text:
                             højesterets dom
                           afsagt mandag den 27. juni 2011
sag 308/2008
(2. afdeling)
kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige
(advokat brian werner larsen)
mod
kazai denmark aps og
mette pedersen
(advokat p.r. meurs-gerken for begge)
sag 309/2008
kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige
(advokat brian werner larsen)
mod
pang dang scandinavia ved mette pedersen
(advokat p.r. meurs-gerken)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 18. august 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, poul søgaard, niels grubbe, jens
peter christensen og henrik waaben.
påstande
sag 308/2008
appellanten, kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige, har nedlagt følgende på-
stande:
                                              - 2 -
afvisning, subsidiært frifindelse for de indstævnte, kazai denmark aps og mette pedersens,
påstande om betaling.
frifindelse for påstanden om, at heidi khazaie teige skal anerkende, at der i regnskabet for
kazai denmark aps for 2004 skal bogføres mette pedersens provisionstilgodehavende for
ordrer for spring/summer og autumn/winter kollektion 2004.
kazai denmark aps og mette pedersen skal anerkende, at de på generalforsamlinger i kazai
denmark aps trufne beslutninger om ændring af direktionens sammensætning er ugyldige
uden heidi khazaie teiges tiltrædelse.
kazai denmark aps og mette pedersen har nedlagt følgende påstande:
heidi khazaie teige skal til kazai denmark aps betale 477.973 kr., subsidiært et mindre
beløb, alt med procesrente fra sagens anlæg.
stadfæstelse af afgørelsen om, at heidi khazaie teige skal anerkende, at der i regnskabet for
kazai denmark aps for 2004 skal bogføres mette pedersens provisionstilgodehavende for
ordrer for spring/summer og autumn/winter kollektion 2004.
frifindelse for påstanden om, at kazai denmark aps og mette pedersen skal anerkende, at de
på generalforsamlinger i kazai denmark aps trufne beslutninger om ændring af direktionens
sammensætning er ugyldige uden heidi khazaie teiges tiltrædelse.
for det tilfælde, at mette pedersen i sag hr 309/2008 ikke får medhold i, at der blev indgået
en aftale den 14. januar 2005 om videreførelse af agenturvirksomheden i mette pedersens
navn, forhøjes betalingspåstanden dels med 1.150.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg
vedrørende provision, dels med 133.756 kr. vedrørende bidrag til eksterne omkostninger. i så
fald skal heidi khazaie teige endvidere anerkende, at der i regnskabet for kazai denmark
aps for 2004 skal bogføres mette pedersens provisionstilgodehavende for ordrer for
spring/summer og autumn/winter kollektion 2005.
sag 309/08
                                             - 3 -
appellanten, kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige, har påstået frifindelse.
indstævnte, pang dang scandinavia ved mette pedersen, har nedlagt påstand om, at heidi
khazaie teige til mette pedersen skal betale 1.695.000 kr., subsidiært et mindre beløb, alt
med procesrente fra sagens anlæg.
begge sager
appellanten, kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige, har i begge sager nedlagt
påstand om, at kazai denmark aps og mette pedersen solidarisk til kazai design scandina-
via ved heidi khazaie teige skal betale 1.730.523,80 kr. med procesrente fra sagens anlæg,
subsidiært fra den 27. august 2007. påstanden er alene nedlagt til kompensation.
opgørelse af påstandene
heidi khazaie teiges påstand om betaling af 1.730.523,80 kr. bygger på følgende opgørelse:
      ”1) tab af anpartskapital, da selskabet blev tømt for drift og
      reelt lukket af appelindstævnte mette pedersen (kr. 125.000:2)       kr.    62.500,00
      2) værdi af dkny kollektion tilhørende appellanten, som appel-
      indstævnte mette pedersen trods påkrav ikke returnerede til
      appellanten (anslået daværende værdi), bilag 59 e p. 589 doku-       kr.    95.000,00
      menterer ikke returnering
      3) provisionsandel tilkommende appellanten på salg for agen-
      turet dkny, der ikke blev realiseret som følge af appelindstævn-
      te mette pedersens obstruktion ift. denne agenturgiver, anslået
      tabt omsætning ca. eur 100.000 (bl.a. åhlens)                         kr.   80.000,00
      4) udgår
      5) coccinnelle kollektion, € 9.000, bilag 59 e p. 589 dokumen-        kr.   67.500,00
      terer ikke returnering
      6) ikke afregnet provision fra pura lopez, provisionskrav over-       kr.   89.796,15
      ført til mette pedersen, € 11.972,82
      7) ikke afregnet provision fra paul & joe, provisionskrav over-       kr. 267.527,70
      ført til mette pedersen, € 35.670,36
      8) ikke afregnet provision fra dalhov copenhagen                      kr.   30.000,00
      9) provisionstilgodehavender fra agenturgiveren blueprint,
                                              - 4 -
     ulovligt tilegnet af appelindstævnte mette pedersen, i alt eur
     14.000 – er ikke godskrevet på mellemregning i kds regi, i             kr.   105.000,00
     modsætning til hvad er anført i dommen p.70 midt under pkt.
     8 og 9, provisionen er stort set alene opnået gennem salg uden
     for danmark, hvorfor hele betalingen skal gå til kds
     10) appellantens tab af agenturerne pura lopez, pedro garcia
     og paul & joe, alle tilegnet af appelindstævnte mette pedersen
     ulovligt ved illoyale tiltag i 2004/2005 inden ophøret af parter-
     nes samarbejde, baseret på forudgående års omsætning sat
     til 1 års provision,                                                   kr.   933.200,00
     nok 1 mio.
     i alt                                                                  kr. 1.730.523,80
     eurokurs 1 € = 7,50 dkk”
kazai denmark aps og mette pedersens betalingspåstande er opgjort som følger:
sag 308/2008: provisionskrav på 425.000 kr. og krav på omkostningsbidrag på 52.973 kr.
sag 309/2008: provisionskrav på 1.150.000 kr. og opsigelseserstatning på 545.000 kr.
supplerende sagsfremstilling
den af mette pedersen fremlagte aftale af 14. januar 2005 har følgende ordlyd:
     ”samarbejdsaftale mellem                                                         1/3
     heidi teige og mette pedersen
     -    aftalen er gyldig fra 01.01.2005
     -    kazai danmark aps afvikles/omdannes efter hensigtsmæssig årsager/vurdering
     -    mette bliver salgsansvarlig for kazai design skandinavia i danmark
     -    showroomet århusgade 88, 3. sal disponeres som hidtil og indeholder kds mærker
          efter aftale mellem parterne
     -    omkostninger (husleje + forsikring) deles ligeligt mellem parterne
     -    produkt mix aftales særskilt på vedlagt dokument
     -    ½ års gensidig opsigelse af aftalen
     -    provisionsfordeling er som udgangspunkt fordelt således:
          heidi 3 ½ %
          mette 6 ½ %
     -    aftale omkring hearts aftales særskilt
          udgangspunkt: mette 20 %
                                                                                2/3
     -    enighed om tavshedspligt overfor eksterne parter
     -    budget enighed pr leverandør
                                              - 5 -
       -   alle kollektioner sælges og håndteres efter bedste evne
       -   andre medarbejdere er forpligtet til at følge kds’ arbejds metoder og regler
       -   regnskab for kazai design denmark aps udfærdiges og indleveres
       -   mette arbejder ikke eksklusivt at arbeje for kds
       -   provisioner for ss05 afregnes til mettes nye firma
       -   mette driver eget firma som selv erholder omkostninger i forbindelse
           med salg af kds mærker – dog undtaget husleje + forsikring.
                                                                                3/3
       oslo, den 14/1 2005
       heidi teige                         mette pedersen
       khazaie”
ved anbefalet brev indleveret til forsendelse den 28. maj 2009 til heidi khazaie teige ind-
kaldte mette pedersen som direktør i selskabet til ordinær generalforsamling i kazai denmark
aps den 15. juni 2009. det fremgår af referatet af generalforsamlingen, at deltagerne var ad-
vokat p.r. meurs-gerken og en fuldmægtig for mette pedersen. mette pedersen blev gen-
valgt som direktør, og tene catharina nygaard blev valgt som direktør til afløsning af heidi
khazaie teige. erhvervs- og selskabsstyrelsen registrerede ændringen i direktionen den 20.
juli 2009.
forklaringer
der er til brug for højesteret afgivet supplerende forklaring af mette pedersen og heidi teige
samt forklaring af desiree melø, christian frick og skønsmanden josé balbuena.
mette pedersen har vedrørende messerne i milano og düsseldorf i marts og september bl.a.
forklaret, at kunder fra storkøbenhavn som regel så varerne på messerne for derefter at indgå
aftalerne i kazai denmarks showroom i københavn. det er hendes opfattelse, at det er
nødvendigt, at en agenturhaver er til stede på messerne bl.a. for at vise ”flaget for agenturet”.
tidligere havde heidi teige da også insisteret på at være til stede på messerne og
repræsentere kazai scandinavia. omkring marts 2005, hvor messen i milano blev afholdt,
skete der det, at fire leverandører opsagde samarbejdet med kazai scandinavia. hun havde
ikke i den forbindelse lavet indsalg for firmaerne ”pedro garcia” og ”pura lopez”, men havde
alene besøgt deres stande i sin egenskab af indehaver af sin egen skoforretning ”kassandra”.
vedrørende firmaet ”janet & janet” oplyste hun, at dette firma først opsagde sin aftale med
kazai scandinavia efter den nævnte messe i milano. en kollektion fra ”janet & janet” mod-
                                               - 6 -
tog hun aldrig på grund af, at firmaet opsagde aftalen med kazai scandinavia. vedrørende
opgørelsen af indsalget af kollektioner forklarede hun, at der herom sendtes en detaljeret op-
gørelse til kazai scandinavia i norge om, hvad kazai denmark havde solgt. der er fremlagt
eksempel på en sådan opgørelse for sæsonen spring/summer 2005 med tilhørende detaljerede
ordreroversigter for de enkelte mærker med angivelse af kundenavn, ordrenummer og leve-
ringsdato. til sidst i opgørelsen er der plads til at skrive ”afregnet provision”. disse oversigter
blev sendt til kazai scandinavia i norge i april/maj måned for at dokumentere indsalget til
spring/summer sæsonen, og i oktober/november for indsalget til autum/winter sæsonen. det
vil sige, at opgørelsen er en udtømmende liste over de ordrer, der bestod omkring maj måned.
ordrerne bliver primært optaget i februar måned, men der tages dog også ordrer i marts
måned. når listerne udarbejdes, er langt de fleste annulleringer indskrevet i listen.
i sit nuværende firma, pang dang scandinavia, har hun fra og med spring/summer 2006 sæ-
sonen modtaget månedlige afregninger fra firmaerne ”pura lopez”, ”pedro garcia” og ”paul
& joe”. samtlige hendes leverandører respekterer agentlovens regel om, at der skal afregnes
måneden, der følger kvartalet.
for så vidt angår opgørelsen for sæson spring/summer 2004 indeholder denne en kolonne
med den provision, der tilkom kazai scandinavia, hvorefter følger en kolonne, der viser den
provision, der tilkom kazai denmark. derefter følger en kolonne med den provision, der er
udbetalt til kazai denmark. den sidste kolonne kan vise differencen mellem den provision,
der tilkom kazai denmark, og den provision der faktisk blev udbetalt til kazai denmark.
vedrørende mærket ”marc” kan man i oversigtens bilag se ordrenumre og kundenavne, de
fakturerede beløb, den forventede og den afregnede provision. disse lister blev af hendes
bogholder sendt til kazai scandinavia i norge. kazai scandinavia kunne udarbejde tilsva-
rende lister, og det var heidi teige, der via kazai scandinavia skulle forestå rykning af leve-
randørerne i tilfælde af forsinket betaling. opgørelserne med bilag viser altså, hvad der ude-
står af betaling fra hver enkelt leverandør. i sit nuværende firma sender hun sådanne opgørel-
ser med bilag til leverandøren, hvis provisionen ikke er indgået. næstfølgende januar sender
hun tilsvarende excelark med angivelse af udestående betalinger, så leverandøren kan kryds-
tjekke med egne oplysninger. det bliver leverandørerne typisk glade for, da det letter deres
arbejde.
