sagde  op,  forventede  han at få en
forholdsmæssig  del  af gratialet.   han  spurgte  direktør  jens  gudum
herom, men fik afslag.
ff har forklaret, at han i april 1994 blev ansat som ingeniør i et
projekt hos hansen & henneberg. i 1995 blev han fastansat.
han kan ikke huske, at julegratialet blev nævnt ved ansættelsen. han
blev bekendt med gratialet i december 1994, hvor han ikke fik noget,
hvilket var normalt første år under ansættelsen. han har fået gratiale
siden 1995. han kender ikke kriterierne for tildeling af gratiale og
har ikke hørt eller set noget på skrift om gratialeordningen ud over
det  brev,  som  fulgte med   tildelingen  af  gratiale.  det  var  hans
indtryk, at ingeniørerne fik gratiale, men han har ingen anelse om,
hvorvidt andre personalegrupper fik. han går ud fra, at ledelsen kunne
beslutte at lade være med at give gratiale.
han forhandlede ikke løn, når han i marts eller april fik brev om,
hvad ledelsen forestillede sig, hans løn skulle være. såfremt man var
utilfreds, kunne man tage en drøftelse med ledelsen. julegratialet
blev ikke nævnt ved de årlige lønforhandlinger. lønniveauet lå på gen-
nemsnittet for ingeniører eller lidt under. han fandt sin løn rimelig.
han mener, at overarbejde blev aflønnet med 130%, hvilket var det
normale i branchen.
det første og det andet år var han spændt på, om han fik gratiale.
senere ville han blive skuffet, hvis han ikke fik gratiale, da han
havde gjort, hvad han skulle og lidt til. i 1999, hvor gratialet el-
                                        - 8 -
lers blev nedsat på grund af firmaets resultat, steg hans gratiale med
50%.
peter nyborg har forklaret, at han er svagstrømsingeniør og var ansat
hos  hansen  &  henneberg   fra juni   1995  til 25.   februar  2001 som
projektingeniør.
han har været med i bestyrelsen for virksomhedsgruppen, som er et
forum for de fagligt organiserede ingeniører. virksomhedsgruppen blev
ikke   brugt   til   kollektive    forhandlinger   eller   drøftelse  af
lønstigninger, men til etablering af samarbejdsudvalg og til drøftelse
af generelle arbejdsforhold og erfaringsudveksling. virksomhedsgruppen
omfattede 2/3 dele eller 3/4 dele af de ansatte ingeniører i firmaet
og kunne fungere som sparringspartner for ledelsen. virksomhedsgruppen
lavede ikke nogen undersøgelse af den enkeltes gratialeforhold, og
gruppen blev ikke orienteret om kriterierne for tildeling af gratiale.
han ved ikke, hvornår gratialeordningen blev indført, eller hvem den
omfattede. hvis man havde været ansat nogle år og passede sine ting
som en loyal medarbejder, fik man gratiale afhængig af indsatsen.
overarbejde kunne give større gratiale. også de almindeligt dygtige
ingeniører fik gratiale. han kender ikke nogen eksempler på ingeni-
ører, som ikke fik gratiale, og han mener, at han ellers ville have
hørt om det i virksomhedsgruppen.
lønniveauet   var   lige   omkring   gennemsnittet   for   branchen,  og
overarbejde blev honoreret med 1/3-del oven i den normale løn, hvilket
var sædvanligt.
lønforhandlinger foregik ved, at han i april eller maj fik et brev med
besked om, hvilket beløb han ville stige til, og at han var velkommen
til at kontakte ledelsen, hvis han ville drøfte beløbet. da han et år
var utilfreds, kontaktede han jens gudum, som nævnte, at der også var
mulighed for at "skrue" på gratialet.
