text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt fredag den 5. oktober 2018
sag 107/2018
a
(advokat esben skjernov, beskikket)
mod
rigspolitiet
(selv)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i hillerød den 12. april 2018 og af østre
landsrets 4. afdeling den 19. april 2018.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen,
henrik waaben, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om, at han burde være løsladt den 4. april 2018, subsidiært
den 12. april 2018 og mere subsidiært den 19. april 2018.
indkærede, rigspolitiet, har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
a blev den 4. marts 2018 antruffet og afvist af svensk politi, da han forsøgte at indrejse til
sverige fra danmark. a blev samme dag frihedsberøvet af dansk politi og sigtet for ulovligt
ophold i danmark, fordi han ikke var i besiddelse af gyldigt visum eller opholdstilladelse.
udlændingestyrelsen traf den 5. marts 2018 afgørelse om, at a skulle udvises af danmark
med indrejseforbud i 2 år.
                                              - 2 -
ved kendelse af 6. marts 2018 fandt københavns byret, at frihedsberøvelsen af a var lovlig,
og at frihedsberøvelsen kunne opretholdes frem til den 15. marts 2018 i medfør af
udlændingelovens § 37, jf. § 36, stk. 1. det fremgår af retsbogen bl.a., at a i forbindelse med
retsmødet oplyste, at han ønskede at blive udsendt til cypern, hvor han havde
opholdstilladelse.
den 12. marts 2018 meddelte a nordsjællands politi, at han ønskede at medvirke til en
udsendelse til indien.
den 14. marts 2018 oplyste a til nordsjællands politi, at han ønskede at søge om asyl i
danmark.
retten i hillerød bestemte ved kendelse af 15. marts 2018, at a fortsat skulle være
frihedsberøvet frem til den 12. april 2018.
den 11. april 2018 besluttede udlændingestyrelsen at fremsætte anmodning til udlændinge-
myndighederne i cypern om at modtage a med henblik på behandling af hans asylansøgning.
den 12. april 2018 afsagde retten i hillerød kendelse om, at a skulle løslades, idet retten
fandt, at fristen på 1 måned for indgivelse af anmodningen til udlændingemyndighederne i
cypern ikke var overholdt. byretten fandt, at fristen skulle regnes fra den 4. marts 2018, hvor
udlændingemyndighederne fik kendskab til udlændingens tilstedeværelse i danmark, jf.
udlændingelovens § 37, stk. 9, 2. pkt. det var allerede dengang klart, at udlændingen ønskede
at blive udsendt til cypern, hvor han havde opholdstilladelse.
nordsjællands politi, udlændingecenter nordsjælland kærede samme dag kendelsen og begæ-
rede kæremålet tillagt opsættende virkning, hvilket byretten imødekom.
ved kendelse af 19. april 2018 ændrede landsretten byrettens afgørelse, således at frihedsbe-
røvelsen af a i medfør af udlændingelovens § 37, jf. § 36, stk. 1, 2. pkt., blev opretholdt.
landsretten fandt, at fristen i udlændingelovens § 37, stk. 9, 1. pkt., var overholdt, idet
udlændingestyrelsen den 11. april 2018 og således inden 1 måned regnet fra asylansøgningen
den 14. marts 2018 havde indgivet anmodning om overførsel til cypern. at udlæn-
                                                - 3 -
dingemyndighederne allerede den 4. marts 2018 var bekendt med, at a havde op-
holdstilladelse på cypern kunne ikke ændre herved.
den 7. maj 2018 frafaldt a sin ansøgning om asyl i danmark, og den 22. maj 2018 udrejste
han til indien.
retsgrundlag
europa-parlamentets og rådets forordning (eu) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 (dublin iii-
forordningen) indeholder i artikel 28 regler om frihedsberøvelse med henblik på overførsel. i
artikel 28 hedder det bl.a.:
      ”1. medlemsstaterne må ikke frihedsberøve en person alene med den begrundelse, at
      vedkommende er omfattet af den procedure, der fastsættes ved denne forordning.
      2. er der væsentlig risiko for, at en person forsvinder, kan medlemsstaterne frihedsbe-
      røve den pågældende for at sikre overførselsprocedurerne i overensstemmelse med den-
      ne forordning på grundlag af en individuel vurdering af hver sag, og kun hvis frihedsbe-
      røvelsen er en forholdsmæssig foranstaltning, og andre mindre indgribende foranstalt-
      ninger ikke kan anvendes effektivt.
      3. frihedsberøvelsen skal være så kort som mulig og må ikke overskride det tidsrum,
      der med rimelighed kan kræves for at gennemføre de nødvendige administrative proce-
      durer med behørig omhu, indtil overførslen i henhold til denne forordning er gennem-
      ført.
      når en person er frihedsberøvet i medfør af denne artikel, må fristen for indgivelse af en
      anmodning om overtagelse eller tilbagetagelse ikke overskride en måned fra tidspunktet
      for indgivelsen af ansøgningen. den medlemsstat, der udfører proceduren i henhold til
      denne forordning, skal anmode om et hurtigt svar i sådanne tilfælde. et sådant svar gi-
      ves senest to uger fra modtagelsen af anmodningen. hvis der ikke er givet svar ved ud-
      løbet af fristen på to uger, anses anmodningen for at være accepteret, hvilket medfører
      en pligt til at overtage eller tilbagetage den pågældende person, herunder en pligt til at
      træffe passende foranstaltninger med henblik på ankomsten.
      når en person er frihedsberøvet i medfør af denne artikel, skal overførslen af den på-
      gældende fra den anmodende medlemsstat til den ansvarlige medlemsstat finde sted så
      hurtigt, som det er praktisk muligt, og senest seks uger efter den implicitte eller ekspli-
      citte accept af en anden medlemsstats anmodning om at overtage eller tilbagetage den
      pågældende person, eller fra det tidspunkt, hvor klagen eller indbringelsen for en dom-
      stol ikke længere har opsættende virkning i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3.
      hvis den anmodende medlemsstat ikke overholder fristerne for indgivelse af en anmod-
      ning om overtagelse eller tilbagetagelse, eller hvis overførslen ikke finder sted inden ud-
      løbet af den i tredje afsnit omhandlede frist på seks uger, må personen ikke længere fri-
      hedsberøves. artikel 21, 23, 24 og 29 finder fortsat tilsvarende anvendelse.
                                                     - 4 -
       4…”
udlændingelovens § 37, stk. 9, der gennemfører dublin iii-forordningens artikel 28, stk. 3,
blev indsat ved lov nr. 1619 af 26. december 2013. § 37, stk. 9, 1. og 2. pkt., har følgende
ordlyd:
       ”frihedsberøvelse efter § 36, stk. 1, 2. pkt., må ikke opretholdes, hvis udlændingesty-
       relsen ikke inden 1 måned fra tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen om opholds-
       tilldelse efter § 7 har indgivet en anmodning til en anden medlemsstat om overtagelse
       eller tilbagetagelse. er der ikke indgivet en sådan ansøgning, må frihedsberøvelsen ikke
       opretholdes, hvis udlændingestyrelsen ikke har indgivet en anmodning til en anden
       medlemsstat om overtagelse eller tilbagetagelse inden 1 måned fra det tidspunkt, hvor
       den pågældendes tilstedeværelse i landet er kommet til udlændingemyndighedernes
       kendskab.”
i de almindelige bemærkninger til lovforslaget (folketingstidende 2013-14, tillæg a, lov-
forslag nr. l 7 af 2. oktober 2013, s. 5 f. og s. 12 f.) hedder det bl.a.:
       ”2. lovforslagets indhold
       …
       2.2. den nye dublinforordnings anvendelsesområde
       2.2.1. gældende ret
       påberåber en udlænding sig at være omfattet af udlændingelovens § 7, træffer udlæn-
       dingestyrelsen snarest muligt afgørelse om afvisning, overførsel eller tilbageførsel efter
       reglerne i kapitel 5 a eller om afvisning efter § 28, stk. 1, nr. 1, 2, 6 eller 7, eller § 28,
       stk. 2, 3 eller 5, jf. stk. 1, nr. 1, 2, 6 eller 7, eller udvisning efter § 25, nr. 2, eller § 25 b
       og i givet fald udsendelse, jf. herved udlændingelovens § 48 a, stk. 1, 1. pkt. efter be-
       stemmelsens ordlyd er anvendelsen af den gældende dublinforordning således begræn-
       set til tilfælde, hvor den pågældende udlænding søger asyl i danmark på baggrund af
       fn’s flygtningekonvention af 28. juli 1951, eller hvor den pågældende ved tilbageven-
       den til sit hjemland risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneske-
       lig eller nedværdigende behandling eller straf.
       såfremt den pågældende udlænding ikke søger om asyl i danmark, finder udlændinge-
       lovens bestemmelser om anvendelse af dublinforordningen således ikke anvendelse.
       2.2.2. den nye dublinforordnings artikel 24, stk. 1
       det følger af den nye dublinforordnings artikel 24, stk. 1, at når en medlemsstat, på
       hvis område en person som omhandlet i forordningens artikel 18, stk. 1, litra b, c eller d,
       opholder sig uden opholdstilladelse, og som ikke har modtaget nogen ny ansøgning om
                                           - 5 -
international beskyttelse, mener, at en anden medlemsstat er ansvarlig i henhold til
artikel 20, stk. 5, og artikel 18, stk. 1, litra b, c eller d, kan den anmode denne anden
medlemsstat om at tilbagetage den pågældende.
2.2.3. justitsministeriets overvejelser
artikel 24, stk. 1, i den nye dublinforordning afspejler ikke en tilsvarende bestemmelse
i den gældende dublinforordning, men indebærer, at forordningen tillige finder anven-
delse i forhold til udlændinge, som opholder sig i en medlemsstat uden opholdstilladel-
se, men som ikke nødvendigvis har søgt asyl i opholdslandet.
med henblik på gennemførelse af den nye dublinforordnings artikel 24, stk. 1, i dansk
ret foreslås det, at anvendelsesområdet for forordningen afspejles i udlændingelovens §
48 a, stk. 1, således at bestemmelsen tillige finder anvendelse i forhold til udlændinge,
der opholder sig i danmark uden opholdstilladelse og ikke søger om asyl i danmark, og
som har en ansøgning om asyl under behandling i en anden medlemsstat, eller som har
trukket en ansøgning herom i en anden medlemsstat tilbage, eller som er blevet meddelt
afslag herpå i en anden medlemsstat.
…
2.5. frihedsberøvelse med henblik på overførsel
…
2.5.3. justitsministeriets overvejelser
…
2.5.3.2. forslag til ændring vedrørende frihedsberøvelsens tidsmæssige udstrækning
som anført ovenfor i afsnit 2.5.1 findes ikke i udlændingeloven særlige frister for den
tidsmæssige udstrækning af en frihedsberøvelse med henblik på overførsel efter reg-
lerne i kapitel 5 a.
med henblik på at gennemføre artikel 28, stk. 3, i dansk ret, foreslås det, at der ind-
sættes et nyt stk. 9 i udlændingelovens § 37, hvor der fastsættes særlige regler for den
tidsmæssige udstrækning af frihedsberøvelsen med henblik på afvisning eller overførsel
efter reglerne i kapitel 5 a.
de særlige frister i artikel 28, stk. 3, finder alene anvendelse på udlændinge, som har
indgivet ansøgning om asyl i den anmodende medlemsstat, og bestemmelsen indeholder
ikke tilsvarende frister for frihedsberøvelse af udlændinge, der opholder sig i danmark
uden opholdstilladelse og ikke søger om asyl i danmark, og som har en ansøgning om
asyl under behandling i en anden medlemsstat, eller som har trukket en ansøgning her-
om i en anden medlemsstat tilbage, eller som er blevet meddelt afslag herpå i en anden
medlemsstat.
som anført ovenfor i afsnit 2.2.3 foreslås det, at den nye dublinforordning også skal
finde anvendelse over for disse udlændinge. på den baggrund finder justitsministeriet,
at de særlige tidsfrister vedrørende frihedsberøvelse også bør gælde over for udlændin-
ge, der ikke har søgt om asyl i danmark.”
                                                  - 6 -
af de specielle bemærkninger til § 37, stk. 9 (folketingstidende 2013-14, tillæg a, lovforslag
nr. l 7 af 2. oktober 2013, s. 18) fremgår bl.a.:
       ”den foreslåede bestemmelse, der indsættes som udlændingelovens § 37, stk. 9, gen-
       nemfører den del af den nye dublinforordnings artikel 28, stk. 3, der vedrører den
       tidsmæssige udstrækning af en frihedsberøvelse med henblik på overførsel.
       det foreslås således i 1. og 2. pkt., at en frihedsberøvelse ikke må opretholdes, hvis
       udlændingestyrelsen ikke inden en måned fra tidspunktet for indgivelsen af en ansøg-
       ning om opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, eller hvis en sådan ikke er ind-
       givet, fra det tidspunkt hvor udlændingens tilstedeværelse i landet kommer til udlæn-
       dingemyndighedernes kendskab, har indgivet en anmodning til en anden medlemsstat
       om overtagelse eller tilbagetagelse.
       efter den foreslåede bestemmelse skal en udlænding, der er frihedsberøvet med henblik
       på overførsel, løslades, hvis udlændingestyrelsen ikke inden en måned efter, der er søgt
       om opholdstilladelse efter § 7, eller i mangel af en sådan ansøgning, efter at udlændin-
       gemyndighederne er blevet bekendt med udlændingens tilstedeværelse i danmark, har
       anmodet en anden medlemsstat om at overtage eller tilbagetage den pågældende.
       hvis udlændingestyrelsen derimod inden en måned har anmodet en anden medlemsstat
       om overtagelse eller tilbagetagelse, vil frihedsberøvelsen kunne opretholdes, hvis betin-
       gelserne herfor i øvrigt er opfyldt.”
anbringender
a har anført navnlig, at sagens principielle spørgsmål er, om fristen på 1 måned i
udlændingelovens § 37, stk. 9, 2. pkt., er absolut, eller om fristen forlænges, hvis en person,
der ikke oprindeligt har søgt om asyl, undervejs i udsendelsesforløbet ansøger om asyl i
danmark. hverken loven eller forarbejderne forholder sig til dette spørgsmål. når det ikke er
tilfældet, må fristen i § 37, stk. 9, 2. pkt., anses for absolut. bestemmelsen er en retsgaranti for
udlændinge, således at de maksimalt kan være frihedsberøvet i 1 måned, medmindre myn-
dighederne inden for dette tidsrum har fremsat anmodning om overtagelse eller tilbagetagelse
til en anden medlemsstat. udlændingemyndighederne fik kendskab til as tilstedeværelse her i
landet den 4. marts 2018 og var bekendt med hans opholdstilladelse på cypern, og anmodning
om overførsel til cypern er først fremsat den 11. april 2018.
anmodningen om overførsel til cypern er dermed fremsat mere end 1 måned efter, at ud-
lændingemyndighederne blev bekendt med as tilstedeværelse her i landet. da fristen i
udlændingelovens § 37, stk. 9, 2. pkt., ikke er overholdt, burde a ex officio have været løsladt
                                                   - 7 -
den 4. april 2018, subsidiært den 12. april 2018 som fastslået ved byrettens kendelse og under
alle omstændigheder den 19. april 2018, da landsretten traf afgørelse.
der ses i øvrigt ikke at være nogen rimelig begrundelse for den sene fremsendelse af anmod-
ningen om tilbagetagelse til cypern. allerede fordi sagsbehandlingen ikke forekommer at
være fremmet behørigt, må fristen på 1 måned i § 37, stk. 9, under disse omstændigheder reg-
nes fra den 6. marts 2018.
rigspolitiet har anført navnlig, at afgrænsningen af udlændingelovens § 37, stk. 9, 1. og 2.
pkt., er klar. når en udlænding har indgivet en ansøgning om asyl i danmark, skal fristen på 1
måned regnes fra tidspunktet for asylansøgningen. ifølge bestemmelsens ordlyd og forarbej-
der er det alene i mangel af en sådan ansøgning, at fristen i stedet skal regnes fra tidspunktet,
hvor udlændingemyndighederne bliver bekendt med udlændingens tilstedeværelse i danmark.
§ 37, stk. 9, 2. pkt., har til formål bl.a. at sikre udlændinge, der ikke søger om asyl i danmark,
mod længerevarende frihedsberøvelse som følge af manglende fremdrift i dublin-sagen,
hvorfor bestemmelsen ikke er en indskrænkning af § 37, stk. 9, 1. pkt. dette punktum er en
direkte implementering af artikel 28, stk. 3, i dublinforordningen, og det har formodningen
imod sig, at lovgiver ved i § 37, stk. 9, at indsætte 2. pkt., der ikke er en implementering af
reglerne i dublinforordningen, har haft til hensigt at indskrænke fristen i 1. pkt.
gives § 37, stk. 9, 2. pkt., forrang for stk. 9, 1. pkt., kan det i yderste konsekvens medføre, at
frihedsberøvelse helt vil være udelukket, hvis der er forløbet mere end 1 måned fra tidspunk-
tet, hvor udlændingemyndighederne fik kendskab til udlændingens tilstedeværelse, og til tids-
punktet, hvor udlændingen søger om asyl i danmark.
fristen på 1 måned for overførselsanmodningen skal derfor regnes fra den 14. marts 2018,
hvor a søgte om asyl. udlændingestyrelsen fremsendte anmodningen til cypern den 11. april
2018, hvilket var inden for fristen på 1 måned fra den pågældendes asylansøgning, jf. § 37,
stk. 9, 1. pkt. proportionalitetshensyn har i øvrigt ikke været til hinder for den fortsatte fri-
hedsberøvelse af a.
                                                    - 8 -
højesterets begrundelse og resultat
hovedspørgsmålet i sagen er, hvordan fristerne i udlændingelovens § 37, stk. 9, 1. og 2. pkt.,
om opretholdelse af frihedsberøvelse af udlændinge skal beregnes.
både 1. og 2. pkt. i udlændingelovens § 37, stk. 9, giver myndighederne en frist på 1 måned
til at indgive anmodning til en anden medlemsstat om overtagelse eller tilbagetagelse af
udlændingen. for udlændinge, der er omfattet af 1. pkt., regnes fristen fra det tidspunkt, hvor
udlændingen har indgivet ansøgning om opholdstilladelse efter § 7 (asyl). for udlændinge,
der er omfattet af 2. pkt., regnes fristen fra det tidspunkt, hvor den pågældendes tilstedevæ-
relse i landet er kommet til udlændingemyndighedernes kendskab. bestemmelserne har til
formål at sikre, at myndighederne behørigt fremmer behandlingen af sager efter dublin-
forordningen, når udlændingen er frihedsberøvet, og de fastsætter ikke en øvre grænse for
frihedsberøvelsens varighed.
udlændingelovens § 37, stk. 9, 1. pkt., angår udlændinge, der ansøger om opholdstilladelse
efter udlændingelovens § 7 (asyl). bestemmelsen gennemfører dublin iii-forordningens
artikel 28, stk. 3, 4. afsnit, jf. 2. afsnit, 1. pkt., der alene finder anvendelse på udlændinge,
som har indgivet ansøgning om asyl i den anmodende medlemsstat. reglen i udlændinge-
lovens § 37, stk. 9, 2. pkt., genfindes ikke i dublinforordningen, men er en dansk regel, der
udvider anvendelsesområdet for fristen på 1 måned i dublinforordningen til også at gælde for
udlændinge, der ikke har søgt om asyl i danmark.
højesteret finder, at § 37, stk. 9, 1. pkt., efter sin ordlyd, forarbejder og formål må forstås
således, at udlændingemyndighederne har en frist på 1 måned til at anmode en anden med-
lemsstat om at overtage eller tilbagetage en udlænding regnet fra det tidspunkt, hvor ud-
lændingen indgiver ansøgning om opholdstilladelse efter § 7 (asyl), og at dette gælder, uanset
om udlændingen allerede er frihedsberøvet uden at have søgt om asyl. i en situation, hvor
udlændingen har indgivet ansøgning om asyl, skal fristen på 1 måned således beregnes som
angivet i § 37, stk. 9, 1. pkt., og ikke som angivet i bestemmelsens 2. pkt.
a ansøgte den 14. marts 2018 om asyl i danmark. udlændingestyrelsen indgav den 11. april
2018 anmodning til cypern om at modtage ham med henblik på behandling af hans asylsag.
højesteret tiltræder derfor, at fristen i udlændingelovens § 37, stk. 9, 1. pkt., er overholdt.
                                             - 9 -
højesteret finder endvidere, at udlændingemyndighederne behørigt har fremmet behandlingen
af as sag. det bemærkes i den forbindelse, at a den 6. marts 2018 ønskede at blive udsendt til
cypern, den 12. marts 2018 ønskede at medvirke til en udsendelse til indien og den 14. marts
2018 søgte om asyl i danmark.
på denne baggrund tiltræder højesteret, at der den 19. april 2018 var grundlag for fortsat
frihedsberøvelse af a.
højesteret stadfæster herefter afgørelsen.
                                      thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                      afsagt mandag den 21. december 2009
sag 212/2007
(2. afdeling)
jürgen carsten thews
og
fiberline composites a/s
(advokat ulrik christrup for begge)
mod
energiklagenævnet
og
energistyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat charlotte kunckel for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 8. afdeling den 19. marts 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, peter blok, lene pagter kristensen,
poul søgaard og henrik waaben.
påstande
appellanterne, jürgen carsten thews og fiberline composites a/s, har gentaget deres prin-
cipale påstand.
appellanterne har subsidiært nedlagt påstand om, at energiklagenævnet skal anerkende, at
nævnets afgørelser af 15. maj 2003 i j.nr. 11-63 og 11-62 og energistyrelsens afgørelser af 19.
november 2001 over for dem ophæves, og at energiklagenævnet skal anerkende, at der er
grundlag for at meddele dispensation fra kravene i § 10 i bekendtgørelse nr. 187 af 16. marts
2001, for så vidt angår jürgen carsten thews’ vindmølle på ejendommen matr.nr. 12 h von-
sild by, vonsild, og fiberline composites a/s’ vindmølle på ejendommen matr.nr. 15 a von-
                                               - 2 -
sild by, vonsild, således at vindmøllerne berettiger til afregning efter bekendtgørelsens regler
for afregning af elektricitet for eksisterende vindmøller.
mere subsidiært har appellanterne gentaget deres påstand om, at energiklagenævnet skal an-
erkende, at nævnets og energistyrelsens afgørelser over for dem ophæves, og at sagerne
hjemvises til fornyet behandling ved energiklagenævnet.
mest subsidiært har appellanterne gentaget deres påstand om, at energistyrelsen skal betale
1.767.255 kr. til jürgen carsten thews og 1.761.406,29 kr. til fiberline composites a/s med
procesrente fra den 13. september 2005.
de indstævnte, energiklagenævnet og energistyrelsen, har påstået stadfæstelse, dog således at
der tilkendes dem sagsomkostninger for landsretten.
anbringender
jürgen carsten thews og fiberline composites a/s har til støtte for deres subsidiære påstand
om dispensation fra vindmøllebekendtgørelsens § 10 anført, at der på baggrund af de forhold,
de har anført vedrørende fortolkningen af § 10, i hvert fald har været det fornødne grundlag
for at dispensere fra bestemmelsen, således at vindmøllerne berettigede til afregning efter
reglerne for eksisterende vindmøller.
energiklagenævnet har heroverfor anført, at der ikke er noget grundlag for at pålægge ener-
gimyndighederne at dispensere fra bekendtgørelsen. i øvrigt tilkommer en eventuel kompe-
tence til at dispensere i hvert fald ikke energiklagenævnet.
forklaringer
karina elbrønd pedersen (tidligere karina nielsen) har forklaret, at hun i 1999 var ansat i
energistyrelsen som fuldmægtig i kontoret for vedvarende energi. hun beskæftigede sig pri-
mært med vindmølleområdet og arbejdede med overgangsreglerne. der var nogle nye over-
gangsregler på vej. hendes ansættelse ophørte i december 2001. hun husker ikke en samtale
ultimo december 1999 med peter mogens hee fra kolding kommune.