                                                - 7 -
varer til brug for vintersalget bestilles typisk i oktober/november, og skal afregnes senest ja-
nuar måned. det er hendes opfattelse, at de kunder, hun havde i kazai denmark, sagtens
kunne betale regningerne, og at der var meget få, der ikke betalte. der har vist kun været en
enkelt kunde, som forgæves er blevet taget til inkasso. det drejede sig vistnok om et fakture-
ret beløb på ca. 7.000-8.000 euro. det skete vist i løbet af 2004 og vedrørte varer, der var le-
veret i 2003.
den del af provisionen fra leverandørerne, som ikke bliver betalt til hendes agenturvirksom-
hed, udgør ca. 5 %. disse beløb må årligt afskrives af flere forskellige årsager. årsagen til, at
der ikke betales provision for en del af de optagne ordrer, er dog typisk ikke, at kunden ikke
betaler for leverancen, men at de aftalte ”styles” i tøj og sko alligevel ikke bliver produceret af
producenten, hvilket for eksempel kan skyldes mangel på materialer. en tilsvarende liste over
udestående provisionsbetaling fra leverandørerne kunne hun godt have udskrevet i kazai
scandinavia. men det gjorde hun ikke, da dette var heidi teiges prærogativ. den svenske
forhandler af kazai scandinavias produkter er holdt op med at arbejde for kazai scandinavia
på grund af utilfredshed med betaling.
hun var i oslo i to dage, og ankom den 13. januar 2005. aftalen blev lavet færdig, før de
skulle spise middagsmad den 13. januar, men aftalen blev dog først underskrevet den 14. ja-
nuar. hun overnattede hos heidi teige i et værelse, som lå i underetagen. de spiste aftensmad
hjemme hos heidi teige og drøftede aftalen. de fortsatte drøftelserne om morgenen, og de
underskrev aftalen sammen. hun var tilfreds med forløbet, da hun tog af sted fra oslo.
den første faktura fra pang dang er udstedt den 12. april 2005 for varer til firmaet ”notify”.
grunden til, at hun på daværende tidspunkt kunne sælge jeans til levering i foråret 2005, var,
at der var tale om lagervarer, hvilket er indikeret med ordene ”stockorders” i fakturaen. det er
korrekt, at den første ordre vedrørende firmaet ”paul & joe” er afgivet den 13. september
2005. den 11. oktober 2005 blev der afgivet ordre vedrørende firmaet ”pedro garcia”.
hun assisterede ikke med indsalg under messen i milano i marts 2005 for mærkerne ”pura
lopez” og ”pedro garcia”, men har gjort det for firmaet ”janet & janet”, som fortsat var et
kazai mærke. hun drøftede ikke overtagelse af agenturerne for disse mærker.
                                                - 8 -
hun fik den første ordre fra firmaet ”pura lopez” den 31. oktober 2005. for firmaet ”janet &
janet” fik hun første ordre ved faktura af 23. september 2005. alle de nævnte ordrer vedrører
”spring/summer 2006”. hun hørte først fra advokat christian frick ved brev af 11. maj 2005.
hun har aldrig mødt advokaten eller hørt fra ham før dette tidspunkt. hun har ikke set udka-
stet til samarbejdsaftale, før det blev fremlagt i sagen. under mødet med heidi teige i oslo i
januar 2005 havde heidi teige ikke nogen dokumenter med til brug for deres drøftelser. hun
havde selv medbragt et arbejdspapir til brug for drøftelserne, og dette var hele udgangspunktet
for deres drøftelser.
omkring starten af samarbejdet med heidi teige, hvor hun skulle indtræde i kazai denmark,
anvendte hun sin arbejdstid dels i regi af kazai denmark og dels i sine egne butikker. største-
delen af hendes tid blev lagt i kazai denmark, da hendes egne butikker hovedsagelig blev
drevet af ansat personale. senere lagde hun endnu mere tid i kazai denmark, og dette betød,
at hun havde besvær med at passe sine detailforretninger. der blev ikke drøftet noget om eks-
klusivitet, da hun indtrådte i kazai denmark. i det såkaldte ”diadembrev”, skrev hun, at ”vi
behøver ikke en stor forkromet aftale som frick indikerer”. dette refererede til, at hun fra
heidi teige havde hørt tale om, at advokat frick var i gang med at lave en større aftale om
parternes samarbejde, og at dette trak ud, fordi aftalen var af kompliceret karakter. den
nævnte passage fra ”diadembrevet” skrev hun blot for at gøre klart, at hun ikke mente, at en
sådan aftale behøvede at være af større og mere kompliceret karakter.
det fremgår af sø- og handelsrettens dom, at ”den 27. oktober 2004 klagede mette pedersen i
e-mail til heidi teige over, at det trods telefonopkald, e-mail og sms var svært at få kontakt
med hende og rykkede hende for betaling af de resterende omkostninger ifølge årsregnskabet.
hun havde desuden lagt mange penge ud for kazai og ville ikke sende kollektioner til norge,
før der var en løsning på sagen”. men hun sendte faktisk sendte kollektionen til norge. grun-
den hertil var, at hun igen blev lovet, at der nu ville komme betaling.
i e-mailen af 17. marts 2005 skriver sanne johansen, at ”nu bliver jag förvirrad, mette sa ju
till mig, trine & heidi at ni nu har lagt kazaie design dk på is og då kanni ju inte ha kunder
på kazai i näste vecka”. den mail er taget ud af en sammenhæng. e-mailen udtrykte alene
sanne johansens opfattelse. sandsynligvis var der tale om, at hun havde nævnt, at hun var
fortvivlet og forvirret over forløbet, herunder den manglede betaling.
                                                 - 9 -
det er rigtigt, at alle agenturrettigheder til de mærker mv., som solgtes i kazai denmark, til-
hørte kazai scandinavia i norge. dette gjaldt også agenturet for mærket ”blueprint”. hun
opbyggede sin egen virksomhed, fordi hun ønskede at have en indtægtskilde, som hun selv
var herre over. hun nævnte over for heidi teige på mødet i oslo i januar 2005, at hun var i
gang med dette. men der var frem til mødet ingen dialog med heidi teige, og derfor kunne
hun ikke informere heidi om sine sideløbende virksomheder. hun insisterede på at få afholdt
mødet i oslo, og hun ville ikke gå, før der var lavet en aftale. der var også mange fordele for
heidi teige i, at hun etablerede egen virksomhed sideløbende med sit arbejde i kazai den-
mark. blandt andet var hun hermed ikke længere økonomisk afhængig af kazai scandinavia.
det var heidi teige, der skulle godkende det, hvis der skulle tages nye agenturer ind i kazai,
herunder i kazai denmark. grunden til, at hun ikke drøftede med heidi teige, om mærkerne
”diana von fürstenberg”, ”mathilde” og ”notify” eventuelt ville være interessante for kazai
scandinavia, var bl.a., at hun ikke var blevet honoreret af kazai scandinavia. hendes opgaver
i kazai denmark var primært at foretage salg og herudover at skabe et godt kundegrundlag i
danmark. der skulle ikke ske nogen godkendelse af nye kunder. dog skulle dkny godkende
nye kunder. hun informerede heller ikke pr. e-mail heidi teige om, at hun var i gang med at
etablere sin nye virksomhed, pang dang. det skyldtes, at hun var blevet lidt træt af at skrive
på grund af de mange mails til heidi teige, som ikke blev besvaret.
det fremgår af sø- og handelsrettens dom, at ”hun blev spurgt af leverandørerne, hvorfor
heidi teige ikke var der, og prøvede at bortforklare det, men til sidst sagde hun, at hun ikke
vidste det”. dette var det mest neutrale, hun kunne forklare om det forhold, at heidi teige
ikke var til stede. hun kom i kontakt med firmaerne ”notify” og ”mathilde”, som hun fik
agentur på i sin virksomhed pang dang, på en messe i paris. det var ikke kazai denmark, der
havde betalt omkostningerne til dette messebesøg.
i den aftale, som hun og heidi teige indgik i oslo i januar 2005, er det bl.a. nævnt, at ”mette
arbejder ikke eksklusivt for kds.” dette havde man skrevet ind, fordi hun fortalte, at hun
ønskede sin egen agenturvirksomhed ved siden af sit arbejde med kazai denmark. derfor
ville hun have dette med i aftalen. hun havde aldrig arbejdet eksklusivt for kazai scandina-
via, men anså det alligevel for naturligt at indføje en bestemmelse om eksklusivitet.
                                               - 10 -
i relation til britt thages ekspedition af nogle norske førstegangs kunder i pang dangs show-
room skal det siges, at agenturhaveren ikke ”ejer” kunderne, men at kunder derimod må be-
tragtes som tilhørende leverandøren (agenturgiveren). hun var kommet i kontakt med de nor-
ske kunder ved at lave normal research på internettet og i modemagasiner mv. kunderne
kunne ikke identificeres og kontaktes ud fra bogholderimateriale i form af f.eks. agenturgive-
rens afregninger vedrørende kundeleverancer. hun brugte ikke kundelister mv. fra det norske
kazai scandinavia, da hun ikke havde indsigt i det norske marked. hun kendte i øvrigt i for-
vejen – inden hun startede kazai denmark – alle kazai scandinavias danske kunder fra sit
arbejde i sin skobutik ”kassandra”.
det er rigtigt, at der normalt går en periode, fra man får et agentur, til man kan starte virk-
somheden og udskrive fakturaer. men perioden kan være af meget varierende længde. der
kan gå fra en uge til et halvt år, indtil man er klar til at starte virksomheden. for de helt store
mærker vil en ny agent komme i sidste ende med hensyn til at modtage kollektionerne. derfor
fik hun først i april 2005 en kollektion fra ”diana von fürstenberg” til fremvisning.
første gang, hun talte med heidi teige om dennes utilfredshed med, at pang dang havde til
huse i århusgade 88, på 4. sal, var under en telefonsamtale, som de havde, mens hun var i
milano i marts 2005.
hun kan ikke genkende den forklaring, som bl.a. desiree melø har givet om, at leverandø-
rerne skal godkende nye mærker, som en agent vil føre. det vil være en undtagelse, at der skal
en sådan godkendelse til, men der kan selvfølgelig indgås aftaler herom.
det var hendes bogholder, der sendte oversigter over kazai denmarks salg og provisioner
med specifikationer af ordrer pr. mærke og samlelister over kunder for hvert enkelt fra kazai
denmark til kazai scandinavia, derfor er hun ikke klar over, hvordan disse bilag er blevet
sendt til norge.
hun kan ikke på stående fod sige, hvor stor en andel af kunderne i pang dang, hun også har
handlet med i regi af kazai denmarks. men det kan måske dreje sig om 40-50 %, men hun
                                              - 11 -
kan ikke sige dette med sikkerhed. der er i forvejen et relativt beskedent segment af mo-
debutikker i danmark, der forhandler de omhandlede varer.
da hun var i oslo i januar 2005, boede hun ved siden af heidi teiges aupair pige. hun kan
ikke huske, hvordan papirerne lå, da man skrev aftalen. hun kan bare huske, at man skrev
side 1-2 sammen, og så underskrev man på side 3 senere. de overstregninger, der er foretaget,
omhandler nogle ganske simple fejlagtige formuleringer.
heidi teige har forklaret, at kazai denmark blev etableret, fordi man havde en stor omsæt-
ning i danmark. derfor ville man have et kontor i danmark, som kunne betjene det voksende
danske marked. der var et stort kundegrundlag og en betydelig forretningsudvikling i dan-
mark, og derfor var det forsvarligt at åbne kazai denmark.
samarbejdet med mette pedersen i kazai denmark kom i stand ved, at mette pedersen trådte
i stedet for en tidligere ansat, rikke line wangensteen, som ikke havde mulighed for at løfte
opgaven på grund af familiære forhold. mette pedersen kendte rikke line wangensteen, og
mette pedersen henvendte sig selv til hende. på dette tidspunkt havde mette pedersen kun en
enkelt skobutik (kassandra), og derfor havde mette pedersen tid til at løfte opgaverne i kazai
denmark. alle rettighederne til de mærker, som kazai denmark havde i sit sortiment, lå i
kazai scandinavia.
det var klart fra starten af samarbejdet mellem hende/det af hende personligt ejede firma ka-
zai scandinavia og mette pedersen, at mette pedersen kun skulle sælge kazai-mærker, det vil
sige de mærker, som kazai scandinavia havde agentur på. mette pedersen måtte ikke sælge
andre produkter eller have andre agenturer ved siden af. dette havde man aftalt fra starten af
samarbejdet, og man har ikke behov for at drøfte dette under samarbejdet. det var også dette,
hun mente med sin forklaring herom i sø- og handelsretten, der er gengivet i følgende pas-
sage i sø- og handelsrettens dom: ”det har hele tiden været forudsætningen for deres samar-
bejde, at alene kazai-mærkerne var repræsenterede. i tiden frem til mødet og aftalen i oslo
den 14. januar 2005 har hun og mette pedersen aldrig drøftet, at mette pedersen skulle sælge
andre mærker ved siden af.”
