text:
                                            udskrift
                                                af
             højesterets anke- og kæremålsudvalgs dombog
                      højesterets kendelse
                         afsagt mandag den 1. oktober 2012
sag 103/2012
hvam maskinstation ved peter ardahl jørgensen
(advokat torben f. pedersen)
mod
brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs
(ved kurator advokat ole søgaard-nielsen)
i tidligere instanser er afsagt kendelser af fogedretten i viborg den 1. august 2011 og af
vestre landsrets 12. afdeling den 11. oktober 2011.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul søgaard, vibeke rønne og michael rekling.
påstande
kærende, hvam maskinstation ved peter ardahl jørgensen, har gentaget sine påstande om, at
fogedsagen nægtes fremmet, subsidiært at fogedforretningen alene fremmes for et beløb på
58.881,80 kr.
indkærede, brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs, har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
sagen drejer sig om fremme af et udlæg begæret af rekvirenten, brix, snedker og tømrer-
firma a/s under konkurs, på baggrund af en afgørelse truffet af en voldgiftsret nedsat af
voldgiftsnævnet for bygge- og anlægsvirksomhed.
                                               - 2 -
den 20. november 2006 anmodede star furniture a/s om nedsættelse af en voldgiftsret til
afgørelse af en tvist mellem star furniture a/s og brix, snedker og tømrerfirma a/s. under
sagen adciterede brix, snedker og tømrerfirma a/s hvam maskinstation ved peter ardahl
jørgensen. sagen drejede sig om fejl og mangler i forbindelse med opførelsen af en hal i får-
vang.
det fremgår af udskrift af protokollen for voldgiftssagen af 19. august 2010 bl.a., at der den
15. januar 2007 fremlagdes adcitationssvarskrift fra hvam maskinstation, og at hvam ma-
skinstation under voldgiftssagen bl.a. nedlagde påstand om frifindelse for star furniture a/s
og brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs’ påstande.
det fremgår af udskrift af protokollen for voldgiftssagen af 31. august 2010 vedrørende den
mundtlige forhandling den 19. august 2010, at den pågældende hal var nedbrændt den 8. sep-
tember 2008, og at spørgsmålet om betydningen af forsikringsdækning af den nedbrændte
bygning blev udskilt til særskilt procedure. voldgiftsretten tilkendegav efter proceduren, at
forsikringsdækning af hallen til nyværdi måtte føre til, at star furniture a/s ikke havde lidt
noget tab som følge af eventuelle fejl begået af entreprenørerne. endvidere tilkendegav vold-
giftsretten, at der herefter ikke var grundlag for at tage star furniture a/s’ påstand om, at
brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs skulle betale 924.275,12 kr., til følge.
voldgiftsagen blev herefter forligt således, at star furniture a/s skulle betale 315.724,88 kr.
til brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs. voldgiftsretten tog ikke stilling til ad-
citerede hvam maskinstations påstand om, at brix, snedker og tømrerfirma a/s under kon-
kurs skulle betale 294.643,75 kr.
parterne overlod det til voldgiftsretten at træffe afgørelse om sagens omkostninger. voldgifts-
retten fastsatte sagens omkostninger således:
       ”vedrørende udgifter til advokatbistand:
       star furniture a/s skal i delvise sagsomkostninger betale 30.000 kr. til brix snedker-
       og tømrerfirma a/s under konkurs og 30.000 kr. til hvam maskinstation v/peter
       jørgensen.
       i forholdet mellem brix, snedker- og tømrerfirma a/s under konkurs og hvam ma-
       skinstation v/peter jørgensen ophæves sagens omkostninger.
                                                - 3 -
      voldgiftsretten har lagt vægt på, at star furniture a/s ikke fik medhold i sine påstande,
      men at det efter skønserklæringerne på den anden side har været begrundet at føre sagen
      indtil den 8. september 2008, da bygningen nedbrændte. den langvarige sagsbehandling
      indtil dette tidspunkt kan ikke lastes star furniture a/s. der er endvidere lagt vægt på,
      at hvam maskinstation v/peter jørgensen kun kan tilkendes omkostninger fra den ene
      af de parter, der har fremsat krav, da kravene i realiteten er identiske.
      vedrørende udgifter til syn og skøn:
      star furniture a/s har forud for bygningsbranden afholdt udgifter til syn og skøn med
      28.881,80 kr. yderligere syn og skøn ved peter skov nielsen var iværksat inden bran-
      den, men rapporten var endnu ikke afgivet. udgifterne til dette syn og skøn kan derfor
      kun erstattes delvist, og voldgiftsretten fastsætter skønsmæssigt beløbet til 30.000 kr.
      som følge heraf skal brix, snedker- og tømrerfirma a/s under konkurs godtgøre star
      furniture a/s’ udgifter til syn og skøn med 58.881,80 kr.
      brix, snedker- og tømrerfirma a/s under konkurs har herudover afholdt udgifter til syn
      og skøn med 42.275 kr. hvam maskinstation v/peter jørgensen skal således godtgøre
      brix, snedker- og tømrerfirma a/s under konkurs’ udgifter til syn og skøn med
      101.156,80 kr.”
forud for afslutningen af voldgiftssagen var brix, snedker og tømrerfirma a/s blevet erklæ-
ret konkurs med fristdag den 4. marts 2009.
anbringender
hvam maskinstation ved peter ardahl jørgensen har gentaget sine anbringender for landsret-
ten og har herved navnlig anført, at hvam maskinstation har et tilgodehavende hos brix,
snedker og tømrerfirma a/s under konkurs, der overstiger boets krav, og at hvam maskin-
station kan bringe sit krav i modregning. modregning er ikke afskåret i henhold til konkurslo-
vens § 42, idet begge fordringer var stiftet forud for fristdagen. de syns- og skønsudgifter,
som voldgiftsretten har bestemt, at selskabet skal betale til konkursboet er således alle afholdt
lang tid forud for fristdagen i konkursboet. syns- og skønsudgiften er betalt af det konkurs-
ramte selskab brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs med 42.275 kr. og af star
furniture a/s med 58.881,80 kr. såvel star furniture a/s som brix, snedker og tømrerfirma
a/s har forud for fristdagen gjort gældende, at hvam maskinstation skal betale sagsomkost-
ninger, og hvam maskinstation har i hele forløbet haft en forventning om at kunne modregne
med sit tilgodehavende for det udførte arbejde. det forhold, at der først efter konkursen af
voldgiftsretten er taget stilling til, hvem der endeligt skal afholde syns- og skønsomkostnin-
ger, medfører ikke, at kravene først er opstået efter fristdagen. hvis hvam maskinstation ikke
                                               - 4 -
er berettiget til at foretage modregning efter § 42, gøres det gældende, at konkursboet i et pro-
cesskrift for voldgiftsretten har anerkendt, at hvam maskinstation har modregningsret for
sagsomkostningerne.
brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs har navnlig anført, at boets krav mod hvam
maskinstation først er opstået den 31. august 2010, da voldgiftsretten fastsatte sagsomkost-
ningerne. det har ikke betydning, hvornår syns- og skønsomkostningerne er afholdt, men
alene hvornår voldgiftsretten fastsatte disse over for hvam maskinstation. hvam maskinsta-
tion opfylder derfor ikke modregningsbetingelserne i konkurslovens § 42, der ikke giver ret til
at foretage modregning hen over fristdagen, jf. § 42, stk. 1, modsætningsvis. konkursboet
hverken kan indgå eller har indgået aftale med hvam maskinstation om, at dette selskab
skulle være berettiget til at foretage modregning.
højesterets begrundelse og resultat
efter konkurslovens § 42, stk. 1, er det en betingelse for modregning, at både skyldnerens
krav og kravet mod skyldneren er stiftet inden fristdagen.
højesteret finder, at hele den fordring på 101.156,80 kr. hidrørende fra tilkendelse af sagsom-
kostninger, som tilkommer brix, snedker og tømrerfirma a/s under konkurs, må anses stiftet
på det tidspunkt, da hvam maskinstation under voldgiftssagen nedlagde påstand om frifin-
delse for modparternes påstande. det må lægges til grund, at påstanden blev nedlagt i hvam
maskinstations adcitationssvarskrift fremlagt i voldgiftsretten den 15. januar 2007, hvilket er
inden fristdagen.
da det ikke er bestridt, at hvam maskinstations fordring mod brix, snedker og tømrerfirma
a/s under konkurs er stiftet inden fristdagen, er betingelserne for modregning efter konkurs-
lovens § 42, stk. 1, herefter opfyldt.
højesteret tager derfor hvam maskinstations principale påstand til følge, således at foged-
sagen i det hele nægtes fremmet.
                                             - 5 -
                                     thi bestemmes:
fogedsagen nægtes fremmet.
i sagsomkostninger for fogedretten, landsretten og højesteret skal brix, snedker og tømrer-
firma a/s under konkurs inden 14 dage efter afsigelsen af denne kendelse betale 10.000 kr. til
hvam maskinstation ved peter ardahl jørgensen. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
kæreafgifterne for landsret og højesteret tilbagebetales hvam maskinstation ved peter
ardahl jørgensen.
                                           --oo0oo--
                              udskriftens rigtighed bekræftes.
                              højesteret, den 1. oktober 2012.


text:
                                               dom
afsagt den 28. april 2015 af østre landsrets 18. afdeling
(landsdommerne ulla staal, finn morten andersen og jakob groth-christensen (kst.)).
18. afd. nr. b-326-14:
landsforeningen frie børnehaver og fritidshjem
som mandatar for
b
(advokat søren locher)
mod
1) a
2) lfs, landsforeningen for socialpædagoger
( begge v/advokat jacob goldschmidt)
københavns byrets dom af 10. januar 2014 (bs 29c-4217/2012) er anket af landsforeningen
frie børnehaver og fritidshjem som mandatar for b med følgende påstande:
1. de indstævnte, a og lfs, landsforeningen for socialpædagoger, straffes efter straffe-
   lovens § 268, subsidiært § 267, for at have fremsat fornærmelige ord og udbredt sigtelser,
   som citeret i påstand 2, i bevidst skadevoldende øjemed.
2. følgende sigtelser og udbredelser af sigtelser, subsidiært udtalelser, kendes ubeføjede og
   en bemærkning optages herom i domsslutningen, jf. straffelovens § 273:
      ”pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at lede-
      ren foretager flg. overgreb på børnene:
          • tvangsfodrer børnene så de kaster op
          • siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis de ikke spiser maden
          • lederen drikker sig beruset til personalemøderne (drikker en flaske vin alene)
          • lederen har foretaget fysisk overgreb på en forælder”
                                               - 2 -
      ”angående mobning / chikane / forskelsbehandling og vanvittig situation på arbejds-
      pladsen børnehaven ø, ..., x-by”
      ”ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b!”
      ”det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psy-
      kopat og som jeg husker tydligt en forældre sagde; ”det kvindemenneske er syg i hove-
      det og burde spærres inde”.”
      ”jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke
      forsvare sig selv.”
      ”det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave.”
      ”en anden eksempel på hendes ”pædagogiske metoder” kan nævnes hvor hun tvinger
      børn ti at tvangspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang,
      hun har noget med dem at gøre. hvis ikke de gør som hun siger så hiver hun i dem og
      ryster dem.”
      ”som det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke
      om mishandling af barnet på grund af de blå mærker …”
      ”på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner
      sig ikke til at arbejde med børn.”
3. a og lfs, landsforeningen for socialpædagoger skal solidarisk eller hver for sig til b
   betale en godtgørelse for tort på 50.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg.
a og lfs, landsforeningen for socialpædagoger har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
                                                - 3 -
b blev i 2000 ansat som leder af privatinstitutionen børnehaven ø, i hvilken a den 1. januar
2011 blev ansat som pædagogmedhjælper. den 11. maj 2012 blev a sygemeldt på grund af
stress.
i en e-mail af 14. maj 2012 fra fællestillidsrepræsentant q, lfs, landsforeningen for social-
pædagoger (herefter lfs), til s, ..., børne- og ungdomsforvaltningen, hedder det om institu-
tionen børnehaven ø og pædagogmedhjælperen a blandt andet:
       ”jeg underrettede dig om følgende som jeg fik fortalt af en pædagogmedhjælper
       der er ansat i den ovennævnte institution.
       pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at
       lederen foretager flg. overgreb på børnene.
         • tvangsfodrer børnene så de kaster op
         • siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis de ikke spiser maden
         • lederen drikker sig beruset til personalemøderne (drikker en flaske vin alene)
         • lederen har foretaget fysisk overgreb på en forælder
         …
       …
       regner med at du kontakter mig for at fortælle hvad der gøres ved denne henven-
       delse.”
efter aftale med s fremsendte q den 15. maj 2012 tillige sin ovennævnte e-mail til koordine-
rende dagplejeleder i x-by kommune r, der den følgende dag telefonisk orienterede t,
bestyrelsesformanden for børnehaven ø, om klagerne.
i et telefonnotat af 21. maj 2012 udfærdiget r hedder det blandt andet:
       ”q fra lfs ringede … jeg valgte, at orientere q om vores tilsynsbesøg onsdag
       den 16.5.2012, og at vi der kun havde mødt positivitet blandt børn og voksne. q
       oplyste, at den pågældende medarbejder netop havde været i lfs og blandt andet
       henvist til psykolog grundet sagens påvirkning på hende. q oplyste, at medlem-
       met havde detaljeret nedskrevet hændelser i institutionen, og havde nye eksempler
       på lederens adfærd i forhold til alkohol blandt andet. jeg opfordrede q til at sende
       skriftlige oplysninger videre til os, som var af betydning for sagen, og også at
       medlemmet fortsat er ansat i institutionen. det ville q gøre.”
i en e-mail af 21. maj 2012 fra a til q, der efter aftale med a den 29. maj 2012 videresendte
e-mailen til r, hedder det om forholdene i børnehaven ø blandt andet:
       ”hej q
       hermed beskrivelse af hvad der foregår på min arbejdsplads.
                                          - 4 -
håber, at det giver indblik i situationen når vi skal mødes i morgen.
angående mobning / chikane / forskelsbehandling og vanvittig situation på ar-
bejdspladsen børnehaven ø, ..., x-by
jeg hedder a. blev ansat i børnehaven den 1/1-2010 som pædagogmedhjælper.
vanvittig situation
i over 2 år forsøgte jeg at finde mig i meget ubehageligt opførsel fra min institu-
tionsleder bs side. jeg var meget ked af det hver gang det skete. det stod på alle-
rede fra starten. det var ikke kun i forhold til mig. alle var behandlet dårligt som
resulterede i at folk græd og situationen var anspændt og yderst ubehageligt.
jeg blev lettet, da jeg fik at vide at b skulle behandles på psykriatisk afdeling. jeg
håber virkeligt på, at behandlingen skulle hjælpe hende og vi alle ville få en bedre
arbejdsplads.
hun kom tilbage efter ca. 4 måneder. i den første måneds tid gik det fint. sand-
synligvis på grund af den medicinering, hun fik. desværre gik det straks ned ad
bakke igen. man kunne ikke se forskel mellem hendes opførsel før indlæggelsen
og nu. hun begyndte igen at være ubehøvlet, sur og arrogant. det gik ikke kun ud
over os ansatte, men også børn og deres forældre. ifølge min kollega blev far til
en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b!
efter den episode tog han barnet ud af børnehaven. jeg har selv været vidne til
mange skænderier mellem b og forskellige forældre. det gik altid voldsomt mod
forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psykopat og jeg husker
tydligt en forældre sagde; ”det kvindemenneske er syg i hovedet og burde spærres
inde”.
desværre reagerer forældrer oftest ved at tage barnet ud og flytte det til en anden
institution og situationen forsætter uforandret igen. ofte har jeg selv haft lyst til at
opfordre forældre til at finde en anden institution til deres barn.
jeg havde det endnu dårligere da det fik ud over de stakkels små børn. de kan jo
ikke forsvare sig selv. eksempelvis kan jeg nævne en episode hvor b holdt en
grædende dreng fast på den måde, at hun klæmte ham melem benne og hold hans
arme. det varede ca. en halv times tid. det foregik på bs kontor og alle så og
hørte hvad der skete…
det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave. hvordan kan en pædagog op-
føre sig sådan???
desværre reagerede ingen. hvorfor? jeg tror og ved, at alle er så utroligt bange
for hende og holder med hende uanset hvor slemt hun opfører sig. det gør mig
ked af det som menneske og som medarbejder på en institution.
en anden eksempel på hendes ”pædagogiske metoder” kan nævnes hvor hun tvin-
ger børn ti at tvangspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næste hver
gang, hun har noget med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun
i dem og ryster dem. en gang da barnet var for længe om at tage tøjet på blev han
smidt ud af bygningen uden sko og jakke direkte i vinterkulden! naturligvis har
ingen sagt eller gjort noget.
                                          - 5 -
som en anden slem eksempel kan jeg fortælle om en dreng som gik på min egen
stue i meget kort periode. drengen var meget tynd og bleg. faldt ofte og fik blå
mærker med det samme. hans mor som har pædagogisk universitæts uddannelse
har under indkøring observeret mange negative ting i børnehaven. hun ville
snakke med andre forældre om det, men blev hurtigt stoppet af b. som det ikke
var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke om mis-
handling af barnet på grund af de blå mærker, han havde. det var virkeligt en
svinsk handling. alligevel syntes de fleste medarbejdere godt om det. inkl. tillids-
og sikkerhedsrepræsentant…
på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og
egner sig ikke til at arbejde med børn.
det negative pres påvirker meget personale som resultærer i mange sygedage. si-
den 2010 var de fleste medarbejder meldt langtidsyge på grund af stres – gennem-
snitlig i 4 måneder. i løbet af 2 år var der 5 medarbejder som forlod arbejds-
pladsen.
personlig mobning vedr. mig selv
1.) januar 2010 – start på jobbet. jeg har spurgt efter kontrakten. svaret var: ”det
kan du ikke få”. nu da institutionen er blevet privatiseret den 1/1-2012 har vi sta-
digvæk ikke fået de nye kontrakter.
2.) løn. jeg har ikke fået den løn som jeg er blevet lovet ved ansættelsessamtalen.
b var ikke med til samtalen derfor vil hun slet ikke snakke med mig om det.
3.) hver gang jeg spørger hende om noget taler hun ned til mig og svarer meget
arrogant: ”jeg vil ikke diskutere det med dig”.
4.) erfaringsdato. på min første lønseddel fra 2/2010 var min erfaringsdato op-
givet forkert. jeg påpagede fejlen hele to gange. svaret var: ”dem der sidder på
kontoret ved hvad de laver”.
da fejlen stadigvæk ikke var rettet ville jeg selv kontakte de folk på kontoret, men
det fik jeg ikke lov til med den forklaring, at al kommunikation skal foregå via
hende.
efter 2,5 år kntaktede jeg min fagforening som bekræftede fejlen. indtil videre er
den ikke blevet rettet.
5.) februar 2010
b skældte mig ud fordi jeg snakkede med en forældre om barnets trivsel. jeg blev
ked af det og græd. barnets mor fik det at vide og ville forsvare mig. hun skrev et
brev til b om det. desværre ikke lang tid derefter flyttede hun barnet til en anden
institution.
6.) hun har lavet regler om at hver stue går til sig selv kl. 8.30.
jeg blev ofte skældt ud hvis det ikke var overholdt af forskellige grunde. det var
altid et stort nummer hvor andre hørte det hele. da jeg forsøgte at forklare situa-
tionen var svaret altid det samme: ”jeg gider ikke diskutere det med dig. du skal
gøre hvad jeg siger!”.
7.) til sidst ville jeg altid undgå hende. hvis man ville snakke om ferie, afspase-
ring eller noget andet så skulle man aldid vente indtil b var i godt humør eller hun
slet ikke var der.. fx en gang på personalemøde hvor vi talte om ferien, spurgte
jeg om jeg kunne holde ferie i oktober måned. svaret var: ”det kan du ikke” uden
nogen forklaring.
8.) sygdom
                                         - 6 -
juni 2011. efter 3 dages sygdom blev jeg anklæget om at planlægge min sygdom
præcis på samme tidspunkt som min kollega fra stuen. hun sagde det mend andre
kollega var til stede.
9.) latterliggørelse
jeg er i den gode situation, at min mand kører mig ofte på arbejde. det kommen-
terer hun: ”nu kommer princessen”.
10.) straffearbejde
hver hang b hjælper til på stuen vil hun aldrig, rydde op, feje gulv eller skifte
børn. når hun opdager, at barnet skal skiftes giver hun besked til mig, at det er
mig der skal gøre det, fordi: ”det skal hun i hverfald ikke”.
11.) rygepauser
når jeg kommenterer rygernes mange pauser bliver der sagt sarkastisk: ”nogen
skal jo arbejde” og jeg betrægter det ikke som en god joke…
12.) 13/2-2012
personalemøde. b drikker en hel flaske vin alene. det gør hun altid!
derefter bliver hun meget ubehagelig og hakker hele tiden på mig. dagen efter
kommer u (tillidsrepresentant) og spørger mig hvordan jeg havde det, fordi hun
synes selv, at b gik langt ud over stregen.
14/2-2012
kommer jeg ud for et uheld hvor jeg falder og forstuver min fod. allerede den
første sygedag siger b, at lægen på skadestuen tag nok fejl og derfor vil hun se
mig på arbejde allerede på mandag. jeg forklarede, at det var nok urealistisk. hun
forlangte, at jeg skulle ringe ofte og raporterede om min sygdom. efter 12 dages
sygdom den 2/3 blev jeg kaldt ind til ”syge og omsorgs samtale”. jeg kom til
samtalen selv om det gjorde ondt i foden. jeg gik ved hjælp af krykker. jeg star-
tede igen på arbejde den 12/3-2012. hverken i starten eller i slutningen af syg-
domsperioden fik jeg blomster som alle mine kolleger under deres langtids-
sygdomme. det er kedeligt at blive chikaneret på den måde.
13.) 19/3-2012 påpegede jeg over min kollega v, at hendes sidste rygepause var
på 25 minutter og det var for meget da jeg skulle være aline med alle børnene.
hun klagede til b som resulterede i, at jeg blev kaldt ind på bs kontor. samtalen
var meget ubehageligt. synd, at jeg ikke optog det hele på telefonen…
under samtalen sagde jeg, at jeg var utilfreds med rygernes mange pauser fordi de
gik ud over børnene og det var direkte uforsvarligt. hun sagde, at hun selv måtte
godt ryge lige så ofte hun vil fordi haun selv bestemmer arbejdstiden. desuden var
jeg bare misundelig fordi rygere havde få mange pauser. jeg spurgte om ikke ry-
ger må få de samme pauser. svaret var klart og kontant. nej.
næsten alle dem der ryger bruger op til en 1 time ekstra af arbejdstiden på at ryge
– ud over deres alm. frokostpauser. det er meget uforsvarligt, da det gå ud over
sikkerheden især når børnene er ude på legepladsen. jeg syntes, at det var en klar
forskelsbehandling og jeg vil søge hjælp angående det i min fagforening. da hun
hørte det blev hun meget sur og sagde, at jeg ikke skulle true hende med en fag-
forening.
jeg har ikke noget imod at de ryger men hvorfor skal det går ud over mig, hvorfor
skal jeg arbejde mere, når andre hygger sig?
14.) 30/4-20012 blev jeg syg med infuenza og blev hjemme i 3,5 dage. jeg mødte
på arbejde d. 7/5-20012. lige før jeg skulle hjem kl. 15.15 fik jeg et brev fra b om
                                               - 7 -
     at jeg igen skulle møde til en ny syge/omsorgs samtale. jeg har jo lige været til en
     samtale den 2/3-2012 i forbindelse med fodforstuvning og nu skulle jeg igen til
     samtale efter 3,5 dages sygdom. i brevet står der, at jeg har haft 28 sygedage siden
     1/1-2012. det er løgn. jeg havde 20,5 sygedage. desuden står der at jeg havde 14
     dagens ferie. det er også løgn. jeg havde 9 dagens ferie (inklusiv 1 dag fri p.g.a.
     dødsfald i familien i polen).
     hun skriver også at vores nystartede vuggestue måtte unvære mig. det er igen
     løgn. på det tidspunkt var vi allesammen i det gamle hus og der var slet ikke tale
     om at starte vuggestue. da alt sammen i brevet var en stor løgn gik jeg ind til b
     for at spørge hvorfor skulle jeg igen til samtalen.
     hvorfor regnede hun sygdom og ferie sammen. hun ville slet ikke svare på det og
     har smidt mig ud af sit kontor. jeg har informeret u (tillidsrepresentant for pæda-
     goger i huset da jeg som pædagogmedhjælper har ingen tillidsrepresentant) at jeg
     vil ikke længere finde mig i den behandling og jeg vil nu søge hjælp i min fag-
     forening.
     u har med det same gået ind til b for at fortælle det hele. næste dag hvor mødet
     skulle starte kl. 10.00 sagde jeg, at jeg ikke kunne deltage uden en representant fra
     min fagforening var tilstede og derfor vil jeg bede om nyt tidspunkt for mødet.
     tillidsrepresentant u var ikke tilstede men alligevel skrev under som et vidne.
     kedeligt, at tillidsmand lyver i den slags situationer!!!
     b har skrevet en rapport (til ”frie børnehaver og fritidshjem”) fra det der skete og
     ville have mig til at underskrive det. da der var løgn for det meste nægtede jeg at
     skrive under.
     det var løgn om lægeerklæring. jeg kunne aldrig bruge det argument da jeg aldrig
     har fået den.
     b anklagede mig også for at bruge en ”skarp tone”. hvis der er nogen som bruge
     den tone så er det hende selv. desuden skriver hun også om, at jeg gik hjem 5-10
     min før jeg havde fri. løgn igen. det ved hun nøjagtigt fordi da jeg gik hjem kl.
     15.30 sad hun ude på gaden (sammen med u) i deres lille ”klub” og røg cigaretter.
     min mand hentede mig præcis kl 15.30 og min kollega y kan bekræfte det.
     15.) 10/5-2012 efter forældremødet ville jeg spørge b om noget. hun har igen
     smidt mig ud af kontoret og gad ikke at snakke med mig.
     jeg kan hverken sove eller spise. har konstant hoved- og mavepine. kaster op ved
     selve tanken om at gå på arbejde og møde b … jeg gider ikke lide så meget på
     grund af min psykisk syge arbejdsleder!
     håber, i kan hjælpe mig ud af den mareridt… på forhånd tak…
     hilsen
     a”
x-by kommune satte herefter børnehaven ø under skærpet tilsyn og foretog fra den 21. maj
2012 og fremefter flere tilsynsbesøg, først på ugebasis og senere på månedsbasis. tilsyns-
besøgene gav ikke anledning til reaktioner fra kommunen.
                                               - 8 -
der er under sagen fremlagt seks klager over børnehaven ø, som a modtog fra forældre, der
havde eller havde haft deres børn i institutionen, og som hun videregav til lfs, der igen vide-
reformidlede disse til x-by kommune.
a var sygemeldt indtil sin fratræden med udgangen af september 2012.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af b, a og c. der er endvidere afgivet
forklaring af u og z.
b har supplerende forklaret blandt andet, at hun i foråret 2010 blev sygemeldt med stress som
følge af private og arbejdsmæssige kriser, og at hun var sygemeldt i knapt et halvt år, hvor-
efter hun gradvist genoptog arbejdet. beskyldningerne har påvirket hende såvel privat som
fagligt og har gjort det vanskeligt for hende at komme ”ovenpå” igen. kommunens skærpede
tilsyn varede i godt et år og gav ikke anledning til påtaler.
a har supplerende forklaret blandt andet, at et eksempel på ”tvangspise indtil de kaster op af
angst” var drengen cc, som af b blev tvunget til at spise sit knækbrød op, selvom han havde
munden fuld af mad og hellere ville lege. hun bemærkede, at cc gjorde opkastbevægelser,
og hun måtte derfor tage ham ud på toilettet, hvor han kastede op. hendes udtalelse om
”gestappo-metoder” vedrørte en episode, hvor hun så, at b på sit kontor meget længe fast-
holdt en skrigende dreng uden at forsøge at berolige ham. hun fortryder brugen af ordet
”gestappo-metoder”, men står ellers ved sin kritik af bs adfærd. da hun skrev e-mailen til sin
fagforening om forholdene i institutionen, var hun sygemeldt og havde det fysisk og psykisk
dårligt og gik til psykolog. fagforeningen havde ingen indflydelse på e-mailens indhold, og e-
mailen var alene tænkt som en indberetning til kommunen.
c har supplerende forklaret blandt andet, at lfs har en aftale med kommunen om, at man
videresender medlemmers klager ucensureret. lfs fungerede således også i denne sag alene
som budbringer af as klage, idet den, der klager, selv må stå på mål for indholdet af sin klage.
han fastholder sin kritik af det kommunale pædagogiske tilsyn, som aldrig påviser alvorlige
fejl. det er altid andre, herunder forældre og personale, som gør kommunen opmærksomme
                                                - 9 -
på fejl, og han ville ønske, at flere ansatte og forældre ytrede sig om kritisable forhold. det
skærpede tilsyn med børnehaven ø har dog virket på den måde, at forholdene tilsyneladende
har bedret sig, men det siger intet om, hvorledes forholdene var forud herfor.
u har forklaret blandt andet, at hun siden november 2007 har været ansat som pædagog i
børnehaven ø, hvor hun tillige er tillidsrepræsentant for pædagogerne. formelt set er hun
således ikke tillidsrepræsentant for a.
b var tydeligt stresset op til sin sygemelding, hvilket påvirkede hendes koncentrationsevne,
men det gik hverken ud over børn, ansatte eller forældre. op til institutionens flytning for 3 år
siden var der travlhed og flere sygemeldinger, og det er det eneste tidspunkt, hvor hun har
oplevet en lidt dårlig stemning, som imidlertid blev klaret. hun har holdt flere private fester
for personalet, og hun vil ikke afvise, at hun en enkelt gang gjorde det for at afhjælpe en dår-
lig stemning i institutionen. hun havde et fint forhold til a, som ikke arbejdede på samme
stue som hende. a kontaktede hende første gang i hendes egenskab af tillidsrepræsentant, da
hun blev indkaldt til 2. sygefraværssamtale hos b, idet a mente, at b var efter hende. hun kan
ikke genkende as beskrivelse af forholdene i institutionen herunder om, at børn skulle være
blevet tvangsfodret til opkastning eller nægtet noget at drikke, at b skulle have forskels-
behandlet forældre med anden etnisk baggrund end dansk, at b skulle have sparket en foræl-
der, eller at b på personalemøder skulle have drukket en flaske vin. hun var meget overrasket
over klagen fra moderen til dd, der gik på hendes stue, idet dd fortsatte i børnehaven i 2 år
efter klagen. også klagen fra is forældre overraskede hende, da hun oplevede et godt samar-
bejde med disse forældre, og da i gik i børnehaven indtil skolestart. det er rigtigt, at hun op til
retsmødet i landsretten har været til et møde hos bs advokat sammen med b og z.
z har forklaret blandt andet, at hun har været ansat i børnehaven ø siden oktober 2009. hun
arbejdede ikke på samme stue som a, men de talte sammen i pauser og på legepladsen, og
hun kunne godt lide a, selv om a generelt var lidt negativ over for institutionen og b og kla-
gede over personalemangel. det var en hård periode, da b blev sygemeldt med stress, men
man hjalp hinanden, og hun er ikke bekendt med klager i den anledning. hun har aldrig ople-
vet, at b skulle have forskelsbehandlet børn eller forældre med en anden etnisk baggrund end
dansk, idet b tværtimod blandt andet efter behov altid sørger for tolke til sådanne forældre for
at sikre god kommunikation. hun har heller aldrig oplevet, at børn skulle være blevet tvangs-
                                              - 10 -
fordret eller nægtet noget at drikke, at b skulle have sparket ud efter en forælder, eller at b
skulle have drukket sig beruset på personalemøder. ee gik på hendes stue i en kortere pe-
riode, men han havde problemer, idet han bed, slog og sparkede andre børn. det undrer hende
ikke, at es forældre har klaget, da de var meget svære at gøre tilfredse og generelt klagede
over forholdene i institutionen.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i over-
ensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
de udsagn, der er omfattet af anken, indgår i en anmeldelse, som a gennem sin fagforening
lfs indgav til kommunen vedrørende forholdene i den børnehave, hun var ansat i, og som
primært omhandlede institutionslederen b.
landsretten finder, at udsagnene samlet beskriver bs person og embedsførelse ærekrænkende,
idet de indeholder fornærmelige ord og navnlig sigtelser for forhold, der er egnet til at ned-
sætte b i medborgeres agtelse, jf. straffelovens § 267, hvilket må have stået såvel a som lfs
klart.
det findes ikke godtgjort, at a og lfs har fremsat eller udbredt de i udsagnene indeholdte
sigtelser mod bedre vidende eller har savnet rimelig grund til at anse disse for sande, jf.
straffelovens § 268, hvorfor a og lfs frifindes for bs principale påstand under påstand 1.
a og lfs findes imidlertid ikke at have godtgjort, at de i udsagnene indeholdte sigtelser er
sande og dermed straffri, jf. straffelovens § 269, stk. 1, 1. led.
efter servicelovens bestemmelser har a været forpligtet til at underrette kommunen, hvis børn
blev udsat for vanrøgt eller nedværdigende behandling m.m. landsretten finder imidlertid, at
a med sine udsagn om b i anmeldelsen til kommunen har overskredet grænserne for en sådan
underretningspligt eller berettiget varetagelse af åbenbar almeninteresse eller af eget eller an-
                                               - 11 -
dres tarv med den følge, at de i udsagnene indeholdte sigtelser ikke kan anses for straffri efter
straffelovens § 269, stk. 1, 2. led.
a findes herefter skyldig i overtrædelse af straffelovens § 267. bs subsidiære påstand under
påstand 1 tages derfor til følge i forhold til a.
lfs findes ikke at have haft anledning til at betvivle, at as oplysninger om forholdene i bør-
nehaven indebar en forpligtelse til efter servicelovens bestemmelser at foretage indberetning
herom til kommunen. uanset at as anmeldelse indeholdt enkelte udsagn, som lfs med rime-
lighed kunne stille spørgsmålstegn ved, herunder om gestapo-metoder, finder landsretten
ikke, at lfs ved i sin helhed at videreformidle as anmeldelse til kommunen har gjort sig
skyldig i overtrædelse af straffelovens § 267, jf. § 269, stk. 1, 2. led.
landsretten tager derfor lfs påstand om stadfæstelse til følge.
straffen for a fastsættes efter straffelovens § 267 til 10 dagbøder á 200 kr., subsidiært fæng-
sel i 10 dage. landsretten har herved på den ene side lagt vægt på sigtelsernes grovhed og på
den anden side, at udsagnene alene blev fremsat over for kommunen som tilsynsmyndighed
på det pågældende område.
bs påstand om mortifikation af udsagnene tages i medfør af straffelovens § 273, stk. 1, til
følge som nedenfor bestemt.
a skal i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 betale b en godtgørelse for tort på 5.000 kr.
i sagsomkostninger for begge retter skal a til landsforeningen for frie børnehaver og fri-
tidshjem som mandatar for b betale i alt 51.25 kr., hvoraf 1.250 kr. er til dækning af rets-
afgift, mens det resterende beløb er til dækning af udgift til advokatbistand.
i sagsomkostninger for begge retter skal landsforeningen for frie børnehaver og fritidshjem
som mandatar for b til lfs betale i alt 50.000 kr. til dækning af udgift til advokatbistand.
                                               - 12 -
ved fastsættelsen af beløbene til dækning af udgifterne til advokatbistand er henset til sagens
karakter, værdi, forløb og udfald.
                                     t h i k e n d e s f o r r e t:
lfs, landsforeningen for socialpædagoger, frifindes.
a straffes med 10 dagbøder á 200 kr. forvandlingsstraffen er fængsel i 10 dage.
a skal til b betale 5.000 kr. med procesrente fra den 18. september 2012.
følgende udsagn kendes ubeføjede:
      ”pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at lede-
      ren foretager flg. overgreb på børnene:
          • tvangsfodrer børnene så de kaster op
          • siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis de ikke spiser maden
          • lederen drikker sig beruset til personalemøderne (drikker en flaske vin alene)
          • lederen har foretaget fysisk overgreb på en forælder”
      ”angående mobning / chikane / forskelsbehandling og vanvittig situation på arbejds-
      pladsen børnehaven ø, ..., x-by”
      ”ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b!”
      ”det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psy-
      kopat og som jeg husker tydligt en forældre sagde; ”det kvindemenneske er syg i hove-
      det og burde spærres inde”.”
      ”jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke
      forsvare sig selv.”
      ”det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave.”
                                              - 13 -
      ”en anden eksempel på hendes ”pædagogiske metoder” kan nævnes hvor hun tvinger
      børn ti at tvangspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang,
      hun har noget med dem at gøre. hvis ikke de gør som hun siger så hiver hun i dem og
      ryster dem.”
      ”som det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke
      om mishandling af barnet på grund af de blå mærker …”
      ”på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner
      sig ikke til at arbejde med børn.”
i sagsomkostninger for begge retter skal a betale 51.250 kr. til landsforeningen frie børne-
haver og fritidshjem som mandatar for b, og landsforeningen frie børnehaver og fritids-
hjem skal som mandatar for b betale 50.000 kr. til lfs, landsforeningen for socialpædago-
ger.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                        afsagt torsdag den 11. oktober 2012
sag 200/2011
(1. afdeling)
henrik dyrbjerg
(selv)
mod
boet efter hans dyrbjerg
(advokat jan heuckendorff)
i tidligere instanser er afsagt dom af skifteretten i århus den 2. juli 2010 og af vestre lands-
rets 5. afdeling den 19. april 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, poul søgaard, thomas rørdam,
michael rekling og jan schans christensen.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, henrik dyrbjerg, har påstået frifindelse.
indstævnte, boet efter hans dyrbjerg, har påstået stadfæstelse.
anbringender
henrik dyrbjerg har navnlig anført, at det lån, som sagen angår, er et familielån, der falder
uden for rentelovens regler om formueretlige krav. der er derfor ikke hjemmel til at opkræve
morarenter. hertil kommer, at bobestyreren, advokat jan heuckendorff, først i januar 2008
forlangte, at han indfriede gælden, og det blev aftalt, at indfrielse skulle ske den 6. februar
2008. han blev ikke opfordret til at betale gælden den 23. november 2007. gælden blev betalt
den 6. februar 2008 som aftalt.
                                                - 2 -
boet efter hans dyrbjerg har navnlig anført, at familielånet falder inden for formuerettens
område og dermed er omfattet af rentelovens almindelige regler. boet har den 23. november
2007 fremsat påkrav over for henrik dyrbjerg, og han skal derfor betale morarente med
54.140,63 kr. for perioden fra den 24. december 2007 til den 6. februar 2008.
højesterets begrundelse og resultat
den 12. december 2006 underskrev henrik dyrbjergs far, hans dyrbjerg, som långiver og
henrik dyrbjerg som låntager et gældsbrev med betegnelsen ”gældsbrev vedrørende rentefrit
og afdragsfrit familielån”, hvorefter henrik dyrbjerg lånte 7,6 mio. kr. lånet blev ydet til
berigtigelse af henrik dyrbjergs køb af fast ejendom af faderen. det fremgår af gældsbrevet,
at lånet er rente- og afdragsfrit. lånet kan af långiver opsiges til hel eller delvis indfrielse til
enhver tid og uden varsel, og det forfalder til fuld indfrielse ved långivers død. gældsbrevet
indeholder ikke en omtale af morarenter.
faderen afgik ved døden den 4. juli 2007. lånet blev indfriet den 6. februar 2008. der er i
sagen enighed om, at boet har været berettiget til at kræve lånet indfriet, og spørgsmålet i sa-
gen er alene, om boet har krav på morarente af gælden i perioden fra den 24. december 2007
til den 6. februar 2008.
efter renteloven kan der kræves morarente af pengekrav på formuerettens område fra for-
faldsdagen, hvis denne er fastsat i forvejen, og ellers 30 dage efter betalingsanmodning, jf.
lovens § 1 og § 3, stk. 1 og 2, og i hvert fald fra den dag, da fordringshaveren indledte retsfor-
følgning til betaling af gælden, jf. § 3, stk. 4. uden for formuerettens område kan der kræves
rente fra den dag, da fordringshaveren indledte retsforfølgning til betaling af gælden, jf. § 8.
det er i forarbejderne til rentelovens § 1 (ft 1977-78, tillæg a, sp. 796 f) anført, at familie-
og arveretlige krav som udgangspunkt ikke er formueretlige krav, men omfattes af lovens § 8.
som eksempler på sådanne krav angives i bemærkningerne underholdsbidrag til ægtefæller og
børn og krav som følge af opløsning af ægtefællers formuefællesskab ved separation og
skilsmisse.
der foreligger en overdragelse af fast ejendom mod vederlag i form af et rente- og afdragsfrit
lån fra sælger til køber. der er tale om en retshandel, som indeholder et familiebegrundet ga-
veelement i form af gunstige vilkår. den indgåede retshandel er imidlertid ikke af familieret-
                                                - 3 -
lig eller arveretlig karakter. boets krav mod henrik dyrbjerg er således en fordring på for-
muerettens område.
som anført af landsretten er forfaldsdagen ikke fastsat i forvejen som angivet i rentelovens §
3, stk. 1. boets krav kan derfor først kræves forrentet 30 dage efter betalingsanmodning, jf. §
3, stk. 2. efter indholdet af advokat jan heuckendorffs brev af 23. november 2007 og henrik
dyrbjergs forklaring om hans drøftelser med bobestyreren lægger højesteret til grund, at der
som anført af henrik dyrbjerg forelå en aftale mellem ham og boet om, at gældsforholdet
kunne anses for fuldt afviklet, hvis skyldbeløbet blev betalt den 6. februar 2008.
højesteret frifinder herefter henrik dyrbjerg.
ved fastsættelse af sagsomkostninger er der taget hensyn til, at henrik dyrbjerg har betalt
2.700 kr. i retsafgift for højesteret, og at han ikke har været repræsenteret ved advokat.
                                       thi kendes for ret:
henrik dyrbjerg frifindes.
i sagsomkostninger for højesteret skal boet efter hans dyrbjerg inden 14 dage efter denne
højesteretsdoms afsigelse betale 2.700 kr. til henrik dyrbjerg. beløbet forrentes efter rente-
lovens § 8 a.