                                         - 9 -
han vil tro, at ledelsen kunne undlade at give gratiale, hvis de
ønskede det.
jens  gudum  har   forklaret,   at  han  har   været  direktør   i  hansen  &
henneberg fra 1982 og er tillige medejer. virksomhedens område er
væsentligst el, lys og trafikteknik.
han  betragter    gratialet   som  en  slags   julegave.   der  findes   ikke
nedskrevne regler for julegratialet. tildelingen af gratialet begyndte
omkring 1990 ud fra tanken om, at medarbejderne havde bidraget til
firmaets afkast. målet for gratialet var primært dem, som påtog sin
ekstraopgaver, og som indvilgede i overarbejde, altså dem, der gjorde
noget ekstra. efterhånden som firmaet voksede, prøvede ledelsen at
vurdere, hvor mange arbejdsopgaver og tilsynsopgaver de ansatte havde
haft,   men     gratialet    blev   stadig     fastsat   efter     et   skøn.
tommelfingerreglen er 2 års ansættelse, før gratiale kan komme på ta-
le, men det kunne fraviges. gratialet besluttes først, når årets re-
sultat kendes. ledelsen går ved tildelingen til en medarbejder ud fra
det forrige gratiale, og hvis arbejdsindsatsen er den samme, bliver
der givet gratiale i forhold til firmaets økonomi. der foreligger
tilfælde, hvor gratialet er gået ned, selvom årets resultat er gået
op. gratialet bliver ikke fordelt forholdsmæssigt efter løn, og der er
ikke en indbygget stigende takt i gratialerne. det er ikke kun in-
geniørerne, som får gratiale, men de fleste ingeniører får. ledelsen
har aldrig drøftet julegratialet med virksomhedsgruppen, og medar-
bejderne er aldrig blevet orienteret om kriterierne for tildeling af
julegratiale. de, der har takket ham for gratialet, har han forklaret
baggrunden for tildeling af deres gratiale.
firmaet   følte   sig  ikke   forpligtet   til   at  betale   gratiale,   men
manglende udbetaling ville markere, at firmaet ikke var så tilfreds
som sidste år.
løn  blev  forhandlet   i   april.  firmaet  kom   med  et  lønforslag,   som
beregnedes ud fra lønstatistikken, og det vurderedes, om der var behov
                                       - 10 -
for et kvalifikationstillæg. medarbejderne kunne vende tilbage, hvis
de var utilfredse, og det var der nogle, der gjorde. det hændte, at
det gav anledning til regulering. gratialet blev aldrig inddraget i
lønforhandlinger fra nogen af siderne. han erindrer ikke at have sagt
til peter nyborg, at lønnen kunne reguleres ved julegratialet.
lønniveauet   i   hansen   &   henneberg   er   103,5%   i    forhold   til
lønstatistikken, og firmaet ligger dermed højst af de store rådgivende
ingeniørfirmaer.
overarbejde kan enten afspadseres eller udbetaltes med 144%. for nogle
år siden var overarbejdstaksten 130%. nogle konkurrenter inden for
branchen giver ikke overarbejdsbetaling.
ved bud på opgaver beregnes prisen ud fra ingeniørernes timesats med
et dækningsbidrag på 90 til 110 %. julegratialerne er aldrig blevet
indregnet heri.
der er ikke før denne sag blevet krævet feriegodtgørelse af gratiale.
han kender til, at ca. 30 medarbejdere er fratrådt.
cc var en flittig medarbejder, som var rede til at tage en ekstra
tørn, hvilket var baggrunden for ccs gratialer. ff fik gratiale, idet
han arbejdede på steder, hvor der var en smule problemer, og han tog
mange tilsynsopgaver. julegratialerne i 2000 var højere end i 1999.
han kan ikke udelukke, at cc og ff ville have fået 15.000 kr. i
gratiale  for   2000,  såfremt   de  var  blevet,   for   de   var  dygtige
medarbejdere.
julegratialerne   er  fortrolige   oplysninger,   hvorfor   han   ikke  vil
oplyse, hvilke medarbejdere der får og hvilke ikke. han kan derfor
ikke oplyse navnene, der skjuler sig under numrene på den fremlagte
liste. han kan dog oplyse, at en ingeniør har gjort en helt særlig
indsats for skaffe nye arbejdsområder til firmaet og fik forhøjet sit
gratiale i 1999, og en medarbejder, der gjorde en god indsats det
                                        - 11 -
første år, men senere har været mere jævn i sin indsats, har fået
halveret sit gratiale i de to følgende år.
procedure
ingeniørforeningen i danmark har anført, at cc og ff ville have fået
julegratiale, såfremt de havde været ansat ved udgangen af 2000, hvor-
for  der  efter   funktionærlovens   §  17a   tilkommer    dem  krav  på  en
forholdsmæssig del af det gratiale, som de må antages at ville have
fået.
der er 10 momenter, der taler for at anse julegratialet for omfattet
af § 17a.
