text:
                                             dom
afsagt den 4. juni 2013
v-9-12
                                   1) stokke as
                                   2) peter opsvik
                                   (for begge advokat per håkon schmidt)
                                   mod
                                   1) jysk a/s
                                   2) administrerende direktør
                                   jan bøgh
                                   3) schou company a/s
                                   (for alle sagsøgte advokat pia kirstine voldmester)
indledning
denne sag handler om, hvorvidt jysk a/s (herefter jysk) ved markedsføring og salg, og
schou company a/s (herefter schou) ved import og salg til jysk a/s af dan stolen har
krænket stokke as’ (herefter stokke) og peter opsviks rettigheder til tripp trapp stolen,
og om administrerende direktør for jysk a/s jan bøgh i den forbindelse har pådraget sig et
personligt ansvar.
påstande
stokke og peter opsvik (samlet sagsøgerne) har nedlagt følgende påstande:
     1.   det af retten i århus, fogedretten, ved kendelse af 26. januar 2012 over for jysk
          nedlagte forbud i sag nr. fs 20-114761/2011 stadfæstes.
                                               - 2 -
      2.  jysk og schou skal anerkende at have krænket stokkes og peter opsviks rettighe-
          der ved at importere, markedsføre, udbyde til salg og sælge den på bilag 1 viste
          barnestol benævnt dan stolen.
      3.  det forbydes jysk og schou at fremstille, lade fremstille, importere, udbyde til
          salg, markedsføre eller oplagre med henblik derpå, eksportere eller på anden
          måde erhvervsmæssigt disponere over høje barnestole svarende til stolen vist på
          bilag 1 benævnt dan stolen.
      4.  de af påstand 2 omfattede barnestole i jysks og schous besiddelse eller under
          jysks og schous kontrol skal udleveres for jysks og schous regning.
      5.  jysk og schou skal in solidum til stokke betale 600.000 kr. med procesrente fra sa-
          gens anlæg den 14. februar 2012.
      6.  jysk og schou skal in solidum til peter opsvik betale 50.000 kr. i godtgørelse med
          procesrente fra sagens anlæg den 14. februar 2012.
      7.  jysk og schou skal for egen regning offentliggøre dommens konklusion på forsi-
          den af sine hjemmesider i 30 dage fra udløbet af fuldbyrdelsesfristen for så vidt
          angår schou og 3 måneder for så vidt angår jysk, og jysk skal endvidere offentlig-
          gøre dommens konklusion i sin ugeavis i danmark i tre på hinanden følgende
          tryksager med start senest fire uger fra fuldbyrdelsesfristens udløb, subsidiært i et
          omfang, på en måde og i en periode nærmere bestemt efter rettens skøn.
      8.  jysk og schou idømmes højst mulig straf for overtrædelse af ophavsretslovens § 2,
          jf. § 76, stk. 1, nr. 1, jf. § 80.
      9.  jan bøgh idømmes højst mulig straf for overtrædelse af ophavsretslovens § 2, jf. §
          76, stk. 1, nr. 1, subsidiært for medvirken til jysks overtrædelse heraf, jf. straffelo-
          vens § 23.
      10. hos jysk og schou konfiskeres i medfør af straffelovens § 75, stk. 1, det beløb, jysk
          og schou har opnået ved salg af den på bilag 1 viste stol, som ikke måtte være an-
          vendt til dækning af sagsøgernes krav på erstatning, rimeligt vederlag og godtgø-
          relse, jf. påstand 5 og 6.
jysk, administrerende direktør jan bøgh og schou har nedlagt påstand om frifindelse samt
nedlagt følgende selvstændige påstande:
                                               - 3 -
        1.  stokke skal anerkende at være erstatningsansvarlig for det tab, som det uberetti-
            gede fogedforbud har påført jysk.
        2.  stokke skal anerkende at være erstatningsansvarlig for det tab, som det uberetti-
            gede fogedforbud har påført schou.
stokke og peter opsvik har overfor de af jysk og schou selvstændigt nedlagte påstande på-
stået frifindelse.
oplysninger i sagen
parterne mv.
møbelarkitekt peter opsvik designede i 1970’erne barnestolen kendt som tripp trapp
stolen, der er justerbar. rettighederne til stolen er givet i licens til stokke, som har ret og pligt
til at påtale krænkelser af de immaterielle rettigheder til stolen. stolen har været kontinuer-
ligt markedsført i danmark siden 1970’erne. den 1. juni 2004 fik stokke hos patent- og va-
remærkestyrelsen registreret tripp trapp stolen som et tredimensionelt figurvaremærke i
klasse 20 for møbler, herunder stole og barnestole. der har tidligere til stolen været knyttet
patentrettigheder, men disse er udløbet.
        jysk er det danske selskab i den internationale jysk detailkæde, der sælger en lang
række af produkter til boligen. den første butik blev åbnet i 1979, og i dag har jysk-koncer-
nen i alt 95 butikker i danmark samt et større antal butikker i udlandet. samlet har jysk kon-
cernen over 500 leverandører fordelt over det meste af verden.
                schou blev grundlagt i 1963 og er en af nordens største grossistvirksomheder
inden for isenkram, husholdning og alt til terrassen. schou er 100 % ejet af den danske kon-
cern hp schou a/s.
                administrerende direktør for jysk, jan bøgh, er personligt sagsøgt i sagen, fordi
stokke er af den opfattelse, at markedsføringen og salget af dan stolen er godkendt af jan
bøgh.
sagens omstændigheder
dan stolen, som stokke påstår, krænker deres rettigheder, er indkøbt af schou i kina, gen-
nem det hollandske firma h3 baby safety products b.v.(herefter h3) og videresolgt til jysk.
                                              - 4 -
jysk har annonceret og markedsført stolen som dan højstolen i husstandsomdelt reklame-
materiale tre gange i perioden 2. oktober til 15. oktober 2011samt på jysks hjemmeside med
tilhørende e-shop i perioden fra den 20. juli 2011 til den 27. oktober 2011. det fremgår af re-
klamematerialet, at dan stolen sælges til en kampagnepris på 500 kr., men normalprisen er
599 kr.
stolene set ved siden af hinanden:
                                         tripp trapp stolen                         dan stolen
              da stokke blev opmærksom på markedsføringen af dan stolen, skrev stokkes
advokat den 7. oktober 2011 til den administrerende direktør jan bøgh og gjorde opmærk-
som på, at stokke mente, at dan stolen var en produktefterligning af tripp trapp stolen,
og bad samtidig jysk om at trække stolen tilbage. advokaten henviste endvidere til den af
jysk tidligere solgte steve stol, som stokke havde fået nedlagt fogedforbud overfor, idet
den udgjorde en krænkelse af tripp trapp stolen, og oplyste, at man af denne grund alle-
rede havde indsendt fogedforbudsbegæring. jan bøgh har ikke personligt svaret på denne
henvendelse. den 30. september 2010 sendte stokkes norske advokat tillige et brev til den
norske administrationschef i jysk koncernen med begæring om ophør og afståelse fra salg af
dan stolen.
       den 26. januar 2012 blev der afsagt kendelse om nedlæggelse af fogedforbud ved ret-
ten i århus, hvorved:
                                                    - 5 -
       ”…det forbydes jysk a/s at fremstille, lade fremstille, importere, udbyde til salg, markedsføre
       eller oplagre med henblik derpå, eksportere eller på anden måde erhvervsmæssigt disponere
       over barnestole som vist på bilag 1, benævnt dan højstol.
       jysk a/s tilpligtes skriftligt at tilbagekalde den på bilag 1 viste barnestol benævnt dan højstol
       fra de butikker, hvortil de måtte være udleveret med henblik på salg.”
efter stokke den 1. februar 2012 stillede den anviste sikkerhed, blev der samme dag nedlagt
fogedforbud som bestemt i kendelse af 26. januar 2012.
       i forbindelse med sagens behandling i fogedretten indstillede jysk, efter parternes af-
tale, salget af dan stolen.
                jysk har købt i alt 6.377 dan stole og solgt i alt 1.246 i internt salg og 269 i eks-
ternt salg i henholdsvis norge, holland, england og danmark til en normalpris på 599 kr.,
udsalgspris dog 500 kr. stolene er indkøbt af schou til en samlet indkøbspris på 1.285.000,75
kr. schou har købt stolene til en indkøbspris på 187,50 kr. pr. stol.
                 af stokkes beregning af 6. marts 2013 fremgår, at stokkes dækningsbidrag ved
salg af tripp trapp stole er på 68 %, svarende til 471,03 kr. pr. stol. beregningen er under-
skrevet af cfo jan petter hagen og bekræftet af selskabets revisor i en udtalelse af 6. marts
2013. beregningen af dækningsbidraget er sket på baggrund af 22 fakturaer fra 2011 udvalgt
af stokke.
       hoge raad i holland har den 12. april 2013 truffet afgørelse om, at steve stolen ikke
udgør en krænkelse af tripp trapp stolen.
forklaringer:
karsten larsen har vedstået sin i fogedretten afgivne forklaring som gengivet nedenfor:
       ”…at han er area sales manager for norden. han har arbejdet for stokke siden 1990. hans an-
       svarsområde er salg og markedsføring i norden. han har været med i alle retssager.
       markedsføringsbudgettet varierer, men det er 1,5 – 2 mio. kr. vedrørende tripp trapp stolen.
       salgstallene har været stabilt, men er lidt vigende på grund af fødselstal. det er omkring 25.000
       stole pr. år. der fødes i dag ca. 60.000 børn om året i danmark, og tidligere var det 67.000 børn.
              der gives en extended warranty på syv år på tripp trapp stolen. stolen er kendetegnet
       ved det markante og enkle design. den har et minimalistisk udseende med en stringent l-form.
       den er et designikon. der er altid elementer, der adskiller sig, men det afgørende er helheds-
       indtrykkket. dan stolen har en klar sammenhæng ud fra helhedsindtrykket.
                                                    - 6 -
               han så dan stolen i rekvisiti reklame, og han var ude at konstatere stolen i butikkerne.
       der er et net af forhandlere på ca. 100 butikker, der kontakter rekvirenterne, eller de bliver selv
       opmærksomme på herpå. enhver der opfylder kravene kan blive forhandler.
               minui handysit højstolen er på det danske marked. rekvirenterne anser den ikke som en
       krænkelse. kiddo højstolen, tror han ikke, er på det danske marked. stolen er på markedet i
       norge, men den er ikke en krænkelse. leander stolen er ikke en krænkelse, lige som brio stolen
       ikke er det. småtroll, der er et norsk produkt, er ikke en krænkelse.
       icansit stolen er ikke på det danske marked. amalie stolen er ikke en krænkelse.
       tizio stol er ikke på det danske marked.”
 og har supplerende forklaret, at der indtil nu i alt er solgt over 700.000 tripp trapp stole. i
2011 blev der solgt 23.958 stk. og i 2012 i alt 24.636. børnetallet var faldende i hele perioden.
det har betydning, at det er jysk, der markedsfører dan stolen, idet jysk har en størrelse,
der gør, at de har en stor markedsføringsstyrke. det er jysks image og styrke, der gør en for-
skel; for så vidt angår selve stolen, er der ingen tvivl om, at der er tale om en billigere stol
end tripp trapp stolen. jysk har altid været kendt for at være billig. markedsføringen og
salget af dan stolen har givet en markedsforstyrrelse også intern i deres distributionssy-
stem. der var dog ikke været forbrugerhenvendelser og heller ikke henvendelser fra egne
rækker.
                 udsalgsprisen på tripp trapp stolen er i dag 1.395 kr. i 1990 kostede den 900
kr. der er ikke pludselig sket et hop i prisen - men derimod en løbende stigende.
jakob markdahl har vedstået sin i fogedretten afgivne forklaring som gengivet nedenfor:
       ”… at han er produktchef på møbler, herunder børnemøbler. han har været ansat hos rekvisi-
       tus i 8 år. før var han indkøber hos dansk supermarked. rekvisitus har solgt justerbare børne-
       stole i ca. 2 år. det har været med steve og dan højstolene.
               han har købt dan højstolen hos h3 i holland igennem schou. efter steve stolen var
       der et hul i sortimentet. han blev præsenteret for dan højstolen som salgbar og med godken-
       delserne i orden. han vurderede også, at stolen var salgbar i danmark. det er oplagt at have en
       højstol. i forhold til samhandlen lægges det over på leverandør, at varen skal være i orden. det
       lå hos schou, hvis advokat godkendte stolen. han har ikke selv foretaget en krænkelsesvurde-
       ring.
               konkurrencen på stolen er med andre lavpriskæder, fx dansk supermarked og silvan.
       stolen vil typisk blive solgt til brug i sommerhuse og hos bedsteforældre. stolen konkurrerer
       ikke med tripp trapp stolen. der er bestilt i alt 6.600 stk. til dansk lager. han forventede et
       årligt salg på ca. 4.000 stk. de er indkøbt til ca. 200 kr. pr. stol leveret i århus. normalpris 599
       kr., men der har været kørt tilbud.
                                                    - 7 -
              forespurgt af advokat håkon schmidt har han forklaret, at han ikke husker præcist,
       hvem hos schous advokat, der sagde god for stolen. han føler et ansvar, men han stoler mere
       på advokatens vurdering. han er ikke kontaktet af h3 vedrørende denne stol.
              efter hans vurdering er der forskel i ryggen på de to stole og i rygstøtten. den generelle
       vurdering har han ladet være op til schous advokat. han synes, at der er forskel.
              stolen er godkendt af jysks direktør.
              stolene har tillige været solgt i norge, sverige og finland. lageret i danmark supporterer
       danmark, norge, holland og uk. stolene har også været på markederne der. i alt er der købt
       11.000 stk. til alle markederne inklusiv sverige og finland.
              h3 har givet erklæring om, at der ikke foreligger en krænkelse. i danmark er der solgt
       262 stk., i norge er der solgt 468 stk., i holland 24 stk. og i uk er der solgt 3 stk. resten er enten
       på lager eller i butikker.
              det anslåede årlige salg er fastsat på baggrund af tidligere salg år tilbage.
              han troede ikke, at der var problemer med salg af stolen, men han var villig til at tage ri-
       sikoen.”
 og har supplerende forklaret, at dan stolen kun er solgt og markedsført med bøjle.
       i forbindelse med købet informerede han indkøbsdirektør hans nielsen herom, her-
under om advokatens accept og designretten fra h3. herefter blev købet ikke nægtet. jan
bøgh var ikke involveret i købet.
       i forbindelse med køb er det typisk produktcheferne, der foretager vurdering i forhold
til den enkelte vare. hvis der er tale om højrisikovarer, vendes indkøbet med indkøbsdirek-
tøren. rent organisatorisk er der to ”lag” mellem ham selv og jan bøgh.
       dan stolen er markedsført i danmark på jysks hjemmeside med tilhørende e-shop fra
den 20. juli 2011 til den 27. oktober 2011, samt i 3 tilbudsaviser med sidste udsendelse i no-
vember 2011 - salget var dog allerede stoppet på det tidspunkt. der er således ikke solgt stole
på baggrund af den 3. og sidste tilbudsavis. der er tale om husstandsomdelte reklamer, men
han kender ikke det præcise antal.
       han kan bekræfte opgørelsen af salgstallene. stolene er primært solgt til en kampag-
nepris på 500 kr., men enkelte er solgt til 599 kr., hvilket giver et salgsprisgennemsnit på 424
ex. moms. der er i alt 4.824 stole tilbage på lageret.
       han valgte dan stolen på trods af problemerne med steve stolen. de manglede en
højstol i deres sortiment, og han syntes, at denne stol var en velegnet vare til jysks sortiment.
udtrykket ved dan stolen var anderledes end steve stolen. dan stolen havde bl.a. en
anden ryg og hældning, og den havde ingen riller i vangerne. dertil kom, at advokaten og
schou havde sagt god for den.
                                               - 8 -
jan bøgh har forklaret, at han er administrerende direktør i jysk og bestyrelsesformand i 14
ud af 15 landeselskabers bestyrelser. han blev ansat i oktober 1995 som indkøbsdirektør og
tiltrådte som administrerende direktør i 2000.
       han kendte ikke til salget af den af jysk tidligere solgte steve stol, før stokkes advo-
kat gjorde ham opmærksom på det i brevet af 7. oktober 2011. han har ikke på noget tids-
punkt været involveret i salget af hverken steve eller dan stolen. han husker ikke speci-
fikt brevet, men når han modtager sådanne breve, vil han normalt lægge henvendelsen til
hans nielsen og bede ham om at se på sagen. der har nok også været et møde, hvor hans
nielsen vel har bekræftet, at der var styr på tingene. han havde fuld tillid til, at hans ind-
købsdirektør havde kontrol med sagen. han selv deltager på ingen måde i godkendelsespro-
cesser vedrørende de enkelte produkter.
       brevet af 30. september 2010 til den norske administrerende direktør har han ikke set,
og han går ud fra, at den norske direktør havde taget fat i den pågældende indkøbschef.
hans nielsen har ikke nævnt henvendelsen i norge.
              der har ikke tidligere været sager om produktefterligninger, men der har været
nogle drøftelser undervejs.
torben berthelsen har forklaret, at han har været ansat som indkøbschef hos schou i 7 år,
hvor han bl.a. har været med til at indkøbe steve stolen, der også sælges i mange andre
europæiske lande.
       han indkøbte dan stolen, da han gerne ville sælge en højstol til jysk. h3 har ikke
solgt dem steve stolen. dan stolen var fin og anderledes end de tidligere. han kontaktede
h3s administrerende direktør, der fra deres advokat kunne oplyse, at h3 havde designregi-
strering på stolen i europa. han så ikke designregistreringen. han vendte derfor ikke
spørgsmålet med en dansk advokat.
       dan stolen er kun solgt til jysk. personligt syntes han, at der er væsentlige forskelle på
henholdsvis tripp trapp stolen, steve stolen og dan stolen. han synes ikke, at hverken
steve eller dan stolen ligner tripp trapp stolen.
parternes synspunkter
                                               - 9 -
stokke og peter opsvik har gjort følgende gældende:
ad påstand 1-3:
dan stolen fremtræder som en meget nærgående efterligning af tripp trapp stolen, og
den har ikke fjernet sig fra det særegne ved tripp trapp stolen. forfra er de to stole næsten
identiske, og den forskel, der er i sidebilledet, ændrer ikke helhedsindtrykket af stolen. der
er kun ganske små forskelle mellem de to stole. dels løftegrebet og den svage bue i topstyk-
ket, dels ved fastgørelse af sæderne, som foregår i en lille hylderille, og endelig er den ene
metalstang mellem benene forfra udskiftet med et mellemstykke af træ. dan stolen frem-
træden generelt med et buet og afrundet udtryk i modsætning til tripp trapp stolens mere
stringente udformning.
               det fremgår af den lange række af tidligere krænkelsessager, at dan stolen
indskriver sig i rækken mellem spændevidden fra højesterets domme i tvilum-scanbirk-
sagen, u2001.747h og lulu-dommen, u2011.2736h. i sidstnævnte dom anfører højesteret
som et nyt kriterium i efterligningssager, ”at lulu stolens formmæssige design ikke indebæ-
rer en tilstrækkelig frigørelse fra det særegne ved tripp trapp stolens udformning”, hvilket
medfører en udvidelse af beskyttelsen af brugskunst i danmark. dette understøttes tillige af
litteraturen på området.
               det afgørende er helhedsindtrykket, der sagtens kan foretages uden et syn og
skøn. dertil kommer, at der ikke er harmonisering på europæiske plan på dette område,
hvorfor en dom i holland om, at steve stolen ikke krænker tripp trapp stolen, ikke har
betydning for vurderingen af en krænkelse i danmark. sammenfattende gøres det gældende,
at dan stolen er en meget nærgående efterligning, hvis udformning ikke er funktionelt be-
grundet. der er en klar forvekslingsrisiko for en ikke designkyndig, og dan stolen adskiller
sig derved ikke fra tripp trapp stolens generelle formsprog.
               som det fremgår af jakob markdals forklaring i fogedretten, var han villig til at
tage risikoen ved salget og markedsføringen af dan stolen, og han havde forinden sikret
sig, at administrerende direktør jan bøgh var indforstået med dette.
       det forhold, at schou og jysk umiddelbart efter markedsføringen af steve stolen
markedsfører dan stolen, er i strid med markedsføringslovens § 1 om god markedsførings-
skik, jf. retten i hernings dom af 10. april 1992 vedrørende vari´a stolen.
                                                 - 10 -
ad påstand 4:
da dan stolen udgør en krænkelse og derved ikke må eksporteres eller udbydes til salg
m.v., har stokke krav på, at de destrueres for schous og jysks regning, jf. ophavsretslovens §
84, stk. 1, nr. 3 og 4, jf. stk. 3, markedsføringslovens § 20 og varemærkelovens § 44, stk. 1, 3
og 4. der skal ifølge oplysningerne destrueres i alt 5.097 stole. uanset at stolene efter det op-
lyste er opmagasineret hos jysk a/s, påhviler kravet parterne in solidum.
ad påstand 5:
som følge af krænkelsen har stokke krav på erstatning henholdsvis godtgørelse for den skete
krænkelse.
erstatning:
schou har haft en omsætning på 1.285.000,75 kr. og en fortjenesten på 73.750 kr. jysk har
solgt i alt 1.295 stole i henholdsvis norge, holland, england og danmark. uanset at noget af
salget er sket uden for danmark, er stokke berettiget til erstatning for det samlede salg. sto-
lene er i strid med ophavsretslovens regler importeret til danmark, og krænkelsen er således
foregået her. når stolene herefter eksporteres, er dette stadig erstatningspådragende i dan-
mark. på baggrund af salgstallene og det beregnede dækningsbidrag på 471,03 kr. pr. stol og
med en substitutionsfaktor på ca. 2/3 udgør stokkes krav herefter 406.630,00 kr. det af
stokke beregnede dækningsbidrag skal lægges til grund, uanset at dette er beregnet på
grundlag af fakturaer fremlagt og udvalgt af stokke selv. det gøres endvidere gældende, at
det forhold, at nærværende sag kommer efter sagen om steve stolen, bør være en skær-
pende omstændighed.
                det krav, som gøres gældende som et direkte erstatningskrav, afviger ikke me-
get fra schous og jysks fortjeneste på 331.260 kr., jf. ophavsretslovens § 83, stk. 3. da erstat-
ningspåstanden også omfatter et eventuelt vederlagsbeløb, gøres dette ikke særskilt gæl-
dende, men såfremt retten måtte at beregne erstatningen på et andet grundlag, har stokke
også krav på vederlag.
markedsforstyrrelse:
                                             - 11 -
jysk har 95 butikker i danmark og et resultat efter skat på 251,7 mio. kr. og en omsætning på
over 18 mia. kr. stolene har været annonceret 3 gange i ugeavisen, som er landsdækkende,
og på jysks hjemmeside. annoncering til stort set samtlige potentielle forbrugere i danmark
udgør en meget voldsom eksponering til skade for stokkes tripp trapp stol, og krænkel-
sen fremkommer mindre end et år efter, at en tilsvarende krænkelse fandt sted. markedsfor-
styrrelsen er derfor meget væsentlig ved denne gentagne krænkelse. jysk må derfor betale en
godtgørelse for markedsforstyrrelse på 200.000 kr. in solidum med schou, som har været
medvirkende til krænkelsen, uanset man ikke selv har foretaget nogen ekstern markedsfø-
ring af stolen.
ad påstand 6:
da der ved den ulovlige kopiering er sket en krænkelse af peter opsviks ideelle rettigheder,
jf. ophavsretsloven § 3, har han krav på en godtgørelse, som skal fastsættes til 50.000 kr., jf.
ophavsretslovens § 83, stk. 3, idet det bemærkes, at det bør være en skærpende omstændig-
hed, at der er tale om to på hinanden følgende sager.
ad påstand 7:
dommens konklusion bør offentliggøres af jysk i deres ugeavis under ”børnestole” i over-
ensstemmelse med den skete annoncering, således at kunderne og forbrugerne oplyses om
den krænkelse, der er overgået stokke, ligesom begge parter i 30 dage bør oplyse dommens
konklusion på deres hjemmesider.
               da der også har verseret en anden sag mellem parterne, vedrørende steve
stolen, er det nødvendigt med en offentliggørelse som krævet.
ad påstand 8 og 9:
det er ikke første gang, at jysk krænker stokkes rettigheder. dette skete også ved steve
stolen. det fremgår endvidere af jakob markdals vidneforklaring og de i sagen fremlagte
breve, at den administrerende direktør jan bøgh, både blev orienteret forud for salget og
efterfølgende underrettet om krænkelsen.
               der er tale om en meget professionel virksomhed, der er villig til at tage risi-
koen trods tidligere krænkelsessag med steve stolen. dette er en skærpende omstændig-
                                              - 12 -
hed. på denne baggrund må både jan bøgh og jysk samt schou, for medvirken til krænkel-
sen, hver idømmes en bøde på 250.000 kr.
ad påstand 10:
salget af dan stolen umiddelbart efter, at steve stolen var blevet mødt med fogedforbud,
udgør en forsætlig eller i det mindste grov uagtsom handling, således at betingelserne i straf-
felovens § 75 er opfyldt, jf. ophavsretslovens § 76.
               hos krænkeren kan konfiskeres ulovligt indvundet udbytte med fradrag af
moms, men uden fradrag af generalomkostninger. fra beløbet kan der fradrages stokkes
tilkendte erstatning, som eventuelt kan fordeles med 1/3 og 2/3 mellem jysk og schou.
               jysks og schous omsætning udgør henholdsvis 518.000 kr. ekskl. moms og
1.285.000 kr. ekskl. moms, hvorfor tilsvarende beløb begæres konfiskeret hos parterne.
jysk, administrerende direktør jan bøgh og schou har gjort følgende gældende:
krænkelse:
tripp trapp stolens ophavsretlige beskyttelse er begrænset til meget nærgående efterlig-
ninger på grund af stolens funktionalistiske formsprog, og kun for så vidt angår elementer,
der ikke følger af det udløbne patent, jf. u2001.747h og u2011.2736h. stokke har således
ikke eneret til at fremstille, markedsføre og sælge justerbare børnehøjstole med sidde- og
fodplader.
               dan stolen er både i detaljen og i helhedsindtrykket væsentlig forskellig fra
tripp trapp stolen, og stolene er dermed ikke forvekslelige. dan højstolen er således ikke
en krænkelse af sagsøgernes rettigheder efter hverken ophavsretsloven, markedsføringslo-
ven eller varemærkeloven. tidligere krænkelsessager kan ikke blot lægges til grund, idet der
må foretages en konkret krænkelsesvurdering fra møbel til møbel. den hollandske dom un-
derstøtter, at helhedsindtrykket er vigtig i en krænkelsesvurdering.
markedsføringsloven:
det er ikke særligt dadelværdigt, at jysk har valgt at importere dan højstolen på et tids-
punkt, hvor der er nedlagt et fogedforbud mod en anden børnestol. indkøberne har set på
                                               - 13 -
stolen, foretaget en vurdering, rådført sig med en advokat og har fra h3 fået oplysning om
en designret. disse informationer har man stolet på – og det er hverken forsætligt eller groft
uagtsomt.
               uanset om der statueres en krænkelse af ophavsretsloven, så bør vurderingen i
forhold til markedsføringsloven ikke være skærpet. men der foreligger hverken en kræn-
kelse eller en selvstændig overtrædelse af varemærkeloven eller markedsføringsloven, og
der er på denne baggrund hverken grundlag for fastsættelse af erstatning, godtgørelse eller
vederlag, ligesom der heller ikke er grundlag for udlevering af de i sagen omhandlende
dan højstole til destruktion.
               det er en misforståelse, at administrerende direktør jan bøgh personligt skulle
have godkendt jysks markedsføring af dan højstolen, hvorfor jan bøgh ikke kan gøres per-
sonlig ansvarlig for de påståede krænkelser af sagsøgernes rettigheder. den omstændighed,
at stokke velvidende herom ikke har hævet sagen over for jan bøgh skal have omkostnings-
mæssige konsekvenser for sagsøgerne.
erstatning/vederlag og godtgørelse:
stokkes og peter opsviks beregning af erstatning/godtgørelse bestrides. ifølge ophavsretslo-
vens § 83, skal der ved beregningen tages hensyn til stokkes afsætningstab og jysks og
schous fortjeneste. stokkes afsætningstab er udokumenteret. den fremlagte revisorerklæring
vedrørende stokkes dækningsbidrag er alene udarbejdet på grundlag af 22 af stokke ud-
valgte fakturaer fra 2011. i forhold til andre krænkelsessager skal dækningsbidraget nær-
mere sættes til 369 kr., og erstatningen til 1/3 af dette, hvilket giver en erstatning på ca. 33.000
kr. fra det danske salg og 22.000 kr. fra salg i udlandet.
               det gøres gældende, at sagsøgerne ikke skal have erstatning for
markedsforstyrrelse. der har været en meget begrænset annoncering i form af 3 tilbudsaviser
og e-shop, hvilket højst kan udmøntes i en erstatning på 10.000 kr. dertil kommer, at schou
ikke kan dømmes for markedsforstyrrelse, da de ikke har været involveret i markedsførin-
gen.
               for så vidt angår godtgørelse til peter opsvik, så ligger praksis fast på 30.000
kr., jf. lulu-dommen.
                                              - 14 -
offentliggørelse:
det er ikke rimeligt, at schou skal offentliggøre dommens konklusion på deres hjemmeside,
da der ikke er noget genoprettelseshensyn. i forhold til jysk er offentliggørelsesperioden på
30 dage ikke rimelig og ikke i overensstemmelse med praksis. der kan højst blive tale om 14
dage. offentliggørelse i tilbudsaviser afvises i sin helhed.
bøde:
sagsøgerne har ikke godtgjort, at der er grundlag for at pålægge bøde efter ophavsretslovens
§ 76.
               de personer, der hos schou og jysk, har været involveret i importen og salget af
dan stolen har undersøgt og spurgt for sig i det omfang, som det kan forventes. der er på
ingen måde hverken tale om en forsætlig eller grov uagtsom handling. der kan højst være
tale om simpel uagtsomhed.
               i forhold til jan bøghs ansvar skal der meget til, før man pålægger personligt
ansvar for selskabets handlinger. det er produktcheferne, eventuel efter drøftelse med ind-
købsdirektøren, der foretager vurderingen i forhold til det enkelte produkt, men jan bøgh er
som administrerende direktør ikke involveret i dette. efter fogedforbuddets nedlæggelse er
sagen overgået til advokaterne, idet det bemærkes, at jysk frivilligt ophørte med at sælge
dan stolen under fogedsagen. jan bøgh er ansat direktør og får derfor ikke et personligt
udbytte ved salget af dan stolen. dertil kommer, at jan bøgh ikke har tilsidesat sine pligter
som administrerende direktør. i de sager, hvor der tidligere er pålagt et personligt ansvar,
har der været tale om personligt ejede virksomheder, hvor direktøren fik del af fortjeneste
ved salget, jf. lulu-dommen, u2011.2736h.
konfiskation:
der er ikke grundlag for konfiskation efter straffelovens § 75, idet konfiskation af udbytte
efter denne bestemmelse alene omfatter den økonomiske fordel, som gerningsmanden har
opnået ved sin forbrydelse. sagsøgernes beregning heraf bestrides i sin helhed. størstedelen
af stolene har ikke indvundet en fortjeneste, idet de står oplagret og ikke er solgt.
de selvstændigt nedlagte påstande:
                                              - 15 -
der foreligger ingen krænkelse af sagsøgernes rettigheder ved importen, markedsføringen
og salget af dan stolen, hvorfor det nedlagte fogedforbud er uberettiget. det uberettigede
fogedforbud har påført jysk og schou et økonomisk tab samt anden skade og ulempe, som
sagsøgerne er erstatningsansvarlige for.
sø- og handelsrettens afgørelse
det er ubestridt, at peter opsviks udformning af tripp trapp stolen nyder beskyttelse som
brugskunst efter ophavsretsloven, og at stolen er beskyttet som et tredimensionelt vare-
mærke efter varemærkelovens § 4, men at den konstruktive ide ikke længere nyder patent-
retlig beskyttelse. ved højesterets dom af 5. juni 2001, u2001.747h, er det slået fast, at det
særegne ved tripp trapp stolen dels er de lige linjer og den meget stringente form, og dels
anvendelsen af ”l-formen” til sidevangerne og de vandrette ben.
       dan stolen adskiller sig på flere punkter rent formmæssigt fra det særegne ved tripp
trapp stolens meget stringente formsprog.
              retten finder, at ”l-formen” og de vandrette ben ikke går igen i dan stolen.
sidevangerne på dan stolen er let buede og danner sammen med bagbenene et ”y”, og den
minder på den måde mest om en klapstol. rygstykket på dan stolen er formet som en ”na-
poleonshat” med et hul som håndtag. både sidde- og fodstøtte på dan stolen har afrundede
hjørner. dertil kommer, at dan stolen, i modsætning til tripp trapp stolen, kun er mar-
kedsført og solgt med bøjle. det generelle helhedsindtryk af dan stolen er, at den har runde
og buede linjer, i modsætning til tripp trapp stolens stringente udtryk, og dan stolen har
markante forskelle både set forfra og fra siden.
              selvom der er konstruktionsmæssige ligheder mellem stolene, er disse ligheder
funktionsbestemte og ændrer dermed ikke på, at der ikke er tale om en nærgående efterlig-
ning.
    den omstændighed, at tripp trapp stolen er registreret som et tredimensionelt vare-
mærke, kan ikke føre til et andet resultat, idet der ikke foreligger en nærgående efterligning
eller forvekslingsrisiko. jysk, jan bøgh og schou har herefter ikke overtrådt ophavsretsloven,
varemærkelovens § 4 ved salg og markedsføring af dan stolen.
                                              - 16 -
               jysk, jan bøgh og schou frifindes herefter for stokkes og peter opsviks på-
stande 2-10, og det af retten i århus nedlagte fogedforbud af 26. januar 2012, sag nr. fs 20-
11467/2011, ophæves.
       herefter er stokke og peter opsvik erstatningsansvarlige på objektivt grundlag for det
økonomiske tab og ulempe, som fogedforbuddet og retssagen har påført jysk og schou. jysks
og schous selvstændigt nedlagte påstande tages derfor til følge.
efter sagens udfald skal sagsøgerne betale sagsomkostninger for fogedretten og sø- og han-
delsretten til de sagsøgte. disse fastsættes efter sagens omfang og størrelse til 55.000 kr. til
hver af de sagsøgte jysk og schou samt 20.000 kr. inkl. moms til jan bøgh. endvidere skal
sagsøgerne betale til dækning af positive afholdte udgifter 17.428 kr., hvoraf retsafgift udgør
2.700.
                                       thi kendes for ret:
jysk a/s, jan bøgh og schou company a/s frifindes for påstand 2-10.
det af retten i århus, fogedretten, ved kendelse af 26. januar 2012 over for jysk nedlagte
forbud i sag nr. fs 20-114761/2011 ophæves.
* stokke as skal anerkende at være erstatningsansvarlig for det tab, som det uberettigede
fogedforbud har påført jysk a/s.
*stokke as skal anerkende at være erstatningsansvarlig for det tab, som det uberettigede
fogedforbud har påført schou company a/s.
stokke as og peter opsvik skal in solidum inden 14 dage betale sagsomkostninger til jysk
a/s med i alt 63.714 kr., til schou company a/s med i alt 63.714 kr., og til jan bøg med i alt
20.000 kr.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- evh
                                         udskrift
                                             af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 19. december 2014
p-11-14
                                   egmont magasiner a/s
                                   (advokat anders kjær dybdahl pedersen)
                                   mod
                                   jms mediasystem aps under konkurs
                                   (advokat jan wittenborn)
indledning og påstande
denne sag, som er en fordringsprøvelsessag, der er indbragt for sø- og handelsretten i med-
før af konkurslovens § 133, drejer sig om, hvorvidt egmont magasiner a/s (i det følgende
benævnt egmont) har krav på lejebetaling, subsidiært en erstatning, som massekrav, jf. kon-
kurslovens § 93.
egmont har nedlagt påstand om, at jms mediasystem aps under konkurs (i det følgende
benævnt boet) principalt tilpligtes at anerkende 477.083,35 kr. som massekrav i henhold til
                                                -2-
konkurslovens § 93, subsidiært tilpligtes at anerkende, at egmont er berettiget til et af skifte-
retten skønsmæssigt fastsat erstatningsbeløb som massekrav i henhold til konkurslovens §
93.
boet har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod anerkendelse af, at et af
skifteretten fastsat mindre beløb end det påstævnte har status som massekrav i medfør af
konkurslovens § 93.
sagens nærmere omstændigheder er følgende
jms mediasystem aps blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt af sø- og
handelsrettens skifteret den 13. august 2013. advokat nete weber blev samtidig udpeget
som kurator.
selskabet drev indtil kort før konkursens indtræden en trykkerivirksomhed fra lejede lokaler
beliggende mileparken 2 i skovlunde tilhørende egmont. ifølge erhvervslejekontrakten var
lejemålet trådt i kraft den 22. oktober 2012, og det lejede var afgrænset til »bogbinderihallen
med tilhørende kontor og ekspedition. lejemålet omfatter ikke yderligere dele af ejendom-
men«. lejeren havde dog fra august 2012 også adgang til at »opmagasinere maskiner, papir
og tryksager i papirkælderen«. lejemålet var således fordelt på to etager. lejemålet udgjorde
ifølge kontrakten 2.784 m², og den årlige husleje androg eksklusiv moms 1.145.000 kr. sva-
rende til 95.416,67 kr. pr. måned. beløbet anført i sagsøgerens påstand udgør leje i fire måne-
der med tillæg af moms 25 %.
ved en købsaftale af 1. august 2012 og med virkning fra 22. oktober samme år overdrog eg-
mont nærmere specificeret bogbinderiudstyr til lejer for en købesum på 3,3 mio. kr. selska-
bets væsentligste aktiver bestod således af industrimaskinerne, som var opstillet i produkti-
onslinjer på overetagen, mens underetagen blev anvendt til opbevaring af skrot. billeder af
maskinerne er forevist under hovedforhandlingen.
                                                   -3-
den 15. august 2013 deltog repræsentanter for konkursboet i et møde med jesper simonsen
og en advokat, der begge repræsenterede udlejer. under mødet blev der foretaget en gen-
nemgang af aktiverne i de udlejede lokaler, og det blev herunder aftalt, at jesper simonsen
skulle markere boets aktiver med gule labels. i et brev af samme dag opfordrede egmonts
advokat boets kurator til at meddele, om boet ønskede at indtræde i lejekontrakten, jf. kon-
kurslovens § 55. den følgende dag – 16. august 2013 – meddelte kurator, at dette ikke ønske-
de at indtræde i lejeaftalen vedrørende lokalerne. i samme brev meddelte kurator, at boet
opsagde lejemålet med kortest muligt varsel.
samme dag anmodede kurator niels franklen fra sft om at registrere og vurdere aktiverne i
lokalerne. vedlagt en e-mail fra den 29. august 2013 sendte niels franklen en foreløbig rap-
port og anførte i e-mailen bl.a.:
      ”… i forbindelse med min kollega alex gydahl’s (fagkyndig vurderingsmand indenfor
      den grafiske branche) værdiansættelse af produktionsudstyret, har vi forsøgt at afstemme
      vores værdier med branchen, men det har vist sig, at der stort set ikke er interesse for ud-
      styret i danmark/skandinavien, med undtagelse af 1 enkelt enhed. alex gydahl har der-
      efter forsøgt at afstemme sine værdier med det øvrige marked i europa og tyrkiet, men
      det har desværre indtil nu ikke været muligt at modtage de nødvendige prisindikationer.
      …”
den 3. september 2013 modtog kurator en endelig vurderingsrapport fra sft.
ved en e-mail af 5. september 2013 rettede kurator henvendelse til det konkursramte sel-
skabs tidligere direktør stefan mannfalk. det hedder heri bl.a.:
      ”… du har tidligere tilkendegivet, at du kunne være interesseret i at byde på aktiverne
      …
      jeg skal venligst høre, om aktiverne fortsat har interesse – og i så fald hvornår vi kan for-
      vente et bud. …”
samme dag rettede kurator e-mail-henvendelse til seks mulig kunder med henblik på at få
solgt maskinerne, ligesom der den 10. september 2013 blev forsøgt etableret kontakt til en
køber i udlandet.
                                                      -4-
den 9. september 2013 sendte jesper simonsen en e-mail til kurator, hvori han bekræftede, at
der skulle holdes et møde på ejendommen den 12. september 2013. det hedder i denne e-
mail bl.a.:
       ”… formålet med besigtigelsen er at afstemme og aftale plan for hvorledes rømning af
       jms’ lejemål vil forløbe. vi … er meget interesseret i at kunne få tømt lokalerne, for at
       kunne komme videre med ejendommen. …”
den 12. september 2013 deltog repræsentanter for konkursboet i et møde i de lejede lokaler
med jesper simonsen og egmonts advokat, og efter mødet modtog de begge sft’s endelige
vurderingsrapport fra kurator.
den 17. september 2013 sendte egmonts advokat et brev til kurator. det hedder heri bl.a.:
       ”… henset til at boet den 16. august 2013 har meddelt, at boet ikke ønsker at indtræde i
       lejemålet, skal jeg hermed, på vegne af min kunde, egmont …, ophæve lejeaftalen, jf. kon-
       kurslovens § 58, stk. 1, og anmode boet om at tømme lejemålet straks. i den anledning be-
       des boet meddele, hvornår boet forventer, at lejemålet er tømt. jeg modtager gerne en tids-
       plan herfor.
       … jeg tillader mig at gå ud fra, at boet ligeledes tømmer underetagen… for det tilfælde at
       boet forholder sig passivt, tager jeg forbehold for at fremsætte krav for betaling af husleje i
       perioden fra dekretets afsigelse, indtil lejemålet er tømt og igen står til udlejers dispositi-
       on. …”
i brevet blev der endvidere taget forbehold om at anmode om fogedens bistand. i et svarbrev
af 18. september 2013 fra kurator til egmonts advokat fremgår det bl.a.:
       ”… vedrørende deres krav om, at lejemålet straks tømmes, kan jeg meddele, at boet har
       iværksat relevante salgstiltag i forhold til de aktiver, der beror i lejemålet. aktiverne vil
       blive solgt hurtigst muligt. det er grundet aktivernes karakter vanskeligt at gisne om,
       hvornår de salgbare aktiver bliver solgt, men boet vil selvsagt fremme forløbet mest mu-
       ligt. …”
den 20. september 2013 sendte egmonts advokat et opfølgende brev til kurator. det hedder
heri bl.a.:
       ”… idet jeg er blevet informeret om, at papiraffaldet i lejemålet, jf. mit brev af 17. sep-
       tember 2013, udgør en brandfare, skal jeg anmode om, at kurator straks meddeler, hvor-
                                                   -5-
      vidt min kunde skal bortskaffe og destruere papiraffaldet, eller om boet selv ønsker at
      bortskaffe og destruere papiraffaldet. …”
den 25. september 2013 deltog kurator i et møde med jesper simonsen, og den 27. september
2013 sendte boet en e-mail til denne, hvori det bl.a. hedder:
      ”… som aftalt skal jeg herved vende tilbage vedrørende papiraffaldet på mileparken 2,
      skovlunde.
      jeg skal således meddele, under henvisning til deres oplysning om brandfare, at boet er
      indforstået med, at papiraffald og paller, som vi gennemgik på vores møde den 25. sep-
      tember 2013, bortskaffes af dem. …”
da boets hidtidige salgsbestræbelse, trods rykkere til mulige købere, ikke var lykkedes, tog
kurator i stedet initiativ til at sælge maskinerne på auktion. i den anledning modtog boet den
29. september 2013 en e-mail fra karsten madsen fra kj auktion. det hedder heri bl.a.:
      ”… vi må formode at mange af maskinerne skal sælges ud af landet og hvis det lykkes at
      finde en kunde til dem tror jeg vi kan sælge for omkring 1.000.000,00.
      skal de sælges til forhandlere kommer vi under halvdelen.
      vælger i os til at sælge skal vi forvente der skal bruges 5 til 6 uger til markedsføring og
      der efter udlevering, det kan tage tid at få penge fra udlandet og derfor mener jeg at et
      salg midt i november og afslutning sidst i november vil være realistisk. …”
den 1. oktober 2013 lykkedes det at sælge to maskiner i fri handel. samme dag rykkede eg-
monts advokat i et brev til kurator og anmodede om at få tilsendt en tidsplan for tømning af
lejemålet og tog samtidig forbehold om anvendelse af fogedens bistand samt at opkræve
husleje fra dekretets afsigelse som massekrav.
den 2. oktober 2013 blev der solgt endnu en maskine i fri handel. samme dag blev kurator
kontaktet af selskabets tidligere direktør stefan mannfalk, og efter en række forhandlinger
blev der den 18. oktober 2013 opnået enighed om, at dennes selskab jms reklamegården ab
skulle overtage specifikke aktiver, hvorefter nedtagning heraf blev påbegyndt den 19. okto-
ber 2013. den 28. oktober 2013 blev der solgt en række yderligere maskiner, herunder til jms
reklamegården ab. samme dag rykkede egmonts advokat på ny for en tidsplan, ligesom
                                                   -6-
han meddelte, at han den 1. november 2013 ville anmode om fogedens bistand. der blev
endvidere taget forbehold om at kræve husleje dækket som massekrav. det hedder endvide-
re i brevet bl.a.:
       ”… endvidere har jeg fået oplyst, at kælderen fortsat ikke er tømt, endsige at boet end ik-
       ke har påbegyndt tømning af kælderen. jeg skal derfor anmode om boets bekræftelse på, at
       min kunde frit kan disponere – herunder destruere – aktiverne som befinder sig i kælde-
       ren for boets regning. …”
den 4. november 2013 sendt kurator en e-mail til egmonts advokat, hvori det bl.a. hedder:
       ”… alle aktiver, der fremgår af sft’s registreringsrapport, forventes at være fjernet fra
       lejemålet om 2 uger, da aktiverne er solgt, og da køberne har tilkendegivet, at dette er en
       realistisk tidsplan for rydning heraf.
       flere skal ud at se på aktiverne i kælderen i denne uge, … det er boets forventning, at
       tømning af kælderen er afsluttet i løbet af 3-4 uger, idet jeg samtidig bemærker, at vi
       fremkommer med en mere uddybende plan for kælderen, når ovenfor omtalte personer har
       set på aktiverne og er fremkommet med et bud, da udfaldet heraf er afgørende for den præ-
       cise tidsplan. …”
da der fortsat var problemer med at få solgt aktiverne i kælderen, herunder to trucks, under-
rettede kurator jesper simonsen herom i en e-mail af 11. november 2013. det hedder videre i
e-mailen bl.a.:
       ”… det er boets forventning, at de solgte aktiver, herunder de to trucks, vil være fjernet
       fra kælderen ultimo november. … øvrige aktiver i kælderen bliver efterladt af boet. …”
den 14. november 2013 blev de resterende effekter i underetagen solgt som skrot bortset fra
to trucks, der blev solgt den 28. november 2013. underetagen var herefter tømt den 29. no-
vember 2013, hvorfor kurator samme dag i et brev til egmonts advokat meddelte, at lejemå-
let blev stillet til udlejers disposition. ved brev af 16. december 2013 anmeldte egmonts ad-
vokat 477.083,35 kr. svarende til fire måneders husleje med tillæg af moms som massekrav i
boet, jf. konkurslovens § 93.
                                               -7-
der har i boet været afholdt fordringsprøvelse den 19. marts 2014, hvorunder kurator indstil-
lede kravet til afvisning som massekrav. egmont har herefter indbragt sagen for sø- og han-
delsretten den 15. april 2014.
forklaringer
jesper vingtoft simonsen har forklaret, at han er uddannet bygningsingeniør, og at han dri-
ver sit eget firma. i sensommeren 2012 anmodede egmont ham om at bistå med afviklingen
af et trykkeri, der blev drevet fra adressen på mileparken. hans opgave bestod i at afhænde
aktiver, der vedrørte trykkeridelen samt skrotte værdiløse aktiver. bygningen var i realiteten
opdelt i tre dele, henholdsvis en trykkeridel, en forberedelsesafdeling og en bogbinderihal.
der var derudover et kælderareal. i løbet af ca. 5 uger fik han via en auktion afhændet alle
aktiver i trykkeri- og forberedelsesafdelingen. han vil anslå, at den samlede vægt af disse ak-
tiver androg 2.000 tons, mens maskinerne i bogbinderihallen havde en vægt på mellem 200
og 400 tons. i bogbinderihallen var maskinerne opstillet i tre separate produktionslinjer,
hvoraf en af maskinerne dog havde en sådan vægt, at der måtte etableres understøttelse i
kælderen under maskinen. jms mediasystem aps overtog herefter i 2012 via et lejemål bog-
binderihallen og købte de tilhørende maskiner, ligesom man lejede et kælderlokale. der hen-
stod dog fortsat ved konkursdekretet i 2013 en række reservedele tilhørende egmont i et
hjørne i bogbinderihallen. efter dekretet blev han kontaktet af kurator, og de aftalte, at kura-
tor skulle komme til stede og bese lokaliteterne. dette skete den 15. august 2013. under dette
møde aftalte de endvidere, at han skulle forsyne boets aktiver med gule labels, således at de
herved kunne adskilles fra de aktiver, som tilhørte andre end boet. dette gennemførte han
den 17. august 2013 sammen med en medarbejder. boet havde også adgang til et kælderrum,
der, bortset fra to trucks, var fyldt med meget store mængder skrot. da der fortsat var behov
for en afklaring af grænsefladen mellem egmont og boets aktiver, deltog han i et møde her-
om den 12. september 2013. de aktiver, der tilhørte egmont, fik han solgt i løbet af et par
uger til en fornuftig pris. på dekrettidspunktet henstod der endvidere ca. 150 kg papir oppe i
bogbinderihallen. da dette udgjorde en brandfare, accepterede kurator på et møde den 25.
september 2013, at papiret blev fjernet. da det også var hans opgave at forsøge at sælge hele
ejendommen, har han har gentagne gange fremvist denne til interesserede købere, men den
                                                -8-
var vanskelig at sælge, fordi boets aktiver fortsat ikke var fjernet. han husker navnlig, at en
af de potentielle købere nærmest ”løb skrigende bort” fra stedet. han har dog ikke nævnt
dette over for kurator, men alene over for egmonts advokat. han følte på et tidspunkt, at
konkursboet manglede en plan for afvikling af lejemålet og rykkede derfor gentagne gange
herfor. dette hang også sammen med, at bogbinderihallen var det væsentligste lokale i ejen-
dommen, hvorfor en ryddeliggørelse heraf var nødvendig for at fremme et salg. dertil kom,
at en kælder, der var fyldt med skrot, ikke var salgsfremmende. kurator burde derfor have
sørget for, at den var blevet hurtigere tømt. på et tidspunkt modtog han et auktionskatalog
fra boet, og han følte derfor, at der nu var en endelig plan for afviklingen. auktionen blev
dog ikke gennemført, idet aktiverne i stedet blev solgt i løbet af oktober/november 2013 i fri
handel. da aktiverne var solgt, blev de fjernet fra ejendommen i løbet af ca. 3 uger. lokalerne
fremstod dog fortsat meget rodet, og han måtte derfor foranledige, at der blev gjort rent,
hvilket varede to til tre uger. rengøring var sværest i bogbinderihallen. i november 2013 har
han i forbindelse med nedtagning af maskinerne mv. tilkendegivet over for kurator, at boet
kunne benytte tiden frem til den 1. december 2013 på den endelige afvikling. han har i langt
de fleste tilfælde haft mandat til at råde på udlejers vegne i forbindelse med afviklingen.
kristian brandt har forklaret, at han er advokatfuldmægtig og har stået for den praktiske af-
vikling af konkursboets aktiver på kurators vegne. efter at skifteretten havde afsagt kon-
kursdekret, besigtigede han ejendommen og deltog i den forbindelse i et møde med bl.a. je-
sper simonsen. han fik ved denne lejlighed udpeget de aktiver, der havde værdi for boet.
samtidig aftalte de, at jesper simonsen skulle sørge for, at boets aktiver blev markeret med
gule labels. umiddelbart efter mødet kontaktede han sft med henblik på at få vurderet dis-
se genstande. en repræsentant for sft kom til stede i slutningen af august 2013, og i begyn-
delse af september 2013 fremkom denne med en vurderingsrapport. han fik dog oplyst, at
sft havde haft meget svært ved at værdiansætte aktiverne, da der ikke fandtes tilsvarende i
danmark eller norden. sft havde således indhentet oplysninger fra tyrkiet. da vurderin-
gen forelå, sendt han en række enslydende e-mails til seks mulige købere og til selskabets
tidligere direktør stefan mannfalk, der i forbindelse med konkursdekretets afsigelse havde
tilkendegivet, at han muligvis havde interesse i at overtage aktiverne. de mulige købere bad
om at få tilsendt vurderingsrapporten, hvilket han sørgede for. efter et stykke tid og efter at
                                              -9-
han havde rykket de pågældende for svar, meldte alle tilbage, at de ikke var interesserede i
aktiverne. han modtog derimod ikke på dette tidspunkt nogen reaktion fra den tidligere di-
rektør. da han ikke modtog nogen positive reaktioner, besluttede boet at sælge aktiverne på
en auktion i begyndelsen af oktober 2013. han har også opfordret jesper simonsen til at
komme med konkrete forslag til mulige købere. han har løbende haft en god dialog med je-
sper simonsen, der hele tiden har været positiv i modsætning til egmonts advokat, der var
meget krigerisk i sine breve. jesper simonsen spurgte løbende til afviklingen af lejemålet,
men han pressede ikke på. inden auktionen rettede den tidligere direktør stefan mannfalk
henvendelse og afgav et konkret tilbud, der var højere end den pris, der kunne forventes på
en auktion. der kom også tilsvarende bud på andre aktiver, hvorfor de besluttede at aflyse
auktionen. samlet indgik der således midler i boet, der var højere end auktionsvurderingen.
han opfordrede herefter køberne til straks at fjerne aktiverne. samtidig underrettede han je-
sper simonsen om, at man prisgav kælderen, der bortset fra to trucks, kun indeholdt skrot. i
november 2013 oplyste jesper simonsen, at ejendommen skulle sælges, og at det var vigtigt,
at boet var ude af denne senest den 1. december 2013. han fik det indtryk, at ejendommen
var solgt med overtagelse den 1. januar eller 1. februar 2014. han sendte derfor en mail den
4. november 2013, hvor han nærmere beskrev boets forventninger omkring den endelige af-
vikling. det var endvidere først på dette tidspunkt, han havde tilstrækkelig viden herom.
der fremkom efterfølgende to bud på 2 x 7.000 kr. for det skrot, der befandt sig i kælderen.
jørgen staal anderberg har forklaret, at han er ansat hos sft, der er et 30 år gammelt vurde-
ringsfirma, der primært vurderer aktiver for konkursboer. han har været tilknyttet firmaet i
otte år som vurderingsmand og er medejer af dette. i det foreliggende tilfælde skulle de vur-
dere en række maskiner, der var forsynet med gule labels. der var i hovedsagen tale om
bogbinderimaskiner, der var opstillet i tre produktionslinjer. en sådan linje består af flere
maskiner, der har til opgave at omforme halvfabrikata til det endelige produkt. der var tale
om en vanskelig vurderingsopgave, da maskinerne var af ældre dato og måske havde en al-
der på 10-15 år. dertil kom, at de benyttede en forældet teknik. de måtte derfor søge oplys-
ninger uden for det europæiske marked og fandt via oplysninger fra tyrkiet frem til en pris.
han har ikke deltaget i salgsprocessen, men der er ingen tvivl om, at maskinerne var vanske-
lige at omsætte inden for branchen. hans kollega, niels franklen, har også givet udtryk for
                                                 - 10 -
vanskelighederne i en e-mail af 28. august 2013 til kurator. den bedste pris vil kunne opnås,
hvis maskinerne kunne sælges fra stedet, hvor de er opstillet, idet en køber da ville kunne se
maskinerne i drift. hvis maskinerne derimod skal flyttes og opmagasineres, ville dette også
medføre omkostninger til flytning og konservering.
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumen-
ter.
egmont har heri til støtte for den principale påstand bl.a. anført:
boet har udøvet en lejers rettigheder over lejemålet ved at disponere over dette fra afsigelsen
af konkursdekretet og frem til den 29. november 2013.
ved at forsøge at sælge aktiverne fra lejemålet igennem en længere periode og i øvrigt di-
sponere over lokalerne, herunder ved afholdelse af besigtigelse og salg af aktiverne fra leje-
målet, har boet reelt udøvet en lejers rådighed over lejemålet, og forhindret egmont i at di-
sponere over lejemålet.
boet har ikke efterkommet egmonts legitime opfordringer til at tømme lejemålet, men har i
stedet forholdt sig passiv igennem en længere periode.
boet har ikke – til trods for adskillige henvendelse fra egmont herom – fremsendt en plan
over tømningen af lejemålet. boet har således ved ikke at udarbejde en tidsplan og ikke ori-
entere egmont om forløbet af tømningen før den 29. november 2013 hindret egmont i at
kunne varetage sine interesser. egmont har således ikke kunnet disponere over lejemålet,
idet egmont ikke var klar over, hvornår lejemålet kunne forventes ryddet.
boet skulle have iværksat effektive tiltag til tømning af lokalerne langt tidligere, end tilfældet
var.
                                                - 11 -
boet har ikke inden for rimelig tid ryddet lejemålet, til trods for at der var tale om et begræn-
set lejemål på 2.784 m2 med begrænset inventar. lejemålets begrænsede omfang kan ikke le-
gitimere boets lange disponeringsperiode.
egmont har således på baggrund af boets konkludente adfærd med føje antaget, at boet var
indtrådt i lejeaftalen med egmont, uanset den modsatte [tilkendegivelse] ved skrivelse af 16.
august 2013.
egmont har igennem hele forløbet konsistent forbeholdt sig retten til at kræve leje af boet på
massekravsniveau for den periode, hvor lejemålet er blevet anvendt af boet, og egmont har i
øvrigt løbende tilkendegivet at ville rydde lejemålet med bistand fra fogedretten.
som følge af at boet er indtrådt i lejemålet, skal kurator anerkende egmonts fordring i boet
på 477.083,35 kr. inkl. moms, som massekrav, jf. konkurslovens 93, jf. konkurslovens § 55.
det bestrides, at jesper simonsen har accepteret, at boet blot skulle være ude af lejemålet se-
nest den 1. december 2013.
såfremt jesper simonsen havde accepteret, at lejemålet først skulle stå tomt den 1. december
2013, og egmonts advokat samtidig pressede på for en tidsplan for rømningen af lejemålet,
var det nærliggende, at boet havde orienteret egmonts advokat om, at jesper simonsen hav-
de accepteret, at lejemålet først skulle stå tomt den 1. december 2013. dette skete imidlertid
ikke, fordi jesper simonsen aldrig havde accepteret, at lejemålet først skulle være tømt senest
den 1. december 2013.
egmont har ikke accepteret, at lejemålet blot skulle være ryddet den 1. december 2013 med
den virkning, at boet ikke skulle betale husleje i den mellemliggende periode på masse-
kravsniveau.
                                                 - 12 -
såfremt skifteretten måtte finde, at boet ikke er indtrådt i lejemålet ved den udviste adfærd,
er egmont berettiget til et erstatningsbeløb som følge af, at egmont ikke kunne disponere
over lokalerne.
egmont har igennem hele forløbet anmodet om at få oplyst en tidsplan for rømningen af le-
jemålet, da det var vigtigt for egmont at vide, hvornår lejemålet igen stod til disposition.
eftersom det var boet, der havde rådigheden over aktiverne i lejemålet, burde boet have
kommunikeret til egmont om forløbet af rydningen af lejemålet, herunder udarbejdet en
tidsplan for rømningen, således at egmont kunne iagttage sine interesser.
egmont er således ikke blevet løbende orienteret om forløbet af rømningen af lejemålet, lige-
som boet ikke har besvaret alle henvendelserne fra egmont.
ved ikke løbende at orientere egmont om forløbet af rømningen har boet forhindret egmont
i at varetage sine interesser, og dermed har boet handlet culpøst.
boet er erstatningsansvarlig for det af egmont lidte tab. boet skal således anerkende, at eg-
mont har et erstatningskrav i boet som følge af boets culpøse adfærd vedrørende lejemålet,
ud over hvad der kan anses for rimeligt og nødvendigt.
idet egmonts erstatningskrav er opstået som følge af boets dispositioner efter afsigelsen af
konkursdekretet, skal erstatningskravet anerkendes som massekrav i boet i henhold til kon-
kurslovens § 93.
erstatningskravet skal fastsættes til et af skifteretten skønsmæssigt fastsat beløb.
boet har i sit påstandsdokument bl.a. anført, at boet på ingen måde har givet egmont føje til
at tro, at boet ønskede at indtræde i lejekontrakten. i brevet af 16. august 2013 tog boet ud-
trykkeligt stilling til spørgsmålet om indtrædelse, og boet agerede ikke i den efterfølgende
periode (16. august 2013 til 29. november 2013), hvor boet disponerede over lokalerne, på en
                                                - 13 -
sådan måde, at egmont med rette kunne antage, at boet – uagtet den udtrykkelige meddelel-
se om det modsatte – alligevel ønskede at indtræde i lejekontrakten.
det gøres derfor gældende, at boet ikke indtrådte i lejekontrakten, hvorfor de af egmont
nedlagte påstande udelukkende kan tages til følge, hvis skifteretten finder det godtgjort, at
boet ikke hurtigt nok overlod lokalerne til egmont.
det bemærkes, at der ikke pågik drift i lokalerne i den nævnte periode, og at dispositionspe-
riodens længde udelukkende var begrundet i, at de i lokalerne beroende aktiver, der havde
et omfang og en karakter, som medførte, at det ville være forbundet med store vanskelighe-
der for boet, herunder et betydeligt værditab, at tømme lokalerne inden aktiverne var solgt.
vidnet jørgen staal har under hovedforhandlingen redegjort for de meget betydelige vanske-
ligheder, der var forbundet med at omsætte de nævnte aktiver. det gøres derfor gældende,
at aktivernes karakter vanskeliggjorde salgsprocessen.
det bestrides, at boet har forholdt sig passivt, at boet ikke efterkom opfordringerne til at
tømme lejemålet, at egmont ikke løbende via jesper simonsen var orienteret om forløbet, og
at det påhvilede boet at udarbejde en egentlig plan for tømningen af lejemålet.
det gøres derfor gældende, at boet på grund af aktivernes karakter og omfang var berettiget
til at disponere over lokalerne i den omtalte periode uden, at egmont kunne kræve betaling
af leje på massekravsniveau.
det gøres i øvrigt gældende, at boets kontaktperson hos egmont, jesper simonsen, over for
boet gav udtryk for, at det var uproblematisk, at boet disponerede over lokalerne, idet ejen-
dommen var sat til salg, og idet der ikke skulle ske genudlejning af lokalerne. endelig blev
det over for boet oplyst, at det blot var vigtigt for egmont, at boet var ude af lejemålet senest
den 1. december 2013.
                                                  - 14 -
det gøres gældende, at det er uden betydning for afgørelsen af nærværende sag, om advoka-
ten for egmont var vidende om de tilkendegivelser, som boet modtog fra jesper simonsen,
idet advokaten var bekendt med, at boet kommunikerede med jesper simonsen.
baseret på forløbet og boets løbende dialog med jesper simonsen gøres det derfor – som et
yderligere anbringende til støtte for, at egmonts krav ikke har massekravsstatus – gældende,
at jesper simonsen med bindende virkning for egmont accepterede, at boet kunne disponere
over lejemålet frem til den 1. december 2013.
baseret på det faktuelle forløb i perioden 16. august 2013 til 29. november 2013 gøres det her-
efter samlet gældende, at egmonts krav på leje i denne periode har status som et simpelt
krav, jf. konkurslovens § 97.
det var derfor også korrekt, at boet i forbindelse med fordringsprøvelsen indstillede kravet
anmeldt af egmont i medfør af konkurslovens § 93 til afvisning.
det gøres over for den nedlagte subsidiære påstand gældende, at betingelserne for at kræve
erstatning på massekravsniveau, jf. konkurslovens § 93, ikke er til stede i nærværende sag.
sø- og handelsretten skal udtale:
skifteretten lægger til grund, at jms mediasystem aps blev taget under konkursbehandling
den 13. august 2013, og at udlejer den 15. august 2013 opfordrede boet til at meddele, om
dette ønskede at indtræde i lejekontrakten vedrørende mileparken 2 i skovlunde, jf. kon-
kurslovens § 55. boet meddelte den 16. august 2013, at dette ikke ønskede at indtræde i leje-
aftalen, og lejemålet blev herefter stillet til udlejers disposition ca. 3½ måned senere den 29.
november 2013.
skifteretten skal herefter principalt tage stilling til, om boet herved stiltiende er indtrådt i le-
jeaftalen, jf. konkurslovens § 55. det hedder således i betænkningen ii nr. 606/1971 om kon-
kurs og tvangsakkord side 122 i relation til den næsten tilsvarende § 53 bl.a.:
                                                    - 15 -
       ”… boets indtræden kan ske ved en udtrykkelig erklæring derom afgivet enten på eget
       initiativ eller som svar på en opfordring fra medkontrahenten, jf. stk. 2, men kan også væ-
       re stiltiende, f.eks. ved at boet råder over medkontrahentens ydelse, skønt boet ved, at
       denne kunne kræves tilbage i kraft af gyldigt ejendomsforbehold. …”
efter bevisførelsen lægger skifteretten til grund, at lejemålet har indeholdt indtil flere store
og tunge industrimaskiner med en samlet vægt på mellem 200 og 400 tons. maskinerne var
af ældre dato og benyttede en forældet teknik.
skifteretten finder, at kurator normalt må have en vis rimelig tid til at rydde et konkursbos
lejemål, uden at dette nødvendigvis er udtryk for en stiltiende indtræden i lejekontrakten.
uanset at en periode på ca. 3½ måned ligger i overkanten af det tidsrum, der normalt anses
som passende med henblik på at ryddeliggøre et lejemål, finder skifteretten – navnlig under
hensyn til virksomhedens art og aktivernes beskaffenhed, herunder størrelsen, alderen og
vægten af de benyttede driftsmidler, sammenholdt med det oplyste om, at maskinerne var
vanskelige at afsætte, og at den bedste pris kunne opnås ved salg fra stedet – at boet ikke i
det foreliggende tilfælde kan anses for stiltiende at være indtrådt i lejeaftalen, og at der såle-
des ikke er grundlag for at tillægge lejekravet status som massekrav.
herefter, og henset til de bestræbelser, som kurator har foretaget med henblik på at tømme
lejemålet og den løbende dialog, der har været med jesper simonsen, finder skifteretten, at
der heller ikke fra kurators side er udvist en sådan adfærd, der kan medføre, at kravet helt
eller delvis tillægges status efter § 93.
herefter frifindes konkursboet.
                                           thi kendes for ret:
jms mediasystem aps under konkurs frifindes.
                                          - 16 -
egmont magasiner a/s betaler inden 14 dage fra dato sagsomkostninger til jms mediasy-
stem aps under konkurs med 50.000 kr.
                                torben kuld hansen
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                    sø- og handelsretten, den 19. december 2014

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt fredag den 10. april 2015
sag 305/2013
(2. afdeling)
a
(advokat marianne fruensgaard, beskikket)
mod
aarhus universitet
(advokat karsten hagel-sørensen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i holstebro den 2. juli 2012 og af vestre lands-
rets 3. afdeling den 26. juni 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, marianne
højgaard pedersen, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sin påstand.
indstævnte, aarhus universitet, har påstået stadfæstelse.
anbringender
a har supplerende anført, at det er den helt almindelige sagsgang i en erstatningssag, at ska-
devolders forsikringsselskab forelægger en sag for arbejdsskadestyrelsen. det ligger forud-
sætningsvis i forelæggelsen, at man afventer udtalelsen med henblik på opgørelse af erstat-
ningskravet. det er sædvanligt, at parterne i fællesskab bidrager til at indhente de nødvendige
oplysninger, som arbejdsskadestyrelsen skal bruge til sin vurdering af varigt men og er-
hvervsevnetab, hvilket også er sket i denne sag. aarhus universitet ved dennes advokat stod
som rekvirent for at indhente de oplysninger, som arbejdsskadestyrelsen anmodede om, og
                                                - 2 -
as advokat fremsendte yderligere materiale, som hun vurderede havde betydning for sagen. a
havde føje til at antage, at aarhus universitets advokat også ville opfylde arbejdsskadestyrel-
sens sidste anmodning til denne af 6. juli 2006 om at fremsende kopi af as lægejournal for
perioden 1990-2001. straks hendes advokat blev opmærksom på, at det ikke var tilfældet,
indhentede advokaten de pågældende journaloplysninger og sendte dem til arbejdsskadesty-
relsen.
a har – på grundlag af den indledende korrespondance med aarhus universitet, universitetets
forelæggelse af sagen for arbejdsskadestyrelsen og den efterfølgende korrespondance mellem
parterne – haft en berettiget forventning om, at der ville kunne opnås en forligsmæssig løs-
ning, når hendes erstatningskrav efter arbejdsskadestyrelsens udtalelse kunne opgøres. hun
havde derfor føje til at antage, at det ikke var nødvendigt at iværksætte retslige skridt, inden
arbejdsskadestyrelsens vurdering forelå.
aarhus universitet har supplerende anført, at universitetet kun forelagde sagen for arbejds-
skadestyrelsen den 16. august 2004, fordi man på daværende tidspunkt var af den opfattelse,
at a ikke var repræsenteret af advokat, efter at hendes tidligere advokat var udtrådt af sagen
den 7. juli 2004. aarhus universitet fik først kendskab til, at a på ny var repræsenteret af ad-
vokat efter modtagelsen af den nye advokats brev af 20. august 2004. da arbejdsskadestyrel-
sen den 6. juli 2006 anmodede om as lægejournal for perioden 1990-2001, måtte det være
klart, at universitetet ikke selv kunne få denne journal udleveret, da en udlevering forudsatte
samtykke fra a. as advokat burde derfor selv have foretaget, hvad der var nødvendigt for at
varetage sin klients interesser.
as advokat havde ikke forhørt sig om arbejdsdelingen mellem advokaterne og tilsidesatte sin
pligt til at sørge for sagens fremdrift i forhold til arbejdsskadestyrelsen. der er ikke indgået
nogen aftale mellem parterne om suspension af forældelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret fremlagt yderligere materiale, herunder korrespondance mellem parterne
indbyrdes og med arbejdsskadestyrelsen i perioden 2003-2005.
                                               - 3 -
ved brev af 2. april 2003 til danmarks miljøundersøgelser, nu aarhus universitet, indtrådte
as tidligere advokat, jon johnsen, i sagen, og han sendte den 18. juni 2003 efter anmodning
forskellige lægelige akter til aarhus universitets advokat. ved brev af 14. november 2003
sendte advokat jon johnsen en erstatningsopgørelse på grundlag af beregninger foretaget af
as revisor. ved brev af 18. marts 2004 bestred aarhus universitets advokat erstatningskra-
vets størrelse og meddelte, at han ønskede sagen forelagt for arbejdsskadestyrelsen, der
skulle udtale sig om stationærtidspunktet samt om størrelsen af et eventuelt varigt men og
erhvervsevnetab. ved brev af 7. juli 2004 udtrådte advokat jon johnsen af sagen.
ved brev af 16. august 2004 anmodede aarhus universitets advokat arbejdsskadestyrelsen
om en udtalelse om stationærtidspunktet, mengrad og erhvervsevnetab.
as nye advokat, karina kellmer, meddelte ved brev af 20. august 2004, at hun var indtrådt i
sagen.
efter en anmodning i september 2004 fra arbejdsskadestyrelsen tog aarhus universitets ad-
vokat initiativ til at få udpeget en speciallæge i neurologi via den almindelige danske læge-
forening og at få indhentet en erklæring om skadens følger fra denne.
af speciallægeerklæringen af 1. december 2004 fra speciallæge michael nielsen fremgår
bl.a.:
       ”funktionsniveau
       siden ulykken delvist sygemeldt i form af deltidsarbejde i eget firma tre-fire timer per
       dag. blandet kontorarbejde og lettere manuelt arbejde med rengøring i form af støvsug-
       ning på glat underlag. støvsugning på tæppeunderlag medfører nakkeproblemer. har
       altid hjælper med under rengøringsarbejdet. tilkendt handicaphjælper otte timer per uge
       til arbejdssituationerne…
       med tilladelse for de beskrevne fluktuationer i klageintensitet/niveau skønner hun
       symptomerne overvejende stabile fra omkring maj/juni 2003, med fortsat effekt af kiro-
       praktorbehandlinger især mht. smerte, bedring af hørelse og evne til at tømme blære og
       tarmkanal. således forstås det, at kiropraktorbehandlingerne har en stabiliserende effekt
       af symptomerne. har modtaget ca. 30 fysioterapeutiske behandlinger fra omkring fe-
       bruar 2003 til sensommeren 2003. ophørte pga. manglende effekt. herudover behandlet
       med lettere håndkøbsanalgetika.
       …
       vurdering
                                               - 4 -
      …
      i de lægelige akter foreligger ikke oplysninger, der kvalificerer et skøn over stationær-
      tidspunktet, af ea selv skønnet til omkring maj-juni 2003.”
på foranledning af as advokat blev der endvidere foretaget en neuropsykologisk undersø-
gelse, der er beskrevet i en erklæring af 4. februar 2005.
efter anmodning fra arbejdsskadestyrelsen i et brev af 5. april 2005 fremsendte aarhus uni-
versitets advokat en lægeattest fra as egen læge og betalte honoraret herfor.
forsikring & pensions responsumudvalg har efter anmodning fra as advokat afgivet udtalelse
af 29. august 2014, hvoraf fremgår:
      ”ved brev af 23. juni 2014 har du anmodet forsikring & pension om at besvare, hvor-
      vidt det er branchens generelle holdning, at en personskadesag, der forelægges for ar-
      bejdsskadestyrelsen af forsikringsselskabet med henblik på at vurdere mén og er-
      hvervsevnetab ikke forældes, mens arbejdsskadestyrelsens vurdering afventes.
      hermed følger responsumudvalgets svar.
      svar
      indhentelse af en vejledende udtalelse fra arbejdsskadestyrelsen i en personskadesag
      afbryder ikke forældelsen, jf. forældelseslovens § 21, stk. 2.
      såfremt forsikringsselskabet selv eller en af parterne efter aftale med den anden part
      vælger at indbringe sagen for arbejdsskadestyrelsen, er det branchens generelle opfat-
      telse, at dette som udgangspunkt betragtes som en forhandling mellem skadelidte og
      selskabet, som kan suspendere forældelse i h.t. forældelseslovens § 21, stk. 5.
      det følger heraf, at forældelse i den nævnte situation som udgangspunkt ikke indtræder,
      mens arbejdsskadestyrelsens vurdering afventes. hvilket dog alene gælder for de krav,
      som vurderingen indhentes for.”
højesterets begrundelse og resultat
1. sagens baggrund og problemstillinger
a var den 2. juli 2001 involveret i et færdselsuheld, hvor modparten var ansat hos danmarks
miljøundersøgelser, som nu er en del af aarhus universitet, og som var selvforsikret, jf. færd-
                                               - 5 -
selslovens § 109, stk. 1. aarhus universitet har anerkendt erstatningspligten, og der er enig-
hed om den beløbsmæssige opgørelse af erstatningskravet.
sagen angår alene, om erstatningskravet var forældet, inden retssagen blev anlagt den 29. ja-
nuar 2007. dette spørgsmål skal afgøres efter den dagældende forældelseslov fra 1908, og
forældelsesfristen for kravet er 5 år.
der er under sagen rejst spørgsmål om, hvornår forældelsesfristen skal regnes fra, og hvorvidt
forældelsesfristen må anses for foreløbigt afbrudt i forbindelse med sagens forelæggelse for
arbejdsskadestyrelsen.
2. forældelsesfristens begyndelsestidspunkt
ved erstatningskrav for personskade løber forældelsen efter fast praksis fra tidspunktet for
skadens indtræden, medmindre der er grundlag for suspension af forældelsesfristens begyn-
delsestidspunkt, jf. bl.a. højesterets dom af 19. marts 2013 (ufr 2013.1823).
ved bedømmelsen af, fra hvilket tidspunkt forældelsesfristen skal regnes, kan det i praksis
have betydning, om der er tale om erstatning eller godtgørelse for midlertidige følger af ska-
den (f.eks. erstatning for tabt arbejdsfortjeneste eller godtgørelse for svie og smerte) eller for
varige følger af skaden (godtgørelse for varigt men eller erstatning for tab af erhvervsevne).
der henvises herved bl.a. til højesterets dom af 7. juni 2006 (ufr 2006.2535). som det frem-
går af dommen, var kravet om godtgørelse for varigt men og erstatning for tab af erhvervs-
evne ikke forældet, idet forældelsesfristen først regnedes fra det tidspunkt, hvor skadelidte
vidste eller burde have vidst, at skaden havde medført eller måtte forventes at medføre en va-
rig lidelse.
3. foreløbig afbrydelse af forældelsen
hvis skadevolder i forbindelse med forligsforhandlinger har givet skadelidte en forventning
om, at forældelsesindsigelsen ikke vil blive gjort gældende under forhandlingerne, følger det
af praksis efter forældelsesloven af 1908, at der normalt foreligger en stiltiende accept af, at
forældelsen foreløbigt afbrydes i forhandlingsperioden. i så fald får skadelidte, hvis forhand-
lingerne ikke fører til noget resultat, en rimelig frist til at anlægge retssag. der henvises bl.a.
til den ovennævnte dom af 7. juni 2006 (ufr 2006.2535) og til højesterets dom af 17. juni
                                                - 6 -
2013 (ufr 2013.2608). denne praksis er lovfæstet i § 21, stk. 5, i den nugældende forældel-
seslov, som trådte i kraft den 1. januar 2008, hvor fristen for afbrydelse af forældelsen nu er
fastsat til 1 år fra det tidspunkt, hvor forhandlingerne må anses for afsluttet.
det følger af § 10 i erstatningsansvarsloven, at såvel skadelidte som skadevolder kan indhente
en udtalelse fra arbejdsskadestyrelsen om spørgsmålet om fastsættelse af mengraden og er-
hvervsevnetabsprocenten. i praksis indhentes der ofte en udtalelse fra arbejdsskadestyrelsen
om disse spørgsmål før sagsanlæg med henblik på en eventuel forligsmæssig løsning af sagen.
tidligere blev der også indhentet en udtalelse om stationærtidspunktet, som efter den dagæl-
dende erstatningsansvarslov (vedrørende skader, der var sket inden den 1. juli 2002) havde
betydning bl.a. for erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og godtgørelse for svie og smerte.
højesteret finder i lyset af det, som er anført foran om foreløbig afbrydelse af forældelse ved
forligsforhandlinger, at skadevolder som udgangspunkt må anses for stiltiende at have accep-
teret en udskydelse – en foreløbig afbrydelse – af forældelsen, hvis skadevolder (eller skade-
lidte efter aftale med skadevolder) har anmodet arbejdsskadestyrelsen om en udtalelse i hen-
hold til erstatningsansvarslovens § 10. det skyldes, at skadelidte i denne situation som ud-
gangspunkt har føje til at antage, at parterne, når arbejdsskadestyrelsens udtalelse foreligger,
kan nå frem til en forligsmæssig løsning uden anlæg af retssag. den foreløbige afbrydelse
vedrører kun de krav, som forelæggelsen for arbejdsskadestyrelsen angår. denne retstilstand
svarer til, hvad der efter udtalelsen af 29. august 2014 fra forsikring & pensions responsum-
udvalg er den generelle opfattelse i forsikringsbranchen.
4. den konkrete sag
aarhus universitet forelagde sagen for arbejdsskadestyrelsen den 16. august 2004 med an-
modning om en udtalelse om stationærtidspunktet samt om størrelsen af as eventuelle sam-
lede men og erhvervsevnetab. efter de foreliggende oplysninger lægger højesteret til grund,
at forelæggelsen for arbejdsskadestyrelsen havde betydning for as samlede erstatningskrav.
højesteret finder i overensstemmelse med det, som er anført under punkt 3, at aarhus univer-
sitet ved forelæggelsen for arbejdsskadestyrelsen stiltiende har accepteret en foreløbig afbry-
delse af forældelsen. det bemærkes herved, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at
aarhus universitet havde anerkendt erstatningspligten, inden sagen blev forelagt for arbejds-
                                                 - 7 -
skadestyrelsen, således at tvisten mellem parterne herefter alene drejede sig om tabsopgørel-
sen. a havde derfor føje til at antage, at parterne kunne opnå en forligsmæssig løsning uden
sagsanlæg, når arbejdsskadestyrelsens udtalelse forelå.
arbejdsskadestyrelsen afgav sin udtalelse den 14. november 2006, men aarhus universitet
havde allerede i brev af 7. november 2006 gjort gældende, at as erstatningskrav var forældet.
ved brev af 11. januar 2007 fastholdt aarhus universitet forældelsesindsigelsen. a anlagde
herefter retssag den 29. januar 2007. højesteret finder, at a afbrød forældelsen rettidigt, efter
at parternes forhandlinger om en forligsmæssig løsning uden sagsanlæg måtte anses for af-
sluttet.
det er som følge heraf ikke nødvendigt at tage stilling til begyndelsestidspunktet for forældel-
sesfristen for de enkelte poster, som indgår i opgørelsen af as erstatningskrav, jf. det under
punkt 2 anførte om sondringen mellem midlertidige og varige følger.
højesteret tager herefter as påstand til følge.
5. sagsomkostninger
sagsomkostninger for byret og landsret er fastsat til dækning af advokatudgifter med 90.000
kr. og af retsafgift med 19.510 kr., i alt 109.510 kr.
sagsomkostninger for højesteret er fastsat til dækning af advokatudgifter med 50.000 kr. og
af retsafgift, jf. retsplejelovens § 332, stk. 1, med 15.440 kr., i alt 65.440 kr. sagsomkostnin-
gerne for højesteret skal indbetales til højesteret, der efter dækning af udgifterne til fri proces
afregner med retshjælpsforsikringen. retsafgiften tilfalder statskassen.
                                       thi kendes for ret:
aarhus universitet skal til a betale 416.224 kr. med rente efter erstatningsansvarslovens § 16
af 414.340 kr. fra den 2. juli 2001 og med procesrente af 1.884 kr. fra den 29. januar 2007.
i sagsomkostninger for byret og landsret skal aarhus universitet betale 109.510 kr. kr. til a.
                                           - 8 -
i sagsomkostninger for højesteret skal aarhus universitet betale 65.440 kr., som indbetales
til højesteret.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.