text:
- evh
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                           dom
afsagt den 23. december 2010 af vicepræsident michael b. elmer (retsformand) og de sagkyndige
medlemmer direktør, generalkonsul peter bernhoft, direktør willy goldby, industriel designer lisbet
friis og landhusmoder rut jørgensen
                                                forenede danske motorejere
                                                som mandatar for
       h 77 08                                  bent johansen
       h 67 08                                  ole christgau
       h 93 08                                  lis jenny og torben wøldike
       h 66 08                                  arnold pedersen
                                                (advokat lennart fogh)
                                                mod
       h 77 08                                  kalundborg-jyderup autocenter a/s
       h 67 08                                  carsten pedersen automobiler aps
       h 93 08                                  henrik larsen automobiler a/s
       h 77 08, h 67 08, h 93 08, h 66 08       citroën danmark a/s
                                                (advokat jan thor krøyer)
indledning og påstande
under påberåbelse af mangler ved deres citroën c4 biler har bent johansen, ole christgau, lis
jenny og torben wøldike og arnold pedersen ved deres mandatar forenede danske motorejere
                                                   -2-
(fdm) nedlagt påstand om, at citroën danmark a/s (i det følgende citroën) skal betale hver
af dem 25.000 kr. i de sager, der er anlagt vedrørende bent johansens, ole christgaus og lis
jenny og torben wøldikes biler, er betalingspåstanden tillige nedlagt over for den forhand-
ler, der har solgt bilen, nemlig kalundborg-jyderup autocenter a/s, carsten petersen auto-
mobiler aps, henholdsvis henrik larsen automobiler a/s, idet citroën og den pågældende
forhandler påstås dømt til at betale beløbet in solidum. i hver sag påstås procesrente af belø-
bet fra sagens anlæg den 22. juli 2008 ved retten i holbæk (bent johansen) og retten i her-
ning (arnold pedersen), henholdsvis den 24. juli 2008 ved retten i svendborg (ole christ-
gau) og retten i glostrup (lis jenny og torben wøldike). disse retter har ved kendelser hen-
vist sagerne til behandling ved sø- og handelsretten efter retsplejelovens § 227.
       de sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
bent johansen købte den 20. december 2005 en ny c4 1.6i prestige hos kalundborg-jyderup
autocenter a/s, og bilen blev indregistreret 12. januar 2006.
       den 26. september 2006 klagede bent johansen til kalundborg-jyderup autocenter
a/s. han anførte blandt andet, at brevet var en opfølgning på en mundtlig klage i august
2006, hvor han havde fremført, at indtrækket i bilen var skæmmet af udtrækninger af sorte
tråde og af skjolder.
       i citroën danmarks svar af 19. november 2007 anførtes det, at det ved fælles besigtigel-
se kunne konstateres, at det, der trængte ud fra undersiden af stoffet: ”… skyldes almindeligt
slid, som kan forekomme på denne model. ... de kan kontakte deres værksted, som evt. har mulighed
for at varme det sorte filt væk.” herefter trådte fdm ind i sagen.
ole christgau købte en ny 3-dørs citroën c4 1,6i vtr coupé den 3. november 2006 af carsten
pedersen automobiler aps, og bilen blev indregistreret den 18. januar 2007.           den 7. sep-
tember 2007 klagede ole christgau skriftligt til citroën danmark a/s han anførte blandt
andet, at hans indtræk i løbet af sommeren 2007 var begyndt at flosse. han oplyste i klagen,
at han først havde henvendt sig til citroën hørsholm, som havde givet ham ret i, at det var
berettiget at reklamere, og stillet ham et nyt betræk i udsigt. da ole christgau efter hørs-
                                                 -3-
holm-afdelingens lukning henvendte sig hos citroën birkerød, indhentede de instruks fra
hovedsædet, der alene bevilgede en afsvidning af det flossede. ole christgau anførte slutte-
ligt i klagen, at denne afhjælpning havde efterladt tre små svedne pletter og ikke gav ham
tryghed for, at kvaliteten af indtrækket nu var i orden.
       citroën danmark svarede hertil, at der ikke var tale om en negativ kvalitetsafvigelse
”sammenlignet med en tilsvarende model.” citroën kunne ikke tilbyde garantiudskiftning
med tilsvarende betræk. ole christgau anførte, at der syntes at være tale om en systemfejl og
rettede henvendelse til fdm, der herefter indtrådte i sagen.
lis jenny og torben wøldike købte den 6. februar 2007 en ny citroën c4, 1.6i 16v prestige, af
henrik larsen automobiler a/s, og bilen blev indregistreret 20. marts 2007.
       den 4. juli 2007 skrev henrik larsen automobiler a/s til lis jenny og torben wøldike,
at venstre forsideryg var blevet skiftet. et opkrævet beløb var overstreget. i forhandlerens
journalsystem vedrørende bilen er der den 9. august 2007 anført noget om en rygpude.
arnold pedersen købte en ny citroën c4, 1,6i prestige den 3. november 2005 af en bilforhand-
ler i herning. bilen blev indregistreret den 2. januar 2006.
       den 21. december 2007 skrev arnold pedersen til bil-centret videbæk a/s og bekræf-
tede, at han tidligere havde reklameret over trådender i vævningen på forsæderne, senest
den 19. og 20. december 2007, hvor der også blev reklameret over ujævnheder. citroën vide-
bæk svarede i et udateret brev, at citroën havde set på det, men at det ikke var en fabriksfejl
eller en produktfejl, og at der ikke kunne gøres noget herved.
       i forhandlerens journalsystem er der den 5. december 2007 tilført noget om en rygpu-
de. yderligere har et sæde været taget ud til brug for syns- og skønsforretningen.
alle fire biler var solgt med garanti- og reklamationsbestemmelser, hvorefter garantiperioden på
24 måneder trådte i kraft fra 1. indregistreringsdato. arnold pedersen havde dog efter det
oplyste modtaget en ældre udgave af bestemmelserne, hvori garantiperioden var angivet til
kun at være på 12 måneder, hvilket ifølge citroën var en fejl, idet den rettelig var 24 måne-
der. bestemmelserne fastsatte bl.a., at ”den gratis afhjælpning … omfatter ikke … revnet og plet-
tet indtræk.”
                                               -4-
forklaringer
bent johansen har forklaret, at han gennem årene har haft mange forskellige citroën biler.
han har ikke tidligere oplevet problemer med indtrækket. den seneste model havde han i 11
år, mens han havde små børn. han udsætter ikke bilen for andet end sædvanligt brug. han
har almindeligt tøj på, der hverken er groft vævet eller forsynet med nitter eller lignende.
når det regner, sætter han sig ind i bilen med overtøj på.
       da bilens sæder blev besigtiget første gang, sagde citroëns distriktschef, at 80 % af bi-
lerne havde denne fejl. citroën forsøgte at afhjælpe manglen ved afbrænding. det gik godt
på det ene forsæde, men de kom til at brænde for meget af ved det andet, så de blev nødt til
at skifte begge sæder. han fik imidlertid hurtigt samme fejl og skjolder. det nye betræk vir-
kede mere ru end det tidligere. skjolderne kunne fjernes med vand. han henvendte sig igen
til forhandleren i august-september 2006. på værkstedet var de med på at skifte sæderne,
men rådede ham til at vente, indtil garantien var ved at udløbe, da han derved ville opnå
længere garanti. pludselig oplyste forhandleren, at citroën var vendt på en tallerken, hvoref-
ter udskiftning ikke kunne komme på tale.
       han kender og har mødt flere andre c4 ejere, der har oplevet den samme fejl ved ind-
trækket.
ole christgau har forklaret, at han har kørt bil siden 1956. han har haft 6 citroën biler, som
han har solgt, efter at han havde kørt ca. 130.000 km i hver. han har aldrig tidligere oplevet
fejl på sæderne. han bruger vindjakke. tidligere gik han mere i arbejdstøj, men heller ikke i
den periode oplevede han problemer med indtrækkene. han har været pensionist, lige så
længe han har haft denne bil.
       han klagede i slutningen af august 2007 til sit værksted i hørsholm, som henviste ham
til afdelingen birkerød, som imidlertid heller ikke kunne tage stilling til, hvad der skulle ske.
den 4. september fik han at vide, at de ville afsvide sædet. det var efter hans opfattelse ikke
en løsning på selve problemet.
       ved ud- og indstigning kører han ikke først rattet op og sædet tilbage. han har indstil-
let sædet på den måde, der står i instruktionsbogen. han kan godt komme ind og ud af bilen
uden at ændre på indstillingerne.