1. gratialet har sammenhæng med arbejdsindsatsen, hvilket kan ses af
følgebrevet ved tildeling af gratialet. det fremgår også heraf, at
decemberlønnen suppleres. endvidere blev der tidligere lagt vægt på
det udførte overarbejde ved tildelingen, og der stilles krav om en
tilfredsstillende arbejdsindsats.
2. gratialet har tilknytningen til lønnen. peter nyborg fik under
lønforhandling at vide, at der var mulighed for at justere lønnen med
gratialet, og at der skulle ses på den samlede "lønudbetaling".
3.  gratialeordningen    har  eksisteret    i   10  år,   så   medarbejderne
forventer, at gratialet tildeles.
4. der er tale om en generel gratialeordning, som ingeniørerne normalt
er omfattet af. der var kun kendskab til én ingeniør, som ikke fik
gratiale.
5. cc og ff har fået udbetalt gratiale henholdsvis 9 og 5 år.
6.  gratialet   er  blevet   udbetalt   med   fasthed   og   regelmæssighed.
tildelingerne var langtfra tilfældige. i 1999 nedsattes niveauet på
                                          - 12 -
grund   af  dårligt   resultat,   ellers   ville   gratialet     have   fulgt  den
generelle linie.
7.  gratialerne     udgjorde   en   væsentlig    del   af    den   samlede    løn.
udgangspunktet     er,   at  enhver   ændring    af   løn    er   væsentlig,    og
nedjusteringer skal varsles.
8. cc og ff havde med rette forventninger om fremtidigt gratiale, da
de var gode medarbejdere. dette er bekræftet af jens gudum.
9. de faktiske gratialetildelinger i 2000 sandsynliggør, at cc og ff
ville have fået gratialer på 15.000 kr, hvilket jens gudum ikke ville
afvise.
10. konsekvenserne af ikke at anse gratialet for en del af vederlaget
er,   at   arbejdsgiveren    kan   spare   penge    ved   at    afskedige    inden
udbetalingstidspunktet for gratialet, og at funktionæren vil føle sig
begrænset i den ellers frie adgang til at sige op.
julegratialet må derfor anses for en del af ccs og ffs vederlag,
hvorfor der skal udbetales dem en forholdsmæssig del heraf.
det er irrelevant, om cc og ff har fået en god gennemsnitlig løn i
øvrigt. julegratialet er en del af lønnen, og medarbejderne betragter
det som løn uanset navnet.
det er uklart, hvilke beløb cc og ff ville have fået i julegratiale i
2000.   tildelingskriterierne     er  uklare,    men   omfatter     den   ansattes
indsats og firmaets økonomi. økonomien i 2000 var efter jens gudums
forklaring    god.   ved  sammenligning    med   andre   medarbejdere      må  det
antages, at cc og ff hver ville have fået et gratiale på 15.000 kr.
da julegratialet er en del af lønnen og dermed omfattet af § 17a, skal
gratialet også oplyses i forbindelse med opfyldelse af arbejdsgiverens
oplysningspligt.       gratialet     udgør     et     væsentlig       vilkår     i
                                           - 13 -
ansættelsesforholdet, hvilket bl.a. fremgår af, at selv små ændringer
i et vederlag er væsentlige og derfor skal varsles. ff er omfattet af
lov   om    ansættelsesbeviser     og   har   krav    på   godtgørelse,   idet
julegratialet ikke fremgår af hans ansættelsesbevis, eller er blevet
oplyst   over   for   ham.  det  må  afvises,   at  julegratialet   ikke  skal
oplyses, fordi udbetalingen ikke er aftalt, men følger af sædvane. da
en sædvane må have foreligget ihvertfald i 1999, skulle hansen &
henneberg    have   givet  oplysning om    gratialet.   udgangspunktet er en
godtgørelse      på    kr.    10.000,    men    der    foreligger    skærpende
omstændigheder, idet der er tale om et klart forsøg på at omgå de
ansattes rettigheder, som har betydet, at de 30, der er fratrådt, er
blevet snydt for en del af gratialet.
det har ikke betydning for udmåling af godtgørelse, at det kun er på
et  enkelt    punkt,   at  det  gøres  gældende,   at  ansættelsesbeviset   er
mangelfuldt.
hansen & henneberg har anført, at krav efter § 17a forudsætter en
aftale eller sædvane. der foreligger ikke nogen aftale om udbetaling
af julegratialet, så spørgsmålet er derfor, om sagsøger har godtgjort,
at der foreligger en sædvane. en lang række momenter indgår i vur-
deringen og taler imod antagelsen af, at julegratialet er blevet en
del af lønnen.
1. udbetalingen benævnes gratiale og er at betragte som en julegave,
som gives ud fra gavmildhed i anledning af julen.
2.  der    er   ingen    skriftlige   retningslinier    for  udbetalingen   af
gratialet, og ingen medarbejder er i forbindelse med ansættelse eller
i ansættelsesbrev blevet stillet gratialet i udsigt.
3. tildelingen er blevet praktiseret efter ledelsens frie skøn. der er
en række medarbejdere, som aldrig har fået gratiale. i 21 tilfælde ud
af 69 er der ikke udbetalt gratiale.
                                          - 14 -
4. gratialet er ikke udadtil blevet behandlet som en del af lønnen.
der er ikke beregnet feriepenge, og gratialer er ikke indgået ved
udregning af tilbud.
5. medarbejderne opfatter ikke selv gratialet som en del af lønnen.
der  er   ikke   tidligere   rejst  krav   om  en   forholdsmæssig    del  ved
fratræden. der var ingen, der protesterede over det lavere gratiale i
1999.    gratialet    udgør    ikke   et    punkt    i   lønforhandlingerne.
medarbejderne   har   vel  forventninger om uddeling      af gratialet, men
forventninger statuerer ikke en sædvane.
6. julegratialet udgør en ganske uvæsentlig del af lønnen, omkring 2-
3%,  som   tilmed  skal   beskattes.   et  sådant  beløb    kan  ikke  afholde
medarbejderne fra at sige op. efter praksis skal et gratiale være
væsentligt for at blive omfattet af § 17a.
7. lønforholdene var gode, og gratialet fungerede ikke som en skjult
del af lønnen.
8. reale hensyn taler imod at anse gratialet for en del af lønnen. en
dom i denne sag vil tilskynde arbejdsgivere til fremover i stedet at
give vingaver ved juleafslutningen.
hertil   kommer,   at   udmålingen   af   gratialet   netop   ikke   har  haft
tilknytning    til   lønnen.   gratialet    er  udmålt    i   sammenhæng   med
arbejdsindsatsen.
den periode, hvor julegratialet er blevet tildelt, kan ikke i sig selv
være afgørende for, om der foreligger en sædvane.
en sædvane er vanskelig at antage, for der er flere ansatte, der ikke
har fået gratiale. efter det oplyste fik også tekniske tegnere og
administrativt personale tildelt gratiale, så det kan ikke antages, at
der er tale om en generel gratialeordning for ingeniørerne.
                                            - 15 -
gratialet kan heller ikke siges at være tildelt med regelmæssighed,
når der i 21 tilfælde af 69 ikke er tildelt gratiale.
der  kan    ikke   sluttes    fra   retspraksis     om   skriftlige     generelle
medarbejderordninger      til,    hvad    der   skal   til    med    hensyn   til
beløbsstørrelser og tildelingsperioder m.v., før der foreligger en
sædvane.
hvis  det   antages,   at   gratialet    falder   ind  under   §   17a,  får  det
betydning, at det er usikkert, hvilket beløb cc og ff ville have fået
tildelt i 2000. usikkerheden må bevirke, at gratialet alene udmåles
til 5.000 kr.
kun hvis sagsøger får medhold i, at gratialet skal bedømmes efter §
17a,    kan    der    blive     krav     om    godtgørelse     efter     lov   om
ansættelsesbeviser.
selv  i  denne   situation    er   gratialet    imidlertid   ikke    omfattet  af
arbejdsgiverens oplysningspligt. det er ikke meningsfyldt at skulle
orientere    om   en    sædvane,    og     det   fremgår    ikke    af    lov  om
ansættelsesbeviser,      at   der    skal    orienteres    om    sædvanebestemte
ordninger, som medarbejderne kender lige så godt som arbejdsgiveren.
der må endvidere være en undergrænse for oplysningspligten, som denne
ubetydelige gratialeordning falder under.
det  må   endvidere   kræve   klar    hjemmel   at  kræve   godtgørelse     i den
foreliggende situation, da kravet har karakter af en bod, og da hansen
& henneberg ikke har haft kendskab til, at der forelå en sædvane.
hansen & henneberg er i en undskyldelig retsvildfarelse.
rettens afgørelse:
hansen & henneberg har i 10 år foretaget udbetaling af julegratiale
til en stor gruppe af medarbejdere. efter det foreliggende materiale
er der en række medarbejdere, som aldrig har fået gratiale. af de
                                             - 16 -
medarbejdere, som først én gang har fået julegratiale, er tildelingen
kun for tre medarbejderes tilfælde ikke sket i senere år. for to af
disse   medarbejderes      vedkommende    skyldtes    dette    overgang   til   mere
favorable ansættelsesvilkår.
det   fremgår    af   følgebrevene      ved   tildeling     af   julegratiale,    at
gratialet    afhænger     af   den   ansattes    indsats    og   af  virksomhedens
resultat. gratiale er næsten uden undtagelse tildelt med et konstant
eller   stigende     beløb,     idet   niveauet    dog    i   1999   på   grund   af
virksomhedens resultat generelt blev sænket.
på  baggrund    af    den    lange   periode,    hvor   det    beløbsmæssige    ikke
uvæsentlige gratiale er blevet udbetalt med fasthed og regelmæssighed,
findes der at foreligge en sædvane for tildeling af julegratiale for
medarbejdere, som først én gang er tildelt gratiale.
det lægges til grund, at der ikke var noget at udsætte på ccs eller
ffs arbejdsindsats i 2000 frem til fratrædelse. ved sammenligning med
gratiale tildelt andre medarbejdere forekommer det sandsynligt, at
gratialet i 2000 ville være blevet udmålt til kr. 15.000 for ccs
vedkommende og til kr. 10.000 for ffs vedkommende.
cc  og    ff   skal    derfor    tildeles    en   forholdsmæssig      del   af   det
forventelige gratiale, jf. funktionærlovens § 17a.
der  er   mellem    parterne     enighed   om,   at   julegratialerne     indgår   i
beregningsgrundlaget for feriegodtgørelse,             såfremt julegratialet er
omfattet    af   funktionærlovens       §   17a.   der    skal    derfor   beregnes
feriegodtgørelse for gratialerne for 1999 og 2000.
da  julegratialet      er   omfattet    af   §   17a,   og   som   nævnt   ikke   er
beløbsmæssigt     uvæsentligt,      skal   gratialet     oplyses    som   følge   af
arbejdsgiverens oplysningspligt.
imidlertid var hansen & henneberg i en undskyldelig vildfarelse om, at
                                      - 17 -
der ikke forelå en sædvane, hvorfor godtgørelsen findes at skulle
fastsættes til kr. 0.
ccs krav tages derfor til følge som påstået.
for så vidt angår ffs krav tages dette til følge således:
julegratiale 2000 (6/12 af 10.000 kr.) kr.   5.000,00
feriegodtgørelse af gratiale 2000      kr.     625,00
feriegodtgørelse af gratiale 1999      kr.     862,50
i alt                                  kr.   6.487,50
                        thi kendes for ret:
sagsøgte,   hansen   &  henneberg   københavn   a/s,   skal   til  in-
geniørforeningen i danmark som mandatar for cc inden 14 dage betale
kr. 10.414 med tillæg af procesrente fra den 17. august 2000.
sagsøgte skal til ingeniørforeningen i danmark som mandatar for ff
inden 14 dage betale kr. 6.487,50 med tillæg af procesrente fra den
17. august 2000.
sagsøgte skal til ingeniørforbundet i danmark inden samme frist betale
sagsomkostninger med kr. 9.000.
                         mette christensen
vagn jacobsen                                      ivan lundhus olsen
                              (sign.)
                     - 18 -
  udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den