text:
- npb
                                    udskrift
                                        af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                       dom
afsagt den 1. maj 2012
h-1-11
                              naval architechts knud e. hansen a/s
                              (advokat heidi steen jensen)
                              mod
                              1) turkon holding a.s
                              2) sedef gemi insaati a.s
                              3) turkon deniz tasimaciligi a.s
                              4) engin denizcilik ve ticaret limited sirk
                              5) bati denizcilik ve ticaret limited sirke
                              6) hakmar denizcilik ve ticaret a.s
                              7) emre denizcilik ve ticaret a.s.
                              8) kanlica denizcilik ve ticaret a.s
                              9) rize denizcilik a.s
                                                 -2-
                                      10) kasif denizcilik a.s
                                      11) turkon emissionshaus gmbh
                                      (advokat mathias steinø)
indledning
denne sag drejer sig om, hvorvidt de sagsøgte, 1) turkon holding a.s, 2) sedef gemi insaati
a.s, 3) turkon deniz tasimaciligi a.s, 4) engin denizcilik ve ticaret limited sirk, 5) bati
denizcilik ve ticaret limited sirke, 6) hakmar denizcilik ve ticaret a.s, 7) emre denizcilik
ve ticaret a.s., 8) kanlica denizcilik ve ticaret a.s, 9) rize denizcilik a.s, 10) kasif denizci-
lik a.s og 11) turkon emissionshaus gmbh (samlet de sagsøgte) har krænket sagsøger, na-
val architechts knud e. hansen a/s’, (herefter naval architects) ophavsret til skibstegnin-
ger ved bygning af skibe.
spørgsmålene om, hvorvidt stævningen er egnet til at danne grundlag for sagen, jf. retspleje-
lovens § 348,stk. 2, samt om der er værneting for sagen i danmark, er udskilt til særskilt be-
handling, jf. retsplejelovens § 253, stk. 1.
påstande under formalitetsproceduren:
naval architects har nedlagt påstand om, at sagen fremmes
de sagsøgte har nedlagt påstand om, at sagen afvises.
oplysningerne i sagen
naval architechts har nedlagt følgende påstande:
   1. de sagsøgte forbydes enhver kommerciel anvendelse, herunder til brug for udform-
      ning og produktion af skibe, til brug for indgivelse til offentlige myndigheder eller
      tredjemand i forbindelse med indhentelse af godkendelser, certificeringer, klassifice-
                                                  -3-
       ringer el. lign., af tegninger som fremlagt i bilag 1 samt tegninger, der er forvekslelige
       hermed.
   2. de sagsøgte tilpligtes at anerkende, at de skibe, der er specificeret i sagens bilag 2 er
       udtryk for ulovlige plagiater efter ophavsretslovens regler af naval architechts’ værk.
   3. de sagsøgte forbydes kommercielt at anvende de skibe, der er specificeret i sagens bi-
       lag 2, herunder til at transportere personer eller gods eller anden kommerciel anven-
       delse, indtil der er sket betaling i henhold til påstand 5.
   4. de sagsøgte tilpligtes til sagsøger at udlevere samtlige de i sagsøgtes besiddelse væ-
       rendes tegninger og/eller tryk (såvel som skitser som endelige originaler og kopier),
       som har været anvendt til produktion, klassificering m.v. af de skibe, der er specificeret
       i sagens bilag 2.
   5. de sagsøgte – principalt solidarisk, subsidiært hver for sig – tilpligtes at betale naval
       architects 19.200.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 29. december
       2010.
naval architects er et konsulentfirma, der siden 1937 har leveret arkitekt-, ingeniør- og de-
signmæssige ydelser i relation til skibe.
       de sagsøgte er alle selskaber i kalkavan-koncernen.
       sagsøgte 1 ejer en varierende andel af aktier i en række selskaber og er eneaktionær i
sagsøgte 11, men yder ikke finansiering til sagsøgte 2-11. sagsøgte 2 driver skibsværft og har
bygget de i bilag 2 nævnte skibe. sagsøgte 3 driver virksomhed med containertransport både
med egne skibe og chartrede skibe. sagsøgte 4-11 er sagsøgt, fordi de efter naval architects’
opfattelse har erhvervet skibe, der er fremstillet i strid med naval architechts’ rettigheder.
sagsøgte 4-11 har bestridt at være eller have været ejer af skibene. for så vidt angår sagsøgte
11, er denne oplysning først fremkommet i replikken.
                                                  -4-
       naval architects indgik i 1990’erne aftale med det tyrkiske selskab yardimci shipping
group om udarbejdelse af tegninger til produktion af skibe. de tegninger, som naval archi-
tects påberåber som værende krænket i sagen, blev brugt til at producere ét skib til sedef
gemi insaati a.s.
       naval architects har under sagen hævdet, at tegningerne uden aftale er blevet brugt til
produktion og klassificering af 16 skibe.
       i tyrkiet har naval architects fået foretaget syn og skøn udmeldt af den tyrkiske dom-
stol ”kartal industrial rights court” med sagsøgte 2 som modpart. rapporten konkluderer,
at de tegninger, som af naval architects blev solgt til sagsøgte 2, er blevet anvendt til byg-
ning af 19 andre skibe.
       efter modtagelsen af rapporten meddelte naval architects’ advokat i brev af 23. no-
vember 2010 til sagsøgte 1, 2, 3 og 10, at der ville blive anlagt sag i danmark med påstand
om krænkelse af naval architects’ rettigheder samt med krav om erstatning.
       naval architects har i stævningen gjort gældende, at tegningerne i særdeles omfatten-
de grad er blevet anvendt til brug for produktion og klassificering af skibe inden for koncer-
nen.
parternes argumenter
naval architects har gjort gældende:
vedr. retsplejelovens § 348, stk. 4:
betingelserne i denne bestemmelse er opfyldt, da sagsfremstillingen er tilstrækkelig og op-
fylder betingelserne i bestemmelsen. sagens faktum er relativ enkelt. den handler om, at
tegninger, der skulle være brugt til at bygge ét skib, er blevet brugt til at bygge mange flere
skibe. det er ikke usædvanligt, at man kort oplyser sagen og derefter får mere indhold til sa-
gen gennem provokationer. herefter vil sagen blive yderligere oplyst gennem processkrifter
og yderligere bilag.
       der er i stævningen redegjort for sagens parter, og hvilke handlinger parterne har fore-
taget, så sagens faktum er klar. derudover er sagens faktum yderligere beskrevet i den sup-
plerende sagsfremstilling i svarskriftet. det er naturligt, at de sagsøgte, som har bedre kend-
skab til sig selv, er nærmest til at beskrive sig selv og således redegør for egne forhold i svar-
                                                    -5-
skriftet. det medfører ikke, at oplysningerne i stævningen ikke er tilstrækkelige, at denne
uddybning kommer fra de sagsøgte.
       i stævningen er redegjort for det indenretlige syn- og skøn i sagen, hvoraf fremgår, at
sagsøgte 2 har krænket naval architects’ rettigheder, ligesom krænkelsen beskrives.
den fremgangsmåde, der er anvendt ved foretagelsen af syn og skøn i tyrkiet, ville også bli-
ve godkendt efter danske retsplejeforhold.
       i stævningen er oplyst, at en eller flere af de sagsøgte har anvendt tegninger til brug for
klassifikation af skibene og ifølge sagsøgernes oplysninger er de anvendte tegninger de
samme tegninger, som naval architects har rettighederne til.
       naval architects har henvendt sig til moderselskabet, til skibsværftet og til overordne-
de selskaber, men har ikke fået svar med konkrete oplysninger, om de har indsigelser, hvor-
for de ikke er medtaget i videre omfang i sagen. de sagsøgte har været i stand til at adressere
og kommentere på sagen, hvilket ses i svarskriftet.
       når man ser på stævningen og bilagene og foretager en samlet vurdering af informati-
onerne, som det også er gjort i praksis i afgørelsen gengivet i u 2007.2932ø, er betingelserne i
retsplejelovens § 348, stk. 2, nr. 4 opfyldt. i det omfang, retten måtte finde, at enkelte dele
forsat mangler, bør der gives frist til udbedring, jf. retsplejelovens § 349, stk. 2.
vedr. spørgsmålet om værneting
sagsøgte har ikke bestridt, at sø- og handelsretten er det rette nationale saglige værneting.
det er alene spørgsmålet, om der er dansk værneting, som parterne er uenige om. sagsøgte
1-10 er tyrkiske selskaber, som er hjemmehørende uden for eu, hvorimod sagsøgte 11 er et
tysk selskab.
       efter retsplejelovens § 246, stk. 1, jf. § 243, kan civile sager anlægges på det sted, hvor
retskrænkelsen er foregået. ved en retskrænkelse forstås en tilføjelse af skade, som kan mø-
des med en sanktion. hvis en skadegørende handling er udført et sted, men skaden er ind-
truffet i et andet land, er der værneting i begge lande. af forarbejderne til retsplejeloven
fremgår, at der er valgfrihed mellem at anlægge sag på handlingsstedet eller virkningsstedet,
jf. u.2011.2772v.
       det er normalt at lade fortolkning af retsplejelovens ske med inspirationen fra eu
domstolens praksis og konventioner. af præmisserne 37, 41 og 48-50 i c68/93 – shevill kan
                                                  -6-
konkluderes, at der i nærværende sag er værneting i danmark, som er det sted, hvor skades-
tilføjelsen er sket. de sagsøgte har krænket rettigheder, der hører hjemme i danmark, og ta-
bet er lidt i danmark, så de sagsøgte må være forberedt på, at de kan blive sagsøgt i dan-
mark. der er i hele ophavsretten et beskyttelseshensyn til ophavsmanden, og der kan træk-
kes paralleller til det beskyttelseshensyn, eu-retten beskriver for lignende rettigheder.
       i forhold til sagsøgte 11 er der tale om et selskab hjemhørende i eu, hvorfor bruxelles
i-forordningens artikel 5, stk. 3 finder anvendelse, således at der er værneting i danmark
under henvisning til, at tilladelsen til at anvende tegningerne, skulle være indhentet i dan-
mark.
       da sagen desuden skal behandles efter reglerne i dansk ret, kan dette også begrunde,
at sagen skal behandles i danmark.
de sagsøgte har gjort gældende:
vedr. retsplejelovens § 348, stk. 2:
det gøres gældende, at sagen ikke er tilstrækkeligt oplyst i forhold til sagsøgte 1 og 3-11. da
de sagsøgte første gang læste stævningen, stod det klart, hvad man gjorde gældende i for-
hold til sagsøgte 2, men ikke i forhold til de øvrige sagsøgte. det stod ikke klart, hvad de
forskellige sagsøgtes rolle var i sagen, og hvilke retlige argumenter der blev gjort gældende
overfor sagsøgte 1 og 3-11. det skulle i stævningen have været præciseret for hvert enkelt
selskab, hvad de efter naval architects’ opfattelse skulle have gjort. de enkelte sagsøgte,
bortset fra sagsøgte 2, kan ikke med udgangspunkt i stævningen forstå, hvad de skal forhol-
de sig til.
       skibene, der er nævnt i stævningen, er på nær ét skib ikke ejet af de sagsøgte, hvorfor
det ikke er klart, hvorfor de øvrige er inddraget i sagen. naval architects har alene oplistet
skibene men ikke hvem der ejer disse. ejerskab til skibe er offentligt tilgængeligt. det er som
minimum et krav, at man kan forstå, hvilke anbringender man skal forholde sig til. indsigel-
serne mod stævningen kom i svarskriftet.
       hvad angår sagsøgte 11, fremgår denne sagsøgte kun i oplistningen af parterne, men
er i øvrigt ikke omtalt i stævningen. dette til trods for, at sagsøgte 11 er sagsøgt, og at de sag-
søgte i svarskriftet har forespurgt til, hvad sagsøgte 11s rolle er i sagen. hvis alene sagsøgte
11 havde været sagsøgt, ville der kun have været oplysning om, at sagsøgte 11 har ejet eller
                                                   -7-
ejer et eller flere skibe, der krænker sagsøgers rettigheder, og det er ikke tilstrækkeligt til at
danne grundlag for en sag.
        det gøres gældende, at alle andre sagsøgte end sagsøgte 2 ikke kan vurdere, hvad år-
sagen er til, at de inddrages i sagen. bilag 5, 6 og 7 viser ikke, hvem der ejer skibe. så bilage-
ne giver ikke yderligere oplysninger. hvis man undersøger hos klassifikationsselskaberne, så
fremkommer tyske kommanditselskaber som ejere af skibene og ikke de indstævnte selska-
ber.
        det er normalt, at k/s’et tager navn fra skibsnavnet, så man kan ikke heraf udlede her-
af, at disse selskaber er koncernforbundne. der er ikke fremlagt dokumention for, at de sag-
søgte har ejet skibene.
vedr. værneting
det gøres desuden gældende, at sagen skal afvises, da der ikke er værneting for sagen i
danmark. de handlinger, der beskrives i stævningen, er knyttet til forhold, der fandt sted i
tyrkiet.
        i forhold til det stedlige internationale værneting skal der tages udgangspunkt i, hvor
centrum for sagen er. det mulige krænkelsessted er tyrkiet, og da sagen skal afgøres efter
tyrkisk ret, er det mest hensigtsmæssigt, at sagen behandles i tyrkiet. retsplejelovens § 243
skal fortolkes i overensstemmelse med fortolkningen af bruxelles i-forordningens artikel 5,
stk. 3.
        hovedreglen er, at en person skal sagsøges ved sit hjemting, og § 243 om deliktsværne-
ting er en undtagelse herfra. i denne sag fandt de påståede skadegørende handlinger sted i
tyrkiet, og det forhold, at naval architects har lidt et formuetab i danmark, betyder ikke, at
sagen skal føres i danmark. så vil en skadelidt i givet fald altid i deliktsager kunne ved eget
hjemting. det er ikke sådan, at reglerne skal fortolkes. det afgørende er stedet for de skade-
gørende handlinger og ikke, hvor formuetabet konkret lides, jf. u1998.1078ø.
        i shevill dommen fastslog eu-domstolen, at der alene var værneting i england for det
tab, der var lidt ved salget i england. det betyder, at spørgsmålet om værneting blev afgjort
efter, hvor den skadegørende handling var sket.
                                                 -8-
       de skadegørende handlinger er sket i tyrkiet, hvorimod tabet er lidt i danmark, og
derfor er værnetinget i tyrkiet. dette er også i overensstemmelse med præmis 10-15 i c
364/93 marinari og præmis 10-12 og 19-21 i c 168/02 kronhofer.
       da der allerede er udarbejdet en indenretlig rapport i tyrkiet, og der sandsynligvis i
henhold til bernerkonventionen skal bruges tyrkisk ret i sagen, taler dette også for, at sagen
behandles i tyrkiet.
sø- og handelsrettens afgørelse
af stævningen fremgår, at sagen drejer sig om krænkelse af naval architects’ ophavsret til
skibstegninger, og at de sagsøgte skulle have krænket disse rettigheder ved at have fremstil-
let, være ejer af eller drive virksomhed med skibe, der uretmæssigt er fremstillet på grundlag
af tegninger tilhørende naval architects. selvom oplysningerne i stævningen er ufuldstæn-
dige, også for så vidt oplysninger, som naval architect kunne have skaffet sig gennem skibs-
registre om ejerforholdene, findes det af stævningen og de med denne fremlagte bilag at
måtte stå de sagsøgte 1-10 klart, at sagen handler om en evt. krænkelse af ophavsrettigheder
ved bygning eller ejerskab af skibene. stævningen findes for så vidt angår disse sagsøgte at
opfylde kravene i rpl. § 348, stk. 2.
       for så vidt angår sagsøgte 11 er der i stævningen ingen oplysninger om grundlaget for
sagsanlægget, ligesom der heller ikke af den fremlagte korrespondance ses at være rettet
henvendelse til sagsøgte 11, således at denne sagsøgte allerede inden sagsanlægget var ble-
vet bekendt med årsagen til sagsanlægget. sagen afvises derfor allerede af den grund for så
vidt angår sagsøgte 11.
naval architects har gjort gældende, at den påståede krænkelse er sket ved, at der er produ-
ceret skibe på grundlag af tegninger, som naval architects har ophavsretten til. den primæ-
re evt. krænkelse ved bygning af skibene er sket i tyrkiet, og de påståede ejere af skibene er
bosiddende i tyrkiet. de påståede skadegørende handlinger har fundet sted i tyrkiet, og
den væsentligste bevisførelse skal ske i tyrkiet og er allerede påbegyndt. den omstændig-
hed, at tabet er lidt i danmark, kan ikke i sig selv medføre, at der er værneting her i landet,
idet en sådan udvidende fortolkning af § 243 vil medføre, at der altid ville kunne anlægges
                                                  -9-
sag ved sagsøgers hjemting. sagen findes derfor ikke med rette at være anlagt i danmark,
hvorfor den afvises for så vidt angår de sagsøgte 1-10.
efter sagens udfald skal naval architects betale sagsomkostninger til de sagsøgte. efter sa-
gens omfang skal naval architecs i sagsomkostninger til hver af de sagsøgte 1-10 betale
25.000 kr. og til sagsøgte 11 20.000 kr.
                                        thi kendes for ret:
sagen afvises.
inden 14 dage skal sagsøger, naval architechts knud e. hansen a/s, betale 25.000 kr. i sags-
omkostninger til hver af de sagsøgte, turkon holding a/s, sedef gemi insaati a.s, turkon
deniz tasimaciligi a.s, engin denizcilik ve ticaret limited sirk, bati denizcilik ve ticaret
limited sirke, hakmar denizcilik ve ticaret a.s, emre denizcilik ve ticaret a.s., kanlica
denizcilik ve ticaret a.s, rize denizcilik a.s, kasif denizcilik a.s og 20.000 kr. til turkon
emissionshaus gmbh.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                          mette christensen
                                               (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                   udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den 1. maj 2012


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 13. april 2011
sag 198/2009
(2. afdeling)
københavns kommune
(advokat bjarne becher jensen)
mod
natur- og miljøklagenævnet (tidligere naturklagenævnet)
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown) og
dansk jernbaneforbund
(advokat k.l. németh)
biintervenient til støtte for dansk jernbaneforbund: valby bakkes vejlaug
(advokat k.l. németh)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 9. afdeling den 4. juni 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, asbjørn jensen, marianne højgaard
pedersen, michael rekling og oliver talevski.
påstande
appellanten, københavns kommune, har gentaget sin påstand.
de indstævnte, natur- og miljøklagenævnet og dansk jernbaneforbund, har påstået stadfæ-
stelse.
supplerende sagsfremstilling
af skøde tinglyst den 27. januar 1892 fremgår bl.a. følgende:
                                              - 2 -
      ”på parcellen maa kun opføres højst to beboelsesbygninger. disse maa ikke være
      højere end kælder, stue, 1’sal og kvist og højst være indrettet til to familier hver.
      husene skal opføres villastil og skal ligge mindst 4 alen tilbage fra alle skellene. intet
      hegn af over 3 alens højde maa anbringes nærmere end 4 alen fra vej eller fodsti.
      der kan opføres særlige udbygninger til stald eller andre udenomsbekvemmeligheder,
      men ved opførelsen skal der tages alle fornødne skønhedshensyn ikke blot i forhold til
      hovedbygningen, men ogsaa i forhold til naboer, genboer og forbigaaende. saadanne
      udbygninger maa ikke være over 8 alen høje dog maa de have en højde af 9 alen, hvis
      de opføres på nærværende parcel med længdesiden i eller højst 4 alen fra parcellens
      vestlige skel. udbygningerne skal, forsaavidt de støder til skel, bestaa af mur eller bin-
      dingsværk. gaard med latrin skal ligge tilbage fra vejen, og gaarden skal hegnes med
      høvlet og malet plankeværk.
      hvis der ikke i løbet af 2 aar, efter at en bygning eller et hegn er opført, er sket retslig
      tiltale, kan der ikke senere gøres paastand paa dens eller dets nedrivning eller omdan-
      nelse stridende mod de foran omhandlede bestemmelser.
      der maa på parcellen ingen sinde opføres eller anlægges nogen fabrik eller anden ind-
      retning, der drives ved damp, gas eller anden naturkraft eller overhovedet anbringes
      saadanne industriindretninger, som omtales i lov af 10/3 1852 for københavn, der skal
      betragtes som gældende ogsaa for denne parcel, uden at de i loven nævnte undtagelser
      skal kunne komme til anvendelse. lige saa lidt maa der findes nogen indretning eller
      virksomhed, der ved larm, ilde lugt eller ubehageligt syn kan forulempe naboerne,
      navnlig ikke kobber-, grov- eller kleinsmedeværksted, svine- eller kohold, slagteri
      eller garveri. ej heller maa offentlig forlystelsessted eller beværtning saasom restau-
      ration, kafé, karussel, keglebane, dansesalon etc. indrettes på parcellen.”
ved skøde tinglyst den 23. november 2001 blev ejendommen overdraget fra metorion hol-
ding a/s til dansk jernbaneforbund. af skødet fremgik bl.a. følgende:
      ”der er på ejendommen tinglyst følgende rettigheder, byrder, servitutter og forpligtel-
      ser:
      …
      09/02-1978. dok. om byggetilladelse og vilkår herfor m.v..
      28/04-1994. dok. om byggetilladelse og vilkår herfor m.v..”
der er fremlagt tegninger over ejendommen, hvoraf fremgår, at kælderen har et bruttoareal på
471 m2, stueetagen et bruttoareal på 490 m2 og tagetagen (1. sal) et bruttoareal på 441 m2.
der er fremlagt en revideret oversigt af 19. marts 1999 fra københavns kommune vedrørende
ejendommene i området ved bjerregårdsvej. heraf fremgår bl.a., at kommunen i sit arkiv
havde registreret erhverv på 26 af de 67 bebyggede ejendomme. det fremgår endvidere, at der
                                               - 3 -
ifølge bbr-registeret var erhverv på yderligere 10 ejendomme. for 15 af de 36 ejendomme
med oplysninger om erhverv udgjorde erhvervsarealet (herunder erhverv i kælder) 50 % eller
mere.
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår af naturklagenævnets afgørelse af 4. juni 2003, at nævnet anser anvendelsen af
ejendommen for at være lovlig på tidspunktet for lokalplanens ikrafttræden, allerede fordi
københavns kommune ikke havde grebet ind med forbud eller påbud i medfør af planlovens
§ 43.
det følger af lokalplanens § 12, at den ikke hindrer, at den eksisterende bebyggelse og dennes
anvendelse kan opretholdes, ”hvis såvel bebyggelsen som anvendelsen ikke strider mod de
givne byggetilladelser tagne forbehold og i øvrigt er lovlig”. denne bestemmelse må forstås
således, at anvendelsen af en bygning ikke er lovlig i bestemmelsens forstand, hvis anvendel-
sen på tidspunktet for lokalplanens ikrafttræden var i strid med den omhandlede servitut, såle-
des at kommunen kunne have sikret overholdelsen heraf ved påbud eller forbud efter planlo-
vens § 43.
tre dommere – peter blok, michael rekling og oliver talevski – udtaler herefter:
vi finder, at servituttens bestemmelser efter deres ordlyd og formål må forstås således, at de
ikke er til hinder for, at bygningen delvis anvendes til erhverv, som ikke er til ulempe for de
omkringboende. der kan efter vores opfattelse ikke stilles krav om, at den overvejende del af
bygningens etageareal skal anvendes til beboelse, idet det efter vores opfattelse alene kan
kræves, at bygningen skal anvendes til beboelse i et omfang, som – bedømt i forhold til dens
karakter og størrelse – ikke er uvæsentligt, f.eks. ved at en hel etage anvendes til beboelse.
vi lægger til grund, at ejendommen før lokalplanens ikrafttræden langt overvejende blev an-
vendt til erhverv (kontorer m.v.), idet kælderen på 471 m2 og stueetagen på 490 m2 samt 311
m2 af tagetagen (1. sal) blev anvendt til erhverv, mens der alene var en beboelseslejlighed i
tagetagen på 130 m2. vi finder, at denne anvendelse af ejendommen var i strid med servitut-
ten.
                                                - 4 -
vi lægger til grund, at københavns kommune i slutningen af 1978 modtog oplysning om, at
ejendommen havde skiftet ejer, uden at kommunen i den forbindelse tog op, om der fortsat
skulle gives dispensation til erhvervsmæssig anvendelse. vi lægger endvidere til grund, at
kommunen i 1993, hvor der blev givet tilladelse til den kantine, der var indrettet i staldbyg-
ningen, blev bekendt med, at ejendommen fortsat blev anvendt erhvervsmæssigt, uden at
kommunen reagerede i den anledning. vi finder, at kommunen under disse omstændigheder
har udvist en sådan passivitet, at den ved lokalplanens ikrafttræden i 2001 havde fortabt sin
adgang til at håndhæve servitutten i relation til den omhandlede ejendom, således at den er-
hvervsmæssige anvendelse af ejendommen må betragtes som lovlig på tidspunktet for lokal-
planens ikrafttræden.
herefter, og da den anvendelse af ejendommen til kontorer og funktionærlejlighed, som
dansk jernbaneforbund ved brev af 9. oktober 2001 ansøgte om tilladelse til, ikke gik ud over
den hidtidige anvendelse, tiltræder vi, at københavns kommune ikke havde hjemmel til at
træffe afgørelsen af 25. januar 2002.
med denne begrundelse stemmer vi for at stadfæste dommen.
dommerne asbjørn jensen og marianne højgaard pedersen udtaler:
vi finder, at servituttens bestemmelser efter deres ordlyd og formål må forstås således, at den
overvejende del af bygningens etageareal skal anvendes til beboelse, men at servitutten ikke
er til hinder for, at en mindre del af bygningens etageareal anvendes til erhverv, som ikke er
til ulempe for de omkringboende.
som anført af flertallet må det lægges til grund, at ejendommen før lokalplanens ikrafttræden
langt overvejende blev anvendt til erhverv (kontorer m.v.). vi finder, at denne anvendelse
klart var i strid med servitutten. under hensyn til ejendommens karakter og størrelse finder vi
imidlertid, at servitutten ikke er hinder for, at der kan indrettes erhverv i en større del af
etagearealet end de af kommunen tilladte 100 m2 i kælder eller stueetage, f. eks. således at
hele kælderetagen på 471 m2 fortsat anvendes til erhverv, eller at stueetagen anvendes til
erhverv, hvis kælderetagen opfylder bygningslovgivningens krav til beboelsesrum.
                                                - 5 -
kommunen meddelte i 1978 den daværende ejer af ejendommen dispensation til erhvervs-
mæssig anvendelse af ejendommen mod, at ejendommen ved fraflytning blev genindrettet til
beboelse. vi finder, at kommunen ikke alene ved meddelelsen om det senere ejerskifte samme
år fik kundskab om, at vilkåret om retablering ikke blev overholdt. i 1994 gav kommunen en
midlertidig tilladelse til lovliggørelse af en kantine i en staldbygning. vi finder, at kommunen
ikke i den forbindelse skulle undersøge, om ejeren udnyttede ejendommen i strid med servi-
tutten. vi finder derfor, at kommunen ikke ved passivitet har fortabt sin ret til at håndhæve
servitutten. det bemærkes i den forbindelse, at dansk jernbaneforbund ved erhvervelsen af
ejendommen i 2001 blev bekendt med, at de meddelte dispensationer til erhverv var midlerti-
dige. forbundet kan derfor ikke have fået en berettiget forventning om, at ejendommen kunne
anvendes erhvervsmæssigt i det hidtidige omfang.
som følge af det anførte ovenfor om, at kommunen ikke var berettiget til at kræve, at der
skulle retableres boliger i hele ejendommen bortset fra 100 m2, finder vi med denne begrun-
delse også, at kommunens afgørelse herom er ugyldig.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
ved fastsættelsen af sagsomkostningerne for højesteret til dansk jernbaneforbund er der ta-
get hensyn til sagens betydning og omfang.
i forholdet mellem københavns kommune og natur- og miljøklagenævnet skal ingen af par-
terne betale sagsomkostninger til den anden part. højesteret har herved lagt vægt på, at natur-
og miljøklagenævnet ikke har fået medhold i sin fortolkning af lokalplanens § 12.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal københavns kommune betale 100.000 kr. til dansk
jernbaneforbund.
                                               - 6 -
i forholdet mellem københavns kommune og natur- og miljøklagenævnet skal ingen af par-
terne betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
h0052000 - jf
                                      udskrift
                                          af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 9. januar 2006 blev af retten i sagen
h-52-04
biotevi aps
(advokat jacob s. ørndrup)
  mod
chr. hansen a/s
(advokat esben kjær)
afsagt sålydende
                                        d o m:
        indledning og påstande
        sagen vedrører forståelsen af en bestemmelse i en sublicensaftale mellem
biotevi og chr. hansen vedrørende et patent hvortil chr. hansen havde licens i
henhold til aftale mellem peter ruhdal jensen og chr. hansen. efter bestemmelsen
havde chr. hansen under sagsbehandlingen af nærmere angivne patentansøgnin-
ger ret til at trække en ansøgning tilbage eller opgive vedligeholdelsen af et udstedt
                                              - 2 -
patent bl.a. hvis det kunne ”begrundes ud fra sunde forretningsmæssige hensyn”, jf.
nærmere nedenfor.
         efter licensaftalen med peter ruhdal jensen havde chr. hansen en eksklusiv
ret til udnyttelse af peter ruhdal jensens opfindelse indenfor alle anvendelsesområ-
der ved produktion, markedsføring og salg af produkter fremstillet på grundlag af
opfindelsen. chr. hansen havde efter licensaftalens § 24 ret til at sublicensiere sine
rettigheder ”inden for området starterkulturer til fremstilling af levnedsmidler og foder
eller fremstilling af naturlige aromastoffer eller præparater...” og havde ”pligt til aktivt at
medvirke til sublicensiering for så vidt angår alle andre områder”.
         biotevi har nedlagt følgende påstande:
         1. chr. hansen tilpligtes at anerkende at have handlet ansvarspådragende
overfor biotevi ved at opsige licensaftalen med peter ruhdal jensen, sagens bilag 1,
som sket.
         2. chr. hansen tilpligtes at anerkende at have handlet ansvarspådragende
overfor biotevi ved at opgive sagsbehandlingen af den patentfamilie som angives i
appendiks 3 til sublicensaftalen, sagens bilag 11, som sket.
         3. chr. hansen tilpligtes at anerkende have handlet ansvarspådragende
overfor biotevi ved at undlade at tilbyde biotevi at overtage sagsbehandlingen af
den patentfamilie som angives i appendiks 3 til sublicensaftalen, sagens bilag 11,
som sket.
         4. chr. hansen skal betale kr. 100.000 til biotevi med procesrente fra sagens
anlæg den 12. maj 2004.
         chr. hansen har over for biotevis påstande 1-3 påstået frifindelse. over for
påstand 4 har chr. hansen principalt påstået frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb end påstået af biotevi.
         biotevis påstande 1-3 og dermed spørgsmålet om chr. hansens erstatnings-
ansvar forhandles særskilt, jf. retsplejelovens § 253.
         sagsfremstilling
                                          - 3 -
         biotevi er et selskab der beskæftiger sig med optimering af mikrobiologiske
processer. biotevis primære forretningsområde er udvikling af en mere effektiv me-
tode til produktion af ethanol (alkohol) på baggrund af et patent tilhørende civilin-
geniør peter ruhdal jensen. peter ruhdal jensen opfandt i 1996 en metode til at for-
bedre produktion af biomasse og andre produkter fra en biologisk celle. peter ruh-
dal jensen indleverede den 6. september 1996 en dansk patentansøgning under nr.
0963/96. ansøgningen blev den 8. september 1997 videreført som pct-ansøgning
under nr. pct/dk97/00373, og patent er blevet meddelt i blandt andet australien og
usa.
         chr. hansen er en del af chr. hansen-gruppen der bl.a. udvikler og mar-
kedsfører ingredienser til fødevarer. chr. hansen er blandt verdens førende ingre-
diensleverandører til fødevareindustrien og er global markedsleder inden for oste-
løbe, enzymer, kulturer og naturlige farver. selskabet markedsfører et bredt sorti-
ment af ingredienser til mejeriprodukter, kødprodukter, færdigretter, drikkevarer,
iscreme, margarine, konfekture mv.
         chr. hansen har en omfattende forskning inden for mikrobiologi og genetik.
chr. hansens forsknings- og forretningsområde omfatter ikke produktion af etha-
nol, og chr. hansen har ikke haft planer om at udvide sit område hertil.
         dan nilsson blev ansat som mikrobiolog hos chr. hansen fra 1. december
1990. fra 1. april 1996 til maj 2001 var han head of the department of physiology. i
maj 2001 blev han udnævnt til director of strain development og refererede til
forskningschef egon bech hansen. dan nilsson blev pr. 1. december 2001 udnævnt
til director of innovation.
         af options- og licenskontrakten af 10. juni 1999 (bilag 1) mellem peter ruh-
dal jensen og chr. hansen fremgår at peter ruhdal jensen gav chr. hansen option
på eksklusiv ret til kommerciel udnyttelse af peter ruhdal jensens opfindelse inden
for alle anvendelsesområder ved produktion, markedsføring og salg i hele verden af
produkter fremstillet på basis af opfindelsen. optionsperioden var fra underskrivel-
sen af en tidligere kontrakt den 15. januar 1997 til 15. juli 2001. for optionen betalte
chr. hansen 50.000 kr. per halvår. omkostninger ved videreførelse af patenter m.v.
                                               - 4 -
skulle afholdes af chr. hansen. optionen blev udnyttet, og herefter skulle chr.
hansen betale et engangsbeløb på 250.000 kr. der blev modregnet med afholdte pa-
tentudgifter, og en licensafgift der i tilfælde af licensgivende salg var på mindst
100.000 kr. om året. som nævnt indledningsvist havde chr. hansen ret og i visse
tilfælde pligt til at sublicensiere. kontrakten udløb uden opsigelse ved udløbet af
længstløbende patent. parterne kunne dog inden da opsige kontrakten med seks
måneders varsel, for peter ruhdal jensens vedkommende dog med visse begræns-
ninger. ved kontraktens ophør skulle de overdragne rettigheder i henhold til dens §
28, stk. 1, uanset ophørsgrund – bortset fra visse grunde der ikke har betydning for
denne sag – gå tilbage til ruhdal jensen til dennes fri rådighed.
         i efteråret 2001 iværksatte chr. hansen en gennemgang af værdien af alle
patentfamilier hos chr. hansen (ʺpatent family streamliningʺ). under dette projekt
udpegede chr. hansen ansvarlige til at vurdere specifikke patentfamilier med hen-
blik på deres fortsatte egnethed hos chr. hansen. dan nilsson blev i september 2001
udpeget til at vurdere atpase-teknologien, herunder peter ruhdal jensens opfin-
delse. i mail af 3. december 2001 til chr. hansens patentafdeling anførte dan nils-
son om opfindelsens værdi:
         ʺdet er helt klart noget vi er interesseret i og skal fortsætte med. udover hvad vi ar-
bejder på her i min afdeling, er det muligt at sælge licenser indenfor en masse områder uden-
for vores (chʹs) interesser. jeg skal bl.a. til usa d. 12. december og vil besøge firmaerne
a.e. staley og adm for at præsentere hvad patentet dækker og hvad vi kan udvikle af kultu-
rer indenfor bio-ethanol til iblanding i benzin. (konfidentielt) ʺ
         vedrørende opfindelsen foreligger en teknisk rapport (tr02652) der angives
at være ”created” 14. november 2000 og som er dateret 9. januar 2002.
         endvidere foreligger en artikel ”expression of genes encoding f1-atpase
results in uncoupling of glycolysis from biomass production in lactococcus lactis”
af brian j. købmann, christian solem, martin b. pedersen, dan nilsson og peter r.
jensen (”koebmann et al.ʺ). artiklen der er trykt september 2002, er modtaget på
redaktionen den 28. marts 2002 og accepteret den 24. juni 2002.
                                            - 5 -
          i slutningen af 2001 fratrådte chr. hansens forskningschef, egon bech han-
sen. i forbindelse hermed og med en ændring af organisationen fik dan nilsson
reference til den nuværende forskningschef, peter olesen, der fandt at dan nilsson
ikke havde de fornødne ledelsesmæssige egenskaber til at bestride sin stilling som
director of innovation. parterne havde herefter en række forhandlinger om et sam-
arbejde mellem chr. hansen og dan nilsson om udnyttelse af peter ruhdal jensens
opfindelse. der blev i løbet af 2002 udarbejdet flere udkast til aftale om sublicens. af
de første udkast fremgik det at aftalen skulle være gældende indtil udløbet af de
respektive patenter. i aftaleudkast af 27. september 2002 indsatte chr. hansen en
bestemmelse om at aftalen kunne opsiges fra begge parters side med seks måneders
varsel. dan nilsson gjorde indsigelse herimod og anførte at det ikke kunne forven-
tes at investorer ville investere i et selskab hvis eksistensgrundlag var en aftale der
kunne opsiges med 6 måneders varsel. chr. hansen accepterede dan nilssons for-
slag vedrørende opsigelighed. af den endelige sublicensaftale (bilag 11) om udnyt-
telse af peter ruhdal jensens opfindelse og udnyttelse af en række øvrige patentfa-
milier af 18. og 24. december 2002 fremgår:
”...
                                    § 2 licensens omfang
ch giver ved denne aftales ikrafttrædelse bt en eksklusiv og subliciterbar licens til kom-
merciel worldwide udnyttelse af dels de verserende patentansøgninger, der er omtalt i ap-
pendiks 2 og dels de forventeligt kommende hertil hørende udstedte patentrettigheder inden-
for alle anvendelsesområder, hvis udnyttelsen sker udenfor ch’s nuværende forsknings- og
forretningsområde, hvilket er defineret i appendiks 1.
endvidere giver ch ved denne aftales ikrafttrædelse bt en eksklusiv subliciterbar sublicens
til kommerciel worldwide udnyttelse til produktion, markedsføring og salg af produkter base-
ret på dels de verserende patentansøgninger, der er omtalt i appendiks 3 og dels de forvente-
ligt kommende hertil hørende udstedte patentrettigheder indenfor alle anvendelsesområder,
hvis udnyttelsen sker uden for ch’s nuværende forsknings- og forretningsområde, hvilket er
defineret i appendiks 1. betingelserne for denne sublicens er angivet i options- og licens-
kontrakten, der er indgået i 1999 med peter ruhdal jensen, og som er vedlagt i kopi i ap-
pendiks 5.
                                              - 6 -
forholdet mellem ch og bt for så vidt angår de rettigheder der relaterer sig til appendiks 3,
herunder bt’s muligheder for at disponere over rettighederne i forhold til tredjemand, regu-
leres som udgangspunkt af nærværende aftale, dog således at bt ikke opnår bedre ret end
ch har ifølge aftalen med peter ruhdal. jf. appendiks 5.
licensen og sublicensen benævnes herefter samlet ”licenserne”.
ch skal skriftligt godkende alle aftaler, bt indgår med tredjemand med hjemmel i aftalen, i
deres helhed, herunder alle sub- og subsublicenser. chs godkendelse kan ikke tilbageholdes
uden rimelig grund.
                                         § 3 bts pligter
bt har pligt til løbende at gøre en effektiv og relevant indsats for at udnytte de i § 2 inde-
holdte licenser med henblik på bedst mulig kommercialisering heraf.
                                        § 4 overdragelse
ch har ret til at overdrage sine rettigheder eller pligter i medfør af nærværende aftale til
tredjemand.
bt kan ikke uden chs skriftlige samtykke overdrage sine rettigheder eller pligter i medfør af
nærværende aftale til tredjemand, herunder hører overdragelse af anparterne i bt. chs
godkendelse kan ikke tilbageholdes uden rimelig grund.
                              § 5 engangsvederlag og licensafgift
for de i § 2 indeholdte licenser betaler bt til ch en licensafgift på 10 % af alle indkomne
indtægter hidrørende fra licenserne eksklusiv moms, punktafgifter og andre lignende offent-
lige afgifter.
i perioden fra aftalens ikrafttræden jf. § 19 og frem til og med 31. august 2005 skal ch ikke
have licensafgift.
...
                                               - 7 -
ch indbetaler et engangsvederlag stort kr. 660.000,- eksklusiv moms til bt senest 14 dage
efter den seneste underskrift på aftalen som betaling for bts ydelse jf. § 3
...
                                            § 8 option
i det tilfælde, at bt ønsker at sælge mikroorganismer, som er inden for patentbeskyttelsen i
patentskrifterne som angivet i appendiks 2 og 3, så skal bt først tilbyde ch at stå for pro-
duktion og eventuelt distribution.
...
                                          § 9 patentering
ch skal i sagsbehandlingen af patentansøgningerne fremdeles søge at tilgodese patentdæk-
ning af de faglige felter og geografiske områder, som kan være af interesse for bt.
...
                          § 10 videreførelse af patent/patentansøgning
uanset § 9 er ch på et hvilket som helst tidspunkt under sagsbehandlingen af patentansøg-
ningerne indeholdt i appendiks 2 og 3 berettiget til at trække en verserende ansøgning tilba-
ge hos en given patentmyndighed, hvis det kan begrundes ud fra sunde forretningsmæssige
hensyn eller under hensyntagen til en for ch uhensigtsmæssig sagsbehandling, der kunne
synes at føre til et smalt eller et på anden måde uhensigtsmæssigt beskyttelsesomfang. lige-
ledes er ch berettiget til at opgive vedligeholdelsen af et udstedt patent, hvis sunde forret-
ningsmæssige hensyn taler derfor.
at trække sig ud af en patentsag og trække en ansøgning tilbage benyttes i denne aftale sy-
nonymt og skal her forstås som at opgive yderligere vedligeholdelse af et udstedt patent
og/eller opgive yderligere sagsbehandling om udstedelse af patent.
i det tilfælde, at ch vælger at trække en patentansøgning tilbage eller opgive vedligeholdel-
sen af et udstedt patent, som omtalt ovenfor, skal bt skriftligt oplyses herom af ch. ch kan
herefter vælge at give bt en ret til at overtage patentansøgningen eller det eksisterende pa-
tent med en 12 måneders optionsret for bt til at overtage forpligtelserne i form af sagsbe-
handling og betaling hertil og betaling af vedligeholdelsesafgifter af en patentansøgning
og/eller et udstedt patent.
                                              - 8 -
                               § 11 omkostninger til patentering
samtlige patenteringsudgifter og øvrige omkostninger ved sagsbehandlingen af de i appen-
diks 2 og 3 omtalte patentansøgninger, der er indeholdt i de hertil hørende patentfamilier, og
udgifter til vedligeholdelsen af de forventeligt kommende udstedte patenter afholdes af ch,
medmindre ch vælger at trække sig ud af en eller flere patentsager, jf. § 10.
appendiks 4 viser en oversigt over de patentfamilier, herunder status for sagsbehandlingen
og landedækning der tilbydes bt i licens og i sublicens, jf. § 2.
…
                                     § 19 periode og opsigelse
aftalen er gældende fra tidspunktet for seneste underskrift og er uopsigelig til og med det
enkelte patents udløb. aftalen ophører således uden yderligere varsel i relation til hvert en-
kelt underliggende patent, når patentet udløber.
såfremt intet patent udstedes, vil der ikke eksistere nogen kontrakt med baggrund i det på-
gældende patent.
…”
         sublicensaftalen blev indgået med biotevi i form af biotevi aps ʺunder op-
rettelseʺ. selskabet er stiftet med første forretningsår der løber fra den 24. februar
2003 indtil 31. juli 2004.
         efter indgåelse af sublicensaftalen den 18. og 24. december 2002, opsagde
dan nilsson som aftalt sin stilling hos chr. hansen med øjeblikkelig fratræden.
         2003
         i mail af 6. januar 2003 til dan nilsson meddelte peter olesen at peter ruh-
dal jensen rykkede kraftigt for besked om han eventuelt kunne overtage chr. han-
sens rettigheder, hvorfor peter olesen ville give ham besked om at disse nu var gi-
vet til biotevi. peter ruhdal jensen meddelte i mail af 20. januar 2003 til peter olesen
at han var meget overrasket over at chr. hansen havde givet samtlige rettigheder til
dan nilsson uden at have konsulteret ham. den 4. marts skrev peter ruhdal jensen
til chr. hansen at han endnu ikke havde fået kontrakten mellem chr. hansen og
biotevi som lovet og derfor fortsat var usikker med hensyn til om den var i overens-
                                                - 9 -
stemmelse med kontrakten mellem ham og chr. hansen. herpå svarede peter ole-
sen bl.a. at aftalen ikke kunne udleveres, og at den var i overensstemmelse med af-
talen mellem dem.
         der blev afholdt et møde mellem peter olesen og peter ruhdal jensen den 8.
maj 2003. af peter ruhdal jensens referat der er godkendt af peter olesen, fremgår
”...
prj havde taget initiativ til mødet for dels at afklare hvilke rettigheder der egentlig er givet
til biotevi, dels for at fremlægge forslag til virksomheds set-up vedrørende atpase teknologi.
punkt 1. atpase teknologi, andre områder end § 24,1 (chs eget område)
dan nilsson (dn) fra biotevi giver fortsat i telefonsamtaler med prj udtryk for at have fået
licens til alle rettigheder til atpase patentet uden for § 24, 1 (i aftale mellem ch og prj fra
1999) hvorimod han benægter at have rettigheder indenfor § 24, 1.
prj gjorde opmærksom på at hvis dette er rigtigt, i så fald er i modstrid med prj-ch aftalen
som kun tillader ch at give sublicens bort indenfor deres eget forretningsområde (jævnfør §
24,1).
...
konklusion:
po vil nu lade sine juridiske rådgivere se på sagen, for at undersøge om prj’s påstande ved-
rørende begrænsningerne i chs muligheder for at give rettigheder videre er korrekt samt om
det er korrekt at ch ikke har ret til at give sublicensretten videre.
prj understregede, at det er vigtigt at biotevi får klar besked om hvilke rettigheder, de kan
eller ikke kan udnytte, både hvad angår områder og sublicensret.
...”
          den 3. juni 2003 modtog dan nilsson en mail fra peter ruhdal jensen der
anførte at biotevi ikke havde ret til at sælge eller markedsføre hans opfindelse eller
produkter baseret på opfindelsen.
                                             - 10 -
          i mail af 18. juni 2003 til peter ruhdal jensen meddelte peter olesen blandt
andet at chr. hansen fastholdt at sublicensieringen til biotevi var i overensstemmel-
se med chr. hansens aftale med peter ruhdal jensen.
          i mail af 15. august 2003 til peter olesen meddelte peter ruhdal jensen at
han på grund af at chr. hansen havde givet biotevi en sublicens på patentet til hans
opfindelse, var tvunget til at betragte licensaftalen som hævet fra chr. hansens side.
          i mail af 27. august 2003 til peter olesen gjorde dan nilsson peter olesen
opmærksom på peter ruhdal jensens opfattelse. dan nilsson henstillede at chr.
hansen nåede til enighed med peter ruhdal jensen om fortolkningen af licensafta-
len og gjorde opmærksom på at biotevi allerede havde brugt mange ressourcer i
tillid til aftalen, og at problemerne allerede havde bevirket at forhandlingerne med
det brasilianske selskab copersucar og med professor jens nielsen, dtu, var stran-
det.
          der var herefter yderligere brevveksling og møder mellem parterne, herun-
der et møde den 19. december 2003 hos chr. hansen, hvor dan nilsson af peter
olesen blev orienteret om at der ikke ville blive indgået forlig mellem chr. hansen
og peter ruhdal jensen, og at sagen derfor skulle løses ved domstolene.
          sidst i december 2003 ringede ulf nonboe, der er aktionær hos biotevi, til
peter olesen og oplyste at biotevi forventede en kompensation fra chr. hansen så-
fremt der ikke blev fundet en løsning på de kontraktretlige problemer med peter
ruhdal jensen. på forespørgsel fra peter olesen om baggrunden for denne henven-
delse meddelte dan nilsson den 6. januar 2004 at ulf nonboe havde ringet efter
anmodning. dan nilsson bekræftede at det var hans opfattelse at biotevi havde
krav på kompensation fra chr. hansen hvis der ikke blev fundet en løsning på kon-
flikten med peter ruhdal jensen. dan nilsson opstillede i e-mailen 5 forskellige
kompensationsforslag med beløb fra 1 mio. kr. og opefter afhængig af indtægtsfor-
delingen. han anførte at det ikke var biotevis ønske at afgive eksklusiviteten ”da
vores forventede indtjening i patentets løbetid er > 2,5 milliarder dkk. men vi er klar over
at for hver dag der går indtil sagen er afgjort forringes nutidsværdien og den fremtidige ind-
tjening væsentligt. vores interesse er udelukkende at køre en fornuftig forretning, så jeg
håber at vores forslag kan være behjælpelig med en hurtig løsning af sagen mellem chr.
hansen og peter ruhdal jensen …”.
                                              - 11 -
          den 27. januar 2004 modtog dan nilsson en e-mail fra winnie bügel, der er
director of legal & regulatory affairs hos chr. hansen. winnie bügel gav udtryk
for at det var chr. hansens overbevisning at man havde været berettiget til at vide-
regive licensen til biotevi, og at man derfor ikke ville anerkende biotevis ʺkravʺ i e-
mailen af 6. januar 2004. winnie bügel skrev endvidere at chr. hansen var villig til
at prøve konflikten med peter ruhdal jensen ved domstolene. den endelige beslut-
ning herom ville dog blive truffet af peter olesen efter dennes hjemkomst den 2.
februar 2004.
          i et memo af 28. januar 2004 vurderede chr. hansens bioteknologiske chef,
eric johansen, at det var meget usandsynligt at peter ruhdal jensens opfindelse
kunne medføre en øget syrningshastighed, og at der ville kunne opnås et højere
udbytte i chr. hansens egen fremstillingsproces. han henviste bl.a. til de to artikler,
ʺkoebmann et alʺ og ʺtr02652ʺ og konkluderede:
“... i do not believe this technology will provide new products or significant income for chr
hansen or our competitors and therefor, it is my recommendation that we do not pursue the
patenting of this concept any further.”
i mail af 29. januar 2004 fra chr. hansen ved winnie bügel til peter ruhdal jensen
meddelte chr. hansen:
”under henvisning til din ophævelse af aftalen vedr. atpase teknologien skal vi hermed
meddele dig, at vi g.d. har meddelt p&v, at chr. hansen a/s ikke ønsker at forfølge patent-
sagerne. vi anbefaler, at du tager kontakt til p&v for at varetage dine interesser over for
myndighederne
          den 9. februar 2004 modtog dan nilsson en e-mail fra chr. hansens advokat
hvoraf fremgik at chr. hansen i medfør af sublicensaftalens § 10, stk. 1, havde opgi-
vet at videreføre samtlige patenter og patentansøgninger vedrørende peter ruhdal
jensens opfindelse, og at chr. hansen ikke havde haft mulighed for at tilbyde bio-
tevi at overtage behandlingen af patentfamilien i medfør af sublicensaftalens § 10,
stk. 3. chr. hansen opsagde samtidig licensaftalen med peter ruhdal jensen med
tilbageoverdragelse af samtlige rettigheder ved udgangen af august 2004.
                                          - 12 -
        biotevis advokat anmodede den 11. februar 2004 chr. hansen om at redegø-
re for selskabets opsigelse af licensaftalen med peter ruhdal jensen og for grundla-
get for chr. hansens beslutning om ikke at tilbyde biotevi at overtage patentansøg-
ninger og patenterne. dette brev besvaredes med telefax af 18. februar 2004. med
telefaxen var vedlagt en nærmere begrundelse for chr. hansens opsigelse af licens-
aftalen med peter ruhdal jensen.
        i svaret herpå gjorde biotevi blandt andet gældende at chr. hansen ikke
havde været berettiget til at opsige aftalen med peter ruhdal jensen uden forudgå-
ende drøftelser med biotevi, og at chr. hansen ikke havde været berettiget til at
opgive sagsbehandlingen af den patentfamilie, som vedrører peter ruhdal jensens
opfindelse, samt at chr. hansen burde have tilbudt biotevi at overtage sagsbehand-
lingen i medfør af sublicensaftalens § 10, stk. 3.
       det er oplyst at chr. hansens omkostninger vedrørende patentet fra december
2001 til maj 2004 har udgjort 609.462 kr.
       forklaringer
       dan nilsson har forklaret at han var ansat hos chr. hansen fra 1990 til 2002.
han begyndte som kemiker og sluttede som innovationsdirektør med reference til
forskningsdirektør peter olesen. i 1999 indgik chr. hansen en licensaftale med pe-
ter ruhdal jensen der havde udviklet en metode til at forbedre mikroorganismers
evne til omdannelse af sukker. vidnets afdeling arbejdede bl.a. på at producere
bioethanol ved hjælp af denne metode. den 14. november 2000 påbegyndte afdelin-
gen en teknisk rapport nr. tr 02652 som vidnet har godkendt. vidnet har evalueret
projektet i ”streamlining of patent portfolio” af 12. september 2001. omkring dette
tidspunkt var han i usa med peter ruhdal jensen for at præsentere opfindelsen for
a.e. staley og adm. han er medforfatter på artiklen ”koebmann et al.”
       peter olesen spurgte i foråret 2002 om vidnet var interesseret i som selvstæn-
dig at udnytte peter ruhdal jensens patenter, og det var han. vidnet kunne få pa-
tenterne med i sin virksomhed da chr. hansen ikke selv skulle bruge patenterne til
gærproduktion. chr. hansens interesse i patenterne var kølnet noget. efter forhand-
ling med peter olesen lavede vidnet et udkast til kontrakt. fra sommeren 2002 var
det vidnets opfattelse, at aftalen var på plads. den endelige aftale blev konciperet af
chr. hansen og underskrevet af parterne i december 2002. vidnet havde ikke juri-
                                          - 13 -
disk bistand til at indgå aftalen, men fik foretaget en skatteretlig gennemgang. han
gik ud fra at chr. hansen foretog en selvstændig vurdering af projektet og ikke ude-
lukkende byggede på hans opfattelse. vidnet arbejdede det sidste halve år for sig
selv, men modtog løn fra chr. hansen.
       hensigten med licensaftalens § 19 var at aftalen skulle være uopsigelig til og
med det enkelte patents udløb. aftalen skulle være uigenkaldelig, vidnet kunne
ikke basere sin virksomhed på en aftale der kunne blive ophævet vilkårligt.
       det havde hele tiden været vidnets hensigt at etablere et selskab frem for at
drive virksomhed i personlig form. anpartsselskabet biotevi blev først stiftet 24.
februar 2003.
       vidnet havde indgået en aftale eller hensigtserklæring med professor jens ni-
elsen fra dtu hvis selskab skulle stå for forskning og udvikling, mens biotevi skulle
stå for salg og marketing. professor jens nielsen er ansat i samme afdeling som pe-
ter ruhdal jensen, og det var gennem denne vidnet var kommet i forbindelse med
jens nielsen.
       vidnet tog i foråret 2003 til brasilien for at præsentere produktet bl.a. for co-
persucar der var interesseret i projektet, men hæmmet med hensyn til beslutninger
da der er 15 ejere der skal bestemme sig. han kontaktede samtidig peter ruhdal
jensen og opfordrede ham til at medvirke til en egentlig forretning hvilket denne
afviste.
       biotevi havde ikke laboratorieadgang. da jens nielsen ikke vedstod deres af-
tale, kunne vidnet ikke levere varen. der var andre aktiviteter i biotevi, men de blev
ikke til noget, og hele forretningsgrundlaget begyndte at smuldre. vidnet havde
forskellige løsningsforslag, herunder at chr. hansen kunne forhandle på biotevis
vegne, eller at biotevi kunne være agent for peter ruhdal jensen. biotevi kunne
godt have magtet at videreføre patenterne, selskabet kunne have lånefinansieret
eller skaffet investorer.
       i oktober 2003 deltog vidnet i et møde med peter olesen der bekræftede at
parterne havde en aftale. biotevi havde ret til sublicens, men biotevi var afhængig af
at chr. hansen fik afklaret forholdet til peter ruhdal jensen.
       vidnet er enig i eric johansens tekniske konklusioner, men ikke i de biologi-
ske.
                                          - 14 -
       chr. hansen havde end ikke oplyst overfor vidnet at man overvejede at opsi-
ge kontrakten med biotevi, før dette skete 9. februar 2004. opsigelsen gjorde vidnet
arbejdsløs, men han fik senere i 2004 ansættelse hos novozymes. vidnet har modta-
get 660.000 kr. i indtægter fra chr. hansen og herudover 100.000 kr. for konsulent-
opgaver.
       peter olesen har forklaret at han tiltrådte som forskningsdirektør i chr. han-
sen i maj 2000. vidnet havde det overordnede ansvar for at iværksætte aktiviteter
der kunne føre til produktudvikling, fornuftig håndtering af løbende projekter og
udlicensiering af mulige projekter. eric johansen refererer til vidnet.
       peter ruhdal jensens opfindelse vedrører en bakterie der kan fremskynde
processer og give større biomasse. det er en spændende teknik med gode mulighe-
der for chr. hansen. mulighederne med hensyn til bioethanol var mindre væsentli-
ge for selskabet.
       den af dan nilsson udførte ”streamlining of patent portfolio” løb over ½ år.
dan nilssons vurdering fremgår af mailen af 3. december 2001. vidnet har ikke læst
rapporten tr02652. han har ikke hentet dokumenter vedrørende projektet i deres
base, det var dan nilssons opgave. han har ikke foretaget en vurdering af mulig-
hederne før chr. hansen indgik kontrakten med biotevi. chr. hansen var interesse-
ret i peter ruhdal jensens opfindelse og de muligheder der lå i den, det var derfor
man ville have patentet.
       dan nilsson var i sidste halvdel af 2002 ansat hos chr. hansen, selv om han
arbejdede på fuld tid for sig selv, alternativet var en fyring. det var meningen at
dan nilsson skulle have en chance. hans ledelsesevner var ikke tilstrækkelige, men
han havde gode kreative evner. hvis nogen skulle kunne skabe noget, var det ham.
det kunne ikke udelukkes at han kunne bruge metoden.
       arbejdet med udarbejdelse af aftalen mellem chr. hansen og biotevi løb over
det meste af 2001. de diskuterede ved en lejlighed om der skulle være en adgang til
at sige op med seks måneders varsel, men det ville være for kort varsel, for med
seks måneders varsel ville biotevi ikke kunne skaffe investorer. derfor valgte man
den formulering der fremgår af § 10. hensigten med denne bestemmelse var at det
skulle være muligt for chr. hansen at komme ud af kontrakten med biotevi hvis det
var soleklart at chr. hansen ikke skulle køre videre med projektet. det ville være
                                          - 15 -
tilfældet hvis der ikke var muligheder inden for chr. hansens område. om der var
muligheder på ”b-området”, det område der lå uden for chr. hansens eget område,
ville ikke være til hinder for opsigelse efter denne bestemmelse.
       peter ruhdal jensen blev ikke orienteret om aftalen med biotevi. vidnet for-
søgte at løse problemet med forholdet til peter ruhdal jensen og inviterede 17. ja-
nuar 2003 dan nilsson og ruhdal jensen til et møde. vidnet foreslog at dan nilsson
kunne virke som agent.
       vidnet fik i december 2003 en opringning fra ulf nonbo som angav at handle
på biotevis vegne. vidnet kendte ikke nonbos rolle i biotevi. henvendelsen fore-
kom vidnet at være uden jordforbindelse. i januar 2004 bad vidnet eric johansen
foretage en vurdering af projektets interesse for chr. hansen, og resultatet heraf var
som det fremgår af dennes redegørelse af 28. januar 2004. indtil efteråret 2003 havde
man i chr. hansen regnet med at der var økonomi i aftalen med biotevi. beslutnin-
gen om lukning blev truffet 9. februar 2004. i forhold til peter ruhdal jensen blev
beslutningen truffet den 29. januar 2004 således som det ses af mailen af denne dato.
       vidnet er enig i at biotevis forretningsgrundlag var aftalen med chr. hansen.
chr. hansen forhandlede ikke med biotevi inden opsigelsen, det fandt man ikke
grund til.
       hvis aftalen var forblevet i kraft, skulle chr. hansen have fortsat med at beta-
le omkostninger til udvikling. det var chr. hansen ikke interesseret i når man ikke
selv forventede at få glæde af produktet.
       eric johansen har forklaret at han har været ansat i chr. hansen siden 1989.
vidnet er vice president på mikrobiologiområdet og refererer direkte til peter ole-
sen. han var med til at ansætte dan nilsson der i starten refererede til ham. vidnet
havde intet at gøre med den opfindelse der ligger til grund for tvisten i sagen.
”streamlining of patent portfolio” blev foretaget i perioden fra 2001 til begyndelsen
af 2002. den kortfattede konklusion der angav at projektet var af interesse, var ikke
usædvanlig for en sådan vurdering. vidnet havde, indtil han i januar 2004 blev bedt
om at foretage en vurdering af projektet, kun et spinkelt kendskab til det.
       peter olesen henvendte sig til vidnet og bad om hans vurdering af projektets
interesse for chr. hansen. vidnet tjekkede chr. hansens database og internettet.
vidnet fandt den tekniske rapport, hvorefter han vurderede, at der ikke var udsigt
                                         - 16 -
til kommerciel udnyttelse af produktet hos chr. hansen inden for en overskuelig
tid. idéen i projektet var at man skulle kunne forøge produktionen i chr. hansens
egen fabrikation. vidnet kom til det overraskende resultat at virkningen var den
modsatte, at resultatet var mindre biomasse. derfor udfærdigede vidnet sit memo
der konkluderede at man ikke skulle opretholde patentet. det var patentafdelingens
opfattelse at patentet i usa var ret snævert set fra chr. hansens synspunkt. den
kommercielle beslutning blev truffet af peter olesen på grundlag af vidnet og pa-
tentafdelingens indstilling.
       peter ruhdal jensen har forklaret at han er kemiingeniør og lektor ved biocen-
ter på danmarks teknologiske universitet.
       vidnet præsenterede sin opfindelse for chr. hansen sidst i 1995. patentansøg-
ning blev indsendt i 1996.
       dan nilsson og egon bech hansen var begge interesserede i opfindelsen. vid-
net kendte egon bech hansen i forvejen, da de begge var forskere indenfor mælke-
syrebakterier.
       vidnet har ikke haft kommercielle indtægter af licenskontrakten med chr.
hansen i 1999.
       vidnet hørte om biotevi i 2001 da vidnet samarbejdede med dan nilsson om
at etablere et firma der kunne arbejde videre med projektet.
       novozymes havde taget initiativ til en præsentation i usa. vidnet tog derfor
afsted sammen med dan nilsson. der var interesse for produktet hvis det kunne
tilpasses et aktuelt behov. vidnet har for tiden ikke kontakt til det amerikanske
marked.
       ultimo 2002 erfarede vidnet at chr. hansen havde givet alle rettighederne til
biotevi. vidnet arbejdede selv på at få rettighederne tilbage.
       hvis biotevi fik rettighederne, ville vidnet alene få en mindre del af den licens,
der skulle betales af chr. hansen. vidnet havde et møde med peter olesen, det var
uklart hvordan vidnet ville blive aflønnet. herudover skulle teknologien udvikles,
det burde den blive, før den blev solgt.
       dan nilsson havde nogle samtaler med vidnets kollega jens nielsen. vidnet
havde et enkelt møde med jens nielsen.
       efter hans mening havde chr. hansen ikke ret til at give sublicens til biotevi.
                                          - 17 -
       vidnet kontaktede primært chr. hansen via e-mail. da det var frugtesløst, gik
han til advokat der oplyste at chr. hansen ikke havde ret til at give hverken sub-
eller subsublicens. chr. hansen kunne under ingen omstændigheder overdrage
vedligeholdelsen af opfindelsen til biotevi. langt senere i slutningen af 2003 ophæ-
vede vidnet kontrakten med chr. hansen. senere opsagde chr. hansen selv kon-
trakten.
       vidnet mente ikke at han efter § 26 kunne opsige aftalen med 6 måneders var-
sel, da der ikke var nogen afsætning. chr. hansen havde, bortset fra dækning af
udgifterne, rettighederne gratis. vidnet har selv brugt 100.000 kr. på projektet.
procedure
        biotevi gør over for chr. hansens principale anbringende gældende at subli-
censaftalen er indgået mellem biotevi og chr. hansen, og at biotevi naturligvis kan
støtte ret på aftalen. det er uden betydning at biotevi på tidspunktet for aftalens
indgåelse ikke var stiftet som selskab. det var begge parters hensigt at aftalen skulle
binde biotevi som selskab uanset at selskabet endnu ikke var stiftet.
        dernæst gøres gældende at chr. hansen har handlet ansvarspådragende
over for biotevi. biotevis sublicens til ruhdal jensens opfindelse var grundlaget for
biotevis virksomhed, og det var chr. hansen klar over. alligevel opsagde chr.
hansen licensaftalen med peter ruhdal jensen uden forudgående drøftelser af no-
gen art med biotevi, selv om man derved fjernede grundlaget for biotevi. det er
ubestridt at chr. hansens beslutning om at opsige licensaftalen udelukkende var
baseret på interne overvejelser. chr. hansen kunne have valgt at lade aftalen forbli-
ve i kraft af hensyn til den sublicens som chr. hansen havde givet biotevi. ved
desuagtet at opsige licensaftalen har chr. hansen bevidst tilsidesat sin almindelige
forpligtelse til at varetage sin medkontrahents rimelige interesser.
        chr. hansen har endvidere handlet ansvarspådragende over for biotevi ved
at opgive sagsbehandlingen af den patentfamilie som vedrører opfindelsen. det
fremgår af sublicensaftalens § 10, stk. 1, at chr. hansen kan opgive sagsbehandlin-
gen af en patentfamilie hvis det kan begrundes ud fra sunde forretningsmæssige
hensyn m.v. men beslutningen om at opgive sagsbehandlingen var alene baseret på
omstændigheder som allerede forelå på tidspunktet for sublicensaftalens indgåelse.
chr. hansen har dermed misligholdt licensaftalens § 10, stk. 1. den reelle grund til
                                           - 18 -
opsigelsen af licensaftalen med peter ruhdal jensen var at chr. hansen ønskede at
bringe diskussionen med peter ruhdal jensen om hvorvidt chr. hansen havde væ-
ret berettiget til at indgå sublicensaftalen, til ophør. dette forhold gør naturligvis
ikke chr. hansens opsigelse berettiget.
        chr. hansen har endvidere handlet ansvarspådragende over for biotevi ved
ikke at tilbyde biotevi at overtage sagsbehandlingen af den patentfamilie som ved-
rører opfindelsen, jf. aftalens § 10, stk. 3. dette gælder uanset om chr. hansen har
misligholdt sublicensaftalens § 10, stk. 1. sublicensaftalens § 10, stk. 3, må på bag-
grund af omstændighederne omkring aftalens tilblivelse forstås således at chr.
hansen har pligt til at tilbyde biotevi at overtage sagsbehandlingen af en patentfa-
milie, medmindre chr. hansen har en konkret og rimelig grund til ikke at fremsætte
et sådant tilbud. en sådan forpligtelse må særligt bestå når den pågældende patent-
familie er grundlaget for biotevis virksomhed.
        chr. hansen har ikke haft rimelig grund til at undlade at tilbyde biotevi at
overtage sagsbehandlingen. det var chr. hansens egen beslutning at sige op, en
beslutning man traf uden forudgående drøftelse med eller orientering af biotevi.
chr. hansen kunne have fastholdt aftalen med peter ruhdal jensen, opgivet sags-
behandlingen af patentfamilien og tilbudt biotevi at overtage sagsbehandlingen.
ved ikke at gøre det har chr. hansen bevidst tilsidesat hensynet til medkontrahen-
tens vitale interesser.
        chr. hansen har gjort gældende at dan nilsson på tidspunktet for indgåel-
sen af sublicensaftalen var den eneste hos chr. hansen som havde indgående kend-
skab til de to artikler ʺtr02652ʺ og ʺkoebmann et al.ʺ, men det er ikke rigtigt. der
var adskillige der havde kendskab til eller mulighed for kendskab til artiklerne. un-
der alle omstændigheder må det lægges til grund at chr. hansen foretog en selv-
stændig vurdering af opfindelsen inden man indgik aftalen, eller burde havde fore-
taget en sådan vurdering.
        chr. hansen
        principalt gøres gældende at biotevi ikke har nogen rettigheder i henhold til
sublicensaftalen, allerede fordi biotevi ikke er part i aftalen. sublicensaftalen blev
indgået af ʺbiotevi aps (under oprettelse)ʺ, men det er ikke en juridisk betegnelse.
selskabet blev først stiftet den 24. februar 2003, dvs. at sublicensaftalen blev indgået
                                           - 19 -
af en ikke-bestående juridisk enhed, og den er ikke overført til fysiske personer der
senere i forbindelse med stiftelsen af biotevi aps har kunnet indskyde rettigheder
og forpligtelser.
         subsidiært gøres gældende at chr. hansen ikke har handlet ansvarspådra-
gende over for biotevi. chr. hansen var berettiget til at opsige licensaftalen og der-
med ophøre med vedligeholdelsen af udstedte patenter samt indgivne patentan-
søgninger med den virkning at biotevis rettigheder til peter ruhdal jensens opfin-
delse i henhold til sublicensaftalen ophørte. det er dokumenteret at denne beslut-
ning er truffet ud fra sunde forretningsmæssige hensyn og således begrundet i
overensstemmelse med sublicensaftalens § 10, stk. 1.
         biotevis direktør, stifter og aktionær, dan nilsson, havde i kraft af sin stilling
hos chr. hansen ansvaret for vurderingen af peter ruhdal jensens opfindelses vær-
di for chr. hansens forsknings- og forretningsområde på tidspunktet for parternes
indgåelse af sublicensaftalen. chr. hansen gik ved aftalens indgåelse ud fra at det
var rigtigt at opfindelsen havde en værdi for chr. hansen, og reagerede så snart
man blev opmærksom på vildfarelsen.
         begge parter var ved aftalens indgåelse bekendt med at chr. hansen var be-
rettiget til at opgive videreførelsen af patenter og patentansøgninger hvis betingel-
serne herfor i øvrigt var opfyldt.
         chr. hansen var med udtrykkelig hjemmel i § 10, stk. 1, berettiget til frit at
vælge opgivelse af vedligeholdelse af en eller flere rettigheder omfattet af sublicens-
aftalen.
         endvidere gøres det gældende at ingen aftaler er uopsigelige, og at de altid
kan opsiges med sædvanligt varsel efter almindelige retsgrundsætninger.
         chr. hansen var ifølge kontrakten ikke forpligtet til at tilbyde biotevi at
overtage vedligeholdelsesforpligtelserne i forbindelse med patentansøgninger og
udstedte patenter. dette var alene en valgmulighed. på baggrund af § 2 i sublicens-
aftalen er det i øvrigt klart at biotevi ikke kan opnå bedre ret end chr. hansen. sub-
licensaftalen var vedlagt kopi af licensaftalen mellem chr. hansen og ruhdal jen-
sen, og af denne fremgik at opsigelse kunne ske med seks måneders varsel. biotevi
var hermed informeret og accepterede disse vilkår ved indgåelse af aftalen i decem-
ber 2002.
                                           - 20 -
          hvis chr. hansen som anført af biotevi skulle have videreført licensaftalen
med peter ruhdal jensen alene for at kunne tilbyde biotevi at overtage rettigheder-
ne til patenterne og patentansøgningerne, ville chr. hansen være nødsaget til at
gennemføre en retssag mod peter ruhdal jensen samt i øvrigt hæfte for samtlige
omkostninger i forbindelse med patenterne og patentansøgningernes vedligeholdel-
se over for peter ruhdal jensen.
          chr. hansen havde imidlertid hverken en forskningsmæssig eller økono-
misk interesse heri, idet peter ruhdal jensens opfindelse var eller viste sig at være
uden værdi for chr. hansen. en sådan løsning ville tværtimod alene medføre yder-
ligere omkostninger for chr. hansen, da man ikke kunne forvente indtægter fra
biotevi, der ville stå mål med omkostninger og risiko.
          almindelige loyalitetsbetragtninger kan ikke medføre at chr. hansen skulle
påføres yderligere omkostninger udelukkende i biotevis interesse.
          sublicensaftalens § 19 kan ikke læses isoleret. § 19 i sublicensaftalen regule-
rer alene det forhold at sublicensaftalen ønskes opsagt, og de underliggende rettig-
heder, herunder rettighederne i henhold til licensaftalen, ønskes bevaret af chr.
hansen. i dette tilfælde skal chr. hansen ikke kunne hjemtage rettighederne med
henblik på selv at foretage en kommerciel udnyttelse eller hjemtage rettighederne
og give dem i licens til tredjemand med henblik på dennes udnyttelse.
          i de tilfælde hvor chr. hansen beslutter at opgive rettighederne, er dette for-
hold reguleret i sublicensaftalens § 10. det vil sige at chr. hansen i denne situation,
hvor chr. hansen beslutter at opgive yderligere vedligeholdelse af et udstedt patent
og/eller opgiver yderligere sagsbehandling om udstedelse af patent, ikke er forplig-
tet til at iagttage § 9. adgangen til at lade sublicensaftalen ophøre i henhold til § 10,
stk. 1, er efter ordlyden helt generel og ikke knyttet til betingelser af nogen art.
          i løbet af sommeren 2003 gjorde peter ruhdal jensen indsigelser mod den af
chr. hansen indgåede sublicensaftale. peter ruhdal jensen ønskede ikke at aner-
kende biotevi som sublicenstager. det var chr. hansens opfattelse at peter ruhdal
jensens indsigelser mod sublicensaftalen var uberettigede, og chr. hansen forsøgte
fra sommeren 2003 og fremefter at finde en løsning der kunne tilgodese alle.
          ved indgåelse af sublicensaftalen i december 2002 var det alene dan nilsson,
som på ledelsesplan havde indgående kendskab til artiklerne ʺkoebmann et alʺ og
ʺtr02652ʺ.
                                           - 21 -
         dan nilsson gjorde på intet tidspunkt i forbindelse med streamlining-
projektet ved udgangen af 2001 og begyndelsen af 2002 opmærksom på at peter
ruhdal jensens opfindelse manglede anvendelighed inden for chr. hansens forsk-
nings- og forretningsområde. chr. hansen havde dermed en berettiget opfattelse af
at der var et forretningsmæssigt grundlag for anvendelse af peter ruhdal jensens
opfindelse.
         sublicensaftalen med biotevi var aldrig blevet indgået hvis man dengang
havde haft den nu foreliggende viden om at ruhdal jensens opfindelse er uanven-
delig inden for chr. hansens forsknings- og forretningsområde.
         på baggrund af konklusionerne fra henholdsvis eric johansen og chr. han-
sens patentagent benyttede chr. hansen sig ved e-mail af 9. februar 2004 af retten til
at opgive videreførelsen af patenterne og patentansøgningerne i fuld overensstem-
melse med sublicensaftalens 10, stk. 1
         det bestrides at chr. hansen har haft pligt til at overføre sådanne rettigheder
til biotevi. chr. hansen kan vælge at gøre dette, men har ikke pligt hertil. chr. han-
sen har ikke konsultationspligt over for biotevi med henblik på at tilbyde biotevi at
overtage forpligtelserne m.v.
       rettens afgørelse
       af de grunde der er anført af biotevi tiltrædes, at biotevi kan rette kravet mod
chr. hansen.
       biotevis påstand 1 og 2:
       efter sublicensaftalens § 10, stk. 1, var chr. hansen på et hvilket som helst
tidspunkt under sagsbehandlingen af patentansøgningerne berettiget til at trække
en verserende ansøgning tilbage hvis det kunne begrundes ud fra sunde forret-
ningsmæssige hensyn således som nærmere angivet i § 10, stk. 1.
         i et memo af 28. januar 2004 vurderede chr. hansens bioteknologiske chef,
eric johansen, at det var meget usandsynligt at peter ruhdal jensens opfindelse
kunne medføre en øget syrningshastighed, og at der ville kunne opnås et højere
udbytte i chr. hansens egen fremstillingsproces. han henviste bl.a. til to artikler
ʺkoebmann et al.ʺ og ʺtr02652ʺ og konkluderede at han ikke mente at den patente-
rede teknologi ville give nye produkter eller indtægter for chr. hansen eller chr.
hansens konkurrenter. det må efter bevisførelsen fastslås at denne vurdering i alt
                                         - 22 -
væsentligt hvilede på et grundlag der forelå allerede ved indgåelsen af sublicensaf-
talen.
         uden forhandling med biotevi meddelte chr. hansen dagen efter ruhdal
jensen at man ikke ville forfølge patentsagerne, ligesom man henviste ham til at
sætte sig i forbindelse med patent- og varemærkestyrelsen.
         den 9. februar 2004 blev dan nilsson underrettet herom og om at chr. han-
sen ikke havde mulighed for at tilbyde biotevi at overtage behandlingen af patent-
familien i medfør af sublicensaftalens § 10, stk. 3. chr. hansen opsagde samme dag
licensaftalen med ruhdal jensen med tilbageoverdragelse af samtlige rettigheder
ved udgangen af august 2004.
         som anført af biotevi var chr. hansen klar over at sublicensaftalen og forud-
sætningen for denne, licensaftalen med peter ruhdal jensen, var grundlaget for bio-
tevis virksomhed.
         ved under disse omstændigheder at bringe bestemmelsen i licensaftalens §
10, stk. 1, i anvendelse uden dokumentation for at det forelå nye omstændigheder
der sandsynliggjorde at der forelå de anførte sunde forretningsmæssige hensyn der
måtte føre til beslutningen, har chr. hansen tilsidesat bestemmelsen i § 10, stk. 1, og
ved at disponere uden forudgående forhandling med biotevi tillige tilsidesat rime-
lige hensyn til medkontrahenten, biotevis, interesser. chr. hansen har derfor hand-
let ansvarspådragende over for biotevi der derfor skal have medhold i påstand 1 og
2.
       der er herved, heller ikke forudsætningsvist, taget stilling til om biotevi som
følge af den ansvarspådragende adfærd fra chr. hansens side har lidt et tab der kan
kræves erstattet.
       biotevis påstand 3:
       chr. hansen havde efter sublicensaftalens § 10, stk. 3, en mulighed for at give
biotevi ret til at overtage patentansøgningen. denne mulighed forelå ikke efter at
chr. hansen havde opsagt aftalen med ruhdal jensen. bestemmelsen var for så vidt
i strid med bestemmelsen i § 28, stk. 1, i licensaftalen med ruhdal jensen, som bio-
tevi måtte være bekendt med. uanset uoverensstemmelsen mellem licensaftale og
sublicensaftale har chr. hansen ikke pådraget sig erstatningsansvar således som
biotevi gør gældende, jf. påstand 3, da bestemmelsen i § 10, stk. 3 er fakultativ. chr.
hansen frifindes derfor for denne påstand.
                                          - 23 -
       spørgsmålet om sagsomkostninger afgøres ved endelig dom.
                                      thi kendes for ret:
       1. chr. hansen a/s skal anerkende at selskabet har handlet ansvarspådragen-
de overfor biotevi aps ved at opsige licensaftalen med peter ruhdal jensen, sagens
bilag 1, som sket.
       2. chr. hansen a/s skal anerkende at selskabet har handlet ansvarspådragen-
de overfor biotevi aps ved at opgive sagsbehandlingen af den patentfamilie, som
angives i appendiks 3 til sublicensaftalen, sagens bilag 11, som sket.
       3. chr. hansen a/s frifindes for påstanden om at selskabet har handlet an-
svarspådragende overfor biotevi aps ved at undlade at tilbyde denne at overtage
sagsbehandlingen af den patentfamilie, som angives i appendiks 3 til sublicensafta-
len, sagens bilag 11.
  otto raben                          jens feilberg                    allan suhrke
                                          (sign.)
                                       ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den