                                                -5-
torben wøldike har forklaret, at han i starten af juni 2007 opdagede problemer med indtræk-
ket på begge forsæder og straks reklamerede. højre forsæde blev svitset med en lighter. han
har kørt ca. 18.000 km, fra sæderyggen blev skiftet, og indtil skønsforretningen. en måned,
efter det var skiftet, var den gal igen. han går i normalt tøj og har ikke gået i arbejdstøj i
mange år.
arnold pedersen har forklaret, at han har haft bil i over 50 år og aldrig tidligere har haft pro-
blemer med sædeindtræk. han bruger almindeligt tøj. der gik et stykke tid, inden han re-
klamerede, da han lige ville være sikker på, at det var en fejl. først afviste forhandleren ham,
men så kom der én fra citroën på besøg, som foreslog, at han skulle tage en kop kaffe, mens
de ordnede det. da han ikke fik at vide, hvad de ville gøre, afviste han det. han havde først
henvendt sig i herning, men der ville de ikke gøre noget. på et andet værksted accepterede
de i februar 2008 at skifte betrækket, men det skyldtes, at det var gået løs. allerede i april
2008 kom der tråde ud igen, men afhjælpning blev afvist af citroën. da varmefunktionen i
sædet røg i januar 2010, blev sædet skiftet atter en gang, men allerede nu nulrer det igen.
bo graugaard larsen har forklaret, at han siden 2004 været garantichef hos citroën med
skandinavien som ansvarsområde.
       c4 blev introduceret i danmark i 2005/2006. det tager ofte lidt tid for forhandlerne at
lære modellerne at kende. i startfasen valgte nogle forhandlere at udskifte sæderne i c4. ci-
troën har ikke haft en lang række reklamationer, men har dog hørt om problemer i andre sa-
ger end disse fire. de har ikke nødvendigvis fået kendskab til alle sager, idet sager kan være
kørt udenom deres registrering. de har ikke statistik over antallet af sædeudskiftninger, bl.a.
fordi udskiftning kan ske af flere årsager, herunder ofte sædevarmen. betrækket i c4 er efter
citroëns opfattelse ikke behæftet med fejl. det var et nyt indtræk, der hørte sammen med c4,
der designmæssigt blev meget berømmet. c4 var den eneste model med dette indtræk og
findes ikke længere i denne variant. citroëns modeller gennemgår ca. halvvejs i deres levetid
et facelift, og c4 har nu et andet indtræk.
                                                        -6-
      normalt kan forhandlerne kun vælge at udskifte større dele efter godkendelse fra ci-
troën danmark. under en models introduktion har forhandlerne imidlertid mere snor og
kunne med c4 skønne, om et sæde skulle skiftes pga. fejl eller pr. kulance.
      han hørte fra en regionschef om metoden med at varme fibrene væk og valgte at in-
formere forhandlerne om metoden. man har haft succes hermed, men nogle steder er man
kommet til at brænde for meget af.
syn og skøn
teknisk direktør erik gyldenberg har som syns- og skønsmand afgivet erklæringer efter en
syns- og skønsforretning afholdt den 18. august 2009. bent johansens bil havde ved syns- og
skønsforretningen kørt 89.020 km, ole christgaus 34.395 km, jenny lis og torben wøldikes
24.472 km og arnold petersens 54.728 km.
      erklæringerne er næsten ens for de fire biler. her citeres uddrag af erklæringen af 4.
september 2009 vedrørende lis jenny og torben wøldikes citroën c4, hvoraf bl.a. fremgår:
      spørgsmål 1
      ..
      skønsmanden bedes oplyse, om der for bilens sædebetræk eller andre stofbeklædte dele
      forekommer pilling/fnuller og eller skjolder eller lignende.
      svar: der er en pilling lignende effekt med udtræk af sorte fibre, der giver sædebetrækkene et
      gammelt og forslidt udseende
      a. i bekræftende fald bedes det konstaterede beskrevet.
      svar: på de steder hvor pilling er mest fremtrædende er der fiberudtræk i tekstilmaterialet.
      b. for så vidt angår de dele af sædebetræk m.v., hvor der ikke konstateres pilling/fnuller,
      bedes stofområdernes tilstand nærmere beskrevet.
      svar: på de steder hvor der ikke er tydelig fiber udtræk, har tekstilmaterialet et nusset udseende.
      c. såfremt skønsmanden er opmærksom på andre forhold af betydning for korrekt be-
      skrivelse af sædebetrækket, bedes dette anført.
      svar: udtræk af sorte fibre er både på sæder og på ryglæn, selv om belastningen ved brug er for-
      skellige.
      …
      spørgsmål 4
      skønsmanden bedes oplyse, om det eventuelt konstaterede kan afhjælpes ved reparation.
      svar: nej - men har tidligere været forsøgt med samme type tekstil! resultat fornyet reklamation.
      a. i givet fald bedes reparationsmetoden beskrevet og prisen incl. moms. herfor opgivet.
      svar: reparation har ingen hensigt.
      b. såfremt afhjælpning ikke kan ske ved reparation bedes det oplyst, hvad det vil koste at
      udskifte de beskadigede dele incl. moms. endvidere bedes det oplyst, hvad det vil koste
                                                            -7-
      at udskifte al sædebetræk, såfremt dette ikke måtte være besvaret ved forudgående
      spørgsmål.
      svar: for citroën c4 årgang 2006 - priser incl. moms.
      eet forsæde                                      kr. 13000,00
      alle sæder                                       kr. 38000,00
      alle sæder + indtræk                             kr. 50500,00
det fremgår af besvarelsen af spørgsmål 1 vedrørende bent johansens bil, at denne tillige har
store vandskjolder på betrækkene, og vedrørende ole christgaus bil, at der tillige er en kraf-
tig beskadigelse af venstre side af førersædet, idet udformningen af forsæderne angives at
have været stærkt medvirkende til, at stofbeklædningen er flosset op.
      her er syns- og skønsmandens samlede konklusion for de 4 biler:
      samlet rapport og konklusion.
      den generelle oplevelse af sædebetrækket i de 4 biler: citroën c4 efterlod et snavset og smudsigt
      indtryk.
      for at finde årsagen til dette, er der gennemført en række test og forsøg, dels på teknologisk insti-
      tut i taastrup og dels i privat regi.
      der blev af citroën danmark a/s stillet et næsten ubrugt bagsæde til rådighed for testforsøg.
      bagsædet blev taget fra [arnold pedersens bil, der] havde kørt km. 54728.
      bagsædet blev overdraget til teknologisk institut, som mekanisk fjernede den skumbelægning, der
      var på tekstilets bagside. derefter blev der gennemført en pillingtest, som efter 50 000 ture ikke vi-
      ste nogen former for pilling. en snaggingtest viste sig også at være i orden. en modificeret mar-
      tindaletest er ligeledes i orden. (se vedlagte rapport fra dti).
      efter at have gennemgået disse standardiserede testmetoder, har jeg fjernet resterne af bagside-
      belægningen ad kemisk vej, og derved frilagt fibrene i sædebetrækket. nu kan man under mikro-
      skop tydelig se, at de sorte fibre er glatte filamenter, som vil kunne frigøre sig fra sædebetrækkets
      mønster og arbejde sig op til overfladen og give det udseende af pilling og nussethed, som har væ-
      ret den fremherskende del af reklamationen.
      hvorfor dette kun forekommer nogle steder på sæderne, skyldes formentlig en dårlig og ujævn fik-
      sering eller påklæbning af bagsidebelægningen, som derfor ikke er optimal.
      konklusion.
      den mekaniske påvirkning, som sædebetrækket er udsat for når bilen benyttes, er tilstrækkelig til
      at de glatte fibre, som ikke er fikseret, vil arbejde sig fri.
      derfor er det foreliggende tekstilmateriale meget dårligt egnet til betræk af bilsæder.
af en supplerende skønserklæring af 9. januar 2010 fremgår bl.a.:
      2.      skønsmanden bedes oplyse, om et ekstraordinært slid på sæderne og tilsmudsning
      af sæderne under anvendelse kan tænkes at begrunde sædernes nuværende udseende,
      henset til sædernes alder og bilernes antal kørte kilometer.
      svar: med udgangspunkt i arnold pedersens bil, som er at betegne, som særdeles velplejet – her
      er et ryglæn skiftet ud p.g.a. limproblemer ved kørt km. 46.741 den 7. januar 2009 og ved km.
      54.728 den 18. august 2009, var der pilling på det udskiftede ryglæn.
                                                          -8-
       2.a. kan skønsmanden udelukke, at en bilejer gangbesværet p.g.a. 2 udskiftede knæ
       under ind- og udstigning af bilen kan påvirke førersædets betræk i negativ grad?
       2.b. kan skønsmanden udelukke, at en bilejer med en holdning præget af en dårlig ryg
       under ind- og udstigning kan påvirke førersædets betræk i negativ grad?
       svar: hverken de under pkt. 2.a. + 2.b. nævnte problemer kan have nogen særlig indflydelse på
       "den pilling lignende effekt”.
       ..
       3.a. skønsmanden bedes oplyse, om det må antages, at sædets udformning (bucket seats)
       disses placering og rattets placering i ole christgaus bil må antages at påvirke førersæ-
       dets betræk i så negativ grad, at det ligger ud over, hvad en producent af sædebetræk til
       den pågældende biltype må forvente. supplerende bedes skønsmanden oplyse, om der
       ved konstruktionen af sædebetræk til bucket seats i pågældende biltype bør tages hensyn
       til sædets udformning i relation til de eventuelle særlige forhold, der gør sig gældende
       ved ind- og udstigning.
       svar: den meget snævre indstigning i førersiden er årsagen til den kraftige slitage på textilmate-
       rialet på førersædet. det er helt klart en design fejl - forkert valg af sæde og textilmateriale.
       ..
       4.b. skønsmanden bedes oplyse, om en forudgående pilling-, snagging- og martindale-
       test udført af producenten ville have givet forvarsel om hvorvidt tekstilet var eg-
       net/uegnet som sædebetræk.
       skønsmanden bedes tillige oplyse, om en forudgående pilling, snagging- og/eller martil-
       daletest udført af producenten ville have givet forvarsel om, at der kunne opstå proble-
       mer, som f.eks. de konkrete sagers 4 konkrete problemer.
       svar: for at undgå denne slags reklamationer, har alle bil producenter helt sikkert udviklet deres
       egne test metoder.
       som det fremgår af "samlede rapport" afsnit fire, er der her givet et bud på årsagen til problemet,
       et problem som hverken pilling-, snagging- eller martindaletest kunne påvise.
syns- og skønsmand erik gyldenberg har vedstået sine erklæringer og forklaret, at pilling op-
står ved, at kunstfibre arbejder sig op til overfladen af stoffet og danner små kugler. han bad
teknologisk institut om at udføre forskellige traditionelle tests, men disse viste sig ikke at
kunne forklare sædebetrækkets udseende, der således ikke skyldtes pilling.
       han fortsatte sine undersøgelser med henblik på at finde ud af, hvad der så var galt.
med lup så han små fibre på overfladen, formentlig af polypropylen. der var lim på bagsi-
den, som han opløste med acetone. da han derefter bearbejdede stoffet mekanisk, kom fibre-
ne, som nu ikke længere blev fastholdt med lim, op. forklaringen på, at fibrene har ligget
løst, er, at den lim, som skal fiksere fibrene, har været lagt for tyndt eller for ujævnt på. han
har ikke kendskab til bilfabrikkernes egne testmetoder, men det er ekstremt, at denne lim ik-
ke holder, og citroën har ikke kunnet tage højde herfor. det er samme problem for alle fire
biler i sagen. teknologisk institut kunne ikke udføre den test, som han har lavet, da denne
ikke er en del af dette instituts iso certificerede metoder.
                                                -9-
      det er små sorte fibre, som kommer op og giver det smudsige udseende. ud over for
tynd eller ujævn limning er det efter hans opfattelse også en fejl, at de sorte fibre er helt glat-
te og ikke snoede, hvorved de ville have været mere modstandsdygtige over for brud ved
mekanisk påvirkning. han er ikke sikker på, at brugerne ville have kunnet undgå at få fibre-
ne frem, selv om de havde brugt skånebetræk, idet mekanisk bevægelse flytter fibrene.
      skjolderne på sædebetrækket i bent johansens bil kan han ikke give anden forklaring
på, end at man normalt imprægnerer disse stoffer, så de er smuds-, olie- og vandafvisende,
således at der må have været mangelfuld imprægnering af betrækket på sæderne i denne bil,
siden det ikke har kunnet tåle fugt fra vådt regntøj.
      efter hans opfattelse er det en designfejl ved ole christgaus bil, at man, hvis man vil
undgå, at stoffet på sædets sidevulst flosser, skal sætte sig meget forsigtigt ind. sædet burde
efter hans opfattelse beklædes med læder eller kunstlæder. designeren burde have forudset
dette slid på vulsten.
parternes synspunkter
forenede danske motorejere har som mandatar for sagsøgerne gjort gældende, at de 4 biler,
som sagen angår, ved risikoens overgang var behæftet med mangler, og at sagsøgerne har
reklameret rettidigt herover. de sagsøgte forhandlere og citroën som garantigiver er derfor
solidarisk ansvarlige herfor.
      reklamationsforløbet i de fire sager har stort set været ens, idet forbrugerne hos deres
respektive forhandlere har klaget over fnuller på sæderne, som i et vist omfang er søgt af-
hjulpet ved afbrænding og/eller udskiftning. det fremgår af syns- og skønsmandens erklæ-
ringer, at problemerne er opstået ved almindelig dagligdags brug. der er heller ikke efter
forklaringerne for retten grundlag for at betvivle, at brugen har været helt normal, og rettens
besigtigelse har da også bekræftet, at bilerne var særdeles velholdte.
      problemet er opstået ved, at bilernes sæder har været forsynet med et betræk, som efter
de tekniske undersøgelser vel er slidstærkt, idet det består alle de almindelige prøver med
glans, men som alligevel har fået et nusset og kedeligt udseende, idet nogle kunststoffibre ef-
ter syns- og skønsmandens erklæringer og forklaring i retten ikke har været tilstrækkelig
fastholdt og derfor i forbindelse med den mekaniske påvirkning, som fremkommer ved, at
                                                 - 10 -
nogen sidder i sædet, har arbejdet sig op igennem stoffet. dette ville ifølge skønsmanden væ-
re sket, endog selv om bilejerne havde anvendt skånebetræk på sæderne. skønsmandens
samlede konklusion er derfor, at materialet meget dårligt egnet til indtræk.
       efter syns- og skønsmandens erklæring og forklaring i retten er sædebetrækket i bent
johansens bil endvidere ikke tilstrækkeligt imprægneret, således at det er blevet skjoldet i
forbindelse med almindelig brug, hvor man sætter sig ind i bilen med regntøj på.
       det må anses for en mangel ved ole christgaus bil, at det skålformede forsæde ikke
har kunnet modstå slid fra almindelig ind- og udstigning. en bilfabrikant må sørge for at de-
signe bilerne således, at sæderne, også selv om de er skålformede, kan holde til almindelig
brug, hvor man stiger ind i eller ud af bilen uden at behøve at skubbe sædet helt tilbage og
føre rattet helt frem og op. sidevulsten på førersædet i denne bil burde have været forsynet
med læder eller kunstlæder, som kunne holde til det slid, som naturligt opstår på en så kraf-
tig sædevulst ved almindelig ind- og udstigning.
       der foreligger forbrugerkøb, og der er i alle sager reklameret rettidigt ikke blot i for-
hold til reklamationsreglerne i købelovens §§ 81-86, men tillige i forhold til citroëns garanti-
og reklamationsbestemmelser. i alle sagerne er der således reklameret inden for 2 år. i de tre
sager, hvor der er rejst krav mod forhandlerne, må det endvidere efter bevisførelsen lægges
til grund, at der er reklameret enten inden for eller straks efter udløbet af 6 måneders fristen i
købeloven § 77 a, som er en formodningsregel. efter syns- og skønsmandens erklæringer og
forklaring må det endvidere lægges til grund, at manglerne ved betrækket skyldes fabrikati-
onsfejl i forbindelse med påføring af lim, der antagelig har været lagt for tyndt på eller i
hvert fald ikke jævnt. endvidere har stoffet på bent johansens bil ikke været tilstrækkeligt
imprægneret. fejlene ved sædebetrækket var således til stede ved bilernes levering og indre-
gistrering, og det samme gælder designfejlen ved ole christgarus bil.
       idet de sagsøgte forhandlere har afvist vederlagsfri afhjælpning af manglerne, som vil
kræve udskiftning af sæderne, har sagsøgerne krav på passende afslag i købesummen, jf. kø-
belovens § 78, stk. 4, 1. pkt. citroëns garanti skal mindst stille køberne lige så godt som købe-
loven, jf. markedsføringslovens § 12, og da også citroën har afvist afhjælpning af manglerne
i form af udskiftning, har citroën pådraget sig erstatningsansvar. afslaget og erstatningsbe-
løbet må fastsættes efter et skøn med udgangspunkt i de priser, som syns- og skønsmanden
har oplyst.
                                                - 11 -
de sagsøgte har begrundet deres frifindelsespåstand med, at der ikke foreligger nogen mang-
ler, og at sagsøgerne ikke har reklameret rettidigt.
       c4 er ikke en bil i luksusklassen, men en almindelig familiebil med et ganske alminde-
ligt og i øvrigt ekstremt holdbart sædebetræk. udtrækket af sorte fibre giver alene et kosme-
tisk ændret udtryk. det har derfor været helt berettiget og relevant, når citroën har afvist re-
klamationerne over kosmetiske ”mangler” ved sædebetrækket med henvisning til, at der fo-
religger almindeligt slid, som forbrugeren må tåle.
       der er ikke grundlag for at antage, at sædebetrækket i de fire biler generelt er uegnet til
at opfylde sit formål eller har en ringere holdbarhed, end køberen kan forvente. retten skal
alene vurdere udtræk af sorte fibre fra sædebetrækket i de fire biler, som sagen angår. i den
forbindelse fremhæves, at citroën i danmark har leveret i alt 3.234 biler med det pågælden-
de sædebetræk, og at der inden for den 2 års reklamationsfrist alene er anlagt disse 4 sager
vedrørende sædebetrækket. der er altså 3.230 forbrugere ud af 3.234 mulige, som har anset
sædebetrækket som mangelfrit.
       sædebetrækket har i forbindelse med udarbejdelsen af syns- og skønsrapporten været
undersøgt af teknologisk institut, hvor det har bestået instituttets pilling-, snagging og mar-
tindaletests med bedste resultater. syns- og skønsmanden, der var overrasket herover, har på
egen hånd foretaget en yderligere undersøgelse ved at fjerne skumbelægningen på betræk-
kets bagside ad kemisk vej og herved konstateret, at der fandtes løse sorte fibre, som ved
mekanisk påvirkning af sædet arbejder sig op gennembetrækket. der sættes spørgsmålstegn
ved den bevismæssige værdi heraf.
       skjolderne på sæderne i bent johansens bil kunne syns- og skønsmanden ikke give no-
gen forklaring på. det forekommer bemærkelsesværdigt, at det kun er sæder i denne ene bil,
der er skjoldede, hvilket i øvrigt er undtaget fra garantien. bent johansen må have behandlet
bilen på usædvanlig måde.
       det erkendes, at førersædet i ole christgaus bil er slidt, men ole christgau har selv
valgt dette ”flyversæde” med den konstruktive egenskab, at det slides, hvis man ikke passer
særligt på ved ind- og udstigning, hvilket han ikke kan have gjort.
       garanti- og reklamationsbestemmelser vedrørende nye biler betyder ikke, at bilerne
skal forblive nye i den periode, hvor garanti og reklamation kan gøres gældende over for
                                                 - 12 -
forhandleren og importøren. biler er brugsgenstande, der er udsat for daglig brug og slid, og
citroëns garantibestemmelser omfatter ikke almindelig vedligeholdelse, ligesom revnet og
plettet indtræk er undtaget fra garantien. citroën har af kulancemæssige hensyn i et vist om-
fang tilbudt afhjælpning, men heri ligger ikke nogen anerkendelse af ansvar.
       der er reklameret for sent. der foreligger således ikke dokumentation for, at reklamati-
on er sket inden for 6 måneder efter leveringstidspunktet for så vidt angår bent johansen og
ole christgaus biler, ligesom reklamation for så vidt angår arnold pedersens bil først er sket
umiddelbart inden fristen på 2 år fra leveringstidspunktet.
       skulle fdm på de fire bilejeres vegne få medhold i, at der var en mangel, og at der er
reklameret rettidigt, gøres det gældende, at der er forskel på de enkelte skader. det er derfor
ikke givet, at sagsøgerne skal have det samme beløb i afslag i prisen eller erstatning.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter syns- og skønsmandens erklæringer og forklaring lægges det til grund, at det stof, der
har været anvendt som betræk i de 4 biler, som sagerne angår, har bestået almindelige tests
for holdbarhed, og at årsagen til udtræden af sorte fibre er, at limen, som skal fiksere fibrene
og stoffet til skumbeklædningen, ikke har været påført korrekt, således at de sorte kunststof-
fibre nogle steder ikke er blevet tilstrækkeligt fastholdt og derfor i forbindelse med mekanisk
påvirkning har arbejdet sig op igennem stoffet.
       denne udtræden af sorte fibre har, således som det også er fremgået ved rettens besig-
tigelse af de 4 biler i forbindelse med hovedforhandlingen, bevirket, at sæderne har fået en
slidt, nusset og kedelig fremtræden, som klart afviger fra, hvad en køber må kunne forvente
af så nye og forholdsvis lidt brugte biler. det slidte og triste udseende af betrækket på sæ-
derne springer i øjnene, når man ser, hvor pæne bilerne i øvrigt ser ud.
       den mangelfulde påføring af lim mellem stof og skumbagside er sket i forbindelse med
fremstillingen af sæderne, muligt hos en underleverandør, og det lægges til grund, at afvi-
gelsen har karakter af en fabrikationsfejl og således har været til stede ved bilernes levering,
uanset at følgen heraf i form af udtræden af sorte fibre først har vist sig senere. det findes
derfor bevist, at der foreligger en mangel, jf. kbl. § 75 a, stk. 2, nr. 1-2, og § 77 a, stk. 1.
                                                 - 13 -
       betrækket på bent johansens bilsæder har yderligere fået store skjolder. bent johansen
har under hovedforhandlingen forklaret, at skjolderne skyldes vådt vejr, idet han har sat sig
ind i bilen med regntøj på, og citroën har ikke bestridt dette i sit sammenfattende proces-
skrift. syns- og skønsmanden har under hovedforhandlingen ikke kunnet give anden forkla-
ring på disse skjolder, end at man normalt imprægnerer disse stoffer, så de er smuds-, olie-
og vandafvisende, således at der må have været mangelfuld imprægnering af betrækket på
sæderne i denne bil, siden det ikke har kunnet tåle fugt fra vådt regntøj. retten finder, at en
bils sæder skal kunne holde til almindelig brug, der i det danske klima indebærer, at fører og
passagerer ved kortere ture sætter sig ind i bilen med overtøj på, også i regn eller snevejr,
uden at der opstår skæmmende skjolder.
       ole christgaus bil har yderligere en kraftig beskadigelse af den kraftige venstre side-
vulst på førersædet, som ifølge syns- og skønsmandens erklæring og forklaring skyldes me-
kanisk påvirkning i forbindelse med snæver indstigning på førersædet i den 3-dørs coupé.
uden tydelig anvisning herom i instruktionsbog mv., kan det i hvert fald ikke kræves, at en
fører, som sætter sig ind i en bil, først skal skyde sædet helt tilbage og rattet helt frem og op
for at muliggøre indstigning uden at ramme og dermed slide førersædets brede sidevulster.
retten er derfor enig i, at den kraftige sidevulst på førersædet burde have været beklædt
med læder eller kunstlæder for at kunne holde til sliddet ved almindelig ind- og udstigning.
       alle sagsøgerne findes at have reklameret rettidigt over manglerne ved deres sæder, jf.
købelovens §§ 81 og 83-86. bent johansen fik sin bil leveret og registreret 1. gang den 2. janu-
ar 2006 og reklamerede over manglerne til sin forhandler første gang mundtligt den 4. au-
gust 2006 ved 16.000 km og skriftligt den 26. september 2006. både disse og følgende rekla-
mationer over disse mangler blev afvist, først af forhandleren, senere af citroën. ved rettens
besigtigelse under hovedforhandlingen fandtes begge forsæder stærkt medtagne.
       ole christgau fik sin bil registreret 1. gang og leveret den 18., henholdsvis den 19. ja-
nuar 2007, og han reklamerede mundtligt i august 2007 og skriftligt den 7. september 2007
over manglerne, som havde vist sig i løbet af sommeren. i forbindelse med afhjælpningsfor-
søg er der kommet svedne pletter på stoffet, og ved rettens besigtigelse under hovedforhand-
lingen fandtes førersædet på grund af hul i betrækket på sidevulsten og mangler i den un-
derliggende polstring klart tjenligt til udskiftning, ligesom også passagersædet forekom nus-
set og slidt.
                                                - 14 -
       lis jenny og torben wøldike fik deres bil registreret 1. gang den 20. marts 2007 og re-
klamerede første gang den 15. maj 2007. førersædets betræk blev udskiftet den 9. august
2007, hvor passagersædet samtidig blev afsvedet med en lighter, selv om citroën tidligere
havde lovet at skifte også dette sædes betræk. ved rettens besigtigelse under hovedforhand-
lingen fremtrådte begge forsæder slidte og nussede og havde udtræden af sorte fibre.
       arnold pedersen, der havde fået sin bil leveret og registreret 1. gang den 2. januar 2006,
fik den 5. december 2007 ifølge citroëns journal skiftet en rygpude. ifølge arnold pedersens
forklaring under hovedforhandlingen, som retten intet grundlag har for at tilsidesætte, hav-
de han flere gange mundtligt reklameret til sin forhandler over mangler ved sæderne, men
var blevet holdt hen, således at han først den 21. december 2007, kort inden udløbet af 2-
årsfristen, reklamerede skriftligt over udtræden af sorte fibre på forsæderne. ved rettens be-
sigtigelse stod sædernes slidte præg i klar modsætning til indtrykket af denne bil, som i øv-
rigt fremtrådte særlig velholdt og velplejet.
       det lægges i overensstemmelse med syns- og skønserklæringen til grund, at forsøgene
på reparation af sæderne ved afsvidning med lighter havde karakter af en midlertidig løs-
ning uden tilfredsstillende resultat, og at det ikke tjener noget formål at forsøge reparation,
idet sorte fibre i forbindelse med brug fortsat vil udtræde alle steder, hvor limen er påført
ujævnt eller for tyndt. manglerne kan kun afhjælpes ved, at betrækket på forsæderne i alle 4
biler udskiftes. hvis det nye betræk på forsæderne også efter et par måneder afviger stærkt
fra betrækket på bilernes bagsæder, vil det kunne vise sig nødvendigt at udskifte også disse.
       selv om manglerne kan hævdes overvejende at være af kosmetisk karakter, og selv om
bilejernes frustration og skuffelse over at skulle se på de slidte og nussede forsæder kun van-
skeligt kan gøres op i kroner og øre, må det dog tages i betragtning, at manglerne også vil
kunne give sig økonomisk udslag, nemlig i en lavere salgspris, når bilerne til sin tid afhæn-
des, ligesom retten tager i betragtning, at udskiftning af ét forsæde ifølge syns- og skønser-
klæringen vil koste 13.000 kr., af alle sæder 38.000 kr. og af alle sæder og indtræk i øvrigt
50.500 kr., alt inklusive moms.
       efter et samlet skøn findes det krævede beløb på 25.000 kr. for hver af sagsøgerne at
være passende afslag/erstatning.
       efter sagernes resultat pålægger retten de sagsøgte in solidum at betale 100.000 kr. i
sagsomkostninger til forenede danske motorejere som mandatar for sagsøgerne, heraf 2.000
                                                 - 15 -
kr. til dækning af retsafgift, 64.516,77 kr. til dækning af afholdte udgifter i forbindelse med
syn og skøn og resten til dækning af udgift til advokat og til trykning af ekstrakt og materia-
lesamling.
                               thi kendes for ret
citroën danmark a/s og kalundborg-jyderup autocenter a/s skal en for begge og begge for
en betale 25.000 kr. til bent johansen med procesrente fra den 22. juli 2008.
       citroën danmark a/s og carsten pedersen automobiler aps skal en for begge og beg-
ge for en betale 25.000 kr. til ole christgau med procesrente fra den 24. juli 2008.
       citroën danmark a/s og henrik larsen automobiler a/s skal en for begge og begge
for en betale 25.000 kr. til lis jenny wøldike og torben wøldike med procesrente fra den 24.
juli 2008.
       citroën danmark a/s skal betale 25.000 kr. til arnold pedersen med procesrente fra
den 22. juli 2008.
       citroën danmark a/s, carsten pedersen automobiler aps, kalundborg-jyderup au-
tocenter a/s og henrik larsen automobiler a/s skal en for alle og alle for en betale 100.000
kr. i sagsomkostninger til forenede danske motorejere som mandatar for bent johansen, ole
christgau, lis jenny wøldike og torben wøldike og arnold pedersen. sagsomkostningsbe-
løbet forrentes efter rentelovens § 8a.
       betaling skal ske inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
       peter bernhoft                                                             lisbet friis
                                          michael b. elmer
                                           (retsformand)
       willy goldby                                                             rut jørgensen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                      p.j.v. sø- og handelsretten, den 23. december 2010


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt tirsdag den 19. december 2017
sag 168/2017
b
(advokat sysette vinding kruse, beskikket)
mod
rigspolitiet
(advokat karsten hagel-sørensen)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af københavns byret den 7. juni 2017 og af østre
landsrets 11. afdeling den 13. juni 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul dahl jensen, jens peter christensen og hanne
schmidt.
påstande
kærende, b, har nedlagt påstand om, at frihedsberøvelsen af hende ikke burde have været
kendt lovlig og opretholdt ved københavns byrets kendelse af 7. juni 2017, stadfæstet af
østre landsret den 13. juni 2017.
indkærede, rigspolitiet, har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
af politirapport af 6. juni 2017 fremgår, at politiet samme dag kl. 6.16 ankom til ørstedspar-
ken, der er beliggende inden for tættere bebygget område i københavn. ved ankomst til stedet
observerede politiet fem rumænere, der havde etableret lejr. på græsset havde de indrettet sig
med madrasser, dyner, soveposer og tæpper. under madrasserne sås opskårne papkasser, som
blev benyttet som underlag. omkring dem sås deres øvrige ejendele, nogle af dem pakket på
barnevogne. flere af personerne lå og sov under dynerne. lidt væk i et buskads fandt politiet
                                               - 2 -
en overskåret sodavandsflaske, hvori der lå afføring med en metalske stukket ned i. der lå
endvidere afføring på græsset. politiet skønnede, at det var menneskelig afføring.
af afhøringsrapport af 6. juni 2017 fremgår, at b vedtog en bøde på 500 kr. for overtrædelse
af ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf. § 3, stk. 4, ved i ørstedsparken, hvortil der er
almindelig adgang, at have etableret og opholdt sig i en lejr, som var indrettet med flere
madrasser, soveposer og med fire andre personer, hvilket var egnet til at skabe utryghed i
nærområdet. hun forklarede under afhøringen bl.a., at hun var i danmark for at samle flasker
og tjene penge. det var ikke muligt at tjene penge i rumænien. hun havde samlet flasker til
distortion festivalen, men havde ikke råd til en billet til roskilde festivalen. det var ca. 1 uge
siden, at hun var kommet til danmark. hun havde været i danmark før.
af politirapport af 6. juni 2017 fremgår om bs tidligere kontakt med politiet i danmark, at
hun den 29. december 2016 blev meddelt en advarsel for betleri. den 25. marts 2017 blev hun
bortvist som overnatter på gaden, hvor hun sammen med fire andre rumænere havde taget
ophold. hun fik den 30. maj 2017 en bøde for at overnatte på gaden, og den 4. juni 2017 blev
hun bortvist fra dronningens tværgade, hvor hun overnattede sammen med fire andre
rumænere.
ved udlændingestyrelsens afgørelse af 6. juni 2017 blev b udvist af danmark med
indrejseforbud i 2 år, jf. udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 3, og § 32, stk. 4, 5. pkt.
københavns byret afsagde den 7. juni 2017 kendelse om frihedsberøvelsens lovlighed og
opretholdelse, jf. udlændingelovens § 36, stk. 1. i begrundelsen for kendelsen er anført:
      ”retten finder, at der i udlændingestyrelsens afgørelse foreligger en rimelig sandsyn-
      liggørelse af, at det grundlæggende faktum er fastslået med rette efter de foreliggende
      oplysninger. retten har herved navnlig lagt vægt på politirapporterne i sagen, fotomate-
      rialet fra ørstedsparken og udlændingens erkendelse af overtrædelse af ordensbekendt-
      gørelsen. retten har således lagt til grund, at udlændingen i ørstedsparken, som er en
      meget benyttet, offentlig tilgængelig park, sammen med flere andre personer har etable-
      ret og opholdt sig i en lejr, som var indrettet med flere madrasser, soveposer, tæpper og
      personlige effekter. endvidere fandtes der ved lejren diverse affald, herunder hvad der
      må antages at være menneskelig afføring, dels direkte på græsset, dels i en overskåret
      plastikflaske. dette var egnet til at skabe utryghed i nærområdet. retten lægger derfor
      efter de foreliggende oplysninger til grund, at udlændingen, der er statsborger i rumæ-
                                         - 3 -
nien, under sit ophold i danmark, har overtrådt ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf.
§ 3, stk. 4.
udlændingen har som følge heraf over for politiet erkendt sig skyldig og har vedtaget
en bøde på 500 kr. for overtrædelse af ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf. § 3, stk.
4.
udlændingen har oplyst, at hun ikke har nogen tilknytning til danmark, og at hun har
opholdt sig i danmark i cirka 2 uger som flaskesamler.
retten finder herefter, at betingelserne i udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 3, for at
udvise udlændingen på dette grundlag har været opfyldt. retten finder ikke, at udlæn-
dingen er omfattet af undtagelsen i § 25 a, stk. 2, nr. 3, 2. pkt.
det følger af udlændingelovens § 2, stk. 3, at de begrænsninger, der følger af udlændin-
geloven, kun finder anvendelse på udlændinge, der er omfattet af eu-reglerne, i det om-
fang det er foreneligt med disse regler. det følger endvidere af udlændingelovens § 26
b, at for udlændinge, som er omfattet af eu-reglerne, kan udvisning kun ske i overens-
stemmelse med de principper, der efter eu-reglerne gælder for begrænsning af retten til
fri bevægelighed.
det fremgår af europa-parlamentets og rådets direktiv af 29. april 2004 om unionsbor-
geres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemssta-
ternes område mv. (opholdsdirektivet), artikel 27, blandt andet, at medlemsstaterne kan
begrænse den frie bevægelighed for en unionsborger af hensyn til blandt andet den
offentlige orden eller sundhed, og at foranstaltninger truffet af hensyn til den offentlige
orden eller sundhed skal være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og
udelukkende kan begrundes i vedkommendes personlige adfærd. den personlige adfærd
skal udgøre en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grund-
læggende samfundsinteresse.
retten finder, at udlændingens adfærd må anses for at udgøre en sådan reel, umiddelbar
og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse, jf. di-
rektiv 2004/38/ef af 29. april 2004 (opholdsdirektivet) artikel 27, stk. 2, 2. led. retten
har herved lagt vægt på den aktuelle overtrædelse af ordensbekendtgørelsen og karakte-
ren heraf, og på at udlændingen forud for denne sag, den 30. maj 2017 har vedtaget en
bøde for overtrædelse af ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf. § 3, stk. 4, den 28. maj
2017 og den 4. juni 2017 er bortvist som overnatter på gaden, samt på at udlændingen
den 29. december 2016 er meddelt en advarsel for betleri.
retten finder derfor ikke, at udlændingens aktuelle overtrædelse af ordensbekendtgø-
relsen har en tilfældig karakter med begrænset skadevirkning, idet retten finder, at der er
tale om en systematisk adfærd som led i udlændingens ophold i danmark som
flaskesamler.
da udlændingen ikke har nogen tilknytning til danmark, kan udvisning af hende endvi-
dere ikke anses for stridende mod proportionalitetsprincippet i direktivets artikel 27, stk.
2, 1. led, sammenholdt med artikel 28, stk. 1. opholdsdirektivet er således ikke til
hinder for udvisning, jf. udlændingelovens § 2, stk. 3, og § 26 b.
                                               - 4 -
       retten finder ikke efter de foreliggende oplysninger holdepunkter for at antage, at ud-
       lændingen er handlet, jf. udlændingelovens § 26 a.
       retten finder herefter, at frihedsberøvelse af udlændingen har været og fortsat er nød-
       vendig for at sikre muligheden for udvisning, jf. udlændingelovens § 36, stk. 1. retten
       finder efter de foreliggende oplysninger om udlændingens personlige forhold ikke, at
       mindre indgribende foranstaltninger efter udlændingelovens § 34 er tilstrækkelige,
       hvorfor
       bestemmes:
       frihedsberøvelsen af udlændingen b findes lovlig, og den pågældende kan fortsat
       tilbageholdes indtil den 27. juni 2017.”
østre landsret stadfæstede den 13. juni 2017 byrettens kendelse. i landsrettens begrundelse
henvises til de af byretten anførte grunde. b blev den 19. juni 2017 udsendt til rumænien.
anbringender
b har anført navnlig, at ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4, ikke objektivt er overtrådt. skulle
det imidlertid være en lejr, som hun befandt sig i, så er dette ikke tilstrækkeligt til at have
overtrådt bestemmelsen. lejren skal også være ”egnet til at skabe utryghed i nærområdet”.
uanset at der ikke skal være påvist en konkret utryghed efter ordensbekendtgørelsen, så skal
det dog indgå som moment, at hun og de andre rumænere bare lå og sov. de havde ikke
henvendt sig til andre mennesker ved truende eller chikanøs adfærd eller udøvet kriminalitet i
form af tyverier, og ingen i nærområdet havde klaget over dem. den vedtagne ændring af
ordensbekendtgørelsen har et diskriminatorisk sigte, som først og fremmest er mod ud-
lændinge.
måtte højesteret finde, at ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4, er overtrådt, gøres det gælden-
de, at udvisningen er i strid med opholdsdirektivets artikel 27, stk. 2. bøder for overtrædelse
af ordensbekendtgørelsen er ikke et led i et adfærdsmønster, der har så stor skadevirkning, at
adfærden udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæg-
gende samfundsinteresse. forholdet er under ”den nedre grænse” for anvendelse af undtagel-
sesbestemmelsen fra den frie bevægelighed i eu i opholdsdirektivets artikel 27, stk. 2.
spørgsmålet er om selv gentagne overtrædelser af sådanne bestemmelser som udmøntet i or-
densbekendtgørelsens § 3, stk. 4, skal kunne medføre udvisning af eu-borgere. b har ikke un-
                                                - 5 -
der sit ophold i danmark begået tyveri eller andre lovovertrædelser, og hun har ikke i
forbindelse med overnatningen givet anledning til politianmeldelse for en aggressiv adfærd
eller forulempning af nogen. det er helt uproportionalt at udvise hende.
da der ikke ses afgørelser fra eu-domstolen om bagatelgrænsen i opholdsdirektivets artikel
27, stk. 2, anmodes højesteret om, at eu-domstolen forelægges følgende spørgsmål: ”når
opholdsdirektivets artikel 27 anvender udtrykket, at en adfærd skal udgøre en ’reel, umiddel-
bar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører grundlæggende samfundsinteresser’, er der så
en nedre bagatelgrænse for den adfærd, der kan falde ind under dette begreb?”
rigspolitiet har anført navnlig, at b sammen med fire andre rumænere havde etableret en lejr i
ørstedsparken. lejrens tilstedeværelse i ørstedsparken, der er et yndet rekreationsområde for
byens befolkning, var utryghedsskabende, og der foreligger derfor en overtrædelse af
ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4. det bestrides, at ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4,
indeholder en diskriminerende kriminalisering af udlændinge.
b har forud for denne sag vedtaget en bøde for overtrædelse af ordensbekendtgørelsens § 3,
stk. 4, er adskillige gange bortvist som overnatter på gaden og er meddelt advarsel for betleri.
b aktuelle overtrædelse af ordensbekendtgørelsen har derfor ikke en tilfældig karakter med en
begrænset skadevirkning. der er tale om en systematisk adfærd som led i hendes ophold i
danmark som flaskesamler og tigger.
efter rigspolitiets opfattelse er en forelæggelse af det anførte spørgsmål om opholdsdirek-
tivets artikel 27, stk. 2, ikke nødvendig for at tilvejebringe klarhed over det, som må anses
som tvistens genstand. problemstillingen angår spørgsmålet om anvendelsen af eu’s op-
holdsdirektiv i dansk kontekst. den ledende dom på området er fortsat eu-domstolens dom
af 4. december 1974 i sag c-41/74 (van duyn). eu-domstolen fastslog i præmis 18, at de
omstændigheder, der kan berettige anvendelsen af begrebet ”den offentlige orden”, kan være
forskellige fra land til land og fra periode til periode. dommen er et meget klart eksempel på,
at det er hver enkelt medlemsstats kompetente myndighed, der må afgøre, om en bestemt
virksomhed er i strid med den offentlige orden. i danmark har de kompetente myndigheder
forbudt både danske og udenlandske statsborgere at slå lejr i park mv., og forbuddet er straf-
sanktioneret.
                                                 - 6 -
retsgrundlaget
ordensbekendtgørelsen er udstedt i medfør af § 23 i lov nr. 444 af 9. juni 2004 om politiets
virksomhed. bestemmelsen i ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4, blev indført ved bekendtgø-
relse nr. 305 af 31. marts 2017. bestemmelsen, der trådte i kraft den 1. april 2017, er sålyden-
de:
      ”stk. 4. på steder, hvortil der er almindelig adgang, er det forbudt at etablere og opholde
      sig i lejre, som er egnede til at skabe utryghed i nærområdet.”
sanktionen fremgår af ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”§ 18. overtrædelse af §§ 3-13 og § 15, stk. 2, overtrædelse af de i medfør af § 14 og
      § 15, stk. 1, og § 16 udstedte regler og bestemmelser eller overtrædelse samt manglende
      efterkommelse af påbud eller forbud udstedt i medfør af § 3, stk. 5, § 4, stk. 2, § 6, stk.
      1-4, § 8, stk. 1, § 13, stk. 4, og § 17 straffes med bøde. ved fastsættelse af straffen skal
      der lægges betydelig vægt på hensynet til sikring af den offentlige orden og beskyttelse
      af enkeltpersoners og den offentlige sikkerhed…”
forud for indsættelsen af ordensbekendtgørelsens § 3, stk. 4, besvarede justitsministeriet en
række spørgsmål fra folketingets retsudvalg. i besvarelse af spørgsmål nr. 858 stillet den 31.
august 2016 er bl.a. anført:
      ”det er afgørende for regeringen, at borgerne kan færdes trygt i det offentlige rum. op-
      hold i lejre, på veje og andre steder i det offentlige rum skal derfor kriminaliseres, og re-
      geringen foreslår endvidere, at der skal kunne meddeles zoneforbud ved gentagne over-
      trædelser heraf.”
i besvarelse af spørgsmål nr. 213 stillet den 3. februar 2017 redegjorde justitsministeriet for
ændringen, og hvad der forstås ved en lejr:
      ”den foreslåede ændring af ordensbekendtgørelsen indeholder et forbud mod at etablere
      og opholde sig i lejre, som skaber utryghed på steder, hvortil der er almindelig adgang.
      det foreslåede forbud indgår som en del af finanslovsaftalen for 2017.
      baggrunden for den foreslåede ændring er, at det i sommer blev konstateret, at der blev
      etableret lejrlignende ophold i det offentlige rum, f.eks. i offentlige parker og på offent-
      lige gader og veje, hvor de pågældende personer sov og opholdt sig – ofte i længere tid
      ad gangen. sådanne forhold kan indebære gener for omgivelserne i form af f.eks. støj,
                                                 - 7 -
       uro og uhumske sanitære forhold og kan give anledning til utryghed hos omkringboende
       og forbipasserende.
       den foreslåede ændring af ordensbekendtgørelsen indebærer ikke en kriminalisering af
       overnatning på steder, hvor der er almindelig adgang. formålet med ændringen er der-
       imod at kriminalisere utryghedsskabende lejre i det offentlige rum.
       ved en lejr forstås i overensstemmelse med almindelig sproglig forståelse, jf. eksem-
       pelvis ordbog over det danske sprog, bl.a. et sted under åben himmel, hvor (om)rej-
       sende, omflakkende personer indretter sove- eller hvilepladser. der skal således være
       tale om en vis grad af etablering af soveplads eller lignende. opstilling af en enkelt
       madras eller sovepose vil i almindelighed ikke i sig selv være tilstrækkelig til at udgøre
       en lejr i bekendtgørelseændringens forstand, men hvis sovestedet efter sin indretning
       bærer præg af at have en mere varig karakter, f.eks. ved opstilling af telt eller hvis der er
       sat presenning op, kan det efter omstændighederne få karakter af en lejr.”
justitsministeriet har i besvarelsen ligeledes redegjort for, hvad der skal forstås ved begrebet
utryghedsskabende:
       ”ved vurderingen af om en lejr er egnet til at skabe utryghed, kan der bl.a. lægges vægt
       på antallet af personer i lejren, om lejren er placeret et befærdet sted, og om lejren fører
       til støjgener, trafikale gener eller andre gener i lokalområdet. der vil endvidere kunne
       lægges vægt på de tilstedeværende personers generelle adfærd, herunder om de
       pågældende begår strafbare forhold i området omkring lejren, f.eks. henkastning af
       affald, eller udviser chikanøs eller truende adfærd.
       det er ikke efter den foreslåede bestemmelse et krav, at der konkret skal være givet ud-
       tryk for en følelse af utryghed i forhold til en lejr, idet den pågældende lejr alene skal
       være egnet til at skabe utryghed, men henvendelser eller lignede fra personer, der ople-
       ver, at en lejr skaber utryghed, vil dog kunne indgå i den samlede vurdering af, om en
       lejr er omfattet af bestemmelsen.
       det er i sagens natur ikke muligt udtømmende at opliste, hvornår der er tale om en lejr,
       som er egnet til at skabe utryghed. det må imidlertid antages, at en kø foran en butik,
       ved indgangen til en koncert, festival eller lignende, hvor folk – afhængig af vejret –
       ligger med soveposer, formentlig sjældent vil have et mere varigt præg og være egnet til
       at virke utryghedsskabende i nærområdet.”
højesterets begrundelse og resultat
efter udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 3, kan en udlænding, som ikke har haft lovligt op-
hold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, udvises, hvis hensyn til den offentlige
orden tilsiger, at udlændingen ikke bør have ophold her i landet. udvisning af udlændinge,
der er omfattet af eu-reglerne, kan dog kun ske, i det omfang det er foreneligt med disse reg-
                                                - 8 -
ler, jf. udlændingelovens § 2, stk. 3. hvis det er nødvendigt for at sikre, at udvisning af en ud-
lænding i medfør af udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 3, kan gennemføres, kan politiet i
medfør af § 36, stk. 1, frihedsberøve udlændingen. i tilfælde af frihedsberøvelse skal udlæn-
dingen fremstilles for retten, der tager stilling til frihedsberøvelsens lovlighed og fortsatte
opretholdelse, jf. udlændingelovens § 37. som anført i højesterets kendelser af 31. marts
2011 (ufr 2011.1788, ufr 2011.1794, ufr 2011.1799 og ufr 2011.1800) skal prøvelsen ef-
ter § 37 omfatte en rimelig sandsynliggørelse af, at det grundliggende faktum er fastslået med
rette efter de foreliggende oplysninger. endvidere indebærer prøvelsen, at retten skal tage
stilling til, om betingelserne for at udvise på dette grundlag må anses for opfyldt, og herunder
prøve den retlige subsumption, og om udvisningen er proportional.
efter de foreliggende oplysninger kan det lægges til grund, at b sammen med fire andre
rumænere havde indrettet sig med madrasser, dyner, soveposer og tæpper i ørstedsparken.
omkring dem var andre af deres ejendele. flere af personerne lå ved politiets ankomst og sov
under dynerne. b forklarede til politiet, at hun var i danmark for at samle flasker og tjene
penge.
b har ved afhøringen erkendt at have overtrådt ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf. § 3,
stk. 4, og har vedtaget et udenretligt bødeforelæg på 500 kr. højesteret tiltræder, at det efter
de foreliggende oplysninger er lagt til grund, at forholdet er omfattet af ordensbe-
kendtgørelsens § 3, stk. 4.
forholdet er begået kort tid efter bs indrejse i danmark. hun har tidligere den 30. maj 2017
vedtaget en bøde for overtrædelse af ordensbekendtgørelsens § 18, stk. 1, jf. § 3, stk. 4, og
hun er den 25. marts 2017 og den 4. juni 2017 bortvist som overnatter på gaden samt den 29.
december 2016 meddelt en advarsel for betleri. b har ingen tilknytning til danmark.
betingelserne efter udlændingelovens § 25 a, stk. 2, nr. 3, for at udvise b må herefter på det
foreliggende grundlag anses for opfyldt.
spørgsmålet er herefter, om udvisning er forenelig med artikel 27, stk. 2, 2. led, i direktiv
2004/38/ef af 29. april 2004 (opholdsdirektivet). da anmodningen om præjudiciel forelæg-
                                               - 9 -
gelse angår den konkrete anvendelse af eu-retten og ikke fortolkning, findes der ikke grund-
lag for præjudiciel forelæggelse for eu-domstolen, således som kærende har anmodet om.
højesteret finder, at bs adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der
berører en grundlæggende samfundsinteresse. det bemærkes herved, at hensynet til den
offentlige orden også beskyttes efter opholdsdirektivet, og at den aktuelle overtrædelse
sammenholdt med de kort forud begåede overtrædelser af ordensbekendtgørelsen og
betlerireglerne ikke har en tilfældig karakter med begrænset skadevirkning, men må anses for
at være udslag af en systematisk adfærd som led bs ophold i danmark som flaskesamler. b
har ikke tilknytning til danmark, hvorfor udvisning med indrejseforbud i 2 år ikke anses for
stridende mod proportionalitetsprincippet i opholdsdirektivets artikel 27, stk. 2, 1. led,
sammenholdt med artikel 28, stk. 1. opholdsdirektivet er således ikke til hinder for udvisning,
jf. herved udlændingelovens § 2, stk. 3.
højesteret tiltræder herefter, at frihedsberøvelsen af b var nødvendig for at sikre muligheden
for udvisning, idet mindre indgribende foranstaltninger efter det oplyste om hendes forhold
ikke var tilstrækkelige, jf. udlændingelovens § 36, stk. 1. højesteret stadfæster derfor
landsrettens kendelse.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark