text:
 - la
                                  udskrift
                                       af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 12. januar 2000 blev af retten i sagen
v-0110-96
3com corporation
(advokat karen dyekjær-hansen)
   mod
bluecom danmark a/s
(advokat terkel lund-nielsen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
denne sag, der er anlagt den 3. oktober 1996, drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, bluecom
danmark a/s (bluecom i det følgende) ved at anvende et figurmærke tilhørende sagsøgeren,
3com corporation (3com i det følgende) i to annoncer har krænket 3coms varemærkeret samt
handlet i strid med markedsføringslovens § 1, og i bekræftende fald hvorvidt 3com har krav på
et vederlag. sagen angår endvidere spørgsmålet, hvorvidt og i hvilket omfang 3com måtte
være berettiget til vederlag som følge af, at bluecom har solgt 3com varer her i landet, som
                                             - 2 -
ikke af 3com eller med dennes samtykke er markedsført i eøs.
sagen drejede ved sagens anlæg tillige om spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte var berettiget til
at sælge produkter, der ikke med sagsøgers samtykke var sat i omsætning inden for eøs.
påstande:
3com har nedlagt følgende endelige påstande:
1.       det forbydes bluecom her i landet at sælge og markedsføre varer under betegnelsen
"3com", som ikke af 3com eller med dennes samtykke er markedsført i eøs under 3coms
registrerede varemærke "3com".
2.       det forbydes bluecom at anvende det ovenfor nævnte varemærke ved annoncering for
varer omfattet af påstand 1 samt i brochurer eller brugervejledninger for sådanne varer.
3.
3.1.     der forbydes bluecom at anvende det i bilag 2 viste 3com-logo i
markedsføringsøjemed, herunder ved annoncering samt i brochurer eller brugervejledninger.
3.2.     subsidiært:
det forbydes bluecom at anvende en annonce som vist i bilag 8 og bilag 9.
4.       bluecom tilpligtes at betale 3com 1.500.000 kr. med sædvanlig procesrente fra sagens
anlæg, subsidiært med sædvanlig procesrente af 1.000.000 kr. fra et senere tidspunkt.
bluecom har taget bekræftende til genmæle overfor 3coms påstand 1 og 2. bluecom har
overfor 3coms påstand 3 påstået frifindelse såvel overfor den principale som den subsidiære
påstand, overfor påstand 4 nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et efter
rettens skøn fastsat mindre beløb end det påstævnte. såfremt bluecom måtte blive tilpligtet at
betale et beløb til 3com, har bluecom påstået dette beløb forrentet med sædvanlig procesrente
fra sø- og handelsrettens modtagelse af processkrift ii den 11. december 1998.
sagens nærmere omstændigheder:
                                               - 3 -
3com er et ledende firma i computerbranchen inden for området for computerprogrammer og
tilbehør og er særlig kendt for sin teknologi inden for netværksløsninger. alle 3coms produkter
sælges som mærkevarer og distribueres over hele verden. i norden distribueres varerne til au-
toriserede distributører gennem det helejede datterselskab, 3com nordic ab. af en annonce i
tidsskriftet computerworld fremgår, at der i 1996 var 13 autoriserede 3com partnere.
den 13. juni 1986 fik 3com under reg.nr. vr 01.407 1986 registreret "3com" som ordmærke i
danmark for klasse 9 og 16. 3com har anvendt som kendetegn et logo, hvori navnet "3com"
er det væsentligste element. logoet er ikke registreret som varemærke, men det er ubestridt,
at sagsøgers logo er velkendt.
bluecom er et handelsfirma, der sælger forskellige mærkevarer inden for edb-branchen.
bluecom er ikke autoriseret som 3com forhandler.
i 1996 blev 3com opmærksom på en helsides annonce i tidsskriftet computerworld, hvori
bluecom annoncerede med salg af 3com produkter, sagens bilag 8. den øverste fjerdedel af
annoncen indeholder et fotografi af et q- bite produkt med teksten : "take a bite...!".
annoncens venstre spalte indeholder følgende tekst:
".....
bluecom danmark a/s repræsenterer kun de bedste kvalitetsprodukter.
....."
annoncens højre spalte indeholder billeder af og beskrivelse af 5 forskellige varemærker
således:
".....
olicom
olicom er verdens næststørste producent af netværksprodukter. på bare to år er bluecom
danmark a/s blevet europas 3. største olicom distributør.
hitachi
hitachi er en af verdens største virksomheder med 300.000 ansatte. bluecom danmark a/s
distribuerer hitachi harddiske og memory.
                                              - 4 -
ibm
ibm er verdens største producent af computere. kendt for kvalitet og garanti. bluecom
danmark a/s er udpeget som officiel ibm-distributør på options.
qbite
q-bite er en komplet serie af memory til alle computer systemer (ibm, hp, compaq, toshiba,
apple etc.) laserprintere og workstations. alle q-bite memory moduler og memory kort er
elektronisk scannet og fysisk testede.
3com [skrevet som 3coms logo]
3com er en af verdens ledende producenter af netværks produkter. bluecom danmark a/s
distribuerer alle 3com produkter.
....."
nederst på annoncen er skrevet følgende med små bogstaver:
".....
brandnames mentioned are trademarks by their respective holders.
....."
ved skrivelse af 13. august 1996 til bluecom gjorde advokat björn gärdes på vegne af 3com
indsigelse mod bluecoms anvendelse af varemærket og logotypen således:
".....
as a legal attorney for 3com nordic ab and 3com corporation, usa, ..... i have been
instructed to contact to you in the above matter.
3com corporation is the holder in denmark of at least the following registrered trademark:
1407-1986      3com
according to the enclosed advertisement in the magazine "computerworld", no. 25a of june
                                                 - 5 -
28, 1996, you are, in denmark, marketing 3com products by using the 3com trademark and
logotype.
3com's opion is that your above stated marketing of 3com products continues infringements to
the mentioned 3com's registered trademark and the 3com established logotype.
because of your marketing and the above mentioned facts, 3com makes the following request:
1.      that you immediately stop marketing, 3com products using any of 3com's registered
trademarks or established logotypes.
2.      that you immediately confirm to me by telefax that you have received this letter.
3.      that you within one week, from today, by telefax, inform me to which extent products
have been advertised by using any of 3com's registered trademarks or logotypes.
....."
advokat terkel lund-nielsen besvarede henvendelsen på vegne af bluecom i en skrivelse af 23.
august 1996 bl.a. således:
".....
jeg står uforstående overfor deres angivelse af, at min klients brug af varemærket ikke er
korrekt.
dette er i alt fald ikke tilfældet efter dansk ret.
jeg beder dem bemærke, at min klient ikke benytter varemærket som sit eget
forretningskendetegn eller på nogen måde giver udtryk for at være autoriseret forhandler eller
lignende. bemærk også de 2 nederste linjer i annoncen.
....."
3com har fremlagt en kundehenvendelse af 19. september 1996 fra bluecom til micro software
sverige ab. det fremgår af skrivelsen bl.a., at bluecom sælger netværksprodukter fra "olicom,
3com, ibm, smc, etc." og at bluecom tilbyder de absolut bedste priser. i skrivelsen er
                                               - 6 -
opregnet 12 3com produkter med specifikationer og prisangivelse.
3com har fremlagt en annonce i tidsskriftet european sources and news, der er indrykket i
maj 1999 (sagens bilag 9). annoncen er sålydende:
".....
desperately seeking products
if you are selling memory, harddrives or networking products from one or more of these
brands and want to do some business, send us a fax ..... or an e- mail... with your best prices
and delivery time.
compaq
ibm
3com [skrevet som 3coms logo]
we are also looking for cisco, hp, matrox, diamond, adaptec, intel, amd, cyrix, logitech,
olicom and madge.
.................
since the foundation in 1992 bluecom danmark a/s has expanded rapidly and today we are
one of the largest distributors in europe supplying all kinds of memory and networking
products. among our wide range of suppliers we count ibm, olicom, compaq, q- bite memory,
texas instruments, hitachi, fujitsu, cnet, vegas technology, who are well known world wide
for their high quality and outstanding products.
our strategy of selling only to registered distributors and dealers is the most important reason
for our success with an expected turnover of 160 million us $ (1997/98). we have chosen to
concentrate our efforts in the area where we excel: selling memory, cpus and networking
products.
with this brief introduction we hope to have captured your interest. please contact us for
further information or check our homepage.
....."
i annoncens venstre side på langs er trykt med små bogstaver:
                                               - 7 -
".....
brandnames mentioned are trademarks by their respective holders.
....."
3com anlagde nærværende retssag bl.a. med en påstand (4) om, at det pålagdes bluecom at
lade varer, der omfattedes af påstand 1, destruere eller geneksportere til lande uden for ef.
3com har frafaldet påstanden under domsforhandlingen.
sø- og handelsretten afsagde den 18. marts 1998 kendelse i sagen og i sag v 115-96,
hvorefter ef-domstolen blev anmodet om at besvare følgende spørgsmål:
".....
følger det af rådets første direktiv af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af
medlemsstaternes lovgivning om varemærker (89/104/eøs "varemær kedirektivet") artikel 7,
stk. 1, at medlemsstaterne er afskåret fra at indføre/opretholde en retsstilling, hvorefter der
indtræder varemærkeretlig konsumption, når varemærket er markedsført uden for
fællesskabet under dette mærke ?
....."
efter ef-domstolens dom af 16. juli 1998 i "silhouette"- sagen blev det besluttet ikke at
forelægge sagerne for domstolen.
ved processkrift ii, modtaget i retten den 11. december 1998, opgjorde 3com et
vederlagskrav på 1.500.000 kr. påstanden blev under domsforhandlingen præciseret til den
ovenfor anførte.
ved påstandsdokument af 21. oktober 1999 tog bluecom bekræftende til genmæle over for
3coms påstande 1 og 2.
en påstand om at pålægge sagsøgte at lade varer omfattet af påstand 1 destruere eller
geneksportere til lande udenfor ef, frafaldtes ved domsforhandlingens begyndelse.
forklaringer:
                                                - 8 -
thomas smitt har forklaret, at han er administrerende direktør i 3com nordic ab, hvor han har
været ansat i 10 år. 3com nordic ab ejes 100 % af 3com corporation, u.s.a. formålet med
3com nordic ab er at sælge 3coms produkter på det nordiske marked. 3com nordic ab arbej-
der i kommission for 3com europe limited, england, d.v.s. at selskabet oppebærer kommission
af det salg, det har på det nordiske marked. de 13 3com partnere, der er nævnt i 3coms
annonce, er tilknyttet 3com europe limited som forhandlere. bluecom har ansøgt 3com om at
blive distributør, men er ikke blevet godkendt.
3com nordic ab har ligesom alle øvrige 3com selskaber en selektiv distributionsstrategi. der
sælges via autoriserede distributører og forhandlere, der har geografisk afgrænsede områder.
hovedparten af produkterne går til distributører, der sælger til forhandlere, der sælger til
kunder. nogle få kunder køber direkte af 3com, men det gælder kun komplicerede systemer,
d.v.s ikke de systemer, som bluecom har solgt. 3com nordic ab har ingen eksterne kunder. i
distributionsaftalerne indgår retten til at anvende 3coms varemærke. en autoriseret 3com di-
stributør eller forhandler må godt købe varer fra andre end 3com, hvis varen er tænkt til
markedsføring inden for eu.
de autoriserede distributører i u.s.a har ikke autorisation til at sælge i norden, men har alene
aftale om at sælge i u.s.a. og canada. systemet kontrolleres gennem aftalerne. det er
kontraktsbrud, hvis en distributør sælger uden for sit område. der kan således ikke lovligt ligge
et 3com produkt i europa, der oprindeligt er distribueret i u.s.a. man ville kunne se den type
kontraktbrud af salgsstatistikkerne.
produkterne er registreret med serie- og produktnummer. man kan ud fra serienummeret se, til
hvem produktet oprindeligt blev sendt, men man kan ikke se, til hvem en amerikansk
distributør har videresolgt et produkt. man kan ikke se, at et af bluecom solgt 3com produkt
stammer fra et ikke eu-land. det kan ikke alene af prisen på de af bluecom solgte 3com
produkter ses, om produktet kommer fra u.s.a. som kunde eller forhandler kan man ikke se,
hvor varen oprindeligt er markedsført.
bluecom har oplyst i fogedretten i en anden sag mellem parterne, at de har solgt paral-
lelimporterede 3com produkter i danmark. i fogedretten oplyste en repræsentant fra bluecom,
at bluecom havde solgt 3com produkter både før og efter ef-domstolens "silhouette"-dom af
16. juli 1999. 3com har foretaget stikprøvekontrol af parallelimporterede 3com produkter efter
den 16. juli 1999. i fogedretten i november 1998 oplyste bluecom, at man havde indgået en
                                               - 9 -
aftale om køb af 3com produkter før ef-domstolens "silhouette"-dom, og at man ville følge op
på aftalen. så vidt det er 3com bekendt, sælger bluecom ikke 3com produkter fra danmark
længere. sidste gang 3com konstaterede, at bluecom sendte informationsmateriale ud til
forhandlere, var i januar 1999.
bluecom har solgt 3coms netværkskort, hubs og switchere. prisen på de af bluecom solgte
3com produkter har typisk ligget 20 - 30 % under de priser, 3com har overfor sine
distributører. bluecoms salg er derfor meget skadeligt for 3com.
3com har distributører i u.s.a, der handler meget store mængder. de køber for mere end 1
mia. us $ om året og får derved meget store rabatter. dette gør det muligt for bluecom at
opnå mængderabat. disse priser findes ikke på det europæiske marked. det er ikke muligt, at
bluecom har købt 3com produkterne i danmark. bluecom har været klart den største kanal for
det "grå marked" vedrørende videresalg i europa. ifølge bluecoms oplysninger i fogedretten
har bluecom omsat for 700 mio. kr. markedsføringsmæssigt har 3coms produkter haft en
meget fremtrædende plads i bluecoms vareudbud. ud fra vidnets professionelle markeds-
fornemmelse og henset til bluecoms markedsføring vil vidnet anslå, at 50 % af bluecoms totale
omsætning på 700 mio. kr. hidrører fra 3com produkter.
3com nordic ab og 3com europe limited giver ikke mængderabat. der gives rabatter
uafhængig af mængde. der opereres med en fast rabatsats til distributørerne, typisk listepris -
33 %. hvis der er tale om en identificeret slutkunde, kan der gives en anden rabat i en
konkurrencesituation. 3com i u.s.a. har et andet rabatsystem.
3com produkter er attraktive for parallelimportører, fordi 3com har en markedsandel på ca. 50
% i europa. der findes produkter, som til en fjerdedel af prisen kan det samme som et 3com
produkt. differencen ligger i værdien af varemærket. det er denne merværdi, der gør det at-
traktivt for parallelimportører.
vidnet har ikke erfaring med varemærkelicens for 3com produkter. forholdet mellem et 3com
produkt og et noname-produkt er som nævnt 4:1. ud fra dette ligger værdien af en
varemærkelicens på ca. 70% - 80 %.
3com har i et tilfælde konstateret, at et af bluecom solgt 3com produkt er gået fra en 3com
forhandler i u.s.a. og videresolgt i europa. det drejede sig om 14 switchere til en produktværdi
                                              - 10 -
af ca. 2.000 $ pr. stk. derudover er vidnet bekendt med de salg, som bluecom har oplyst i
fogedretten. 3com har kun lavet meget få stikprøver til kontrol af bluecoms salg af 3com pro-
dukter.
3coms totale omsætning inden for eøs-området udgjorde i 1998 1,6 mia. $. 3coms totale
omsætning i danmark udgjorde 12 mio. $. værdien af de to produkter, som sagen drejer sig
om, udgør ca. 6 mio. $.
jens fournais har forklaret, at han er direktør i og ejer af 50 % af aktierne i bluecom. bluecom
blev stiftet den 1. juli 1992. selskabets omsætning udgjorde 34 mio. kr. det første år.
omsætningen i 1998/1999 udgjorde knap 800 mio. kr. selskabet handler med forskellige
produkter som memory, harddisk, netkort og opgraderingsprodukter til computere. selskabet
handler på det internationale marked og køber direkte fra fabrikker og distributører eller fra
kunder. ofte kan kunder være leverandør.
det er prisen, der dirigerer markedet. man kan ikke se på prisen, hvor varen kommer fra. mar-
kedsprisen kan svinge meget. der er store prisforskelle mellem de forskellige leverandører.
dette kan skyldes, at en leverandør har købt et parti, som han er brændt inde med, måske
fordi en aftager svigter. både store og små forhandlere kan være brændt inde med varer,
hvorfor det ikke kun er de store, der udbyder varer til meget lave priser.
bluecom er autoriseret ibm forhandler. prisen på ibm produkterne afhænger af mængden, idet
der gives rabat ved køb af store mængder. bluecom sælger et originalt memory-produkt fra
ibm og et tilsvarende produkt fra qbite. ibm's produkt er billigst.
thomas smitts har oplyst, at en kunde er villig til at betale 400 kr. for et 3com produkt, fordi
der står 3com på det, selv om konkurrenten kan levere et tilsvarende til 100 kr. der kan
imidlertid ikke være tale om identiske produkter. det kan være, at produkterne kan anvendes
til det samme, men det er ikke udtryk for, at produkterne er ens.
produkters livscyklus inden for edb-markedet er kort. ofte er der meget faldende priser på
produkterne. 3com og intel har f.eks. ført en hård priskrig.
bluecoms totale omsætning udgjorde ca. 5 - 6 mio. kr. pr. måned for 3com produkter i 1996,
                                                - 11 -
1997 og 1998. dette er baseret på en gennemsnitsberegning. bluecom har ikke omsat for 300
mio. kr. pr. år. bluecoms salg af 3com varer udgør ikke 50 % af den totale omsætning.
bluecom har købt 3com produkter inden for eøs og i et vist omfang uden for eøs. 3coms
oplysninger om bluecoms omsætning i 3coms processkrift ii af 10. december 1998, hvorefter
omsætningen af 3com produkter anslås til mindst 100 mio. kr. årligt, er ukorrekt.
i perioden fra den 28. juni 1996 til den 30. oktober 1998 købte bluecom 3com produkter for i
alt 29,1 mio. kr. uden for eøs. dette svarer til godt 1 mio. kr. pr. måned. alt den overvejende
del - ca. 85 % af indkøbene - er foretaget før silhouette-dommen. bluecom købte varer uden
for eøs efter dommen som en del af allerede indgåede aftaler. omsætningen derved anslås til
ca. 4 - 5 mio. kr., hvoraf en del er solgt til kunder udenfor eøs. bluecom har ikke indkøbt
3com produkter uden for eøs efter, at bluecom blev bekendt med dommen. på daværende
tidspunkt havde bluecom 4 ansatte, der beskæftigede sig med indkøb, og der kan selvfølgelig
ske fejl.
vidnet må gå ud fra, at 3com har solgt 14 switchere til tech data, der er et amerikansk
selskab. bluecom har ikke købt de 14 switchere af tech data. de er indkøbt af en forhandler
inden for eøs. vidnet ønsker ikke at oplyse navnet på forhandleren. forhandleren har ikke
oplyst, hvordan de 14 switchere er kommet fra tech data til europa. prisen for de 14 svitchere
var 1.680 $.
i fogedretten oplyste vidnet navnet på to autoriserede 3com forhandlere, som bluecom har
købt 3com produkter af. vidnet oplyste navnene ved en fejl og fortryder dette. han ønsker
ikke længere at oplyse, hvor 3com produkterne er købt, fordi bluecoms kunder ofte også er
leverandører.
der er et meget betydeligt antal 3com forhandlere i europa. vidnet vil anslå antallet til langt
over 100 inden for eøs. vidnet har via internettet konstateret, at der pr. 19. oktober 1999 var
16 3com forhandlere i danmark.
der står ikke i bluecoms annonce i computerworld, sagens bilag 8, at bluecom er forhandler.
annoncen har kun været indrykket én gang i computerworld. q-bite er et mærke, som
bluecom er indehaver af. annoncen i sagens bilag 9 er en indkøbsrettet annonce, der har
været indrykket ca. 5 - 6 gange. 3com er ikke nævnt i teksten, fordi 3com ikke er en af
bluecoms leverandører. de øvrige i teksten nævnte firmaer er alle leverandører til bluecom.
                                                - 12 -
oplysningerne i bluecoms endelige svarskrift af 14. januar 1997 om, at bluecom ikke havde
varer på sit lager, der var omfattet af 3coms påstand 1, var korrekt på daværende tidspunkt.
bluecom ophørte med at købe 3com produkter uden for eøs pr. 1. september 1998. i foråret
1999 besluttede bluecom at indstille enhver handel med 3com produkter. bluecom har ikke
haft 3com produkter på lager i et halvt år. bluecom kan godt have haft 3com produkter på
lager fra 14. januar 1997 til for et halvt år siden.
hvis en autoriseret 3com forhandler får levering fra eøs til sig selv og videresælger til
bluecom, er det i orden. bluecom sikrer sig, at produktet er lovligt bragt på markedet ved at
spørge leverandøren om det. bluecom går ud fra, at oplysningen er korrekt, men det er svært
at sikre sig. denne sikkerhedsprocedure har bluecom også anvendt før den 16. juli 1998.
vidnet kender ikke specielt til 3coms selektive distributionsstrategi. det varierer fra 3com
leverandør til 3com leverandør, om der står serienr. på fakturaen. bluecom kan ikke ud fra se-
rienummeret se, hvorfra varen stammer.
sagsøgeren har generelt gjort gældende, at 3com er indehaver af det i danmark registrerede
varemærke "3com"-ordmærke. 3com har endvidere ved brug opnået varemærkeret til
figurmærket "3com".
3com har til støtte for påstand 1 og 2 nærmere gjort gældende, at bluecom i hvert fald siden
den 28. juni 1996 har markedsført og solgt 3com produkter. de af bluecom solgte 3com
produkter hidrører fra u.s.a. og er ikke af 3com eller med dennes samtykke markedsført i eøs
under 3coms registrerede varemærke "3com". bluecom har ikke bestridt at have købt 3com
varer uden for eøs.
3com har til støtte for påstand 3.1. og 3.2. gjort gældende, at bluecom aldrig har adgang til at
anvende 3coms logo, når bluecom ikke er forhandler, og at spørgsmålet om, hvorvidt der
foreligger en varemærkeretlig krænkelse i denne henseende er uafhængig af spørgsmålet om,
hvorvidt der foreligger en lovlig eller ulovlig parallelimport. man kan ikke konsumere retten til
at bruge logoet.
til støtte for den som 3.1. nedlagte påstand har 3com særligt gjort gældende, at bluecom ikke
er berettiget til at anvende 3coms logo i markedsføringsøjemed, idet dette er en selvstændig
brug af et varemærke, der går ud over, hvad der er nødvendigt for at oplyse køberne om, at
                                             - 13 -
produkterne tilbydes.
til støtte for den som 3.2. subsidiært nedlagte påstand har 3com særligt gjort gældende, at
bluecom i medfør af varemærkelovens § 4, stk. 1, jf. § 4, stk. 3, litra 4, og
markedsføringslovens § 1 er uberettiget til at betegne sig som repræsentant og distributør for
3coms produkter, som det er sket i bilag 8 og bilag 9.
3com har til støtte for påstand 4 gjort gældende, at bluecom er forpligtet til at betale 3com et
rimeligt vederlag for den uberettigede anvendelse af varemærket og logoet, jf.
varemærkelovens § 43 samt for markedsfor styrrelse.
bluecom var i ond tro angående fakta, der var relevante for berettigelsen til at markedsføre
produkter, som ikke af 3com eller med dennes samtykke var markedsført i eøs under 3coms
varemærke, eller sagsøgte har kalkuleret med en risiko vedr. berettigelsen af importen.
subsidiært var bluecom i hvert fald i ond tro fra ef-domstolens afsigelse af "silhouette"-
dommen af 16. juli 1998.
bluecom kan som den eneste oplyse omfanget af solgte 3com produkter, der ikke af 3com
eller med dennes samtykke er markedsført i eøs under 3coms varemærke, samt bluecoms
avance herfor. men bluecom har valgt ikke at fremkomme med disse oplysninger, og det bør
komme bluecom til skade. direktør jens fournais' forklaring i retten herom dokumenterer ikke
uden anden støtte bluecoms oplysninger om omfanget af salget. retten bør derfor lægge
3coms omsætningsforudsætninger til grund.
herefter bør bluecoms benyttelse af varemærket og figurmærket udmåles som minimum til 10
% af omsætningsværdien af de af bluecom solgte varer. på grundlag af bluecoms oplysning i
fogedretten om, at bluecoms samlede omsætning udgjorde 600 mio. kr. årligt, kan bluecoms
omsætning af 3com produkter anslås til mindst 100 mio. kr. årligt. i perioden 28. juni 1996 til
30. oktober 1998 udgør omsætningen således ca. 235 mio. kr. svarende til et vederlagskrav på
23,5 mio. kr. for perioden efter "silhouette"-dommen af 16. juli 1998 anslås omsætningen til
25 mio. kr. svarende til et vederlagskrav på 2,5 mio. kr. 3com har imidlertid begrænset
vederlagspåstanden til de nævnte 1,5 mio. kr.
baggrunden for, at 3com først under domsforhandlingen frafaldt den oprindelig påstand om
destruktion, er, at man ville være sikker på, at bluecoms beslutning var implementeret på
                                                - 14 -
markedet.
sagsøgte har over for 3coms påstand 1 og 2 taget bekræftende til genmæle og har i den
forbindelse anført, at der ikke i bluecoms påstand ligger en anerkendelse af at have handlet
forkert, men alene, at 3coms påstande, således som de er formuleret, er udtryk for gældende
ret.
bluecom har til støtte for den over for 3coms påstande 3.1. og 3.2. nedlagte
frifindelsespåstand gjort gældende, at der ikke er tale om en selvstændig brug af 3coms
varemærke, at brugen ikke går ud over, hvad der er nødvendigt, og at bluecom ikke og
dermed heller ikke uberettiget har betegnet sig som repræsentant og distributør for 3coms
produkter. anvendelsen af 3coms varemærke skrevet med almindelige typer og alene anvendt
som selskabsbetegnelse/paraplymærke er under alle omstændigheder lovlig. bluecom har
alene anvendt 3coms logo på den måde, som er vist i bilag 8 og bilag 9, og denne anvendelse
er i enhver henseende loyal og lovlig i forhold til 3com.
den som bilag 9 fremlagte annonce er i øvrigt ikke en salgsannonce, men derimod en
opfordring til sælgere af 3coms produkter om at rette henvendelse til bluecom, idet bluecom er
interesseret i at købe produkter produceret af 3com. den ved bilag 9 illustrerede brug af
3coms logo krænker således i særdeleshed ikke nogen 3com tilkommende varemærkeretlig
eller anden rettighed.
bluecom har såvel i bilag 8 som i bilag 9 loyalt oplyst ikke selv at være indehaver af retten til
varemærket.
bluecom har endelig gjort gældende, at indholdet af 3coms påstande rækker langt ud over,
hvad 3com er berettiget til i forhold til trediemand, herunder bluecom. påstand 3.1. er
formuleret helt generelt. 3com kan kun få medhold i påstanden, såfremt bluecom på intet tids-
punkt har været eller vil blive berettiget til at anvende logoet. hvis der er tale om lovlig
parallelimport, må parallelimportøren selvfølgelig anvende logoet.
bluecom har til støtte for den over for 3coms påstand 4 nedlagte frifindelsespåstand gjort
gældende, at bluecom i hvert fald før ef-domstolens "silhouette"-dom af 16. juli 1998 har
været i god tro med hensyn til den skete imports lovlighed. bluecom har ikke været i ond tro
                                              - 15 -
angående de relevante fakta. der kan for så vidt angår den import, der er sket før den 16. juli
1998, i henhold til varemærkelovens § 43, stk. 2, herefter alene pålægges bluecom at udrede
vederlag i det omfang, det skønnes rimeligt.
der er tale om et i forhold til bestående varemærkepraksis atypisk tilfælde. det er under de
særlige omstændigheder, som foreligger i denne sag, ikke rimeligt at pålægge bluecom at
udrede vederlag.
spørgsmålet om lovlig eller ulovlig parallelimport skal ses i lyset af ef-domstolens "silhouette"-
dom. retten bør efter bevisførelsen lægge til grund, at størstedelen af de af bluecom i den
nævnte periode indkøbte 3com produkter er købt fra forhandlere inden for eøs. derudover må
retten lægge til grund, at der er indtrådt konsumption f.s.v.a. de 3com produkter, som
bluecom har indkøbt uden for eøs, ved, at der foreligger et indirekte samtykke fra 3com i og
med, at 3com ikke har udnyttet sin kontrolmyndighed.
bluecom har efter den 16. juli 1998 kun i et meget beskedent omfang indkøbt 3com produkter
fra forhandlere uden for eøs.
3coms har ikke løftet deres bevisbyrde for, at der er sket import i det omfang som påstået.
selvom 3com gennem flere år har forsøgt at finde parallelimporterede produkter, som bluecom
skulle have indkøbt, er det alene lykkedes at finde 14 switchere. 3coms oplysninger om om-
sætningen kan som fuldstændigt imødegået af vidnet direktør jens fournais's forklaring ikke
lægges til grund.
bluecom har således for langt den største del af den skete parallelimport været i god tro.
bluecom har i praktisk muligt omfang indrettet sig i overensstemmelse med "silhouette"-
dommen og senere afgørelser.
samtlige af de af bluecom importerede varer er oprindeligt og lovligt påført 3com navnet og
varemærket fra 3coms side. 3com har derfor hverken i perioden før den 16. juli 1998 eller i
perioden efter den 16. juli 1998 lidt nogen form for tab eller påført nogen form for skade som
følge af bluecoms dispositioner.
3com har ikke dokumenteret, endsige søgt at godtgøre, noget form for tab. 3com har ikke
godtgjort, at bluecoms import af 3com produkter har forårsaget nogen form for
                                               - 16 -
markedsmæssig forstyrrelse eller anden ulempe for 3com.
bluecom har overfor den af 3com i påstand 4 nedlagte
rentepåstand gjort gældende, at 3com først ved processkrift ii af 10. december 1998 har
specificeret størrelsen af kravet, og at forrentningen af dette krav for så vidt, 3com måtte få
medhold i kravet, først kan ske fra tidspunktet for nævnte processkrifts indlevering til retten.
bluecom har endelig gjort gældende, at det skal tillægges betydning i relation til sagens
omkostninger, at 3com først under domsforhandlingen frafaldt den oprindeligt nedlagte
påstand 4.
rettens bemærkninger:
det er ubestridt, at 3com har stiftet en varemærkeret til logoet "3com" i medfør af
varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2.
således som 3coms påstand 3.1. er formuleret, finder retten ikke, at der kan statueres nogen
konkret krænkelse af 3coms varemærkeret, idet ikke enhver anvendelse af 3coms figurmærke
indebærer en krænkelse af varemærkeretten, jf. varemærkelovens § 4. 3coms påstand 3.1.
tages derfor ikke til følge.
efter indholdet af bluecoms annonce i tidsskriftet worldcomputer, sagens bilag 8, og ud fra en
samlet fortolkning af annoncen lægger retten til grund, at annoncen er en salgsannonce, at
selvom det ikke er nævnt i annoncen, at bluecom er forhandler eller lignende af 3com produk-
ter, må en læser efter tekstens indhold, navnlig ordet "repræsenterer " i højre spalte,
sammenholdt med tekstens opstilling foranlediges til at tro, at bluecom er forhandler for 3com
eller på anden måde repræsenterer 3com. bluecoms anvendelse af 3coms logo findes herefter
at indebære en krænkelse af 3coms varemærkeret i medfør af varemærkelovens § 4, stk. 1, jf.
§ 4, stk. 3, litra 4.
bluecoms anvendelse af 3coms logo i sagens bilag 8 findes endvidere under disse
omstændigheder at være unødvendig og uden markedsføringsmæssig begrundelse. anven-
delsen af 3coms logo i annoncen findes herefter tillige at indebære en krænkelse efter
markedsføringslovens § 1.
                                              - 17 -
herefter tages 3coms påstand 3.2. til følge for så vidt angår sagens bilag 8.
efter indholdet af bluecoms annonce i tidsskriftet european sources and news, sagens bilag 9,
og ud fra en samlet fortolkning af annoncen lægger retten til grund, at annoncen er rettet mod
mulige sælgere af 3com produkter, at det ikke i teksten er nævnt, at bluecom er forhandler af
3com produkter, og at teksten ikke i øvrigt giver indtryk af, at bluecom er forhandler af 3com
produkter. den omstændighed, at bluecom i annoncen har anvendt 3coms logo ved avertering
efter 3com produkter findes herefter i sig selv ikke at indebære nogen krænkelse af 3coms
varemærkeret efter varemærkeloven eller en overtrædelse af markedsføringsloven.
efter jens fournais' forklaring har bluecom i perioden fra den 28. juni 1996 til den 30. oktober
1998 købt 3com produkter uden for eøs, og der er ikke grundlag for at antage, at 3com har
givet stiltiende samtykke, evt. gennem manglende kontrolforanstaltninger, til import.
som sagen foreligger oplyst vedrørende omfanget af bluecoms handel med de ovennævnte
produkter finder retten at måtte lægge vidnet jens fournais' forklaring til grund, hvorefter
bluecom har købt 3com produkter for 29,1 mio. kr. i perioden fra den 28. juni 1996 til den 30.
oktober 1998, og at omsætningen for disse varer udgjorde ca. 4 - 5 mio. kr. efter den 16. juli
1998.
på denne baggrund og idet retten finder, at bluecom for så vidt angår salget efter afgørelsen
den 16. juli 1998 i "silhouette"-sagen har været i ond tro, finder retten, at bluecom skal betale
et vederlag til 3com på 600.000 kr. i henhold til varemærkelovens § 43, stk. 1 og stk. 2.
da 3com først ved rettens modtagelse af processkrift ii den 11. december 1998 har
specificeret sin påstand om vederlag, forrentes beløbet først fra denne dato.
der forholdes med sagens omkostninger som nedenfor bestemt, idet bemærkes, at der ikke
findes grundlag for at tillægge det særskilt vægt, at 3com frafaldt den oprindelige påstand 4
under domsforhandlingen.
                           thi kendes for ret:
                                              - 18 -
det forbydes sagsøgte, bluecom danmark a/s, her i landet at sælge og markedsføre varer
under betegnelsen "3com", som ikke af sagsøgeren, 3com corporation, eller med dennes
samtykke er markedsført i eøs under sagsøgerens registrerede varemærke "3com".
det forbydes sagsøgte at anvende det ovenfor nævnte varemærke ved annoncering for varer
omfattet af påstand 1 samt i brochurer eller brugervejledninger for sådanne varer.
det forbydes sagsøgte at anvende en annonce som vist i sagens bilag 8.
sagsøgte betaler inden 14 dage til sagsøgeren 600.000 kr. med sædvanlig procesrente fra den
11. december 1998, til betaling sker, samt 50.000 kr. i sagsomkostninger.
                                mette christensen
hans jørgen nielsen              kjeld berner sørensen
                                      (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                                               dom
afsagt den 21. november 2017 af vestre landsrets 13. afdeling (dommerne elisabeth
mejnertz, henrik bjørnager nielsen og marianne hornbjerg (kst.)) i nævningesag
v.l. s–0753–17
anklagemyndigheden
mod
t
født den …1968
(advokat charlotte krarup, ikast)
retten i herning har den 5. april 2017 under medvirken af nævninger afsagt dom i 1. instans
(99-4613/2016).
påstande mv.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
tiltalte har påstået frifindelse, subsidiært formildelse, således at straffen fastsættes til ikke
over 14 års fængsel.
alm. brand a/s har påstået stadfæstelse af byrettens afgørelse om erstatning, der omfatter
erstatning for løsøre med 313.510 kr. og erstatning for bygning med 1.800.290 kr., i alt
2.113.800 kr. med fradrag af beløbet på 142.125 kr. vedrørende honorar til mægler.
tiltalte har påstået frifindelse for kravet, men har anerkendt kravet størrelsesmæssigt, dog
bortset fra 63.000 kr. inkl. moms, der er indeholdt i kravet på 1.800.290 kr. for bygningen, og
som vedrører faktureret advokathonorar til boet for ”juridisk rådgivning og bistand i forbin-
delse med udarbejdelse af skadesopgørelse…”. tiltalte har henvist til, at der er tale om en
bobehandlingsudgift, som boet selv har valgt at afholde, og som ikke kan indgå i erstatnings-
opgørelsen.
                                                - 2 -
alm. brand har vedrørende advokathonoraret henvist til, at selskabet har anset advokatbistan-
den som nødvendig både for boet og selskabet med henblik på en så vidt muligt korrekt opgø-
relse af erstatningskravet for bygningen, og selskabet har derfor refunderet boet den afholdte
udgift, der herefter er medtaget i erstatningsopgørelsen.
supplerende oplysninger
der er under ankesagen bl.a. fremlagt et håndskrevet brev og en håndskrevet seddel med bl.a.
tiltaltes navn, som efter byrettens dom er blevet tilbageholdt af arrestpersonalet i silkeborg
arrest, hvor tiltalte sad varetægtsfængslet.
forklaringer mv.
tiltalte har ikke ønsket at afgive supplerende forklaring for landsretten.
vidnerne … har vedstået deres forklaringer for byretten og har afgivet supplerende forklaring
for landsretten.
[forklaringerne er udeladt]
for landsretten er der endvidere afgivet forklaring af …og ….
[forklaringerne er udeladt]
der er også for landsretten foretaget dokumentation af vidnet …s forklaring den 5. januar
2016 til politirapport, jf. retsplejelovens § 871, stk. 5.
[forklaringen er udeladt]
landsrettens begrundelse og resultat
skyldsspørgsmålet:
                                                 - 3 -
der er om skyldsspørgsmålet afsagt
                                           ”k e n d e l s e:
forhold 1-3
af de grunde, som byretten har anført, tiltrædes det også efter bevisførelsen for landsretten, at
a blev kvalt af en person, som havde til hensigt at dræbe hende, og at samme person herefter
påsatte branden i et forsøg på at skjule drabet.
tiltaltes arbejdsgiver, …, har forklaret, at tiltalte allerede den 30. december 2015 fortalte, at
en venindes hus var brændt. ifølge forklaringerne fra …, … og … fortalte tiltalte allerede den
1. januar 2016 til dem, at han havde fået besked om, at en veninde var død i en brand. liget
blev fundet den 1. januar 2016, og tv midtvest offentliggjorde samme dag om eftermidda-
gen en artikel, hvoraf fremgik, at der var fundet et uidentificeret lig i brandtomten. først den
4. januar 2016 blev det i en pressemeddelelse fra politiet bekræftet, at liget var blevet identifi-
ceret som a.
ifølge kriminalassistent niels diemar og politiassistent sine brixen, der begge deltog i anhol-
delsen af tiltalte, spurgte tiltalte som det første, om de kom ”på grund af det med a”. tiltalte
blev ikke udspurgt, men fortalte af egen drift i detaljer om sin relation til a og sin færden nyt-
årsaftensdag og -aften, herunder hvor han havde befundet sig i tidsrummet mellem kl. 17.00
og kl. 20.00.
efter forklaringerne fra … og … er det ubetænkeligt at lægge til grund, at tiltalte efter byret-
tens dom på eget initiativ skrev det for landsretten fremlagte håndskrevne brev, hvori en per-
son oplyser, at han er er udrejst til kabul, og at han er er gerningsmand til drabet på a. det
lægges endvidere til grund, at tiltalte mod betaling forsøgte at få … til gennem dennes kæreste
at smugle brevet ud af arresten og sende dette. tiltaltes forklaring til politiet om, at … skulle
have truet ham til at skrive brevet for at få del i en eventuel erstatning for uberettiget vare-
tægtsfængsling, tilsidesættes som usandsynlig og utroværdig.
                                               - 4 -
herefter og af de grunde, som byretten i øvrigt har anført, og da det efter bevisførelsen er
usandsynligt, at det skulle have været en anden person end tiltalte, der omkring kl. 19.00 nyt-
årsaften var hos a og foretog de pågældende transaktioner på hendes mobilepay, tiltrædes det
også efter bevisførelsen for landsretten, at tiltalte er fundet skyldig som sket.
forhold 4
af de grunde som byretten har anført, tiltrædes det også efter bevisførelsen for landsretten, at
tiltalte er fundet skyldig som sket.
landsretten stadfæster derfor byrettens afgørelse af skyldsspørgsmålet.
                                     t h i b e s t e m m e s:
byrettens afgørelse om skyldsspørgsmålet stadfæstes.”
straffastsættelsen
der er enighed at stadfæste byrettens fastsættelse af straffen til fængsel på livstid. landsretten
har ud over de forhold, som er anført af byrettens flertal, lagt vægt på den voldsomme og bru-
tale måde, drabet blev udført på, og at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at tiltalte på
forhånd i hvert fald havde overvejet muligheden for, at a skulle dræbes, ligesom tiltalte i et
eller andet omfang havde forberedt og planlagt dette.
erstatning
det lægges til grund, at det under de foreliggende omstændigheder, hvor huset var brændt, har
været nødvendigt for boet at søge advokatbistand for så vidt muligt at få opgjort erstatnings-
kravet korrekt, og de juridiske dommere tiltræder herefter, at alm. brand som en nødvendig
følgeudgift har refunderet boet det afholdte beløb på 63.000 kr. inkl. moms. herefter, og da
erstatningskravet ikke i øvrigt er bestridt størrelsesmæssigt, stadfæster de juridiske dommere
byrettens afgørelse om erstatning.
                                               - 5 -
tiltalte har fortsat været frihedsberøvet under anken.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 4. april 2011 i sag nr. bs 32c-1356/2010:
ligebehandlingsnævnets sekretariat s.m.f.
a,
b,
c
d
e
f
mod
1) scandinavian airlines system-denmark-norway
-sweden (sas-konsortiet) v/sas danmark a/s,
sas norge as og sas sverige ab
199587 stockholm, sverige
2) sas danmark a/s
cvr nr. 56994912
hedegaardsvej 88
2300 københavn s
3) sas norge as
og
4) sas sverige a/s
sagens baggrund og parternes påstande
sagen drejer sig om forskelsbehandling på grund af alder i forbindelse med afskedigelsen af
sagsøgerne ved håndtering af overtallighed af piloter hos sas.
sagsøgernes påstand er:
de sagsøgte tilpligtes in solidum til a at betale kr. 1.044.666,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
de sagsøgte tilpligtes in solidum til b at betale kr. 1.063.298,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
de sagsøgte tilpligtes in solidum til c at betale kr.840.452,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
de sagsøgte tilpligtes in solidum til d at betale kr. 844.343,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
de sagsøgte tilpligtes in solidum til e at betale kr. 810.059,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
                                                   - 2 -
de sagsøgte tilpligtes in solidum til f at betale kr. 1.063.298,- med procesrente fra den 15.
januar 2009 til betaling sker.
de sagsøgtes påstand er:
frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end påstået af sagsøger.
oplysningerne i sagen
alle sagsøgerne har været ansat som piloter i en længere årrække hos sas.
sagsøgerne var under deres ansættelse omfattet af
"kollektivavtal mellan scandinavian airlines system och dansk pilotforening m.fl."
hvoraf bl.a. fremgår:
"alderspension (ap)
ap udbetales livsvarigt månedligt forud til piloten fra den første i måneden, efter at denne er
fyldt 60 år........."
d.v.s. at pensionsindbetalingerne fra sas ophørte, når piloten fyldte 60 år, på hvilket
tidspunkt pensionsudbetalingerne begyndte.
af en medlemsinformation af 3. april 2005 fra dansk pilotforening fremgår:
"flyvning efter 60.
i december vedtog folketinget en umiddelbar ikrafttrædelse af det eu-direktiv mod
forskelsbehandling, herunder diskriminering p.g.a. alder, der blev implementeret i sverige
sidste år. dette har medført en lovændring om forbud mod forskelsbehandling på
arbejdsmarkedet, hvor forbud mod aldersdiskriminering nu er blevet indført.
som tidligere omtalt er såvel dpf som sas danmark i gang med at udrede lovens tekst og
konsekvenser i relation til vores k-aftale, og vi har haft det første møde herom. samtlige de
jurister, der har gennemgået lovteksten, er enige om, at loven giver den enkelte pilot
mulighed for at fortsætte flyvning efter det fyldte 60. år. det er endvidere klart, at de
nuværende aldersgrænser i usa og andre ikke-europæiske lande gør flyvning efter 60
uforenelig med l/h flyvning. dpf har fået det første udspil fra sas til individuel
ansættelseskontrakt efter det fyldte 60. år, men afventer en redegørelse fra flyveafdelingen
omkring de lovmæssige og operationelle begrænsninger ved short haul flyvning ud af cph."
før juli 2006 var det ifølge en konvention tiltrådt af 190 lande ikke tilladt de kontraherende
stater at lade piloter over 60 år fungere som fartøjschef. dette blev ændret fra juli 2006,
hvorefter de kontraherende stater kan tillade piloter mellem 60 og 65 år at agere som
fartøjschef når assisteret af en eller flere andre piloter under 60 år.
aldersgrænsen for pensionsberettigelse var fortsat 60 år. d.v.s. at samtidig med, at en pilot
var berettiget til at fortsætte i sit job, efter han var fyldt 60 år, var han efter dette tidspunkt
også at anse for pensionsberettiget.
af et protokollat af 19. maj 2006 underskrevet af dansk pilotforening og af de sagsøgte
fremgår følgende:
"følgende indsættes som protokollat i overenskomsten.
pilotföreningarna refererar till notat frän förhandling avseende hanteringen av piloter när de
fyller 60 år m.m. 2006-01-24 och bekräftar att:
- samtliga aktiva flygara på sas senioritetslista oberoende av alder är att anse som
kollektivavtalsreglerade.
                                                 - 3 -
- i det tilfälle sas säger upp piloter grundat arbetsbrist, accepterat pilotföreningarna en
turordninsöverenskommelse avseende pensionsberättigade (60+) enligt sas förslag."
ad senioritetslisten:
det fremgår af overenskomsten bl.a. følgende:
"4.2.2
a) samtliga flygare anställde i sas skal vara uppförda på en gemensam senioritetslista i
löpande nummerföljd.
....
4.2.6.a.
senioritetslistan i sin helhet skall lägges till grund för avgörande av följande spörsmål:
(a) befordran til kapten, som ej är grundad på lönetursberäkning, förutsatt att nödvändiga
kvalifikationer föreligger, och med hänsyn till ekonomiska principer under 4.2.6.b 1-6.....
(b) uppsägning eller permittering på grund av allmän indskräkning av antalet flygare.
(c) återställning av flygare, som tidigare uppsagts eller permitterats enligt (b).
(d) tilldelning av tjänstgöringsgrupp på långlinjeflygplan, förutsatt att nödvändiga
kvalifikationer föreligger med hänsyn till ekonomiska principer under 4.2.6.b. 1-6.
...."
af forhandlingsprotokol af 26. juni og 3. juli 2008 (1. forhandlingsprotokol) fremgår
følgende:
"ärende: hantering av övertallighet avs piloter i sk-bolagen.
1. sk-bolagen informerade om den ekonomiska situationen som koncernen befinner sig i
marknadssituationen och de starkt ökade kostnaderna. en konsekvens av detta är att sk-
bolagen måste ställe flyg på marken, vilket idag uppgår til produktion motsvarande 13 flyg.
detta medför en övertalighet inom bl.a. pilotkåren.
mot bakgrund av den övertalighed som sk-bolagen och fackföreningarna diskuterat olika
möjligheter att hantera denna.
hänsyn måste tas till vad som är bäst för sk-bolagen avseende bl.a. driftsmässiga
förhållanden och omskolingskostnader, samt vilken lösning som tar mest hänsyn till den
enskilde piloten vad gäller framtida försöringsmöjlig för berörd pilot.
2. parterna konstaterar följande:
respektive sk-bolag har sänt ut ett brev till samtliga piloter med förfrågan om frivilig loa
utan senioritetsförlust, deltid etc. för att genom dessa åtgärder snabbt kunna reducera
kostnaderna för sk-bolagen.
om loa etc inte är tillräckligt kommer eventuell övertaligheten att hanteras genom
uppsägningar p g a arbetsbrist.
dpf, nsf och spf samt sk-bolagen är eniga om att piloter, avseende vilka sas fullgjort sitt
pensionsåtagande enligt kollektivavtal och som därmed är bensionsbeättigade, ska sägas upp
före övriga piloter i händelsa av övertalighet. bakgrunden till detta är att dessa piloter är
försörjningsmässigt säkrade genom pensionsutbetalingar.
3. sas träffar snf v 28 ang övertalighetssituationen
4. parterna träffas igen, preliminärt, den 12 augsti 2008 för avstämning av resursläget samt
upprättande av ev turordningsöverenskommelse, sas återkommer med definitivt besked om
datum och tid."
                                              - 4 -
af förhandlingsprotokoll af 19. august 2008 ( 2. forhandlingsprotokol) fremgår b.a.
følgende:
"ärende: förhandling enl 11 § mbl inför beslut om hantering av övertalighet bland piloter i
sk-bolagen.
1§
.....
sk-bolagen och fackföreningarna har diskuterat olika möjligheter och kriterier för att
hantera övertaligheten bla har beaktas vad som är bäst för sk-bolagen avseende t ex
driftsmässiga och operationella förhållanden, omskolingskostnader (balansen mellan antal
kaptener och styrmän), demografi för pilotgruppen i sk-bolagen och lönekostnader samt
vilken lösning som tar hänsyn till den enskilde piloten vad gäller framtida
försörjningsmöjligheter.
arbetsgivarens inställning är att tidligare överenskomna eller ensidigt utfästa
anställningsgarantier för piloter endast avser tiden fram till dess att piloten har sin
försörjning tryggad genom pension, d.v.s. till dess piloten fyller 60 år.
dpf, nsf och spf är av samma uppfattning beträffande omfattningen a
anställningsgarantin.
2§
vid dagens förhandling redegör sas för resursläget just nu, och visar att det t o m perioden
september-december 2009 finns en övertalighet om 110 piloter i sk-bolagen.
det kan konstateras att det inkommit loa-ansökningar, samt generella och villkorade
interesseanmälningar till sk-bolagen. dessa ansökningar/interesseanmälningar skall nu
behandlas i resp sk-bolag. loa beviljas i enlighet med kollektivavtalets 11 § samt i enlighet
med vad som beskrivits i § 1 stycke 2 ovan.
3§
för det fall övertaligheten inte kan hanteras genom loa anser sk-bolagen att följande
principer för en turordningsöverenskommelse bör gälla.
* de piloter, avseende vilka sas fullgjort sitt pensionsåtagande enligt kollektivavtal och som
därmed är pensionsberättigade, ska sägas upp före övriga piloter. bakgrunden till detta är bl
a att dessa piloter är försörjningsmässigt säkrade genom pension.
* uppsägningarna av piloter som är pensionsberättigade enligt ovan sker enlig
turordningslista som föreslåa av sas och avtalas melln parterna.
* en formell (med namn och anställningsnummer) turordningsöverenskommelse med
samtliga piloter som sägs upp upprättas och skrivas under av parterna enligt ovan.
* fr o m 60 års ålder uppbär piloterna fulla pensionsförmåner, och pensionsåldern är
fortsatt 60 år enl. gällande kollektivavtal.
dpf, nsf och sp har inget at invända mot dessa principer för en turnusöverenskommelse.
4 § innan den 31 augusti 2008 skall respektive sk-bolag har tildelat loa samt, i
förekommande fall, fastställt övertaligheten som inte hanteras genom frivillighet.
en turordningsöverenskommelse avtalas gemensamt för sk-bolagen. ôvertaligheten hanteras
därefter i repsektive sk-bolag, med hänsyn tagen till nationell lagstiftning och detta
protokoll........"
                                                - 5 -
der blev herefter udsendt følgende mail til pilotgruppen:
"kære piloter
i løbet af sommeren har der været forhandlinger mellem sas og pilotforeningerne, som
konsekvens af den pilot-overtallighed der findes i selskaberne, efter de seneste
trafikreduktioner. nederst i denne mail er en fælles udmelding fra forhandlingsgruppen, der
nærmere beskriver resultatet af forhandlingerne...."
af den pågældende udmelding fremgår, at der pr. september - december 2009 findes en
overtallighed på 110 piloter. det fremgår endvidere at hvis loa ikke er tilstrækkeligt for at
håndtere overtalligheden er parterne enige om at vedtage opsigelser. i første omgang vil de
piloter, der er pensionsberettigede, blive sagt op pga. arbejdsmangel.
den 28. august 2008 blev der indgået følgende (3.
forhandlingsprotokol/overtallighedsaftalen):
"överenskommelse
ärende: överenskommelse om turordningslista i samband med arbetsbrist i skc, ski, skn
och sks.
1 § ...
2 § skc, ski, skn og sks (nedan kallt sas) och fackföreningarna har tidligare diskuterat
olika möjligheter och kriterier för att hantera övertaligheten. bl a har beaktas vad som är
bäst för sas avseende t ex driftsmässiga och operationella förhållanden,
omskolingskostnader (balansen mellan antal kaptener och styrmän) demografi för
pilotgruppen i sas och enskilde piloten vad gäller framtida försörjninsmöjligheter.
3 § sas konstaterar att det finns en kvarvarande övertalighet som måste hanteras.
4 § efter enskilda och gemensamma överläggningar träffar sas å ena sidan och dpf, nsf
och spf å andra sidan överenskommelse om att de piloter som följer av avtalsturlistan i
bilaga 1 till detta protokoll sägs upp p g a arbetsbrist per den 30 september 2008.
ovanstående överenskommelse är en turordningsöverenskommelse enligt las och
kollektivavtal.
5 § parterna är överens om att enbart nationell lagstiftning gäller avseende företrädesrätt
till återställning för de piloter som omfattas av denne turordningsöverenskommelse. "
som bilag til denne överenskommelse var en turordningslista pr. 28. august 2008 med 54
piloter på, heriblandt sagsøgerne. alle piloterne var angivet med fødselsdato og alder,
nationalitet, base, kvalifikationer, nr. på senioritetslisten og empno. 12 af piloterne var fra
danmark, heribland de 6 sagsøgere. de øvrige 6 danske piloter valgte at indgå en
fratrædelsesaftale med sas.
sagsøgerne var på det tidspunkt mellem 60 - 63 år og havde arbejdet som piloter hos sas i
mellem 18 og 36 år.
ultimo september 2008 blev bl.a. sagsøgerne opsagt. af opsigelserne fremgår bl.a.
...." vi skal hermed meddele dig , at vi pga. arbejdsmangel i dit arbejdsområde ser os
nødsaget til at opsige dit ansættelsesforhold i sas scandinavian airlines denmark a/s og i
sas konsortiet pr. dags dato.
opsigelsen sker i henhold til overenskomstens opsigelsesvarsler med et varsel på 11 måneder,
med endelig fratrædelse den 31. august 2009.
                                                - 6 -
såfremt du ikke allerede modtager pension, vil cphib kontakte danica med henblik på
igangsættelse af pensionen...
du vil senest 3 måneder før din ansættelse ophører blive kontaktet af .... vedr. ønsker til sidste
flyvning, aflevering af effekter etc...."
sagsøgerne klagede herefter til ligebehandlingsnævnet, som traf afgørelse i sagerne den
26. juni 2009.
af afgørelsen fremgår bl.a. følgende.
"ligebehandlingsnævnets bemærkninger og konklusion:
.............det fremgår af indklagede arbejdsgivers overenskomstaftale, at piloterne er
berettigede til pension, når de fylder 60 år. det er ubestridt, at indklagede i forbindelse med
den forestående personalereduktion indgik aftale om, at alle pensionsberettigede piloter,
herunder klager, skulle afskediges før øvrige piloter. klager er således blevet afskediget fra
sit arbejde, alene fordi han havde opnået den overenskomstaftalte pensionsberettigende alder.
det er ligebehandlingsnævnets vurdering, at klager herved er blevet udsat for indirekte
forskelsbehandling på grund af sin alder.
da klager har påvist faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at der er
udøvet indirekte forskelsbehandling, skal indklagede arbejdsgiver godtgøre, at klager ikke er
blevet forskelsbehandlet på grund af alder.
arbejdsgiver har ikke under nævnets behandling af sagen sandsynliggjort, at aftalen med
indklagede fagforbundet var objektivt og rimeligt begrundet i et sagligt formål, eller at
aftalen var nødvendig til at opfylde et eventuelt sådant formål.
på denne baggrund finder nævnet, at indklagede arbejdsgiver ved indgåelsen af aftalen har
handlet i strid med forskelsbehandlingsloven.
godtgørelse:
klager tilkendes en godtgørelse svarende til 9 måneders løn.
...
indklagede arbejdsgiver skal således godtgøre klager et beløb svarende til kr. .....
godtgørelsen er fastsat på baggrund af en samlet vurdering af klagerens ansættelsesforhold
hos indklagede....."
af en opgørelse pr. september 2008 af pensionstilsagn for sagsøgerne fremgår bl.a., at der
udbetales følgende sept. 2008 før skat:
f kr. 37.218, b kr. 37.479, a kr. 35.546, e kr. 0, d kr. 20.421, og c kr. 20.149.
det fremgår endvidere af sagen, at omskoling af en pilot koster 350.000 sv. kr. pr. pilot.
endvidere fremgår det, at överenskommelse om tjänstlighet" (loa) udløb den 31. december
2008.
det er oplyst under sagen, at sas efterfølgende har været igennem yderligere 2
afskedigelsesrunder, således at der i juni 2009 er sket afskedigelse af yderligere 73 piloter,
mens der i december 2009 er sket afskedigelse af yderligere 79 piloter.
forklaringer:
                                               - 7 -
sagsøger d har bl.a. forklaret, at han blev ansat hos sas i 1989, og har derfor ikke fuld
pension. der ville derfor være menage piloter hos sas som har en betydelig højere pension
end sagsøger, dels pga. længere tids ansættelse og dels fordi de er ansat i main-segmentet.
sagsøger føler sig ikke ordentligt behandlet af sas fordi han blev fyret. dels er hans pension
dårlig, dels havde han meget lyst til at fortsætte med at arbejde. sagsøger har været aktiv
jobsøgende fra han blev fyret. han søger i skandinaviske selskaber, rekrutteringsbureauer, har
bl.a. søgt ind som instruktør i olympic airways, men det er praktisk talt umuligt for ham at få
et job. han kan heller ikke få job i asien, hvor aldersgrænsen er 57-59 år.
sagsøger skulle ikke omskoles, da han fyldte 60, for han var allerede på den flytype, man
omskolede til.
sagsøger spurgte til muligheden for genansættelse, da han blev afskediget, men fik at vide, at
det kom ikke på tale, men han ved, at sas lige er begyndt at genansætte piloter.
sagsøger var 61½ år, da han fratrådte. han har en pensionsordning fra sine tidligere
ansættelser i cimbrer og mærsk. disse svarer ikke engang til ½ årsløn. de står i bero nu.
da sagsøger blev ansat i 1989 var pensionsalderen 60 år og det har han indrettet sig efter, idet
han har en privat pensionsopsparing på et par mio. kr.. den har han ikke begyndt at hæve på..
det er irrelevant for sagsøger at søge jobs på andre flytyper end q 400 og det er en lidet
anvendt flytype. olympic air anvender den.
en yngre pilot har meget lettere ved at få job.
sagsøger f har bl.a. forklaret, at han har været ansat i sas i 34-35 år - fra 1974. han har haft
flere betroede jobs hos sas; han var bl.a. med i accident investigation team. han blev fyret 9
måneder før han skulle gå på pension. når man skal gå på pension får man sin sidste flyvning,
hvor man selv kan vælge, hvor man vil flyve hen og hvilken besætning, man vil have med, og
der holdes efterfølgende en reception. det er en helt speciel dag. denne mulighed fik sagsøger
ikke. han fik blot at vide, at han skulle aflevere nøglerne og så kunne han blot gå hjem.
alle ved, at når man starter hos sas starter man i bunden af senioritetslisten, og det er en
fordel jo højere anciennitet en pilot har. jo længere anciennitet man har, des lavere nummer
har man på ancienitetslisten og jo større mulighed har man for at få sine ønsker opfyldt
omkring flyvning/lange ruter/besætning. senioritetslisten har altid været det grundlag, man
afskedigede ud fra efter princippet "sidst ind først ud."
sagsøger blev slet ikke inddraget i sas´eller dansk pilotforenings beslutningsgrundlag vedr.
fyringerne i nærværende sag.
det har altid været sagsøgers ønske at arbejde så længe som muligt og så meget som muligt.
sagsøger accepterede en omskoling til flytyper q 400 for ellers sagde sas at han ville blive
fyret.
efter sagsøgers opfattelse var det asocialt at fyre folk over 60 år, idet ingen vil ansætte en
pilot, der er over 60 år, fordi man afskriver en omskoling over 3 år, og hvis piloten holder op
indenfor de 3 år skal piloten betale en "train-bond". de fleste stillingsannoncer fra andre lande
nævner, at de kun modtager ansøgninger fra piloter under 60 år.
i hvert fald de sidste 3-4 år a sagsøgers ansættelsestid opfordrede sas piloterne til at søge
loa (leave of absence), fordi der var overskud af piloter i nogle måneder, dvs. i de
perioder, hvor der ikke var spidsbelastning. sagsøger var i 2008 på 75 % tid i 2007 og igen i
2008, fordi han gerne ville fortsætte med at arbejde. bortset fra dette har han altid været på
fuld tid. de sidste måneder efter afskedigelsen fløj han også på fuld tid.
på fuld tid tjente han mellem 100.000 -110.000 kr. brutto pr. måned. samt fik pension
sideløbende hermed efter han fyldte 60 år.
                                                - 8 -
sagsøger får i dag ca. 23.000 - 25.000 kr. udbetalt efter skat i pension fra sas. desuden har
han selv tegnet nogle pensioner og får derfor udbetalt ca. 5.000 kr. om måneden efter skat.
herudover får han folkepension og atp.
sagsøger ved ikke, om der var nogle stillinger at søge for ham, for han var 64 år så det
opfattede han som spild af tid at søge.
tine moe svendsen har bl.a. forklaret, at hun er ansat i sas som forhandlingschef. hun er
uddannet jurist og advokat.
sas har i dag 1.320 fuldtidsstillinger som pilot. i 2003 blev der opsagt 298 piloter, 54 piloter
i 2008, 73 piloter i juni 2009, og 79 piloter i december 2009 piloter. der har hele tiden været
en indbygget overtallighed, som så er blevet løst ved loa. vidnet kender kun til 1 eksempel
på, at en pilot har sagt op. ellers holder en pilot først op, når han går på pension.
i loa ordningen ligger både, at man kan gå på orlov, og man kan gå på deltid, men man har
fuldt pension og forsikringsindbetalinger samt et løntillæg.
siden 2001 har der været den ene besparelsesrunde efter den anden. hver eneste gang har det
været på basis af en forhandling, fordi alt er reguleret i en overenskomst. i 2008 går man for
alvor ind og forhandler kraftige besparelser igennem med pilotforeningerne, fx. er pensionen
gået ned.
senioritetslister findes i alle flyselskaber og den bruges stort set i alle sammenhænge.
senioritetslisten er afgørende for hvilken flytyper, man flyver, for karrieremæssige
muligheder, hvornår man bliver kaptajn. senioritetsprincippet er i piloternes og
pilotforeningernes interesse.
senioritetsprincippet gav imidlertid omkring 2006 det problem, at to piloter på 60+ ikke måtte
være på samme flyvning, hvorfor sas måtte omskole nogle piloter bl.a. sagsøger f, til andre
flytyper.
senioritetslisten er et gode for de medarbejdere, der har høj anciennitet. vidnet ved ikke,
hvem der fik ideen til at afskedige alle over 60 år. både sas og pilotforeningen diskuterede,
hvem der var bedst stillet økonomisk ved en opsigelse, og her var en gruppe, der var
økonomisk sikret pga. deres pension. normalt går sas ikke ind og ser på en bestemt
aldersgruppe. normalt opsiges dem, man bedst kan undvære. sas skulle vælge mellem pest
og kolera.
i protokollatet af 19. maj 2006 fik man fastslået, at piloter på 60+ var omfattet af
kollektivaftalen. sas har ikke haft problemer med, at pensionsalderen blev forlænget til 65,
andet end der var nogle omskolingsmæssige problemer, men det tog sas hånd om. det er
korrekt, at 3 af sagsøgerne ikke skulle omskoles.
ad møderne den 26. juni og 3. juli 2008 har vidnet forklaret, at hun ikke var med til disse.
det drejede sig om 13 fly på landjorden, hvilket svarer til 130 piloter, idet man regner med 10
piloter pr. fly. dette var drastisk. både sas og pilotforeningen har den holdning, at man i
videst muligt omfang skal undgå opsigelse. man vurderede, hvem der ville være bedst stillet i
en opsigelsessituation, og de piloter, der stod lavest på senioritetslisten var mellem 35-45 år,
de havde familie at forsørge og ikke andre indtægter, i modsætning til sagsøgerne, som var
sikret et indtægtsgrundlag efter opsigelse.
loa - aftalen var ret omkostningstung for sas, og da den udløb den 31. december 2008 ville
man overgå til en mindre gunstig loa-aftale bl.a. med lavere pensionsfaktor, lavere
senioritet.
                                               - 9 -
ad forhandlingsprotokol af 19. august 2008 har vidnet forklaret, at man i relation til hvad der
er bedst for sas i forhold til driftsmæssige og operationelle forhold tænker på
omskolingsomkostninger og sceduleringsmæssige forhold. demografi i pilotgruppen refererer
til, at gennemsnitsalderen i pilotgruppen var forholdsvis høj.
selv om der var en overtallighed på 110 piloter så blev der kun afskediget 54, fordi
overtalligheden kører op og ned.
inden sas skred til afskedigelser havde man skrevet ud flere gange til piloterne for at få
nogle loa-aftaler i stand.
pensionen er fuldt indbetalt, når man fylder 60, og den udbetales jf. kollektivaftalen fra
udgangen af den måned, man fylder 60. man vælger selv om pensionen skal opsættes. sas
har ikke kendskab til folks private pensionsordninger.
listen over piloter som er vedlagt "överenskommelse" af 28. august 2008 er en liste over alle
de piloter, der blev afskediget i september 2008. man afskedigede alle over 60 år. der var
herefter ikke flere piloter tilbage over 60 år.
de blev afskediget, fordi pensionen var sikret. det var ud fra sociale hensyn.
sas var ikke opmærksom på, at ligebehandlingsreglerne var implementeret forskellig i
danmark i forhold til sverige og norge. sas har ikke diskuteret direktivet på det tidspunkt.
det har de gjort tidligere.
i juni 2009 måtte sas skride til afskedigelser på ny efter at sas i december 2008 havde
indgået aftale om besparelser på 700 mio. kr., hvilket betød en overtallighed af piloter på 420.
en del blev løst ved førtidspension, frivillige afskedigelser, og loa, så det endte med, at sas
måtte afskedige 53 piloter.
mogens holgaard har bl.a. forklaret, at han siden 2002 har været formand for dansk
pilotforening, som er interesseorganisation for de danske sas-piloter. han har fløjet i 40 år
og været ansat hos sas i 28 år.
den norske, svenske og danske pilotforening har fælles kollektivaftale.
anciennitet har stor betydning i luftfartsselskaberne, dels for at sikre, at man opnår
jobtryghed gennem senioritet, og dels for at fjerne konkurrenceelementet i cockpittet.
senioritetslisten giver jobtryghed og sikkerhed i ansættelsen, når man bliver ældre.
dansk pilotforenings holdning med hensyn til afskedigelserne var, at det som folk har haft at
planlægge på, altid skulle beskyttes. dvs. hvem kan bedst bære en afskedigelse ? hvem er
mindst trykket på sin velfærd?
ad protokollatet af 19. maj 2006 har vidnet forklaret, at det var en vigtig ting for
pilotforeningen, at alle var omfattet af kollektivaftalen, og at alle kom til at løfte. det var ikke
rimeligt, at fyre de unge med børn og som ikke kunne få job, når der nu var nogle, der kunne
gå på pension.
de lavede så aftalen om, at det skulle løses ved først at afskedige de ældre, som kunne gå på
pension og først derefter skulle sifu-princippet anvendes. vidnet har det godt med den aftale.
ad forhandlingsprotokol af 28. juni og 3. juli har vidnet forklaret, at dansk pilotforening på
forhånd havde forhandlet og diskuteret forskellige løsninger. det var dengang finanskrisen
                                              - 10 -
kom. de havde ikke tidligere haft sådanne diskussioner. man kunne håndtere til en vis
mængde ved hjælp af loa-aftaler, men til sidst kan man ikke længere, for piloterne havde
været på deltid ret længe.
ad forhandlingsprotokol af 19. august har vidnet forklaret, at overtalligheden altid er mindst
om sommeren og størst om efteråret. det med at opsige folk over 60 år gav ikke anledning til
yderligere forhandling, for det havde man jo aftalt i 2006, men det var da med et tungt hjerte,
at der skulle opsiges, for der var ikke specielt gode jobmuligheder for piloter, men det var
aller sværest for de yngste piloter. markedet i europa var mættet, så mange har været nødt til
at tage til quatar. dansk pilotforening havde ikke noget at byde sas andet end loa-aftalen,
der løb ud, og sas ville ikke forlænge den.
erik dalby hansen har bl.a. forklaret, at han er pilot, kaptajn, hos sas siden 1987. siden
1992 har han forhandlet pensions- og forsikringsordninger for dansk pilotforening.
sas piloternes pensionskasse har 980 pensionsberettigede medlemmer, ca. 540 er over 60 år.
alle pensioner udbetales af danica fra 60-års alderen og består af en livrente og en kapital-
eller ratepension. formålet med pensionerne er en total beskyttelse af piloten fra han ansættes
til han ophører.
ad protokollatet af 19. maj 2006 har vidnet forklaret, at dansk pilotforenings aftalekompleks
aldrig har været rettet ind på opsigelser. det var med som et tema, at hvad gør man hvis der
bliver pilotovertallighed. der var mange og lange diskussioner, men de fandt det naturligt, at
det var 60+, der skulle afskediges, og derefter "sidst ind først ud", idet de yngre piloter havde
børn, hus gæld. de ville komme værre ud af det end en 60+, som havde deres
pensionsordninger. det var meget svært for de yngre piloter at få job indenfor skandinavien.
johan holmgren har bl.a. forklaret, at han er chef for crewplanlægningsafdelingen i sas.
vidnet var i 2008 ansvarlig for planlægningen af intercontinentale flyvninger.
i sommeren 2008 skulle 13 fly på jorden, og dette ville skabe en overtallighed. de så ikke på
hvilke piloter der konkret ville blive overtallige, men de satte sig ned og så på
trafikprogrammet for at se på hvilken overtallighed der var. det der fremgår af vidnets
hjælpebilag var det beslutningsgrundlag man havde pr. 19. august 2008. tallene holdt
imidlertid ikke, fordi der kom finanskrise. de 13 fly var ikke nok; der skulle flere fly på
jorden.
det var tilfældigt, at man lige kom frem til, at der skulle fyres et antal piloter svarende til
samtlige pensionsberettigede.
parternes synspunkter
sagsøgerne har gjort gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte
ligebehandlingsnævnets afgørelse.
ad direkte forskelsbehandling:
sagsøgerne har i første række gjort gældende, at sagsøgerne i forbindelse med deres opsigelse
som piloter hos sas blev udsat for direkte forskelsbehandling på grund af alder.
den danske gennemførelseslov sondrer mellem direkte og indirekte forskelsbehandling, og
efter loven kan den direkte forskelsbehandling ikke retfærdiggøres, cfr. den indirekte
forskelsbehandling. direktivet giver mulighed for en sådan undtagelse ved direkte
                                              - 11 -
forskelsbehandling, men dette er ikke implementeret i den danske lovgivning, cfr. den norske
og svenske lov.
det er eu-domstolens fortolkning af begrebet "direkte forskelsbehandling" i
beskæftigelsesdirektivet, der er afgørende for danske domstoles udlægning af dette begreb i
den danske implementeringslovgivning.
det er ubestridt, at sagsøgerne blev afskediget af sas med den begrundelse, at de var
pensionsberettigede, og det er ubestridt, at det fulgte af den dagældende overenskomst mellem
sas og pilotforeningen, at piloter i sas var berettigede til pension, når de fyldte 60 år.
indirekte forskelsbehandling er kendetegnet ved, at afskedigelseskriteriet tilsyneladende er
neutralt. afskedigelseskriteriet pensionsberettiget er imidlertid ikke et neutralt kriterium, men
et kriterium, der er uadskilleligt forbundet med arbejdstagerens alder, 60+. dette fremgår af
de udarbejdede protokollater at pensionsberettiget og pensionsalder er ensbetydende med 60
+.
det følger af eu-domstolens praksis, at et kriterium, der er uadskilleligt forbundet med
arbejdstagerens alder, kvalificeres som direkte diskrimination pga. alder.
sas har herefter handlet i strid med forskelsbehandlingslovens § 2 ved at opsige sagsøgerne
med den begrundelse, det de var pensionsberettigede, og det påhviler derfor sas at betale en
godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens § 2.
enhver arbejdsgiver står i opsigelsessituationen i valget mellem pest eller kolera, men man
må som arbejdsgiver ikke bruger alder som kriterium for en opsigelse. man skal afskedige ud
fra andre kriterier.
hvis sagsøgte skulle have medhold, så kan alle opfinde sine kriterier - så kan man frit udhule
direktivet.
ad indirekte forskelsbehandling:
i anden række har sagsøgerne gjort gældende, at sagsøgerne i forbindelse med deres opsigelse
som piloter hos sas blev udsat for indirekte forskelsbehandling på grund af alder, jf.
forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 3 og beskæftigelsesdirektivets art. 2, stk. 2, litra b, og at
sas har ikke dokumenteret, at den forskelsbehandling af sagsøgerne, der ubestridt har fundet
sted, er objektivt begrundet i et sagligt formål, og at midlerne til at opfylde dette formål er
hensigtsmæssige og nødvendige til varetagelse af et eventuelt formål.
sas har hverken godtgjort eller sandsynliggjort, at der skulle ligge sociale hensyn bag
opsigelserne af sagsøgerne. det er ikke sociale hensyn at afskedige hele gruppen af ældre
piloter, og sas har ikke vurderet konkret de ældre piloters muligheder for at få job og deres
individuelle forhold. det er ikke tilstrækkeligt at vurdere, at gruppen af yngre piloter har
svært ved at få arbejde og på dette grundlag afskedige alle de ældre. det er ikke en saglig
begrundelse af prioritere de unge fremfor de ældre. endvidere har sas ved kriteriet
pensionsberettiget kun taget udgangspunkt i de pågældende piloters alder; sas har ikke
vurderet de enkelte piloters pensionsforhold og pensionsfaktor.
retten til ikke at blive diskrimineret kan ikke legitimeres ved henvisning til, at den, der
diskrimineres, har en så god økonomi, evt. i kraft af pensionsrettigheder, at fratræden fra
arbejdsmarkedet ikke medfører forsørgelsesproblemer.
ad godtgørelse
                                                - 12 -
ad fastsættelsen af godtgørelsen har sagsøgerne gjort gældende, at der ikke er grundlag for at
tilsidesætte ligebehandlingsnævnets skøn over, at godtgørelsen for hver af sagsøgerne bør
udgøre et beløb svarende til 9 måneders løn.
ved udmålingen af godtgørelsen må man tage hensyn til forholdets grovhed, og en
konsekvent afskedigelse af alle de ældre er meget groft. endvidere må det ved udmålingen
tages i betragtning, at sagsøgerne havde en meget høj løn, som står mål med arbejdet og
kvalifikationerne og en meget høj anciennitet. der skal tages udgangspunkt i sagsøgernes løn
ved 100 % beskæftigelse, og derfor ses bort fra, at sagsøgerne bøge og arvad var på loa
ved opsigelsen.
ad overtallighedsaftalen:
sas har henvist til, at opsigelserne skete iht. den overtallighedsaftale, sagsøgte havde indgået
med dansk pilotforening, hvorefter opsigelse i første række skulle ske blandt de
pensionsberettigede piloter. en sådan aftale er imidlertid ikke bindende for sagsøgerne. ikke
engang en national lov kan ændre på de eu-retlige direktiver. dette ville være traktatstridigt.
princippet om forbud mod forskelsbehandling pga. alder skal anses for et almindeligt
unionsretligt princip og en grundlæggende rettighed efter eu-retten, og det har ingen støtte i
eu-retten eller i dansk ret, at sagsøgernes interesseorganisation skulle have råderet over
sagsøgernes grundlæggende rettigheder.
ad præjudiciel forelæggelse for eu-domstolen:
sagsøgtes begæring om præjudiciel forelæggelse for eu-domstolen er fremsat for sent.
endvidere består der ikke den fornødne abstrakte eu-retlige fortolkningstvivl om begrebet
direkte og indirekte forskelsbehandling, jf. beskæftigelsesdirektivets art. 2, og en forelæggelse
for eu-domstolen er derfor hverken relevant eller nødvendig for, at retten kan afsige dom i
sagen.
sas ønsker reelt, at eu-domstolen tager stilling til den konkrete tvist, nemlig
"kategoriseringen af det aktuelle afskedigelseskriterium", men det tilkommer alene
københavns byret at foretage den konkrete subsumption.
de sagsøgte har gjort gældende, at ligebehandlingsnævnets afgørelse skal tilsidesættes.
nævnet citerer blot lovteksten og tager ikke stilling til sagsøgtes anbringender.
kriterierne for indirekte forskelsbehandling er identiske med eu-direktivets art. 2.
direktivteksten er gentaget i loven. den svenske og norske dom må lægges til grund, og
nærværende sag er helt parallel med den svenske og norske dom.
der er ikke tale om ulovlig forskelsbehandling eller diskrimination i strid med eu-retten.
som følge af overtallighed forelå der en driftsmæssig begrundelse for de foretagne
afskedigelser og således i udgangspunktet et sagligt afskedigelseskriterium.
det anvendte kriterium om opsigelse af pensionsberettigede er ikke udtryk for direkte
forskelsbehandling, fordi forskelsbehandlingen ikke er begrundet i alder, jf.
forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 2, men derimod i sagsøgernes økonomiske stilling. der er
derfor tale om indirekte forskelsbehandling.
ad indirekte forskelsbehandling:
den indirekte forskelsbehandling er objektivt begrundet i det saglige forhold at tage sociale
hensyn til, at opsigelserne i pilotgruppen kom til at ramme blandt andre de piloter, der måtte
forudsættes alt andet lige at blive økonomisk mindst hårdt ramt af opsigelserne. formålet var
en nødvendig reduktion af arbejdsstyrken samt at beskytte de yngre. sas var i en akut
situation og var nødt til at skride til opsigelser, og det var et valg mellem pest eller kolera.
                                              - 13 -
midlerne til at opfylde dette formål har været hensigtsmæssige og nødvendige, jf.
forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 3 og der er således ikke sket nogen ulovlig
forskelsbehandling på grund af alder i forskelsbehandlingslovens forstand.
det fremgår af protokollaterne, hvorfor sas træffer afgørelse om opsigelserne og baggrunden
herfor. der er intet, der tyder på, at demografi har spillet ind. det indgår ikke i
beslutningsgrundlaget, men var en del af de mange overvejelser, man gjorde sig inden
beslutningen.
sas havde undersøgt de juridiske konsekvenser af loven og afskedigelserne.
sagsøgerne har ikke villet give oplysninger om hvor gunstigt sagsøgerne er stillet økonomisk.
sas vidste imidlertid, hvordan sagsøgerne stod pensionsmæssigt, dvs. hvilke
pensionsudbetalinger de enkelte ville få. pensionsoversigten i bilag b viser, at alle sagsøgerne
er økonomisk sikret, at de som en del af pensionen får udbetalt livsvarige ydelser.
det afgørende er, at de opsagte hele tiden kunne indstille sig på en pensionering som 60-årig.
ad overtallighedsaftalen:
sagsøgerne er bundet af den af dansk pilotforening indgåede aftale, og sagsøgerne kan derfor
ikke efterfølgende fragå en aftale, der i kraft af organisationsforholdet er indgået bindende på
deres vegne. dansk pilotforening har mandat til at indgå en sådan aftale med sas, og den er
bindende for medlemmerne. fuldmagten rækker så langt, at man kan disponere over
medlemmernes lovbaserede rettigheder, og også for så vidt angår ikke-medlemmer.
når det er en del af den kollektive overenskomst, så er der disponeret over medlemmernes
kollektive rettigheder i kollektiv forstand. det er helt sædvanligt, at man ved kollektive
overenskomster disponerer over lovbaserede rettigheder.
ad direkte forskelsbehandling:
der er ikke tale om direkte forskelsbehandling, idet sas' kriterie ikke er knyttet til en bestemt
alder. det afgørende er, hvilket kriterie, der er langt til grund, og ikke hvad der står i en
protokol, og kriteriet er ikke 60+, for så kunne de jo bare siges op efterhånden som de fyldte
60 år.
det er et kunstgreb fra sagsøgernes side at sige, at sas har valgt et alderskriterium. alder har
hele tiden været et indirekte kriterium. det fremgår klar alle vegne, at kriteriet er
pensionsberettiget, og dermed hvem der er socialt bedst stillet.
ad præjudiciel forelæggelse for eu-domstolen:
såfremt retten overvejer, hvorvidt der er tale om direkte diskrimination, skal sagen forelægges
for eu-domstolen, idet det afgørende er, at der er fortolkningstvivl. præmis 23 skaber
fortolkningstvivl, hvis den udlægges som sagsøger udlægger den.
ad godtgørelsen:
såfremt der skal tilkendes en godtgørelse, bør denne være af symbolsk størrelse, eller
væsentligt lavere end påstået af sagsøgerne, idet det er åbenbart, at de hensyn, sagsøgte har
varetaget i samarbejde med dansk pilotforening, ikke har været udtryk for chikane eller
anden form for forsøg på at skade sagsøgerne. der er intet groft i nærværende sag. de 2 parter
har længst muligt forsøgt at undgå afskedigelser og har været nødt til at vælge mellem pest
eller kolera. sagsøgte havde en god grund til at foretage afskedigelserne, og dette skete i fuld
                                                - 14 -
overensstemmelse med dansk pilotforening. desuden har afskedigelserne ikke haft nogen
vidtrækkende konsekvens.
for så vidt angår f og b skal godtgørelsen udmåles under hensyn til, at disse piloter var ansat
på nedsat tid. det er et fast princip, at det er lønnen på opsigelsestidspunktet, der skal lægges
til grund for beregningen.
rettens begrundelse og afgørelse
af kollektivaftalen mellem sagsøgte og dansk pilotforening fremgår, at alderspension
udbetales til piloten efter at denne er fyldt 60 år. en pilot ansat hos sagsøgte er således
pensionsberettiget, når piloten er fyldt 60 år. i protokollatet af 19. maj 2006 er der sat
lighedstegn mellem pensionsberettiget og 60+. konklusionen i de tre
forhandlingsprotokollater er, at det er de pensionsberettigede piloter, der skal afskediges, og i
2. forhandlingsprotokollat er dette præciseret med "d.v.s til dess piloten fyller 60 år."
turordningslisten til 3. forhandlingsprotokol viser, at samtlige afskedigede piloter har en
alder på 60+.
retten finder herefter at kriteriet "pensionsberettiget", som er anvendt som kriterium ved
afskedigelsen af sagsøgerne, utvivlsomt er direkte og uløseligt og uadskilleligt forbundet med
sagsøgernes alder, og kriteriet pensionsberettiget er således ikke et neutralt eller
tilsyneladende neutralt kriterium i ligebehandlingslovens forstand.
sagsøgerne i sagen er herefter pga. deres alder 60+ blevet behandlet ringere end en anden i
tilsvarende situation, og retten finder herefter, at der foreligger en direkte aldersbetinget
forskelsbehandling af sagsøgerne.
retten finder herefter ikke, at der i nærværende sag foreligger en sådan kompliceret
problemstilling, hvor fortolkningen af art. 2 stk. 1, litra a og b give anledning til reel tvivl, og
desuden finder retten, at det spørgsmål, sagsøgte ønsker forelagt for eu-domstolen, er en
"kategorisering af det aktuelle afskedigelseskriterium," hvilket efter rettens opfattelse ikke
hører under eu-domstolens kompetence.
retten finder det ikke godtgjort, at der i dansk ret eller i eu-direktivet er hjemmel til, at
parterne eller deres interesseorganisationer på forhånd generelt kan aftale en fravigelse af
ligebehandlingslovens regler om forskelsbehandling, som er et almindeligt unionsretligt
princip. sagsøgerne er herefter ikke bundet af aftalen mellem dansk pilotforening og
sagsøgte.
på baggrund af sagsøgernes alder og anciennitet og afskedigelsens karakter, herunder at retten
på baggrund af sagsforløbet og de afgivne forklaringer ikke finder, at sagsøgerne har fået en
værdig afslutning på et langs arbejdsliv primært hos sagsøgte, finder retten at kunne tiltræde
ligebehandlingsnævnets skøn over, at godtgørelserne iht. ligebehandlingslovens § 7 for hver
af sagsøgerne bør udgøre et beløb svarende til 9 måneders løn.
vedr. sagsøgerne b og f lægger retten vægt på, at disse på opfordring havde indvilliget i at
søge loa, hvilket var medvirkende til, at antallet af afskedigelser blev reduceret. retten
finder herefter, at godtgørelsen tillige for disse sagsøgeres vedkommende bør udregnes på
baggrund af den dagældende årsløn for kaptajner med en beskæftigelsesgrad på 100 %.
sagsøgerne får herefter medhold i de nedlagte påstande.
                                              - 15 -
sagsomkostningerne består af proceduresalær inkl. moms på kr. 312.500 beregnet med
udgangspunkt i en sagsgenstand på 5,6 mio. kr. retsafgift og afgift for hovedforhandlingen i
alt kr. 4.000,-, udarbejdelse af ekstrakt.1.300 kr., udarbejdelse af materialesamling 3.060 kr.
thi kendes for ret:
de sagsøgte tilpligtes inden 14 dage in solidum og med procesrente fra den 15. januar 2009 til
betaling sker at betale til
a kr. 1.044.666,-
b kr. 1.063.298,-
c kr. 840.452,-
d kr. 844.343,-
e kr. 810.059,-
f kr. 1.063.298,-
inden 14 dage skal de sagsøgte in solidum betale sagsomkostninger til sagsøgerne med kr.
320.860,00.


text:
                                               dom
afsagt den 5. november 2014 af østre landsrets 1. afdeling
(landsdommerne olaf tingleff, jan uffe rasmussen og dorte nørby (kst.)).
1. afd. nr. b-2478-13:
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for
skandinavisk data center a/s
(advokat merete preisler)
mod
a
(advokat khuram ahmed (prøve))
retten i glostrups dom af 12. juli 2013 (bs 10j-4197/2011) er anket af finanssektorens ar-
bejdsgiverforening som mandatar for skandinavisk data center a/s med påstand om frifin-
delse vedrørende indstævntes post 1, 2 og 3, subsidiært frifindelse mod betaling af et af retten
fastsat mindre beløb. overfor indstævntes påstand vedrørende post 4 påstår appellanten stad-
fæstelse, subsidiært frifindelse, og mere subsidiært frifindelse mod betaling af et af retten
fastsat mindre beløb.
indstævnte, a, har for så vidt angår posterne 1, 2 og 3 påstået stadfæstelse. angående post 4
er der nedlagt selvstændig påstand om, at appellanten tilpligtes at betale 91.823 kr. med tillæg
af procesrente fra den 26. oktober 2011.
supplerende sagsfremstilling
a blev den … 2008 ansat som systemudvikler hos skandinavisk data center a/s (herefter
kaldet sdc). sdc bortviste den 22. juni 2011 a på grund af et konstateret misbrug ved køb
og betaling af togbilletter via den af arbejdsgiveren ejede mobiltelefon. ved senere optælling
viste det sig, at a fra den 1. januar 2011 til den 31. maj 2011 havde købt billetter for en række
                                                 - 2 -
forskellige beløb på maks. 57,60 kr. til i alt 1.282,40 kr. der fremgår ingen retningslinjer for
brug af arbejdsmobiltelefon i sdc´s personalehåndbog.
a rettede efter byrettens dom henvendelse til finansforbundet, der ved brev af 28. februar
2014 meddelte, at forbundet ikke havde iværksat eller agtede at iværksætte fagretlig behand-
ling vedrørende overtrædelse arbejdstidsloven. om baggrunden herfor oplyste finansforbun-
det ved brev af 28. juli 2014, at a ikke på noget tidspunkt havde anmodet finansforbundet om
bistand. det fremgår endvidere, at a ikke længere er medlem af finansforbundet.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af a og b.
a har supplerende forklaret blandt andet, at han brugte sin arbejdsmobiltelefon til telefonop-
kald, til at sende sms´er, til at surfe på internettet og til at køb af togbilletter. han brugte ikke
telefonen til køb af andre ydelser. sdc havde ikke oplyst, hvad telefonen måtte bruges til, og
han undersøgte det heller ikke selv. han begyndte at købe togbilletter i 2010, da dette blev
muligt. dengang var der ikke nogen, der henvendte sig til ham om forbruget. det var først
den 21. juli 2011, at han blev konfronteret med billetkøbene. han tilbød at betale for billet-
terne. han troede indtil da, at han måtte forbruge for indtil 3.000 kr. om året, fordi han blev
multimediebeskattet af dette beløb. han gik ud fra, at han kunne bruge telefonen til alt, lige-
som man kan bruge sin løn til alt. han talte hverken med ledere eller kollegaer herom. han
huskede, hvor meget han havde forbrugt, så han var sikker på ikke at bruge mere end 3.000
kr.. han noterede ikke ned, hvor meget han købte for. det var ikke et problem, da han havde
en god hukommelse. han brugte ikke arbejdsmobiltelefonen til daglig transport. det var kun i
nødsituationer, han købte billetter via arbejdsmobiltelefonen. han ville ikke medtage både sin
egen telefon og arbejdsmobiltelefonen. sdc havde ikke vejledt om konsekvensen af multi-
mediebeskatningen. han tror, at hans telefonregning blev udtaget til stikprøvekontrol på
grund af en uoverensstemmelse mellem ham og hans nærmeste leder. han fik ingen advarsel
før bortvisningen.
b har supplerende forklaret blandt andet, at han fortsat er ansat hos sdc, men at han ikke
længere er tillidsmand. i deres overenskomst står, at merarbejde helst skal undgås, og der er
                                                - 3 -
fastsat en grænse for overarbejde. lønsedlerne er ikke nødvendigvis udtryk for, hvor længe
der reelt er arbejdet. hvis man under en vagt er blevet konsulteret en halv time, har man for
eksempel ret til at skrive tre timer på. der er to telefonordninger. lederne har fri telefon. de
øvrige arbejdsmobiltelefoner er vagttelefoner. det var en vagttelefon, som a havde. brugen af
vagttelefoner har været drøftet på et samarbejdsudvalgsmøde efter as bortvisning. der var et
ønske om af få afklaret, hvorvidt der kunne være tvivl om privat brug af en vagttelefon. der
var ingen tvivl blandt de fremmødte. han blev ikke multimediebeskattet ved brug af sin
vagttelefon, da den ikke var til privat brug.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumenter.
sdc har supplerende gjort gældende, at as opgørelse af post 1-4 er i strid med regler og fast
praksis, idet der uberettiget er henset til overarbejdsbetaling, som gennemsnitligt har andraget
37.026 kr. pr. måned. ved tilkendelse af erstatning samt godtgørelse efter funktionærloven
svarende til tre måneders løn og efter arbejdstidsloven svarende til en månedsløn vil kravet
herefter i givet fald andrage 402.286,13 kr.
sdc har i sit påstandsdokument for landsretten præciseret sine anbringender vedrørende post
4 således:
      ”…
      at der ikke er adgang til at anvende undtagelsesbestemmelsen i arbejdsrets-
      lovens § 11, stk. 2, hvorefter sag kan anlægges ved de almindelige domstole,
      ”hvis den pågældende godtgør, at vedkommende faglige organisation ikke agter
      at iværksætte fagretlig behandling af kravet”,
      at bevisbyrden for at ”vedkommende faglige organisation ikke agter at iværksætte
      fagretlig behandling af kravet” påhviler indstævnte, jf. bestemmelsens ordlyd, og
      at denne bevisbyrde ikke er løftet, idet indstævnte ikke har anmodet finansfor-
      bundet, som den overenskomstbærende organisation, om at iværksætte fagretlig
      behandling af kravet … – hvilket er en forudsætning for at kunne påberåbe sig
      arbejdsretslovens § 11, stk. 2.
      det er i den sammenhæng derfor også forkert, om end uden relevans, når ind-
      stævnte anfører, at ”prosa ikke har respekteret appelindstævnte i nærværende
      sag”, jf. partsbetegnelsen i hele skriftvekslingen for 1. instans, senest sagsø-
      ger/indstævntes påstandsdokument i 1. instans.
                                                - 4 -
       det gøres til støtte for appellantens subsidiære påstand om frifindelse gældende,
       at indstævnte har rejst krav om godtgørelse for overtrædelse af arbejdstidsdirekti-
       vets 48 timers-regel vedrørende perioden 25. oktober 2010 til 25. februar 2011 …,
       at indstævnte i denne periode arbejdede 47,79 timer i gennemsnitlig ugentlig ar-
       bejdstid …,
       at der derfor ikke er sket overtrædelse af arbejdstidsdirektivet,
       at den af indstævnte i ankeduplikken foretagne opgørelse for perioden, 11. okto-
       ber 2010 til 11. februar 2011, er irrelevant og ikke omfattet af indstævntes på-
       stand, idet opgørelsen ifølge indstævntes bemærkninger i ankeduplikken alene er
       medtaget ”for at tydeliggøre problemstillingen”, og
       at der i øvrigt heller ikke foreligger en overtrædelse vedr. perioden 11. oktober
       2010 til 11. februar 2011, idet den gennemsnitlige arbejdstid udgør 47,48 timer.
       det gøres til støtte for appellantens mere subsidiære påstand om frifindelse mod
       betaling af et af retten fastsat mindre beløb, gældende,
       at en overtrædelse af arbejdstidsdirektivets 48 timers-regel i så fald er så ubetyde-
       lig, at der kun er grundlag for at tilkende indstævnte en helt symbolsk godtgørelse,
       at en godtgørelse beregnet på grundlag af en månedsløn efter praksis maksimalt
       kan opgøres på grundlag af en 48 timers arbejdsuge – hvilket her vil sige svarende
       til 54.826 kr. …”
a har supplerende gjort gældende, at overarbejdsbetaling bør medtages ved opgørelse af po-
sterne ligesom dette ofte sker ved beregning af løn under sygdom.
om post 4 har a anført, at beregningen af arbejdsugens længde er i overensstemmelse med
praksis, herunder u2008.1246ø. i sit påstandsdokument for landsretten har a blandt andet
tilføjet:
       ”…
       at appellanten har været i dialog og har haft forligsmøde … med appelindstævnte,
       hvorfor appellanten har accepteret, at prosa var berettiget og relevant organisa-
       tion,
       at domstolene er kompetent, jf. arbejdsretslovens § 11, stk. 2, idet appelind-
       stævntes faglige organisation prosa ikke har iværksat fagretlig behandling af
       kravet, ligesom prosa ikke har repræsenteret appelindstævnte i nærværende sag
       …,
       at appelindstævnte derfor har godtgjort, at appelindstævntes faglige organisation
       prosa ikke agter at iværksætte fagretlig behandling af kravet,
       at prosa … ikke repræsenterer appelindstævntes i den retlige sag, har appelind-
       stævnte godtgjort, at appelindstævntes faglige organisation prosa ikke agter at
       iværksætte fagretlig behandling af kravet,
       at … erklæring fra finansforbundet, om at de ikke agter at iværksætte fagretlig
       behandling af kravet, hvorfor kravet kan anlægges af appelindstævnte ved de al-
       mindelige domstole, jf. arbejdsretslovens § 11, stk. 2. allerede af denne grund
       skal appelindstævntes påstand opgjort som post 4 fremmes ved de almindelige
       domstole.
                                                - 5 -
        at appelindstævnte dermed har krav på behandling af godtgørelse for overtrædelse
        af § 4 i lov om gennemførelse af dele af arbejdsdirektivet hos domstolene,
        at appelindstævnte har udført arbejde ud over 48 timer pr. uge i en periode på
        mere end 4 måneder, hvilket indebærer en overtrædelse af loven,
        at appelindstævnte har krav på godtgørelse jf. lov om gennemførelse af dele af ar-
        bejdsdirektivet § 8, stk. 1,
        at denne godtgørelse kan fastsættes til en månedsløn med kr. 91.823, som appel-
        lanten skal betale til appelindstævnte. …”
landsrettens begrundelse og resultat
krav vedrørende løn, feriepenge og godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b
det er ubestridt, at a via sin arbejdsmobiltelefon og for sdc´s regning købte private togbil-
letter for 1.282,40 kr. over en periode på fem måneder. sagen angår, hvorvidt a var berettiget
til at antage, at sdc var indforstået hermed, blot de årlige udgifter ikke oversteg 3.000 kr.
det kan lægges til grund, at der i sdc´s personalehåndbogen ikke var givet vejledning om,
hvilke private formål en arbejdsmobiltelefon kunne anvendes til, ligesom der ikke forelå no-
gen anden intern instruks herom.
landsretten finder, at det til trods herfor i det mindste burde have stået a klart, at hans ar-
bejdsmobiltelefonen var et arbejdsredskab, som ikke uden arbejdsgiverens udtrykkelige ac-
cept kunne benyttes til betaling af rent private udgifter. dette understøttes af as egen forkla-
ring om, at han kun benyttede arbejdsmobiltelefonen i nødsituationer, at han ikke orienterede
nogen herom, og at han ikke foretog nogen registrering af, hvor store beløb, han herved i stil-
hed lod arbejdsgiveren betale. de af a påberåbte skatteregler har heller ikke kunnet give a en
beskyttet forventning om, at hans dispositioner var berettiget over for sdc. det bemærkes
herved, at det ikke kan lægges til grund, at a fra sdc har modtaget informationer, der kunne
tyde på, at det forholder sig således.
der findes herefter at foreligge en så grov misligholdelse af ansættelsesforholdet, at bortvis-
ningen har været berettiget, hvorfor landsretten tager sdc´s principale påstand til følge.
byrettens dom vedrørende post 1-3 ændres derfor, således at sdc frifindes.
krav vedrørende godtgørelse efter arbejdstidslovens § 8
                                                  - 6 -
da a ved indlevering af stævning fremsatte krav om godtgørelse efter arbejdstidslovens § 8,
havde han et dobbeltmedlemskab af finansforbundet og prosa. arbejdstidsdirektivet er im-
plementeret i en standardoverenskomst, der er indgået mellem finanssektorens arbejdsgiver-
foreningen og finansforbundet.
sager om fortolkning af eller brud på en kollektiv overenskomst fra en organiseret lønmodta-
ger, der er omfattet af en kollektiv overenskomst, skal afgøres efter de fagretlige regler. de
civile domstole kan alene afgøre sager om krænkelse af rettigheder i henhold til en kollektiv
overenskomst, såfremt den organiserede lønmodtager godtgør, at vedkommendes faglige or-
ganisation ikke agter at iværksætte fagretlig behandling af kravet, jf. arbejdsretslovens § 11,
stk. 2.
da a ikke har godtgjort, at han har anmodet finansforbundet om at rejse kravet i det fagret-
lige system, er han afskåret fra at få sit krav behandlet ved de almindelige domstole, jf. ar-
bejdsretslovens § 11, stk. 1.
byrettens dom vedrørende post 4 stadfæstes derfor.
a skal betale sagsomkostninger for begge retter til finanssektorens arbejdsgiverforening som
mandatar for skandinavisk data center a/s med i alt 104.300 kr. beløbet omfatter 14.300 kr.
til retsafgift, 45.000 kr. til udgifter til advokatbistand ekskl. moms for byretten og 45.000 kr.
til udgifter til advokatbistand ekskl. moms for landsretten. ved fastsættelsen af beløbet til
dækning af udgift til advokat er der ud over sagens værdi taget hensyn til dens omfang og
varighed.
                                      t h i k e n d e s f o r r e t:
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for skandinavisk data center a/s fri-
findes vedrørende post 1, 2 og 3.
byrettens dom vedrørende post 4 stadfæstes.
                                            - 7 -
i sagsomkostninger for begge retter skal a betale 104.300 kr. til finanssektorens arbejdsgi-
verforening som mandatar for skandinavisk data center a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.