text:
 -
                                udskrift
                                    af
                  sø- og handelsrettens dombog
                               ──────────
den 31. januar 2002 blev af retten i sagen
h-0126-98
dr. s. sergueev handelsagentur
(advokat anders aagaard)
   mod
dat-schaub a/s
(advokat thomas o. smitt-jeppesen, prøve)
afsagt sålydende
                                 d o m:
                                               - 2 -
sagens hovedspørgsmål er, om et parti fisk, som sagsøgte, dat-schaub a/s (herefter dat-
schaub), leverede til sagsøgeren, dr. s. sergueev handelsagentur (herefter dr. sergueev) var
af den bestilte art, om fiskene som aftalt var fanget i november/december 1996, og om dr.
sergueevs reklamation med hensyn til fangsttidspunktet blev fremsat rettidigt.
parternes påstande
dr. sergueev har nedlagt påstand om, at dat-schaub tilpligtes at betale usd 107.229,
subsidiært et mindre be løb efter rettens skøn, med tillæg af procesrente fra den 29. juni 1997,
subsidiært fra et senere tidspunkt.
påstanden er sammensat således:
forudbetalt til dat-schaub                usd 70.000
told                             -  5.459
told                             -    100
udlæsning                          -     477
sgs-rapport                         -   1.260
udgifter til vaara & partners           -  2.590
lageromkostninger                      - 29.463
heraf fragår indtægter ved salg           - -2.120
i alt                         usd 107.229
dat-schaub har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb.
dat-schaub har nedlagt selvstændig påstand om, at dr. sergueev tilpligtes at betale usd
5.822,75 med tillæg af procesrente fra 23. juli 1997. beløbet svarer til restkøbesummen for
fiskepartiet efter dr. sergueevs forudbetaling af usd 70.000.
overfor den selvstændige påstand har dr. sergueev påstået frifindelse.
de poel import export bv, holland (herefter de poel), har under sagen været adciteret af
                                             - 3 -
dat-schaub med påstand om friholdelse for ethvert beløb, som dat-schaub måtte blive
pålagt at betale i hovedsagen.
retten har i overensstemmelse med parternes enighed herom i medfør af retsplejelovens § 253
udskilt hovedsagen til særskilt behandling.
efter sagens optagelse til dom har dat-schaub hævet adcitationssagen.
sagens omstændigheder
i en telefax af 2. december 1996 til dat-schaub tilbød de poel at levere bl.a. "80 tons of
frozen mackerel, whole round" fra peru i 22,5 kg pakninger til en pris af 865 usd pr. ton. om
leveringstidspunkt var anført "beginning january 1997".
efter en telefonsamtale mellem dr. stanislav sergueev og torben sørensen hos dat-schaub
ultimo januar 1997 om levering af makrel fik dat-schaub hos de poel bekræftet, at de poel
fortsat kunne levere i overensstemmelse med tilbuddet af 2. december 1996. dat-schaub
meddelte på denne baggrund dr. sergueev, at man var i stand til at levere. dr. sergueev
udbad sig herefter en nærmere specifikation, og til brug for udarbejdelse af en sådan re-
kvirerede dat-schaub en specifikation hos de poel. de poel telefaxede den 3. februar 1997 en
specifikation til dat-schaub, hvoraf fremgik, at varen var "tiefgefrorene mackerel - whole
round", "400-500 gr" fra peru med det latinske navn "trachurus symmetricus murphyi",
pakket i kartoner a 22,5 kg. endvidere var anført: "produktionsdatum: november/dezember
1996".
dat-schaub telefaxede herefter, ligeledes den 3. februar 1997, en specifikation til dr.
sergueevs russiske kunde i st. petersborg og efterfølgende også til dr. sergueev i tyskland. af
telefaxen, der var underskrevet af dat- schaub's medarbejder christian lommer, fremgik:
"lieber herr sergueev,
betr. bastardmakrele für rußland.
mit referenz an ihr telefongespräch mit herrn sorensen betr. makrele senden wir ihnen
                                                - 4 -
hiermit spezifikation wie versprochen:
ware: tiefgefrorene makrele, ganz gefroren (whole round)
grösse: 400-500 gr./stück
ursprung: peru
lateinischer name: trachurus symmetricus murphyi
verpackung: 22,5 kg. net pro karton
produktionsdatum: nov/dez., 1996
wir hoffen bald von ihnen zu hören."
efter at have gjort sig bekendt med specifikationen afgav dr. sergueev sin bestilling.
i dat-schaub's ordrebekræftelser af 5. februar 1997 blev varen beskrevet som "whole
round mackerel". varens latinske betegnelse fra specifikationen fremgik ikke, mens
oplysningerne om fiskens størrelse, oprindelsessted og kartonvægt var gentaget.
dat-schaub bestilte herefter fiskepartiet hos de poel til en pris af usd 800 pr. ton. af dat-
schaub's fakturaer til dr. sergueev fremgik, at partiet blev solgt til dr. segueev for usd
1.175 pr. ton. i fakturateksten var fisken betegnet som "whole round mackerel" fra peru
uden latinsk betegnelse, men med gentagelse af oplysningerne om størrelse og kartonvægt.
fiskepartiet skulle i 3 lastbiler transporteres fra harlingen i holland den 10. februar 1997 til dr.
sergueev's russiske kunde, "minos" ooo i st. petersborg.
af cmr-fragtbrevene fremgik bl.a., at transporten vedrørte 956 kartoner "frozen mackerel,
whole round", og at varernes temperatur ved lastning skulle være -20’c. den foreskrevne
transporttemperatur var ligeledes -20’c.
i et som bilag til cmr-fragtbrevene vedlagt hollandsk "health certificate", dateret den 10.
februar 1997, hvis fortrykte tekst var på såvel russisk som engelsk, fremgik på engelsk om
fiskepartiet bl.a.:
"...
name of product:           mackerel
                                                - 5 -
species (scientific name) trachurus symmetricus murphyi
state of processing       frozen, whole round
...
temperature during
storage and transport       -20’c
...
d) the fish or/and fishery product is/are fit for human consumption."
producentens navn var oplyst til "corporacion de pesca s.a.".
fiskepartiet ankom til st. petersborg den 17. februar 1997 og blev leveret til dr. sergueevs
kunde den 19. februar 1997. partiet blev fra det tidspunkt og indtil slutningen af 1997
opbevaret i køletogvogne.
dr. sergueevs kunde reklamerede kort tid efter leveringen til dr. sergueev over fiskens art,
hvorefter dr. sergueev reklamerede telefonisk til dat-schaub.
dr. sergueev sendte den 10. marts 1997 en regning på usd 75.822,75 samt sålydende brev til
dat-schaub, stilet til torben sørensen:
"....hiermit erhalten sie die rechnung für die falschen lieferung makrele nach st. petersburg.
die ganze menge steht nach wie vor in st. petersburg ihnen zur verfügung. ich bekam die
rechnung von meinem kunde und muss so schnell wie möglich ihm das geld zurück überwei-
sen.
nach ihren wunsch kann mein kunde die ware ihnen nach denmark oder nach moskau
zurückliefern.
...."
i en telefax af 11. marts 1997 besvarede dat-schaub (torben sørensen) henvendelsen fra
dr. sergueev og anførte bl.a.:
"wir haben zum ersten mal am 31.01.1997 über diesen auftrag gesprochen. am montag den
03.02.1997 haben wir über die genaue spezifikation gesprochen und wir haben alle
informationen über diesen auftrag per fax ge- schickt. auch der lateinische name "trachurus
symmetricus murphyi".
                                                 - 6 -
am mittwoch nachmittag haben sie drei lkw's bestätigt und wir am 06.02.1997 eine
auftragsbestätigung mit falschen specifikation an ihnen geschickt.
...
unsere meinung nach haben wir die genaue specifikation an ihnen geschickt und deswegen
sind wir nicht verantwortlich dass der kunde nicht die waren gebrauchen kann.
aber wir werden noch einmal versuchen die waren an einen anderen kunden zu verkaufen...."
der udspandt sig herefter en længere korrepondance mellem parternes advokater.
dr. sergueevs advokat gjorde i en skrivelse af 22. maj 1997 gældende, at dat-schaub havde
pådraget sig et erstatningsansvar og opfordrede til "...samarbejde om en tilbagetagelse af
leverancen med henblik på, at det samlede tab ved videresalg kan begrænses mest muligt." i
en skrivelse af 29. maj 1997 blev erstatningskravet opgjort til usd 75.822,75, og det fremgik
afslutningsvis af skrivelsen: "endvidere tages der renteforhold i henhold til renteloven".
dat-schaub's advokat bestred i korrespondancen rigtigheden af sagsøgerens krav. i skrivelse
af 3. juni 1997 anførtes bl.a.: "....skal jeg opfordre til, at deres klient foretager nødvendige
bestræbelser med henblik på at begrænse sit tab..."
efter et møde mellem parterne den 20. juni 1997, hvorunder parterne ikke nåede til enighed,
krævede dat- schaub's advokat i skrivelse af 23. juni 1997 den resterende del af
købesummen, usd 5.822,75, betalt og fremsatte samtidig rentepåkrav i henhold til
rentelovens § 3, stk. 2.
i skrivelse af 29. juli 1997 fastholdt dr. sergueevs advokat "min klients krav om ophævelse af
handelen og tilbagebetaling af den erlagte købesum..." og bemærkede, at fisken snarest burde
"afhændes eller destrueres". det anførtes videre, at "min klient vil...iagttage sin tabs-
begrænsningspligt i forhold til dat-schaub..."
dat-schaub's advokat oplyste i skrivelse af 13. august 1997, at dat-schaub ikke havde
interesse i, at fisken fortsat var oplagret i frostvogne, hvis der var enighed om, at der var
leveret trachurus symmetricus murphyi i de mængder og enheder, som fremgik af dat-
schaub's telefax af 3. februar 1997. dat-schaub opfordrede dr. sergueev eller dennes
                                               - 7 -
russiske kunde til at afsætte fisken bedst muligt og anførte, at disse havde bedre muligheder
for at afsætte partiet på det russiske marked end dat- schaub selv.
i skrivelse af 11. september 1997 rettede dr. sergueevs advokat på ny henvendelse til dat-
schaub's advokat. af skrivelsen fremgik bl.a.:
"min klient og dennes russiske aftager af det omstridte fiskeparti er netop gået i gang med at
afdisponere fiskepartiet med henblik på at opfylde sin tabsbegrænsningspligt. det er i den
forbindelse konstateret, at fiskene er fanget i efteråret 1995 og i foråret 1996 - og ikke i
november/december 1996. dette fremgik ellers af deres klients telefax af 3. februar 1997.
i tillæg til den allerede skete ophævelse af handlen, skal jeg anføre det ukorrekte
fangstidspunkt og varens alder som en yderligere årsag til handlens ophævelse.
min klient har anmodet det anerkendte surveyor firma sgs om straks at foretage en
besigtigelse og udfærdige rapport..."
sgs udfærdigede en rapport af 17. september 1997. parterne er enige om, at den som ensidigt
indhentet ikke indgår i sagen.
de poel afviste i skrivelse af 25. september 1997 til dat-schaub indsigelser mod fiskepartiet
og anførte bl.a.:
"....
in february 1997, we have sold and delivered 3 loads of frozen mackerel to you.
....
we have imported these goods and submitted them to the approval of the competent
veterinary authorities. the goods and the packages have been approved, which have been
appeared by the documents which have accompanied the loads.
after more than half a year you come to us with objections about the delivered goods.
...."
efter yderligere korrespondance mellem advokaterne opfordrede dat-schaub's advokat i
                                               - 8 -
skrivelse af 27. oktober 1997 dr. sergueevs advokat til "...at få gennemført et egentligt syn og
skøn i henhold til retsplejelovens kapitel 19."
i telefax af 12. november 1997 oplyste den peruvianske leverandør, corporacion de pesca
s.a., overfor de poel, at fiskenes produktionsdato var november og december 1996, samt at
produktet "is fresh frozen", og at kvaliteten var blevet kontrolleret af analyseinstituttet
"cerper s.a."
af en skrivelse af 11. oktober 1999 fra corporacion de pesca s.a. til de poel fremgik bl.a.:
"at that time our company used boxes with prestamped production dates which more than
once created the situation that boxes remaining from previos period were used in a new period
and that the production dates stamped on the boxes did not correspond with the actual
production dates. we confirm once again that the containers of horse mackerel delivered to
you in early 1997 had been produced in november and december 1996 and that the product
had been fresh frozen in that period. insofar as the production dates stamped on the boxes
show an earlier production date, these production dates are incorrect and only result from the
use of the wrong boxes."
i skrivelse af 5. november 1997 foreslog dat-schaub's advokat, at en undersøgelse kunne
foretages af firmaet vaara & partners, hjemmehørende i helsinki og med kontor i st.
petersborg. advokaten beskrev de spørgsmål, som en undersøgelse skulle søge afklaret, bl.a.
vedrørende fiskenes fangsttidspunkt, mærkning af kartoner, fiskenes kvalitet og opbevaring,
og anførte: "... vil jeg foreslå, at de anmoder ovenstående firma om at forestå undersøgelsen
af fisken."
i et den 18. november 1997 dateret spørgetema anmodede dr. sergueevs advokat vaara &
partners om at udarbejde en rapport. den endelige surveyrapport forelå dateret 4. februar
1998. allerede i en telefax af 20. november 1997 til dr. sergueevs advokat havde surveyour
david axam, vaara & partners, bl.a. oplyst, at vaara & partners' st. petersborg-afdeling på det
tidspunkt havde været i kontakt med dr. sergueevs russiske kunde fintrade, og at vaara var
opmærksom på, at sgs tidligere havde udarbejdet en rapport. i skrivelser af 5. og 16.
december 1997 tog dat-schaub's advokat forbehold med hensyn til bevisværdien af en
rapport fra vaara & partners og opfordrede endvidere i skrivelsen af 5. december dr. sergueev
til at begrænse tabet mest muligt, idet dat-schaub ikke ønskede at disponere over
                                                 - 9 -
fiskepartiet.
af vaara & partners' rapport fremgik det vedrørende fiskepartiet i køletogvognene bl.a., at
1536 kartoner var uden produktionsdato
1056 kartoner var mærket: apr. 1996
  80 kartoner var mærket: mar. 1996
  92 kartoner var mærket: sept. 1995
  48 kartoner var mærket: jul. 1995
udover disse ialt 2812 intakte kartoner var der 8 ødelagte, hvor produktionsdatostemplet ikke
kunne aflæses.
fiskens art var i rapporten angivet som "whole round jack mackerel -trachurus picturatus
murpyi". det var oplyst, at denne art kun kan fanges i et bestemt område i stillehavet.
vedrørende fiskenes tilstand fremgik:
"...
without a production date
- fish has flabby consistency
- muscular tissue is easily split off the bone
- gills are light red in colour at the centre but grey
  on the ends
- fish itself is yellow-grey in colour
- after defrosting the fish had a sharp smell of oxided
  fish fat
- fish is visibly different than that of a freshly
  caught fish
production dated in 1995
- ...[som ovenfor]
production dated in 1996
                                                 - 10 -
- fish has rather tight consistency
- fish flesh flattens immediately when pressed by finger
- fish is grey-blue in colour
- scales are present
- gills are dark red in colour and covered in slime
- fat under skin has oxidated and is yellow in colour
- smell of oxided fish fat
- fish is visibly similar to that of a freshly caught
  fish.
...."
rapporten udtalte, at fisken på undersøgelsestidspunktet var i samme tilstand som ved
ankomsten til st. petersborg.
vedrørende opbevaringsforholdene konkluderede rapporten:
"...the storage of the fish is done in a proper manner as to allow efficient circulation of air and
to maintain the temperatures in the storage wagons over a long period of time. it must be
stated that due to the type of wagon used the cartons must be rotated to different wagons
from time to time. this allows the freezing chamber of the wagons to be defrosted from time to
time, this is done to maintain the efficiency of the wagons' freezer units. the temperature logs
of the wagons were inspected and the temperatures have been maintained from -9’c to - 18’c.
the temperature of the fish flesh was measured and was seen to be generally in the range of -
13’c in wagon no. ... and -9’c in wagon no. .... the temperature seen in the logs it must be
pointed out are higher than the recommended temperatures as stated on the cmr and in the
health certificates.
from the examined cartons there was no evidence of cargo defrost. the cartons were seen to
be dry and without external staining."
af en til rapporten vedlagt "statement of sampling", dateret den 25. november 1997, fremgik,
at boris l. madorsky fra firmaet ooo "fintrade" havde deltaget i prøveudtagningen af fiskene
til brug for "bacteriological and chemical tests".
                                                - 11 -
de russiske sundhedsmyndigheder havde den 1. december 1997 afvist at meddele tilladelse til,
at fiskene blev solgt som menneskeføde, men tiltrådte, at fiskene kunne sælges som "frozen
fish for furry animals".
omkring årsskiftet 1997/98 blev fiskepartiet solgt til pelsindustrien og fjernet fra lageret.
der er under sagen fremlagt foto og en tegning af den etiket, som var påført kartonerne.
overskriften var sålydende:
            "whole round jack mackerel
           (trachurus picturatus murphyi)
                   jurel".
som bilag til surveyrapporten forelå datomærkede (24. og 25. november 1997) fotos af
kartoner med fisk stablet på paller fra gulv til loft inde i køletogvognene. nogle kartoner har
stempler med dato. på et par fotos ses et termometer stukket ind i en karton med
temperaturer på - 13,0’c og -12,5’c, mens temperaturen i en kølevogn - 12,1’c. på et foto af
en togvogn ses vintervejr med sne.
i en skrivelse af 9. februar 1998 opgjorde dr. sergueev sit krav overfor dat-schaub og
redegjorde for, hvorfor kravet blev fastholdt. vedr. forrentning fremgik:
"nærværende skrivelse er samtidig renteadvis i henhold til renteloven, således at manglende
betaling af min klients tilgodehavende medfører pligt til at betale rente i det omfang, krav på
forrentning ikke måtte være indtrådt tidligere."
af en statistiktabel fra fiskeridirektoratet vedrørende gennemsnitspriser på konsumanvendt
makrel og hestemakrel, landet i danske havne af danske og udenlandske fiskere i 1997,
fremgik, at højeste gennemsnitspris for makrel var 9,95 kr. pr. kg (juni) og laveste pris 2,85
kr. (december). for hestemakrels vedkommende var højeste kilopris 4,45 kr. (november) og
laveste 0,63 kr. (oktober). i tabellen ses priserne også specificeret for landninger af danske og
udenlandske fiskere hver for sig.
danmarks fiskeindustri- og exportforening har besvaret nogle spørgsmål fra parterne således:
                                             - 12 -
"...
1. spørgsmål: det ønskes oplyst, hvorvidt betegnelsen "mackerel" anvendes om hestemakrel i
branchesprog?
1. svar: nej. for at være sikker på hvad man køber/sælger benyttes det latinske navn.
2. spørgsmål: det ønskes besvaret, hvorvidt "makrel fra peru" i branchen forstås som
hestemakrel.
2. svar: ikke nødvendigvis.
3. spørgsmål: det ønskes oplyst, hvorvidt det i branchen er almindelig kendt, at makrel ikke
findes i farvandet omkring peru?"
3. svar: hvis man handler med fisk internationalt, ved man, at der findes flere makrelarter i de
nævnte farvandsområder."
der er under sagen fremlagt uddrag af bøger om fisk:
"havfisk og fiskeri i nordvesteuropa (bent j. muus, 1985):
"hestemakrel, trachurus trachurus.... hovedudbredelse middelhavet og
vestafrika....forarbejdes som sardiner, sælges fersk, røget eller anvendes som industrifisk. be-
slægtede arter i alle varme og tempererede have."
"makrel, scomber scombrus...sælges røget eller fersk iset, en del eksporteres frosset. 1-2
års makrel anvendes i hermetikindustrien, mest i olie... det største fiskeri har norge, ussr og
polen."
fishes of the north-eastern atlantic and the mediterranean:
"scomber japonicus .... common names: chub mackerel (en), macquereau espanol (fr)...
distribution: eastern atlantic from the canaries and the azores ... frequent in the
mediterranean and the southern part of the black sea... elsewhere, worldwide in warm-tempe-
                                              - 13 -
rate waters."
"scomber scombrus.... common names: atlantic mackerel (en), maquereau common (fr),
makrele (g)..."
de to omtalte fisk er rubriceret under artsbetegnelsen "scombridae".
"trachurus picturatus.... common names: blue jack mackerel (en), chinchard du large (fr),
jurel de alture, chicharro (sp)."
"trachurus trachurus.... common names: atlantic horse- mackerel (en), chinchard
d'europe, chinchard commun (fr), jurel (sp).
"trachurus trecae.... common names: cunene horse-mackerel (en), chinchard cunéné (fr),
jurel cunene (sp)."
disse tre omtalte fisk er rubriceret under arten "carangidae".
multilingual dictionary of fish and fish product:
"horse mackerel...trachurus.... also known as: jack mackerel.... d: bastardmakrele,
holzmakrele.... dk hestemakrel...."
"mackerel....scomber....scomber scombrus....scomber japonicus.... d: makrele, dk
makrel.
om "scomber scombrus" er det i "fao species catalogue", vol.2 "scombrids of the world"
(rome 1983), bl.a. anført, at denne art på dansk betegnes "almindelig makrel", på tysk
"makrele" eller "gemeine makrele" og på engelsk "atlantic mackerel".
forklaringer
dr. stanislav sergueev har forklaret, at han nu er direktør for steff houlbergs afdeling i
rusland. hans agenturvirksomhed, dr. s. sergueev handelagentur, er ikke længere i drift.
                                                - 14 -
han havde tidligere købt 10-15 vognladninger varer fra dat-schaub, herunder et enkelt parti
fisk. der havde ikke førhen været problemer i samhandelen. han vidste, at dat-schaubs
primære forretningsområde er eksport af kød. han formoder, at dat-schaub i første række
var mellemhandler, når der blev handlet fisk.
da han i slutningen af januar 1997 rettede telefonisk henvendelse til dat-schaub om tilbud
på levering af et parti makrel, talte han med torben sørensen.
hans køber i rusland forlangte, at han fremskaffede bekræftelse på fangsttidspunktet, og han
bad derfor dat- schaub om en specifikation. den sendte dat-schaub med telefax af 3.
februar. den latinske betegnelse for fiskene i telefaxen kendte han ikke dengang, og den inte-
resserede ham ikke. for ham var det tilstrækkeligt, at der stod, at varen var dybfrossen
makrel.
efter at have fået telefaxen og sendt den til sin køber i rusland ringede han til sørensen og
sagde, at de gerne ville købe. det er helt sikkert, at kunden i rusland også så faxen. kunden
havde ingen indvendinger og interesserede sig ikke for den latinske betegnelse, men kun for,
at der var tale om makrel fra efteråret 1996. han er overbevist om, at sørensen ikke vidste,
hvad den latinske betegnelse dækkede over.
sergueevs kunde i rusland driver professionel handel med fisk. de køber frosne fisk, tøer dem
op og røger dem, før de sælges videre. fisken i dette parti skulle også have været røget. det
var derfor så vigtigt, at fisken var fanget i efteråret 1996.
efter bestillingen modtog han dat-schaub's ordrebekræftelse og var tilfreds med, at det
fremgik, at købet drejede sig om makrel fanget i november og december 1996. han har også
modtaget regningerne, som svarede til, hvad han havde forventet.
de hollandske sundhedsmyndigheders "health certificate" ankom samtidig med leverancen.
han har ikke set dokumentet på et tidligere tidspunkt.
da køberen blev opmærksom på, at fiskene var hestemakrel, bad han om at få tilsendt
etiketter fra kasserne i rusland, hvorefter han kontaktede dat-schaub.
                                               - 15 -
baggrunden for, at han i sin skrivelse af 10. marts 1997 meddelte, at varepartiet stod til dat-
schaub's disposi tion, var, at han havde haft et møde med med dat- schaub's medarbejder,
hr. lommer, der havde givet udtryk for, at dat-schaub ville forsøge at sælge varerne til en
anden kunde i moskva. at partiet ikke blev solgt, skyldes sandsynligvis, at makrel og hes-
temakrel har forskellige priser.
før denne sag kendte han ikke det tyske ord "bastard", hverken alene eller i sammenhæng
med "makrelle". så godt er hans tyske heller ikke.
dr. sergueevs tidligere handel med fisk med dat-schaub fandt sted på grundlag af fiskens
latinske betegnelse.
torben sørensen har forklaret, at han blev ansat hos dat-schaub ultimo 1996 som sales
manager. han har tidligere bestridt en stilling som salgschef i 3 måneder i tyskland og har
derfor kendskab til det tyske sprog. dat-schaub driver mellemhandlervirksomhed primært
med salg af tarme, men også kød, fjerkræ, salami, grøntsager og lidt fisk.
vidnet havde ikke tidligere handlet med fisk, og han havde ikke særligt kendskab til makrel.
da vidnet tiltrådte, overtog han dr. sergueev som kunde. dr. sergueev købte sædvanligvis
svinekød, men havde tidligere købt fisk en enkelt gang.
en handel med dr. sergueev kom normalt i stand efter en telefonisk henvendelse fra kunden.
det kunne dog også være dat-schaub, som ringede med et godt tilbud. hvis varetypen var
kendt, blev aftalen indgået telefonisk. hvis varetypen ikke var kendt, sendte dat-schaub en
specifikation via telefax for at afklare eventuelle tvivls- spørgsmål.
den første samtale fandt sted torsdag den 30. eller fredag den 31. januar. det var dr.
sergueev, der ringede til vidnet og oplyste, at han gerne ville købe noget makrel. samtalen
foregik på tysk. han sagde ikke, hvad han skulle bruge fisken til. vidnet sagde, at han ville
undersøge mulighederne og vende tilbage. dr. sergueev vidste, at dat-schaub i givet fald
først selv skulle indhente et tilbud.
vidnet fandt tilbuddet fra de poel frem. tilbuddet angik "frozen mackerel, whole round", og det
svarede jo til det, som dr. sergueev ville have. vidnet rettede herefter henvendelse til de poel,
                                               - 16 -
der bekræftede, at tilbuddet fortsat var gældende. han rekvirerede herefter den i sagen
fremlagte specifikation, dateret den 3. februar 1997, som han kort læste, før han gav den til
christian lommer.
dr. sergueev havde bedt dat-schaub om en specifikation, og en sådan blev udarbejdet og
ekspederet af christian lommer som telefax. vidnet så den dagen efter, hvor han gennemgik
den med lommer. han hæftede sig ikke ved overskriften "bastardmakrele..." vidnet vidste
ikke, hvad den latinske betegnelse stod for, men han vidste, at fisk blev handlet på de latinske
artsbetegnelser.
efter at have modtaget specifikationen accepterede dr. sergueev tilbuddet den 4. februar om
eftermiddagen eller den 5. om morgenen. der var intet usædvanligt ved accepten. dr.
sergueev kan ikke have været i tvivl om, hvilken vare han bestilte, for han havde fået og læst
den fuldstændige specifikation.
salgsprisen til dr. sergueev blev fastsat på grundlag af de poel's pris med tillæg af fragt og
avance på ca. usd 100 pr. ton, hvilket er sædvanlig avance. ved prisfastsættelsen var det ikke
relevant at se på fiskerinoteringen.
vidnet ekspederede ordrebekræftelsen, som er en tilrettet computerstandard. der var meget
travlt hos dat- schaub på dette tidspunkt, og ordrebekræftelsen var derfor kortfattet, men
nævnte det væsentlige, nemlig makrel, størrelse og oprindelsessted. dr. sergueev havde jo
fået en fuldstændig specifikation, på grundlag af hvilken aftalen var indgået, og han havde ikke
udtrykt tvivl om, hvilken type fisk han købte.
fisken blev sendt direkte fra holland til rusland, og vidnet har ikke selv set den.
kort tid efter fiskepartiets ankomst til rusland blev vidnet ringet op af dr. sergueev, der
sagde, at der var leveret en forkert type fisk. hertil sagde vidnet, at der var leveret den bestilte
fisk. for en sikkerheds skyld kontaktede han de poel, som bekræftede, at man havde leveret
den fisk, som fremgik af specifikationen.
vendingen i vidnets skrivelse af 11. marts 1987: "auftragsbestätigung mit falschen
specifikation" er en gentagelse af dr. sergueevs ord fra en telefonsamtale, de netop havde
ført. det, der var meningen, var vel, at beskrivelsen i ordrebekræftelsen ikke var fuldstændig,
                                              - 17 -
fordi den latinske betegnelse fra den egentlige specifikation ikke var gentaget.
det var dr. sergueev, der anmodede dat-schaub om at forsøge at sælge fiskepartiet til
anden side, og dette indvilligede dat-schaub i for at bevare de gode kunderelationer. men det
viste sig, at der ikke var marked for denne type fisk i rusland.
mangelsindsigelserne i september vedrørende fiskenes fangsttidspunkt var noget helt nyt og
kom som en stor overraskelse for dat-schaub. der havde ikke tidligere været noget fremme
om datoer på kartoner, og det eneste, som vidnet vidste om fangsstidspunktet, var det, som
de poel havde oplyst i specifikationen af 3. februar 1997.
christian lommer har forklaret, at han er og også i 1997 var eksportchef for rusland hos
dat-schaub.
dr. sergueev havde bedt om en specifikation - en definition af den type fisk, som tilbuddet
omfattede. en sådan udarbejdede vidnet på baggrund af specifikationen fra dat-schaub's
leverandør, de poel. han slog det latinske navn op i en fiskeordbog. det svarede til
"bastardmakrele" på tysk, og dette ord lod han derfor indgå i overskriften til specifikationen. -
han overvejede ikke, om det var den type fisk, som dr. sergueev ønskede. vidnet havde ikke
selv været involveret i handlen eller talt med dr. sergueev, og han kendte derfor ikke dr.
sergueevs behov.
procedure
dr. sergueev har med hensyn til arten af den leverede fisk anført, at torben sørensen på dr.
sergueevs telefoniske henvendelse til dat-schaub i slutningen af januar bekræftede, at man
kunne levere et parti makrel. christian lommer blev bedt om at tage over, men torben sø-
rensen orienterede ikke lommer om, hvad aftalen gik ud på, og sørensen vidste ikke selv,
hvad han solgte. at optræde på denne måde i handelsforhold er ikke betryg- gende. tingene
gik da også galt.
da dr. sergueev fik tilbuddet, var han i tvivl om, hvorvidt der var tale om makrel. han var i
tvivl om den latinske betegnelse. men der er overensstemmelse mellem dr. sergueev og
torben sørensens forklaringer med hensyn til samtalernes indhold, mens der er uenighed om
                                              - 18 -
konklusionerne. det kan skyldes, at samtalerne fandt sted for mere end 4 år siden. under alle
omstændigheder kan det alene på grundlag af forklaringerne lægges til grund, at dr. sergueev
bestilte makrel. torben sørensen vidste godt, hvad dr. sergueev ville have.
dette støttes også af ordrebekræftelsen og fakturaernes tekst. her tales om "whole round
mackerel", ikke "hestemakrel", "bastardmakrelle" eller "jack mackerel". i cmr- fragtbrevet er
leverancen beskrevet som "frozen mackerel". prisen for fiskepariet harmonerer også bedre med
prisniveauet for landet makrel i danmark, mens den er mange gange højere end prisen for
landet hestemakrel.
efter såvel forklaringerne som indholdet af de foreliggende dokumenter er den uundgåelige
konklusion, at parterne aftalte at handle makrel. det hollandske health certificate blev ikke
udvekslet i forbindelse med aftaleindgåelsen. i øvrigt angav dette dokument en anden la tinsk
betegnelse end den af dat-schaub anførte. indholdet af senere dokumenter "overruler"
indholdet af tidligere dokumenter.
da dat-schaub leverede en anden fiskeart end den, som dr. sergueev havde bestilt, har
dat-schaub pådraget sig et erstatningsansvar efter international købelov, jf. konvention af
11. april 1980, cisg, artikel 35.
i forbindelse med forsøg på at afhænde fiskepartiet for at begrænse tabet, hvilket parternes
advokater havde indgået aftale om, blev dr. sergueev opmærksom på, at fisken ikke som
aftalt var fanget i november/december 1996, men i foråret 1996 og efteråret 1995. dr.
sergueev reklamerede straks herefter den 11. september 1997. det viste sig senere, jf. vaara-
rapporten, at ingen af kasserne var mærket med november eller december 1996.
hverken oplysningerne om fiskenes fysiske tilstand eller indpakning, jf. vaara-rapporten,
stemmer med den forklaring om datoerne på kasserne, som den peruvianske producent gav til
de poel. det må anses for helt usandsynligt, at kasserne skulle være stemplet med datoer før
pakning, og at indholdet ikke skulle svare til det påstemplede. det stemmer heller ikke med, at
halvdelen af kasserne var uden datostempel. forklaringen fra det peruvianske firma, der kom 2
år senere, må anses for kreativ og kan ikke tillægges nogen vægt.
også ved at have leveret fisk med en anden produktionsdato end aftalt har dat-schaub
pådraget sig et erstatningsansvar efter cisg art. 35.
                                              - 19 -
med hensyn til kvaliteten af det leverede fiskeparti konkluderede vaara-rapporten, at fiskene
ikke var egnet til menneskeføde. fiskene tilstand er nærmere beskrevet på side 3 i rapporten.
det udtaltes, at fiskene havde været i samme tilstand ved leveringen i st. petersburg, og at de
havde været opbevaret korrekt, selvom de havde været opbevaret ved en lidt højere
temperatur end anbefalet.
efter cisg art. 36 er sælger ansvarlig for mangler, som fandtes på det tidspunkt, da risikoen
overgik til køberen, selv om manglen først viser sig senere. da det efter vaara-rapporten kan
lægges til grund, at fiskene ikke var friske på leveringstidspunktet, hvorfor de allerede da var
uegnede til menneskeføde, har dat-schaub også af den grund pådraget sig et
erstatningsansvar.
dr. sergueev reklamerede over den forkerte fiskeart straks efter modtagelsen i rusland. i
rimelig forlængelse heraf blev der iværksat undersøgelser, og dr. sergueev reklamerede straks
over fangsttidspunktet efter at være blevet opmærksom herpå. dr. sergueev har foranlediget
varerne undersøgt så hurtigt, som det efter omstændighederne var muligt, jf. cisg art. 38.
der skal ved vurderingen tages hensyn til dr. sergueevs omgående reklamation over fiskenes
art, og fristafbrydelse efter art. 38 må derfor anses for sket allerede ved denne første
reklamation. her blev dat-schaub bekendt med, at dr. sergueev ikke accepterede
leverancen, og fra dette tidspunkt havde dat-schaub mulighed for at varetage sine in-
teresser. der henvises endvidere til cisg art. 44. det må tillægges betydning, at dr. sergueev
ved skrivelse af 10. marts 1997 stillede varepartiet til dat-schaub's disposition, uden at dat-
schaub i den anledning foretog sig noget.
dat-schaub undersøgte ikke selv varen før salg. det er uden betydning, at dat-schaub var
mellemhandler; dat- schaub havde et kontrolansvar.
under disse omstændigheder har dr. sergueev ikke forsømt sin undersøgelses- og
reklamationspligt, jf. cisg art. 38 og 39, og har derfor i medfør af art. 49 været berettiget til
at hæve købet og kræve erstatning efter art. 45.
erstatningsopgørelsen skal foretages efter dansk ret, jf. cisg art. 7. herefter skal dr.
sergueev stilles, som om kontrakten ikke var indgået, negativ kontraktsinteresse. dr.
sergueevs tabsopgørelse må lægges til grund.
                                              - 20 -
dr. sergueev har i det hele handlet korrekt med hensyn til spørgsmålet om tabsbegrænsning.
varepartiet blev opbevaret betryggende, indtil dr. sergueev efter aftale med dat-schaub
sørgede for salg af fiskene. dr. sergueev har derved begrænset tabet mest muligt og har kun
afholdt rimelige og adækvate omkostninger.
partiet havde efter aftale mellem parterne været stillet til dat-schaub's rådighed med henblik
på salg til anden side, hvilket ikke lykkedes - ifølge dr. sergueev fordi man forsøgte at sælge
til makrel-priser.
det var dat-schaub, som foreslog surveyfirmaet vaara & partners. det forhold, at vaara &
partners havde en drøftelse med køberen af fisken eller med andre, er underordnet og kan
hverken føre til, at rapportens bevisværdi svækkes, eller at dr. sergueev ikke kan kræve den-
ne nødvendige omkostning dækket af dat-schaub.
renteforbeholdet i dr. sergueevs advokats skrivelse af 29. maj 1997 opfylder betingelserne i
rentelovens § 3, stk. 2, hvorfor dr. sergueev kan kræve renter fra 29. juni 1997. subsidiært
kræves forrentning fra 9. marts 1998, en måned efter skrivelsen af 9. februar 1998, hvor der
på ny blev taget renteforbehold.
anbringenderne til støtte for erstatningspåstanden gøres tilsvarende gældende til støtte for
frifindelsespåstanden overfor dat-schaub's selvstændige påstand.
dat-schaub har anført, at spørgsmålet om, hvilken aftale parterne har indgået, skal afgøres
efter dansk rets almindelige regler, idet danmark har taget forbehold for aftaledelen af cisg. i
øvrigt er der enighed om, at cisg finder anvendelse.
scomber og trachurus tilhører forskellige fiskefamilier, men har begge på mange forskellige
sprog betegnelser, hvori ordet makrel indgår. eksempelvis hedder "scomber japonicus" på
engelsk "chub mackerel" og på fransk "maquereau espagnol", mens "scomber scombrus" på
engelsk hedder "atlantic mackerel" og fransk "maquereau commun". "trachurus picturatus"
hedder på engelsk "blue jack mackerel", og "trachurus trachurus" "atlantic horse mackerel".
i overensstemmelse med svaret fra danmarks fiskeri- og eksportforening kan det lægges til
                                              - 21 -
grund, at man ved professionel handel med fisk benytter de latinske betegnelser, der klart
adskiller de enkelte fiskearter fra hinanden. herved undgås misforståelser, som kan opstå ved
at benyttet upræcise betegnelser som f.eks. "makrel". i parternes tidligere handel med fisk
havde man handlet på grundlag af den latinske artsbetegnelse.
af de hollandske myndigheders "health certificate" fremgik tilsvarende, at fiskens navn var
"mackerel", mens fiskens art var "trachurus symmetricus murphyi". på denne måde kan der
ikke opstå misforståelser. samme fremgangsmåde blev benyttet af den hollandske leverandør,
der kaldte fisken "mackerel", men angav arten på latin. også de russiske myndigheder og
survey-firmaet vaara & partners benyttede i flæng betegnelsen "mackerel" forskellige steder i
rapporten og bilagene hertil, men anvendte den latinske betegnelse, da fisken blev artsbestemt
i rapportens pkt. 3.
det var dr. sergueev, der rettede forespørgsel på tysk til dat-schaub om levering af et parti
makrel. dr. sergueev vidste, at dat-schaub var mellemhandler, og torben sørensen kunne
da heller ikke svare straks, men skulle undersøge spørgsmålet nærmere. i overensstemmelse
med ordlyden af det hollandske tilbud, der betegnede varen som "frozen mackerel", meddelte
torben sørensen, at man kunne levere makrel. dr. sergueev havde brug for en specifikation,
hvilket torben sørensen havde forståelse for. dette var - for at undgå misforståelser - normalt
i samhandelen mellem parterne.
det var christian lommer, der udarbejdede specifikationen, som blev sendt pr. fax til såvel den
russiske kunde som til dr. sergueev i tyskland. specifikationen er et helt essentielt dokument.
lommer havde slået op i en fiskeordbog og havde skrevet såvel den tyske betegnelse
"bastardmakrele" og den latinske "trachurus symmetricus murphyi" i specifikationen. denne
beskrivelse af fisken var tilstrækkelig og så præcis som overhovedet mulig, og det var på
baggrund af denne specifikation, at dr. sergueev accepterede tilbuddet. dr. sergueev købte
med andre ord utvivlsomt et parti af arten "trachurus", ikke "scomber".
uanset dr. sergueevs bevæggrund til at udbede sig en specifikation har han måttet forholde
sig til alle oplysningerne om varen i den kortfattede specifikation. det kan ikke komme dat-
schaub til skade, at hverken dr. sergueev eller den russiske kunde har undersøgt, hvad den
latinske betegnelse betød. hvis dr. sergueev, som det blev forklaret, hverken kendte til den
latinske eller den tyske betegnelse, og hvis han endvidere ikke interesserede sig herfor, burde
han ikke have indgået handelen.
                                               - 22 -
teksten i ordrebekræftelsen og fakturaerne er irrelevant, da disse dokumenter ligger efter
aftaletidspunktet. ordrebekræftelsen skal læses i sammenhæng med specifikationen, og i
forhold til denne tilføjede den ikke nye eller divergerende oplysninger.
dat-schaub's opgave som mellemhandler består i at matche en kundes ønske om en bestemt
vare. kun ved at være yderst opmærksom på mulige misforståelser og være helt præcis i sin
tibudsgivning opnås "fuldstændig match". dr. sergueev var klar over dat-schaub's status
som mellemhandler. dr. sergueev, der selv var mellemhandler, må kunne holde sig til, at den
russiske kunde, der var professionel handlende med fisk, burde have kendt til den latinske
betegnelse.
priserne på makrel og hestemakrel, landet i danmark, er uden betydning for sagen. dat-
schaub's pris blev fastsat efter dat-schaub's indkøbspris hos de poel med tillæg af fragt og
sædvanlig avance. hertil kommer, at fisken var fra peru, ikke fra danmark. ser man alligevel
på priserne, viser det sig, at prisen for november var højere for hestemakrel end for makrel.
men priserne er i det hele meget svingende, og fangstmængderne er uoplyste.
fiskene var i god stand og egnet til menneskeføde, da de ankom til skt. petersborg. vaara-
rapporten påpegede mangler, men 10 dage før fiskene ankom til st. petersborg, var de blevet
undersøgt og godkendt af en uafhængig hollandsk veterinær. det hollandske health certificate
må tillægges betydelig vægt, ikke mindst når det tages i betragtning, at fiskene var blevet
mangelfuldt opbevaret i 9 mdr., før vaara & partners undersøgte dem. dette fremgår direkte af
rapporten. fiskene skulle have været opbevaret ved -20’c, men dette krav havde ikke været
overholdt på noget tidspunkt, idet temperaturen i følge det oplyste i hele perioden havde været
mellem - 9’c og -18’c. de til rapporten vedlagte fotos, der er taget om vinteren, viser
temperaturer væsentligt over de -20 gr. man kan kun gisne om temperaturen i togvognene om
sommeren.
rapportens pkt. 7 udtaler blot, at der ikke var tegn på cargo defrost, hvilket først opstår ved
temperaturer i nærheden af 0 gr.
vaara-rapportens konklusioner er påvirket af sgs-rapporten, som dr. sergueev indhentede på
egen hånd. det er også en fejl, at fintrade, dr. sergueevs kunde, deltog i undersøgelsen.
dette ses af et bilag til rapporten, og det værste er næsten, at det er uomtalt i selve rapporten.
                                              - 23 -
i et tilfælde som det foreliggende, hvor så meget kan afhænge af rapporten, bør der ikke
kunne sås tvivl om survey-firmaets upartiskhed. dat-schaub havde opfordret dr. sergueev til
at foretage syn og skøn, hvilket man afviste. retten må vurdere vaara-rapporten i lyset af
disse betragtninger. dat-schaub er ikke afskåret fra at rejse indsigelser mod rapportens
bevisværdi, blot fordi vaara & partners blev bragt i forslag af dat- schaub.
dr. sergueev har sammenfattende ikke løftet bevisbyrden for, at fisken var mangelfuld på
leveringstidspunktet.
med hensyn til fiskenes fangsttidspunkt oplyste den peruvianske leverandør, at fiskene var
fanget som oplyst. datoerne på kasserne skyldes, at man førhen anvendte kasser med fortrykt
dato. disse oplysninger må lægges til grund og stemmer meget godt med, at det var fiskene i
de ældst daterede kasser, der blev fundet af dårligst kvalitet.
det gøres under alle omstændigheder gældende, at dr. sergueev ikke, bortset fra spørgsmålet
om fiskens art, har reklameret rettidigt.
cisg art. 38 og art. 39 hører uløseligt sammen.
ved blot at lægge fiskene på lager efter at have konstateret, at de ikke var af den forventede
art, forsømte dr. sergueev sin undersøgelsespligt i henhold til cisg art. 38. en tidlig reklama-
tion vedrørende en type mangel gælder ikke for andre mangler, som køberen konstaterer
senere. reklamationen over fangsttidspunktet blev fremsat i september 1997, dvs. 7 måneder
efter modtagelsen af fiskene, og kan ikke anses for fremsat med virkning fra reklamationen
over fiskens art i februar. ved blot at se på kasserne kunne dr. sergueev have konstateret, at
over halvdelen af disse var datostemplede. det er helt usandsynligt, at dr. sergueev ikke
skulle have set datoerne. kasserne blev jo også stuvet i togvognene, og de er i følge vaara-
rapporten blevet flyttet rundt med af og til. datomærkningen burde i sig selv have ansporet dr.
sergueev til at foretage yderligere undersøgelser. der kunne uden nævneværdigt besvær være
tøet et par fisk op for en nærmere undersøgelse. en reklamation, der foretages 7 måneder
efter modtagelsen, på hvilket tidspunkt køber ved en simpel undersøgelse kunne have opdaget
eventuelle mangler, kan derfor ikke anses for fremsat inden rimelig tid, jf. cisg art. 39.
navnlig når det gælder let fordærvelige fødevarer, må en køber undersøge varen straks, og det
gør ingen ændring heri, at varen er frossen. dette støttes af den hollandske dom af 19. de-
cember 1991, rechtbank roermond: fallini stefano & co. s.n.c. mod fordic b.v. om cisg art.
                                               - 24 -
38 og 39, angående et parti frossen ost, og den hollandske dom af 5. marts 1997 (ha za 95-
640), afsagt af rechtbank zwolle, ligeledes angående cisg art. 38 og 39, om et parti frossen
fisk. i sidstnævnte dom udtaltes det, at "...the buyer should have discovered the defects by
examining all the goods as soon as practicable which under the circumstances was at the time
of delivery or shortly afterwards."
reklamation kunne rettidigt være foretaget indenfor et par dage. i nogle sammenhænge tales
om "the noble month", men reklamation efter 7 måneder kan aldrig være rettidig. den
schweiziske dom af 29. juni 1998, afsagt af tribunal cantonal du valais (cl 97 288), udtaler
vedr. cisg art. 39, at "...notification...given...seven to eight months after delivery was by far
too late."
dr. sergueevs undskyldning, hvorefter man ikke undersøgte fisken nærmere efter at have
konstateret og reklameret over, at det ikke var den korrekte art, kan ikke anses for rimelig, og
dr. sergueev har derfor ikke grundlag for at påberåbe sig cisg art. 44.
det er uden betydning for spørgsmålet om dr. sergueevs undersøgelsespligt, at dat-schaub
lovede at være behjælpelig med at søge fisken solgt til anden side.
til støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende, at en del af posterne i dr. sergueevs
opgørelse ikke kan pålægges dat-schaub.
dette gælder udgifterne til sgs-rapporten, som parterne er enige om er ensidigt indhentet af
dr. sergueev.
udgifterne til vaara-rapporten må afholdes af dr. sergueev og kan under alle omstændigheder
kun delvist vedrøre dat-schaub. rapporten kan som anført ikke anses for uafhængig.
dr. sergueev burde have afhændet fiskene tidligere og til en bedre pris end sket. det ville have
begrænset udgifterne til oplagring. et salg i april/maj havde været muligt og ville have
reduceret tabet betydeligt. der var fra starten enighed om, at der var leveret trachurus.
det renteforbehold, som blev taget i skrivelsen af 29. maj 1997, opfylder ikke betingelserne i
rentelovens § 3, stk. 2. kravet blev endvidere fremsat på et tidspunkt, hvor der alene var
reklameret over fiskenes art. hvis retten er enig i, at der er leveret den fisk, som blev aftalt, er
                                               - 25 -
rentepåkravet uden indhold, fordi der i givet fald ikke var noget forfaldent krav på det
tidspunkt. rentepåkravet, som blev fremsat den 9. februar 1998, kan anerkendes.
hvis dat-schaub får medhold i sin frifindelsespåstand, vil dat-schaub have krav på betaling
for den resterende del af købesummen og skal derfor have medhold i sin selvstændige
påstand.
sø- og handelsrettens afgørelse
fiskenes art
indledningsvis bemærkes, at der inden for begge fiskefamilier "scombridae" og "carangidae"
findes flere fiskenavne på såvel dansk som engelsk og tysk med betegnelsen "makrel",
"mackerel" og "makrele" eller med denne betegnelse som en del af fiskenavnet. arten kan
alene angives præcist ved at benytte fiskens latinske navn. efter danmarks fiskeindustri og
eksportforenings udtalelse og dat-schaub's torben sørensens forklaring lægges det til grund,
at der ved handel med fisk benyttes latinske artsbetegnelser. efter dr. stanislav sergueevs
forklaring blev parternes eneste tidligere aftale om handel med et parti fisk indgået på
grundlag af fiskens latinske artsbetegnelse.
efter i slutningen af januar 1997 at have rettet en telefonisk forespørgsel til dat-schaub om
levering af makrel anmodede dr. sergueev i en efterfølgende telefonsamtale torben sørensen,
der havde bekræftet at kunne levere, om at sende en specifikation. efter torben sørensens
forklaring lægges det til grund, at det i parternes samhandelsforhold var sædvanlig
fremgangsmåde at udveksle en specifikation, når parterne - som i det foreliggende tilfælde -
ikke var fortrolige med varen.
specifikationen blev udarbejdet af christian lommer hos dat-schaub og af denne sendt som
telefax til såvel dr. sergueev som dennes russiske aftager. ud over oplysninger om
produktionstidspunkt, størrelse, pakning og varebetegnelsen: "tiefgefrorene makrele" indeholdt
specifikationen den latinske artsangivelse, "trachurus symmetricus murphyi", og en tysk
oversættelse, "bastardmakrele", i overskriften.
på grundlag af denne specifikation, hvis indhold dr. sergueev havde gjort sig bekendt med og
                                                - 26 -
ikke havde indvendinger imod, afgav han sin bestilling. det er ubestridt, at dat-schaub
herefter leverede "trachurus symmetricus murphyi".
under de således foreliggende omstændigheder, og idet indholdet af de efterfølgende
dokumenter ikke kan føre til en anden vurdering, findes dr. sergueevs indsigelse om, at dat-
schaub leverede en forkert fiskeart, ikke at kunne tages til følge.
fangsttidspunkt og kvalitet
det må antages, at det var på grundlag af en umiddelbar visuel artsbestemmelse i forbindelse
med varens ankomst til den russiske aftager den 19. februar 1997, at dr. sergueev
reklamerede og gjorde gældende, at dat-schaub havde leveret en forkert art fisk. denne
reklamation var ubegrundet.
ved blot at foretage en overfladisk undersøgelse af de kartoner, hvori fisken var pakket, kunne
dr. sergueev have bemærket de på kartonerne trykte produktionstidspunkter, som var
grundlaget for dr. sergueevs reklamation den 11. september 1997.
ved i forbindelse med modtagelsen af varepartiet at optø vareprøver stikprøvevis og foretage
en enkel kvalitetsbestemmelse, hvilket under hensyn til varens karakter burde være sket på
dette tidspunkt, ville dr. sergueev være blevet opmærksom på de påberåbte mangelfulde for-
hold med hensyn til fiskenes tilstand, såfremt disse forhold forelå på dette tidspunkt.
under disse omstændigheder, og idet det af dr. sergueev herom i øvrigt anførte ikke kan føre
til et andet resultat, finder retten ikke, at dr. sergueev kan anses at have undersøgt varen så
hurtigt, som det efter omstændighederne har været muligt, jf. cisg art. 38, 1. pkt.
ved - bortset fra indsigelsen mod arten af de leverede fisk - ikke at give dat-schaub
meddelelse om mangler ved varepartiet før den 11. september 1997, ca. 7 måneder efter
leveringen, findes dr. sergueev under de anførte omstændigheder at have mistet adgangen til
at påberåbe sig manglerne, jf. cisg art. 39, 1. pkt.
retten finder ikke, at dr. sergueev har haft en "rimelig undskyldning", jf. cisg art. 44.
allerede som en følge af det anførte, hvorved bemærkes, at spørgsmålet om rigtigheden af de
                                            - 27 -
påberåbte mangelfulde forhold herefter ikke er taget under påkendelse, frifindes dat-schaub,
og dat-schaub's selvstændige påstand om betaling af retskøbesummen tages til følge.
          t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, dat-schaub international a/s, frifindes for den af sagsøgeren, dr. s. sergueev
handelsagentur, nedlagte påstand.
sagsøgeren skal inden 14 dage betale usd 5.822,75 med tillæg af procesrente fra 23. juli
1997 til sagsøgte.
i sagsomkostninger skal sagsøgeren inden samme frist betale 45.000 kr. til sagsøgte.
                     claus forum petersen
jørgen sieverts                                  niels hofman laursen
                                    (sign.)
                       udskriftens rigtighed bekræftes
                      p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                       højesterets kendelse
                      afsagt torsdag den 19. september 2013
sag 220/2013
a
(advokat mogens gaarden)
mod
finansiel stabilitet a/s
(advokat carsten fode)
i tidligere instans er afsagt kendelse af østre landsrets 14. afdeling den 2. september 2013.
afgørelsen er i medfør af retsplejelovens § 3, stk. 4, truffet af ankeudvalgets fungerende for-
mand, jens peter christensen.
kærende, a, har påstået østre landsrets kendelse ændret, således at landsdommer lone
kerrn-jespersen viger sit sæde.
landsretten har henholdt sig til afgørelsen.
højesterets begrundelse og resultat
landsrettens afgørelse kan kun kæres til højesteret med tilladelse fra procesbevillingsnævnet,
jf. retsplejelovens § 392, stk. 2. da en sådan tilladelse ikke foreligger, afvises kæremålet.
                                        thi bestemmes:
denne sag afvises fra højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt mandag den 20. juni 2011
sag 466/2007
(2. afdeling)
a
(advokat christian bachmann)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat birgitte kjærulff vognsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 1. november 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, marianne højgaard pedersen,
vibeke rønne, henrik waaben og hanne schmidt.
påstande
appellanten, a, har nedlagt påstand om, at hendes skattepligtige indkomst for indkomståret
1999 nedsættes med 1.851.102,63 kr., subsidiært at sagen hjemvises til skat vedrørende
opgørelse af ejendomsavance i indkomståret 1999 med henblik på kursfastsættelse af
gældsbrev nominelt 2.207.887,43 kr. udstedt af m s.a. til hende den 3. januar 2000 og med
henblik på nedsættelse af ejendomsavance med de af hende afholdte forbedringsudgifter.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
anbringender
a har til støtte for sin principale påstand anført, at hun bl.a. ved de afgivne vidneforklaringer
har løftet bevisbyrden for, at hun trods manglende folkeregistertilmelding har haft bopæl på
x-vej 39, risskov, i perioden fra 1996 til 1999. efter forarbejderne til ejendoms-
avancebeskatningslovens § 8, stk. 1, kræves kun en kortvarig beboelsesperiode på
                                              - 2 -
ejendommen for at opnå skattefrihed for avancen. hendes manglende folkeregistertilmelding
på adressen kan ikke tages som udtryk for, at hun ikke har boet der. hun undlod således også
at afmelde sin folkeregisteradresse, da hun fra juli til december 1997 var på praktikophold på
et hotel i london. det beror desuden på en misforståelse, da revisor bjarne binderup i 1999
oplyste over for københavns skatteforvaltning, at hun ikke havde beboet ejendommen i 1997.
endvidere blev hun i 1996 beskattet af værdi af fri bolig for ejendommen, hvilket må anses
for en bekræftelse fra skattemyndighederne af, at hun havde bopæl på ejendommen i 1996.
hun opfylder også betingelserne for skattefrit salg efter skatteministeriets praksis om supple-
rende boliger. denne praksis indebærer, at en supplerende ejendom vil kunne sælges skattefrit
efter parcelhusreglen, hvis ejendommen har været anvendt af ejeren af arbejdsmæssige årsa-
ger i et sådant omfang, at ejendommen må anses at have tjent som bolig for ejeren. hun be-
nyttede således bl.a. ejendommen til overnatninger, da hun i perioden fra den 2. januar 1997
til den 1. marts 1997 arbejdede på y kro og hotel, og hun opholdt sig tillige på ejendommen i
julen 1996. hun har således haft bopæl på ejendommen i en sammenhængende periode på
mere end to måneder i slutningen af 1996 og begyndelsen af 1997 af arbejdsmæssige årsager.
hun har herudover opholdt sig regelmæssigt på ejendommen i ferieperioder og weekender.
til støtte for den subsidiære påstand om hjemvisning har a anført, at anfordringsgældsbrevet
på 2.207.887,43 kr., der blev udstedt i januar 2000 efter salget af ejendommen i 1999, skal
omregnes til kontantværdi, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 4, stk. 4. dette skete også
i københavns skatteforvaltning, men skatteankenævnet ændrede kursen på gældsbrevet til
pari. gældsbrevet bør imidlertid kursværdiansættes efter de retningslinjer, som fremgår af
skønserklæringen fra niels dalsgaard, og sagen bør hjemvises med henblik herpå. samtidig
må de ombygningsudgifter på i alt 1.349.069 kr., som køberselskabet m s.a. har afholdt på
vegne af a som sælger, fragå i hendes avanceopgørelse som afholdte forbedringer af
ejendommen, jf. ejendomsavancebeskatningsloven § 5, stk. 2. i modsat fald får hverken køber
eller sælger fradrag for forbedringerne.
skatteministeriet har anført, at a ikke har løftet bevisbyrden for, at ejendommen x-vej 39,
risskov, reelt har tjent som bolig for hende. der henvises herved til omstændighederne ved
as erhvervelse af ejendommen, der ifølge aftalen mellem hende og hendes far skete proforma,
således at a kunne udnytte de skattefradrag, som ejerskabet medførte. endvidere henvises til
                                                 - 3 -
hendes oplysninger til skattemyndighederne, herunder bl.a. om, at ejendommen skulle be-
skattes under kapitalafkastordningen, og hendes revisors oplysning om, at hun ikke havde
beboet ejendommen i 1997. herudover har a i hele ejerperioden været tilmeldt folkeregisteret
på andre adresser, bortset fra perioden fra den 27. juli 1999 til den 20. november 1999, hvor
hun ifølge sin egen forklaring ikke boede på ejendommen. heller ikke vidneforklaringerne fra
as familie og venner, der ikke harmonerer med forklaringen afgivet af s, udgør bevis for, at
hun skulle have benyttet ejendommen som sin bolig.
selv om a måtte have opholdt sig på ejendommen i perioden fra den 2. januar 1997 til den 1.
marts 1997, hvor hun var i praktik på y kro og hotel, er dette ikke tilstrækkeligt til at statuere
beboelse med skattefrihed til følge. skattefrit salg efter ejendomsavancebeskatningslovens §
8, stk. 1, og praksis om en supplerende ejendom forudsætter således et længerevarende eller
regelmæssigt tilbagevendende ophold. det er der ikke tale om her, hvor praktikopholdet kun
varede 2 måneder, og hvor det ikke er godtgjort, at der har foreligget en sammenhængende
arbejdsmæssig benyttelse af ejendommen i denne periode.
over for den subsidiære påstand har skatteministeriet anført, at det ikke er godtgjort, at
landsskatterettens skøn ved ansættelsen af kursen på gældsbrevet er sket på et forkert grund-
lag eller har ført til et åbenbart urimeligt resultat. der er tale om et gældsbrev, der ikke var
bestemt til eller egnet til omsætning på det almindelige kapitalmarked, og skønsmandens
værdiansættelse har derfor begrænset betydning. dette fremgår også af, at m s.a. i september
1999 blev stiftet af as far og søster, der tegnede aktier i selskabet, og at salget til m s.a.
skete for en købesum, der lå 15 % under den offentlige vurdering. endvidere fremgår det af
gældsbrevet, at det kan opsiges af långiver uden varsel. der er således tale om et
anfordringstilgodehavende, der i det foreliggende tilfælde må ansættes til kurs pari. det kan
heller ikke anses for dokumenteret, at der er afholdt renoveringsudgifter, der skal indgå i
avanceopgørelsen.
syn og skøn
niels dalsgaard, der er uddannet ejendomsmægler og valuar, og som har oplyst, at han har
beskæftiget sig med pantebrevshandel, har i en skønserklæring af 22. april 2010 besvaret
spørgsmål 1-4 således:
                                         - 4 -
”spørgsmål 1
syns- og skønsmanden bedes fastsætte kursværdien af gældsbrevet i handel og vandel
til en uafhængig køber på udstedelsestidspunktet den 3. januar 2000 for en uafhængig
køber under hensyntagen til gældsbrevets indhold.
syns- og skønsmanden bedes ved besvarelsen angive, hvilke forhold der er tillagt be-
tydning ved besvarelsen.
skønsmanden:
jeg vil vurdere, at kursen ville have ligget på et niveau mellem 22 og 28, svarende til en
effektiv rente på 20-25 % p.a.
kursniveauet er givet under hensyntagen til at:
      1. gældsbrevet forrentes med 4 % (lav rente = lav kurs), og er ydet uden sikkerhed i
         fast ejendom
      2. debitor er et udenlandsk selskab uden personlig hæftelse
      3. løbetiden er på 34 år
spørgsmål 2
syns- og skønsmanden bedes oplyse, om kursværdien på gældsbrevet havde været an-
derledes, hvis det var udstedt samtidig med ejendomskøbet den 11. december 1999.
skønsmanden:
nej – det drejer sig om en forskel på 3 uger og der har ikke været ændringer i pante-
brevskurserne i den mellemliggende periode.
spørgsmål 3
syns- og skønsmanden bedes oplyse, i hvilket omfang (angivet ved en eventuel kursfor-
skel) det ved besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 måtte være af betydning, om m s.a.
måtte være stiftet og ejet af rekvirentens far og søster.
skønsmanden:
umiddelbart har det ingen betydning, idet debitor er samme selskab uden yderligere
kaution af hovedaktionærerne.
spørgsmål 4
syns- og skønsmanden bedes oplyse, om der findes et marked for omsætning af gælds-
breve som det i sagen omhandlede.
skønsmanden:
i 2000 ville gældsbrevet kunne have været omsat til kursniveauet i spørgsmål 1, men det
ville ikke have været et let omsætteligt gældsbrev, på grund af størrelsen og de øvrige
omstændigheder i sagen. investorerne var dog lidt mere risikovillige i 2000 end i dag, så
hvis kreditor ville have kunnet acceptere kursen, så kunne det også have været omsat.”
                                                - 5 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af michael karlsen, steen stenstrup, f og s.
der er endvidere afgivet supplerende forklaring af a og niels winsløw.
michael karlsen har forklaret bl.a., at han har kendt a siden 1994, hvor de begge arbejdede
på casino i århus. han kender ejendommen i risskov og har været på ejendommen. i 1996
efter sommeren startede a på hotel- og restaurationsskolen i københavn. a havde boet i
ejendommen i risskov i sommeren 1996. as far, f, havde et kontor i huset. a havde køkkenet
mv. og opholdsrummet/stuen. a havde ganske kort orienteret ham om, at hun havde købt
huset, men de talte ikke om detaljer i forbindelse med huskøbet. han hjalp a med at flytte til
københavn. hun boede i tårnby på et delvist møbleret værelse på 1. sal af et parcelhus, så det
eneste, hun flyttede, var en lille kommode og ellers hendes personlige ejendele såsom tøj m.v.
a var i huset i risskov stort set hver weekend og i ferier, og de var meget sammen i risskov.
hele as netværk var i århus/risskov-området. han har i forbindelse med fester overnattet i
villaen i risskov. a var i praktik på y kro i en periode fra januar til marts 1997. han har kørt
a både til og fra y kro. han husker ikke, at a i den periode var i københavn. a var i
århus/risskov i hele perioden. efter praktikopholdet tog a tilbage til tårnby. a kom fortsat i
huset i risskov i weekenderne og i ferierne. i juli 1997 fik a en praktikplads på et hotel i
london, og hun var i london indtil slutningen af 1997. i den periode så han mindre til a. a
kom tilbage til danmark i december måned 1997, og hun flyttede fra værelset i tårnby til en
lejlighed i z-gade i københavn. han har besøgt a en enkelt gang, mens hun boede i t-gade.
a havde personlige ting i t-gade, men samtidig havde hun også personlige ting på x-vej i
risskov. s boede ikke på x-vej, mens han besøgte a på x-vej.
steen stenstrup, hoteldirektør, har forklaret bl.a., at a var praktikant på y kro. han har kendt
a fra risskov på "goddag-niveau" fra før, han ansatte a som praktikant. han har tit kørt
personalet hjem, og han har også kørt a hjem nogle gange, bl.a. efter nogle sene vagter. han
har sat a af ved x-vej i risskov. han boede selv ca. 500 meter længere nordpå. han har
under hele praktikforløbet haft en klar opfattelse af, at a boede på x-vej i risskov.
f, som er as far, har forklaret bl.a., at han rejste til england ultimo 1994 og siden har boet i
england. han havde et lille kontor med et skrivebord og en fax på x-vej 39. det var delta
oil, som betalte en symbolsk husleje til a for leje af kontoret, efter at hun havde overtaget
                                               - 6 -
huset. a boede i huset på x-vej i august 1996, når hun ikke var på skolen i københavn. det er
hans indtryk, at a tog til huset i risskov, når hun havde mulighed for det. han besøgte
regelmæssigt huset, når han var i danmark. i 1998 fik a job på hotel r i københavn. a holdt
sommerferie i 1998 i huset i risskov gennem 2-3 måneder, før hun tiltrådte jobbet i
københavn. han så a i weekenderne i huset i risskov. i efteråret 1998 flyttede a i en
møbleret lejlighed i københavn hos sin daværende kæreste.
han hjalp til med finansiering af taget, og der kom også forsikringspenge til udbetaling. han
kontaktede arkitekt winsløw efter aftale med a, og han har talt med winsløw. det var en stor
byggesag at få tag på huset, og han og a talte om at sælge huset. i august 1999 fandt han en
investeringsgruppe, som var interesseret i at overtage huset. investeringsgruppen bestod af
bl.a. robert vandatte og dr. armin köhler, og det resulterede i, at investeringsselskabet m
s.a. blev dannet og blev registreret som selskab i luxemburg af armin köhlers
finansrådgiver nilles. m s.a. købte huset. huset skulle købes på tillid, idet det på grund af
problemerne med taget ville være meget svært at få udarbejdet en tilfredsstillende
tilstandsrapport. repræsentanterne for m s.a. – både vandatte og köhler – besigtigede huset
i risskov før købet. der var møde mellem a og ham og deres advokat, advokat hans elgaard.
der var ikke nogen egentlig advokat for m s.a., og advokat elgaard påtog sig også at være
advokat for m s.a., således at han på sin vis repræsenterede både køber og sælger. de blev
enige om at aftale en pris for huset på ca. 3,3 mio. kroner. det gik nok lidt for hurtigt med at
få skrevet skødet. det var advokat elgaard, der skrev skødet. for eksempel var der en passus i
skødet om, at der ikke havde været råd og svamp i huset, hvilket jo var helt forkert. i
forbindelse med huskøbet skulle der findes en finansiering af bl.a. ubetalte regninger som
følge af tagrenoveringen, og der skulle også betales fremtidige regninger for at få færdiggjort
restaureringen. som et led i handlen blev der udarbejdet et gældsbrev og en erklæring, som
var en bekræftelse af parternes mundtlige aftale om, at de verserende og navnlig fremtidige
håndværkerregninger skulle betales af a som sælger af huset på den måde, at beløbene blev
modregnet i hendes tilgodehavende mod m s.a. ifølge gældsbrevet. den indvendige
afslutning af arbejdet blev da også meget omfattende på ca. 1,3 mio. kroner, som blev
modregnet. advokat hans elgaard var bekendt med parternes aftaler, men de blev aldrig
skrevet ned. han vil betegne hans elgaards arbejde som kritisabelt og mangelfuldt, hvilket
også fremgår af skødets formuleringer. når det var aftalt, at m s.a. kunne modregne arbejdet
i as tilgodehavende, skyldtes dette, at han havde stor tillid til både vandatte og til köhler.
                                              - 7 -
han ville gerne selv have købt ejendommen, men havde ikke økonomisk mulighed herfor.
han ville gerne have haft indflydelse i form af indflydelse i m s.a., men han havde ikke
tilstrækkelig økonomi til at indgå i et samarbejde med m s.a., idet köhler som betingelse for
hans indtræden i m s.a. stillede, at han også skulle gå ind i et andet projekt, og det havde han
ikke økonomi til. gennem sin advokat, advokat søren koll espensen, har han fået indsigt i m
s.a.'s regnskab. m s.a. har nu skiftet navn til idx company s.a. af selskabets regnskab
fremgår også regnskabet for ejendommen x-vej 39. man kan genfinde det beløb på 1.349.069
kr., som m s.a. modregnede i idx company's regnskab.
efter at a havde købt ejendommen, flyttede hun ind i den, og der boede ikke andre i
hovedejendommen. hans tidligere samleverske s boede ikke på ejendommen, men hun har
måske været der, fordi hun var tilknyttet delta oil, der jo havde et kontor i ejendommen. s
havde selv en ejerlejlighed i j-gade. det var muligt for a at købe ejendommen, idet der var
lejeindtægter fra anneksdelen, hvor der var udlejet tre værelser. herudover havde a indtægter
fra sit job på casino i århus, og endvidere havde han lånt hende nogle penge. a blev boende
på x-vej, mens hun gik på restaurationsskolen i københavn. han er ikke blevet involveret i
as transportudgifter.
for så vidt angår renoveringen af huset og salget i 1999 har han forklaret, at det var svært at
få udarbejdet en tilstandsrapport på grund af husets tilstand. han har ikke været direktør i m
s.a. og har ikke haft nogen bestemmende indflydelse i m s.a. det var köhler, som havde
alle aktierne. han havde ikke selv personligt midlerne til at købe x-vej 39 af a. renoveringen
blev afsluttet, efter at m s.a. havde købt ejendommen og også brugte ejendommen. m s.a.'s
repræsentanter havde nøgler til ejendommen.
den ret til modregning, som m s.a. havde for så vidt angår renoveringsudgifterne, er nok
blevet formuleret lidt for hurtigt, men der var ikke, som det umiddelbart fremgår, tale om en
ubegrænset modregningsret, idet der allerede var estimeret priser, og efter hans opfattelse var
der lavet notater herom. når salgssaftalen med m s.a. blev udformet, som den blev, hang det
sammen med risikoen for, at råd og svampeangrebet kunne udvikle sig. regningerne for
arbejdet er blevet godkendt, før regningerne blev sendt til m s.a., som betalte regningerne.
han tog kopi af regningerne, men har dem ikke længere, idet han har afleveret alt materiale til
m s.a.
                                                - 8 -
i selskabets opgørelse af ejendomsavancen er de forbedringer, som sælger har refunderet, an-
givet til 1.349.069 kr., som svarer til det beløb, som advokat elgaard angav i sin afregning til
a, og han kan ikke forklare, hvorfor selskabet har anført forbedringsudgiften til et beløb, der
er 39.180 kr. lavere.
s har forklaret bl.a., at det godt kan passe, at hun flyttede fra ejendommen x-vej 39 den 10.
december 1999. hun flyttede derefter til j-gade 86 i århus. det var en ejerlejlighed, som
hendes forældre ejede. de havde købt den, da hun skulle i lære omkring 1995. hun boede
også tidligere i j-gade. det var fra 1995 til 1997. i løbet af denne periode var hun også
udstationeret i frankfurt i en periode på 3 til 4 måneder umiddelbart før den 7. juli 1997, hvor
hun flyttede til v-vej 7 i tårnby.
kim øvelsen boede i lejligheden i j-gade, mens hun boede på x-vej. der boede også en
person mere, morten. hun boede i hovedbygningen på x-vej. a kom på adressen, mens hun
boede der. det skete ca. 1-2 gange om måneden. hun husker ikke, om a opholdt sig på x-vej
39 i sommeren 1998. hun mener ikke, at a havde personlige ting eller møbler på adressen i
den periode, hvor hun boede der. a disponerede ikke over nogle rum på ejendommen.
hun mødte f i begyndelsen af 1996 i forbindelse med, at hun stod i lære. derefter begyndte
hun at komme på ejendommen. hun mener, at hun var på ejendommen både i weekender og
på hverdage. hun husker ikke, om hun nogle gange mødte a, når hun kom på ejendommen.
hun flyttede ind på ejendommen et års tid efter, at hun havde lært f at kende. hun har ikke
været tilknyttet delta oil. hun kan ikke nærmere præcisere, hvornår hun mødte f. hun kan
ikke huske, hvornår og ved hvilken lejlighed hun mødte a første gang. hun mener, at a
boede i århus, da hun lærte hende at kende, og at hun arbejdede på y kro.
på ejendommen x-vej 39 var de to værelser til højre henholdsvis børneværelse og sovevæ-
relse. det store værelse til højre var spisestue. de to værelser til venstre blev brugt henholds-
vis til kontor og børneværelse. dette var før ombygningen.
hun var udstationeret i frankfurt i en del af sin læretid, hvorfor hun boede i tyskland fra
marts til juni 1997. hun kom hjem samme weekend, som hun blev udlært. mens hun var
udstationeret, stod lejligheden i j-gade til rådighed for hende. hun fik derefter arbejde i
kastrup lufthavn hos georg jensen. hun flyttede derfor til v-vej 7 i tårnby. hun havde lejet
                                              - 9 -
ejendommen efter a. det var et parcelhus. hun boede på 1. salen i villaen. hun boede der fra
juli til november 1997. hendes møbler blev flyttet til v-vej. da hun fraflyttede v-vej, blev
nogle af møblerne flyttet hjem til hendes forældre, og resten blev flyttet til x-vej. lejligheden
i j-gade var i den periode lejet ud.
hun ved ikke, hvor a boede i den periode, hvor a arbejdede på y kro. hun boede i samme
periode ikke på ejendommen, x-vej 39.
a har supplerende forklaret, at hun købte ejendommen x-vej 39, fordi hendes far ikke kunne
have ejendommen. det var en familieejendom, som betød meget for familien, og hun blev
derfor tilbudt at købe ejendommen. hun havde lyst til at beholde huset. hendes far opholdt
sig meget i england, i milton keynes. hun havde råd til ejendommen, idet der var tre
udlejningsværelser i annekset. derudover fik hun også økonomisk hjælp fra sine forældre.
i 1996 arbejdede hun på royal scandinavia casino i århus om natten. i 1995-1996 overnat-
tede hun i t-gade 2, st. i århus. det var en 1-værelses lejlighed, som lå ca. 5 minutters gang
fra casinoet. hvis hun skulle til risskov, var der ca. 4 km, og hun skulle bl.a. gennem en
skov. det var hun ikke så glad for midt om natten. i august 1996 blev hun optaget på hotel-
og restaurationsskolen i københavn. hun snakkede med en veninde fra københavn, som
skaffede hende et sted at bo i tårnby, mens hun gik på skole. ejendommen, v-vej 7, var ejet
af et ældre ægtepar. hun skulle bo på overetagen, hvor der var et værelse, stue, køkken og
bad. værelserne var møbleret. der var fælles indgang.
i sommeren 1996 opholdt hun sig primært på x-vej. det var på x-vej hun havde sine ting og
sit tøj. hun tilbragte tid der sammen med venner og kollegaer. michael karlsen er også en af
hendes kollegaer. ham tilbragte hun meget tid sammen med. han overnattede nogle gange på
ejendommen, men de var ikke kærester.
hun var på skolen i københavn fra mandag til fredag. så vidt det var muligt, tog hun til ris-
skov i weekender og i ferier. hun kendte ikke rigtig nogen i københavn. hendes plan var at
vende tilbage til århus efter uddannelsen. hun var på skole i 2 år, hvoraf hun var 6 måneder i
praktik i london og 2 måneder i praktik på y kro. hun var derfor ikke meget i københavn. i
julen 1996 var hun på x-vej. der holdt hun altid ferie. hun var ikke i københavn inden
praktikperioden på y kro startede den 2. januar 1997. i den periode boede der nogen i
annekserne på x-vej 39. værelserne var i hele perioden udlejet. hendes møbler stod på x-vej.
                                              - 10 -
på x-vej havde hun soveværelse i det første værelse til venstre for opholdsstuen. i værelset
ved siden af var nogle af mark og emilies ting opbevaret. enkelte af marks ting var også på
det værelse, som hun anvendte som soveværelse, men det var ikke indrettet som børnevæ-
relse. hendes far kom på ejendommen ca. 1 uge om måneden. når han var hjemme, boede
han i værelset yderst til højre for opholdsstuen. han brugte det store værelse til højre som
kontor. det sidste værelse til højre for opholdsstuen blev mest brugt til kontor, men havde
tidligere været børneværelse, da emilie var lille. hun brugte primært den venstre del af huset
og opholdsstuen.
hun kan ikke huske, hvornår hun første gang mødte s. efter praktikopholdet på y kro i marts
måned 1997 kom hun tilbage på skolen indtil sommerferien. i juli 1997 tog hun på ny på
praktikophold i london. hun kom hjem i december lige inden jul. hun var ikke hjemme på
ferie, mens hun var i praktik i london. inden hun tog til london, var hun også på
ejendommen på x-vej, men hun var meget hængt op, så det var ca. hver anden weekend. da
hun tog til london, flyttede hun adresse fra v-vej, som s derefter overtog. det kommer bag
på hende, at s havde folkeregisteradresse på x-vej 39. s boede der ikke i den periode, hvor
hun ejede ejendommen. s var der ikke, når hun var der i weekender, og når hendes far ikke
var i landet. der er ikke lavet om på indretningen i samme periode. i hendes
uddannelsesperiode mødtes hun ikke meget med s i århus. der kunne gå lang tid imellem, at
de sås, og det var i forbindelse med, at hendes far var hjemme fra udlandet.
julen 1997 holdt hun hjemme hos sin mor, men hun overnattede på x-vej. hun boede på x-
vej 39 i hele juleferien. s havde sine personlige ting og sit tøj på ejendommen, når hun var
der. s havde ingen møbler på ejendommen.
det sidste semester på skolen i københavn var i 1998. hun havde adresse hos sin tidligere
kæreste på z-gade 3b, st. tv. hun lånte hans lejlighed i eksamenstiden, mens han var på
højskole. de var kærester fra før hun tog til london, men de gjorde det forbi, mens hun var i
london. i sommeren 1998 var hun udlært og søgte job i århus og københavn. i den periode
boede hun på x-vej 39. i samme periode var der ved at blive lagt nyt tag på huset. hun min-
des, at hendes far og s var på en rejse i sommeren 1998. hun var selv på x-vej sammen med
håndværkerne. der havde været en svampeskade på ejendommen, og det var baggrunden for,
at der skulle lægges nyt tag.
                                             - 11 -
da hendes tidligere kæreste vendte hjem fra højskole, overnattede hun hos signe møller i
hendes lejlighed på r-gade 123. det var for at have et sted at overnatte, indtil hun var helt
færdig med studiet. hun fik hurtigt et arbejde på r-gade hos r-hotel. efter nogen tid fandt
hun ud af, at det var i københavn, hun havde sin fremtid. derfor søgte hun noget at bo i i
københavn. hun har kun flyttet adresse af postmæssige årsager. mens hun var på y kro, fik
hun omdirigeret sin post. hun tænkte ikke over folkeregisteradressen, men flyttede sin adresse
efter, hvor hun skulle have post i hverdagen. hun er bekendt med, at s havde en lejlighed i j-
gade. hun har ikke besøgt s i j-gade og var ikke bekendt med, at den var lejet ud i en periode.
i t-gade betalte hun måske 2.000-2.200 kr. om måneden i husleje. det var i hvert fald en
meget lav leje. hendes far havde på et tidspunkt et tøjfirma, som gik konkurs. derefter havde
han ikke mulighed for at eje noget. da han gik fra o, kom det på tale, at hun skulle købe
ejendommen på x-vej. hun fik økonomisk hjælp fra både sin mor og far. hun tjente også selv
en god løn på r, ofte mellem 28.000 og 30.000 kr. før skat. hun var provisionslønnet.
den 1. februar 1999 flyttede hun til en ejerlejlighed i l-gade 10, 4. tv., københavn k. hun
købte lejligheden, da hun fik stillingen ved radison sas. hun købte lejligheden i januar
1999. hendes far hjalp hende med at få solgt x-vej.
hun har mødt s på x-vej 39 og ved ikke, hvorfor det er angivet i hendes forklaring for
landsretten, at hun ikke havde mødt s på ejendommen. s hjalp hendes far arbejdsmæssigt,
hvorfor s havde en nøgle til huset. s kom også på ejendommen, fordi hun havde et forhold til
hendes far.
hun disponerede selv over hele huset. hun brugte dog primært den venstre del af huset samt
opholdsstuen. hun havde et køkkenbord og fire stole. i opholdsstuen havde hun et skrivebord
og to sofaer, som hun havde overtaget fra sine forældre. opholdsstuen var nærmest delt i to.
på det værelse, hvor hun overnattede, havde hun en sovesofa stående. der var også et skab på
dette værelse, hvor mark havde nogle af sine legesager. mark og emilie var på ejendommen,
når hendes far var i danmark, men der var ikke nogen bestemt rytme i, hvornår børnene var
der. det var primært, når hun ikke var på ejendommen. hun har dog mødt børnene få gange
på ejendommen i den periode, hvor hun ejede den. hun kan ikke huske, om hun så mark og
emilie i den periode, hvor hun var i praktik på y kro. børnene var mest hos deres mor. o har
ikke været på ejendommen i hendes ejerperiode, når hun har været der.
                                               - 12 -
s og hendes fars forhold er ikke særlig godt, efter at de gik fra hinanden. de er ikke længere
på talefod.
hun flyttede sin folkeregisteradresse til x-vej 39 som følge af, at advokat elgaard bad hende
om det i efteråret 1999. hun boede ikke på adressen i den periode. hun synes, at det var
underligt, at hun skulle flytte sin folkeregisteradresse, men advokat elgaard forklarede hende,
at det så pænest ud på papiret, at hun havde adresse der, når ejendommen skulle sælges.
arkitekt niels winsløw vedstod sin forklaring for landsretten og forklarede supplerende, at
han i starten af 1998 blev kontaktet af f, som ringede til ham og sagde, at han var i england,
og at a havde problemer med vandindtrængning fra taget. han var ude at se på taget, som var
et fladt tag. det var et underligt tag. der var en stern på op til 1 meters højde, som skjulte, at
den underliggende tagkonstruktion var i forskellige niveauer og formentlig lavet på
forskellige tidspunkter. taget var utæt. der var mange hældninger og fald på taget, og han
foreslog at åbne taget for at få tørret tagkonstruktionen, og at der blev lavet et tag med høj
rejsning. han lavede et skitseforslag, men ikke mere. han var jobkonsulent ansat ved århus
kommune på fuldtidsbasis, og han kunne derfor ikke påtage sig at tegne en ansvarsforsikring
som arkitekt. han foreslog, at ingeniør maagaard skulle stå for detailprojekteringen. efter
hans opfattelse var det gamle tag værdiløst, og der var råd og svamp i tagkonstruktionen, men
kun i tagkonstruktionen. taget blev skiftet ud efter ingeniørens anvisninger. det er a, som
han har drøftet projektet med. da han kendte a, mødtes han med hende uden for sin
arbejdstid på kommunen, og det var således primært i weekenderne, han mødtes med hende.
de mødtes på ejendommen, og det så ud, som om a boede i huset. der var møbler i huset.
der var gulvbelægning i trappetårnet, men der var ikke belægning ud til siderne, og
loftrummet var derfor ikke indrettet. bortset fra loftrummet var huset fuldt ud færdigt og fuldt
ud beboeligt.
han kender a, fordi hans hustru var barndomsveninde med as mor. i løbet af 1998 indtil
efteråret, hvor byggeriet var afsluttet, var han på ejendommen mange gange, hvor han talte
med a om projektet. han så ikke andre i hovedhuset end a.
højesterets begrundelse og resultat
a har forklaret, at hun anvendte ejendommen i risskov som bolig i januar-februar 1997, hvor
hun var i praktik på y kro og hotel. hun bevarede i denne periode sin bolig og sin
                                              - 13 -
folkeregisteradresse i københavn, hvor hun fortsat var under uddannelse. hertil kommer, at
hendes revisor over for skattemyndighederne har oplyst, at hun ikke havde bolig på
ejendommen i risskov i 1997, og at hun ønskede at gøre brug af kapitalafkastordningen
under disse omstændigheder og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsskatteretten, til-
træder højesteret, at a ikke har godtgjort, at ejendommen x-vej 39, risskov, har tjent som
bolig for hende i en del af hendes ejertid, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 8, stk. 1.
købesummen ved salget af ejendommen blev bl.a. berigtiget ved købers udstedelse af et
gældsbrev til a på 2.207.887,43 kr. uden sikkerhedsstillelse. gældsbrevet kunne ifølge sin
ordlyd til enhver tid uden varsel opsiges af långiver til hel eller delvis indfrielse.
det kan ikke antages, at gældsbrevet var beregnet til omsætning, og højesteret finder, at vil-
kårene for gældsbrevet var så usædvanlige, at en værdiansættelse af gældsbrevet baseret på
værdien af dette i handel og vandel ved salg til en uafhængig køber ikke kan lægges til grund.
det bemærkes herved også, at skønsmanden ved sin udtalelse om kursværdien ikke har taget
hensyn til, at gældsbrevet var et anfordringsgældsbrev. højesteret finder herefter ikke grund-
lag for at tilsidesætte landsskatterettens ansættelse af værdien af gældsbrevet til kurs 100.
allerede fordi det ikke er godtgjort, at a som et led i handlen var forpligtet til at afholde
udgifter til istandsættelse af ejendommen, finder højesteret, at udgifter hertil ikke kan indgå
ved opgørelsen af as fortjeneste ved salget af ejendommen.
højesteret finder herefter ikke grundlag for at tilsidesætte landsskatterettens opgørelse af den
skattepligtige avance ved as salg af ejendommen, og der er derfor heller ikke grundlag for
tage hendes subsidiære påstand om hjemvisning til følge.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 14 -
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 85.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.