                                                - 12 -
opgaverne for kazai denmark var at optage ordrer og lave salgsarbejde i danmark. i juni
2004 sender mette pedersen en e-mail til hende, som senere bliver benævnt ”diadembrevet”.
heri anmoder mette pedersen bl.a. om bedre vilkår for sit salgsarbejde. begrundelsen var, at
mette pedersen mente, at hendes indsats havde stor betydning for kazai scandinavia og kazai
denmark. hun mente dog, at man måtte vente og se, da større ændringer vedrørende
honorering mv. for agentarbejdet måtte afvente en øget omsætning. desuden ønskede hun, at
vilkår for salgskontorerne mv. var ensartede i alle de lande, hvor kazai scandinavia havde
salgskontor og personale. hun sagde dog, at hun ville kontakte sin advokat, christian frick,
for at få udarbejdet en ny kontrakt. man fortsatte dog samarbejdet uændret, bl.a. med spring
and summer kollektionerne for 2004/2005. hen mod årsskiftet 2004 og 2005 tog mette
pedersen bl.a. initiativ til at indgå en ny lejekontrakt med udlejeren af kazai denmarks
showroom i århusgade 88, 3. sal i københavn. hun var ikke klar over, at mette pedersen
havde kontakt med mulige nye agenturer, bl.a. firmaerne ”diana von fürstenberg”,
”mathilde” og ”notify”. hun vidste blot, at de havde aftalt, at hun og mette pedersen skulle
mødes i januar 2005 i oslo for at afklare samarbejdsforholdet.
mette pedersens opgaver i kazai denmark var at optage ordrer og at fremvise varer. ønsker
om at føre nye mærker eller indgå nye agenturaftaler var noget, som kazai scandinavia skulle
tage sig af.
i januar 2005 holdt hun det nævnte møde i oslo med mette pedersen. hun vidste intet om, at
mette pedersen var ved at starte egen sin agenturvirksomhed, og der kom heller ikke noget
frem om det under deres møde, bortset fra at de talte om, at mette pedersen kunne sælge
nogle jeans ved siden af. der var dog tale om et mindre mærke, og omfanget af dette arbejde
skulle også være begrænset. mødet i oslo varede kun en dag.
hendes erindring om indholdet i den aftale, som hun og mette pedersen indgik på mødet i
oslo, var, at kazai denmark skulle drives videre i sin nuværende form, som det hidtil var
sket. der må ikke sælges andre konkurrerende mærker, men kun de mærker, som kazai scan-
dinavia førte. mette pedersen ønskede dog som nævnt at have et lille agentur vedrørende
jeans ved siden af arbejdet i kazai denmark, og det blev i den forbindelse aftalt, at hun skulle
godkende aktiviteterne i dette agentur 6 måneder før, de blev iværksat. de aftalte også at æn-
dre fordeling af provisionsbetalingen. dette blev ændret sådan, at hvor hendes eget firma,
                                              - 13 -
kazai scandinavia, og kazai denmark hidtil hver havde fået 5 % af salgspriserne, skulle ka-
zai scandinavia fremover have 3,5 %, og kazai denmark 6,5 %. i den forbindelse blev det
aftalt, at mette pedersen skulle dække samtlige omkostninger ved at drive kazai denmark
selv. der skulle endvidere være budgetenighed for hvert enkelt mærke mellem hende selv og
kazai denmark. endvidere skulle kazai denmark forelægge eventuelle ønsker om salg af nye
mærker for hende, og hun skulle godkende ønskerne 6 måneder før, aktiviteten blev påbe-
gyndt. herudover fremgik det af aftalen, at alle medarbejdere i kazai denmark skulle være
forpligtet til at følge kazai scandinavias retningslinjer. det fremgik også af deres aftale, at
der var tale om et udkast, og at den endelige aftale skulle udarbejdes af en advokat. det frem-
gik efter hendes erindring ligeledes, at misligholdelse af aftalen kunne medføre øjeblikkelig
opsigelse, og at alle kollektioner skulle sælges og håndteres efter bedste evne. derudover
skulle der være tavshedspligt om samarbejdsforholdet over for eksterne parter. i aftalen var
kazai denmark aps forkortet ”kd”, og kazai scandinavia var forkortet ”kds”.
den aftale, der blev udarbejdet på mødet i oslo og sendt af mette pedersen til kazai scandi-
navia, afveg fra den aftale, som hun og mette pedersen indgik. forskellene bestod bl.a. i, at
det af den fremsendte aftale fremgik, at kazai denmark aps skulle afvikles. dette havde man
aldrig talt om. det fremgik heller ikke af den fremsendte aftale, at alle mærker i kazai scan-
dinavia skulle føres i kazai denmark aps. endvidere fremgik der heller ikke noget om, at
mette pedersen kunne have et agentur vedrørende jeans ved siden af. endelig fremgik det
heller ikke, at omkostningerne skulle deles, ligesom misligholdelse ikke var omtalt i aftalen.
vedrørende passagen i den fremsendte aftale ”mette arbejder ikke eksklusivt for kds” skal
det siges, at det var meget væsentligt for kazai scandinavia, at mette pedersen ikke havde
andre agenturer, da det ville forrykke mette pedersens fokus. herudover ville kazai scandi-
navias leverandører ikke acceptere, hvis en af agenterne på et marked også arbejdede for an-
dre leverandører. leverandører kræver således at blive informeret om eventuelle øvrige
agenturer og leverandører, som en agent har. det vil sige, at f.eks. firmaet donna karan new
york (dkny) skal godkende eventuelle nye agenturer, som kazai scandinavia ønsker at
føre. det forhold, at mette pedersen skulle have egne agenturer, ville således stride fuldstæn-
dig mod konceptet for kazai scandinavia. hvis der kom andre agenturer ind i kazai scandi-
navia, ville kazai scandinavia kunne risikere at miste deres leverandører og agenturgivere.
dette samme gjaldt også for f.eks. for mærket ”rossimoda”. det var også derfor, at man
                                              - 14 -
havde aftalt, at der skulle være et 6 måneders varsel for at indføre eventuelle nye mærker. det
var således helt udelukket, at mette pedersen skulle have egne agenturer ved siden af kazai
scandinavias agenturer.
selve mødet i oslo i januar 2005 foregik i hendes private bolig. det var mette pedersen, som
havde papir og kuglepen med. man brugte den ene og samme kuglepen hele vejen igennem.
hun kan huske, at der ikke blev lavet overstregning i den håndskrevne aftale, som de blev
enige om. det var ikke umuligt at komme i kontakt med hende i slutningen af 2004.
kazai scandinavia mistede senere fire agenturer, som blev overtaget af mette pedersen. det
drejede sig om agenturer for firmaerne ”pura lopez”, ”janet & janet”, ”paul & joe” og ”pe-
dro garcia”. hun blev opmærksom på dette, da hun besøgte kazai denmark under messen
”copenhagen fashion fair”. hun var ved den lejlighed i kazai denmarks showroom i århus-
gade 88, 3. sal, og her kunne hun se, at alle kontormaterialer mv. til brug for kazai denmark
var væk. lokalet blev kun brugt som lager. hun blev ved samme lejlighed opmærksom på, at
mette pedersen havde startet firmaet pang dang, som havde showroom mv. på 4. sal i århus-
gade 88.
hun var i pang dangs lokaler på 4. sal i århusgade 88 under copenhagen fashion fair-mes-
sen i 2005, og hun så her også en kollektion fra ”diana von fürstenberg”, ligesom firmaet
”mathildes” cashmereprodukter var på lageret. det var aldrig blevet drøftet, at agenturer for
disse firmaer (”mathilde”, ”notify” og ”diana von fürstenberg”) eventuelt skulle indgå i ka-
zai denmarks sortiment, ligesom de aldrig er blevet tilbudt kazai scandinavia.
det er korrekt som forklaret af britt thage, at hun var meget interesseret i de norske kunder,
som britt thage var i gang med at fremvise varer for i pang dangs showroom i århusgade
88, 4. sal, i forbindelse med copenhagen fashion fair-messen. det var bemærkelsesværdigt,
at kunderne var i danmark, fordi disse norske kunder normalt aldrig kom til københavn, og
derfor var hun interesseret i, hvad der foregik. hun fik at vide af de norske kunder, at de var
blevet kontaktet af pang dang, men hun talte ikke med mette pedersen om dette ved denne
lejlighed. grunden hertil var, at der var travlt på grund af kundebetjening og salgsarbejde,
hvorfor hun ikke kunne få fat på mette pedersen, og at mette pedersen heller ikke ville drøfte
                                               - 15 -
spørgsmålet på dette tidspunkt. episoden med pang dangs fremvisning af varer for de nævnte
norske kunder var den første episode, hvor hun fandt ud af, at der er noget galt.
under den såkaldte micon-messe i milano fandt hun ud af, at fire agenturer, som kazai scan-
dinavia mistede – nemlig firmaerne ”pura lopez”, ”janet & janet”, ”paul & joe” og ”pedro
garcia” – blev overtaget af mette pedersens virksomhed pang dang. på denne messe deltager
nogle af hendes salgsmedarbejdere, og de rapporterede, at mette pedersen gik rundt med po-
tentielle kunder på de stande, der tilhørte de fire leverandører. det virkede mærkeligt, at mette
pedersen og hendes medarbejdere var engageret i dette arbejde, da mette pedersen kun havde
mærkerne ”mathilde”, ”notify” og ”diana von fürstenberg” som egne agenturer. men der-
imod ikke de fire førstnævnte firmaer. hun bemærkede i den forbindelse, at hun ikke dengang
havde accepteret, at mette pedersen drev egen agenturvirksomhed med ”mathilde”, ”notify”
og ”diana von fürstenberg”, men hun ville overlade det til sin advokat at påtale forholdet.
firmaet ”notify” forhandler jeans og andet tøj.
hun har aldrig hørt noget til, at firmaerne ”janet & janet”, ”paul & joe” og ”pedro garcia”
var utilfredse med hendes indsats, herunder at leverandørerne skulle have været utilfredse
med, at hun ikke deltog på micon-messen i milano, som ifølge mette pedersens forklaring i
sø- og handelsretten skulle have været årsagen til, at mette pedersen kunne overtage disse
agenturer. firmaet ”pura lopez” har dog givet udtryk for utilfredshed. det var ikke væsent-
ligt, at hun selv deltog på den nævnte messe, da hendes medarbejdere her repræsenterede ka-
zai scandinavia.
det indsalg, som kazai scandinavia havde primo 2005, var ekstremt vigtigt, og hvis der fore-
kom forstyrrende episoder, herunder episoder, der viste, at kazai scandinavias organisation
ikke fungerede, ville dette kunne føre til, at leverandørerne ikke ville levere til kazai scandi-
navia, og at man mistede agenturer.
det er altid en travl periode fra januar til midten af april, hvor man afslutter aftaler om leve-
rancer til det kommende år. de fleste ordrer optages under modemesser i københavn, oslo og
stockholm. disse messer ligger alle i februar. de vigtigste salg i kazai scandinavia foregår i
firmaets egne showrooms.
                                              - 16 -
normalt ligger der et halvt års arbejde forud for, at man kan starte indsalget fra en ny leveran-
dør i et agentur. det er en standardbetingelse, at der fremlægges detaljerede forretningsplaner
mv., for at man kan få et nyt agentur af den her omhandlede karakter, hvor alle de omtalte
mærker er eksklusive mærker. mette pedersen havde i regi af kazai denmark ikke kunder i
andre lande end danmark. kazai scandinavia har under sagen fremlagt en række afregninger
fra agenturgiverne til kazai scandinavia, og her fremgår navne og kontaktinformation mv. på
kazai scandinavias kunder. det er ikke muligt at starte et nyt skandinavisk agentur op uden at
have informationer om mulige kunder svarende til de kundeinformationer, som kazai
scandinavia lå inde med. når mette pedersen kunne gøre det, måtte det være fordi, at mette
pedersen har brugt kazai scandinavias informationer.
den 8. april 2005 ophævede hun samarbejdet med mette pedersen. forud for dette var der en
episode med nogle dkny-varer, som skulle til sverige, hvor en stor kunde (butikskæden
”åhlens ab”) skulle have fremvist produkter af kazai sverige. det var i den forbindelse vig-
tigt, at varerne kom rettidigt frem. der var en e-mailkorrespondance herom den 16-17. marts
2005, hvor det bl.a. fremgik af en mail fra britt thage, der var medarbejder i kazai denmark,
at de omhandlede dkny-varer skulle bruges til fremvisning i danmark for nye kunder. det
er helt usandsynligt, at kazai denmark på dette tidspunkt skulle fremvise nye varer, fordi ind-
salget på dette tidspunkt var afsluttet. det var i den forbindelse, at sanne johansson skrev en
e-mail, hvor det bl.a. fremgår, at ”nu bliver jag förvirrad, mette sa ju till mig, trine & heidi
att ni nu har lagt kazaie design dk på is og då kan ni ju inte ha kunder på kazai i näste
vecka”. dette måtte forstås sådan, at mette pedersen ikke ville foretage sig noget for at løfte
de opgaver, som kazai denmark havde. det var hendes opfattelse, at britt thage blev afløn-
net af kazai denmark.
i april 2005 havde firmaet ”dkny” meddelt, at man ville besøge københavn og oslo den 11-
12. april 2005. dkny havde sat to dage af til at besøge københavn. det var forudsætningen,
at dkny skulle have en effektiv introduktion til det danske marked og kunderne mv. mette
pedersen skrev i den forbindelse til dkny ved e-mail af 8. april 2005. det fremgår bl.a., at
mailen er sendt fra pang dangs e-mailadresse, hvilket hun finder uacceptabelt. at mette pe-
dersen skrev, at kazai denmarks showroom var optaget, var ligeledes helt uacceptabelt,
navnlig set i lyset af, at dkny var kazai scandinavias største leverandør og vigtigste brand.
det var heller ikke rigtigt, som det antydes i mette pedersens e-mail, at man ikke kunne
                                                 - 17 -
komme i kontakt med hende eller de øvrige medarbejdere i kazai scandinavia. mette
pedersen skrev således direkte til dkny, og nævnte bl.a., at man ikke havde tid til at mødes
med dkny. først herefter skrev mette pedersen til hovedkontoret, det vil sige kazai
scandinavia i norge, for at høre, hvilke ønsker kazai scandinavia havde til dkny’s besøg.
dkny reagerede meget negativt på mette pedersens e-mail, der viste, at kazai denmark ikke
havde tid til at mødes med dkny.
mette pedersen fik udskiftet låse i kazai denmarks lejemål i århusgade 88, 3. sal. i den for-
bindelse kontaktede kazai scandinavia udlejeren, som dog ikke kunne hjælpe. udlejeren
henviste til mette pedersen, men mette pedersen ville ikke lukke dem ind.
på den baggrund måtte kazai scandinavia starte helt forfra med en helt ny struktur, ligesom
man måtte investere mange penge og ressourcer i at etablere en ny organisation. hun vil an-
slå, at det årlige tab foranlediget af, at de fire tidligere nævnte leverandører (”pura lopez”,
”janet & janet”, ”paul & joe” og ”pedro garcia”) opsagde kazai scandinavias agentur på
deres varer, udgør ca. 1,2 mio. danske kr. hun har ikke fået betalt goodwill kompensation for
opsigelse af samarbejdet fra hverken ”pura lopez”, ”pedro garcia” eller ”janet & janet”. ka-
zai scandinavia har korresponderet herom med firmaerne bl.a. via advokat, men har ikke an-
lagt retssager. det skyldes navnlig ressourceforbruget forbundet hermed, da sådanne retssager
skulle føres i spanien og italien. det skyldes dog også, at firmaerne på daværende tidspunkt
var overtaget af mette pedersen, og at hun derfor forventede, at de ville være meget afvisende
overfor at betale kompensation for deres opsigelse af samarbejdet med kazai scandinavia.
hendes advokat har korresponderet med firmaet ”paul & joe” om betaling af kompensation
uden resultat. hun blev opsagt af ”paul & joe” i efteråret 2005, og man solgte firmaets varer
både i ”spring/summer” sæsonen 2005 og ”autum/winter” sæsonen i 2005. kazai
scandinavia har ikke længere en afdeling i sverige.
hun vil anslå, at de årlige omkostninger ved at drive kazai denmark har udgjort i størrelses-
ordenen 900.000 kr., hvoraf en større del vedrører husleje for lokalerne i århusgade 88.
hendes største agenturer i dag er firmaerne ”dkny” og ”rossimoda”, og hun har skriftlige
kontrakter med disse firmaer. mette pedersen forsøgte også at overtage disse to firmaer fra
kazai scandinavia. hun måtte således over for leverandørerne bevise, at hun havde kapacite-
                                                - 18 -
ten til at drive agenturerne. dette var bl.a. foranlediget af, at mette pedersen havde kontaktet
rossimodas salgschefer og givet udtryk for, at heidi ikke kunne klare opgaven. det er rigtigt,
at firmaet ”bikkemberg” også opsagde samarbejdet med kazai scandinavia, men grunden
hertil var, at firmaet ønskede at skifte til en agent, der var bedre klædt på til at sælge firmaets
sportstøj. vedrørende tøjvarer drev kazai scandinavia agenturer inden for tøj med firmaerne
”paul & joe”, ”sara dalhov” og ”dkny”.
for så vidt angår det fremlagte fragtbrev af 28. februar 2005 vedrørende en forsendelse fra
kazai denmark til kazai scandinavia skal det bemærkes, at det ifølge fragtbrevet er ”beklæd-
ning”, der er returneret sammen med ”tasker og sko”. derfor kan det ikke være ”coccinelle”-
varer, der er returneret.
hvis der ikke blev betalt provision fra leverandørerne, og hvis kunderne ikke betalte, var det
alene kazai scandinavia, som skulle rykke for betalingen. dette skulle mette pedersen ikke
have noget at gøre med. det samme gjaldt ansættelse af personale i kazai denmark.
den fremlagte kundeliste over kunderne i kazai denmark er ikke retvisende. f.eks. fremgår
store kunder som ”neye” og ”magasin du nord” ikke af listen. der var omkring 60-70 kunder
i kazai denmark i 2001.
ca. 20-30 % af de ordrer, der optages, medfører aldrig betaling. det kan skyldes, at produktet
ikke kommer i produktion, eller at produktet er udsolgt, eller at kunderne ikke godkendes som
kreditværdige, eller at produkterne er mangelfulde.
det udkast til kontraktforhandling, som mette pedersen har fremlagt, er skrevet senere end
forklaret af mette pedersen, og således ikke inden indgåelsen af aftalen i oslo i januar 2005.
det kan man se derved, at firmaet ”paul & joe” ikke er omtalt. og det er ikke et firma, som
man glemmer.
hun har ikke modtaget de opgørelser vedrørende spring/summer 2004 og spring/summer
2005, som mette pedersen og kazai denmark nu har fremlagt, før der blev anlagt retssag.
hun er aldrig tidligere blevet spurgt, om hun har modtaget dokumenterne. det samme gælder
hendes bogholder. der blev ikke fortløbende sendt sådanne bilag fra kazai denmark til kazai
                                              - 19 -
scandinavia efter indsalgsperioderne. hun har fået ”salgsrapporter” over ordrer til kunder i
årene 2003, 2004 eller 2005, men hverken hun eller kazai scandinavia har modtaget excel-
ark som de nu fremlagte eller lignende dokumenter.
vedrørende mette pedersens forklaring om, hvor mette pedersen skulle have overnattet i for-
bindelse med deres møde i oslo i januar 2005, forklarede hun, at der ved siden af hendes au
pairpiges værelse findes en stue med sofa og pejs og en vaskekælder. der er ikke badevæ-
relse, men et toilet.
desiree melø har forklaret, at hun er sælger i kazai scandinavia. hun startede først med at
arbejde i kazai scandinavia efter, at mette pedersen var opsagt som agent. størstedelen af de
ordrer, som kazai scandinavia optager – måske omkring 80-90 % – bliver optaget i egne
showrooms i oslo eller københavn. resten optages i leverandørernes showrooms. det er ikke
vigtigt, at heidi teige selv deltager i en messe, som f.eks. messen milano. det er heller ikke
afgørende for kazai scandinavia, at heidi teige deltager på de øvrige skandinaviske messer,
da heidi teige ikke er sælger. hun deltager heller ikke altid selv på messerne. det er en kun
en ret lille procentdel af kazai scandinavias ordrer, der optages på messen i milano. dkny
udstiller i øvrigt ikke på messen i milano.
hun har mest travlt i perioden fra midten af januar til slutningen af marts. i denne periode
deltager man på tre messer i februar, og herefter er der en ”second round”, hvor man tager til
f.eks. københavn eller milano for at få lavet de sidste salg. hovedparten af salget bliver dog
afsluttet i perioden medio februar.
hun vil tro, at ca. 10-30 % af de modtagne ordrer ikke bliver betalt, og det sker bl.a. på grund
af oversalg eller betalingsudygtighed hos kunderne. derfor bliver provisionen til agenterne
tilsvarende mindre.
hun kender til mærkerne ”diana von fürstenberg” og ”notify”, og hun vurderer, at mærkerne
ville være interessante for kazai scandinavia. hun kender ikke firmaet ”mathilde”. hun vur-
derer, at det vil være vanskeligt at få sådanne mærker ind som agenturhaver, hvis man ikke
har andre vigtige mærker at sælge, og det vil i øvrigt være svært at skaffe sig sådanne agen-
turgivere. det er normal praksis, at leverandørerne spørger kazai scandinavia, om man har
                                              - 20 -
fået nye mærker ind. leverandørerne spørger typisk hvert halve år, om kazai scandinavia har
taget nye mærker ind. kazai scandinavia forhandler fortsat følgende mærker: ”rossimoda”,
”marc”, ”givencehy”, ”seline”, ”kelzo”, ”dkny”, ”pucci”, ”sam edelmann” ”juice”, ”se
by sinelle” og ”belle”. disse mærker leveres af 5 forskellige leverandører. hun sælger både
tasker, sko og tøj.
christian frick har forklaret, at han i dag arbejder som administrerende direktør, men at han
tidligere, herunder i perioden 2004 og 2005, var advokat, og i den forbindelse bl.a. var advo-
kat for heidi teiges selskab, kazai scandinavia.
som advokat udarbejdede han bl.a. et udkast til en samarbejdsaftale mellem heidi teige og
mette pedersen. forud for dette var der opstået et noget betændt forhold mellem heidi teige
og mette pedersen. formålet med at lave en ny samarbejdsaftale var at få samarbejdet til at
komme på fode igen. han kan godt huske det aftaleudkast, som han lavede. han sendte afta-
len til heidi teige. han er ikke sikker på, at han også sendte den til mette pedersen. han me-
ner, at han gjorde det, men er ikke sikker på det. muligvis faxede han den til mette pedersen,
han kan i hvert fald huske, at heidi teige i sin tid gav ham et faxnummer til mette pedersen.
fra heidi teige fik han en fax tilbage med håndskrevne rettelser til udkastet. han mener ikke,
at han har set det såkaldte ”diadembrev”, før han lavede udkastet til aktionæraftalen. de æn-
dringer, som heidi teige ville have med, drejede sig især om, at mette pedersen i regi af ka-
zai denmark ikke måtte forhandle andre varer end dem, som kazai scandinavia havde agen-
tur på. grunden til, at han ikke havde taget det med i det første aftaleudkast, var, at parterne
indtil da havde praktiseret eksklusivitet, og derfor mente han, at der ikke var behov for at
skrive en bestemmelse om eksklusivitet ind i aftalen. eksklusiviteten vedrørte selskabet kazai
denmark. det var dette selskab, som han kendte til, og dette selskab, som aftaleudkastet om-
fattede.
han er ikke sikker på, om han har talt med mette pedersen om aftalen. han har kun en løs
erindring om en samtale med mette pedersen, og denne samtale angik et regnskabsmæssigt
spørgsmål.
han har først set det af mette pedersen fremlagte oplæg til kontraktforhandling i forbindelse
med, at han skulle afgive denne vidneforklaring i sagen. han vil tro, at heidi teige ville have
                                               - 21 -
vist ham dette brev fra mette pedersen, men han er ikke sikker på, at han har fået forelagt
brevet, og heidi teige har i øvrigt aldrig haft fantastisk god orden i sine papirer. men da
denne sag var en sag, som hun brændte for, ville det dog undre ham, om ikke heidi teige
havde vist ham brevet.
vedrørende den fremlagte, håndskrevne samarbejdsaftale forklarede han, at heidi teige for-
talte ham, at der var blevet lavet et udkast til aftale. hun fortalte ham også, at hun havde haft
møde med mette pedersen, og at det var gået godt. hun fortalte ham videre, at hun havde la-
vet en håndskrevet aftale med mette pedersen, som mette pedersen havde taget med til
danmark, fordi man ikke havde haft tid til at kopiere den. mette pedersen ville sende den til
heidi teige. han kan huske, at heidi teige sagde, at aftalen indebar en bedre provision til
mette pedersen, men han kan ikke huske, at heidi teige fortalte ham, hvilke andre emner,
aftalen vedrørte. han mener, at det var i januar 2005, at heidi teige gav ham denne
orientering.
den håndskrevne aftale, der er fremlagt, er ganske anderledes, end det udkast han havde lavet,
og afviger også fra de informationer, som han havde fået fra heidi teige om, hvilke priorite-
ter, hun havde for det videre samarbejde med mette pedersen, herunder navnlig at heidi
teige lagde vægt på, at der skulle gælde eksklusivitet, sådan at kazai denmark kun førte de
varer, som kazai scandinavia havde agentur på. det stemmer ikke med hans kendskab til
heidi teiges personlighed, at hun skulle have indgået en aftale, der ligger så langt fra de
synspunkter og prioriteter, som hun tidligere havde givet udtryk for. han mener, at heidi
teige havde en ganske stærk forhandlingsposition over for mette pedersen, fordi heidi teige
havde mange attraktive agenturer. heidi teige ville således relativt let kunne få andre samar-
bejdspartnere i danmark, hvis samarbejdet med mette pedersen ikke gik i orden. han kan
ikke huske, hvornår han så den fremlagte samarbejdsaftale. men han vil tro, at det var i star-
ten af april 2005. heidi teige ringende til ham, og hun var rasende. heidi teige fortalte ham
under denne samtale, at hun oprindelig ikke havde fået læst den fremlagte kopi af samar-
bejdsaftalen, som mette pedersen havde sendt hende i løbet af januar 2005, men at hun nu
havde læst den. heidi teige mente, at den aftale, som mette pedersen havde sendt hende kopi
af, var forfalsket i forhold til det, som parterne blev enige om, og som de havde skrevet under
på i oslo. heidi teige ville have ham til at påtale, at den fremsendte aftale var forfalsket, og
dette påtalte han også i sit brev af 11. april 2005.
                                              - 22 -
vedrørende de punkter, som heidi teige ville have påtalt som misligholdelse, kan han ikke
huske præcis, hvilke punkter heidi teige anså som misligholdelse. han var primært optaget
af at vurdere, hvordan heidi teige kunne komme ud af aftalen, og han forsøgte i den
forbindelse at vurdere, om sagen ville have værneting i danmark og være undergivet dansk
ret.
josé balbuena har forklaret, at han er statsautoriseret skriftekspert i frankrig, og er underlagt
krav om sandhedspligt efter de gældende franske regler. vedrørende sin erfaring som skøns-
mand omkring skriftanalyser, forklarede han, at han blev uddannet i 1973, og at han siden da
har udøvet hverv som statsautoriseret skønsmand og desuden har opnået en mastergrad under
den tekniske afdeling med tilhørende laboratorier ved politiafdelingen i paris. han har således
mere end 35 års erfaring med skriftanalyser og har bl.a. arbejdet for interpol i tiden 1984-89,
hvor han udelukkende arbejdede med skriftanalyser. han har været tilknyttet appelretten i
versailles i godt 35 år og er det fortsat. her består hans opgaver udelukkende i skriftanalyse
mv. til brug for retssagerne ved denne ret. det følger af kvalitetskriterierne i frankrig for at
udøve dette hverv, at skønsmændene skal have rådighed over et laboratorium, og der stilles
specifikke kvalitetskrav hertil. analyserne i denne sag er således foretaget på et sådant labo-
ratorium, der opfylder disse kvalitetskrav.
analyserne i denne sag er foretaget under anvendelse af den bedste og mest avancerede tek-
nologi, der er tilgængelig på markedet. det franske politis tekniske afdelinger bruger således
tilsvarende laboratorier, og på disse laboratorier uddannes også det franske politis tekniske
eksperter. han deltager således også i uddannelse af tekniske medarbejdere med hensyn til at
udarbejde skønserklæringer vedrørende skriftligt materiale både for så vidt angår håndskrift
og maskinskrevne dokumenter og både for det franske politi og interpol.
han har besvaret omkring 20 spørgsmål i nærværende sag. til brug for besvarelsen er der
foretaget undersøgelse for fingeraftryk på det omhandlede dokument, uv-undersøgelser, un-
dersøgelse med infrarødt lys samt egentlig skriftanalyse. der er anvendt ekstern bistand til at
forestå nogle af analyserne. der er til denne undersøgelse anvendt de relevante metoder, som
har været nødvendiggjort af de spørgsmål, der er stillet. der er foretaget en fuldstændig un-
dersøgelse, og den er foretaget efter de videnskabelige og tekniske procedurer og forskrifter,
                                               - 23 -
der er opstillet i den undersøgelsesprotokol, som gælder for hans arbejde med denne type un-
dersøgelser som skønsmand ved det franske retsvæsen.
han er kommet frem til den femte konklusion i erklæringen af 16. november 2007 ved at
finde en række elementer, der gør, at han ikke kan sige, at de tre sider er skrevet på samme
tidspunkt. man har derimod fundet elementer, der tyder på, at side 3 ikke er skrevet på samme
tidspunkt som side 1 og 2. de elementer, der gør, at man kommer til den konklusion, er, at der
ikke er gennemtryk på side 3 af tegnene på side 1 og 2. desuden er stregerne på side 3 tyn-
dere end stregerne på side 1 og 2, og videre er de overstregninger, der findes på side 2, fore-
taget på et tredje tidspunkt, hvor side 2 og 3 var blevet udarbejdet. disse overstregninger er
foretaget på side 2, mens side 3 lå nedenunder.
der er ca. 98-99 % sikkerhed for, at side 1 og 2 er skrevet på et andet tidspunkt end side 3.
det kan siges med 100 % sikkerhed, at de tre sider ikke er skrevet samtidig. bortset herfra har
man i dette tilfælde en sikkerhed på 98-99 % for, at side 3 er skrevet på et andet tidspunkt end
de to første sider. man kan praktisk talt ikke belyse sikkerhedsgraden nærmere, end som gjort
med den afgivne erklæring. dette gælder navnlig, da der i denne sag kun er 3 sider i det un-
dersøgte bilag. det lille sideantal øger usikkerheden omkring matematiske beregninger af
sandsynligheder. derfor kan man i denne sag næppe angive sandsynligheden vedrørende det
undersøgte nærmere, end det er gjort. dette er i øvrigt også grunden til, at han normalt ikke
udformer sine vurderinger med angivelse af procentsatser. side 3 udviser et lettere tryk end
skriften på side 1 og 2, hvilket er med til at bestyrke konklusionen om, at side 3 er skrevet på
et andet tidspunkt end de to foregående sider. han mener ikke, at den første af de penne, der
er anvendt, var ved at løbe tør for blæk, sådan at dette kunne være grunden til, at der er
anvendt to forskellige penne til at udfærdige aftalen fremlagt som bilag 3.
anbringender
kazai scandinavia ved heidi teige har til støtte for sin påstand om afvisning i sag 308/2008
anført, at sagen ikke er gyldig anlagt for så vidt angår kazai denmark, og at mette pedersen
ikke kan optræde som part vedrørende krav, der tilkommer selskabet. bedømmelsen skal fo-
retages ud fra forholdene på tidspunktet for sagsanlægget, og kazai denmarks beslutning om
sagsanlæg kunne alene træffes ved enighed mellem anpartshaverne eller i hvert fald ved fler-
tal på generalforsamlingen. den kunne ikke træffes af mette pedersen alene.
                                               - 24 -
mette pedersen har ikke lovligt overtaget kravene oprindeligt indtalt af kazai denmark.
transporten er ugyldig uden heidi teiges godkendelse. en beslutning om ændring af direkti-
onen i kazai denmark, som ikke tiltrædes af heidi teige, er ugyldig. en beslutning om æn-
dring kræver flertal på generalforsamlingen, hvorfor den ikke kan træffes af mette pedersen
alene.
kazai denmark og mette pedersen har anført, at der ikke er grundlag for at afvise betalings-
påstandene i sag 308/2008. heidi teige havde på tidspunktet for sagsanlægget groft tilsidesat
kazai denmarks interesser til fordel for egen vinding ved ikke at betale provisionsandel og
omkostningsbidrag til selskabet. herved ydede heidi teige i realiteten sig selv et ulovligt
anpartshaverlån. mette pedersen var på den baggrund som direktør og anpartshaver både for-
pligtet og berettiget til at varetage selskabets interesser ved at udtage stævning. i øvrigt havde
mette pedersen som tegningsberettiget direktør efter almindelige selskabsretlige regler repræ-
sentationsfuldmagt til på vegne af selskabet at anlægge sagen.
mette pedersen har gyldigt fået tiltransporteret de krav, der tilkommer kazai denmark.
transporten er gyldig vedtaget i selskabet efter en lovligt indkaldt generalforsamling, hvor
heidi teige atter blev udskiftet som direktør. mette pedersen har endvidere en selvstændig
søgsmålsinteresse, fordi provisionen til kazai denmark går videre til hende personligt som
løn efter de aftalte fradrag for omkostninger. dertil kommer, at hun har afholdt betydelige
udgifter i forbindelse med retssagerne.
i øvrigt har parterne i det væsentlige gentaget deres procedure for sø- og handelsretten.
højesterets begrundelse og resultat
afvisning af påstandene om betaling til kazai denmark aps
de påstande, som kazai denmark og mette pedersen har nedlagt i sag 308/2008 om betalin-
ger til selskabet, angår påståede krav mod kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige
på resttilgodehavender vedrørende provision og omkostningsdækning som led i virksomhe-
dernes forretningsmæssige samarbejde om salg på grundlag af heidi teiges agenturer. en
beslutning om et sådant sagsanlæg mod en medkontrahent kan som udgangspunkt træffes af
                                               - 25 -
selskabets direktion. det forhold, at medkontrahenten tillige er anpartshaver og medlem af
direktionen, kan ikke føre til et andet resultat. beslutningen kan endvidere – uanset at beslut-
ninger i direktionen ellers kræver enighed mellem de to direktører – træffes af den ene direk-
tør alene i et tilfælde som det foreliggende, hvor meddirektøren tillige er den medkontrahent,
kravet rettes mod. højesteret tiltræder derfor, at mette pedersen som direktør for kazai den-
mark havde kompetence til at træffe beslutning om, at selskabet skulle anlægge retssag.
efter de retningslinjer, der var gældende for samarbejdet mellem heidi teige og mette peder-
sen vedrørende kazai denmark, skulle mette pedersen aflønnes med en provision, der svarer
til ”det resterende overskud” efter betaling til selskabet dels af dets andel af provisionen for
salg på grundlag af heidi teiges agenturer, dels af den aftalte delvise refusion af selskabets
udgifter. højesteret finder, at mette pedersen under disse omstændigheder var berettiget til
under et sagsanlæg mod heidi teige at nedlægge påstand ikke alene om anerkendelse af
hendes personlige krav på provision fra selskabet, men også om selskabets krav på provision
og omkostningsrefusion.
kazai scandinavias afvisningspåstande tages derfor ikke til følge.
aftalen af 14. januar 2005
højesteret lægger til grund, at heidi teige ultimo januar 2005 fra mette pedersen modtog en
kopi af den aftale, der er fremlagt under sagen, men at hun først den 11. april 2005 gjorde ind-
sigelse om, at der efter underskrivelsen var foretaget ændringer i aftalen. herefter og i øvrigt
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltræder højesteret, at det er lagt til
grund, at aftalen er indgået med det indhold, der fremgår af det fremlagte eksemplar, og at
aftalen er endelig og bindende.
agenturforhold
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltræder højesteret, at kazai denmark
må anses for at have været underagent for kazai scandinavia. på tilsvarende måde må pang
dang scandinavia ved mette pedersen anses for at have været underagent for kazai scandi-
navia fra den 1. januar 2005, jf. aftalen af 14. januar 2005.
                                               - 26 -
ophævelsen den 8. april 2005 af samarbejdet
aftalen af 14. januar 2005 indebar, at kazai denmark skulle afvikles, at mette pedersen
skulle drive eget firma, og at hun ikke skulle arbejde udelukkende for kazai scandinavia.
højesteret finder, at de skridt, som mette pedersen forud for indgåelsen af aftalen havde taget
med henblik på at påbegynde personlig agenturvirksomhed under navnet pang dang
scandinavia, herunder kontakten i december 2004 med leverandørerne af mærkevarerne
”notify” og ”mathilde”, i hvert fald ikke efter indgåelsen af aftalen kunne påberåbes som
misligholdelse af samarbejdet.
højesteret finder ikke grundlag for at rette væsentlig kritik mod mette pedersens handlemåde
i forbindelse med dkny’s besøg i københavn i begyndelsen af april 2005.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, til-
træder højesteret, at heidi teiges ophævelse af samarbejdet den 8. april 2005 ikke var beret-
tiget, og at mette pedersen derfor efter samarbejdsaftalen var berettiget til et halvt års opsigel-
sesvarsel.
kazai denmarks tilgodehavende provision og omkostningsdækning for 2004
kazai denmarks tilgodehavende provision for 2004 vedrører salget af kollektionerne
spring/summer (ss) 2004 og autumn/winter (aw) 2004, og selskabets opgørelse af kravet
er baseret på specificerede lister, der for hver leverandør viser de enkelte ordrer, der danner
grundlag for provisionskravet, samt for hver ordre viser, om og med hvilket beløb kazai
denmark har modtaget betaling af provisionen.
kazai scandinavia har heroverfor fremlagt lister over modtagne afregninger fra de enkelte
leverandører vedrørende salg i hele skandinavien og angivet, i hvilket omfang de vedrører
kazai denmarks salg. listerne viser, at der i nogle tilfælde ikke er sket overførsel til kazai
denmark af selskabets andel af den modtagne provision. kazai denmark har allerede ved
sagsanlægget opfordret kazai scandinavia til for hver enkelt af de ordrer, for hvilke der efter
kazai denmarks opfattelse ikke er betalt provision, at oplyse begrundelsen derfor og doku-
mentere berettigelsen deraf. denne provokation er ikke besvaret.
                                               - 27 -
herefter tiltræder højesteret, at der ved opgørelsen af kazai denmarks provisionskrav er taget
udgangspunkt i de af selskabet fremlagte opgørelser.
efter de afgivne forklaringer om omfanget af annulleringer og manglende betalinger af ordrer
tiltræder højesteret, at der er lagt afgørende vægt på den erklæring og forklaring, der er afgi-
vet af kazai denmarks statsautoriserede revisor, og at der ved opgørelsen af provisionskravet
er foretaget et fradrag på 10 %.
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltræder højesteret, at kazai denmark
ikke er berettiget til yderligere provision vedrørende ss 2004. højesteret tiltræder endvidere,
at der vedrørende aw 2004 tages udgangspunkt i et provisionstilgodehavende på 480.257 kr.,
hvori der skal foretages fradrag på 10 % for annulleringer og manglende betalinger. herefter
tager højesteret kazai denmarks krav om betaling af 425.000 kr. vedrørende resterende pro-
visionskrav til følge.
højesteret tiltræder, at opgørelsen fra kazai denmarks statsautoriserede revisor af den pr. 31.
december 2004 resterende omkostningsrefusion er lagt til grund, hvorved bemærkes, at den
endelige refusion efter de af parterne aftalte retningslinjer opgøres efter de faktiske afholdte
beløb, når årsrapporten foreligger til godkendelse. herefter udgør den pr. 31. december 2004
resterende omkostningsrefusion 52.973 kr.
kazai denmarks krav på resterende provision og omkostningsrefusion for 2004 udgør heref-
ter 477.973 kr.
kazai scandinavias modkrav
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltræder højesteret, at kravet ikke er ta-
get til følge for så vidt angår posterne 1, 3, 6-7 og 10.
for så vidt angår kravene vedrørende dkny og coccinelle kollektionerne (post 2 og 5) har
mette pedersen forklaret, at kazai denmark har returneret kollektionerne. højesteret finder
ikke grundlag for at tilsidesætte denne forklaring, der støttes af, at kazai scandinavia først
rejste krav om manglende returnering 2½-3 år efter, at parternes samarbejde var ophørt.
                                             - 28 -
kravet vedrørende provision for dalhov copenhagen (post 8) er ubestridt og er fradraget ved
opgørelsen af kazai denmarks krav på resterende omkostningsrefusion, hvorfor yderligere
krav vedrørende denne post ikke tages til følge.
kazai denmark har erkendt at have modtaget provision på 9.000 euro fra blueprint på kazai
scandinavias vegne (post 9). det er ikke dokumenteret, at kazai denmark yderligere har
modtaget 5.000 euro, og mod selskabets benægtelse kan dette herefter ikke lægges til grund.
det er ubestridt, at beløbet på 9.000 euro ikke er udbetalt til kazai scandinavia, og det er ikke
godtgjort, at beløbet på anden måde er afregnet. herefter tages kravet vedrørende denne post
til følge med 67.500 kr.
kazai scandinavias modkrav tages herefter til følge med 67.500 kr., hvorefter påstanden i sag
308/2008 om betaling til kazai denmark tages til følge med 410.473 kr. med procesrente.
optagelse af mette pedersens tilgodehavende i kazai denmarks regnskab
heidi teige har ikke fremsat særskilte indsigelser mod denne påstand, og højesteret stadfæ-
ster herefter dommen på dette punkt.
ændring af direktionen i kazai denmark
sø- og handelsrettens afgørelse vedrørende generalforsamlingen den 30. juni 2005 er ikke
påanket.
der gælder ikke for selskabet en regel om, at generalforsamlingen kun er beslutningsdygtig,
hvis mere end over halvdelen af anpartskapitalen er repræsenteret. dette gælder også
generalforsamlingsbeslutninger om ændring af direktionens sammensætning, idet der ikke
uden særligt holdepunkt i en aftale eller andet kan stilles krav om heidi teiges tiltrædelse af
beslutningerne. højesteret finder derfor ikke grundlag for at fastslå, at de på
generalforsamlinger i selskabet trufne beslutninger om ændring af direktionens
sammensætning er ugyldige uden heidi teiges tiltrædelse.
heidi teiges påstand om beslutningernes ugyldighed tages herefter ikke til følge.
                                               - 29 -
pang dangs tilgodehavende provision for 2005 og erstatningskrav vedrørende opsigelsespe-
rioden
af de samme grunde, der er anført ovenfor vedrørende kazai denmarks tilgodehavende pro-
vision for 2004, og i øvrigt af de grunde, sø- og handelsretten har anført, tiltræder højesteret,
at pang dangs krav på provision for ss 2005 og aw 2005 er taget til følge med i alt
1.150.000 kr.
pang dangs krav på erstatning vedrørende opsigelsesperioden på et halvt år fra 8. april 2005
angår mistet provision ved indsalg fra august til oktober 2005 vedrørende ss 2006. højesteret
tager ved opgørelsen udgangspunkt i salget i den tilsvarende sæson året før, ss 2005. i det
samlede provisionstilgodehavende for denne sæson, 1.327.945 kr., indgår provision af om-
sætningen vedrørende ”bikkemberg”, ”blueprint”, ”coccinelle”, ”janet & janet”, ”paul &
joe”, ”pedro garcia” og ”pura lopez” med i alt 84.385 euro, eller ca. 628.668 kr. kazai
scandinavias agenturer vedrørende disse mærker var opsagt forud for sæsonen ss 2006, og
der skal derfor alene tages udgangspunkt i det øvrige samlede provisionstilgodehavende på
699.277 kr. heraf skulle pang dangs andel efter aftalen udgøre 65 % eller 454.530 kr., og
efter fradrag af 10 % for annulleringer og manglende betalinger kan den mistede provisions-
indtægt for ss 2006 herefter opgøres til afrundet 410.000 kr.
der er ikke grundlag for at fastslå, at der er sparede omkostninger, som skal fradrages i
erstatningen.
pang dangs krav tages herefter til følge med 1.560.000 kr. med procesrente.
sagsomkostninger
det er oplyst, at mette pedersen har afholdt alle udgifter også til førelse af sag 308/2008.
sagsomkostninger for højesteret fastsættes herefter for begge sager under et, således at heidi
teige skal betale sagsomkostninger til mette pedersen med 150.000 kr. til dækning af advo-
katudgift, 5.540 kr. til retsafgift og 12.375 kr. til andre udgifter, i alt 167.915 kr.
                                       thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes med følgende ændringer:
                                           - 30 -
det beløb, som kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige skal betale til pang dang
scandinavia ved mette pedersen, fastsættes til 1.560.000 kr. med procesrente fra sagens
anlæg den 25. maj 2005.
det beløb, som kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige skal betale til kazai
denmark aps, fastsættes til 410.473 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 25. maj 2005.
kazai denmark aps og mette pedersen frifindes for påstanden om anerkendelse af, at de på
generalforsamlinger i kazai denmark aps trufne beslutninger om ændring af direktionens
sammensætning er ugyldige uden heidi khazaie teiges tiltrædelse.
i sagsomkostninger for højesteret skal kazai design scandinavia ved heidi khazaie teige
betale 167.915 kr. til pang dang scandinavia ved mette pedersen.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                  sø- og handelsretten
                                       dom
                           afsagt den 11. februar 2019
sag bs-10850/2018-shr
øens bedemand v/søren steen riber
(advokat erik østergaard-nielsen)
mod
begravelses service aps
(advokat rasmus rømeling v/ advokat janus mads ravn)
denne afgørelse er truffet af dommer claus forum petersen samt de sagkyndige med-
lemmer tina bøggild og henrik gundelach.
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 27. marts 2018, angår navnlig, hvorvidt begravelses servi-
ce aps som led i selskabets markedsføring har krænket / krænker det registrerede va-
remærke ”øens bedemand”, tilhørende øens bedemand v/søren steen riber, og i gi-
                                               2
vet fald om begravelses service aps som følge heraf skal betale vederlag og erstatning
til øens bedemand v/søren steen riber.
øens bedemand v/søren steen riber har nedlagt følgende påstande:
     1. sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøgte er uberettiget til som led i mar-
        kedsføring at anvende ordene ”øens bedemand” eller ordsammenstillinger,
        hvori nævnte ord indgår, såsom eksempelvis ”øens lokale bedemand”.
     2. sagsøgte tilpligtes at ophøre med i sin firmabeskrivelse på internettet at anven-
        de ordene ”øens bedemand” eller ordsammenstillinger, hvori nævnte ord ind-
        går, såsom eksempelvis ”øens lokale bedemand”
     3. sagsøgte tilpligtes at ophøre med på internettet at anvende ordsammenstilin-
        gen ”øens bedemand” eller ordsammenstillinger, hvori nævnte ord indgår, her-
        under som metatags, eller i andre dele af bagvedliggende tekst, som ikke giver
        sig udslag i en på en hjemmeside læsbar tekst.
     4. sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale kr. 50.000,00, subsidiært et lavere beløb
        efter rettens skøn, med procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
begravelses service aps har påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
øens bedemand v/søren steen riber har over for begravelses service aps’ afvisnings-
påstand påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
øens bedemand v/søren steen riber er en enkeltmandsvirksomhed, der driver en be-
demandsforretning på amager.
                                               3
begravelses service aps driver bedemandsforretninger på sjælland, amager og fal-
ster. begravelses service aps har registreret varemærket ”begravelses service”.
registrering af varemærket ”øens bedemand”
den 15. juni 2015 fik øens bedemand v/søren steen riber efter ansøgning af 8. april
2015 til patent og varemærkestyrelsen registreret varemærket ”øens bedemand” som
varemærke i klasse 35: annonce- og reklamevirksomhed og klasse 45: bedemandsvirk-
somhed. det fremgår af patent- og varemærkestyrelsens brev af 15. juni 2015 til øens
bedemand v/søren steen riber, at styrelsen vurderede, at mærket havde ”iboende sær-
præg”, hvorfor styrelsen ikke havde foretaget en vurdering af det ”indsendte indar-
bejdningsmaterieale”.
begravelses services aps’ brug af betegnelserne ”øens bedemand” og ”øens lokale bedemand”
begravelses service aps har fremlagt nedenstående reklameoplæg fra 2004 til lokalavi-
ser og dagblade, hvoraf teksten ”begravelses service er øens bedemand – vi hjælper
med alt i forbindelse med begravelsen” fremgår med småt.
der er endvidere fremlagt udskrift fra begravelses service aps’ hjemmeside fra 2018
for bedemandsforretningen beliggende på amager, hvoraf fremgår følgende:
                                                   4
yderligere sagshistorik
den 1. februar 2016 anlagde øens bedemand v/søren steen riber sag mod begravelses
service aps vedrørende begravelses service aps’ brug af ”øens bedemand” og ”øens
lokale bedemand”. af stævningens sagsfremstilling fremgik blandt andet:
      ”sagsøger har siden januar 2015 flere gange gjort sagsøgte opmærksom på sine
      rettigheder i henhold til sloganet ”øens bedemand”, jf. bilag 5, og har i denne
      forbindelse i øvrigt, efter registreringen af varemærket ”øens bedemand”, gjort
      opmærksom på sagsøgtes krænkelse af sagsøgers varemærkeret i henhold til
      varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2, jf. bilag 6.”
den 19. september 2016 blev et af parterne indgået forlig i sagen tilført retsbogen med
følgende ordlyd:
      ”parterne har fundet en forligsmæssig løsning, hvorefter sagsøger hæver sagen.
      herefter kan ingen af parterne rette krav mod den anden i anledning af eventu-
      elle varemærkeretlige krænkelser i relation til markedsføring på google eller i
      andre medier, der ligger i tiden op til at dette forlig tilføres retsbogen.”
ved e-mail af 7. december 2017 rettede advokat erik østergaard-nielsen for øens be-
demand v/søren steen riber henvendelse til advokat janus mads ravn som tidligere
advokat for begravelses service aps vedrørende begravelses service aps’ fortsatte
brug af ”øens bedemand”. af e-mailen fremgår følgende:
      ”…
      som advokat for ovennævnte er jeg anmodet om at rette henvendelse på bag-
      grund af min klients konstatering af, at din klient fortsat ved sin annoncering
      og markedsføring udadtil krænker min klients registrerede varemærke.
                                                   5
      jeg skal på denne baggrund venligst indskærpe, at al markedsføring under en
      hvilken som helst form, under anvendelse af betegnelsen "øens bedemand" el-
      ler ordsammenstillinger baseret herpå, straks bør ophøre…
      jeg er bekendt med, at der tidligere mellem vore klienter er indgået et forlig i
      sø- og handelsretssag v-8-16, men det er ikke lykkedes mig at tilvejebringe ko-
      pi heraf. såfremt din klient måtte ønske at påberåbe sig nogen bedre retsstilling
      på baggrund af dette forlig, end hvad følger af ovenstående, imødeser jeg ven-
      ligst kopi af forliget til dokumentation herfor.”
efter at advokat janus mads ravn i en e-mail samme dag havde oplyst, at han ikke re-
præsenterede begravelses service aps i nærværende sag, videresendte advokat erik
østergaard-nielsen den 8. december 2017 ovenstående e-mail af 7. december 2017 til
carsten mandalay, begravelses service aps, af hvis svar det i en e-mail af 12. decem-
ber 2017 fremgår blandt andet:
      ”… da der ikke er ændringer i forholdet siden sidste år, vil jeg mene at det er
      bedst, at du får tilvejebragt udskrift af forliget indgået med din klient i 2016, så-
      ledes at han får opfrisket indholdet af dette, inden vi fortsætter korrespondan-
      cen. jeg beder dig ligeledes gennemgå de meget omfattende udtalelser omkring
      sagen fra mediebureauet atak, som bl.a dannede grundlag for forliget. …
      herudover er det svært for mig, at betragte denne type henvendelse som andet
      end chikane. øens bedemand har nu gentagne gange chikaneret vores forret-
      ning og medarbejdere, bla. ved nattelige telefoniske henvendelser til vores an-
      satte med trusler om vold…
      vi forbeholder os ligeledes retten til at rejse erstatningskrav overfor øens bede-
      mand, der nu adskillige gange har påført os udgifter i forbindelse med denne
      og tidligere henvendelser…”
ved e-mail af 18. december 2017 svarede advokat erik østergaard-nielsen blandt an-
det følgende til carsten mandalay:
      ”…
      jeg vender tilbage, når jeg har haft lejlighed til at gennemgå retsforliget. der-
      næst vil jeg se frem til en hurtig afklaring, da der er tale om igangværende an-
      noncering — som udgangspunkt - i strid med min klients varemærkeret.”
yderligere korrespondance førte ikke til enighed mellem parterne.
øvrige oplysninger om brug af betegnelsen ”øens”/”øens bedemand”
                                                6
en søgning i patent- og varemærkestyrelsens varemærkeregister på ordet ”øens” gav 9
søgeresultater, f.eks. ”øens arkitekter” og ”øens maler”. alle 9 registreringer relaterer
sig til virksomheder beliggende på amager.
af en udskrift af en hjemmeside af 8. august 2018 fra bedrebegravelse.dk fremgår tek-
stoverskriften ”vælg øens bedemænd i tårnby”. af korrespondance mellem øens be-
demand v/søren steen riber og bedre begravelse aps fremgår, at bedre begravelse
aps efter en indsigelse fra øens bedemand v/søren steen riber har rettet hjemmesi-
den.
fra parternes processkrifter
i replik af 28. juni 2018 er det anført blandt andet:
”sagsøger noterer sig, at sagsøgte nu tilsyneladende hævder at være i besiddelse af va-
remærkeretten til betegnelsen ”øens bedemand” – eller måske ”øens lokale bede-
mand”? dette anbringende har undertegnede bekendt ikke tidligere været fremført.
såfremt sagsøgte vil hævde andet, opfordres (1) sagsøgte til at dokumentere dette, evt.
ved fremlæggelse af processkrift fra den tidligere retssag.”
i svarskrift af 22. maj 2018 er det anført blandt andet:
”som det fremgår af beskrivelsen ”øens lokale bedemænd” og den kontekst det er sat
ind i på hjemmesiden, er der tale om en beskrivelse af begravelses service aps som en
lokal bedemandsvirksomhed beliggende på øen, nærmere bestemt på højdevej 52, og
ikke som en indgående del af virksomhedens navn”
i duplik af 8. august 2018 er det anført blandt andet:
”sagsøgte benytter ikke betegnelsen øens bedemand eller andre sammenstillinger af
øens bedemand herunder øens lokale bedemand som et varemærke … ”
forklaringer
der er afgivet forklaring af søren steen riber og carsten mandalay.
                                              7
søren steen riber har forklaret blandt andet, at han er uddannet bedemand og har væ-
ret i branchen, siden han kom i lære for 13-14 år. han etablerede i 2009 sin egen bede-
mandsvirksomhed, som han kaldte ”øens bedemand”.
han valgte navnet ”øens bedemand”, fordi det havde en god klang, og fordi det ap-
pellerede til hele amager. havde han eksempelvis kaldt sig tårnbys bedemand, havde
hans kundekreds været begrænset til tårnby. han kunne ikke kalde sig ”amagers be-
demand” eller ”amagers ligkistemagasin”, da disse navne allerede var taget. navnet
”øens bedemand” relaterer sig til amager, der altid er blevet kaldt ”øen”. han har
boet på amager hele sit liv. ingen andre har kaldt sig ”øens bedemand”.
hans virksomhed har kunder fra hele amager. virksomheden betjener kun kunder
uden for amager, hvis de tidligere har anvendt hans virksomhed.
hans virksomhed annoncerer i både lokale aviser som ”dragør nyt”, på busser og ved
busstoppesteder. tidligere annoncerede han også i telefonbøger. markedsføringen af
virksomheden startede blødt, da det er dyrt at annoncere. efterhånden som der kom
penge i kassen, brugte han flere penge på annoncering. han markedsførte sin virksom-
hed omfattende, da det ville tage mange år, hvis han skulle opbygge virksomheden
alene gennem anbefalinger fra kunder. han har de sidste seks-syv år brugt 200.000-
300.000 kr. på markedsføring årligt.
det er hans opfattelse, at navnet ”øens bedemand” er velkendt på amager, hvor hans
forretning er den næststørste bedemandsforretning.
han har ikke nogen relation til begravelses service aps, og han har ikke forud for den
tidligere varemærketvist haft uoverensstemmelser med begravelses service aps. han
blev opmærksom på, at begravelses service aps brugte varemærket ”øens bede-
mand”, kort tid før han tog kontakt til sin advokat, der anlagde den tidligere sag.
den tidligere sag sluttede med et forlig. nogen tid efter forliget tjekkede han de for-
skellige bedemandsforretningers brug af varemærket ”øens bedemand”, og han blev i
                                              8
den forbindelse opmærksom på, at begravelses service aps fortsat brugte udtrykket
”øens bedemand”. han blev sur. han ringede til begravelses service aps og spurgte
personen, der tog imod opkaldet, om han talte med ”øens bedemand”, hvilket pågæl-
dende svarede ”ja” til. det gjorde ham vred. han syntes, det var tyveri. han fik at vide,
at hvis han ville snakke mere med begravelses service aps om sagen, kunne han skri-
ve en e-mail. han tog derefter kontakt til sin advokat.
ud over nærværende sag og sagen mod bedre begravelse aps, som blev håndteret af
hans advokat, har han ikke haft andre sager med bedemandsforretninger, der gør brug
af betegnelsen ”øens bedemand”. det var hans tidligere advokat, der anbefalede ham
at registrere varemærket og domænenavnet ”øens bedemand”.
han har oplevet, at kunder har forvekslet hans virksomhed med begravelses service
aps. da de pågældende kunder søgte på ”øens bedemand” på internettet, kom begra-
velses service aps’ hjemmeside frem, og kunderne klikkede ind på hjemmesiden i den
tro, at den tilhørte hans virksomhed. han kender også til en episode, hvor en tidligere
kunde fra kastrup tog kontakt til begravelses service aps i den tro, at det var hans
virksomhed. da han ikke selv dukkede op hos kunden, oplyste begravelses service
aps kunden om, at han var på ferie. da kunden blev henvist til en anden blomsterhan-
del end tidligere, blev kunden opmærksom på, at kunden ikke havde fat i den rigtige
”øens bedemand”.
hans fortjeneste er i gennemsnittet 8.000 kr. inklusive moms for en begravelse. han
gennemfører omkring 200 begravelser og bisættelser om året. hans virksomheds sam-
lede omsætning er 4.000.000 kr. inklusive udlæg til stenhuggere. hans fortjeneste vari-
erer afhængigt af, om der er tale om en begravelse, bisættelse mv.
carsten mandalay har forklaret blandt andet, at han er medindehaver af begravelses
service aps, som er en bedemandsforretning, der tillige tilbyder at assistere kunden
under den efterfølgende dødsboskiftesag. virksomheden har en hjemmeside og fysiske
forretninger på sjælland, amager og falster.
                                             9
begravelses service aps har både opkøbt gamle bedemandsforretninger og etableret
nye. bedemandsforretningen på amager købte begravelses service aps i 2003. da be-
gravelses service aps købte denne forretning, iværksatte selskabet lokalbaseret mar-
kedsføring. det var før, selskabets onlinevirksomhed blev stor, og selskabet gik da me-
get op i forretningens lokale placering. annoncen er fremlagt i denne sag. begravelses
service aps brugte i annoncen betegnelsen ”øens bedemand”, fordi forretningen lå på
amager. amager er i københavn kendt som ”øen”. begravelses service aps bruger
generelt lokale betegnelser i deres forretninger. eksempelvis kaldes begravelses servi-
ce aps’ forretning på falster ”sydhavs øernes lokale bedemand”.
han stiftede bekendtskab med søren steen riber, da han modtog en henvendelse fra
dennes advokat forud for anlæggelsen af den første sag mod begravelses service aps.
det var en af hans medarbejdere, der talte med søren steen riber på begravelses servi-
ce aps’ vagttelefon, da søren steen riber ringede op om natten og skældte voldsomt
ud. den pågældende, der passede selskabets fælles vagttelefon, kontaktede ham og
fortalte, at det havde været en meget ubehagelig telefonsamtale. han ringede derfor til
søren steen riber og bad denne stoppe den type opkald og i stedet rette skriftlig hen-
vendelse til begravelses service aps.
han er ikke bekendt med tilfælde, hvor kunder har forvekslet begravelses service aps
med søren steen ribers forretning. hvis begravelses service aps bliver spurgt, om be-
gravelses service aps er ”øens bedemand”, er svaret ”nej”. begravelses service aps
ligger et andet sted på amager og har et andet koncept end søren steen ribers enkelt-
mandsvirksomhed. begravelses service aps’ hjemmeside dukker op ved googlesøg-
ning på ”øens bedemand” på grund af ordet ”bedemand”. begravelses service aps
fremkommer ikke som en annonceside. begravelses service aps bruger ikke ”øens be-
demand” som google addword.
teksten ”øens lokale bedemand” fremgår af begravelses service aps’ hjemmeside un-
der det lokale kontor på amager. det er en underside til begravelses service aps’
hjemmeside, som man kommer ind på ved at klikke på fanen ”kontakt” på hovedsiden
                                                  10
og herefter vælge forretningen på amager. begravelses service aps’ hjemmeside har
ikke ændret sig siden den første sag, udover at begravelses service aps har indsat bil-
leder af medarbejdere på hjemmesiden.
han bruger ikke betegnelsen ”øens bedemand” og har ingen intentioner om at gøre
det.
parternes synspunkter
for øens bedemand v/søren steen riber er der i det væsentlige procederet i overens-
stemmelse med påstandsdokumentet af 23. november 2018, hvoraf fremgår:
      ”anbringender :
      til støtte for de nedlagte påstande gøres det gældende –
       1) at sagsøgte jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1, subsidiært nr. 2, kan
            forbyde sagsøgte at gøre erhvervsmæssig brug af ordene "øens bede-
            mand" eller ordsammenstillinger, hvori disse ord indgår, såsom eksem-
            pelvis "øens lokale bedemand",
       2) at betegnelsen "øens bedemand" ikke udgør en blot geografisk, eller an-
            den generisk, betegnelse, der berettiger sagsøgte til på trods af sagsø-
            gers varemærkeret at anvende betegnelsen, jf. varemærkelovens § 5,
            stk. 1, nr. 2,
       3) at sagsøgers varemærkeret er registreret, jf. bilag 1, hvorved er taget
            stilling til ovenstående jf. anbringende (2), jf. varemærkelovens § 13,
            stk. 2, nr. 1, modsætningsvist,
       4) at sagsøgte ikke på noget tidspunkt har fremsat indsigelse imod sagsø-
            gers varemærkeret, jf. varemærkelovens §§ 21, stk. 1 og 23, stk. 1,
       5) at sagsøgte ikke er i besiddelse af nogen yngre varemærkeret forveksle-
            lig med sagsøgers, subsidiært,
       6) at sagsøgte har ansøgt om og fået tildelt sit registrerede varemærke, jf.
            bilag 1, i god tro, jf. varemærkelovens § 8, og
       7) at sagsøgte ikke har taget fornødne skridt til at hindre brugen af sagsø-
            gers varemærke, jf. varemærkelovens § 9.
       8) at der mellem parternes virksomheder er tale om produkt lighed inden-
            for et geografisk særdeles begrænset marked, hvilket bør indebære en
            skærpet bedømmelse af den skete krænkelse og dennes konsekvenser,
                                                    11
       9) sagsøgte er pligtig at svare sagsøger et vederlag for benyttelsen, jf. va-
            remærkelovens § 43, stk.1, nr. 1, der skønsmæssigt kan fastsættes til kr.
            25.000,00,
       10) at sagsøgte er pligtig at svare sagsøger erstatning, jf. varemærkelovens
            § 43, stk. 1, nr. 2, for den forvirring hos aktuelle og potentielle kunder,
            som krænkelsen af sagsøgers varemærkeret har indebåret, og som må
            formodes at bestå i en vis tid fremover, hvilken erstatning skønsmæs-
            sigt kan fastsættes til kr. 25.000,00,
       11) at sagsøgte ved sin markedsføring under anvendelse af en betegnelse
            forvekslelig med sagsøgers varemærke har krænket markedsføringslo-
            vens § 3, stk. 1,
       12) at sagsøgte ved sin markedsføring, under anvendelse af en betegnelse
            forvekslelig med sagsøgers varemærke, har krænket markedsføringslo-
            vens § 5, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 10,
       13) at sagsøgte dermed har pådraget sig et erstatningsansvar overfor sagsø-
            ger i henhold til markedsføringslovens § 24, stk. 2, hvilken erstatning
            skønsmæssigt kan udmåles som anført under påberåbelsen af vare-
            mærkelovens § 43, stk. 1, nr. 2, samt
       14) at sagsøgte ligeledes er pligtig at svare sagsøger et vederlag i henhold
            til markedsføringslovens § 24, stk. 3, subsidiært stk. 4, hvilket vederlag
            skønsmæssigt kan udmåles som anført under påberåbelsen af vare-
            mærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1,
       15) at det overlades til retten at fastsætte og fordele de påberåbte erstatnin-
            ger henholdsvis vederlagskrav under varemærkeloven og markedsfø-
            ringsloven indenfor det samlet krævede beløb kr. 50.000,00 eller et an-
            det beløb efter rettens skøn.
      til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse i forhold til sagsøgtes på-
      stand om afvisning gøres det gældende
       16) at det tidligere mellem parterne indgåede retsforlig (bilag 2) alene ved-
            rører perioden forud for forligets indgåelse.”
øens bedemand v/søren steen riber har supplerende anført, at forliget af 19. september
2016 ikke har materiel retskraft. det bestrides, at sagsøgte har en ældre, kolliderende
varemærkeret. dette har da heller ikke været sagsøgtes opfattelse under sagens forbe-
redelse. der henvises til duplik af 8. august 2018: ”sagsøgte benytter ikke betegnelsen
øens bedemand eller andre sammenstillinger af øens bedemand herunder øens lokale
bedemand som et varemærke…” sagsøgtes ubestridte anvendelse af ”øens lokale be-
demand” krænker sagsøgers varemærkeret til ”øens bedemand”. betegnelserne er for-
                                                 12
vekslelige, og der sker faktiske forvekslinger. om sagsøgtes brug af ”øens bedemand”
henvises til sagsøgtes påstandsdokument, første anbringende. sagsøgtes krænkelse af
sagsøgers varemærkeret må anses for forsætlig, i hvert fald siden den første påtale i
2015. sagsøger har anvendt betragtelige beløb på markedsføring af sit varemærke. det
bestrides ikke, at sagsøgers erstatningskrav alene kan vedrøre tiden efter forliget.
for begravelses service aps er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 27. november 2018, hvoraf fremgår:
      ”anbringender:
      til støtte for den principale påstand gøres det gældende,
      at sagsøgers krav i sin helhed har været gjort til genstand for domstolsbehand-
      ling i forbindelse med sagen v-8-16, hvor der blev indgået forlig,
      at forliget har materiel retskraft mellem parterne, hvorfor de i forliget behandle-
      de spørgsmål ikke kan være genstand for fornyet behandling,
      at sagsøgtes krav derfor skal afvises.
      til støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende:
      at sagsøgtes brug af betegnelsen ”øens bedemand” ikke udgør en krænkelse af
      sagsøgers varemærkeret eller en hindring for sagsøgers virksomhed,
      at der ikke er risiko for forveksling mellem sagsøgers virksomhedsnavn ”øens
      bedemand”, og sagsøgtes brug af ”øens” som en geografisk beskrivelse af be-
      gravelses services aps som en bedemandsvirksomhed beliggende på amager –
      i folkemunde benævnt øen,
      at sagsøgte siden 2003 har været kendt som øens lokale bedemand, og sagsøger
      derfor ikke kan forbyde sagsøgte brugen af betegnelsen ”øens lokale bede-
      mand”, jf. varemærkeloven § 2,
      at betegnelsen ”øens bedemand” ikke opfylder varemærkeloven § 13, stk. 2, og
      derfor ikke burde være registreret som varemærke,
      at sagsøger ved at indgå forlig ved sø- og handelsretten d. 19. september 2016
      og hæve den anlagte sag v-8-16, der bl.a. ligeledes omhandlede spørgsmålet om
      sagsøgtes ret til at benytte betegnelsen ”øens lokale bedemand” på sin hjem-
      meside, har accepteret sagsøgtes brug af netop denne ordstilling.
      at sagsøger ved at indgå forlig i sagen v-8-16 uanset, at det i forliget alene er an-
      ført, at ingen af parterne efter indgåelse af forliget kan rette krav mod den an-
      den i anledning af varemærkeretlige krænkelser, der ligger i tiden op til at forli-
                                                 13
       get indføres i retsbogen, har accepteret, at sagsøgte ikke har krænket sagsøger
       ret i relation til ordstillingen.”
begravelses service har under hovedforhandlingen supplerende anført, at ”øens bede-
mand” som varemærke har et snævert beskyttelsesomfang. begravelses service har ik-
ke benyttet ”øens lokale bedemand” som et navn, men har betragtet betegnelsen som
en beskrivelse af sin virksomhed. det bestrides, at øens bedemand v/søren steen riber
kan have mistet kunder på grund af begravelses services brug af denne betegnelse.
der foreligger ingen forvekslingsrisiko mellem virksomhederne. begravelses service
har anvendt sin beskrivende betegnelse både før og efter forliget af 19. september 2016.
hvis denne brug ikke var en krænkelse før forliget, er den det heller ikke efter forliget.
en erstatning til øens bedemand v/søren steen riber kan kun komme på tale for så
vidt angår tiden efter forliget den 19. september 2016.
rettens begrundelse og resultat
indledningsvis bemærkes, at det forhold, at den tidligere retssag mellem parterne, v-8-
16, blev hævet, efter at parterne havde ”fundet en forligsmæssig løsning”, som ikke er
nærmere oplyst under nærværende sag, ikke kan føre til, at begravelses service aps’
afvisningspåstand tages til følge.
med hensyn til begravelses services brug af betegnelsen ”øens lokale bedemand” be-
mærkes, at det, som sagen er forelagt, er ubestridt, at begravelses service ikke gennem
denne brug har opnået en varemærkeretlig beskyttelse til betegnelsen. begravelses ser-
vice har efter det fremkomne benyttet betegnelsen på samme måde – på begravelses
services hjemmeside (bilag c) - før parternes forlig den 19. september 2016 og efter det-
te forlig. det er fremgået af sagens oplysninger, at formålet for begravelses service
med brugen af betegnelsen har været at beskrive virksomheden, herunder dens lokale
beliggenhed, og at betegnelsen ikke har været brugt som et led i virksomhedens navn
eller som varemærke.
med hensyn til begravelses services brug af betegnelsen ”øens bedemand” bemærkes,
at der ikke foreligger dokumenterede eksempler herpå udover det fremlagte reklame-
oplæg fra 2004. der er således ikke oplysninger om omfanget af brugen, eller hvornår
                                              14
brugen måtte være ophørt. efter sagens oplysninger, herunder carsten mandalays for-
klaring, lægger retten til grund, at der ikke foreligger nogen nyere brug af denne beteg-
nelse.
med henvisning til den registrerede varemærkeret til betegnelsen ”øens bedemand”,
som øens bedemand v/søren steen riber er indehaver af og gør brug af, kan øens be-
demand v/søren steen riber forbyde andre, der udbyder samme varer eller tjenestey-
delser, at gøre brug af denne betegnelse og betegnelser, der ligner varemærket, såfremt
der er risiko for forveksling, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1. idet den af begravelses ser-
vice benyttede betegnelse ”øens lokale bedemand” må anses for forvekslelig med
mærket ”øens bedemand”, tages øens bedemand v/søren steen ribers påstande 1 og
2 til følge med hensyn til denne og tillige den identiske betegnelse ”øens bedemand”,
idet betingelserne for at forbyde begravelses service at gøre brug af betegnelserne i øv-
rigt er opfyldt, jf. varemærkelovens § 4. med hensyn til den passus i de 2 påstande, der
enslydende er affattet ”eller ordsammenstillinger, hvori nævnte ord indgår”, kan der
ikke gives øens bedemand v/søren steen riber medhold, idet denne passus er ube-
stemt og uden konkret reference.
øens bedemand v/søren steen ribers påstande 1 og 2 tages herefter til følge i det ne-
denfor bestemte omfang.
med hensyn til påstand 3, der ligeledes indeholder den ovennævnte ubestemte passus,
frifindes begravelses service, idet retten bemærker, at der ikke foreligger nogen doku-
mentation for, at begravelses service i den anførte sammenhæng aktuelt gør eller har
gjort nogen nyere brug af betegnelsen ”øens bedemand”.
under hensyn til den usikkerhed, der foreligger om parternes indbyrdes retsstilling ef-
ter sagens baggrund og parternes forlig den 19. september 2016, der afsluttede en tidli-
gere retssag mellem parterne, og idet retten endvidere bemærker, at begravelses servi-
ces brug af betegnelsen øens lokale bedemand må anses for beskeden, samt at der i
øvrigt ikke foreligger dokumenterede oplysninger, herunder om omsætnings- og ind-
tjeningsforhold, der kan belyse et eventuelt vederlagskrav eller erstatningskrav, finder
                                              15
retten, at der ikke foreligger grundlag for at fastslå, at øens bedemand v/søren steen
riber har krav på vederlag eller erstatning. begravelses service frifindes derfor for på-
stand 4.
sagsomkostninger
efter sagens omstændigheder skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til den
anden part.
                              thi kendes for ret:
begravelses service aps tilpligtes at anerkende, at begravelses service aps er uberetti-
get til som led i markedsføring at anvende ordene ”øens bedemand” eller ”øens lokale
bedemand”.
begravelses service aps tilpligtes at ophøre med i sin firmabeskrivelse på internettet at
anvende ordene ”øens bedemand” eller ”øens lokale bedemand”
begravelses service aps frifindes for øens bedemand v/søren steen ribers påstand 3
og 4.
ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part.
 publiceret til portalen d. 11-02-2019 kl. 10:03
modtagere: sagsøgte begravelses service aps, advokat janus
mads ravn, sagsøger øens bedemand v/søren steen riber, advokat (l)
erik østergaard-nielsen