text:
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 18. april 2006 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident mi-
chael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, direktør, statsautoriseret revisor, john tyrrestrup og
direktør per skovsted
h 4/97                         peder m. hauch
                               (advokat kim utzon jybæk)
                               mod
                               revisionsfirmaet h. j. fromberg v/hans jørgen fromberg
                               revisionsfirmaet h. j. fromberg v/finn trebbien rohrberg
                               (advokat thomas markert)
                               price waterhouse danmark v/torben wolsted,
                               price waterhouse danmark v/anders hecht petersen,
                               price waterhouse/seier-petersen v/torben wolsted og
                               price waterhouse/seier-petersen v/anders hecht petersen
                               (advokat rené offersen)
under denne sag kræver peder m. hauch erstatning for tab ved at have investeret i obliga-
tioner med tilhørende warrants udstedt af accumulator invest a/s (i det følgende: selska-
bet), der senere er gået konkurs.
                                                2
       erstatningskravet er rejst mod revisionsfirmaet h. j. fromberg ved hans jørgen
fromberg, revisionsfirmaet h. j. fromberg ved finn trebbien rohrberg, price waterhouse
danmark ved torben wolsted, price waterhouse danmark ved anders hecht petersen, pri-
ce waterhouse/seier-petersen ved torben wolsted og price waterhouse/seier-petersen ved
anders hecht petersen (i det følgende under ét: de sagsøgte).
       peder m. hauch gør navnlig gældende, at de sagsøgte som revisorer for selskabet har
pådraget sig ansvar ved ikke have sørget for, at der i årsregnskabet for 1989 og i et børspro-
spekt af marts 1990 vedrørende obligationer med tilhørende warrants i selskabet blev givet
fyldestgørende oplysninger, navnlig om de samlede betalinger fra selskabet til dets besty-
relsesformand og hovedaktionær, klaus riskær pedersen, og om selskabets køb af børsin-
formation telecom a/s af klaus riskær pedersens selskab krepco holding a/s.
påstande
peder m. hauch har nedlagt endelig påstand om, at de sagsøgte in solidum skal indbetale
12.561.305 kr. med tillæg af procesrente fra den 13. januar 1997 på konto 8075-0213060 i
sydbank. dette beløb har sydbank a/s afkrævet peder m. hauch som selvskyldnerkautio-
nist for bankens lån til cityland consultants s.a. med sikkerhed i nom.12,134 mio. kr. obli-
gationer med tilhørende warrants i selskabet, jf. omtalen nedenfor af peder m. hauch og
hans selskabers erhvervelse af obligationer med tilhørende warrants.
revisionsfirmaet h. j. fromberg v/hans jørgen fromberg er udeblevet under sagens forberedel-
se, hvorefter retten har optaget sagen til dom for så vidt angår denne sagsøgte.
de øvrige sagsøgte har påstået frifindelse.
selskabets koncern- og ejerforhold
efter sine vedtægter fra 1986 har selskabet til formål direkte eller gennem datterselskaber at
investere i produktions- og andre virksomheder her i landet og i udlandet. selskabet kan til-
lige investere i danske og udenlandske værdipapirer.
                                                      3
       klaus riskær pedersen kontrollerede selskabet gennem krepco holding a/s og andre
selskaber. ifølge selskabets årsregnskab for 1989 kontrollerede klaus riskær pedersen og
hans selskaber således 46 % af den samlede aktiekapital, repræsenterende 61 % af det sam-
lede antal stemmer i selskabet.
       selskabets bestyrelse var den samme som bestyrelsen i krepco holding a/s og bestod
af michael edward newcomb burgess, ole peter clausen, klaus riskær pedersen og otto
tage henrik axel reedtz-thott. direktionen bestod af poul erik brønsholm. selskabets re-
visorer var revisionsfirmaet price waterhouse danmark og statsautoriseret revisor h.j.
fromberg.
       peder m. hauch og selskaber, som han kontrollerede, var en betydende mindretals-
aktionær i selskabet.
selskabets betalinger til klaus riskær pedersen mv. i 1989
i 1989 blev der udbetalt 7,702 mio. kr. i ”succes fee”/provisioner fra selskabet til krepco
holding a/s. i året forinden, 1988, var der blevet udbetalt 2,475 mio. kr.
       spørgsmålet om udbetaling af honorar fra selskabet til krepco holding a/s og klaus
riskær pedersen var blevet drøftet på et møde i selskabets bestyrelse den 24. april 1989. i re-
feratet fra dette bestyrelsesmøde står der følgende:
       ”...
       afslutningsvis diskuterede bestyrelsen en aftale mellem accumulator invest a/s og
       krepco holding a/s (aftalen udleveredes i kopi til bestyrelsesmedlemmerne), hvorefter
       krepco holding a/s oppebærer en fee på 1,5 % af bruttosalgssummen af ahorro fami-
       liar s.a. aktierne.
              bestyrelsen tog aftalen til efterretning, idet den anmodede peb [poul erik brøns-
       holm] om et forslag til en regelmæssig honorering af krp [klaus riskær pedersen]
       /krepco holding a/s´ arbejde.
       …”
omkostningerne blev drøftet på selskabets ordinære generalforsamling den 23. juni 1989, og
af referatet fremgår bl.a. følgende:
       ”…
                                                          4
       poul jacobsen spurgte, hvor mange der havde fået del i posten ”tantieme” i note 1, og
       hvad baggrunden var for de øvrige driftsomkostninger, som fra 1986 til 1988 var steget
       fra ca. kr. 3 mio. over ca. 12. mio. til ca. kr. 18. mio. …
                direktør poul erik brønsholm oplyste, at tantiemen udelukkende vedrørte 4
       medarbejdere i lannung, som i overensstemmelse med, hvad der var sædvanligt inden
       for branchen, delvis var aflønnet med tantieme. øvrige omkostninger var steget væsent-
       ligt i 1987 og 1988 på grund af selskabets internationalisering og dækkede navnlig over
       honorarer til rådgivere i udlandet og i danmark.
       ...”
under forudsætning af, at der kunne opnås dispensation for koncernsalgsreglen i lignings-
loven, godkendte selskabets bestyrelse den 23. august 1989, at selskabet købte halvdelen af
aktiekapitalen i selskabet børsinformation telecom a/s af børsinformation telecom hol-
ding aps, som var ejet af klaus riskær pedersens selskab krepco holding a/s.
       den 15. september 1989 forelagde selskabets direktion for selskabets bestyrelse et ud-
kast til aftalesæt vedrørende klaus riskær pedersen og krepco holding a/s´ vederlæggelse
mv. der var tale om:
       -       udkast til endeligt skøde vedrørende ejendommen vedbæk strandvej 322 fra
               krepco holding a/s til det af selskabet 100 % ejede holdingselskabet af 4/11-1988
               for en købesum på 23.695.000 kr.
       -       udkast til aftale mellem selskabet og klaus riskær pedersen som arbejdende be-
               styrelsesformand, hvorefter klaus riskær petersen blandt andet skulle oppebære
               70.000 kr. månedligt, have fri bil til rådighed af mærket mercedes benz 560 sel
               med chauffør, have fri bolig i ejendommen vedbæk strandvej 322, rejseordning
               ”first class”, fast medarbejder til aflastning af ham i hans politiske virke efter, at
               han var blevet valgt til europaparlamentet i 1989, fri telefon og fax fra hans vinter-
               feriested i verbier, schweiz, og ratepensionsordning med en årlig indbetaling på
               250.000 kr.
       -       udkast til kommisionsaftale mellem consortium immobilier de france (c.i.f.) og
               krepco holding a/s, hvorefter krepco holding a/s skulle oppebære ”a success
               fee of 1,5 % of the transaction value of all mergers, acquisitions or divestitures
               successfully carried through.”
den 29. september 1989 afholdt selskabets bestyrelse møde vedrørende aftaleudkastene.
følgende fremgår af referatet:
                                                    5
     ”efter nogen debat tog bestyrelsen aftalesættet til efterretning, herunder at ejendommen
     vedbæk strandvej 322 afhændes til accumulator invest a/s eller et datterselskab i kon-
     cernen.
             mb [michael burgess] advarede mod eventuelle negative markeds- og aktionær-
     reaktioner, såfremt aftalerne blev offentligt kendte, og foreslog en meget enklere aftale,
     idet bestyrelsen generelt godt kunne tilslutte sig en samlet aflønning til krp [klaus
     riskær pedersen] i størrelsesordenen kr. 5-6 mio. som værende rimelig i betragtning af
     de store overskud, som krp evnede at tilføre accumulator invest a/s.
             krp pointerede modydelsesaspektet i aftalerne, og at aftalerne er skattemæssigt
     korrekt affattet ifølge vores rådgivere, og at det følgelig ikke af skattemæssige grunde
     var muligt at forenkle aftalerne.
     ..
     opc [ole peter clausen] foreslog, at der blev indhentet en udtalelse fra price waterhou-
     se om, hvorledes de ville behandle aftalesættet i årsregnskabet, idet årsregnskabet for
     accumulator invest a/s skulle indeholde de lovkrævede oplysninger omkring krp´s
     forhold til selskabet.”
den 26. oktober 1989 afgav price waterhouse danmark aps følgende redegørelse for, hvor-
dan udkastet til aftale om ansættelse af klaus riskær pedersen som arbejdende bestyrelses-
formand i selskabet forholdt sig til bl.a. oplysningskravene i årsregnskabsloven:
     ”generelt
     indledningsvis skal det bemærkes, at årsregnskabsloven stiller forskellige specifikati-
     onskrav alt efter, hvem der udbetales løn/kompensation til. der er således udvidede
     krav, når der er tale om løn-vederlag mv til selskabets repræsentantskab, bestyrelse og
     direktion, for så vidt angår den løn/vederlag mv, der udbetales til den pågældende for
     varetagelse af de arbejdsopgaver, som den pågældende funktion indenfor selskabet in-
     debærer.
             for disse grupper skal der, udover egentlig løn og honorarer, oplyses om eventu-
     elle naturaliegoder som de pågældende modtager, feks i form af fri-bil, telefon, bolig el-
     ler lignende, herunder også omkostninger afholdt af selskabet, der grundet deres natur
     måtte anses for private udgifter. erhvervs- og selskabsstyrelsen har telefonisk oplyst, at
     der er selskabets faktiske omkostninger, der skal oplyses, og ikke eventuelle skønnede
     beløb, baseret på feks den skattemæssige værdi af de pågældende naturaliegoder.
             i relation til hr riskær pedersen medfører ovenstående, at der i årsregnskabet skal
     oplyses, om det honorar, samt andre ydelser hr. riskær pedersen modtager i sin egen-
     skab af formand for bestyrelsen i accumulator invest a/s, på samme måde som honora-
     rer til andre medlemmer af bestyrelsen skal oplyses.
             vi har telefonisk forespurgt hos erhvervs- og selskabsstyrelsen, hvorledes en ”ar-
     bejdende bestyrelsesformand” skal opfattes i relation til ovenstående.
             baseret på de oplysninger vi har fået, må det konkluderes, at i det omfang, der er
     tale om en ansættelseskontrakt, hvor bestyrelsesformanden ansættes til at udføre speci-
     fikke arbejdsopgaver, der ikke er omfattet af de arbejdsopgaver, der normalt er omfattet
     af begrebet bestyrelsesformand, så er den aflønning, den pågældende modtager herfor
     ikke omfattet af de oplysningskrav, der gælder for bestyrelsesmedlemmer i relation til
     årsregnskabslovens § 51.
                                                       6
              løn mv i form af naturalieydelser, som den pågældende modtager for varetagelse
       af særlige opgaver i relation til sin ansættelse som arbejdende bestyrelsesformand, skal i
       henhold til erhvervs- og selskabsstyrelsen behandles på linie med løn mv. til ”andre
       ansatte” i relation til oplysningskravene i § 51.
       …
       da klaus riskær pedersens arbejdsindsats langt overstiger, hvad der er normalt for en
       bestyrelsesformand, er det vor opfattelse, at den i aftalen specificerede aflønning repræ-
       senterer vederlag for specifikke opgaver.
              i udkastet til aftalen er der dog ikke sket en opsplitning i arbejdsopgaver og hono-
       rarer til klaus riskær pedersen i hans egenskab af valgt bestyrelsesformand, henholds-
       vis arbejdsopgaver og vederlag i hans egenskab af ansat i selskabet. vi skal anbefale, at
       denne opsplitning finder sted, herunder at de specifikke arbejdsopgaver kortfattet næv-
       nes i aftalen.
              de specifikke arbejdsopgaver bør ikke indbefatte aktiviteter, som berettiger til
       kommission i henhold til udkast til kommissionsaftale mellem krepco holding a/s og
       accumulator invest a/s. med hensyn til kommissionsaftalen skal vi anbefale, at selska-
       bets advokat overvejer de selskabsretlige aspekter af en sådan aftale.
       …
       ud fra en overordnet vurdering er vi … af den opfattelse, at der i årsregnskabet som mi-
       nimum bør nævnes, at der stilles fri bolig til rådighed for bestyrelsesformanden, dog
       gerne uden beløbsangivelse.
              det ville dog efter vores opfattelse være bedst stemmende med årsregnskabs-
       lovens krav i relation til den påtænkte aftale med klaus riskær pedersen, at det i noten
       om personaleudgifter bliver omtalt, at der under løn til andre ansatte er medtaget løn
       mv for særlige arbejdsopgaver udført af bestyrelsesformanden.
       …
       vi gør … opmærksom på, at vi ikke har taget stilling til eventuelle spørgsmål som afta-
       len med hr riskær pedersen måtte give anledning til i relation til forholdet til mindre-
       talsaktionærerne i accumulator invest a/s, idet vi forstår, at disse spørgsmål er afklaret
       inden for bestyrelsen.
       med venlig hilsen
       price waterhouse danmark
       torben wolsted                     anders h. petersen
       statsautoriseret revisor           statsautoriseret revisor”
i skrivelse af 2. november 1989 konkluderede advokat søren theilgaard bl.a., at kommis-
sionsaftalen mellem krepco holding a/s og selskabet efter sit indhold intet indeholdt, som
gik ud over, hvad der måtte anses for begrundet i almindelige forretningsmæssige overve-
jelser, og således ingen særlig fordel, endsige utilbørlig fordel for nogen af parterne. aftalen
om salg af ejendommen vedbæk strandvej 332 kunne endvidere efter advokat søren theil-
gaards opfattelse ikke anses for at stride mod aktieselskabslovens §§ 63 og 80 om minori-
tetsbeskyttelse, hvis prisen efter en objektiv vurdering måtte antages at svare til ejendom-
mens markedsværdi eller i hvert fald ikke oversteg denne med 25-30 %.
                                                        7
regnskabsaflæggelsen vedrørende 1989
af bestyrelsens skriftlige beretning for 1989 fremgik det, at selskabet i 1989 havde erhvervet
ejendommen vedbæk strandvej 322 for 23,7 mio. kr. og stillet den til rådighed for bestyrel-
sesformanden under hans arbejde i danmark, ligesom bestyrelsesformanden som en del af
sit samlede vederlag havde fri bil. i beretningen blev det endvidere bl.a. bebudet, at der på
selskabets ordinære generalforsamling ville blive stillet forslag om optagelse af et toårigt ob-
ligationslån på 132,7 mio. kr. med tilhørende warrants dels til nedbringelse af selskabets
kortfristede gæld, dels til en generel styrkelse af koncernens kapitalgrundlag.
       selskabets årsregnskab for 1989 viste et koncernresultat før, henholdsvis efter skat på
107, henholdsvis 64 mio. kr. der var i koncernen samlede personaleomkostninger på 27,817
mio. kr., heraf for selskabet 3,378 mio. kr. i noten til personaleomkostningerne stod der:
       ”i posten indgår vederlag til bestyrelse med 167 i moderselskabet og med 3.765 til direk-
       tionen i moderselskabet og de øvrige koncernselskaber.
              resterende beløb er vederlag til det øvrige personale, heraf tantieme med 550.
              der har i regnskabsåret været ansat 5 personer i moderselskabet og 83 personer i
       de øvrige koncernselskaber
              ...
              der er stillet fri bil og fri bolig i danmark til rådighed for selskabets arbejdende
       bestyrelsesformand.”
om regnskabspraksis med hensyn til immaterielle anlægsaktiver angav koncernregnskabet
følgende:
       ”goodwill aktiveres i overensstemmelse med moderselskabets og koncernens princip
       ikke. i det omfang, der i forbindelse med erhvervelse af datterselskaber fremkommer en
       forskelsværdi mellem anskaffelsesprisen for de pågældende aktiver og datterselskabets
       indre værdi på erhvervelsestidspunktet, fordeles merværdien først på de underliggende
       aktiver, i den udstrækning dette skønnes forsvarligt, og en eventuel resterende merpris
       behandles som koncern-goodwill, der nedskrives via egenkapitalen i købsåret.”
årsregnskabet for 1989 var forsynet med følgende revisionspåtegning underskrevet af tor-
ben wolsted og anders hecht petersen for price waterhouse danmark og af h.j. fromberg
og finn trebbien rohrberg for revisionsfirmaet h.j. fromberg:
                                                       8
       ”vi har revideret ovenstående årsregnskab samt koncernregnskab med tilhørende noter
       for accumulator invest a/s for regnskabsåret afsluttende 31. december 1989, der er af-
       lagt i overensstemmelse med lovgivningens og vedtægternes krav til regnskabsaflæggel-
       se.
       efter vor vurdering giver årsregnskabet og koncernregnskabet et retvisende billede af
       selskabets og koncernens økonomiske stilling pr. 31. december 1989 samt resultatet for
       året 1989.”
i et revisionsprotokollat af 15. marts 1990 vedrørende selskabets 1989-regnskab angav de
nævnte revisorer følgende:
       ”…
       1.      accumulator invest a/s
       vedbæk strandvej
       moderselskabet har i året erhvervet ejendommen … vedbæk strandvej 322 for 23,7 mio.
       kr. af krepco holding a/s.
       …
       ejendommen er stillet til rådighed for selskabets arbejdende bestyrelsesformand.
       …
       omkostninger afholdt for klaus riskær pedersen
       i forbindelse med ejendommen i vedbæk og hr. klaus riskær pedersens virke som ar-
       bejdende bestyrelsesformand, har der i 1989 været afholdt omkostninger, der er udgifts-
       ført i årsregnskabet for accumulator invest a/s som følger:
               under personaleomkostninger:                                         tkr
               1.    løn til hr klaus riskær pedersen (der er i accumulator fi-
                     nans a/s herudover også udgiftsført løn til samme med tkr 266) 266
               2.    løn til politisk sekretær, chauffør samt ansatte vedr ved-
                     bæk strandvej (accumulator finans a/s har her en lønudgift
                     vedr chauffør på tkr 52)                                       128
               3.    renteudgifter og andre driftsudgifter vedr vedbæk strandvej    595
                                                                                989
               under øvrige driftsomkostninger
               1.    leje og forsikring af firmabil, afskrivninger på samme samt
                     rejseudgifter                                                  306
                                                                                306
               i alt                                                            tkr 1295
                                                    9
      …
      3.      accumulator international holdings bv (aih)
      …
      der er i årsregnskabet indtægtsført tkr 46.497 efter skat i forbindelse med afhændelse af
      6 franske ejendomme.
      …
      omkostninger i forbindelse med salget er hensat i balancen og modregnet i ovennævnte
      avance. det bemærkes i den forbindelse, at der under omkostninger er udgiftsført 2,1
      mio. kr. beløbet repræsenterer særlig vederlag til krepco holding a/s. dette vederlag er
      i tillæg til det ”success fee” som krepco holding a/s er berettiget til i henhold til oprin-
      delig aftale med accumulator invest a/s. vi har forstået, at aftalen om ”success fee” vil
      blive genforhandlet.
      …
      4.      børsinformation telecom a/s
      accumulator international holding bv, holland har erhvervet 50 % af aktiekapitalen i
      børsinformation telecom a/s. overtagelsen er per årsafslutningen endnu ikke endelig,
      men godkendt af bestyrelsen. der mangler endelig aftale, ligesom man afventer svar på
      dispensation for ligningslovens § 16 b.
              i koncernregnskabet anses handlen for gennemført, således at aktierne i børsin-
      formation telecom a/s registreres som ejet af accumulator international holding bv og
      finansieret via mellemregning med accumulator invest a/s, der har betalt til krepco
      holding a/s.
              kostprisen for aktierne på kr 15 mio er i årsregnskabet nedskrevet direkte over
      egenkapitalen som koncerngoodwill i associeret selskab, da børsinformation telecom
      a/s har negativ egenkapital pr 31. december 1989. dette er i overensstemmelse med det
      princip for koncerngoodwill, der tidligere er anvendt i koncernen.