                                                - 3 -
foreholdt, at en lokalplan i kolding kommune tillod opstilling af vindmøller med en højde-
begrænsning på 45 meter, at kolding kommune hørte energistyrelsen om, hvorvidt det ville
have betydning i relation til, om møllen kunne anses for at være eksisterende inden udgangen
af 1999, at man sendte sagen til nabohøring, således at en endelig afgørelse om dispensation
først blev truffet i 2000, og at tidspunktet for meddelelse af tilladelsen havde betydning for
størrelsen af tilskuddet, har hun forklaret, at hun godt kan huske, at der var et generelt
spørgsmål om, hvornår en dispensation skulle være givet. folk ringede ind og stillede
spørgsmål vedrørende vejledningen af 8. november 1999, og hun har haft samtaler om emnet.
hun husker fortsat ikke samtalen med kolding kommune, eller at hun har besvaret spørgsmål
om naboorientering. energistyrelsen udtalte sig ikke om lokalplaner. hvis hun havde fået
spørgsmålet, som var relevant for kommunen, ville hun have svaret, at energistyrelsen ikke
udtaler sig om lokalplaner, herunder om, hvornår de er endelige. hun ville ikke vurdere den
konkrete sag, men kun udtale sig generelt.
foreholdt, at to personer fra kolding kommune har forklaret, at hun skulle have sagt, at det
ikke ville have betydning, har hun forklaret, at hun vil tro, at hun ikke har sagt det. de udtalte
sig i energistyrelsen kun generelt. hun erindrer svagt, at energistyrelsen har kontaktet hende,
men ikke om hvad. hun vil tro, at spørgsmål vedrørende planlovgivningen er blevet besvaret
med, at energistyrelsen ikke er kompetent til at udtale sig om sådanne spørgsmål.
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår utvetydigt af ordlyden af vindmøllebekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 1, at det er
den konkrete vindmølle, som senest den 31. december 1999 skal være tilladt opstillet i hen-
hold til en endeligt vedtaget lokalplan, og at det således ikke er tilstrækkeligt, at lokalplanen
tillader opstilling af vindmøller. punkt 2, litra a, 1. led, i vejledningen af 8. november 1999
var ikke så præcist udformet som bekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 1, men højesteret finder,
at det klart var mest nærliggende at forstå vejledningens bestemmelse på samme måde, såle-
des at den konkrete vindmølle skulle være tilladt opstillet i henhold til den vedtagne lokal-
plan. herfor talte bl.a. formuleringen i elreformaftalen, som var gengivet i vejledningens ind-
ledning, sammenhængen med vejledningens punkt 1 og punkt 2, litra a, 2. led, samt det for-
hold, at lokalplanen ellers ikke ville have virkning som en ”bonuslokalplan”, et udtryk, som er
indsat i parentes i selve bestemmelsen i punkt 2, litra a, 1. led.
                                                 - 4 -
energiklagenævnet og energistyrelsen kunne i deres afgørelser ikke foretage en prøvelse af,
om opførelse af vindmøller med en navhøjde på 50 m som forudsat af kolding kommune
nødvendiggjorde dispensation fra lokalplanen, ifølge hvilken navhøjden ikke måtte overstige
ca. 45 m. dette spørgsmål kan derfor heller ikke prøves i en retssag mod energiklagenævnet
og energistyrelsen.
med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsrettens flertal, tiltræ-
der højesteret, at appellanternes principale påstand ikke er taget til følge.
der er heller ikke grundlag for at ophæve energiklagenævnets og energistyrelsens afgørelser
og pålægge energiklagenævnet at anerkende, at der er grundlag for at meddele dispensation
fra vindmøllebekendtgørelsens § 10 (appellanternes subsidiære påstand for højesteret) eller
for at ophæve nævnets og styrelsens afgørelser og hjemvise sagen til fornyet behandling i
energiklagenævnet (appellanternes mere subsidiære påstand).
efter det foran anførte er højesteret enig med landsrettens flertal i, at der ikke er grundlag for
at anse energistyrelsen for erstatningsansvarlig over for appellanterne som følge af formule-
ringen af punkt 2, litra a, 1. led, i vejledningen af 8. november 1999. det er heller ikke efter
bevisførelsen for højesteret godtgjort, at energistyrelsens daværende medarbejder karina
nielsen (nu karina elbrønd pedersen) under telefonsamtalen den 29. december 1999 med
kolding kommunes medarbejder peter hee har udtalt sig om fortolkningen af bestemmelsen
på en måde, som kan medføre erstatningsansvar for energistyrelsen.
højesteret finder, at der hverken for landsretten eller for højesteret er tilstrækkeligt grundlag
for at fravige udgangspunktet i retsplejelovens § 312, stk. 1, hvorefter den tabende part skal
erstatte de udgifter, retssagen har påført modparten.
højesteret stadfæster herefter dommen med den nævnte ændring vedrørende sagsomkostnin-
ger.
                                        thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                            - 5 -
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal jürgen carsten thews og fiberline com-
posites a/s inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse solidarisk betale i alt 200.000
kr. til energiklagenævnet og energistyrelsen. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- idi
                                      udskrift
                                           af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                         dom
afsagt den 16. april 2012
h-62-10
                                 trygvesta forsikring a/s
                                 (advokat jesper windahl)
                                 mod
                                 geodis wilson denmark a/s
                                 (advokat david rubin)
og
h-26-11
                                 xl insurance company limited
                                 (advokat jesper windahl)
                                 mod
                                 geodis wilson denmark a/s
                                 (advokat david rubin)
                       -2-
og
s-17-10
           transurance forsikring a/s (codan forsikring a/s)
           (advokat hans flemming jensen)
           mod
           geodis wilson denmark a/s
           (advokat david rubin)
og
h-75-10    1) geodis wilson denmark a/s
(adc. sag) (advokat david rubin)
           og
           2) if p & c insurance ltd.
           (advokat david rubin)
           mod
           anders nielsen & co. a/s
           (advokat henrik frandsen)
og
h-4-11
(adc. sag)
           anders nielsen & co a/s
           (advokat henrik frandsen)
           mod
           1) kurt beier a/s
           2) hbt international transport gmbh
           (advokat holger fabian jessen)
                                                -3-
indledning
sagerne angår spørgsmålet om ansvar for bortkomst af gods under et natligt ophold på en
parkeringsplads i vejle under udførelsen af en transport fra taiwan til en række modtagere i
danmark den 17. september 2009. afsenderne, voss industry a/s, som havde tegnet varefor-
sikring hos trygvesta forsikring a/s (h -62-10), grundfos a/s, som havde tegnet vareforsik-
ring hos xl insurance company limited (h -26-11) og oticon a/s og t. hansen gruppen
a/s, som havde tegnet vareforsikring hos transurance forsikring (s-17-10), indgik alle
transportaftaler med geodis wilson denmark a/s. geodis viderekontraherede vejtranspor-
ten fra hamborg havn til danmark til anders nielsen & co. a/s. anders nielsen & co. a/s
viderekontraherede til kurt beier a/s som udførende fragtfører. transporten blev udført af
kurt beiers tyske datterselskab hbt internationale transport gmbh.
påstande
h-62-10
trygvesta forsikring a/s (herefter tryg) har nedlagt påstand om, at geodis wilson den-
mark a/s skal betale modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 19.248,96 sdr med
fradrag af 10.000 kr. med tillæg af rente 5 % p.a. fra den 19. januar 2010.
geodis wilson denmark a/s (herefter geodis) har nedlagt påstand om frifindelse, subsidi-
ært frifindelse mod betaling af modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 9.646,14
sdr og 5.307,27 euro.
h-26-11
xl insurance company limited (herefter xl insurance) har nedlagt påstand om, at geodis
skal betale modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 27.648,21 usd, dog maksimalt
                                              -4-
ansvarsbegrænsningsbeløbet, med fradrag af 10.000 kr. med tillæg af rente 5 % p.a. fra den
24. november 2009.
geodis har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af modværdi-
en i danske kroner af 17.742,90 sdr.
s-17-10
transurance forsikring a/s (herefter transurance) har nedlagt påstand om, at geodis skal
betale 52.877,50 euro omregnet til danske kroner på betalingsdagen med tillæg af procesrente
fra den 1. marts 2010 og 24.269,96 sdr omregnet til danske kroner på domstidspunktet med
tillæg af rente 5 % fra den 29. oktober 2009, subsidiært at geodis skal betale 38.847,46 sdr
omregnet til danske kroner på domstidspunktet med tillæg af rente 5 % p.a. af 24.269,96 sdr
fra den 29. oktober 2009 og af 14.577,50 sdr fra den 30. januar 2010.
geodis har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod opfyldelse af transu-
rances subsidiære påstand.
h-75-10
geodis og if p & c insurance ltd. (herefter if p&c) har nedlagt påstand om, at anders niel-
sen & co. a/s skal friholde geodis for ethvert krav, som geodis måtte tilpligtes at betale til
tryg, transurance og xl insurance i hovedsagerne, dog således, at friholdelsespåstanden
vedrørende kravet fra transurance er begrænset til 38.847,46 sdr omregnet til danske kro-
ner på domstidspunktet med tillæg af renter efter cmr-loven.
geodis og if p&c har endvidere nedlagt påstand om, at anders nielsen & co. a/s skal fri-
holde geodis for ethvert krav, som geodis måtte tilpligtes at betale de øvrige vareejere, eller
disses vareassurandører, udover tryg, transurance og xl insurance i anledning af bortkom-
sten af den i hovedsagerne omhandlede container nr. hdmu6536646 under den internatio-
nale vejtransport fra hamborg til herfølge.
                                                -5-
if p&c har nedlagt en selvstændig påstand om, at anders nielsen & co. a/s skal betale
modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 440 euro og 4.326,10 usd med tillæg af
rente 5 % p.a. fra sagens anlæg den 16. september 2010.
anders nielsen & co. a/s (herefter anco) har overfor de af geodis og if p&c nedlagte på-
stande påstået frifindelse.
h-4-11
anco har nedlagt påstand om, at kurt beier a/s og hbt internationale transport gmbh in
solidum, subsidiært alternativt, skal friholde anco for ethvert krav, inklusive renter og
sagsomkostninger, som de måtte blive pålagt at betale til geodis og if p&c i hovedsagerne.
kurt beier a/s (herefter kurt beier) og hbt internationale transport gmbh (herefter hbt)
har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod delvis friholdelse af anco.
oplysningerne i sagen
h-62-10
voss industry a/s (herefter voss) indkøbte metalkomponenter til fremstilling af produkter i
medico-industrien på fob vilkår hos tre forskellige leverandører i taiwan. der blev i den
forbindelse udstedt tre fakturaer til voss på henholdsvis 8.986,00 eur, 11.452,54 eur og
5.307,27 eur, i alt 25.745,54 eur.
      voss anmodede geodis om at arrangere en samlet transport af varerne fra taiwan til
danmark. geodis udstedte tre fbl konnossementer, hvoraf det fremgår, at vægten af de tre
forsendelser udgjorde henholdsvis 500,90 kilo, 657,30 kilo og 1.152,60 kilo, i alt 2.310,80 kilo.
godset blev overtaget til transport den 20. august 2009. geodis wilson taiwan ltd. er anført
som fragtfører, og godsets bestemmelsessted var københavn.
      tryg har som vareforsikrer udbetalt erstatning til voss på 210.766,01 kr. i anledning af
bortkomsten. tryg gjorde ved brev af 19. januar 2010 kravet gældende mod geodis.
      påstandsbeløbet svarer til begrænsningsbeløbet efter cmr-lovens § 29 i forhold til
godsets samlede vægt på 2.310,80 kilo.
                                               -6-
      parterne er enige om, at ansvaret skal bedømmes efter cmr-loven.
h-26-11
grundfos a/s (herefter grundfos) indkøbte komponenter i rustfrit stål på fob vilkår hos sin
leverandør i taiwan, som udstedte en faktura på 27.648,21 usd.
      grundfos indgik en transportaftale med geodis, der udstedte et fbl konnossement,
hvoraf det fremgår, at den samlede vægt udgjorde 2.130 kilo. godset blev overtaget til trans-
port den 20. august 2009. geodis wilson taiwan ltd. er anført som fragtfører, og godsets be-
stemmelsessted var århus.
      xl insurance har som vareforsikrer udbetalt erstatning til grundfos på 131.708,00 kr. i
anledning af bortkomsten. xl insurance gjorde ved brev af 24. november 2009 kravet gæl-
dende mod geodis.
      påstandsbeløbet svarer til godsets værdi med fradrag af 10.000 kr., dog maksimalt an-
svarsbegrænsningsbeløbet.
      parterne er enige om, at ansvaret skal bedømmes efter cmr-loven.
s-17-10
oticon a/s
oticon a/s (herefter oticon) indkøbte 74 kolli elektronikprodukter på fob vilkår hos sin le-
verandør i taiwan, som udstedte en faktura på 52.877,50 eur.
      oticon anmodede geodis om at forestå transporten fra taiwan til danmark. trans-
portaftalen blev indgået i henhold til en rammeaftale (user guide), som blev indgået mellem
parterne i juni 2001. det fremgår af transportbetingelserne for denne rammeaftale, at alle op-
gaver udføres i henhold til nordisk speditørforbunds almindelige bestemmelser (nsab
2000). dernæst fremgår det af aftalen, at den beskriver alle produkter og services, der er
dækket af partnerskabsaftalen, som omhandler international transport- og logistikopgaver
udført af geodis. af rammeaftalens resumé fremgår, at geodis forbedrer virksomheder kon-
kurrencemæssigt ved at tilbyde kvalitetsydelser på luft- og søfragt samt logistikløsninger in-
den for et globalt netværk.
                                                  -7-
       som bekræftelse på bookingen af transporten fremsendte geodis et forsendelsesadvis,
hvor hyundai er anført som shipping firma, forsendelsesdatoen er angivet til den 20. august
og som destination er angivet århus. der er ikke angivet lossehavn.
       geodis udstedte den 20. august 2009 et fbl konnossement, hvoraf det fremgår, at den
samlede vægt udgjorde 1.750 kilo. geodis wilson taiwan ltd. er anført som fragtfører, og
godsets bestemmelsessted var århus.
       det fremgår af prislisten for søfragt fra fob destination til thisted, at der betales oce-
anfragt med 52 usd pr. enhed, levering med 145 kr. pr. enhed og terminalgebyr med 65 kr.
pr. enhed.
       geodis udstedte den 18. september 2009 en specificeret faktura på fragten på i alt
9.107,74 kr. det fremgår af denne faktura, at leveringsadressen er oticon i thisted. der er i
fakturaen bl.a. opkrævet oceanfragt, terminalgebyr og levering i overensstemmelse med
prislisten for søfragt.
       transurance har som vareforsikrer udbetalt erstatning til oticon på 52.877,50 eur i an-
ledning af bortkomsten. transurance gjorde ved brev af 29. januar 2010 kravet gældende
mod geodis.
       påstandsbeløbet svarer til godsets værdi, idet transurance har gjort gældende, at der
mellem oticon og geodis blev indgået en aftale om søtransport, og at ansvaret skal bedøm-
mes efter sølovens regler.
t. hansen gruppen a/s
t. hansen gruppen a/s (herefter t. hansen) indkøbte i august 2009 autodele på fob vilkår
hos sine tre leverandører i taiwan. der blev i den forbindelse udstedt tre fakturaer til t.
hansen på henholdsvis 22.892 usd, 5.428 usd og 10.968 usd, i alt 39.288 usd.
       t. hansen indgik en transportaftale med geodis, der udstedte tre fbl konnossemen-
ter, hvoraf det fremgår, at vægten af de tre forsendelser udgjorde henholdsvis 1.724,76 kilo,
915,8 kilo og 273 kilo, i alt 2.913,56 kilo. godset blev overtaget til transport den 20. august
2009. geodis wilson taiwan ltd. er anført som fragtfører, og godsets bestemmelsessted var
århus.
                                                 -8-
        transurance har som vareforsikrer udbetalt erstatning til t. hansen på 39.288 usd i
anledning af bortkomsten. transurance gjorde ved brev af 28. oktober 2009 kravet gældende
mod geodis.
        påstandsbeløbet svarer til begrænsningsbeløbet efter cmr-lovens § 29 i forhold til
godsets samlede vægt.
        parterne er enige om, at ansvaret skal bedømmes efter cmr-loven.
h-62-10, h- 26-11 og s-17-10
de ovenfor nævnte transportaftaler var indgået uafhængigt af hinanden, men godset blev la-
stet i samme lukkede container nr. hdmu 6536646. containeren blev lastet ombord på ski-
bet, hyundai mercury, som afgik fra kaohsiung, taiwan den 20. august 2009 og ankom til
hamborg den 13. september 2009. i hamborg blev containeren overgivet til geodis´ under-
fragtfører, anco, med henblik på udførelse af international vejtransport til danmark. an-
co viderekontraherede transporten kurt beier. transporten blev udført af kurt beiers tyske
datterselskab hbt.
        den 16. september 2009 hentede chaufføren containeren i hamborg på trailerchassis
reg. nr. kx-95-58 med sættevognstrækker reg. nr. rd-hb-317.
        under vejtransporten bortkom godset ved tyveri af påhængsvognen, mens anco´s
chauffør tog ophold for natten på en parkeringsplads på englandsvej i vejle den 17. septem-
ber 2009.
        der er i sagen fremlagt udaterede fotos fra parkeringspladsen på englandsvej i vejle.
        den 17. september 2009 blev forholdet anmeldt til dansk politi.
h-75-10
geodis har rejst krav om, at anco skal friholde geodis for de krav, der udspringer af den
ovenfor omtalte transport samt eventuelle krav, der måtte rejses af de øvrige vareejere.
        if har som ansvarsforsikrer for geodis betalt erstatning og demurrage for den bort-
komne container til huyndai med hhv. 4.326,10 usd og 440 euro.
h-4-11
                                                -9-
anco har rejst krav om, at kurt beier og hbt in solidum skal friholde anco for de krav
der måtte udspringe af den ovenfor nævnte transport.
      kurt beier og hbt har gjort gældende, at der alene er udført trucking, således at de ik-
ke bæres et selvstændigt ansvar.
      det fremgår af udskrift fra færdselsstyrelsens hjemmeside, at anco har 88 vogn-
mandstilladelser, og kurt beier har 250 vognmandstilladelser.
      det fremgår af registreringsattest for lastbil med reg. nr. rd-hb-317, at denne tilhører
hbt.
forklaringer
anette johansen har forklaret, at hun blev ansat som global custom service manager i oticon i
2009. i 2010 fik hun det overordnede ansvar for transport.
      geodis har været oticons samarbejdspartner i ca. 10 år, og de benytter alle transport-
former, som geodis tilbyder – luft-, sø-, og vejtransport. deres samarbejde er funderet i en
rammeaftale, som dækker både import og eksport og alle transportformer. samarbejdet eva-
lueres hver måned med kent husted fra geodis, hvorefter de foretager de nødvendige kor-
rektioner.
      oticons import fra taiwan foregår primært ved sø- og lufttransport. deres leverandø-
rer indgår aftaler med den lokale geodis transportør.
      oticon booker en søfragt på baggrund af prislisten for søfragt fra fob til thisted. det
er kun priserne, som justeres, men selve måden transporten, hvorpå transporten foretages,
ændres ikke.
      hun ved ikke, hvad de enkelte beløb i prislisten dækker over, idet hun alene har det
overordnede ansvar.
      oticon og geodis har aldrig været uenige om, hvilken type transport der er tale om.
oticon booker en søtransport, og ved import benytter de sædvanligvis århus havn. det me-
ste skal dog leveres i thisted.
      fakturaen af 18.september 2009 fra geodis ligner de fakturaer, som hun normalt god-
kender. derimod ser hun normalt ikke transportdokumenterne.
                                                  - 10 -
kasper kristensen har forklaret, at han har været ansat i geodis i 11 år, hvor han har ansva-
ret for samtlige søfragts-aktiviteter. han er tilknyttet kontoret i vejle, som håndterer en stor
transportaftale for oticon. han kender aftalen med oticon, men havde ikke med den konkre-
te transportaftale at gøre.
       rammeaftalen dækker både eksport og import for oticon, ligesom den dækker alle
transportformer.
       prislisten for søfragt fra fob til thisted er en liste, som gælder i ca. 14 dage. beløbet på
52 usd angiver søfragten fra fob destination til thisted. de lokale omkostninger, herunder
levering på 145 danske kroner dækker over kørsel fra havnen i århus til thisted og termi-
nalomkostninger på 65 kr. vedrører omkostninger på terminalen, herunder tømning af con-
taineren.
       prislisten er delt op efter ønske fra oticon, således at prisen på søfragt og prisen på lo-
kale omkostninger fremgår separat. dette er også årsagen til, at fakturaen af 18. september
2009 fra geodis er specificeret.
       alle transporter for oticon skal ifølge aftalen ende i thisted. transportdokumentet i
denne transport er udstedt af geodis i taiwan. det foregår på den måde, at afskiber tager
kontakt til det lokale geodis kontor og aftaler et transportforløb. herefter bliver fbl udstedt
af geodis taiwan. transportdokumentet svarer til det dokument, som geodis normalt an-
vender.
       geodis har lejet den container, som blev stjålet. i lejen er transportperioden inkluderet
sammen med et antal dage til at returnere den. ved overskridelsen af dette antal dage skal
der betales demurrage på 440 euro.
jens lund har forklaret, at han er team manager i anco og ansvarlig for de grænseover-
skridende handler.
       anco startede samarbejdet med kurt beier for ca. 5-7 år siden. samarbejdet foregår
på den måde, at kurt beier stiller lastbil og chauffører til rådighed. anco stiller chassis til
rådighed, hvorefter kurt beier trækker anco´s materiel. kurt beier har ikke en fast pris,
men bliver afregnet efter antal kilometer. det kan svinge en del, hvor meget der skal afreg-
nes. samarbejdet kan opsiges med dags varsel, og der foreligger ingen skriftlige aftaler.
       det er kurt beier, der bærer risikoen for en eventuel nedgang i aktiviteten, og anco
                                                 - 11 -
opfatter kurt beier, som en selvstændig part, der også bærer et selvstændigt ansvar, når de
kører med ancos chassis. det er første gang, at kurt beier har gjort gældende, at de har
indgået en aftale om trucking.
       anco har 2-3 store underleverandører og flere mindre underleverandører. der er ikke
nogen af dem, som har gjort gældende, at de kun stiller chauffører til rådighed.
       anco udstikker hovedlinjerne, herunder oplyser containerens nummer, tid og sted
for levering mv. chaufføren styrer selv, hvordan han kommer fra a til b og planlægger selv
sin dag. anco fortæller, hvornår containerne er afleveringsklar, men chaufføren afgør selv,
hvornår den skal hentes. der er selvfølgelig en deadline, som chaufføren skal overholde. det
er altså chaufføren, som selv skal planlægge transporten. dette foregår i samarbejde med
kurt beier. anco har en kontaktperson i kurt beier, som taler med chaufføren. kommuni-
kationen foregår oftest direkte mellem anco og chaufføren, men opstår der komplikatio-
ner, foregår kommunikationen gennem kurt beier.
       når anco køber en ydelse hos kurt beier, er det kurt beier, som skal søge godstilla-
delse, ligesom det er kurt beier, som tegner cmr-forsikring. dernæst kører trækkerne med
kurt beiers navn på siden.
       chaufføren skulle hente en container i hamborg den 16. september 2009 og køre den til
århus, hvor den skulle leveres den 17. september 2009. transporter fra hamborg til århus
kan ikke køres på én strækning, og anco vidste derfor godt, at der var tale om en 2-dages
tur. chaufføren kunne ikke have valgt at hente containeren den 17. september i stedet, men
det var dog stadig chaufføren, som tilrettelagde transporten. chaufføren havde formentlig
god tid, idet vidnet anmodede chaufføren om at foretage en tur til tønder. chaufføren stille-
de containeren i vejle og kørte til tønder. han valgte herefter at overnatte på samme parke-
ringsplads i vejle. anco udstikker ikke nogen retningslinjer for, hvor chaufføren skal holde
eller overnatte, og de giver ingen instruktioner i den anledning. hvis chaufføren havde
spurgt ham, om han måtte overnatte på den parkeringsplads, ville han have svaret nej. han
kender ikke denne parkeringsplads, og ingen af anco´s egne chauffører anvender den. han
ville i stedet have henvist chaufføren til en lukket parkeringsplads og gerne et sted med høj
trafik.
       anco ved ofte ikke, hvad containerne indeholder.
                                                  - 12 -
       anco skulle ikke fragte godset videre fra århus, men blot stille containeren og hente
den igen når den var tømt.
frank krato har forklaret, at han er chauffør hos kurt beier, hvor han har været ansat siden
1997.
       transporten blev udført for anco, hvorfra han modtog instrukser om morgenen den
16. september 2009. han fik oplysninger om, hvor containeren skulle hentes, tid og sted for
levering samt oplysninger om, hvor toldformaliteterne skulle ordnes.
       han hentede containeren samme morgen i hamborg havn. herefter havde han et op-
hold i padborg, hvor han fik ordnet toldpapirerne. han ringede til morten nielsen hos an-
co, fordi han havde meget god tid, og spurgte, om han kunne få en ekstra tur. han aftalte
med morten nielsen at tage en ekstra tur til tønder. han stillede containeren i kolding, og
hentede en anden container i tønder. da han kom tilbage til kolding, tog han den første con-
tainer med igen. parkeringspladsen i kolding er en frit tilgængelig og uaflåst parkerings-
plads. der står flere trailere, og forskellige transportfirmaer benytter den. herefter tog han
containeren og kørte til englandsvej i vejle for at holde sin hviletidspause. han koblede trai-
leren fra og kørte til bilka sammen med en kollega for at købe ind til aftensmaden. de kørte
tilbage til parkeringspladsen, hvor hans trailer stod parkeret til højre for lasteramperne. det
var en fejl, at han ikke fik koblet trækker og trailer sammen igen. han opdagede ca. 5.45 om
morgenen, at traileren var stjålet. han ringede til vagten og forklarede, at en container var
forsvundet.
       anco forstod ikke rigtig, hvad der var sket, og jens lund, som havde vagt den dag
sagde, at han måtte tale med kurt beier. dennis fra kurt beier ringede og sagde, at han skul-
le foretage en anmeldelse. han og kollegaen kørte rundt i hele nabolaget og kiggede efter
containeren. de troede, at der var tale om en slem practical joke. derfor kiggede de, om den
kunne stå et andet sted. han kørte herefter til politiet i vejle og anmeldte tyveriet.
       han ved ikke, om anco foretog sig noget i anledning af tyveriet.
       parkeringspladsen var et tomt terræn, hvor der tidligere havde været en virksomhed.
der er nogle bygninger på grunden og nogle parkeringspladser. han modtog ingen instruk-
tioner fra anco om parkering. han ringede heller ikke til anco for at få parkeringsplad-
sen godkendt. for ham handler det om at overholde tiderne.
                                               - 13 -
       i dag har kurt beier en instruks om, at de ikke må frakoble traileren, men der er fortsat
ingen instruktioner om, hvor de må parkere i vejle. enhver lastbil er udstyret med en gps og
computer, så anco altid kan se, hvor de befinder sig. anco blander sig ellers ikke i, hvil-
ken vej han kører, eller hvor han overnatter osv. han er ikke i kontakt med kurt beier under
en sådan transport, medmindre der opstår problemer med trækkeren. hvis der opstår andre
problemer, løser han det med anco.
       anco er og bliver hans primære kontakt. han er ansat hos kurt beier, og hvis der
måtte opstå problemer mellem chaufføren og anco, ville han formentlig kontakte kurt
beier.
parternes synspunkter
h-62-10, h- 26-11 og s-17-10
tryg og xl insurance har gjort gældende, at geodis er ansvarlig for bortkomsten af godset i
medfør af cmr-lovens § 24, stk. 1, § 4. geodis hæfter for de fejl og forsømmelser, som under-
transportøren har begået. det må efter chaufførens forklaring lægges til grund, at han ikke
handlede med den fornødne agtpågivenhed under planlægningen og udførelsen af transpor-
ten, idet chaufføren tog ophold på en offentlig parkeringsplads med almindelig offentlig ad-
gang. hertil kommer, at transporten kunne have været udført uden overnatning, hvis chauf-
føren havde undladt at foretage transporten til tønder.
       tyveriet ville formentlig ikke have fundet sted, hvis chaufføren havde tilkoblet traile-
ren til trækkeren igen. geodis har dermed ikke løftet bevisbyrden for, at tyveriet kunne være
undgået, hvis man havde truffet de nødvendige forholdsregler.
       tryg har vedrørende erstatningsopgørelsen anført, at værdien af den samlede forsen-
delse udgjorde 25.745,54 euro, og at den samlede vægt udgjorde 2.130,80 kilo. det kan ikke
tillægges vægt, at der er udstedt tre transportdokumenter. transporten udgjorde én samlet
transportordre, og forsendelserne blev samlet i én container, hvorfor forsendelsen, for så vidt
angår ansvarsbegrænsning, må anses som én samlet forsendelse. ansvaret for skaden kan
dermed begrænses efter cmr-lovens § 29, stk. 2 til 19.248,96 sdr, svarende til det påstævnte
beløb.
                                                 - 14 -
       tryg har videre gjort gældende, at kravet forrentes i henhold til cmr-lovens § 35 med
5 % p.a. fra den 19. januar 2010, hvor kravet blev fremsat over for geodis.
       xl insurance har ikke bestridt, at erstatningen kan begrænses efter cmr-lovens § 29,
stk. 2, såfremt værdien af forsendelsen overstiger begrænsningsbeløbet.
       xl insurance har gjort gældende, at kravet forrentes i henhold til cmr-lovens § 35
med 5 % p.a. fra den 24. november 2009, hvor kravet blev fremsat over for geodis.
transurance har gjort gældende, at der mellem oticon og geodis blev indgået en aftale om
søtransport fra taiwan til thisted med århus som lossehavn og thisted som udleverings-
sted. dette støttes af prislisten, hvoraf det klart fremgår, at der er tale om søfragt fra fob de-
stination til dør thisted. kasper kristensen har forklaret, at lokale omkostninger vedrørte
transporten fra århus til thisted, og at terminalomkostningerne vedrørte omkostninger i
terminalen. der er derfor utvivlsomt, at geodis har givet tilbud på en søtransport fra taiwan
til århus og en eftertransport fra århus til thisted. dernæst fremgår det af fakturaen af 18.
september 2009, at oticon har betalt for en søtransport i overensstemmelse med prislisten.
       den omstændighed, at geodis ukritisk har udstedt fbl konnossementer til samtlige
varer og derved ikke har sondret mellem de forskellige transportaftaler, kan ikke ændre på
karakteren af den indgåede transportaftale. oticon har ikke accepteret, at transporten ikke
skulle være en søtransport, og geodis kan ikke ensidigt ændre en indgået transportaftale ved
at udstede et fbl konnossement.
       bortkomsten af oticons varer skete under transporten, mens varerne var i geodis´ va-
retægt, hvorfor geodis er ansvarlig efter sølovens § 275, stk. 1. sølovens kap. 13 om styk-
godstransport finder også anvendelse på eftertransporten, idet ansvaret først ophører når
godset er udleveret.
       geodis har ikke løftet bevisbyrden for at være ansvarsfri for bortkomsten af varerne,
hvorfor de er ansvarlige for transurances fulde tab på 52.877,50 euro, idet kravet ikke over-
stiger kollobegrænsningen i sølovens § 280.
       kravet forrentes i henhold til rentelovens § 3 med procesrente fra den 1. marts 2010, da
kravet blev fremsat over for geodis den 29. januar 2010.
       såfremt sø- og handelsretten måtte nå frem til, at ansvaret ikke skal bedømmes efter
søloven, skal ansvaret bedømmes efter cmr-lovens regler og kan alene begrænses til 8,33
                                                - 15 -
sdr pr. kilo, jf. cmr-lovens § 29, stk. 2, svarende til 14.588,50 sdr. i så fald, skal kravet for-
rentes i henhold til cmr-lovens § 35 med 5 % p.a. fra den 29. januar 2010.
       transurance har vedrørende bortkomsten af t. hansens varer gjort de samme syns-
punkter gældende, som tryg og xl insurance har gjort gældende over for geodis, således at
geodis´ ansvar alene kan begrænses til 8,33 sdr pr. kilo bortkommet gods jf. cmr-lovens §
29, stk. 2, svarende til 24.269,96 sdr.
       kravet forrentes i henhold til cmr-lovens § 35 med 5 % p.a. fra den 29. oktober 2009,
hvor kravet blev fremsat over for geodis.
geodis har over for tryg, xl insurance og transurance gjort gældende, at den valgte over-
natningsplads var en sikker opholds- og overnatningsplads. ingen af afsenderen havde givet
særlig instruks om, at traileren ikke måtte parkeres for overnatning, og geodis har således
ikke tilsidesat instrukser eller sikkerhedsforskrifter. geodis er derfor ansvarsfri i medfør af
cmr-lovens § 24, stk. 2.
       overfor tryg har geodis gjort gældende, at der var tale om tre forskellige forsendelser
med forskellige leverandører, hvorfor forsendelserne hver især skal anses for en særskilt
transport. fakturaen, som blev udstedt på 5.307,27 euro, er langt lavere end begrænsningsbe-
løbet i henhold til cmr-lovens § 29, stk. 2. som følge heraf er tryg alene berettiget til faktu-
raværdien af disse varer. for så vidt angår varerne i de to andre forsendelser, udgjorde væg-
ten heraf henholdsvis 500,90 kilo og 657,30 kilo, hvorfor ansvaret kan begrænses til hen-
holdsvis 4.173,33 sdr og 5.472,81 sdr, i alt 9.646,14 sdr jf. cmr-lovens § 29, stk. 2.
       overfor transurance har geodis bestridt, at sølovens regler finder anvendelse for
transportstrækningen fra hamborg til thisted. det er parternes aftale, som er afgørende for,
hvilken form for transportaftale der er indgået. parterne har aftalt en transport fra fob de-
stination taiwan til dør thisted, hvilket indebærer flere transportformer. der er udstedt et
fbl konnossement, og oticon har i parternes årelange samarbejde modtaget adskillige til-
svarende fragtbreve. det må derfor lægges til grund, at der i lighed med tidligere transpor-
ter, var aftalt en multimodal transport.
       den omstændighed, at parterne har indgået en rammeaftale, kan ikke føre til et andet
resultat, idet det er en overfortolkning af rammeaftalen at anse samtlige aftaler for luft- eller
søtransporter, alene fordi der i rammeaftalen omtales luft- og søfragt. hertil kommer, at både
                                                  - 16 -
annette johansen og kasper kristensen har forklaret, at rammeaftalen omfatter alle trans-
portformer. forsendelsesadviset og prislisten er ikke tilstrækkelig dokumentation for, at der
er indgået en aftale om søtransport.
         ansvaret for bortkomsten af oticons varer skal derfor bedømmes efter cmr-lovens
regler.
h-75-10
geodis har gjort gældende, at anco som mellemkontraherende fragtfører af den internati-
onale vejtransport er ansvarlig for bortkomsten af godset i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 1,
jf. § 4. geodis hæfter for de fejl og forsømmelser, som hans undertransportør har begået. som
følge heraf er anco forpligtet til at friholde geodis for ethvert erstatningskrav, som geodis
måtte blive tilpligtet at betale til tryg, xl insurance og transurance, ligesom anco er for-
pligtet til at friholde geodis for eventuelle krav fra øvrige vareejere, som måtte have lidt et
tab i anledning af tyveriet af containeren.
if har gjort gældende, at geodis har lejet en container, som blev stillet til rådighed for an-
co. anco skal som følge heraf erstatte værdien af containeren samt demurrage i medfør af
cmr-lovens regler.
anco har over for geodis gjort gældende, at de er ansvarsfri i medfør af cmr-lovens § 24,
stk. 2, idet den valgte overnatningsplads var sikker, og idet anco ikke har tilsidesat in-
struktioner eller sikkerhedsforskrifter meddelt af geodis.
         over for if har anco gjort gældende, at containeren skal anses som et befordrings-
middel, som ikke kan kræves erstattet i medfør af cmr-lovens regler.
         demurrage er et indirekte tab, som heller ikke kan kræves erstattet i medfør af § 29,
stk.3.
h-4-11
anco har gjort gældende, at kurt beier og hbt som henholdsvis kontraherende og udfø-
rende fragtfører er ansvarlig for bortkomsten af godset i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 1,
jf. § 4.
                                                - 17 -
       det bestrides, at der foreligger ”trucking” i aftaleforholdet mellem anco og kurt
beier, idet kurt beier er et af danmarks største transportfirmaer med 250 vognmandstilladel-
ser efter godskørselsloven. dernæst bærer trækkerne kurt beiers navn. kurt beier har end-
videre viderekontraheret transporten til hbt, og der kan dermed ikke foreligge ”trucking”,
idet trucking indebærer, at vognmanden selv udfører transporten. kurt beier har herefter ik-
ke løftet bevisbyrden for, at der er indgået en aftale om ”trucking”.
       anco har ikke afgivet instruktioner om, hvilken parkeringsplads chaufføren skulle
benytte og har ikke haft indflydelse på chaufførens valg af stedet. anco udstikker alene de
overordnede retningslinjer for transporten, hvilket er bekræftet af chaufføren. den omstæn-
dighed, at chaufføren kontaktede anco direkte, medfører ikke, at anco har overtaget in-
struktionsbeføjelsen over for chaufføren. anco havde ikke tegnet cmr-forsikring og hav-
de ikke søgt godskørselstilladelse, ligesom anco ikke var registreret bruger af trækkeren på
registreringsattesten. kurt beier er dermed fortsat den overordnet ansvarlige for transporten
og må derfor betragtes som selvstændig fragtfører, der bærer principalansvaret for de fejl og
forsømmelser, som dennes chauffører begår.
       der er ikke udvist egen skyld fra anco, og der kan dermed ikke ske en fordeling af
ansvaret efter cmr-lovens § 26, idet den omstændighed, at instruksen fra anco nødven-
diggjorde en overnatning, ikke kan føre til, at anco er ansvarlig for tyveriet under denne
overnatning. hertil kommer, at det ikke er sædvanligt at frakoble traileren for at køre et
ærinde og derefter glemme at tilkoble traileren igen. dette ansvar påhviler alene den udfø-
rende fragtfører.
       kurt beier og anco er dermed forpligtet til at friholde anco for ethvert erstatnings-
krav, som anco måtte blive pålagt at betale i anledning af tyveriet.
kurt beier og hbt har gjort gældende, at der mellem anco og kurt beier blev indgået en
aftale om trucking. anco tilrettelagde selv opgaven, og kurt beier stillede alene biler og
chauffører til rådighed. hertil kommer, at der ikke foreligger et fragtbrev, hvorfor anco ik-
ke har løftet bevisbyrden for, at der er indgået en fragtaftale. den omstændighed, at træk-
kerne bærer kurt beiers navn, og den omstændighed, at der er tegnet cmr-forsikring kan
ikke tillægges betydning, idet kurt beier og hbt udfører mange transportopgaver, hvor der
er fuldt fragtføreransvar.
                                               - 18 -
       anco tilrettelagde opgaven, således at transporten nødvendiggjorde en overnatning.
dermed bibragte anco selv den nødvendige forudsætning for tyveriet af containeren.
chaufføren har forklaret, at han ved en fejl glemte at tilkoble traileren igen. det må dog læg-
ges til grund, at såfremt anco havde tilrettelagt transporten i én strækning, ville tyveriet
have været undgået
       anco gav dernæst ingen instruktioner om, hvilken parkeringsplads chaufføren skulle
benytte, og har dermed forholdt sig passivt, hvilket må komme anco til skade, idet det ik-
ke kunne forventes, at kurt beier foretog instruktion af chaufføren.
       kurt beier og hbt har således ikke handlet ansvarspådragende i forhold til anco,
hvorfor de er ansvarsfri i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 2.
       til støtte for den subsidiære påstand har kurt beier og hbt gjort gældende, at der skal
ske en skyldfordeling som følge af den af anco udviste egen skyld jf. cmr-lovens § 26, så-
ledes at en eventuel erstatning nedsættes.
 sø- og handelsrettens afgørelse
h-62-10, h-26-11 og s-17-10
for så vidt angår transportaftalerne mellem geodis og voss (h 62/10), mellem geodis og
grundfos (h 26/11) og mellem geodis og t. hansen (s 17/10 delvis) er parterne enige om, at
cmr-loven skal finde anvendelse ved bedømmelse af ansvarsgrundlaget og erstatningsud-
målingen.
       for så vidt angår transportaftalen mellem geodis og oticon (s 17/10) har transurance
gjort gældende, at parterne har indgået en aftale om søtransport, og at ansvaret skal be-
dømmes efter sølovens regler.
       i rammeaftalen (user guide) mellem geodis og oticon er anført, at alle opgaver udfø-
res i henhold til nsab 2000. i prislisten for søfragt omfattende transport fra fob destinatio-
nen til thisted er anført, at tilbuddet er udfærdiget i overensstemmelse med nsab 2000. i
forsendelsesadviset for den konkrete transport omtales lossehavn og destination århus. efter
de afgivne forklaringer kan det ikke lægges til grund, at der for denne transport er aftalt en
                                                - 19 -
fravigelse af rammeaftalens og tilbuddets vilkår, om at transporten er undergivet nsab
2000, hvorfor sølovens regler om ansvar og ansvarsbegrænsning ikke finder anvendelse.
       det er ubestridt, at traileren bortkom, da chaufføren tog ophold for natten på en parke-
ringsplads på englandsvej i vejle. efter det oplyste havde chaufføren koblet traileren fra
trækkeren for at gøre indkøb i et nært beliggende supermarked, men glemt at koble den til
igen efter sin tilbagekomst. under disse omstændigheder har geodis ikke løftet bevisbyrden
for, at tyveriet ikke kunne være undgået, jf. § 24, stk. 2, hvorfor de, som kontraherende fragt-
fører, er ansvarlig, jf. § 24, stk. 1.
       for så vidt angår transportaftalen mellem geodis og voss er der udstedt tre transport-
dokumenter for tre særskilte forsendelse fra forskellige leverandører. da der er tale om tre af
hverandre uafhængige forsendelser, skal begrænsningsbeløbene efter cmr-lovens § 29 be-
regnes særskilt for hver enkelt forsendelse.
       herefter tages i s 17/10 transurances subsidiære påstand tages til følge og i h62/10 og
h 26/11 geodis´ subsidiære påstande til følge.
       efter sagernes udfald skal geodis i sagsomkostninger til tryg betale 25.000 kr. inkl.
moms til dækning af advokatbistand samt 3.180 kr. til dækning af retsafgift. geodis skal til
xl insurance i sagsomkostninger betale 28.750 kr. inkl. moms til dækning af advokatbistand
samt 3.800 kr. til dækning af retsafgift. geodis skal til transurance i sagsomkostninger betale
35.000 kr. inkl. moms til dækning af advokatbistand samt 8.100 kr. til dækning af retsafgift.
h-75-10
anco er som mellemkontraherende fragtfører erstatningsansvarlig for bortkomsten af trai-
leren og skal som følge heraf friholde geodis wilson for de i sagerne anlagt af trygvesta, xl
insurance og transurance idømte beløb, herunder med tillæg af renter og sagsomkostninger.
       anco skal endvidere friholde geodis for ethvert krav, som geodis måtte tilpligtes at
betale til de øvrige vareejere eller disses vareassurandører, udover tryg, transurance og xl
insurance i anledning af bortkomsten af den i hovedsagerne omhandlede container nr.
hdmu6536646 under den internationale vejtransport fra hamborg til herfølge.
       den bortkomne container er at betragte som gods, hvorfor anders nielsen skal erstatte
værdien af denne jf. § 24, stk. 2.
       dernæst skal anco erstatte omkostninger til demurrage jf. § 29, stk. 3.
                                                - 20 -
        efter sagens udfald skal anco i sagsomkostninger til geodis wilson betale 55.000 kr.
til dækning af advokatbistand samt 16.200 kr. til dækning af retsafgift. anco skal i sagsom-
kostninger til if p&c insurance ltd. betale 10.000 kr. til dækning af advokatbistand.
h-4-11
jens lund fra anco har om transportopgaven forklaret, at der blev afregnet efter antal ki-
lometer, og at kurt beier og hbt stillede lastbil og chauffør til rådighed. ifølge chaufføren
oplyste anco om stedet, hvor containeren skulle afhentes samt tid og sted for levering.
denne aftale ses ikke at adskille sig fra en sædvanlig aftale mellem en mellemkontraherende
og en udførende fragtfører. den omstændighed, at der var en direkte kontakt mellem chauf-
føren og anco, indebærer ikke, at denne havde overtaget instruktionsbeføjelserne over for
chaufføren. kurt beier og hbt må derfor anses for at være udførende fragtfører, hvorfor an-
svaret må bedømmes efter cmr-loven. da traileren bortkom under transporten, er kurt
beier og hbt ansvarlige for den skete skade, og skal som følge heraf friholde anco for det i
sagen anlagt af geodis wilson og if p&c pådømte krav, herunder med tillæg af renter og
sagsomkostninger.
        efter sagens udfald skal kurt beier og hbt i sagsomkostninger til anco betale 55.000
kr. til dækning af advokatbistand samt 16.860 kr. til dækning af retsafgift.
                                      thi kendes for ret:
h 62/10
geodis wilson denmark a/s skal inden 14 dage til trygvesta forsikring a/s betale mod-
værdien i danske kroner på betalingsdagen af 9.646,14 sdr og 5.307,27 euro med tillæg af 5
% rente p.a. fra den 19. januar 2010 og 28.180 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbelø-
bet forrentes efter rentelovens § 8a.
h 26/11
geodis wilson denmark a/s skal inden 14 dage til xl insurance company limited betale
modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 17.742,90 sdr med tillæg af 5 % rente p.a.
                                                  - 21 -
fra den 24. november 2009 og 32.550 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet forren-
tes efter rentelovens § 8a.
s 17/10
geodis wilson denmark a/s skal inden 14 dage til transurance forsikring a/s (codan for-
sikring a/s) betale modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 38.847,96 sdr med til-
læg af 5 % rente p.a. af 24.269,96 sdr fra den 29. oktober 2009 og af 14.577,50 sdr fra den 30.
januar 2010 og 43.100 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rente-
lovens § 8a.
h 75/10
anders nielsen & co. a/s skal inden 14 dage friholde geodis wilson danmark a/s for de
idømte beløb, inkl. renter og sagsomkostninger, og skal inden samme frist betale 71.200 kr. i
sagsomkostninger, som forrentes efter rentelovens § 8a.
anders nielsen og co. a/s skal endvidere friholde geodis for ethvert krav, som geodis måt-
te tilpligtes at betale til de øvrige vareejere eller disses vareassurandører, udover tryg, tran-
surance og xl insurance i anledning af bortkomsten af den i hovedsagerne omhandlede con-
tainer nr. hdmu6536646 under den internationale vejtransport fra hamborg til herfølge.
anders nielsen & co. a/s skal endvidere inden 14 dage til if p & c insurance ltd. betale
modværdien i danske kroner på betalingsdagen af 440 euro og 4.326,10 usd med tillæg af 5
% rente p.a. fra den 16. september 2010 og 10.000 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostnings-
beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
h 4/11
kurt beier a/s og hbt internationale transport gmbh skal inden 14 dage in solidum fri-
holde anders nielsen & co. a/s for de idømte beløb, inkl. renter og sagsomkostninger og
                                               - 22 -
skal inden samme frist betale 71.860 kr. i sagsomkostninger, som forrentes efter rentelovens §
8a.
henrik dam                        mette christensen                   kaj flemming nielsen
                                             (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                      p.j.v. sø- og handelsretten, den 16. april 2011


text:
                             højesterets dom
                        afsagt torsdag den 3. december 2009
sag 531/2006
(1. afdeling)
knud erik jensen
og
jens jørgen jensen
(advokat steen rode for begge)
mod
miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kurt bardeleben)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 14. afdeling den 6. november 2006.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: torben melchior, thomas rørdam, poul dahl
jensen, vibeke rønne og jens peter christensen.
påstande
appellanterne, knud erik jensen og jens jørgen jensen, har påstået frifindelse.
indstævnte, miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen, har påstået stadfæstelse.
sagen for højesteret angår alene spørgsmålet om erstatning for forringet jagt.
anbringender
knud erik jensen og jens jørgen jensen har supplerende anført, at den jagtsagkyndige
skønsmand henning noer ikke har forholdt sig til de særlige forringelser af jagten, der var et
                                               - 2 -
resultat af de mere midlertidige ulemper, som var forårsaget af aktiviteterne med at etablere
og opstille prøvestationen.
supplerende sagsfremstilling
den jagtsagkyndige skønsmand, seniorrådgiver henning noer, har i supplerende skønserklæ-
ring af 20. december 2007 besvaret følgende spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
      ”skønsmanden har angivet følgende i sin skønsrapport som svar på spørgsmål 1 a
      (vedrørende ”vandfugle”):
               ”og samtidig flyver de højere når terrænet ikke er åbent”, og
               ”flyvehøjden har betydning for jagtmulighederne, da gæs der flyver højere end
               25m ikke vil kunne nedlægges effektivt med hagl”
      konsekvenserne af, at terrænet som følge af prøvestationen måtte være mindre åbent
      end tidligere berøres så vidt ses ikke i svaret til spørgsmål 1 b (vedrørende ”vand-
      fugle”).
      skønsmanden bedes udtale sig om, herunder på baggrund af en eventuel besigtigelse og
      tidligere gennemførte undersøgelser (jf. ”bilag: fagligt grundlag for vurderinger” i
      skønsrapporten) af fuglevildts flyvehøjde ved placering af større konstruktioner i åbne
      landskaber, hvorvidt placeringen af prøvestationen med opstilling af møller, master og
      øvrige konstruktioner gør terrænet på appellanternes ejendom mindre åbent og - i be-
      kræftende fald - hvorvidt dette vil medføre en øget flyvehøjde for gæs på appellanternes
      ejendom. skønsmanden bedes endvidere angive, hvilken indflydelse dette får for jagten
      på appellanternes ejendom, herunder mulighederne for at drive jagt på trækkende gæs.
      ved besvarelsen af spørgsmålet bedes skønsmanden sammenligne situationen med og
      uden prøvestationen på baggrund af den generelle forekomst af vildt, herunder gæs, i det
      pågældende geografiske område pr. 25. august 2002 og herefter og vurdere, om jagtsitu-
      ationen ville have været anderledes, såfremt prøvestationen ikke var opført.”
      svar på spørgsmål 1:
      ”…
      det er dermed ikke vurderet som sandsynligt, at der vil være forøgelser af gæssenes fly-
      vehøjder som følge af anlægget udenfor en afstand af 150-200 m fra dette.
      …
      en vurdering af situationen i 2002 må baseres på et hypotetisk scenarie. reelt kan der
      have været flere eller færre gæs over ejendommen i det konkrete år, bl.a. afhængigt af
      hvor i baglandet de foretrukne fourageringsområder har været. men hvis man tager ud-
      gangspunkt i et ”normalt” scenarie, kan der ikke være tvivl om, at jagtsituationen
                                          - 3 -
1.9.2002 har været anderledes - i og med at anlægget vil ændre fordelingen af gæs, der
overflyver ejendommen (1.9. er valgt i stedet for 25.8., da gæs ikke må jages i august).
denne ændring indebærer dog ikke nødvendigvis en forringelse af jagtmulighederne på
gæs, jfr. svar på spørgsmål 3. hvad angår jagt på andre arter henvises til skønsrappor-
ten.”
spørgsmål 2:
”skønsmanden henviser i sin skønsrapport (i ”bilag: fagligt grundlag for vurderinger”)
til en række gennemførte undersøgelser af vindmøllers påvirkning af fugles adfærd.
skønsmanden bedes uddybe, i hvilket omfang de faktiske omstændigheder i de refere-
rede undersøgelser er sammenlignelige med omstændighederne i nærværende sag, her-
under for så vidt angår:
              -         vindmølleparkens generelle fremtoning
              -         vindmøllernes og masternes højder
              -         vindmøllevingernes længde
              -         vindmøllernes faktiske aktivitetsniveau
              -         trafik i området
samt i hvilket omfang prøvestationens anderledes karakter måtte kunne føre til andre re-
sultater end i de pågældende undersøgelser.”
svar på spørgsmål 2:
”hvad anlæggets størrelse (højde) angår kan det ikke udelukkes, at den også vil inde-
bære en vis forøgelse af fugles reaktionsafstand i forhold til undersøgelser af mindre
anlæg. men der er ikke tale om nogen direkte proportionalitet, således forstået at f.eks.
en fordobling af møllernes højde også vil indebære en fordobling af reaktionsafstan-
dene. den forholdsmæssige forøgelse af reaktionsafstandene må forventes at være min-
dre, ikke mindst når fuglene har haft en tilvænningsperiode før jagtstarten.
…”
spørgsmål 3:
”skønsmanden har angivet følgende i sin skønsrapport som svar på spørgsmål 1 b
(vedrørende ”vandfugle”):
”eventuelle forringelser af mulighederne for jagt på gæs på ejendommen som følge af
påvirkninger fra prøvestationen omfatter dermed spørgsmålet om, hvorvidt forbedrin-
gerne ville have været endnu større uden stationen. dette kan ikke udelukkes, men da
påvirkningerne i et ikke ubetydeligt omfang vil resultere i en omfordeling af gæs inden-
for ejendommens arealer kan det ikke tages for givet.”
skønsmanden bedes uddybe, herunder på baggrund af besvarelsen af tillægsspørgsmål 1
og 2, om det anses for meget sandsynligt, sandsynligt, usandsynligt eller meget usand-
synligt, at der er sket en forringelse af muligheden for at drive jagt på vildt som følge af
opførelsen af prøvestationen med den generelle forekomst af vildt, herunder gæs, i det
pågældende geografiske område pr. 25. august 2002 og herefter og i den forbindelse
                                          - 4 -
vurdere, om jagtsituationen ville have været anderledes, såfremt prøvestationen ikke var
opført.”
svar på spørgsmål 3:
”der foreligger dokumentation for, at det samlede antal gæs i området er forøget væ-
sentligt siden 1995. det er ligeledes dokumenteret, at gæssenes opholdstider i området
er forlænget væsentligt i denne periode, således at der aktuelt kan drives jagt på gæs i
omkring 12 uger mod tidligere 4-5. dette indebærer, at mulighederne for at jage gæs på
ejendommen aktuelt er væsentligt bedre end før forsøgsstationen blev opført – ikke på
grund af denne, men på grund af andre faktorer. der er ikke noget nærmere kendskab til
antallet af gæs i de enkelte år, men det mest sandsynlige er, at ændringerne er sket grad-
vist.
en vurdering af situationen pr. 1.9.2002 må derfor være ret hypotetisk, jfr. også svaret
på spørgsmål 1. men hvis man antager at afgrødevalg, markbehandling og jagt i området
nord for høvsøre har været det samme som i de foregående år, har antallet af gæs i om-
rådet formentlig været lidt større end i 2001, og opholdstiden lidt længere.
opstillingen af møller på ejendommen har utvivlsomt påvirket jagtsituationen i en 4-600
m bred zone omkring møllestandpladserne. færre gæs vil have overfløjet denne del af
ejendommen, og det kan ikke udelukkes, at flyvehøjden er forøget i et vist omfang i
denne zone.
at jagtsituationen er forandret indebærer dog ikke nødvendigvis at jagtmulighederne har
været forringede. på deres daglige fourageringstræk flyver gæssene fra overnatnings-
pladser i bøvling fjord til landbrugsarealer nord for fjorden, hvilket indebærer at træk-
ket foregår i retning n-nø om morgenen og s-sv om aftenen. ejendommens arealer
strækker sig i øst-vestlig retning, d.v.s. nærmest på tværs af gæssenes trækretninger,
mens prøvestationens fem møller er placeret på en n-s akse.
disse topografiske forhold er afgørende for vurderingen af jagtmulighederne efter prø-
vestationens etablering. hvis det daglige træk af gæs var foregået i f.eks. en øst-vestlig
retning, ville forsøgsanlægget formentlig have betydet en reduktion af antallet af gæs,
der overflyver ejendommen, med næsten 100%. men i den givne situation vil gæs, der
flyver rundt om prøvestationen og normalt ikke kommer inden for en afstand af 200-300
m fra denne, stadig overflyve ejendommens arealer.
den ændrede jagtsituation har dermed ikke nødvendigvis betydet, at det samlede antal af
gæs, der dagligt overflyver ejendommen, har været lavere end i de foregående år. mere
sandsynligt er der i stedet sket en forøgelse af de antal, der overflyver ejendommens
østlige og vestlige dele. en sådan omfordeling, med en forøgelse af de antal gæs, der
overflyver bestemte dele af ejendommen, kunne udefra bedømt måske endda betragtes
som en fordel ud fra et jagtmæssigt synspunkt, fordi gåsetrækkets forløb vil være mere
forudsigeligt.
samlet er det derfor givet, at jagtsituationen er ændret pr. 1.9.2002, mens det vurderes
som usandsynligt, at der er sket forringelser af jagtmulighederne på gæs på ejendom-
men. for andre vildtarter henvises til skønsrapporten.”
                                               - 5 -
den jagtlejesagkyndige skønsmand kristian stenkjær har i skønserklæring af den 4. januar
2009 besvaret følgende spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
     ”skønsmanden bedes bekræfte eller afkræfte, om der generelt er andre forhold end selve
     forekomsten af vildt, herunder men ikke begrænset til områdets karakter og fremtoning,
     trafik i og omkring området, transportmuligheder eller herlighedsværdi, som har betyd-
     ning for fastlæggelsen af jagtlejen og i givet fald angive sådanne forhold.”
     svar på spørgsmål 1:
     ”jagtlejens størrelse er i høj grad afhængig af de jagtmuligheder, der findes på terrænet.
     men da jagt i dag i meget høj grad har en rekreativ værdi i forhold til både jagt og na-
     turoplevelser, vil ualmindeligt byggeri og den daglige trafik og menneskelige aktivitet,
     som jeg har fået beskrevet, foregår i tilknytning til forsøgsområdet have en negativ ind-
     flydelse ved fastlæggelsen af jagtlejen. jagtleje er i høj grad en leje af herlighedsværdi,
     så den fremtoning, som disse store møller giver både med bevægelse og støj, vil have en
     negativ indflydelse på denne værdi. den tilknyttede menneskelige aktivitet omkring
     møllerne vil, også selv om det foregår inden for normal arbejdstid, have en forstyrrende
     effekt på fouragerende gæs i umiddelbar nærhed af møllerne. da gæs utvivlsomt udgør
     det vigtigste jagtbytte i forhold til denne ejendoms jagtmuligheder, har denne faktor
     også en negativ betydning for jagtlejens værdi.”
     spørgsmål 3:
     ”skønsmanden bedes vurdere i hvilket omfang, der som følge af opstilling af en prøve-
     station for vindmøller, er sket en forringelse eller en forbedring af den leje som kan op-
     nås ved udlejning af jagten på appellanternes ejendom sammenlignet med den leje, som
     ville kunne opnås uden placering af en prøvestation på appellanternes ejendom.
     besvarelsen af spørgsmålet bedes ske under hensyntagen til de relevante forhold om-
     kring prøvestationen og appellanternes ejendom, herunder f.eks. prøvestationens anven-
     delse, fremtoning, trafik mv. samt ændringerne i omgivelserne, besværliggørelse af
     transport, opdeling af jagtområder, tab af skønhedsværdi, indvirkning på vildtet, herun-
     der på vildtets forekomst, adfærd, flyvehøjde mv., lejers eventuelle frygt for prøvestati-
     onens indvirkning på vildtet mv., som kan have indflydelse på bedømmelsen af jagtlejen
     og en eventuel forringelse eller forbedring heraf.”
     svar på spørgsmål 3:
     ”efter gennemgang af de fremsendte bilag og besigtigelse af jagtterrænet mandag den
     24. november 2008 vurderes det, at der er sket en forringelse af den leje, som kan opnås
     ved udlejning af jagten på appellanternes ejendom sammenlignet med den leje, som ville
     kunne opnås uden placering af en prøvestation på appellanternes ejendom. det bemær-
     kes herved, at appellanterne ikke har dokumenteret en jagtlejeindkomst, men oplyst, at
     der i et vist omfang er udøvet jagt på terrænet.”
                                            - 6 -
spørgsmål 4:
”såfremt skønsmanden i sin besvarelse af spørgsmål 3 måtte finde, at der er sket en for-
ringelse og/eller forbedring af den opnåelige leje bedes skønsmanden oplyse om, hvilke
forhold, som anses at have betydning for forringelse og/eller forbedring af lejen, og –
om muligt – i hvilket omfang de enkelte relevante forhold har påvirket den opnåelige
leje.”
svar på spørgsmål 4:
”i forhold til den i punkt 3 vurderede forringelse af den opnåelige jagtleje, fremføres føl-
gende forhold som årsag til forringelsen:
       •        møllernes fremtoning er et forstyrrende element både visuelt og auditivt i
                forbindelse med den naturoplevelse, som er en del af jagtudøvelse i dag.
       •        møllernes placering midt på de markarealer, hvor gæssene tidligere
                fouragerede ifølge appellanternes udsagn, vil have negativ indflydelse for
                trækjagt på gæs.
       •        møllerne med tilhørende antenneanlæg og den øgede menneskelige trafik
                vurderes at have indflydelse på gæssenes træk til fourageringsområdet,
                idet det uden tvivl vil bevirke, at gæssene vil lande og fouragere uden for
                appellanternes ejendom. et forhold jeg også kunne konstatere under be-
                sigtigelsen, hvor jeg så gæs på naboens marker umiddelbart øst for appel-
                lanternes ejendom.
       •        appellanternes ejendom er i princippet opdelt i to arealer, se vedlagte kort
                bilag, så det er vigtigt at fastslå, at det er på den vestlige del af ejendom-
                men, at jagten er blevet forringet, og at jagtlejeerstatningen alene fastsæt-
                tes ud fra denne forringelse. en eventuel forskydelse af gåsetrækket til den
                østlige del bør ikke have nogen indflydelse på jagtlejeerstatningen.
       •        trækjagt på gæs udøves altid i forhold til vindretningen. den bedste
                vindretning i forhold til både terrænets beliggenhed og i forhold til rast-
                området i bøvling fjord vil være vind fra vestlige retninger. det er i øv-
                rigt også den mest fremherskende vindretning og i særdeleshed for dette
                område af landet. det vil for appellanternes vestlige del af ejendommen
                være ensbetydende med, at indflyvning til markarealerne vil skulle foregå
                på tværs af de opstillede møller, som er placeret i en række nord/syd, som
                vil bevirke, at gæssene i højere grad foretrækker at lande og fouragere
                uden for appellanternes vestlige del af ejendommen.
       •        de i overtaksationskommissionen for århus og en del af ringkøbing
                amtsrådskreds kendelse af den 16. februar 2004 bestemte beløb for ulem-
                peerstatning for forringet jagt på de 60 ha. i området omkring de opstillede
                møller på 1000 kr. pr. ha i 3 år og 500 kr. pr. ha. i 7 år, er ifølge den sted-
                lige vildtkonsulent jens henrik jacobsen, skov- og naturstyrelsen, vest-
                jylland, i overensstemmelse med priser, der kan opnås for god gåsejagt i
                                                 - 7 -
                     området, idet der følge appellanternes udsagn er tale om det bedste gåse-
                     jagtareal på ejendommen.
            •        ved vurdering af forringelsen af værdien ved udleje af jagten for appellan-
                     ternes ejendom, er det klart, at det er på den vestlige del, at forringelsen
                     forekommer, fordi det er her, jagtmulighederne inkl. den rekreative ople-
                     velse er indskrænket. den umiddelbare vurdering af den samlede jagtleje
                     vil for hele appellanternes ejendom uden de opstillede prøvemøller med
                     tilhørende anlæg have en skønsmæssig værdi på 50.000 kr. - 60.000 kr.
                     efter undertegnede skønsmands vurdering udgør forringelsen af jagtlejen
                     knyttet til det vestlige terræn på grund af prøveanlægget 20-30 % af jagt-
                     lejen for den samlede ejendom. det vil sige et sted mellem 10 og 20.000
                     kr. pr. år. undertegnede skønsmand anbefaler, at forringelsen bør kapitali-
                     seres over en 20 års periode. det vil sige en samlet erstatning på 200.000
                     – 400.000 kr.”
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår af svaret på spørgsmål 3 i den jagtsagkyndige skønsmand henning noers supple-
rende skønserklæring af 20. december 2007, at prøvestationen for vindmøller har påvirket
gæssenes adfærd på ejendommens område, således at der er sket en omfordeling af gæssene.
det er imidlertid samtidig skønsmandens vurdering, at det – i modsætning til overtaksations-
kommissionens antagelse – er usandsynligt, at der er sket forringelser af jagtmulighederne på
gæs på den samlede ejendom. heroverfor kan den jagtlejesagkyndige skønsmand kristian
stenkjærs erklæring af 4. januar 2009 vedrørende de jagtøkonomiske forhold ikke tillægges
afgørende betydning, idet erklæringen alene har lagt vægt på, at der er sket en forringelse af
jagtmulighederne på den vestlige del af ejendommen, uden at der er taget hensyn til den
ovennævnte omfordeling af gæssene. endvidere er det ved erklæringen ikke tilstrækkeligt
underbygget, at vindmøllerne forstyrrer naturoplevelsen på en sådan måde, at mulighederne
for kommerciel udnyttelse af jagten er forringet.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, finder højesteret, at der ikke er
grundlag for at fastslå, at knud erik jensen og jens jørgen jensen har lidt et tab som følge af
en forringelse af jagten, efter at prøvestationen var opstillet og etableret.
for så vidt angår spørgsmålet om erstatning for en midlertidig forringelse af jagten i den peri-
ode, hvor prøvestationen blev etableret, bemærkes: det fremgår af ejendomsmæglererklærin-
gen af 28. marts 2001, afgivet forud for etableringen af prøvestationen, at jagtretten ikke var
udlejet. over for taksationskommissionen oplyste knud erik jensen og jens jørgen jensen,
                                                - 8 -
at jagten tidligere havde været lejet ud til en familiepris på 18.000 kr. pr. år, men at lejeren
ikke havde ønsket at fortsætte jagten. i overensstemmelse hermed har jens jørgen jensen for
landsretten forklaret, at jagten tidligere havde været lejet ud for 18.000 kr. om året til familie
og venner. der foreligger ikke oplysninger om, at knud erik jensen og jens jørgen jensen
havde planer om at udnytte jagtmulighederne på ejendommen i den pågældende periode. un-
der disse omstændigheder finder højesteret, at der – selv om det måtte lægges til grund, at
aktiviteterne med at etablere og opstille prøvestationen har medført en midlertidig forringelse
af jagten – ikke er det fornødne grundlag for at fastslå, at knud erik jensen og jens jørgen
jensen har lidt et tab som følge af en sådan midlertidig forringelse.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal knud erik jensen og jens jørgen jensen solidarisk
betale 50.000 kr. til miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.