text:
dom
afsagt den 14. oktober 2013 i sag nr. bs 6-1616/2008:
a
c/o m
9850 hirtshals
mod
topdanmark forsikring a/s
borupvang 4
2750 ballerup
indledning
denne sag, der er anlagt ved retten i hjørring den 23. oktober 2008, drejer sig om, hvorvidt
betingelserne for genoptagelse efter erstatningsansvarslovens § 11 er opfyldt, og i givet fald
længden af den periode, hvor der kan beregnes tabt arbejdsfortjeneste samt beregningen af
tabt arbejdsfortjeneste.
parternes påstande
sagsøgeren, a, har principalt nedlagt påstand om, at sagsøgte, topdanmark forsikring a/s,
skal tilpligtes at betale 1.665.655,62 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af
       kr. 37.778,35 fra 01.06.07
       kr. 37.778,35 fra 01.07.07
       kr. 37.778,35 fra 01.08.07
       kr. 37.778,35 fra 01.09.07
       kr. 37.778,35 fra 01.10.07
       kr. 37.778,35 fra 01.11.07
       kr. 37.778,35 fra 01.12.07
       kr. 37.778,35 fra 01.01.08
       kr. 37.561,35 fra 01.02.08
       kr. 37.561,35 fra 01.03.08
       kr. 37.561,35 fra 01.04.08
       kr. 37.561,35 fra 01.05.08
       kr. 37.561,35 fra 01.06.08
       kr. 37.561,35 fra 01.07.08
       kr. 37.561,35 fra 01.08.08
       kr. 37.561,35 fra 01.09.08
       kr. 37.561,35 fra 01.10.08
       kr. 37.561,35 fra 01.11.08
       kr. 37.561,35 fra 01.12.08
       kr. 37.561,35 fra 01.01.09
       kr. 37.323,35 fra 01.02.09
       kr. 37.323,35 fra 01.03.09
       kr. 37.323,35 fra 01.04.09
       kr. 37.323,35 fra 01.05.09
       kr. 37.323,35 fra 01.06.09
       kr. 37.323,35 fra 01.07.09
                                             - 2 -
      kr. 37.323,35 fra 01.08.09
      kr. 37.323,35 fra 01.09.09
      kr. 37.323,35 fra 01.12.09
      kr. 37.323,35 fra 01.11.09
      kr. 37.323,35 fra 01.12.09
      kr. 37.323,35 fra 01.01.10
      kr. 37.030,35 fra 01.02.10
      kr. 37.030,35 fra 01.03.10
      kr. 37.030,35 fra 01.04.10
      kr. 37.030,35 fra 01.05.10
      kr. 37.030,35 fra 01.06.10
      kr. 37.030,35 fra 01.07.10
      kr. 37.030,35 fra 01.08.10
      kr. 37.030,35 fra 01.09.10
      kr. 37.030,35 fra 01.12.10
      kr. 37.030,35 fra 01.11.10
      kr. 37.030,35 fra 01.12.10
      kr. 37.030,35 fra 01.01.11
      kr. 20.448,01 fra 01.02.11,
subsidiært med sædvanlig procesrente af 471.598,00 kr. fra 22. oktober 2008, og af
1.194.057,60 kr. fra påstandsdokumentets modtagelse i retten.
a har subsisiært nedlagt påstand om, at topdanmark forsikring a/s skal tilpligtes at betale et
mindre beløb, fastsat efter rettens skøn samt renter fordelt pr. måned som angivet overfor,
eller subsidiært sædvanlig procesrenter af 471.598,00 kr. fra 22. oktober 2008, og af et af
retten fastsat beløb fra påstandsdokumentets modtagelse i retten.
topdanmark forsikring a/s har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb.
as påstandsdokument, hvor påstanden hæves fra 471.598 kr. til 1.665.655,62 kr. er modtaget i
retten i hjørring den 23. august 2013.
sagsfremstilling
den 20. december 2004 var a udsat for et færdselsuheld, og af slutattest udarbejdet den 1.
marts 2005 af as egen læge flemming pedersen til topdanmark forsikring a/s fremgår, at a
ved ulykken pådrog sig skade på nyre, milt, tyndtarm og lunge samt forvridning i ryg og
hofte. af slutattesten fremgår endvidere, at a, der igen var sygemeldt på grund af smerter,
havde smerter midtthoracalt. efter journaltilførsel samme dag bestilles i følge journaludskrift
røntgen.
af journaltilførsel hos hirtshals kommunen den 16. marts 2005 fremgår, at as mor har
oplyst, at a havde forsøgt at starte på arbejde den 28. februar 2005 og den 21. februar 2005,
men at han måtte opgive på grund af rygsmerter, at det var konstateret, at smerterne skyldtes
muskelinfiltrationer, og at han fik behandlinger hos fysioterapeut.
af statusattest udarbejdet den 1. juni 2005 af læge flemming pedersen og sendt til hirtshals
kommune fremgår blandt andet:
                                               - 3 -
       "ved genundersøgelsen den 10.03.05 findes påny generelt svage nakke-skulder-
       rygmuskler og meget spændte muskler i specielt højre side i relation til scapula. jeg
       finder indikation for fysioterapi behandling, i starten bløddelsbehandling men senere
       m.h.p. i instruks i optrænende øvelser for nakke-skulder-rygmuskulaturen. jeg har ikke
       set patient siden den 10.03.05 og kender ikke hans aktuelle tilstand.
       det er mit skøn, at pt.s klager fra ryg-skulderregionen er af forbigående og vil bedres
       efter optræning. men som sagt har jeg ikke set pt. siden den 10.03.05.
       jeg skønner ikke at de indre kvæstelser (milt, tyndtarm og flækket nyre) har nogen
       betydning for pt.s erhvervsvalg."
af journaltilførsel hos hirtshals kommune den 16. juni 2005 fremgår, at as mor telefonisk
havde oplyst, at "det går godt, idet a fortsat har meget mod på uddannelsen. han føler sig dog
meget træt og slap fortsat. har lært at bruge andre muskler. han har en familiesvaghed v.
lænderyggen, men det er ikke der, hvor smerterne sidder, idet de sidder mellem
skulderbladene."
af journaltilførsel hos hirtshals kommune den 23. juni 2005 fremgår, at a har genoptaget
arbejdet på fuld tid den 2. maj 2005.
på foranledning af topdanmark a/s undersøgte specialist i ortopædisk kirurgi hans peter
larsen den 12. september 2005 a. samme dato udarbejdede hans peter larsen en
speciallægeerklæring, hvoraf blandt andet fremgår:
       "resumé og konklusion
       18-årig tidligere rygrask tømrerlærling, som ved højenergitraume i forbindelse med
       trafikulykke 20 1 04 pådrog sig thoraxkontusion, milt- og tyndtarmsruptur samt
       nyrekontusion. udviklede efter splenektomi og jejunumsutur pneumoni. generes fortsat
       af tendens til smerter mellem skulderbladene, når armene holdes frem eller op.
       objektivet findes upåfaldende forhold fraset smerteudløsning ved rotation i col
       thoracolumbalis og nedsat fga.
       der er overensstemmelse mellem anamnese, klager og fund. der har foreligget en
       kontusion og/eller distorsion af brysthvirvelsøjlen i skadeøjeblikket, som vil kunne give
       gener i et år eller mere efter ulykken. der er ikke behov for behandling, der kan
       påregnes spontan bedring."
efter modtagelse af speciallægeerklæringen vurderede topdanmark forsikring a/s den 26.
september 2005 as varige mén til 10 %, og at as tab af erhvervsevne udgjorde mindre end 15
%.
denne vurdering accepterede a den 2. november 2005.
af journaltilførsel hos hirtshals kommune den 30. oktober 2006 fremgår, at a med sin mor
var til samtale den 26. oktober 2006. det er tilført, at "kan ikke klare arbejdet pga. skader
efter trafikuheldt. der henvises til sdp. sag."
jobcenter hjørring, linda skov udarbejdede den 15. januar 2007 en ressourceprofil
vedrørende a. af profilen fremgår blandt andet:
       "...
                                               - 4 -
       primært forelå status fra egen læge (juni 2005) og ortopædisk speciallægeerklæring
       (september 2005) ved overlæge hans larsen. heri beskrivelse efter trafikulykke
       december 2004, hvor kl. pådrog sig bl.a. læsion af bl.a. milt og nyrer. det vedvarende
       generende dog smerter i ryggen dels ved belastning dels længere tids stillesidden og
       endelig ved arbejde med armene over hovedhøjde.
       ...
       undertegnedes konklusion vedr. as arbejdsevne
       15.1.2007
       sagen drejer sig om en 20-årig ung mand, der aktuelt er i gang med at gennemføre
       tømreruddannelsen til marts 2007. han var i 2004 indblandet i færdselsuheld, hvor tiden
       efterfølgende har vist at han pådrog sig varige følger. han har vedvarende
       skånebegrænsninger i forhold til beskæftigelse, som er tungt monotont belastende sv.t.
       kl.s ryg.
       ...
       19.2.2007 sagsbehandlers indstilling
       sagsbehandler vurderer at pgl. jf. ovenstående er omfattet at målgruppen for
       revalidering jf. kap. 6 i las / målgruppe 4 i § 2 lab. hvis der skal tages hensyn til
       pgls. alder, hans interesser/motivation og de vanskelige strukturer på arbejdsmarkedet,
       herunder også byggebranchen, vurderer sagsbehandler at pgl. bedst stillet med den 4-
       årig bygningskonstruktøruddannelse. sagsbehandler vurderer, at uddannelsen som
       bygningskonstruktør også skal tilgodese den at der ske ændringer i strukturerne inden
       for byggebranchen igen, og at pgl. også i sådanne periode kan få sine skånehensyn
       tilgodeset."
den af 18. april 2007 sendte hjørring kommune en jobplan for a. i følge planen skulle a
starte på den 3½ årige bygningskonstruktøruddannelse med opstart den 27. august 2007, og
indtil opstart skulle han være i virksomhedspraktik i relation til bygningskonstruktørfaget.
efter godkendelse af revalideringen fremsendte a på et ukendt tidspunkt et udfyldt skema til
topdanmark forsikring a/s.
den 30. januar 2008 udarbejdede speciallæge i neurokirurgi                    ole fedders     en
speciallægeerklæring. af erklæringen fremgår blandt andet:
       "...
       aktuelle:
       ...
       i efterforløbet har der vedvarende været smerter i brystryggen samt mellem
       skulderbladene. smerterne forværres ved fysiske aktiviteter ikke mindst i forbindelse
       med tømrerarbejdet.
       han kommer til fysioterapeutbehandlinger og er sygemeldt i alt ca. 4 mdr. efter
       ulykken.
       efter den tidl. udarbejdede erklæring får han tilkendt 5% mén for ryggenerne og 5%
       mén for fjernelse af milten.
       efter den nævnte speciallægeerklæring fortsætter han med at gå hos fysioterapeut, hvor
       han dels har fået behandlinger dels er instrueret i øvelser og endelig har han prøvet
       træning også vejledt og instrueret af fysioterapeut. der er ikke noget der har haft nogen
       varig virkning, højst et par dage, hvorefter tilstanden er den samme som før.
       senest var han hos fysioterapeut i begyndelse af 2007 og stoppede så.
                                               - 5 -
      nogenlunde samtidig var han så færdig med sin tømreruddannelse og når han ikke
      belaster ryggen for voldsomt provokerer han heller ikke så mange rygsmerter.
      han føler dog ikke at der i øvrigt er sket nogen ændring af ryggenerne i retning bedring
      el. forværring efter han stoppede hos fysioterapeuten. efter han var færdiguddannet
      tømrer begyndte han i praktik indenfor bygningskonstruktørfaget og var der i godt 3
      mdr. således at han kunne vurdere om det var noget og efter dette er han altså påbegyndt
      uddannelsen under revalidering.
      han angiver i dag følgende
      aktuelle klager:
      -       han har smeter i brystryggen hver dag. smerterne udvikles især op af dagen og
              forværres endv. ved brug el. belastning af ryggen ligesom der kan tilkomme
              nogen pludselige voldsomme jag uden at han selv kan udpege den udløsende
              årsag til disse. smerterne er fortsat lokaliseret i brystryggen specielt mellem
              skulderbladene og kan stråle ud til begge sider herfra.
      negativt:
      der er ikke smerter fra hvirvelsøjlen i nakken el. i lænden. der er ikke udstrålede
      smerter til arme el. ben, der er ikke tilbøjelighed til hovedpine eller svimmelhed og han
      har ikke problemer med kontrol over lukkemuskler til tarm og blære.
      funktionsniveau:
      passer sin uddannelse som medfører at han almindeligvis har 8 lektioner dgl. og når han
      kommer hjem lektier der varer 1½-2 timer. han har ikke efter han startede i august 2007
      haft sygedage p.gr.a ryggenerne.
      i fritiden prøver han at leve så normalt som muligt med sine gener.
      ...
      konklusion:
      undersøgtes ryggener er startet i forbindelse med den nævnte hændelse der må skønnes
      at være årsag til generne.
      der kan ikke længere påregnes bedring ved nogen form for behandling som derfor ikke
      kan anbefales.
      som sådant må tilstanden altså skønnes blivende, hvilket vil sige at de beskrevne gener
      må opfattes som et varigt mén ligesom generne giver anledning til
      funktionsindskrænkning overfor specielt rygbelastende arbejde og skadelidte har taget
      konsekvensen af dette og videreuddanner sig nu fra tømrer til bygningskonstruktør.
      det er mit skøn at han vil kunne gennemføre den uddannelse og efterfølgende også
      anvende den."
den 10. april 2008 afviste topdanmark forsikring a/s at genoptage sagen.
af meddelelse af 9. oktober 2007 fra forbundet træ-industri-byg danmark vedrørende
lønstatistik 2006 fra dansk arbejdsgiverforening fremgår, at "eksempel 1"... "tømrer- og
snedkerarbejde, byggeri" har gennemsnit kr. pr. time 219,89 kr.
as læremester tømrermester b har ved skrivelse af 24. marts 2009 oplyst, at lønniveauet i
virksomheden "for en tømrersvend med as anciennitet er 165 kr. pr. time. hertil kommer
virksomhedens pensionsbidrag på 8% af gagen, feriepenge 12,5 % af gagen samt sh-bidrag
på 6,65 % af gagen. i forbindelse med akkordarbejder, ville det i perioder have været muligt
at oppebære en gennemsnitlig timeløn i niveauet 175,00 kr. til 200,00 kr."
                                              - 6 -
af mail af 29. august 2011 fra teknisk landsforbund ved saskia madsen-østerbye fremgår
      " i forlængelse af dit brev af den 27. juli 2011 til teknisk landsforbund, hvori du
      anmoder om oplysninger om bygningskonstruktør- og byggeteknikeruddannelserne til
      brug i en verserende sag vedr. et spørgsmål over "overrevalidering", skal jeg oplyse, at
      vi af vores statistikker kan læse, at teknisk landsforbund har 25 byggeteknikere, der
      blev uddannet i 2003, ud af dem er 6 ledige (24%). vi har 24 bygningskonstruktører, ud
      af dem er 3 ledige (12,5%).
      suppleret med aktuelle ledighedstal for begge uddannelser.
      i juni 2011 havde tl 8,8 % ledighed blandt vores byggeteknikere.
      ledigheden for tl's bygningskonstruktører er markant lavere og var i juni 2011 på 6,8
      %. ledighedstallene anses for valide, da vi har over 1.000 medlemmer indenfor hver af
      de to uddannelser."
der er til brug for sagen foretaget beregninger af tabt arbejdsfortjeneste under forskellige
forudsætninger.
tabt arbejdsfortjeneste ved:
i. uddannelsen til bygningskontruktør
timeløn 219,89 kr./årsindtægt 542.128,26 kr.
      1.665.655,62 kr.
timeløn 165,00 kr./årsindtægt 408.513,88 kr.
      1.169.271,02 kr.
ii. uddannelsen til byggetekniker
timeløn 219,89 kr./årsindtægt 542.128,26 kr.
902.256,52 kr.
timeløn 165,00 kr./årsindtægt 408.513,88 kr.
635.027,75 kr.
disse opgørelser er beregningsmæssigt ubestridte.
arbejdsskadestyrelsen har i medfør af erstatningsansvarslovens § 10 afgivet en 2 udtalelse af
12. februar 2013. af udtalelserne fremgår, at a i 2012 havde en indtjening på 356.968 kr. og
af begrundelserne for vurderingen af erhvervsevnetab fremgår blandt andet:
      "...
      det er vores vurdering, at a, såfremt ulykken ikke var sket, ville have fået
      fuldtidsarbejde som tømrer efter endt uddannelse. vi har ved denne vurdering lagt vægt
      på, at tømrerfirmaet x har tilkendegivet, at de ville have tilbudt a fuldtidsansættelse,
      såfremt skadens følger ikke havde forhindret ham i at arbejde som tømrer.
      de har samtidig oplyst, at a ville have haft en timeløn på 165,00 kr. i periode med
      akkord mere, svarende til 345.000 - 365.000 kr. det vurderes dog, at disse
      lønoplysninger - afgivet 2 år efter, at a var ophørt i virksomheden - må anses behæftet
      med nogen usikkerhed.
      ..."
                                            - 7 -
af den ene udtalelse (bygningskontruktør) fremgår herefter videre:
     "...
     i følge oplysninger fra jobindex vil en nyuddannet tømrer have en årsløn på cirka
     325.000 kr. tilsvarende vil en nyuddannet bygningskonstruktør i følge jobindex have
     en årsløn på ca. 372.000 kr. vi er opmærksomme på, at begge tal er
     gennemsnitsberegninger.
     vi har endvidere lagt vægt på, at a afsluttede revalideringen til bygningskonstruktør i
     januar 2011.
     vi har lagt vægt på, at bygningskonstruktøruddannelsen er en uddannelse i planlægning
     og koordinering af bygge- og anlægsopgaver, der giver mulighed for ansættelse ved
     blandt andet arkitektfirmaer, rådgivende ingeniørfirmaer og entreprenørvirksomheder.
     det er vores vurdering, at a ved uddannelse til bygningskonstruktør vil kunne få
     arbejde uden rygbelastende arbejdsfunktioner.
     vi finder det på den baggrund sandsynligt, at a trods skadens følger vil kunne arbejde i
     fuldt omfang og uden væsentlige skånehensyn indenfor dette nye fagområde.
     henset til as uddannelsesforløb både før og efter ulykken, hans nuværende indtjening
     samt lettere skånehensyn indenfor rygbelastende arbejde er det vores vurdering, at a vil
     kunne opnå arbejde med en indtjening, der ikke er min-dre end den indtjening, han ville
     kunne have opnået som tømrer.
     ..."
af den anden udtalelse (byggetekniker) fremgår videre:
     "...
     vi har lagt vægt på, at byggetekniker uddannelsen er en uddannelse i teknisk
     administrative opgaver indenfor bygge- og anlægsarbejde samt industrielt fremstillede
     byggekomponenter.
     byggeteknikere ansættes typisk i byggebranchen, på tegnestuer, i det offentlige samt i
     entreprenørbranchen med ansættelse som bygge-pladsleder med funktioner som
     arbejdsplanlægning, arbejdsledelse, styring af byggepladser, kalkulation og
     tilbudsafgivelse.
     uddannelse til byggetekniker løber over 2 år med ialt 4 semestre. de første tre semestre
     er ens med bygningskonstruktøruddannelsen.
     det er vores vurdering, at a ved uddannelsen til byggetekniker vil kunne få arbejde
     uden rygbelastende arbejdsfunktioner.
     det er således vores vurdering, at a, såfremt han havde gennemført uddannelsen til
     byggetekniker, trods skadens følger ville have kunne bestride et arbejde i fuldt omfang
     og uden væsentlige skånehensyn indenfor dette fagområde.
                                            - 8 -
     ifølge oplysninger om løn via jobindex ville en nyuddannet byggetekniker med
     ansættelse i nordjylland have kunnet opnå en årlig indtjening på cirka 350.000 kr. mens
     en tilsvarende ansættelse som tømrer ville have givet en årlig indtjene på cirka 325.000
     kr. vi er opmærksomme på, at begge tal er gennemsnitsberegninger.
     ..."
syn og skøn
af syns- og skønserklæring af 10. august 2011 udarbejdet af cand.psych.aut bente øhrstrøm
fremgår:
     "...
     syns- og skønstema
     i brev fra retten i hjørring anmodes undertegnede om at vurdere følgende spørgsmål:
     "hvilke uddannelsesmæssige, revalideringsmæssige og/eller jobmæssige tiltag eller
     lignende, der er nødvendige for at bringe sagsøgeren a tilbage på nogenlunde samme
     lønniveau som forud for uheldet den 20. december 2004"
     "i hvilket omfang sagsøger kunne have opnået en indtægt svarende til den indtægt
     sagsøger havde forud for uheldet, ved andre og mindre indgribende
     uddannelsesmæssige, revalideringsmæssige og/eller jobmæssige tiltag eller lignende
     inden for ernæringsbranchen i forhold til den af kommunen igangsatte revalidering."
     generelt om uddannelserne til bygningskonstruktør og byggetekniker
     uddannelserne til bygningskonstruktør, byggetekniker og kort- og landmålingstekniker
     var i 2007 reguleret af den samme lovgivning, bekendtgørelse nr. 630 af 18/6 2007 om
     bygningskonstruktøruddannelsen med afstigning til byggetekniker (ak) og kort- og
     landmålingstekniker (ak).
     bygningskonstruktøruddannelsen er en professionsbachelor uddannelse, der er normeret
     til 7 semestre eller 3½ år, hvor af det ene semester er og var et praktiksemester, mens
     byggeteknikeruddannelsen er og var normeret til 4 semestre eller 2 år.
     formålet med bygningskonstruktøruddannelsen var i bekendtgørelsen som følger:
     § 1 formålet med bygningskonstruktøruddannelsen er at kvalificere den uddannede til
     selvstændig at kunne varetage teknisk og administrativt arbejde inden for bygge- og
     anlægsområdet, herunder give mulighed for løsning af kort- og landmålingstekniske
     opgaver. ved afstigning, jf. § 3, stk. 2 og 4, til byggetekniker ak og kort- og
     landmålingstekniker ak gælder dog formål som fastsat i stk. 3.
     stk. 2. den uddannede bygningskonstruktør skal på et teoretisk og praktisk grundlag
     kunne
     1) planlægge og lede opgaver på bygge- og anlægstekniske område,
     2) gennemføre registrering og opmåling samt teknisk prioritering af bygninger og
     anlæg,
                                       - 9 -
3) kommunikere med bygherrer, rådgivende, projekterende og udførende om teknisk
projektering, udbud og gennemførelse af bygge- og anlægsopgaver,
4) varetage administrative opgaver og projektstyring på bygge- og anlægsområdet og
5) indgå i ledelses- og samarbejdsmæssige sammenhænge med andre med anden
uddannelsesmæssig, sproglig og kulturel baggrund.
formålet med byggetekniker uddannelsen er i samme bekendtgørelse formuleret på
følgende måde:
1) byggeteknik være kvalificeret til i samarbejde med andre at kunne planlægge og
styre opgaver på det bygge- og anlægstekniske område, medvirke ved projektering af
mindre byggerier og præfabrikation af byggekomponenter, tilrettelægge produktion og
montage på en byggeplads, kommunikere specielt med rådgivende, projekterende og
udførende om præfabrikation af byggekomponenter, montage og produktion på
byggeplads samt besidde erhvervskompetence som byggetekniker ak.
sammenlignes de to målformuleringer ses det, at bygningskonstruktøren efter afsluttet
uddannelse skal kunne varetage planlægning og ledelse samt teknisk projektering af
hele byggeriet, mens byggeteknikeren primært skal kunne indgå i produktionsprocessen
på dele af byggeriet samt skal kunne medvirke i projektering.
denne målsætning afspejles også i den senere beskæftigelse, hvor
bygningskonstruktøren bl.a. finder beskæftigelse indenfor projektering på
arkitekttegnestuer, tekniske rådgivere og sagsbehandlere i f.eks. teknisk forvaltning og
som projektledere indenfor projektering og udførelse, mens byggeteknikere i langt
højere grad bliver beskæftiget som arbejdsledere og teknikere i produktionen eller i
tilknytninger hertil med f.eks. planlægningsopgaver og tilbudsarbejde.
som det fremgår af bekendtgørelsens titel er byggetekniker uddannelsen en afstigning
på bygningskonstruktør uddannelsen. praktisk betyder det, at de studerende undervises
samlet de første 3 semestre, hvor-efter de studerende, der ønsker at blive
byggeteknikere, udskilles på et særligt hold i 4. semester.
i de senere år har de fleste studerende valgt at tage bygningskonstruktøruddannelsen
med den konsekvens, at byggetekniker holdene ofte er meget små - i nogle tilfælde reelt
består af en enkelt eller to studerende. i den situation er det svært at etablere egentlig
holdundervisning for byggeteknikerne, og disse studerende vil derfor ofte blive
undervist sammen med de bygningskonstruktørstuderende.
undervisningen tilrettelægges i disse situationer sådan, at byggetekniker studerende
arbejder på andre projekter end bygningskonstruktørerne. dette kan gøres, fordi
uddannelsen har været og er tilrettelagt med en meget stor andel projektarbejde.
uddannelsen til bygningskonstruktør blev i 2007 udbudt i ålborg, horsens, odense,
københavn og haslev mens byggetekniker uddannelsen blev udbudt samme steder samt
i holstebro, århus og esbjerg.
koordinering mellem uddannelsens udbydere
                                         - 10 -
for at sikre en ensartet strukturering og et ensartet indhold i uddannelserne uanset, hvor
de studerende gennemfører deres uddannelse, er der nedsat et skoleudvalg med
repræsentanter for de uddannelsesinstitutioner, som udbyder uddannelserne. dette
udvalg mødes regelmæssigt og udarbejder blandt andet statistikker over optag og antal
studerende på hvert semester fordelt på bekendtgørelsens 3 uddannelser.
spørgsmål 1:
skønsmanden anmodes om at vurdere, om det var muligt for sagsøgeren a at på
begynde uddannelsen til byggetekniker i stedet for uddannelsen til bygningskonstruktør
på det tidspunkt, hvor sagsøgeren a blev bevilliget revalidering til bygningskonstruktør.
som ovenfor beskrevet var uddannelsen til byggetekniker ifølge bekendtgørelse nr. 630
af 18/6 2007 en afstigningsmulighed på uddannelsen til bygningskonstruktør.
afstigningen skete i 3. semester ved et særligt tilrettelagt 4. semester.
der       blev       ifølge     statistik    udarbejdet       af     skoleudvalget     for
bygningskonstruktøruddannelsen i efteråret 2007 optaget 92 studerende på
bygningskonstruktøruddannelsen på noea (nordjyllands erhvervsakademi) i ålborg,
som vurderes at være den meste relevante skole for a.
da der var fælles optag på de to uddannelser, var det altså muligt på det tidspunkt at
påbegynde uddannelsen til byggetekniker.
da afstigningen til byggetekniker først finder stede efter 3 semestres studie, i dette
tilfælde i foråret 2009 - under forudsætning af at uddannelsen gennemføres indenfor
normeret tid - er det interessant at se, hvor mange byggeteknikerstuderende, der var i
ålborg i foråret 2009.
af statistikken fra skoleudvalget over optag og antal studerende i foråret 2009 fremgår,
at der på dette tidspunkt var indskrevet 1 byggeteknikerstuderende på noea i ålborg i
4. semester.
det var i altså i foråret 2009 muligt at gennemføre byggeteknikeruddannelsen i et
specielt tilrettelagt 4 semester, men afstigningsmuligheden til byggetekniker var ikke et
almindeligt valg på noea på dette tidspunkt.
spørgsmål 2
skønsmanden anmodes om at vurdere, om der er oplysninger i sagen, der taler imod, at
sagsøgeren kunne have påbegyndt byggetekniker uddannelsen på nogenlunde samme
tidspunkt, som sagsøgeren påbegyndte bygningskonstruktøruddannelsen.
da der som ovenfor nævnt er fælles start på bygningskonstruktør og byggetekniker
uddannelserne og uddannelsen blev udbudt på noea i ålborg i efteråret 2007, er der
ikke nogle praktiske hindringer for, at a kunne have påbegyndt uddannelsen med
henblik på at blive byggetekniker i stedet.
                                       - 11 -
imidlertid kan det ved gennemgang af sagens akter, specielt udskrifter fra
virksomhedsservice, konstateres, at uddannelsen til byggetekniker kun er blevet perifert
berørt. a har fra første henvendelse udtrykt ønske om at uddanne sig til
bygningskontruktør, hvilket er blevet accepteret af jobcenter hjørring og kommunen.
af sagsakterne fra kommunen fremføres endvidere, at a tilsyneladende er godt begavet
(9 gl skala ressourceprofil 15.1.2007). dette indikerer, at a har gode muligheder for at
gennemføre en bacheloruddannelse frem for en uddannelse til byggetekniker, som er på
lavere niveau.
af sagsakterne fremgår endvidere, at der er indhentet oplysninger fra tib om
beskæftigelsesmulighederne som bygningskonstruktør alternativt byggetekniker: "tib
oplyser, at der pga. højkonjunktur aktuelt og gode muligheder for at opnå arbejde i
begge brancher, men når den situation vender, vil det være andre betingelser, som gør
sig gældende. i den situation er det byggeteknikkerne, som først ryger ud, og for a som
næsten blot er startet i hans branchen inden for håndværk med træ, ses det både lidt
længere, men også på langt sigt at være den bedste løsning med den 4-årige
bygningskonstruktøruddannelse."
ovenstående må betragtes som en påstand, der i region nordjylland ikke synes at være
belæg for. således beskrives beskæftigelsesmuligheder for bygningskonstruktører i juli
2011 som "mindre gode" i region nordjylland, mens de beskrives som "gode" for
byggeteknikere (kilde www.ug.dk og arbejdsmarkedsstyrelsen).
af dagsorden for udvalgsmøde, hvor godkendelse gives den 29.3.07, anføres i
indstillingen, at "hvis der tages hensyn til pgls. alder, hans interesser/motivation og de
vanskelige strukturer på arbejdsmarkedet, herunder også byggebranchen, vurderer
sagsbehandleren,        at     pgl.    er     bedst     stillet    med     den     4-årige
bygningskonstruktøruddannelse. sagsbehandleren vurderer, at uddannelsen som
bygningskonstruktør også skal tilgodese det, at der sker ændringer i strukturerne inden
for byggebranchen igen, og at pgl. også i sådanne periode kan få sine skånehensyn
tilgodeset".
samlet kan det konkluderes, at der med hensyn til uddannelsestilbud i området ikke var
noget til hinder for, at a kunne have startet på uddannelsen med det mål at blive
byggetekniker. imidlertid fremgår det at sagens akter, at der i jobcentret og kommunens
behandling af sagen og i disse instansers vejledning af a fra første færd blev sat fokus
på        bygningskonstruktøruddannelsen,          mens         mulighederne      omkring
byggeteknikeruddannelsen ikke blev særlig godt belyst til trods for, at
beskæftigelsesmulighederne for byggeteknikeren i regionen må have været og fortsat er
gode - og måske endda bedre en bygningskonstruktørens.
spørgsmål 3
skønsmanden anmodes om at oplyse, hvad den normerede studielængde for en
byggeteknikeruddannelse var på det tidspunkt, hvor sagsøgeren blev bevilliget
revalidering til bygningskonstruktør.
den normerede studielængde på byggeteknikeruddannelsen var i efteråret 2007 4
semestre eller 2 år, hvilket fremgår af bekendtgørelse nr. 630 af 18/6 2007.
                                       - 12 -
spørgsmål 4
skønsmanden anmodes om at oplyse, hvad den normerede studielængde for en
bygningskonstruktøruddannelse var på det tidspunkt, hvor sagsøgeren blev bevilliget
revalidering til bygningskonstruktør.
den normerede studielængde på bygningskonstruktøruddannelsen var i efteråret 2007 7
semestre eller 3½ år, hvilket fremgår af bekendtgørelse nr. 630 af 18/6 2007.
spørgsmål 5
skønsmanden anmodes om at redegøre for, hvilken årsløn sagsøgeren kunne have
påregnet som byggetekniker i sin bopælskommune/eller i nær geografisk tilknytning
hertil, såfremt det lægges til grund, at sagsøgeren var påbegyndt
byggeteknikeruddannelsen den 27.8.2007 og havde færdiggjort uddannelsen på
normeret tid.
der spørges således til, hvilket årsløn sagsøgeren, under forudsætning af ansættelse som
byggetekniker kunne have påregnet på tidspunktet for færdiggørelsen af
byggeteknikeruddannelsen i efteråret 2009.
til besvarelse af dette spørgsmål kræves statistik med oplysning om de faktiske
lønforhold indenfor byggeteknikerens beskæftigelsesområde i det geografiske
afgrænsede område region nordjylland i efteråret 2009.
en henvendelse til danmarks statistik, der udarbejder sådanne analyser, har ikke givet
de ønskede nøjagtige tal.
imidlertid viser et udtræk fra danmarks statistik, at teknikerarbejde udført af 25-29 årig
mand (2-årig videregående uddannelse) ved bygning og anlæg i gennemsnit på
landsbasis blev honoreret med en timeløn på kr. 245,27 pr. præsteret arbejdstime i 2009.
regnes med 1640 arbejdstimer på årsbasis, vil årslønnen i 2009 have udgjort 405.523 i
gennemsnit på landsbasis. (se bilag 1).
fortjenesten omfatter alle lønmodtagerens indtægter i forbindelse med
ansættelsesforholdet, herunder såvel lønmodtagers som arbejdsgivers andel af
eventuelle bidrag til pensionsordninger og indtægter i form af a-skattepligtige
personalegoder (se bilag 4).
et udtræk fra danmarks statistik viser desuden, at lønniveauet generelt lå 7 % under
landsgennemsnittet. (se bilag 3)
spørgsmål 6
skønsmanden anmodes om at redegøre for, hvilken årsløn sagsøgeren kunne have
påregnet som tømrer på tidspunktet for færdiggørelsen af byggeteknikeruddannelsen.
dette spørgsmål forstås således, at det drejer sig om lønnen som tømrer i 3. kvartal
2009, som er tidspunkt for færdiggørelse af byggeteknikeruddannelsen på normeret tid.
                                              - 13 -
       i stævning af 22.10.2008, hvor topdanmark forsikring indstævnes af advokat m,
       anføres, at a som tømrer, kunne have oppebåret en løn på kr. 35.254,96 pr. md. (kilde
       forbundet træ-industri-byg den 9. oktober 2007).
       til besvarelse af dette spørgsmål kræves en statistik med oplysning om de faktiske
       lønforhold indenfor byggeteknikerens beskæftigelsesområde i det geografiske
       afgrænsede område region nordjylland i efteråret 2009.
       en henvendelse til danmarks statistik, der udarbejder sådanne analyser, har ikke givet
       de ønskede nøjagtige tal.
       imidlertid viser udtræk fra danmarks statistik, at tømrerarbejde udført af 25-29 årig
       mand i gennemsnit på landsbasis blev honoreret med kr. 242,70 pr. præsteret
       arbejdstime. regnes med en fuld beskæftigelse på 1640 timer på årsbasis, vil lønnen for
       en 25 - 29 årig tømrer i 2008 have udgjort kr. 398.028. (se bilag 2)
       fortjenesten omfatter alle lønmodtagerens indtægter i forbindelse med
       ansættelsesforholdet, herunder såvel lønmodtagers som arbejdsgivers andel af
       eventuelle bidrag til pensionsordninger og indtægter i form af a-skattepligtige
       personalegoder.
       et udtræk fra danmarks statistik viser desuden, at lønniveauet i region nordjylland
       generelt lå 7 % under landsgennemsnittet (se bilag 3).
forklaringer
a har forklaret, at det var tilfældigt, at han kom i lære som tømrer. efter 10. klasse var han
tvivl og fortsatte på produktionsskole, hvor han kom ud i praktik som tømrer. han fik herefter
tilbudt en læreplads i virksomheden. arbejdet som tømrer faldt ham naturligt. ved sin
svendeprøve fik han en bronzemedalje. han ville på sigt have været selvstændig tømrer.
den 20. december 2004 var han udsat for et færdselsuheld. han forstod ikke, hvor alvorligt
han var kommet til skade. han ringede til sin mester 10 dage efter uheldet. han var bekymret
for, om han ved en langvarig sygemelding ville miste sin læreplads, da der var travlt i firmaet.
hans mester var meget forstående og sagde, at han ikke ville miste sin plads. han var efter
uheldet mørbanket, og han fik i lang tid efter smertestillende. nyren gav også store smerter.
han havde kontakt med kommunen i forbindelse med, at han gerne ville starte på arbejde
igen. han husker ikke, hvornår han startede igen. det var nok efter 3-4 måneder. da han
startede igen, havde han svært ved løft over skulderhøjde. han fik smerter som syle i mellem
skulderbladene. han havde kontakt til lægen, og han blev henvist til fysioterapeut.
fysioterapeuten behandlede hans muskelspændinger, men virkningen aftog altid efter en
dagstid. han var bekymret for fremtiden, men alle sagde, at der intet var på skanningerne.
han fik oplyst, at ribbenene var blev trykket. det var ikke alvorligt, men det kunne tage lang
tid.
han husker undersøgelsen hos speciallæge hans peter larsen. han kunne ikke se, hvad der
var galt, men han vurderede, at smerterne ville forsvinde i løbet af 1 - 1½ år. a havde en god
aftale med sine kollegaer, der hjalp ham, og han var ikke i tvivl om, at han nok skulle komme
ovenpå igen. han skrev derfor under på topdanmark forsikring a/s vurdering. der ville jo
                                             - 14 -
kunne ske genoptagelse, hvis der skete yderligere. han skrev under, selvom hans mor sagde,
at han ikke skulle.
han fortsatte som lærling. han fik brystrygsmerter, når han arbejdede i samme stilling, og han
skulle passe på tunge løft. de første 2 måneder efter han kom tilbage, malede han
hegnsbrædder. han havde ondt hver dag. på et tidspunkt sagde fysioterapeuten til ham, at han
syntes, at han skulle lave noget andet. der blev derfor taget kontakt til kommunen med
henblik på revalidering.
da han blev undersøgt af speciallæge i neurokirurgi ole fedders havde a de samme
helbredsgener, som ved hans peter larsens undersøgelse. a opfattede undersøgelsen i 2005
som en formalitet, hvorimod at han i 2008 var klar over, at hans smerter var varige.
han var fortsat hos sin læremester som udlært tømrer, hvis han havde kunnet. i virksomheden
var der mellem 15 - 30 ansatte. der var rimelig gode muligheder for akkordarbejde efter
færdiguddannelsen. han ville have påtaget sig akkordarbejde, da han godt kunne bruge
pengene. som lærling var han ikke på akkord.
han blev godkendt til revalidering til bygningskonstruktør. han havde inden talt med
studievejleder om mulighederne under hensyn til hans behov for skånehensyn, og han havde
fra sin fagforening modtaget pjecer. studievejlederen rådede også til, at han valgte
bygningskonstruktøruddannelsen. han arbejder i dag på en tegnestue, hvor han projekterer
vedrørende produktion af træelementer. han ville ikke kunne varetage dette job med en
uddannelse som byggetekniker, da han ikke ville have haft de nødvendige kompetencer. han
var lige efter uddannelsen ansat i et typehusfirma, men det gik konkurs.
han ville ikke i dag have kunne arbejde som byggetekniker, da de ville have været for fysisk
belastende med mindre man har meget erfaring. der er ikke ret mange uddannede
byggeteknikere. denne uddannelse blev først og fremmest valgt af studerende, der havde
dumpet et semester. som byggetekniker får man ansættelse som pladsmand eller som
formand for forskellige sjak med indrapportering til byggeledelsen.
anni storm madsen har forklaret, at hun er afdelingsleder inden for sygedagpengeområdet.
hun har gennemgået as revalideringssag. sagsbehandlingen i sagen er efter hendes vurdering
sket i overensstemmelse med reglerne på området. der er kortfattede notater på sagen, hvilket
nok skyldes, at der ikke var tvivl om, hvad der var den rette hjælp til a.
efter henvendelse fra a, hans mor og en fra fagforeningen er der indhentet lægelige
oplysninger. på baggrund heraf blev det vurderet, at han ikke kunne fortsatte som tømrer. a
ønskede revalidering til bygningskonstruktør, hvilket ønske blev fulgt.
formålet med revalideringen var, a af kortest og sikreste vej fik tilknytning til
arbejdsmarkedet resten af sit liv med de funktionsbegrænsninger, der var en følge af
færdselsuheldet. den forventede fremtidige løn var ikke et væsentlig parameter. de
helbredsmæssige forhold vejer tungest i kommunens vurdering. det primære mål var, at a
blev selvforsørgende uden yderligere hjælp.
tib oplyste, at der var større risiko for, at as skånehensyn ikke kunne tilgodeses som
byggetekniker - særligt i perioder med lavkonjunktur. i perioder med lavkonjunktur udfyldt
byggetekniker i højere grad regulære håndværksmæssige opgaver. iøvrigt vurderedes
                                             - 15 -
byggeteknikerens arbejdsopgaver som mere fysisk prægede. vidnet kan ikke se, om man
under sagsbehandlingen har søgt i databaser.
efter en principafgørelse fra ankestyrelsen fra 2005 skal der ved revalideringsvurderingen
lægges større vægt på arbejdsmarkedets behov.
syns- og skønsmand bente øhrstrøm har forklaret, at hun kan vedstå indholdet af syns- og
skønserklæringen af 10. august 2011. hun har i 4 år været studierektor for uddannelserne, og
hun har i 15 år derudover været tilknyttet uddannelserne. hun har i 2 år været medlem af
koordinationsudvalget. hun har i 10 år været personalechef i en stor entreprenørvirksomhed.
bygningskonstruktør uddannelsen og byggetekniker uddannelsen er 2 sammenhængende
erhvervsakademi uddannelser. en uddannet byggetekniker skal kunne arbejde med gængse
metoder og have kendskab til praksis og teori og vil hovedsageligt arbejde med projektering
og praktisk udførelse på byggepladser. bygningskonstruktør uddannelsen er en bachelor
uddannelse. under uddannelsen går man dybere i teorien, og man skal selv finde og udvikle
metoder. det er en mere teoretisk uddannelse, og arbejdsopgaverne vil være mere
selvstændige.
bygningskonstruktører vil primært udføre skrivebordsarbejde og mindre fysisk hårdt arbejde.
det vil hovedsageligt bestå af projektering og rådgivning. i entreprenørvirksomheder vil
bygningskonstruktøren have lidt mere ansvar end byggeteknikeren.
en del byggeteknikere er ansat i produktionsvirksomheder som arbejdsledere og
produktionsledere. her varetager de administrative ledelsesopgaver. der er også ansat
byggeteknikere i entreprenørvirksomheder, hvor de arbejder som konduktører eller besigtiger,
vejleder og tilrettelægger arbejdet. de arbejder ikke som håndværkere. hun ville ikke selv
have betænkeligheder ved at ansætte en byggetekniker med as skånebehov med mindre det
drejede sig om et job som byggepladsleder.
hun ser både nyuddannede og erfarne byggeteknikere ansat på kontorer. hun hører fra de
studerende, at byggeteknikerne ansættes som en form for konduktører, at de laver
tilbudsopgaver, og at de planlægger og fører tilsyn med arbejdet. der er uddannet meget få
byggeteknikere siden 2005.
beskæftigelsesforholdene for byggeteknikere var i 2011 bedre end for bygningskonstruktører.
i dag er beskæftigelsen i nordjylland for begge uddannelser gode.
der er på landsplan ikke stor forskel på timelønnen for en byggetekniker og for en tømrer.
der er heller ikke stor forskel mellem en byggetekniker og en bygningskonstruktør. en
bygningskonstruktør har bedre muligheder for løn-udvikling. lønstatistikker opgøres på
mange forskellige måder. udtrykket smalfortjeneste er inkl. feriepenge m.v. hun forsøgte at
efterprøve lønoplysningen fra da, men hun kunne ikke få at vide, hvad tallene indeholdt.
parternes synspunkter
a, der i det væsentligste har procederet i overensstemmelse hermed, har i påstandsdokumentet
gjort gældende:
                                               - 16 -
 -   at der ved sagens afslutning – arbejdsskadesstyrelsens oprindelige vurdering - blev lagt til
     grund, at sagsøger havde genoptaget arbejdet i samme omfang som før ulykken den 20.
     december 2004,
 -   at sagsøger grundet ulykkens følger ikke kunne bestride et fuldtidsjob og derfor må
     ophøre med at virke som tømrer
 -   at sagsøger grundet ulykkens følger er bevilliget revalidering til bygningskonstruktør
 -   at sagens faktiske omstændigheder således har ændret sig væsentligt i forhold til de, der
     blev lagt til grund ved sagens afslutning
 -   at en afsluttet sag om erstatning kan genoptages, hvis sagens faktiske omstændigheder
     ændrer sig væsentligt i forhold de, der blev lagt til grund ved sagens afslutning – jævnfør
     erstatningsansvarslovens § 11,
 -   at sagsøger ville have været beskæftiget som tømrer, såfremt ulykken den 20. december
     2004 ikke var indtrådt,
 -   at sagsøger ville have opnået en indtægt svarende til gennemsnitsindtægten for en tømrer,
 -   at sagsøger modtog revalideringsydelse frem til den 18. januar 2011
 -   at sagsøgeren ikke ville kunne påregne en succesfuld revalidering – egen forsørgelse ved
     37 timers job på normale vilkår, ved en revalidering til byggetekniker
 -   at kompetencen til vurdering af relevante revalideringsmuligheder ligger i det lokale
     jobcenter
 -   at sagsøgeren ikke i et job som byggetekniker med samme sikkerhed som i et job som
     bygningskonstruktør ville have fået tilgodeset sine skånebehov
 -   at sagsøger er berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, jævnfør
     erstatningsansvarsloven § 2, frem til de fremtidige arbejdsmuligheder er afklaret, hvilket
     de blev med afslutningen af revalideringen
 -   at sagsøger er berettiget til den af sagsøger opgjorte erstatning.
i relation til rentepåstanden gøres det gældende, at sagsøgte fra anmodningen om
genoptagelse var fuld i stand til at beregne den tabte arbejdsfortjeneste og udbetale den måned
for måned, hvorfor sagsøgeren har krav på at få forrentet sin tabte arbejdsfortjeneste måned
for måned med 30 dages forskydning jfs. eal § 16.
topdanmark forsikring a/s, der i det væsentligste har procederet i overensstemmelse
hermed, har i påstandsdokumentet gjort gældende, at det påhviler sagsøger at bevise, at
betingelserne i erstatningsansvarslovens § 11 er opfyldte.
det gøres gældende, at sagsøger ikke har løftet sin bevisbyrde herfor, idet de forhold, der
danner baggrund for sagsøgers begæring om genoptagelse, alle var til stede forud for sagens
afslutning i ultimo 2005, hvilket sagsøger processuelt har erklæret sig enig i.
videre gøres det gældende, at sagsøgte i givet fald alene er berettiget til erstatning for tabt
arbejdsfortjeneste i perioden frem til en revalidering som byggetekniker og ikke i perioden til
endt bygningskonstruktør.
det gøres gældende, at sagsøger har tabsbegrænsningspligt og dermed skal begrænse kravets
størrelse og udstrækning ved at påtage sig andet arbejde, jf. princippet i
erstatningsansvarslovens § 2.
i den forbindelse gøres det gældende, at efterfølgende eventuel udsigt til arbejdsløshed er
uden betydning for periodiseringen af kravet, jf. fed2002.2040v, og at der er tale om et
usagligt hensyn, der kolliderer med grundprincipperne i erstatningsansvarsloven om
                                             - 17 -
tabsbegrænsning. der henvises til at syns- og skønsmanden har vurderet, at sagsøger ville
kunne have gennemført uddannelsen til byggetekniker og have haft gode muligheder for at
opnå beskæftigelse.
det gøres videre gældende, at kommunen ikke som hensyn har tillagt det vægt, at sagsøger
ikke ville have været i stand til at gennemføre uddannelsen som byggetekniker i øvrigt.
ydermere gøres det gældende, at sagsøger ikke behørigt har dokumenteret at kunne have
opnået en højere timeløn end kr. 212,34, jf. sagsøgers replik, punktet ”vedrørende
erstatningskravets størrelse”, idet det gøres gældende, at der for periodiseringen kan ske
fradrag af modtagne sociale ydelser, jf. erstatningsansvarslovens § 2. i den forbindelse gøres
det gældende, at den af sagsøger højere anvendte timeløn ligger markant over senere
lønninger for nyudlærte tømrere jf. print fra ”uddannelsesguiden” og lønstatestik.dk, og at
det også af denne grund er usandsynligt, at den af sagsøger højere anvendte årsløn er korrekt.
endelig gøres det gældende, at der alene kan kræves forrentning for fremsatte og forfaldne
krav, jf. erstatningsansvarslovens § 16, idet der ikke kan ske forrentning, før kravene er
fremsat, da erstatningsansvarslovens § 16 er en påkravsregel.
...
på denne baggrund gøres det gældende, at sagsøgte skal frifindes subsidiært frifindes mod
betaling af et mindre beløb end det påstævnte.
topdanmark forsikring a/s har under hovedforhandlingen vedrørende renter gjort gældende,
at renter tidligst kan beregnes fra den 22. oktober 2008 af 471.598 kr. og af et restbeløb fra
den 22. august 2013.
rettens begrundelse og afgørelse
i statusattest af 1. juni 2005 vurderede praktiserende læge flemming pedersen, at as klager
fra ryg-skulderregion var forbigående, og i speciallægerklæring af 12. september 2005
udarbejdet af speciallæge i ortopædisk kirurgi hans peter larsen er det vurderet, at "der kan
påregnes spontan bedring". a, der fik fysioterapibehandlinger med begrænset og kortvarig
effekt, gennemførte tømreruddannelsen i 2007, men måtte på grund af fortsatte rygsmerter
opgive fastansættelse som tømrersvend. i speciallægeerklæring af 30. august 2008 har
speciallæge i neurokirurgi ole fedders vurderet, at der "ikke længere kan påregnes bedring
ved nogen form for behandling".
den lægelige prognose for as smerter er således ved den sidste speciallægerklæring ændret
væsentligt. under hensyn hertil finder retten, uanset at as smerter ikke er forværret siden
sagens afslutning hos topdanmark forsikring a/s i november 2005, at betingelser for
genoptagelse efter erstatningsansvarslovens § 11 er opfyldt.
det er ubestridt, at a som følge af rygsmerter efter færdselsuheldet ikke kunne fortsætte med
at arbejde som tømrer, og at han var berettiget til revalidering.
det fremgår af den i april 2007 gældende § 47 i lov om aktiv socialpolitik, at kommunen
tilrettelægger en revalidering i samarbejde med revalidenden således, at tilbuddet er tilpasset
den enkeltes forudsætninger og behov og under hensyn til revalidendens egne ønsker til
fremtidig beskæftigelse. af samme lovs § 49 fremgår, at revalideringen skal tilrettelægges
således at den gennemføres på så kort tid som muligt, og således, at revalidendens behov
                                              - 18 -
tilgodeses. afgørelsen af, hvilke revalideringsforanstaltninger en revalidend skal tilbydes,
beror således på en konkret vurdering af samtlige foreliggende oplysninger.
efter behandling af as anmodning om revalidering bevilligede hjørring kommune den 18.
april 2007 a revalidering til uddannelsen til bygningskonstruktør. a gennemførte
uddannelsen på de normerede 3½ år, hvorefter han har haft ansættelse som
bygningskonstruktør. efter en samlet vurdering af oplysningerne vedrørende arbejdet som
byggetekniker, der er fremkommet gennem det afholdte syn og skøn - og herunder
afhjemlingen af syns- og skønsmanden - samt ved arbejdsskadestyrelsens udtalelse af 12.
februar 2013 sammenholdt med as funktionsindskrænkning som følge af rygsmerter samt
efter oplysningerne om beskæftigelsesforholdene finder retten, at a efter en revalidering til
byggetekniker ville have været i stand til at genoptage arbejdet i væsentligt samme omfang
som tidligere. a er således alene berettiget til tabt arbejdsfortjeneste i en periode svarende til
revalidering til byggetekniker, jf. erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, 1. pkt.
retten finder ikke, at det på grundlag af den fremlagte lønstatistik fra 2006 fra dansk
arbejdsgiverforening kan lægges til grund, at a ved ansættelse som tømrer i 2007 kunne have
oppebåret en timeløn på 219,89 kr. med tillæg af ferie- og søgnehelligdagsbetaling og
pension. as tidligere arbejdsgiver har oplyst, at lønniveauet hos denne for en svend med as
anciennitet ville have været 165 kr. i timen med tillæg af pension, feriepenge og
søgnehelligdagsbetaling, og at der i perioder ville være mulighed for akkordarbejde med
højere timeløn. denne timeløn afviger ikke væsentligt fra den af syns- og skønsmanden
oplyste timeløn, når der er korrigeret for lavere lønniveau i region nordjylland. herefter, og
da retten ikke har grundlag for nærmere at opgøre et krav under hensyntagen til muligheden
for akkordarbejde, skal as krav på tabt arbejdsfortjeneste opgøres på grundlag af en timeløn
på 165 kr.
herefter, og idet det opgjorte krav på tabt arbejdsfortjeneste ved en timeløn på 165 kr.
beregningsmæssigt er ubestridt, tages as påstand til følge med 635.027,75 kr.
det er i sagen uoplyst, hvornår det udaterede, udfyldte skema er modtaget hos topdanmark
forsikring a/s, og det fremgår ikke af skemaet, hvilket krav der er fremsat. a har således
tidligst fremsat erstatningskrav ved indgivelse af stævning den 23. oktober 2008. ved
stævningens indgivelse var der krav på tabt arbejdsfortjeneste for 2007 med 213.150,88 kr. og
for januar - september 2008 med 237.841,38 i alt 450.992,26 kr., der forrentes fra sagens
anlæg. den resterende del af kravet er først fremsat ved as fremsendelse af
påstandsdokument, der er modtaget i retten den 23. august 2013, hvorfor denne del af kravet
først forrentes fra dette tidspunkt.
topdanmark forsikring a/s skal under hensyn til udfaldet af sagen betale sagsomkostninger
til a med 46.514 kr. sagsomkostningerne er fastsat under hensyn størrelsen af det vundne
beløb, sagens tvistepunkter og sagens omfang - herunder at der har været afholdt syn og skøn.
det er ligeledes tillagt betydning, at der under sagen har været to formelle tvister, som a ikke
har fået medhold i. sagsomkostningerne skal dække as udgift til retsafgift af det vundne
beløb med 15.560 kr. samt udgift til passende advokatbistand med 75.000 kr. inkl. moms. i
beløbet skal der ske fradrag af topdanmark forsikring a/s's udgift til syn og skøn med
35.546 kr. og til gebyr til arbejdsskadestyrelsen med 9.500 kr., således at de samlede
omkostninger udgør 46.514 kr.
thi kendes for ret:
                                          - 19 -
sagsøgte, topdanmark forsikring a/s, skal inden 14 dage til sagsøgeren a, betale
635.027,75 kr. med tillæg af procesrenter af 450.992,26 kr. fra den 23. oktober 2008, og af
184.035,49 kr. fra den 23. august 2013.
topdanmark forsikring a/s skal inden 14 dage til a betale sagens omkostninger med 46.514
kr.