              årsagen til at nedskrivning af investeringen i børsinformation telecom a/s ikke
      er oplyst i årsregnskabet, er at vi fra ledelsen har modtaget erklæring om, at dette vil
      være til skade for selskabet.
      …”
den i revisionsprotokollatet nævnte ledelseserklæring er et brev af 15. marts 1990 stilet til
revisorerne og underskrevet af bestyrelsesformand klaus riskær pedersen og administre-
rende direktør poul erik brønsholm. heri anføres bl.a.:
      ”…
      i forbindelse med den af bestyrelsen godkendte erhvervelse af aktier i børsinformation
      telecom a/s bekræftes det, at erhvervelsen er foreløbig, da den afventer endelig god-
                                                    10
       kendelse i relation til beskatning efter ligningslovens § 16,b. derudover bekræftes det,
       at det af det aftalesæt med sparekassen sydjylland, der er under udarbejdelse, vil frem-
       gå, at aktierne i telecom a/s juridisk skal placeres i datter-selskabet accumulator inter-
       national holding b.v., holland, samt at den af accumulator invest a/s foretagne beta-
       ling til krepco holding a/s for de pågældende aktier er foretaget på vegne accumulator
       internationals b.v.
       …
       herudover bekræftes det, at særskilt redegørelse i årsregnskabet omkring erhvervelsen
       af kapitalinteresser i børsinformation telecom a/s og den i den forbindelse foretagne
       nedskrivning i årsregnskabet på kr. 15 mio direkte over egenkapitalen under henvisning
       til koncernens princip for regnskabsmæssig behandling af koncern-goodwill vil være til
       skade for såvel børsinformation telecom a/s som accumulator-koncernen i forbindelse
       med de pågåede forhandlinger omkring placering af en del af aktiekapitalen i børsin-
       formation telecom a/s hos eksterne investorer.
       …”
selskabet afholdt ordinær generalforsamling den 26. marts 1990. her oplyste bestyrelses-
formand klaus riskær pedersen i sin mundtlige beretning bl.a., at erhvervelsen af strand-
vejsvillaen var sket til kostpris og således uden fortjeneste for ham eller hans selskaber, og at
erhvervelsen skulle ses i lyset af, at han havde forpligtet sig til at lade selskabet udnytte alle
projekter, som han fik mulighed for at investere i.
       formandens beretning blev taget til efterretning og årsregnskabet for 1989 med tilhø-
rende årsberetning og revisionsberetning enstemmigt godkendt af generalforsamlingen.
generalforsamlingen godkendte tillige enstemmigt bestyrelsens forslag om at optage et ob-
ligationslån på 132,7 mio. kr. med en løbetid på 2 år til en rente på 10,6 % p.a. med forteg-
ningsret for selskabets aktionærer.
obligationslånet med tilhørende warrants
tegningsprospektet af 26. marts 1990 vedrørende obligationslånet på nominelt 132,7 mio. kr.
indeholdt bl.a. følgende angivelser:
       ”…
       ledelsens vederlag for regnskabsåret 1989 (dkk 1.000):
       direktion                                           368
                                                       11
      bestyrelsen                                              167
      i alt                                                    535
      der er stillet fri bil og fri bolig i danmark til rådighed for selskabets arbejdende bestyrel-
      sesformand.
      …
      vi har kontrolleret de regnskabsmæssige oplysninger for 1987, 1988 og 1989, aktiekapi-
      talens opdeling og størrelse samt informationerne om lønninger og vederlag til ledelse
      og bestyrelse, som vi anser for at være rigtige og korrekte.
      price waterhouse danmark                          revisionsfirmaet h.j. fromberg
      …                                                 …
      torben wolsted/anders h. petersen                 h.j. fromberg/ f. trebbien rohrberg
      …”
obligationslånet blev herefter tegnet, og peder m. hauch lod i begyndelsen af april 1990 det
hollandske selskab cityland holding b.v., som han kontrollerer, tegne obligationer med til-
hørende warrants i selskabet for 12,134 mio. kr., jf. nærmere nedenfor.
selskabets køb af aktier i børsinformation telecom a/s
som nævnt ovenfor havde selskabets bestyrelse den 23. august 1989 under forudsætning af,
at der kunne opnås dispensation for koncernsalgsreglen i ligningsloven, godkendt, at sel-
skabet købte halvdelen af aktiekapitalen i selskabet børsinformation telecom a/s af børsin-
formation telecom holding aps, som var ejet af klaus riskær pedersens selskab krepco
holding a/s.
      efter at ligningsrådet havde meddelt denne dispensation, blev spørgsmålet om køb af
(yderligere) aktier i børsinformation telecom a/s på ny drøftet på møder i selskabets besty-
relse den 30. august 1990 og den 17. oktober 1990, hvor følgende blev tilført bestyrelsespro-
tokollen:
      ”…
      da telecom´s fremtidsmuligheder således afhænger af muligheden for at ekspandere in-
      ternationalt, hvilket krepco holding-koncernen ikke ser sig i stand til, blev det besluttet,
                                                       12
      at telecom-aktierne blev overdraget til accumulator international holdings b.v. til en
      samlet pris på 37 mio for hele aktiekapitalen, under forudsætning af at tilladelse fra
      statsskattedirektoratet om dispensation fra holdingreglerne i ligningslovens § 16 b kan
      opnås.
             for at undgå diskussion om værdiansættelsen af telecom kan det oplyses, at den
      kapitaliserede værdi af telecom kunne opgøres til ca. kr. 70,0 mio i forbindelse med
      salgsforhandlingerne med esselte. uheldigvis realiserede esselte et meget stort periode-
      underskud i perioden op til bestyrelsesmødet, hvor købsaftalen skulle underskrives,
      hvilket medførte, at esselte indførte et øjeblikkeligt investeringsstop.
             som en ekstra garanti for en korrekt værdiansættelse tilbød klaus r. pedersen og
      krepco holding at give en tilbagekøbsgaranti om 2 år på selskabet til salgsprisen, så-
      fremt telecom ikke indfriede forventningerne.
             med dette forslag accepterede bestyrelsen, at accumulator invest ved accumu-
      lator international holdings b.v. erhvervede aktiekapitalen i telecom a/s.”
handlen blev i overensstemmelse hermed gennemført den 27. december 1990, men måtte i
1991 annulleres, idet ligningsrådet ikke ville give den i bestyrelsesreferatet omtalte dispen-
sation. alle aktier i børsinformation telecom a/s blev da i stedet placeret i selskabet, som i
den forbindelse den 23. august 1991 udstedte et gældsbrev på 50,5 mio. kr. til krepco indu-
stri aps.
regnskabsaflæggelsen vedrørende 1990
selskabets årsregnskab for 1990 blev forsynet med en blank revisionspåtegning af de sag-
søgte. følgende fremgår af noten til personaleomkostningerne:
      ”                                        moderselskab               koncern
      bestyrelseshonorar                       192                        365
      løn til direktion                        400                        3.571
      løn til andre medarbejdere               6.831                      33.231
      udgifter til social sikring og andre
      personaleomkostninger                    448                        1.797
                                               7.871                      38.964
      der er stillet fri bil og bolig i danmark til rådighed for selskabets arbejdende bestyrelses-
      formand.”
revisionsprotokollen for selskabet for regnskabsåret 1990 angiver bl.a. følgende:
      ”som arbejdende bestyrelsesformand har selskabet stillet fri bolig og bil til rådighed for
      hr. klaus riskær pedersen. i den forbindelse har der i 1990 været afholdt omkostninger,
      der er udgiftsført i årsregnskabet for accumulator invest a/s som følger:
                                                     13
     under personaleomkostninger                                               tkr
     1. løn til hr klaus riskær pedersen                                       1 826
     2. løn til politisk sekretær, chauffør samt ansatte vedr.
        vedbæk strandvej (accumulator finans a/s har her
        en lønudgift vedr chauffør og portner på tkr 276)                       523
     3. renteudgifter og andre driftsomkostninger vedr vedbæk strandvej
        samt firmabil, herunder afskrivninger på firmabil                      2 243
                                                                               4 592
     hvilket beløb indgår i posten ”løn til andre medarbejdere”, tkr
     6 831, jvf note 1 i regnskabet
     under øvrige driftsomkostninger
     1.      forsikring af firmabil, samt rejse- og repræsentationsomkost-
             ninger                                                            594
                                                                               594
     i alt                                                                     5.186
     ..
     axxess a/s (børsinformation telecom a/s)
     i regnskabet er børsinformation telecom a/s værdiansat ud fra et forsigtighedsprincip
     til kr 0. selskabets egenkapital udgør pr 31. december 1990 negativt 13,5 mio. endvidere
     er der fra sælgers side, krepco holding a/s en erklæring om tilbagekøb af selskabet til
     kostpris, kr 37 mio, samt tilbagekøb af efterfølgende kapitaludvidelser, såfremt selskabet
     måtte ønske dette i perioden frem til 1. januar 1993.
             50 % af aktiekapitalen i axxess a/s blev i forbindelse med regnskabsaflæggelsen
     pr 31. december 1989 overdraget fra krepco holding a/s til accumulator international
     holdings bv for 15 mio. beløbet blev nedskrevet direkte over egenkapitalen i forbindel-
     se med 1989 årsregnskabet. overdragelsen er først endeligt tilendebragt den 28. decem-
     ber 1990, og omfatter 100 % af aktiekapitalen i telecom a/s.
             i regnskabet for 1990 er kostprisen for erhvervelsen af de resterende 50 % af aktie-
     kapitalen, kr 17 mio, nedskrevet direkte over egenkapitalen.
             endvidere har der i årets løb været en kapitaludvidelse på kr 5 mio i børsinforma-
     tion telecom a/s ved delvis konvertering af gæld og delvis ved kontant indbetaling.
     kapitaludvidelsen er i regnskabet ligeledes nedskrevet direkte over egenkapitalen.”
selskabets betalingsstandsning og konkurs
årsregnskaberne for 1986-1990 havde vist følgende udvikling i selskabets egenkapital og
balance:
                                                 14
      dkkt               1986         1987       1988        1989          1990
      egenkapital        54.376        51.584    197.861     351.330       413.155
      aktiver            238.469      364.951    759.739     2.161.520     2.864.012
      egenkapitalandel  22,8 %        14,1 %     26,0 %      16,3 %        14,4 %
i løbet af foråret 1991 opstod der i kølvandet på offentliggørelsen af regnskabet for 1990
usikkerhed omkring selskabet, som i dagspressen blev omtalt som en risikabel investering,
idet egenkapitalen ikke primært var skabt gennem indtjening, men gennem aktieudvidelser
og opskrivning af ejendomsværdier.
      kursen på selskabets aktier faldt 25-30 % i tidsrummet fra marts til midten af maj
1991, a-aktien fra 595 til 415 og b-aktien fra 525 til 385.
      selskabet meddelte den 5. august 1991 københavns fondsbørs, at koncernen havde
solgt det franske datterselskab consortium immobilier de france s.a. for 1,4 mia. kr. med
en samlet fortjeneste på 350 mio. kr., hvoraf ca. 70 mio. kr. ville blive bragt til indtægt i 1991-
regnskabet. den 4. september 1991 udsendte selskabet en regnskabsmeddelelse for 1. halvår
1991, som viste et tab på 11,749 mio. kr. og en egenkapital pr. 30. juni 1991 på 482,971 mio.
kr.
      efter at selskabet i efteråret 1991 under ledelse af advokat john korsø jensen forgæves
havde været søgt rekonstrueret, og efter at revisionsfirmaet kpmg c. jespersen havde fore-
taget en nærmere undersøgelse af selskabet, som viste, at det havde langt større underskud
end angivet af ledelsen, måtte selskabet anmelde betalingsstandsning den 27. januar 1992
med advokaterne henrik andersen og john korsø jensen som beskikket tilsyn.
      den 27. januar 1993 er selskabet erklæret konkurs. boet er endnu ikke sluttet.
peder m. hauch og hans selskabers erhvervelse af obligationer med tilhørende warrants
købesummen for de obligationer i selskabet med tilhørende warrants, som peder m.
hauchs selskab cityland holding b.v. havde tegnet i april 1990, var finansieret gennem et
lån i sydbank a/s, for hvilket peder m. hauch havde kautioneret som selvskyldner-
kautionist.
      den 20. december 1990 havde peder m. hauch givet meddelelse til sydbank a/s om,
at cityland holding b.v. samme dag havde solgt sine obligationer med tilhørende warrants
i accumulator invest a/s til kurs pari med vedhængende renter til cityland consultants
                                                    15
s.a., geneve. dette selskab er efter det oplyste registreret i panama og ligesom cityland
holding b.v. kontrolleret af peder m. hauch. betalingen for obligationerne med tilhørende
warrants skulle efter brevet ske ved, at cityland consultants s.a. overtog det lån på sfr
2.820.500 med tilskrevne renter, som cityland holding b.v. havde optaget i sydbank a/s,
og sydbank a/s blev samtidig bedt om at sørge for at udfærdige de papirer, der var nød-
vendige for at overføre lånet ”into the name of cityland consultants s.a.”
      den 16. december 1996 har sydbank a/s skrevet således til peder m. hauch:
      ”vedrørende deres selvskyldnerkautionsforpligtelse for selskabet cityland consultants
      s.a.
      sydbank har i 1992 konstateret et tab stort 12.561.305 excl. renter på selskabet cityland
      consultants s.a.
      sikkerheden for engagementet bestod af følgende.
      sikkerhedsdepot nr 8075-700413 indeholdende:
      -      fondskode 300209 kr. 12.134.000 obl. accumulator invest m.wts.10,6 %.
      endvidere selvskyldnerkaution af peder m. hauch.
      bankens krav på dem i medfør af selvskyldnerkautionsforpligtelsen opretholdes uænd-
      ret, herunder at banken er berettiget til når som helst at kræve beløbet incl. renter betalt
      af dem, og at banken er berettiget til at gøre kravet gældende, såfremt de måtte komme
      under bobehandling.”
sydbank a/s har ved brev af 11. marts 2005 fastholdt sit krav på 12.561.305 kr. med renter
mod cityland consultants s.a. og mod peder m. hauch som selvskyldnerkautionist herfor.
forklaringer
peder m. hauch har forklaret, at han i 1989-90 var direktør i cityland-koncernen, der var
kontrolleret af en familiefond. han styrede koncernen. i koncernen indgik de to søster-
selskaber, cityland holding b.v., der var indregistreret i holland, og cityland consultants
s.a., der var indregistreret i panama.
      han erhvervede i 1988 6 % af aktiekapitalen i selskabet til kurs 196 fra sparekassen
sønderjylland. da selskabet udbød obligationerne med tilknyttede warrants i marts 1990,
kontrollerede han 15 % af selskabet. cityland holding b.v. tegnede obligationer for 12,134
mio. kr. af skattemæssige grunde blev obligationerne solgt til cityland consultants s.a. i
december 1990. sydbank a/s finansierede cityland holding b.v.s erhvervelse af obligatio-
                                               16
nerne, som lå til sikkerhed for lånet. han kautionerede for engagementet, hvilket der ikke
blev ændret ved i forbindelse med engagementets overførsel til cityland consultants s.a. i
december 1990. kautionen blev gjort gældende af sydbank efter selskabets sammenbrud.
cityland holding b.v. er gået konkurs, og cityland consultants s.a. befinder sig i en beta-
lingsstandsningslignende situation og ligger stille.
      cityland-koncernen havde i 1988-89 en balance på 160 mio. kr. med en egenkapital på
80 mio. kr. koncernen afhændede i dette tidsrum sine investeringer i primært fast ejendom
for at sprede risikoen ved køb af aktier i selskabet. han betragtede investeringen som sik-
ker. han havde tillid til klaus riskær pedersens forretningsmæssige evner især til at spotte
selskaber med skjulte værdier, ligesom han havde tillid til selskabets direktør poul erik
brønsholm, der var uddannet statsautoriseret revisor. endvidere var det betryggende, at
price waterhouse var revisor for både krecpo holding a/s og selskabet. han var klar over,
at bestyrelsen bestod af klaus riskær pedersens venner. hans tillid blev ikke svækket af, at
klaus riskær pedersen i 1989 blev indvalgt i europa-parlamentet.
      han havde lært klaus riskær pedersen at kende gennem sin lillebror. efter at klaus
riskær pedersen havde stiftet børsinformation i 1980’erne, hjalp han ham med kontorer i
london, ligesom cityland-koncernen på konsulentbasis bistod selskabet med en due dili-
gence i 1986-87 af nielsen & fisker a/s´ ejendomsportefølje i forbindelse med selskabets
køb af aktier i dette selskab. i 1988 introducerede han ejendomsselskabet ahorro familiar
s.a. for selskabet. han fungerede som konsulent for selskabet i forbindelse med de lang-
strakte forhandlinger om køb heraf. han modtog ca. 4 – 5 mio. kr. i success fee for sin assi-
stance. selskabet realiserede en samlet fortjeneste på ca. 100 mio. kr. ved salget af ahorro
familiar s.a. i 1989. ahora familiar s.a. indgik i 1989 i en byttehandel med det franske
ejendomsselskab consortium immobilier de france s.a, der var ejet af det franske forsik-
ringsselskab axe. han deltog på foranledning af klaus riskær pedersen i et møde i madrid
vedrørende købet. ejendommene i selskabet skønnedes i henhold til en indhentet vurde-
ringsberetning at indeholde skjulte værdier for cirka 400 mio. kr. han modtog ikke vederlag
for sin medvirken i denne handel. han har også introduceret klaus riskær pedersen for en
mindre belgisk ejendom. han kan ikke huske om han har modtaget 10 % af fortjenesten.
herudover har han holdt ferier sammen med klaus riskær pedersen, bl.a. i verbier.
                                               17
       inden obligationsudstedelsen i marts 1990 blev han sammen med de andre væsentlig-
ste mindretalsaktionærer, ole lindberg jensen og finn harald simonsen, kontaktet af klaus
riskær pedersen. deres medvirken i tegningen af obligationer var vigtig. der var ikke be-
hov for tegning af nye aktier. accumualtor invest a/s havde ikke behov for stamkapital, da
ejendommene i det franske selskab skulle sælges fra, hvorefter obligationslånet skulle ind-
fries. de var som bankerne positivt indstillet på at medvirke til tegning af obligationerne.
han stolede på prospektmaterialet og på regnskabet for 1989. det bekymrede ham ikke, at
klaus riskær pedersen ifølge regnskabet for 1989 fik stillet fri bil og bolig til disposition ud
over honoraret som bestyrelsesformand. en samlet lønpakke på ca. 4 – 5 mio. kr. ville han
finde passende. det afgørende for ham var, at klaus riskær pedersen ikke handlede med
sig selv.
       efter obligationsudstedelsen i foråret 1990 kom han regelmæssigt hos selskabet i
amaliegade. hans egen cityland-koncern havde efter murens fald i 1989 investeret i 3 virk-
somheder i polen og havde kontorer i polen, som bistod selskabet i forbindelse med for-
handlinger om skovdrift i polen.
       i august/september 1990 faldt kursen på selskabets aktier kraftigt, men han ville ikke
gå ud af aktien i et faldende marked til en kurs under de indre værdier.
       i løbet af foråret og sommeren 1991 var den gode stemning slidt op og han kontaktede
sammen med finn harald simonsen og ole lindberg jensen advokat ebbe mogensen, der
foreslog at udarbejde et granskningstema for at lægge pres på klaus riskær pedersen. an-
modningen blev sendt til selskabet den 12. september 1991. det er rigtigt, at granskningste-
maet intet indeholdt om klaus riskær pedersens honorarer fra selskabet, men dette skyld-
tes, at aktionærerne på dette punkt var beskyttet af revisorerne og af årsregnskabslovens
regler. granskningstemaet indeholdt en række spørgsmål vedrørende bolig, bil og fly og
forholdet til access. granskningstemaet var uspiseligt for klaus riskær pedersen. der blev
afholdt et møde i london, hvor klaus riskær pedersen redegjorde for, at krepco holding
a/s ejede axxess, at det gik godt med det franske ejendomsselskab, og at der ville blive af-
lagt et fornuftigt regnskab for 1991. minoritetsaktionærerne tilkendegav, at de ønskede, at
advokat john korsø jensen skulle indtræde i bestyrelsen. for ikke at skabe uro i markedet
aftaltes det at vente til næste ordinære generalforsamling. han skulle selv tilknyttes besty-
relsen som kommitteret, men blev aldrig indkaldt til bestyrelsesmøde.
                                                  18
       i november/december 1991 blev han klar over, at der var noget galt med selskabet,
idet klaus riskær pedersen gjorde opmærksom på problemer med bankerne. obligations-
lånet på 132 mio. kr. skulle indfries i foråret 1992. der var ingen udsigt til, at obligations-
ejerne ville konvertere deres tilgodehavender til aktiekapital med den daværende lave ak-
tiekurs. det var således nødvendigt at finde en løsning, der indebar en forlængelse af lånet,
hvilket han indgik på. det blev imidlertid ikke til noget, idet det lånekonsortium, der havde
pant i krepco a/s’ aktier i selskabet, ikke tiltrådte aftalen.
       på det tidspunkt troede han ligesom bankerne på, at de underliggende værdier var til
stede i selskabet. det var hans overbevisning, at man blot skulle afvente frasalget af ejen-
dommene i det franske ejendomsselskab, før aktiekursen kom til at afspejle de indre værdi-
er. hvis klaus riskær pedersen efter betalingsstandsningen i januar 1992 og indtil slutnin-
gen af 1992 ikke havde kontrolleret det franske ejendomsselskab, ville selskabets situation
have været en anden.
torben wolsted har forklaret, at han er partner i price waterhouse coopers og leder af skat-
teafdelingen. selskabets 1989-regnskab blev revideret af ham som partner og anders hecht
petersen som ansat. der blev brugt cirka 700 timer på revisionen. honoraret var ca. 500.000
kr. i 1989 blev der faktureret for 100.000 kr. vedrørende rådgivning. anders hecht petersens
rolle i revisionen blev betydeligt større i 1990, hvor han selv trådte lidt tilbage. der blev
samlet faktureret honorarer for 1 mio. kr. i 1990.
       baggrunden for redegørelsen af 26. oktober 1989 var, at selskabets direktør, poul erik
brønsholm, ønskede at vide, hvordan man regnskabsmæssigt skulle sig til aftaleudkastets
forskellige elementer. redegørelsen var en forberedelse af revisionen for 1989. de havde
som revisorer ikke medvirket til udarbejdelsen af aftalen. det var primært anders hecht pe-
tersen, der udarbejdede redegørelsen.
       det springende punkt var aftalens forhold til årsregnskabslovens § 51, hvorefter det
samlede beløb til lønninger og vederlag til medlemmer af bestyrelse, direktører m.v. for de-
res funktion i selskabet skal oplyses fordelt på hver kategori. spørgsmålet var, om den sam-
lede vederlæggelse til klaus riskær pedersen kunne deles op i bestyrelsesvederlag og ”af-
lønning til andre medarbejdere” for det han lavede, ud over hvad en bestyrelsesformand
normalt laver. det var hans indtryk, at klaus riskær pedersen ydede en stor indsats for sel-
                                                  19
skabet. aftalen berørte ikke krepco holding a/s´ krav på kommissioner for formidling af
salg. kommissionsaftalen mellem krepco holding a/s og selskabet gav ret til et typisk
mæglersalær, men dækkede ikke over vederlæggelse for tilvejebringelse af finansiering og
”closing” af sagerne, hvilket arbejde udførtes af klaus riskær pedersen. krepco holding
a/s´ kommissionsindtægter er i selskabet udgiftsført som salgsomkostninger i forbindelse
med opgørelsen af nettofortjenesten ved salg. i dag skal man i regnskaber oplyse om sådan-
ne dispositioner mellem nærtstående, men det var der ikke noget krav om i 1989.
       anders hecht petersen fik telefonisk oplyst af en medarbejder ved navn bo nue i er-
hvervs- og selskabsstyrelsen, at man godt kunne dele det op. han er ikke bekendt med bo
nues stilling i styrelsen. de fik ikke skriftligt bekræftet oplysningen. uanset oplysningen fra
erhvervs- og selskabsstyrelsen fandt de det i redegørelsen bedst stemmende med oplys-
ningspligten at anbefale, at det i noten til personaleudgifter blev omtalt, at der under løn til
andre ansatte var medtaget løn mv. for særlige arbejdsopgaver udført af bestyrelsesforman-
den. de anbefalede som en ”løftet pegefinger” bestyrelsen at få aftalens forhold til aktiesel-
skabslovens regler om minoritetsbeskyttelse vurderet af selskabets advokat.
       han havde læst bestyrelsesreferatet fra 29. september 1989, hvor michael burgess ad-
varede mod eventuelle negative markeds- og aktionærreaktioner, såfremt aftalerne blev of-
fentligt kendt. det var muligvis denne udtalelse, der fik dem til at anbefale en advokat-
vurdering heraf.
       han var til stede på generalforsamlingen den 26. marts 1990, hvor klaus riskær pe-
dersens beretning om villaen mv. ikke gav det fulde billede af aflønningen. men da udgif-
terne var indeholdt i regnskabet, betød det intet for selve resultatet og egenkapitalen for
1989.
       om en solvensgrad på 14 % i 1989 ligger i den lave ende, afhænger af en konkret vur-
dering. selskabet var afhængigt af til stadighed at kunne finde købere til sine ejendomme,
idet renteudgifterne på den kortfristede gæld lå fast. selskabet var afhængigt af klaus
riskær pedersens indsats. som revisorer havde de hverken i 1989 eller 1990 indtryk af, at
der ikke var tale om en going concern. der var ikke anledning til at tage forbehold herom i
regnskaberne eller obligationsprospektet.
       beslutningen om købet af 50 % af aktiekapitalen i børsinformation telecom a/s blev
truffet af selskabets bestyrelse i august 1989. han erindrer ikke, at der blev lavet en vurde-
                                                20
ringsberetning. han var bekendt med, at den anden halvdel af aktiekapitalen blev solgt til
sparekassen sydjylland for 15 mio. kr. der var dog ikke tale om noget sædvanligt salg, idet
sparekassen sydjylland havde ret til at sælge aktierne tilbage. på grund af denne aftale
fandt han ikke anledning til at stille spørgsmål til værdien. han var ikke bekendt med, hvad
krepco holding a/s skyldte sparekassen sydjylland, eller hvordan købesummen blev be-
talt.
       i december 1989 blev det besluttet at placere aktierne i det hollandske datterselskab
accumulator international holdings b.v. i overensstemmelse hermed er værdien af børsin-
formation telecom a/s medtaget i koncernregnskabet og ikke i selskabets regnskab. der er
taget udgangspunkt i anskaffelsesværdien, men værdien er nedskrevet til nul direkte over
egenkapitalen som koncerngoodwill i associeret selskab, idet egenkapitalen var negativ pr.
31. december 1989. nedskrivningen er modregnet i foretagne opskrivningshenlæggelser
vedrørende datterselskaber. grunden til, at nedskrivningen af investeringen i børsinforma-
tion a/s ikke blev oplyst i årsregnskabet, var, at man havde modtaget en erklæring fra le-
delsen om, at dette ville være til skade for selskabet. en omtale heraf ville ikke have ændret
værdierne eller tallene i regnskabet.
finn trebbien rohrberg har forklaret, at han var ansat hos rohrberg indtil den 1. juli 1988,
hvor han blev partner. der var tale om et interessentskab mellem to anpartsselskaber, hvor-
af rohrberg fuldt ud ejede det ene, og han selv det andet. regnskaberne er underskrevet
uden angivelse af selskabsbetegnelsen. i forbindelse med krepco holding a/s´ køb af sel-
skabet blev rohrberg indvalgt som medrevisor sammen med price waterhouse, som var
selskabets hovedrevisor. der var tale om ”statsrevision” på grundlag af et regnskabsudkast
fra selskabet. selskabets direktør var uddannet statsautoriseret revisor. vidnet har hvert år
været hos price waterhouse et par dage i forbindelse med revisionen, hvor han blandt andet
gennemgik ledelseserklæringer mv. price waterhouse, der var meget detaljerede, afsluttede
revisionen. han havde ved regnskabsaflæggelsen for 1989 ikke indtryk af, at der var noget
galt med koncernen. der var tale om en going concern, men også en virksomhed med en
stor risikoprofil.
       for så vidt angår børsinformation telecom a/s blev det lagt til grund, at aktierne eje-
des af accumulator international holdings b.v. ved udgangen af 1989. der var store for-
                                                   21
ventninger til indtjeningen, hvorfor ejerskabet af skattemæssige grunde blev placeret i det
hollandske datterselskab.
       han havde ikke bemærkninger til aflønningen af klaus riskær pedersen, der leverede
store modydelser til selskabet.
       hans forsikringsselskab har taget dækningsforbehold for et eventuelt idømt beløb.
maksimum på forsikringen er 2 mio. kr. han vil ikke være i stand til at betale et beløb sva-
rende til sagsøgtes påstand.
per møller har bl.a. forklaret, at han var afdelingsdirektør i højbro afdeling af varde bank,
som var med til at finansiere krepco holding a/s og selskabet. han udarbejdede et notat af
2. juli 1991 om selskabet på foranledning af bankens direktion. konklusionen var, at sel-
skabet havde betalingsevne, men at det var et problem, at klaus riskær pedersen gjorde,
som det passede ham. banken tilkendegav over for klaus riskær pedersen, at man ikke ville
finde sig i camouflerede udtræk til politisk sekretær, bolig mv., men alene acceptere udtræk
i form af løn og udbytte fra selskabet. klaus riskær pedersen lovede bod og bedring. efter
negativ omtale i pressen faldt aktiekursen til et niveau, der begrundende misligholdelse af
engagementet, hvorfor banken i november/december 1991 kaldte værdierne. banken mente
på dette tidspunkt, at der var skjulte værdier i selskabet på 200 mio. kr.
peter eberlin har bl.a. forklaret, at han i 1989 ledede redaktionen på 5 medarbejdere i børsin-
formation telecom a/s. virksomheden var blevet stiftet i 1978 og leverede finansielle nyhe-
der. som udviklingsvirksomhed krævede driften i årene 1984-1989 stadig tilførsel af kapital.
det krævede store investeringer at udvikle informationssystemet.
       i juli 1989 blev det på et møde meddelt, at der skulle ske et management buy-out. han
blev ikke selv tilbudt at være med og sagde op og begyndte i stedet som virksomhedskon-
sulent.
       i 1990 blev han kontaktet af poul erik brønsholm med anmodning om at være behjæl-
pelig med at udforme et diagram over koncernens opbygning til brug for 1989-regnskabet.
børsinformation telecom a/s var med i det første udkast til virksomhedsdiagram, men gled
ud i den endelige version. der var alene tale om en journalistisk bearbejdelse fra hans side,
han kendte ikke noget til bestyrelsesbeslutninger og lignende. revisorerne hecht og wol-
                                               22
sted var meget nidkære og fulgte trykningen af regnskabet. de ville blandt andet se billed-
teksterne. han spurgte dem ud om børsinformation, men fik at vide, at det skulle han ikke
bekymre sig om, idet aktierne var nedskrevet til nul.
parternes synspunkter
peder m. hauchs advokat har gjort gældende, at investeringen i obligationerne med tilhøren-
de warrants skete på baggrund af årsregnskabet for 1989 og tegningsprospektet af 26. marts
1990. på trods af, at de begge var forsynet med blanke revisionspåtegninger af de sagsøgte
revisorer, gav ingen af dem et retvisende billede af selskabets økonomiske stilling, men
skjulte afgørende oplysninger om, at selskabets bestyrelsesformand handlede internt med
selskabet og hævede eksorbitante honorarer. herved har de sagsøgte revisorer pådraget sig
ansvar over for dem, som i tillid til deres blanke revisorpåtegning købte obligationer med
tilhørende warrants i selskabet.
       de offentliggjorte oplysninger om ledelsens aflønning i årsregnskaber og prospekter
var på ingen måde retvisende, hvilket de sagsøgte revisorer var klare over. bestemmelsen i
den dagældende årsregnskabslovs § 51, stk. 2, hvorefter de samlede beløb til lønninger og
vederlag m.v. til medlemmer af repræsentantskab, bestyrelse og direktion for deres funktion
i selskabet skulle oplyses fordelt på hver kategori, blev ikke overholdt. revisorerne medvir-
kede endog til at udforme kontraktgrundlaget vedrørende klaus riskær pedersens/krepco
holding a/s´ vederlæggelse på en sådan måde, at man gik ”lige til kanten” eller over den-
ne, herunder ved at operere med en højst tvivlsom sondring mellem formand og arbejdende
formand og ved at acceptere udbetalinger af store beløb i form af kommissioner mv. til det
af klaus riskær pedersen 100 % ejede krepco holding a/s.
       såvel oplysningerne på generalforsamlingerne som i årsberetningen og årsregnskabet
for 1989 var misvisende. de sagsøgte revisorer burde have sørget for, at årsregnskabet for
1989 ikke bibragte læseren den opfattelse, at klaus riskær pedersen alene havde fri bil og
bolig og modtog en andel i bestyrelseshonoraret på 167.000 kr., men ikke yderligere ydelser
fra selskabet. på tilsvarende måde burde de have sørget for, at der blev givet fyldestgørende
oplysninger herom i prospektet af 26. marts 1990, hvori de sagsøgte bekræftede at have kon-
                                                23
trolleret informationerne om lønninger og vederlag til ledelse og bestyrelse, som de anså for
at være rigtige og korrekte.
       uanset disse angivelser modtog klaus riskær pedersens 100% ejede selskab krepco
holding a/s i 1989 med de sagsøgtes vidende 7,702 mio. kr. i ”succes fee” fra selskabet
uden at levere nogen modydelser herfor. ved at behandle disse omkostninger som drifts-
omkostninger i stedet for som vederlag til et ledelsesmedlem blev regnskabet misvisende.
det blev tillige misvisende ved ikke klart at oplyse om vederlæggelsen af klaus riskær pe-
dersen som ”arbejdende bestyrelsesformand” med 70.000 kr. pr. måned, et årligt pensions-
bidrag på 250.000 kr., refusion af rejser mv., idet disse omkostninger blev posteret under
”personaleomkostninger” uden mulighed for at konstatere, at de gik til klaus riskær peder-
sen.
       de sagsøgte havde ikke på baggrund af en påstået telefonisk henvendelse til erhvervs-
og selskabsstyrelsen føje til at operere med en sondring mellem arbejdende bestyrelsesfor-
mand, hvor vederlaget kunne udgiftsføres som personaleudgifter, og bestyrelsesformand,
hvor vederlaget skulle oplyses særskilt. denne sondring er ikke i årsregnskabslovens ånd.
price waterhouse opfordrede sågar i redegørelsen af 26. oktober 1989 selskabet til at lade af-
lønningen af klaus riskær pedersen omtale i noterne til regnskabet uden at sikre sig, at
denne opfordring blev fulgt.
       samlet set har de sagsøgte revisorer i samspil med ledelsen unddraget offentligheden
adækvate oplysninger om omkostningsstrukturen i selskabet, hvorfor regnskab og prospekt
ikke blev retvisende. som følge heraf er de sagsøgte revisorer ifaldet erstatningsansvar over
for peder m. hauch som investor i selskabets obligationer med tilhørende warrants.
       erhvervelsen af det stærkt tabsgivende børsinformation telecom a/s i august 1989 for
15. mio. kr. burde have manifesteret sig i regnskabet for 1989, jf. dagældende årsregnskabs-
lovs § 43, hvorefter man skulle angive navn og hjemsted for dattervirksomheder og associe-
rede virksomheder, hvor stor en andel der ejedes, samt størrelsen af virksomhedens egen-
kapital og resultat. købet af børsinformation telecom a/s fremgik således ikke klart og ty-
deligt af regnskabet, idet investeringen og nedskrivningen af denne til nul kroner alene fi-
gurerede som en underpostering til en note i regnskabet, hvilken underpostering ikke var
offentlig tilgængelig.
                                                24
      betingelserne for at tillægge ledelseserklæringen om skadevirkningerne ved at omtale
erhvervelsen og nedskrivningen af værdien af børsinformation telecom a/s betydning, var
ikke til stede. der var ikke risiko for, at omtale af forholdet kunne bevirke betydelig forret-
ningsmæssig skade for selskabet. de sagsøgte revisorer har endvidere undladt at afkræve
ledelsen oplysninger om årsagen til dens ønske om at skjule investeringen for offentlighe-
den, og herved har revisorerne passivt accepteret risikoen for tilsidesættelse af væsentlige
hensyn til minoritetsaktionærer og kreditorer.
      de sagsøgte krævede heller ikke, at der blev indhentet en vurdering af børsinformati-
on telecom a/s, hvilket ville have været nærliggende i betragtning af, at det blev solgt af
krepco holding a/s efter at have været underskudsgivende i årevis og på et tidspunkt,
hvor krepco holding a/s havde besluttet ikke at investere mere i selskabet. de sagsøgte var
bekendt med behovet for løbende kapitaltilførsel til krepco holding a/s og vidste eller
burde have vidst, at dispositionen indebar en overtrædelse af aktieselskabslovens § 63 om
utilbørlige begunstigelser.
      hensynet til et hurtigt videresalg af selskabet kunne ikke danne grundlag for at und-
lade at omtale erhvervelsen af dette. de sagsøgte revisorer har ikke sandsynliggjort et så-
dant hensyn. der var ikke nogen realitet i salget af den anden halvdel af aktierne til spare-
kassen sydjylland. de sagsøgte revisorer har derfor tilsidesat deres forpligtelser som uaf-
hængigt kontrolorgan til beskyttelse af minoritets- og kreditorinteresser ved at have med-
virket til, at regnskabet og prospektet ikke blev retvisende. offentligheden blev herved for-
hindret i at konstatere, at selskabet havde købt et stærkt underskudsgivende selskab for 15
mio. kr. af en nærtstående for straks at nedskrive investeringen til nul kr. såfremt oplysnin-
gerne om erhvervelsen af det stærkt tabsgivende selskab havde været offentligt kendte, ville
ingen professionelle investorer have placeret penge i selskabet. oplysning herom ville have
medført en sådan furore om selskabet, at det ville have været umuligt at få emissionen ga-
ranteret eller noteret på fondsbørsen.
      som selvskyldnerkautionist har peder m. hauch lidt et formuetab svarende til det lån,
for hvilket som han som selvskyldner har kautioneret over for sydbank a/s. selskabets
økonomiske sammenbrud har bevirket, at hans selskab, cityland consultants s.a., er blevet
ude af stand til at betale tilbage, samtidig med, at de pantsatte obligationer og warrants er
blevet værdiløse
                                                 25
       der er den fornødne årsagssammenhæng mellem de ansvarspådragende handlinger
og undladelser og tabet for peder m. hauch, der som professionel investor ikke ville have
foretaget investeringen i selskabets obligationer med tilhørende warrants, såfremt de kriti-
sable forhold var fremgået af regnskabet. havde de rette forhold vedrørende børsinforma-
tion a/s og vederlæggelsen af klaus riskær pedersen havde været kendt, ville det ikke have
været muligt at gennemføre emissionen, jf. herved at michael burgess på bestyrelsesmødet
den 29. september 1989 advarede mod negative markeds- og aktionærreaktioner, såfremt af-
talerne blev offentligt kendte, hvilket revisorerne var bekendt med.
       det anførte gælder, uanset at peder m. hauch opretholdt sin investering i 1991. hans
investering i 15 % af selskabets aktier var af strategisk karakter og kunne ikke sælges i mar-
kedet, uden at dette ville medføre uro om selskabet. det ville have skadet både selskabet og
peder m. hauch, hvis han havde forsøgt et stykvis salg af obligationerne. han var da også
helt frem til begyndelsen af 1992 af den opfattelse, at værdierne i selskabet var til stede,
hvilket tillige var baggrunden for, at han som en del af ”simonsen-konsortiet” deltog i be-
stræbelserne på at tilføre selskabet likviditet med henblik på en rolig realisation af værdier-
ne. selv varde banks undersøgelser i efteråret 1991 viste, at koncernen var kreditværdig.
       der er ikke grundlag for at statuere egen skyld eller accept af risiko. selskabet frem-
stod i marts-april 1990 som et seriøst og konservativt ejendomsselskab. at selskabet tillige
drev bank- og børsmæglervirksomhed, gjorde ikke investeringen risikabel, idet mæglervirk-
somhed pr. definition ikke er forbundet med nogen risiko. ligeledes var en egenkapital på
16,3 % af balancesummen ikke alarmerende, idet der var tale om et øjebliksbillede, der skul-
le ses i sammenhæng med en nøje formuleret strategi om frasalg af specielt de franske ejen-
domme, som havde store skjulte værdier. obligationslånet skulle netop afdække behovet
for en styrkelse af selskabets likviditet, mens strategien om frasalg af disse ejendomme blev
realiseret.
       finn trebbien rohrberg har underskrevet både regnskab og prospekt personligt uden
angivelse af, at han underskrev på et nu opløst anpartsselskabs vegne. denne sagsøgte har
først mange år efter stævningens udtagelse oplyst, at revisionsfirmaet h.j.fromberg bestod
af to anpartsselskaber. på denne baggrund må denne sagsøgte hæfte direkte og personligt
over for peder m. hauch.
                                                26
de sagsøgtes advokater har gjort gældende, at    de sagsøgte var berettigede til at forsyne års-
regnskabet for 1989 og børsprospektet af marts 1990 med blanke revisionspåtegninger, idet
såvel regnskab som prospekt var retvisende.
       peder m. hauch har bevisbyrden for, at regnskabet ikke var udarbejdet i overens-
stemmelse med god regnskabsskik. denne bevisbyrde er ikke løftet.
       ansvaret for udarbejdelsen af årsregnskabet og prospektet hvilede på selskabets le-
delse, hvis ansvar det er, at regnskaber mv. giver et retvisende billede af et selskabs økono-
miske stilling. revisor skal i forbindelse med regnskabsaflæggelsen gennemføre en revision
i overensstemmelse med god revisionsskik. det var ikke og er ikke revisors opgave i forbin-
delse hermed at vurdere den kommercielle hensigtsmæssighed af forretningsmæssige di-
spositioner, men derimod at sikre sig en begrundet formodning om, at regnskaberne giver
et retvisende billede af koncernens aktiviteter.
       der er ikke begået fejl i forbindelse med årsregnskabet for 1989 og tegningsprospektet
af marts 1990 vedrørende oplysninger om vederlæggelsen af klaus riskær pedersen. såle-
des er såvel klaus riskær pedersens gage og pensionsbidrag mv. som krepco holding a/s´
”succes fees” blevet behandlet korrekt i regnskaberne, der hverken er fejlagtige eller misvi-
sende, ligesom alle oplysningskrav, herunder i dagældende årsregnskabslovs § 51, stk. 2,
har været overholdt.. klaus riskær pedersens aflønning i egenskab af arbejdende bestyrel-
sesformand var ikke omfattet af de oplysningskrav, der gjaldt for bestyrelsesmedlemmer ef-
ter denne bestemmelse. henvendelsen til og svaret fra erhvervs- og selskabsstyrelsen be-
virkede, at de sagsøgte ikke i forbindelse med revisionen havde anledning til at betvivle, at
årsregnskabslovens oplysningskrav var overholdt.
       advokat søren theilgaard havde fastslået, at betalingen af success fee til krepco hol-
ding a/s var retmæssig, og de sagsøgte havde ingen anledning til at betvivle denne juridi-
ske vurdering. tværtimod ville det have været kritisabelt, hvis de sagsøgte selv i strid her-
med selv havde foretaget en bedømmelse af dette juridiske forhold. der er således ikke
grundlag for at statuere, at de sagsøgte har handlet ansvarspådragende.
       de sagsøgte revisorer har heller ikke begået fejl i relation til børsinformation telecom
a/s. oplysningerne om handlerne med dette selskab fremgik korrekt af bogføringen og var
indeholdt i regnskaberne. den regnskabsmæssige behandling af investeringen var forsigtig
                                                   27
og korrekt, idet værdien i overensstemmelse med selskabets regnskabsprincip blev værdi-
ansat til nul.
       peder m. hauch har heller ikke bevist årsagssammenhæng mellem de påståede an-
svarspådragende forhold og hans påståede tab. der er ingen grund til at tro, at yderligere
oplysninger om honoreringen til klaus riskær pedersen og dennes selskaber ville have af-
holdt peder m. hauch fra at foretage investeringen i selskabets obligationer med tilhørende
warrants. det samme gælder med hensyn til handlerne med børsinformation telecom a/s.
peder m. hauch opretholdt da også sin investering efter, at regnskabet for første halvår af
1991 havde vist et underskud på 12 mio. kr., og heller ikke anmodningen om granskning
motiverede ham til at afhænde obligationerne, hvilket kunne være sket uden nævneværdige
tab i efteråret 1991. i stedet for at beskytte sin investering ved at gå ud af denne i tide indlod
peder m. hauch sig som deltager i ”simonsen-konsortiet” i forhandlinger med henblik på at
finde en løsning for selskabet og dermed skaffe sig større udbytte af investeringen.
       peder m. hauch har udvist egen skyld og har accepteret en væsentlig risiko ved at in-
vestere i de pågældende obligationer med tilhørende warrants i selskabet og ved at opret-
holde sine investeringer i dette, og han er også af denne grund afskåret fra at kræve erstat-
ning. han vidste meget vel, at selskabets aktiviteter primært bestod i bank- og børsmægler-
/vekselerervirksomhed, investering i værdipapirer samt køb/salg af fast ejendom, som alle
er risikofyldte aktiviteter. det fremgik af regnskaberne, at den overvejende del af koncer-
nens gæld var kortfristet gæld med deraf følgende behov for løbende refinansiering og af-
hængighed af at kunne sælge anlægsinvesteringerne med fortjeneste. selskabet foretog langt
fra konservative anlægsinvesteringer, ligesom koncernens egenkapital kun udgjorde 16,3 %
af balancesummen i 1989.
       at obligationerne havde en nominel rente på niveau med realkreditobligationer, var
ikke udtryk for, at investeringen ikke skulle være risikobetonet. långiverne opnåede ud
over renten fordelen ved at kunne konvertere investeringen til aktier gennem de til obligati-
onen knyttede warrants. de betydelige risici ved at investere i selskabet og koncernen blev
gentagne gange omtalt i pressen, ligesom peder m. hauch i forbindelse med forhandlinger-
ne i efteråret 1991 selv opnåede et detaljeret kendskab til koncernens forhold. ved desuagtet
at opretholde investeringen på dette tidspunkt, hvor afhændelse kunne være sket uden væ-
sentlige tab, accepterede peder m. hauch en ikke ubetydelig risiko.
                                                28
       peder m. hauch er ikke rette procespart, idet det slet ikke er ham, men derimod sel-
skabet cityland holding b.v., som tegnede de pågældende obligationer med tilhørende
warrants. dette selskab solgte endvidere i december 1990 sine aktier til cityland consul-
tants s.a., der også overtog lånet i sydbank a/s. hvis peder m. hauchs påstand toges til
følge, ville erstatningsbeløbet gå i peder m. hauchs egne lommer og blive unddraget kredi-
torerne i cityland consultants s.a. peder m. hauch kan først indtræde i cityland consul-
tants s.a.´s eventuelle krav mod de sagsøgte, hvis og når han har indfriet sin kautionsfor-
pligtelse. dokumentation for sådan indfrielse og dermed for indtrædelsen foreligger ikke,
og de sagsøgte skal derfor allerede af denne grund frifindes, i hvert fald for tiden.
       finn trebbien rohrberg har særligt gjort gældende, at han ikke er rette sagsøgte, idet
han ikke var personlig indehaver af revisionsfirmaet h.j. fromberg, som har påtegnet års-
regnskabet for 1989 og børsprospektet fra marts 1990 som generalforsamlingsvalgt revisor.
h.j. fromberg var et interessentskab, som var ejet af h.j. fromberg aps og fr revision aps,
hvilket anpartsselskab han ejede. interessentskabet ophørte den 1. januar 1995, og fr revi-
sion blev tvangsopløst i 1998.
sø- og handelsrettens afgørelse
peder m. hauch var professionel investor og havde betydelig erfaring med investering bl.a.
i fast ejendom, i hvilken forbindelse han efter sin egen forklaring selv havde modtaget ”suc-
cess fee” af betydelig størrelsesorden fra selskaber kontrolleret af klaus riskær pedersen.
       det lægges til grund, at selskabets bestyrelse den 29. september 1989 godkendte en af-
tale, hvorefter klaus riskær pedersen ud over en månedsløn på 70.000 kr. skulle have fri bil,
fri bolig i strandvejsvillaen i vedbæk, en pensionsordning på 250.000 kr. pr. år, refusion af
udgifter til rejser, repræsentation og telefon samt aflønning af en medarbejder til såkaldt
planlægning og aflastning i forbindelse med klaus riskær pedersens politiske arbejde.
       det er uomtvistet, at udgifterne til dette samlede vederlag til klaus riskær pedersen
blev medtaget i driftsregnskaberne for 1989, fordelt på posterne ”personaleomkostninger”
og ”øvrige driftsomkostninger.”
       retten finder, at det ville have været ønskeligt, om de sagsøgte revisorer havde sørget
for, at den udtalelse fra erhvervs- og selskabsstyrelsen om fortolkningen af årsregnskabs-
                                                 29
lovens § 51, som revisorerne må antages at have indhentet, og som lå til grund for deres
fordeling af vederlaget på de forskellige poster, havde foreligget i skriftlig form.
       uanset dette findes peder m. hauch imidlertid ikke at have sandsynliggjort, at en an-
den fordeling af vederlaget på de forskellige poster i driftsregnskabet og/eller yderligere op-
lysninger i noterne om klaus riskær pedersens samlede vederlag ville have været af væ-
sentlig betydning for peder m. hauchs beslutning om at investere i de konvertible obligati-
oner i selskabet i marts 1990. peder m. hauch lagde således efter sin egen forklaring afgø-
rende vægt på mulighederne for fremtidig indtjening gennem klaus riskær pedersens fort-
satte virke for selskabet, hvorimod det må lægges til grund, at størrelsen af det samlede ve-
derlag, i hvert fald på dette tidspunkt, spillede en underordnet rolle for ham, der som nævnt
selv havde oppebåret betydelige tilsvarende honorarer fra selskaber kontrolleret af klaus
riskær pedersen. strandvejsvillaen i vedbæk indgik endvidere i selskabets balance, ligesom
det udtrykkeligt var omtalt i noterne, at der var stillet fri bil og bolig til rådighed for klaus
riskær pedersen.
       det lægges til grund, at der i 1989 blev udbetalt 7,702 mio. kr. i ”success fee” fra sel-
skabet til krepco holding a/s, og at dette ”success fee” blev fratrukket ved opgørelsen af
indtægterne fra salget af ahorro familiar s.a. og a/s fisker & nielsen, således at det alene
var nettoprovenuet ved salget af disse, der var medtaget i regnskabet.
       på det tidspunkt, hvor regnskabet blev udarbejdet, var det sædvanligt, at sådanne ud-
gifter blev fratrukket fuldt ud i provenuet i forbindelse med opgørelsen af ekstraordinære
indtægter. på dette tidspunkt var der endvidere ikke pligt til i regnskabet at oplyse, at så-
danne indtægter blev udbetalt til nærtstående. sø- og handelsretten har herefter ikke
grundlag for at fastslå, at regnskaberne skulle have indeholdt nærmere oplysninger om det
nævnte ”success fee”.
       det fremgår af 1989 koncernregnskabets oplysning om anvendt regnskabspraksis, at
koncerngoodwill blev nedskrevet via egenkapitalen i købsåret. sø- og handelsretten finder,
at børsinformation telecom a/s i 1989 efter salget af 50 % af aktiekapitalen til sparekassen
sydjylland måtte anses som et associeret selskab. da accumulator invest holdings b.v. efter
det oplyste ikke hæftede over for børsinformation telecom a/s´ kreditorer, var det herefter
regnskabsmæssigt korrekt at nedskrive egenkapitalen til 0 kr. i koncernregnskabet.
                                                 30
       selv om børsinformation telecom a/s havde været et datterselskab, ville der efter sø-
og handelsrettens opfattelse ikke være grundlag for at kritisere, at revisorerne under de fo-
religgende omstændigheder undlod at redegøre nærmere for erhvervelsen og tabene i børs-
information telecom a/s, idet revisorerne måtte lægge ledelsens erklæring til grund, hvor-
efter nærmere oplysninger herom ville være til skade for selskabet. retten finder således ik-
ke holdepunkt for, at revisorerne under de foreliggende omstændigheder havde grundlag
for at tilsidesætte bestyrelsens skøn over skadevirkningerne af at omtale den forholdsvis be-
skedne investering i børsinformation telecom a/s og den efterfølgende nedskrivning af
værdien.
       allerede som følge af det anførte skal de sagsøgte revisorer frifindes, uden at det er
fornødent at tage stilling til de øvrige anbringender, som er anført til støtte for de sagsøgtes
frifindelsespåstand, herunder vedrørende egen skyld og accept af risiko og vedrørende
spørgsmålet om, hvorvidt peder m. hauch overhovedet ved de sagsøgtes handlinger eller
undladelser har lidt noget tab, som er værnet af erstatningsretlige regler.
       frifindelsen omfatter også sagsøgte revisionsfirmaet h. j. fromberg v/hans jørgen
fromberg, uanset at denne sagsøgte er udeblevet under sagens forberedelse, hvor retten op-
tog sagen til dom for så vidt angår denne sagsøgte, idet retten på baggrund af det anførte
heller ikke i forhold til denne sagsøgte finder peder m. hauchs påstand begrundet, jf. rets-
plejelovens § 362, jf. § 360, stk. 3. retten pålægger dog ikke peder m. hauch at betale sags-
omkostninger til denne part, jf. retsplejelovens § 312, stk. 2.
        under hensyntagen til sagens omfang, karakter og varighed fastsætter retten, at peder
m. hauch i sagsomkostninger skal betale 300.000 kr. til sagsøgte revisionsfirmaet h.j.
fromberg v/finn trebbien rohrberg, der under sagen har været repræsenteret først af ad-
vokat michael amstrup og derefter af advokat thomas markert, og 300.000 kr. til de sagsøg-
te price waterhouse danmark ved torben wolsted, price waterhouse danmark ved anders
hecht petersen, price waterhouse/seier-petersen ved torben wolsted og price waterhou-
se/seier-petersen ved anders hecht petersen, der under sagen har været repræsenteret først
af advokat henrik christrup og derefter af advokat rené offersen.
                                               31
                             thi kendes for ret
revisionsfirmaet h. j. fromberg v/hans jørgen fromberg, revisionsfirmaet h. j. fromberg
v/finn trebbien rohrberg, price waterhouse danmark v/ torben wolsted, price water-
house danmark v/anders hecht petersen, price waterhouse/seier petersen v/torben wol-
sted og price waterhouse/seier-petersen v/anders hecht petersen, frifindes.
      revisionsfirmaet h. j. fromberg v/hans jørgen fromberg bærer sine egne sagsom-
kostninger.
      peder m. hauch skal inden 14 dage i sagsomkostninger betale 300.000 kr. til revisi-
onsfirmaet h.j. fromberg v/finn trebbien rohrberg og 300.000 kr. til price waterhouse
danmark v/ torben wolsted, price waterhouse danmark v/anders hecht petersen, price
waterhouse/seier petersen v/torben wolsted og price waterhouse/seier-petersen v/anders
hecht petersen.
      john tyrrestrup                     michael b. elmer                per skovsted
                                           (retsformand)
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 12. november 2013
sag 352/2012
tryg forsikring a/s
(advokat jean hareskov østergaard)
mod
vejen kommune
(advokat lars lindhard)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 3. afdeling den 6. december 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, thomas rørdam, jens peter
christensen, henrik waaben og kurt rasmussen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, tryg forsikring a/s, har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling
af yderligere 33.238,61 kr. med rente fra den 25. juli 2011.
indstævnte, vejen kommune, har påstået stadfæstelse.
det er oplyst, at tryg forsikring efter landsrettens dom har betalt 3.178,70 kr. med rente til
vejen kommune i overensstemmelse med selskabets påstand for landsretten.
beløbet på 33.238,61 kr. i tryg forsikrings subsidiære påstand for højesteret er beregnet som
skadelidtes erstatningskrav på tabt arbejdsfortjeneste før fradrag af sygedagpenge, hvis der
tages udgangspunkt i det antal timer, som skadelidte arbejdede før ulykken.
                                               - 2 -
anbringender
tryg forsikring a/s har anført, at vejen kommune afleder sin ret fra skadelidte. der skal
derfor tages hensyn til både de tidsmæssige og størrelsesmæssige begrænsninger i skadelidtes
krav. kommunens krav kan ikke overstige det beløb, som skadelidte kunne have krævet af
tryg forsikring. da skadelidte før ulykken i sit fleksjob kun arbejdede ca. halv tid, har han
kun krav på tabt arbejdsfortjeneste for den tid, og kommunen kan som følge heraf alene gøre
krav på regres for sygedagpenge svarende hertil – dvs. ca. halvdelen af det, som kommunen
har udbetalt i sygedagpenge. subsidiært har tryg forsikring anført, at kommunens regreskrav
ikke kan overstige størrelsen af skadelidtes erstatningskrav på tabt arbejdsfortjeneste før fra-
drag af sygedagpenge.
vejen kommune har anført, at udbetalingen af sygedagpenge hviler på et lovmæssigt grund-
lag, og at regreskravet ikke skal reduceres, blot fordi skadelidte ikke arbejdede på fuld tid i
fleksjobbet. selv om der er tale om et afledet krav, er der således ikke støtte i hverken loven
eller retspraksis for at foretage en forholdsmæssig reduktion af kommunens regreskrav.
supplerende sagsfremstilling
skadelidte, a, var 59 år, da ulykken skete den 31. oktober 2005. han havde siden 2001 haft et
fleksjob hos en privat arbejdsgiver, hvor han arbejdede på ca. halv tid. han var imidlertid an-
sat på overenskomstmæssige vilkår med løn som fuldtidsansat. vejen kommune gav et løntil-
skud på 2/3 til arbejdsgiveren. efter trafikulykken fik han sygedagpenge fra vejen kommune,
og den 1. maj 2007 overgik han til førtidspension.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, i hvilket omfang vejen kommune kan gøre et regreskrav gældende over for
tryg forsikring a/s for udbetalte sygedagpenge i anledning af, at en skadelidt, a, har været
udsat for et færdselsuheld, som forsikringsselskabet har anerkendt at være erstatningsansvar-
lig for. kommunen har krævet regres for det fulde beløb. forsikringsselskabet vil kun betale
ca. det halve med henvisning til, at a arbejdede på ca. halv tid.
efter den dagældende bestemmelse i sygedagpengelovens § 39, stk. 2, kan en kommune gøre
et regreskrav gældende mod en erstatningsansvarlig skadevolder for udbetalte dagpenge.
                                               - 3 -
højesteret har ved domme gengivet i ufr 2002.2683 og ufr 2010.115 fastslået, at kommu-
nens regreskrav er afledet af skadelidtes krav mod skadevolderen.
spørgsmålet er derfor, hvilket krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste a kan gøre gæl-
dende over for skadevolderen.
erstatning for tabt arbejdsfortjeneste er erstatning for et midlertidigt indtægtstab som følge af
uarbejdsdygtighed. efter erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, har en skadelidt over for en er-
statningsansvarlig skadevolder krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste i den midlertidige
periode, som er angivet i § 2, stk. 1. det er det fulde, individuelle tab af arbejdsindtægt som
følge af uarbejdsdygtighed i denne periode, der er krav på erstatning af.
a var, da han blev skadet ved færdselsuheldet, ansat i et såkaldt fleksjob på overenskomst-
mæssige vilkår med løn som fuldtidsansat, selv om han kun skulle arbejde omkring halv tid.
denne ordning var etableret ved kommunens mellemkomst i henhold til de dagældende regler
i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats kapitel 13, idet as arbejdsevne i forvejen var varigt og
væsentligt nedsat, og således at kommunen ydede et tilskud til arbejdsgiveren svarende til 2/3
af lønnen.
ved færdselsskaden blev han ude af stand til at passe sit arbejde, og hans umiddelbare ind-
tægtstab som følge heraf svarede til den løn, han hidtil havde fået.
kommunens løntilskud har for så vidt karakter af en social ydelse og indgår derfor ikke ved
udmålingen af erstatning for erhvervsevnetab efter reglerne i erstatningsansvarslovens §§ 5-7,
jf. højesterets dom gengivet i ufr 2003.162. i relation til opgørelsen af fuld erstatning for
midlertidigt tab af arbejdsfortjeneste finder højesteret det imidlertid mest nærliggende fuldt
ud at anse tabet af den hidtidige løn som tab af arbejdsindtægt forvoldt ved færdselsuheldet,
eftersom det må antages, at a ville have fået denne løn i perioden, hvis han ikke var blevet
skadet ved færdselsuheldet.
når en skadelidt har krav på erstatning af den hidtidige fuldtidsløn, og kommunen har udbe-
talt sygedagpenge modsvarende denne med et mindre beløb, følger det af den dagældende
                                            - 4 -
sygedagpengelovs § 39, stk. 2, at kommunen kan kræve hele det udbetalte dagpengebeløb re-
funderet af skadevolderens forsikringsselskab.
højesteret stadfæster herefter dommen.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal tryg forsikring til vejen kommune betale
65.080 kr. beløbet dækker udgifter til advokat for begge retter med 60.000 kr. og 5.080 kr. til
dækning af retsafgift.
                                   thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal tryg forsikring a/s betale 65.080 kr. til
vejen kommune.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark