text:
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                           dom
afsagt den 6. maj 2011 af sø- og handelsretten sammensat af vicepræsident michael b. elmer (rets-
formand), adm. direktør ole lundsgaard andersen, generalsekretær, direktør anders madsen, land-
mand, ph.d., michael svane jørgensen og rådsmedlem torben steenberg.
n-1-09                         forbrugerombudsmanden
                               (chefkonsulent katrine de neergaard)
                               mod
                               post danmark a/s
                               (advokat frank bøggild)
indledning og påstande
under sagen skal der navnlig tages stilling til, om post danmark a/s (i det følgende post
danmark) overtræder markedsføringslovens § 6, stk. 3, ved til personer, som ved at blive op-
ført på den såkaldte robinson-liste i cpr generelt har frabedt sig henvendelser i markedsfø-
ringsøjemed, at levere henvendelser i omslag kaldet ”med rundt”, som er påtrykt modtage-
rens navn og/eller adresse, og som indeholder omtale af eller annoncer for post danmarks
og/eller andre erhvervsdrivendes virksomhed og produkter.
      markedsføringslovens § 6, stk. 1 og 3, lyder således:
                                                   -2-
       uanmodet henvendelse til bestemte aftagere
       § 6. en erhvervsdrivende må ikke rette henvendelse til nogen ved brug af elektronisk
       post, et automatisk opkaldssystem eller telefax med henblik på afsætning af varer, fast
       ejendom og andre formuegoder samt arbejds- og tjenesteydelser, medmindre den pågæl-
       dende forudgående har anmodet om det.
       stk. 2. [udelades]
       stk. 3. en erhvervsdrivende må ikke rette henvendelse til en bestemt fysisk person ved
       brug af andre midler til fjernkommunikation med henblik på afsætning som nævnt i stk.
       1, hvis den pågældende over for den erhvervsdrivende har frabedt sig dette, hvis det
       fremgår af en fortegnelse, som udarbejdes af det centrale personregister (cpr) hvert
       kvartal, at den pågældende har frabedt sig henvendelser, der sker i sådant markedsfø-
       ringsøjemed, eller hvis den erhvervsdrivende ved undersøgelse i cpr er blevet bekendt
       med, at den pågældende har frabedt sig sådanne henvendelser. ved telefonisk henven-
       delse til forbrugere gælder endvidere reglerne om uanmodet henvendelse i lov om visse
       forbrugeraftaler.
       stk. 4-7. [udelades]
påstande
forbrugerombudsmanden har nedlagt påstand om, at post danmark skal anerkende, at:
1.     omslaget ”med rundt” eller tilsvarende omslag, som post danmark uddeler sammen
       med uadresserede reklamer mv., og hvorpå der er trykt annoncer fra erhvervsdrivende
       eller omtale af post danmarks virksomhed og produkter, er en henvendelse til en be-
       stemt fysisk person med henblik på afsætning af varer, fast ejendom og andre formue-
       goder samt arbejds- og tjenesteydelser som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3,
       når modtagerens adresse er påført omslaget, subsidiært når modtagerens navn og
       adresse er påført omslaget.
2.     reklamemateriale pakket i kuverter, folie eller anden emballage, som er påført modta-
       gerens adresse og omdeles af post danmark, er en henvendelse til en bestemt fysisk
       person med henblik på afsætning af varer, fast ejendom og andre formuegoder samt
       arbejds- og tjenesteydelser som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3.
post danmark har heroverfor nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse, og for det
tilfælde, at forbrugerombudsmandens påstand 1 tages til følge, selvstændig påstand om, at
forbrugerombudsmanden skal anerkende, at markedsføringslovens § 6, stk. 3, ikke er over-
trådt, når post danmark – uden frasortering af personer på cpr’s kvartalsliste (robinson-
listen) – husstandsomdeler reklamer sammen med:
                                                -3-
a.     et blankt omslag – dvs. et omslag uden redaktionelle artikler og reklamer – i samme
       format som med rundt og med husstandsadresse og eventuelt også navn påtrykt,
       således som vist i sagens bilag a, uanset der i omslaget er indlagt a) reklamer fra er-
       hvervsdrivende, og b) med rundt med redaktionelle artikler og reklamer men uden
       navn og husstandsadresse, således som vist i bilag b (e164-168),
b.      med rundt med husstandsadresse og eventuelt også navn påtrykt samt med redak-
       tionelle artikler og reklamer således som vist i bilag c, såfremt postbuddet forud for af-
       leveringen til modtageren afriver adressefeltet og undlader at aflevere dette til modta-
       geren (e169-172),
c.     med rundt uden husstandsadresse og navn påtrykt, uanset at der inden i med
       rundt ligger et blankt løst a5 ark på tværs af med rundt, så den yderste del af ar-
       ket stikker ud over kanten på med rundt og her har husstandsadresse og eventuelt
       også navn påtrykt således som vist i bilag d (e173),
d.     med rundt således som vist i bilag 1, såfremt over 25 %, subsidiært 50 %, af indhol-
       det udgøres af redaktionel tekst (e55-57) og/eller
e.     med rundt uden omtale af post danmark selv eller virksomhedens produkter
       (egenreklame), bortset fra navn/logo og kontaktdata således som vist i bilag b (e165-
       168).
forbrugerombudsmanden har påstået post danmarks selvstændige påstand afvist.
oplysningerne i sagen
det fremgår af post danmarks hjemmeside www.postdanmark.dk, at post danmark er et ak-
tieselskab, der i 2010 havde en egenkapital på ca. 4,5 mia. kr., en omsætning på ca. 10,5 mia.
kr., og ca. 16.000 heltidsbeskæftigede medarbejdere. post danmark oplyses endvidere at væ-
re ejer eller medejer af en række andre virksomheder, ligesom post danmark angives at måt-
te konkurrere med andre virksomheder inden for distributions-, transport- og logistiksekto-
ren, bl.a. fordi postvæsenets hidtidige eneret nu er begrænset til kun at omfatte breve indtil
50 gram.
                                                 -4-
       post danmark har siden 2005 omdelt forsendelser som fx reklamer, cirkulærer, prøve-
numre af blade og lignende med ens vægt, format, indhold og udseende, som omdeles til en
gruppe af modtagere i danmark, i omslag benævnt med rundt, hvorpå er trykt den adresse,
hvortil omslaget med indhold uddeles, og en angivelse af de forsendelser, som ligger i om-
slaget. omslaget lægges uden om forsendelserne og afleveres sammen med disse til den på-
gældende modtager. er der ikke nogen forsendelse til en adresse, afleveres ikke noget (tomt)
omslag.
       de forsendelser, som ligger i med rundt, varierer fra område til område og fra adresse
til adresse. sorteringsanlægget har medført, at 99 % af den tidligere manuelle håndtering er
nu automatisk.
       med rundt forekommer i praksis i 6 forskellige udformninger:
       - omslag udelukkende med omtale af post danmarks virksomhed og produkter
       - omslag med en blanding af reklamer for post danmark og andre erhvervsdrivende
       - omslag udelukkende med reklamer fra andre erhvervsdrivende end post danmark
       - omslag med blanding af redaktionel tekst og reklamer
       - omslag med navn på modtageren af et magasin, hvorpå den pågældende abonnerer
       - omslag til husstande tilmeldt ”reklamer - nej tak” eller ”reklamer og gratis aviser -
             nej tak”
private husstande, som på posthuset har tilmeldt sig ”reklamer - nej tak” eller ”reklamer
og gratis aviser - nej tak”, modtager fortsat information fra staten, regionerne og kommu-
nerne, materiale fra politiske partier, indsamlingsmateriale fra velgørende foreninger, kirke-
blade, mv. med rundt til sådanne husstande fremtræder som udfærdiget af post danmark,
hvis logo også findes herpå, og har på forsiden (den første højreside) en vejledning om disse
ordninger, mens de øvrige sider er blanke, bortset fra at der øverst side 4 er en boks, hvor
adressen står tillige med oplysning om forsendelserne i omslaget.
       også omslagene til husstande, der ikke har frabedt sig reklamer, fremtræder som ud-
færdiget af post danmark, hvis logo også findes herpå. det typiske omslag indeholder både
redaktionel tekst og reklamer for post danmark og/eller andre annoncører og kan f.eks. se
således ud (med uret gengives forsiden, side 2, side 3 og bagsiden):
 -5-                                                     -6-
       hjemmesiden indeholder endvidere bl.a. følgende oplysninger om adresseløse forsen-
delser og om priserne for annoncering i med rundt:
       ”med adresseløse forsendelser har du mange muligheder. du kan både bruge mediet
       som et massemedie, eller du kan segmentere og dermed få dit budskab ud til meget
       specifikke målgrupper. sammenlignet med andre medier er adresseløse forsendelser et
       meget billigt alternativ, som giver høj kendskabsgrad og en målbar effekt.
              post danmark tilbyder flere forskellige adresseløse produkter, der differentierer i
       forhold til målrettethed.
                                - direct mail
                                - husstandsdirect
                                - segmenterede adresseløse forsendelser
                                - adresseløse forsendelser
                                - for annoncører i med rundt
       …
       alle adresseløse reklamer bliver omdelt i det adresserede omslag med rundt sammen
       med husstandens magasiner og øvrige reklamer. idet modtageren er opmærksom på, at
       omslaget kan indeholde magasiner, samt at reklamer kan matche husstandens forbru-
       gerprofil, har den enkelte forsendelse større personlig værdi for modtageren.
       …
       med eller uden emballage?
       du kan selv vælge om din forsendelse skal have et omslag eller en konvolut. men
       adresseløse forsendelser kan normalt sendes uden, materialet skal blot være en enhed –
       et kort, en brochure, et katalog, etc.
       …
       med rundt skriver til hele danmarks befolkning, og med ca. 1.000.000 læsere om ugen
       får du adgang til købelystne danskere i alle aldre, fordelt rundt om i hele landet.
       …
       priser og placering
       format                                  pris
       forside 179 x 100 mm.                   kr. 120.000 ekskl. moms
       opslag (side 2+3) 374 x 100 mm.         kr. 155.000 ekskl. moms
       1/3 side (side 3) 179 x 100 mm.         kr. 120.000 ekskl. moms
       bagside 179 x 200 mm.                   kr. 155.000 ekskl. moms
       opskrift 60 x 80 mm.                    kr. 10.000 ekskl. moms
       konkurrence 60 x 80 mm                  kr. 10.000 ekskl. moms …”
klager til forbrugerombudsmanden
forbrugerombudsmanden har modtaget en række klager over, at med rundt er blevet om-
delt til personer på robinsonlisten, som er den fortegnelse, som er omtalt i markedsførings-
lovens § 6, stk. 3, og som cpr hvert kvartal udarbejder over personer, har frabedt sig hen-
                                                     -7-
vendelser, der sker i sådant markedsføringsøjemed. forbrugerombudsmanden har fremlagt
tre af disse klager, hvoraf én gengives her:
       ”…
       jeg tillader mig at rette henvendelse til dem, da jeg er begyndt at få adresseret reklame
       fra post danmark, dog står der ikke mit navn på men min fulde adresse.
       jeg tilmeldte mig robinson registeret, den dag det startede op for ikke at få adresseret
       reklame og har heller ikke fået det, før det nu dukker op fra post danmark.
       jeg har klaget til post danmark telefonisk, de kan ikke forstå mit problem da jeg ikke
       har frameldt reklamer hos dem, desuden stod mit navn jo ikke på den folder der om-
       slutter reklamerne, jeg gjorde opmærksom på at min fulde adresse stod på folderen der
       er trykt med masser af reklamer, og inden i ligger alle de andre reklamer.
       jeg mener jo at det er adresseret reklame, og kan nu frygte at alle andre firmaer siger
       det samme som post danmark dit navn står jo ikke på, det er kun din adresse og så star-
       ter lavinen forfra med en bunke reklamer med min adresse på.
       samtidig mener jeg ikke post danmark skal blande sig i om jeg får almindelig reklame i
       min postkasse, det er mit problem jeg har tilmeldt mig robinson registeret for ikke at få
       adresseret reklame, og det må post danmark tjekke før de sender sådanne en folder ud.
       …”
forklaringer
mediechef i post danmark, susanne rose plum, har forklaret, at der årligt er ca. 3 mia. adres-
seløse forsendelser, og at post danmark omdeler ca. 1 mia. af disse. ikke alle skal modtage
samme adresseløse forsendelser, og i forbindelse med den tidligere sortering heraf ved post-
sorteringsreolerne havde man lister, hvorpå man kunne se, hvem der havde takket nej til re-
klamer, og hvem der skulle have aviser leveret. den enkelte postarbejder tjekkede listerne og
foretog sortering og fordeling ud fra disse, ligesom postbuddet ofte skrev navn eller adresse
på avisen i hånden.
       i forbindelse med post danmarks udvikling af maskinel sortering af adresseløse for-
sendelser blev det nødvendigt med et omslag til at holde forsendelserne samlet til den enkel-
te modtager. udviklingen af maskinel sortering skete i 2002-2005. teknologien findes ikke i
andre lande i verden.
       med rundt indeholder typisk 4 elementer, nemlig adressefelt, redaktionelt stof, infor-
mation fra post danmark og reklamer. det redaktionelle stof blev indført, fordi post dan-
                                                -8-
mark ønskede, at borgerne læste det, der var inde i omslaget, og idéen var derfor, at der skal
skrives nogle brede artikler af almen interesse for at skabe interesse for indholdet i omslaget.
den ansvarshavende redaktør bestemmer, hvad der skrives. et typisk eksemplar af med
rundt indeholder en artikel på side 2 og 3, og annoncer på forsiden, henholdsvis bagsiden,
typisk fra eksterne annoncører. reklamerne bidrager til at finansiere produktionen og udvik-
lingsprocessen. post danmark tjener årligt et tocifret millionbeløb på annoncerne i med
rundt, som udkommer to gange om ugen. annonceindtægterne udgør dog under 10 % af,
hvad det koster post danmark at have den maskinelle fordeling, som navnlig har højnet ar-
bejdsmiljøet og omdelingskvaliteten. med rundt kan indeholde omtale af post danmarks
egne produkter eller anden information fra post danmark. tidligere sendte post danmark
adresseløse forsendelser med orientering f.eks. om ændringer af priser, men disse informati-
oner findes nu i med rundt. det er oftest omkring højtiderne, post danmark har information
om egne produkter i med rundt.
       adressefeltet på med rundt angiver først ruten, så transporttjenesten ved, hvor de
konkrete omslag skal leveres. næste information er adressen, som er vigtig for postbuddet.
herefter er der en indholdsliste, som har to funktioner. taber postbuddet omslagene, kan
indholdet genskabes efter indholdsfortegnelsen, og post danmark kan kontrollere, at samar-
bejdspartneren, som styrer den maskinelle fordeling, yder mindst den 99 % rigtige fordeling,
som post danmark forlanger. herefter angives ugen og omdelingsperioden samt et unikt
nummer for produktionen, ud fra hvilken fordelingen kan genskabes, hvis noget går galt.
       modtagerens navn angives ikke længere på med rundt, således som det blev, da der
tidligere også lå magasinpost i med rundt. tidligere fremgik navn af magasiner, men da de
blev lagt i med rundt, måtte disse oplysninger i stedet trykkes på med rundt. fra den 1. ja-
nuar 2011 er magasiner blevet pakket som breve, og navne fremgår herefter aldrig af med
rundt. adresserne kommer fra en central database, modtagerdatabasen, som indeholder alle
i hele landet.
       post danmark har i alt i 2010 fået 10 klager over med rundt, navnlig over indholdet af
opskrifter og konkurrencer. post danmark har ikke registreret at have modtaget klager over,
at nogen på robinson listen har modtaget med rundt.
       husstande, der har takket nej til reklamer og/eller gratisaviser, modtager en særlig ud-
gave af med rundt, som i realiteten er et blankt omslag. ”nej tak til reklamer” indebærer, at
                                                -9-
en hel husstand har valgt ikke at få reklamer, hvorimod robinson-listen er personlig. samme
husstand kan tænkes på samme tid at rumme personer, der står på robinson-listen som per-
soner, der ikke gør dette.
parternes synspunkter
forbrugerombudsmanden har bestridt, at forbrugerombudsmandens påstande skulle være
uegnede til at blive taget under påkendelse, idet de er både aktuelle og tilstrækkeligt præcist
udformet til at blive taget under påkendelse. de er således nedlagt på baggrund af konkrete
klager til forbrugerombudsmanden over med rundt fra personer på robinsonlisten. at på-
standene taler om ”tilsvarende omslag” og ”andre erhvervsdrivende”, skaber ingen uklar-
hed, idet disse udtryk har den præcision, som er nødvendig.
       den selvstændige påstand, som post danmark har nedlagt, skal derimod afvises, idet
den ikke angår nogen aktuel situation, men rent hypotetiske forhold. det, som post danmark
beder retten om med denne påstand og de heri angivne tænkelige variationer i udformnin-
gen eller anvendelsen af med rundt, er i realiteten et responsum om, hvor grænserne går ef-
ter markedsføringslovens § 6, stk. 3, i forhold til forskellige tænkte eller tænkelige eksempler.
spørgsmålet er endvidere helt abstrakt formuleret. forbrugerombudsmanden har tilbudt
post danmark at afgive forhåndsbesked herom efter markedsføringslovens § 25, men post
danmark har ikke villet frafalde sin selvstændige påstand under sagen og give forbruger-
ombudsmanden de oplysninger, der er nødvendige for at afgive forhåndsbesked om de
nævnte spørgsmål. i mangel af en sådan forhåndsbesked savner påstanden ikke blot aktuali-
tet, men der savnes tillige den grundige bearbejdelse af problemstillingen, som en forhånds-
besked ville indebære, og som ville give retten et i hvert fald bedre grundlag for at tage stil-
ling til spørgsmålene på.
       der er ikke anledning til at forelægge præjudicielle spørgsmål for eu-domstolen, idet
fortolkningsspørgsmålene i sagen alene angår de særlige regler i den danske markedsfø-
ringslov.
       med rundt og tilsvarende omslag, hvori der indlægges henvendelser i markedsfø-
ringsøjemed, må anses som henvendelser med henblik på afsætning til en bestemt fysisk
person, når modtagerens adresse står på omslaget, hvilket medfører, at udlevering af med
                                                 - 10 -
rundt til personer på robinsonlisten er i strid med markedsføringslovens § 6, stk. 3. afgø-
rende er, at der er angivet adresse på omslaget. ligeledes vil reklamemateriale, der lægges i
andet materiale end med rundt, fx krympefolie, med angivelse af modtagerens adresse, væ-
re omfattet af markedsføringslovens § 6, stk. 3.
       med rundt uddeles med henblik på afsætning . dette er utvivlsomt, hvor med rundt
indeholder annoncer, men gælder også, når med rundt blot omtaler post danmark og deres
produkter, idet dette også er reklame. med rundt bliver ikke et tidsskrift blot ved at inde-
holde redaktionel tekst. hovedformålet med de redaktionelle artikler er i øvrigt ifølge post
danmark at skabe lyst hos forbrugeren til at kigge inde i omslaget. med rundt har således til
formål at øge post danmarks og annoncørernes afsætning af varer og tjenesteydelser.
       også omdeling i anden emballage end med rundt, fx folie, må antages at være i strid
med markedsføringslovens § 6, stk. 3, når der på emballagen er angivet adresse. post dan-
mark ville blive stillet bedre end andre erhvervsdrivende, hvis post danmark uden at over-
holde pligten til at undersøge robinsonlisten kunne lægge alle mulige reklamer ind i et om-
slag, fx folie, og fordele det påtrykt adresse.
post danmarks advokat har til støtte for sin påstand om afvisning af forbrugerombudsman-
dens påstande anført, at disse er for brede og upræcise til at blive taget under påkendelse, jf.
f.eks. ord og udtryk som ”tilsvarende omslag” og ”andre erhvervsdrivende”.
       der er omvendt ikke grundlag for at afvise post danmarks selvstændige påstand, som
er præcist formuleret og egnet til påkendelse. post danmark ønsker for det tilfælde, at for-
brugerombudsmanden skulle få medhold i påstand 1, at opretholde sine produktionstekni-
ske fordele ved med rundt. post danmark har derfor behov for vejledning om de spørgsmål,
som indeholdes i de selvstændige påstande, som hverken kan betegnes som hypotetiske eller
uaktuelle, særlig fordi forbrugerombudsmanden har afvist post danmarks begæring under
sagen om at afgive forhåndsbesked herom.
       det er efter post danmarks opfattelse ikke nødvendigt at forelægge sagen præjudicielt
for eu-domstolen, hvis post danmark frifindes, men ellers bør sagen forelægges, idet der
skal tages stilling til fortolkningen af markedsføringslovens § 6, stk. 3, som gennemfører to
eu-direktiver.
                                              - 11 -
       med rundt bruges af produktionstekniske årsager og vil således komme med i udde-
lingen uanset udfaldet af denne sag. det nemmeste for alle er, at adressen er påtrykt selve
omslaget.
       post danmarks indtægter fra annoncer i med rundt er væsentligt mindre end udgif-
terne til sorteringen af reklamerne og indlægningen i omslagene.
       robinsonlisten er i modsætning til med rundt baseret på personnavne og ikke på
adresser. det er alene adressen, som er påtrykt med rundt, og det er derfor ikke muligt at
sammenkøre post danmarks adresseliste med robinsonlistens angivelse af personer. adres-
sen er post danmarks redskab til brug for omdelingen.
       markedsføringslovens § 6, stk. 3, anvender udtrykket ”med henblik på afsætning” i
stedet for det normalt anvendte udtryk ”markedsføring”, og ”afsætning” tager sigte på salg
af et bestemt eller konkret produkt. ”branding” og anden generel omtale af en virksomhed
er muligt markedsføring, men ikke en henvendelse med henblik på afsætning af et bestemt
eller konkret produkt.
sø- og handelsrettens afgørelse
ved påstand 1 ønsker forbrugerombudsmanden rettens afgørelse af, om med rundt eller til-
svarende omslag i sig selv må anses for henvendelser til en bestemt fysisk person med hen-
blik på afsætning af varer, fast ejendom og andre formuegoder samt arbejds- og tjenesteydel-
ser som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3, når der herpå er angivet principalt modta-
gerens adresse, subsidiært modtagerens navn og adresse. ved påstand 2 ønsker forbruger-
ombudsmanden i realiteten rettens afgørelse af, om reklamemateriale, som post danmark
fordeler indlagt i med rundt eller andre omslag, være sig i form af kuverter, folie eller anden
emballage, må anses for sådanne henvendelser i afsætningsøjemed, når modtagerens adresse
er anført på det pågældende omslag.
       disse påstande er nedlagt på baggrund af konkrete klager over post danmarks nuvæ-
rende anvendelse af med rundt, som forbrugerombudsmanden har modtaget fra personer,
der har modtaget med rundt mv., selv om de i cpr har frabedt sig henvendelser i afsæt-
ningsøjemed og således tilmeldt sig den såkaldte robinsonliste. forbrugerombudsmandens
påstande har derfor fornøden aktualitet. herefter, og idet påstandene er formuleret med for-
                                               - 12 -
nøden sproglig præcision, findes de egnede til påkendelse, og post danmarks afvisningspå-
stand tages ikke til følge.
       den selvstændige påstand, som post danmark har nedlagt for det tilfælde, at forbru-
gerombudsmandens påstand 1 tages til følge, angår i modsætning til forbrugerombuds-
mandens påstande ikke nogen aktuel situation, men hypotetiske forhold, idet post danmark
i realiteten hermed beder retten om at afgive et responsum om, hvorvidt bestemmelsen i
markedsføringslovens § 6, stk. 3, vil være overholdt, hvis post danmark måtte vælge at ud-
forme og omdele med rundt på et antal forskellige måder, benævnt a-e. det bemærkes her-
ved, at post danmarks selvstændige påstand og de forskellige udformninger af med rundt
er beskrevet ganske abstrakt, ligesom der ikke foreligger nogen forhåndsbesked herom fra
forbrugerombudsmanden i medfør af markedsføringslovens § 25 og dermed heller ikke no-
gen bearbejdelse af de problemer af faktisk og retlig karakter, som de forskellige varianter af
påstanden måtte kunne give anledning til. post danmarks selvstændige påstand findes her-
efter ikke egnet til realitetsbehandling, og forbrugerombudsmandens påstand om afvisning
heraf tages til følge.
       bestemmelsen i markedsføringslovens § 6, stk. 3, blev indsat i markedsføringsloven
ved lov nr. 442 af 31. maj 2000 med henblik på at gennemføre navnlig bestemmelserne om
uanmodet markedsføring m.v. i artikel 10, stk. 2, i fjernsalgsdirektivet (europa-parlamentets
og rådets direktiv 97/7/ef af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler
vedrørende fjernsalg), som efter sin artikel 14 er et minimumsdirektiv. bestemmelsen i mar-
kedsføringslovens § 6, stk. 3, om markedsføring ved brug af andre midler til fjernkommuni-
kation går imidlertid væsentligt videre i retning af at beskytte forbrugeren mod uanmodede
henvendelser end bestemmelsen i fjernsalgsdirektivets artikel 10, stk. 2, hvorefter medlems-
staterne kan nøjes med at fastsætte, at disse teknikker kun må anvendes til direkte markeds-
føring, hvis forbrugeren ikke klart har modsat sig det. de spørgsmål om fortolkningen af
markedsføringslovens § 6, stk. 3, som retten efter påstandene og anbringenderne skal tage
stilling til i denne sag, angår indholdet og rækkevidden af den særlige danske regel, men
derimod ikke indholdet af de nævnte direktivbestemmelser. retten har allerede af denne
grund intet grundlag for i denne sag at forelægge spørgsmål for eu-domstolen, og post
danmarks begæring herom afslås.
                                              - 13 -
      efter oplysningerne om post danmarks organisation, regnskaber og konkurrencefor-
hold er post danmark erhvervsdrivende og skal således overholde reglen i markedsførings-
lovens § 6.
      i overensstemmelse med mediechef susanne rose plums forklaring, der støttes af de
fremlagte oplysninger om antallet af annoncer og priserne herfor, lægges det endvidere til
grund, at post danmark årligt tjener et tocifret millionbeløb på annoncer fra eksterne annon-
cører i med rundt, som udkommer to gange om ugen. hertil kommer indtægt i form af spa-
ret udgift til post danmarks egne annoncer for varer og tjenesteydelser i med rundt. der kan
ikke i ordlyden af § 6 ”henvendelser med henblik på afsætning” indlægges nogen begræns-
ning af bestemmelsen til kun at angå henvendelser med henblik på afsætning hér og nu af
konkrete (bestemte) varer eller tjenesteydelser, idet også markedsføring, som foretages med
henblik på at fremme afsætningen ved at øge det almindelige kendskab til virksomheden,
såkaldt branding, må anses for henvendelser med henblik på afsætning af varer og tjeneste-
ydelser.
      med rundt og tilsvarende omslag, som post danmark uddeler sammen med reklamer
mv., og hvorpå der er trykt annoncer fra erhvervsdrivende eller omtale af post danmarks
virksomhed og produkter, er på denne baggrund henvendelser med henblik på afsætning af
varer, fast ejendom og andre formuegoder samt arbejds- og tjenesteydelser som nævnt i
markedsføringslovens § 6, stk. 3. det ændrer ikke noget herved, at med rundt tillige i et vist
omfang indeholder artikler og tekster, der ikke tager sigte på markedsføring.
      forsendelse af en sådan henvendelse må anses for en henvendelse til en bestemt fysisk
person som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3, ikke blot når forsendelsen sker under
angivelse af modtagerens navn og adresse, men navnlig også når den sker uden angivelse af
modtagerens navn, men alene af dennes adresse. adresseløse forsendelser falder uden for
bestemmelsen, og netop angivelsen herpå af en adresse på forsendelsen eller dens omslag
gør, at forsendelsen ikke eller ikke længere er adresseløs, men derimod må anses rettet til en
bestemt fysisk person.
      hensynet til at give bestemmelsen i § 6, stk. 3, effektiv virkning og hensynet til at hin-
dre omgåelse heraf taler afgørende for denne fortolkning. en meget stor del af de danske
husstande, ca. 40 %, består således af kun én person. der er ca. en mio. danskere, som står på
robinsonlisten, og blandt disse er der formentlig en overrepræsentation af gruppen af yngre
                                                    - 14 -
veluddannede enlige (singler), som er en vigtig målgruppe for reklamehenvendelser. hen-
synet til at gøre den beskyttelse mod uanmodet markedsføring, som markedsføringslovens §
6, stk. 3, tilsigter, effektiv, nødvendiggør derfor, at erhvervsdrivende ikke kan komme uden
om forpligtelsen til at undersøge robinsonlisten, blot ved at nøjes med at angive adresse på
deres reklamehenvendelser og udelade personnavnet.
       at henvendelsen skal anses rettet til en bestemt fysisk person, når den sendes under
angivelse af en adresse, fremgår da også af bestemmelsens forarbejder. § 6, stk. 3, blev som
nævnt ovenfor indsat i markedsføringsloven ved § 2 i lov nr. 442 af 31. maj 2000 om ændring
af forbrugeraftaleloven, markedsføringsloven mv. med henblik på at gennemføre navnlig ar-
tikel 10 i fjernsalgsdirektivet. i pkt. 3.2. og 3.2.2 i de almindelige bemærkninger til lovforsla-
get (lovforslag nr. 213 (1999-2000)) og i de særlige bemærkninger til lovforslagets § 2 om æn-
dring af markedsføringsloven står der bl.a. følgende:
       ”… fysiske personer skal have en effektiv mulighed for at modsætte sig, at andre midler
       til fjernkommunikation anvendes til direkte markedsføring over for den pågældende …
               ved »direkte« markedsføring forstås, at den erhvervsdrivendes henvendelse sen-
       des til en eller flere bestemte personer. adresseløse forsendelser, tilbudsaviser, tv-
       reklamer eller lignende, der sendes til en ubestemt kreds af mulige aftagere, er ikke di-
       rekte markedsføring. (pkt. 3.2)
       …
       der skal indføres en ordning, hvorefter fysiske personer - hvad enten de er forbrugere el-
       ler erhvervsdrivende - effektivt kan modsætte sig direkte markedsføring over for dem.
               der bør tilstræbes en lovgivningsmæssig løsning, som under hensyn til behovet for
       en høj grad af integritets- og forbrugerbeskyttelse er tilpasset de forskellige fjernkommu-
       nikationsteknikker, der findes, uden at skabe en uoverskuelig eller uforholdsmæssigt dyr
       ordning. de personer, der ikke ønsker direkte reklamehenvendelser, bør kunne frabede
       sig disse på en så enkel og smidig måde som muligt, og ordningen bør være tilsvarende
       enkel og smidig for de erhvervsdrivende. (pkt. 3.2.2)
       …
       efter stk. [3] må andre midler til fjernkommunikation end elektronisk post, telefax og au-
       tomatiske opkaldssystemer ikke anvendes til direkte markedsføring over for fysiske per-
       soner (»henvendelse til en bestemt fysisk person ... med henblik på afsætning som nævnt
       i stk. 1«), hvis modtageren har frabedt sig det, enten direkte over for den erhvervsdri-
       vende eller ved en markering i cpr. …
               denne regel gælder som nævnt kun ved direkte markedsføring. ved direkte mar-
       kedsføring forstås, at den erhvervsdrivendes henvendelse sendes til en bestemt person,
       hvad enten det er til en postadresse, et bestemt telefonnummer eller lignende. det er
       uden betydning, om der er tale om enslydende reklamemeddelelser sendt til flere perso-
       ner. det er uden betydning, om modtageren er forbruger eller erhvervsdrivende. adres-
       seløse forsendelser, tilbudsaviser, tv-reklamer eller lignende, der sendes til en ubestemt
       kreds af mulige aftagere, er ikke direkte markedsføring.
               der foreligger også direkte markedsføring i tilfælde, hvor reklamemateriale f.eks.
       lægges i adresserede kuverter med kontoudtog mv. (”kuvertfyld”). …
                                                    - 15 -
               det ligger i bestemmelsen …, at en erhvervsvirksomhed for at overholde loven
        skal sammenholde den adresseliste, man vil benytte ved direkte markedsføring, med den
        fortegnelse (»robinson-liste«), som udarbejdes af cpr med virkning for et kvartal ad
        gangen. det præciseres endvidere i bestemmelsen, at en erhvervsdrivende, der ved un-
        dersøgelse i cpr - typisk i forbindelse med ajourføring af adresselister - er blevet bekendt
        med en forbrugers markering, skal respektere markeringen. dette har praktisk betydning
        i forhold til de personer, som har navne- og adressebeskyttelse i cpr, og som derfor ikke
        kan anføres på de fortegnelser, som cpr skal udarbejde. …”(særlige bemærkninger til
        lovforslagets § 2)
som det fremgår af de citerede bemærkninger til lovforslaget, er det angivelsen eller den
manglende angivelse af adressen som sådan, der er afgørende for, om en henvendelse er di-
rekte markedsføring som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3, eller blot en adresseløs
forsendelse, som ikke er omfattet heraf. efter sprogbrugen i lovgivningen omfatter begrebet
adresse ikke personnavnet, men alene en stedsangivelse, jf. således retsplejelovens § 750, 2.
pkt., og cpr-lovens § 1, nr. 3, og de detaljerede regler i denne lovs kapitel 3-4 om registrering
af adresser.
        afgørende for anvendelsen af markedsføringslovens § 6, stk. 3, frem for markedsfø-
ringslovens § 6, stk. 1, er, at henvendelsen rettes til modtageren ved hjælp af et andet middel
til fjernkommunikation end elektronisk post, et automatisk opkaldssystem eller telefax. om
adressen angives på det enkelte papir, folder, blad eller hæfte, som udgør den enkelte hen-
vendelse i markedsføringsøjemed, uden på en kuvert eller konvolut eller indpakning af folie
eller andet materiale, hvori den enkelte henvendelse sendes, uden på en samlekuvert eller et
omslag af papir, folie eller andet, hvori henvendelser fra en eller flere erhvervsdrivende ind-
pakkes, eller uden på omslag af papir som med rundt eller af andet materiale, hvori hen-
vendelser fra erhvervsdrivende samles og omdeles, uden at omslaget lukkes, er efter be-
stemmelsens formulering, motiverne og de anførte reale hensyn uden betydning.
        efter bestemmelsen i § 6, stk. 3, er det, som er forbudt, i øvrigt at rette henvendelse til
en bestemt fysisk person (ved brug af andre midler til fjernkommunikation) med henblik på
afsætning som nævnt i stk. 1, hvis den pågældende har frabedt sig sådan henvendelse eller
er opført på robinsonlisten. afgørende er således, at post danmark retter henvendelse til
modtageren under angivelse af dennes adresse, derimod ikke, om henvendelsen modtages
med denne angivelse. reklamehenvendelser, der er sendt til en bestemt fysisk person under
angivelse af adressen, er således omfattet af markedsføringslovens § 6, stk. 3, selv om omsla-
get fjernes, inden henvendelsen afleveres til modtageren.
                                                - 16 -
       forbrugerombudsmandens påstand 1 i sin principale udformning, dog uden ordet
”uadresserede” foran: ”reklamer m.v.”, og påstand 2 tages herefter til følge.
       i sagsomkostninger skal post danmark betale forbrugerombudsmanden 10.500 kr.
heraf 500 kr. til dækning af retsafgift og resten til kompensation for den tid, som har været
anvendt til forberedelse og deltagelse i retsmøder i sagen af den chefkonsulent, som er ansat
hertil hos forbrugerombudsmanden.
                           thi kendes for ret
post danmark a/s’ selvstændige påstand afvises.
post danmark a/s skal anerkende, at:
1.     omslaget ”med rundt” eller tilsvarende omslag, som post danmark a/s uddeler
       sammen med reklamer mv., og hvorpå der er trykt annoncer fra erhvervsdrivende eller
       omtale af post danmark a/s’ virksomhed og produkter, er en henvendelse til en be-
       stemt fysisk person med henblik på afsætning af varer, fast ejendom og andre formue-
       goder samt arbejds- og tjenesteydelser som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3,
       når modtagerens adresse er påført omslaget.
2.     reklamemateriale pakket i kuverter, folie eller anden emballage, som er påført modta-
       gerens adresse og omdeles af post danmark a/s, er en henvendelse til en bestemt fy-
       sisk person med henblik på afsætning af varer, fast ejendom og andre formuegoder
       samt arbejds- og tjenesteydelser som nævnt i markedsføringslovens § 6, stk. 3.
        post danmark a/s skal inden 14 dage betale 10.500 kr. til forbrugerombudsmanden i
sagsomkostninger.
       torben steenberg                                                anders madsen
                                        michael b. elmer
                                          (retsformand)
       michael svane jørgensen                                   ole lundsgaard andersen
                      - 17 -
                   (sign.)
                ___ ___ ___
       udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den 6. maj 2011


text:
s0016000 - haf
                                         udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                  afsagt den 7. oktober 2005
s 16/01                             simplot canada ltd.
                                    (advokat bent nielsen)
                                    mod
                                    air cargo express a/s
                                    (advokat mogens bach og advokat jesper windahl)
                                    biintervenient: haldor topsøe a/s
                                    (advokat lone voigt starris)
                                             dom
simplot canada ltd. (i det følgende: simplot) producerer kunstgødning og havde købt en
såkaldt converter basket (i det følgende: godset) af det amerikanske selskab haldor topsøe
inc., der ejes af haldor topsøe a/s (i det følgende under ét: haldor topsøe). godset var købt
frit leveret ved producenten i soissons, frankrig, og simplot skulle således selv sørge for at
få godset transporteret til canada, hvor det skulle bruges på simplots fabrik i brandon, ma-
nitoba.
                                              - 2 -
       simplot bad haldor topsøe om at bistå med at arrangere transporten af godset. air
cargo express a/s (i det følgende air cargo express) påtog sig transporten af godset med
bil fra soissons til antwerpen, belgien, derfra med skib til montreal, canada, og herfra med
jernbane til simplots sidespor i brandon. air cargo express udstedte ”as carrier” et fbl
(negotiable fiata combined transport bill of lading) den 22. oktober 1999, hvori haldor
topsøe var angivet som afsender og simplot som modtager.
       godset blev transporteret som dækslast på ocean vessel federal mackenzie, og
spørgsmålet i sagen er, om air cargo express var berettiget hertil, og om air cargo express
har ansvar for tab af godset ved, at det blev skyllet overbord under sejlads i nordatlanten.
påstande
simplot har nedlagt påstand om, at air cargo express principalt skal betale udgifterne til en
ny converter basket med modværdien i dkk på betalingsdagen af cad 2.663.940,38, subsi-
diært af usd 1.648.250 med tillæg af cad 200.258,50 for udgifter til kurtage og kran mv.,
mere subsidiært af sdr 164.700, svarende til ansvarsbegrænsningen efter sølovens § 280, alt
med procesrente fra den 27. august 2000.
       endvidere påstås air cargo express dømt til at anerkende, at sikkerhed for sagsom-
kostninger på 550.000 kr., som simplot har indbetalt til sø- og handelsretten, skal frigives til
simplot med tillæg af indvundne renter.
air cargo express har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært mod betaling af sdr
164.700.
       air cargo express’ forsikring dækker ikke, hvis simplot får medhold i sin principale
påstand, men alene svarende til den subsidiære påstand, og air cargo express har derfor
anmodet retten om også at tage stilling til simplots subsidiære påstand, selv om den princi-
pale påstand måtte blive taget til følge.
transporten
                                                - 3 -
haldor topsøe opfordrede tre transportfirmaer til at give tilbud på transporten i et brev af
12. august 1999, hvor der bl.a. stod:
      ”…
      ocean transport. your quotation shall be based on and include the following:
      …
      d) shipment below deck
      …”
den 7. september 1999 sendte air cargo express et tilbud til haldor topsøe under henvis-
ning til opfordringen af 12. august 1999 til at gøre tilbud og senere modtagne tegninger. det
fremgik bl.a. af tilbuddet, at federal atlantic lakes line (fall) skulle forestå søtransporten.
der stod ikke noget i tilbuddet om, hvorvidt den tilbudte transport var på eller under dæk.
      haldor topsøe a/s sendte den 8. september 1999 en ”freight quotation summary” til
haldor topsøe inc. med gennemgang af de modtagne tilbud. selskabet int. combifragt hav-
de afgivet tilbud på transport ”ro/ro” med rederiet atlantic container line (acl) på usd
74.050 og på transport med fall på usd 51.335. air cargo express havde afgivet tilbud på
transport med fall på usd 50.000, og endelig havde transocean afgivet tilbud på transport
med ”acl ro/ro” på usd 64.744.
      på baggrund af denne oversigt anmodede simplot om at få godset transporteret i over-
ensstemmelse med air cargo express’ tilbud på usd 50.000, og ved brev af 14. september
1999 accepterede haldor topsøe air cargo express’ tilbud af 7. september 1999. af brevet
fremgik bl.a. følgende:
      ”based on our letter dated 12 august 1999 ... and your quotation dated 7 september 1999,
      we are pleased to order – on behalf of simplot …
             the transport to be handled by you under combined transport operator (cto)
      (multi modal operator) (mto)) responsibility, and negotiable fiata combined trans-
      port bill of lading according to icc document 500, article 26 is to be issued and signed
      by [air cargo express] as carrier.”
den 21. september 1999 sendte air cargo express activity and time schedule for den om-
handlede transport til haldor topsøe og gjorde samtidig opmærksom på, at fall skiftede
planer regelmæssigt. sejlplanen blev da også efterfølgende ændret flere gange.
      ved fax af 6. oktober 1999 fra air cargo express ved ole bachmann fremsendtes en af
de reviderede sejlplaner til haldor topsøe. af faxen fremgik bl.a. følgende:
                                               - 4 -
      ”… vedlagt fremsendes revideret schedule. den er baseret på indtil videre mundtligt ok
      fra load planner hos rederiet i antwerpen, og på de i schedulen nævnte betingelser, i.e.:
      -       lastning på dæk …”
af det vedlagte schedule fremgik, at skibet federal mackenzie ikke kunne laste det omhand-
lede gods under dæk, idet der stod:
      ”…
      ets antwerp m/s ”federal mackenzie” or sub. 18/10
      …
      conditions:
      …
      shipment on ”federal mackenzie” subject to deck loading.
      …”
efter at ib poulsen fra haldor topsøe havde inspiceret indpakningen af godset i soissons,
gav haldor topsøe a/s i en fax af 7. oktober 1999, som var udfærdiget af ib poulsen og un-
derskrevet af indkøbschef magne johansen, besked til haldor topsøe inc. om, at godset var
frigivet til forsendelse og oplyste, at:
      ”… the basket will be … loaded on board m/s ”federal mackenzie” in antwerp on the 18
      or 19 oct. …”
godset blev den 22. oktober 1999 lastet som dækslast på m/s federal mackenzie, der er
222,54 m. langt og 23,17 m. bredt og således forholdsvis smalt, således at det kan sejle både
på havet og på de canadiske floder og søer. godset var emballeret i en cylinder, der var ca.
24 m lang og beregnet til at stå på ben, der var monteret ved enderne. der var beslag, som
kunne bruges til at surre. ifølge en tegning var der på midten af cylinderen følgende påskrift:
”caution do not provide any lashings or load on this portion during transport due to thin
walls”, og i en boks i tegningens nederste højre hjørne stod anført: ”marking position of lif-
ting and lashing points and center of gravity”. på tegningen var afmærket 4 sådanne punk-
ter. godset vejede 83.350 kg.
      ib poulsen fra haldor topsøe a/s inspicerede den 22. oktober 1999 i antwerpen last-
ningen af godset. air cargo express udstedte samme dag ”as carrier” et fiata combined
transport bill of lading (fbl), hvori haldor topsøe inc. var anført som afsender og simplot
                                                 - 5 -
som modtager. fbl’et henviste til ”standard conditions (1992) governing the fiata mul-
timodal transport bill of lading”, der i pkt. 11 fastsætter:
      ”11. method and route of transportation
      without notice to the merchant, the freight forwarder has the liberty to carry the goods
      on or under deck and to choose or substitute the means, route and procedure to be follo-
      wed in the handling, stowage, storage and transportation of the goods.”
air cargo express havde antaget fednav international ltd. som undertransportør, og på
fednav’s konnossement af 22. oktober 1999 var air cargo express anført som afsender og
cole freight inc. som modtager, ligesom der om godset var anført følgende:
      ”1 piece 82.350 kgs: carried on deck at shipper’s risk and without re-
      sponsibility or liability of the carrier for any loss or damage
      whether caused by the carrier’s negligence or howsoever other-
      wise. …”
skibet afsejlede den 23. oktober 1999 fra antwerpen. undervejs til montreal blev godset skyl-
let overbord i hårdt vejr i nordatlanten.
      af dækjournalen for den 25., 26., 27., 28. og 29. oktober 1999 fremgik, at:
       ”cargo lashings checked on deck… found tight.”
      skibets kaptajn har efterfølgende skrevet følgende rapport:
      ”additional sheet for incident report oct ’99.
      vessel in its passage between antwerp to montreal lost its deck cargo consisting of ma-
      chinery items (ammonia converter) mates receipt no: 29 in position lat 56 15n long 025
      22w on 29th oct ’99 at 23.10 hrs smt.
      at the time of the incidence the vessel was already on hand steering and manoeuvring to
      reduce rolling and pitching. regretfully the vessel was caught in one of the deep swell
      and a simultaneous action of rolling and pitching and impact of swell caused the deck
      cargo to break its lashing and go adrift. …”
forklaringer
                                               - 6 -
jørgen juul rasmussen har forklaret, at han er uddannet akademi-ingeniør, og at han som
gruppeleder i haldor topsøes konstruktionsenhed var med til at designe cylinderen. haldor
topsøe har siden begyndelsen af 1980’erne afsendt i hvert fald 75 cylindre, primært som sø-
transport. hver cylinder skræddersys til den enkelte ordre, men udformes dog på tilsvaren-
de måde, og der har hverken tidligere eller efterfølgende været lignende skader.
       cylinderen kan tåle at komme på dæk, men er bedre beskyttet under dæk.
       omkring hvert beslag på cylinderen er der et tykkere lag stål, som støtter lasten af, så-
ledes at man kan håndtere hele cylinderen med indhold.
       han kan ikke huske, om han talte med ib poulsen, da han var i antwerpen, men hvis
ib poulsen ringede til danmark, er det er sandsynligt, at ib poulsen talte med ham.
       tegningen indeholder ikke en decideret surringsanvisning. kædesignaturerne viser,
hvordan der skal løftes. det er ikke anvist på tegningen, at man kan surre rundt om cylinde-
ren. boksen i det højre hjørne er en instruks om markering af surringspunkter. det fremgår
ikke af tegningen, at enderne er forstærket, og heller ikke, hvor stærke enderne er, ligesom
det ikke fremgår af tegningen, at man skal surre omkring cylinderens ben.
       der er nogle rør, som stikker ud af cylinderen. der kan ikke surres kæder omkring
dem, idet de ikke tåler tryk fra surringer.
       der er ikke udarbejdet nogen detaljeret manual for surring og fastgørelse af cylindere.
magne johansen har forklaret, at han i haldor topsøe er beskæftiget med indkøb og forsen-
delse af varer. han havde ikke tidligere samarbejdet med air cargo express, men shipping-
afdelingen havde kendskab til selskabet. han kendte dog tage nissen, som nu var hos air
cargo express, og som tidligere havde været hos schenker og stået for mange af haldor
topsøes sværgodstransporter til indien og havde et godt netværk til at håndtere sværgods.
       haldor topsøes ordre til air cargo express af 14. september 1999 var en accept af en
transport som beskrevet i haldor topsøes opfordring til at gøre tilbud og i air cargo ex-
press’ tilbud. den udtrykkelige betingelse om transport under dæk skulle derfor efter hans
opfattelse overrule klausul 11 i fbl klausul 11. han fik fbl’et den 29. oktober 1999, samme
dag som skaden skete. også ib poulsen så fbl’et den 29. oktober 1999.
       i opfordringen til at gøre tilbud af 12. august 1999 havde haldor topsøe i pkt. d anført,
at man ønskede ”shipment below deck”, idet dette var den sikreste måde at transportere
godset på. det hænder, at haldor topsøe anerkender transport på dæk, hvis det ikke er mu-
ligt at få godset under dæk. i så fald er det en betingelse, at der tegnes en dækforsikring.
       angivelsen af skibet, som skulle udføre transporten, blev ændret mange gange.
                                             - 7 -
      det hastede ikke for simplot at få godset. selv om den franske leverandør var trådt i
betalingsstandsning, drejede det sig for simplot mest om at få godset afsendt, inden trans-
portvejen ad de canadiske søer blev lukket af is.
      han var bekendt med faxen af 6. oktober 1999, hvori air cargo express angav, at et re-
videret schedule byggede på lastning på dæk og transport via hamilton i stedet for montre-
al.
      ib poulsen var i antwerpen for at overvære lastningen og skulle tillige tjekke, at godset
ikke var beskadiget efter lastbiltransporten.
      det var kun ham selv og eva karlsen, der var involveret i forhandlingerne med air
cargo express, og han havde ikke fortalt ib poulsen, at godset skulle lastes under dæk.
      han kan ikke huske, om simplot havde henvendt sig til haldor topsøe og givet besked
om, at godset skulle lastes under dæk.
ib poulsen har forklaret, at han er uddannet speditør og merkonom i indkøb.
      han havde ikke noget at gøre med aftalens indgåelse eller administrationen heraf. han
blev bedt om at tage til antwerpen for at se godset blive lastet, og han vidste ikke, hvorvidt
der var aftalt dækslast.
      han har tidligere foretaget inspektion af sværgods, men sjældent converter baskets.
han har tidligere set converter baskets både på og under dæk.
      han telefonerede fra antwerpen og spurgte jørgen juul rasmussen, om man måtte
surre på anden måde, end hvad der fremgik af tegningen, herunder, om man måtte under-
støtte godset på midten. svaret var, at man kun måtte surre som angivet på tegningen og ik-
ke surre på midten.
      han har ikke talt med magne johansen om telefaxen fra ole bachmann af 6/10, og han
lagde ikke mærke til, om godset skulle på dæk.
      hans opgave i antwerpen var at konstatere, at godset blev løftet korrekt, men han
havde ikke noget at gøre med surringen ombord. han meddelte john michielssen, at der ik-
ke måtte lægges kæder omkring cylinderen. det blev således sagt, at der ikke måtte lægges
noget om converteren, kun om enderne.
flemming johansen har forklaret, at han i 1999 var direktør i air cargo express. de havde tid-
ligere udført opgaver for haldor topsøe på luftfartsiden. på søfartssiden havde air cargo
express ansat tage nissen, og i 1999 havde tage nissen været ansat i godt et års tid som sæl-
ger.
                                             - 8 -
       han var vidende om, at ole bachmann havde afgivet tilbud til haldor topsøe, som in-
debar transport på dæk. tilbuddet omfattede transport på et konventionelt skib, og det var
fra deres agent oplyst, at der ikke kunne ske transport under dæk. han havde i øvrigt ikke
hæftet sig særligt ved, om der var tale om transport på eller under dæk.
       magne johansen ville gerne have sit fbl hurtigst muligt, og air cargo express udsted-
te det derfor, inden de selv modtog det konnossement, som deres undertransportør, fednav,
havde udstedt.
tage nissen har forklaret, at han gennem 20 år havde gennemført projekter for haldor top-
søe, hovedsageligt transport af meget tungt gods af store dimensioner, idet han er specialist i
sværgodstransport.
       to af tilbudsgiverne på den omhandlede transport brugte samme rederi (fall lines),
hvilket indebar transport med et konventionelt skib baseret på dæktransport. roro trans-
port med rederiet acl indebærer altid transport under dæk, hvorfor der skal betales en væ-
sentlig højere pris herfor. det er hans erfaring, at haldor topsøes gods som udgangspunkt
skal under dæk, men hvis der kun er mulighed for transport på dæk, diskuteres sagen med
haldor topsøe. i sådanne tilfælde skal man nøje gennemgå særlige krav med både leveran-
dør og transportør, og det var normalt et krav fra haldor topsøes side, at der blev tegnet
dækforsikring.
       han tog de første kontakter til haldor topsøe, men da han skulle koncentrere sig om
salget, havde han ikke noget med det operationelle arbejde at gøre.
ole bachmann har forklaret, at han har været ansat i air cargo express siden november 1998.
han blev udlært i adam transport i 1978 og har siden beskæftiget sig med søfart. hans nu-
værende stilling hos air cargo express er export seafreight manager med reference til den
administrerende direktør.
       selv om det ikke var nødvendigt, gav han meddelelse til flemming johansen om tilbu-
det til haldor topsøe, da haldor topsøe kunne blive en vigtig kunde.
       han havde tidligere beskæftiget sig med transport af så store enheder. hvor tage nis-
sen tog kontakt til kunden og var ansvarlig for salgssituationen, udarbejdede han kalkulatio-
ner m.v. han havde fra containerskibe erfaring med transport af sværgods både over og un-
der dæk på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. han havde ingen erfaring med særlige
problemer i relation til surring.
                                               - 9 -
       han var opmærksom på, at haldor topsøe i deres udbud under pkt. d havde skrevet
shipment below deck.
       den eneste tegning, som air cargo express fik med dimensioner og surringsanvisnin-
ger, var den, der er fremlagt under sagen.
       det var en fejl, at det ikke fremgik af air cargo express’ tilbud af 7. september 1999, at
tilbudet omhandlede transport på dæk, men det var efter hans opfattelse klart for begge par-
ter, at tilbuddet angik transport på dæk.
       efter få ændringer blev tilbudet accepteret af haldor topsøe, idet air cargo express’
tilbud var det billigste.
       han fandt ikke anledning til at oplyse, at transporten var på dæk, efter at haldor top-
søe havde accepteret tilbudet, da dette tidligere var afklaret med magne johansen. magne
johansen var således blevet tilbudt transport under dæk, men til en højere pris, hvilket mag-
ne johansen telefonisk havde oplyst, at han ikke var interesseret i. magne johansen havde
herefter bedt ham om at finde et billigere alternativ til transport under dæk.
       rederiet fall lines kan ikke siges at være almindelig kendt, og man bør ikke nødven-
digvis være klar over, at rederiet alene opererer konventionelle skibe.
       efter at han i oktober 1999 fik meddelelse om, at den franske leverandør var trådt i be-
talingsstandsning, skulle han sørge for at få kontrol med varen, inden den blev en del af et
konkursbo.
       han sendte derfor faxen af 6. oktober 1999 til haldor topsøe for at få en accept af, at
han kunne fortsætte forsendelsesproceduren på trods af det lidt usikre fragtbeløb i relation
til banetransporten. han fik dagen efter en telefonisk accept fra magne johansen på, at han
skulle fortsætte.
       haldor topsøe ønskede fbl’et hurtigst muligt for at kunne sende det til simplot.
john michielsen har forklaret, at han i oktober 1999 var ansat som ”cargo superintendent” hos
fednav, belgien. han deltog i en del af lastningen af den omhandlede converter basket, som
det var en forholdsvis kompleks opgave at sikre.
       han modtog ikke nogen manual fra afsenderen om, hvordan godset skulle sikres. der
var fire lifting points, som mandskabet måtte bruge, men han havde ikke fået oplyst, hvilken
kraft disse lifting points eller kæderne kunne klare.
       af ib poulsen var han klart instrueret om, at det ikke var tilladt om surre kæder rundt
om cylinderens midte. det var alene de fire lifting points, som måtte bruges, og heller ikke
enderne måtte bruges til at surre godset fast med.
                                                - 10 -
      det lod sig kun gøre at bruge tre kæder ved fødderne, hvis dette skulle ske på en for-
nuftig måde.
      han havde set tegningen, men denne viste ikke noget om trækstyrken nedad eller ud-
ad.
seppo helvasto har forklaret, at han er ”cargo superintendant” hos fednav, belgien, og har
stor erfaring i at laste sværgods og tidligere har lastet andre cylindre. selve lastningen var
ikke kompliceret, men det var surringen og fastgørelsen af godset til gengæld. mandskabet
havde kun fået instruktion i løftningen af godset, men ikke i surringen og fastgørelsen.
lashing- og securing points var således ikke markeret på cylinderen.
      der blev sat 3 kæder på hvert af løftepunkterne. kun benene måtte bruges til at surre
godset, og efter hans mening var tre kæder i så fald tilstrækkeligt. de var blevet instrueret
om, at der ikke måtte surres kæder rundt om hverken enderne eller selve cylinderen. de
valgte dog at surre omkring cylinderens fødder, også selv om det var i strid med afsenderens
instruktioner. han havde ikke nogen informationer om føddernes styrke.
syn og skøn
af syns- og skønsmændene torben munk og sven mathiesens erklæringer fremgår bl.a. føl-
gende:
      ”…
      1a. enheden var konstrueret, så den kunne stå på et plant, vandret grundlag, og så den
      kunne løftes lodret op. den var ikke konstrueret på en sådan måde, at den umiddelbart
      var egnet for transport på et skib, hvor den ville blive udsat for horisontale kræfter. det
      ville derfor være nødvendigt at træffe særlige forholdsregler i forbindelse med transpor-
      ten.
      1b. cylinderen var overhovedet ikke forsynet med egentlige surringsbeslag, kun med løf-
      tebeslag. dette kan ikke betragtes som tilstrækkeligt for søtransport.
      1c. de monterede løftebeslag kunne bruges som basis for vertikale surringer og horison-
      tale surringer i enhedens længderetning, men der var ikke beslag for fastgørelse af sur-
      ringer på tværs af enheden. man kunne imidlertid enten fastgøre tværgående surringer
      omkring enhedens to ben eller foretage tværgående afsprodsning mod enhedens ben, li-
      gesom det er muligt, at der kunne lægges surringer rundt om containeren ud for benene,
      hvor containeren var forstærket, men der var ikke gjort forberedelser for nogen af disse
      muligheder, og de burde kun benyttes efter aftale med afsenderen (se spørgsmål 4).
                                             - 11 -
…
2a. … de fire løftebeslag kan således alene ikke udgøre basis for sikker surring under sø-
transport.
…
3. … tabet kunne sandsynligvis have været undgået, såfremt der havde været monteret
beslag for surring på tværs af cylinderen, eller såfremt der havde været viklet surringer
omkring dele af cylinderenheden for fastholdelse på tværs af cylinderen som nævnt un-
der svar til 1c. der er imidlertid også andre forhold, der har haft indflydelse på tabet af
cylinderenheden, så dette svar skal ses sammen med svarene til spørgsmål 4, 5 og 6.
…
4a. cylinderenheden ville, sådan som den var udstyret, ikke kunne surres forsvarligt
uden et kendskab til enhedens indre styrkeforhold. da man ikke umiddelbart kan forven-
te, at surringsmandskabet kan bedømme disse, burde der, i mangel af passende surrings-
beslag, have været medvirken fra afsenderen.
4b. afsenderens medvirken burde bestå i en klar mundtlig eller skriftlig instruktion med
hensyn til, hvor og hvordan enheden bedst kunne fastgøres, når den kunne blive udsat
for kræfter i forskellige retninger.
…
5b. eftersom det er velkendt, at der kan forventes længere tids hårdt vejr i vinterhalvåret
i nordatlanten, bør last stuves og surres i overensstemmelse hermed. beregninger af på-
virkninger og styrke viser således tydeligt, at surringsarrangementet ikke var fuldstæn-
digt egnet for den forestående rejse.
…
5d. transporten kunne således med stor sandsynlighed være gennemført sikkert med
det pågældende surringsarrangement på en anden årstid, hvor sandsynligheden for dår-
ligt vejr for det aktuelle område er mindre.
…
6. der må først erindres om, at det ikke under nogen omstændigheder ville være til-
strækkeligt kun at anvende løftebeslagene for surring (se spørgsmål 2). der blev imidler-
tid anvendt det maksimale antal surringer, som kunne bruges i forbindelse med løftebe-
slagene, så på den baggrund må det siges, at surringer og surringsbeslag på skibet var til-
strækkelige i antal og styrke til at sikre enheden ved anvendelse af løftebeslagene.
        da denne sikring imidlertid ikke ville være tilstrækkelig under alle vejrforhold,
burde enheden tillige være sikret på anden måde. nogle tiltag blev gjort ved brug af en-
hedens ben som surringsbeslag, selv om denne mulighed ikke var umiddelbart velegnet
og sikkert ikke forudset og godkendt af fabrikanten. flere kæder anvendt på denne måde
kunne dog antagelig have forhindret tabet af enheden. det vides ikke, om yderligere sik-
ring af enheden ved hjælp af surring på benene blev undladt på grund af manglende kæ-
der eller passende surringsbeslag på skibet, eller fordi det blev anset for unødvendigt.
                                                    - 12 -
      …
      7a. principielt skal et surringsarrangement kunne tåle de samme påvirkninger, som ski-
      bet kan komme ud for og kan tåle under den aktuelle rejse. det vejr, som skibet rent fak-
      tisk oplevede, var meget hårdt, men ikke usædvanligt for området og tidspunktet. det er
      derfor, principielt set, kritisabelt, at surringsarrangementet ikke kunne holde.
      7b. da det burde have været indlysende for skibets besætning, at surringsarrangementet
      på grund af manglen på effektiv tværskibs fastgørelse ikke var egnet for længere tids
      kraftige påvirkninger, burde der fra skibets side være truffet alle tænkelige forholdsregler
      for at reducere påvirkningerne. …
      …
      14a. det kan ikke kritiseres, at skibets ledelse på tidspunktet for afsejlingen fra antwer-
      pen valgte ruten nord om england i stedet for syd om england.
      …
      19. det er skønsmændenes indstilling, at selvom der umiddelbart kan angives mere hen-
      sigtsmæssige metoder end de anvendte for fastgørelse af cylinderenheden, så er der ge-
      nerelt ikke grundlag for at kritisere surringen som uforsvarlig, specielt ikke, fordi den i
      høj grad fulgte de instruktioner, som forelå fra afsenderens side.”
syns- og skønsmændene torben munk og sven mathiesen har supplerende forklaret, at cylin-
derens løftebeslag ikke var egnet til surring, og at det ikke var muligt at surre uden afsende-
rens medvirken.
      det var i sidste ende kaptajnens ansvar, at der var surret tilstrækkeligt.
      af tegningen fremgår ikke nogen surringsanvisning. da der som det eneste er vist ben
og løftebeslag, er der ikke tale om en surringsanvisning på nogen som helst måde, og surring
vil kræve supplerende oplysninger fra afsenderen. at afsenderen ikke har givet yderligere
oplysninger, må anses for uforsvarligt. det er ikke ganske klart, hvad der menes med teg-
ningens påtegning i midten, men ved en sådan anvisning bliver man i almindelighed tem-
melig forsigtig, og man bør forhøre sig for at få nærmere instrukser af afsenderen. der er ik-
ke nogen anvisning om, at man ikke må lægge surring om benene, som det ellers er nærlig-
gende at bruge til surring. da der kun står, at benene kan bære vægten, er det overladt til
mandskabets eget skøn at vurdere de forskellige vinkler. ved surring skal man i almindelig-
hed være forsigtig i relation til rør.
                                             - 13 -
       mandskabet kunne have surret kæder om cylinderen uden om afsenderens anvisnin-
ger, men i det materiale, som mandskabet havde, var der ikke noget, der indikerede, at det
var en god løsning.
       hvis man som udgangspunkt har en enhed, der er forsynet med ben og løftebeslag
samt en advarsel om at være forsigtig, er det nærliggende kun at anvende løftebeslag til sur-
ring og ikke andet. det ville være uforsvarligt at gøre andet, med mindre man havde fået
nærmere instruktion herom.
       hvis kaptajnen fandt, at fastgørelsen udgjorde et problem eller var farlig, burde han
have afvist at medtage godset eller have set bort fra de anvisninger, som mandskabet havde
fået. det skal dog tages i betragtning, at kaptajnen tillige havde ansvar for at få godset ube-
skadiget frem, og hvis godset ikke var lastet i overensstemmelse med de givne anvisninger,
ville han blive bebrejdet dette.
       det var fornuftigt at benytte kædesurringer omkring fødderne som supplement til øv-
rige surringer.
       ud fra de forudsætninger, som mandskabet havde, blev der anlagt den bedst tænkelige
surring, selv om godset i virkeligheden stod meget dårligt.
       det havde været oplagt at svejse støtter fast i dækket for at forhindre sliding.
       hvis cylinderen ikke kunne stå i lastrummet, var der ikke andre steder at stille den end
på dækket.
       vejrforholdene må betegnes som ekstremt dårlige. det hænder måske hvert 10. år, at
vejret er så meget dårligere end gennemsnittet, hvilket dette skib løb ind i.
       situationen var ekstrem, da et lavtryk passerede lige hen over skibet, som satte gang i
nogle bølgesystemer, der gik på kryds og tværs af hinanden, hvilket gjorde det umuligt at si-
ge, hvorfra bølgerne kom, og hvorfor det var umuligt at undgå bølgesystemet (spørgsmål
7b). når skibet var fanget i en sådan situation, kunne man ikke vide, hvordan der skulle na-
vigeres, og ligegyldigt hvad man gjorde, risikerede man at blive ramt af meget høje bølger på
en meget ubehagelig måde. det var under disse ekstreme forhold, hvor intet kunne forudses,
at surringerne ikke længere holdt.
       skibets bevægelser var afhængige af mange ting, men jo mere skrå havoverfladen var,
jo mere tilbøjelig var skibet til at krænge. ved en så uregelmæssig sø, som der var tale om,
                                              - 14 -
var det ikke muligt at lægge en bedre rute, selv om man benyttede velkendte metoder eller
diagrammer hertil.
      de foretagne surringer kunne i hvert fald klare krængninger op til 25-30 grader, men
da man kom ind i krængninger på over 30 grader, var dette sandsynligvis årsagen til uhel-
det.
      den uregelmæssige sø opstod formentlig ganske pludselig, men dog med nogle ganske
få timer, hvor det var muligt at inspicere dækket.
      det var flere forholds samtidige tilstedeværelse, der tilsammen var afgørende for uhel-
dets indtræden. der kan ikke peges på nogen enkelt faktor, der var den afgørende for uhel-
dets opståen. havde blot én af faktorerne ikke været til stede, var uheldet næppe sket.
parternes synspunkter
simplots advokat har gjort gældende, at der var indgået aftale mellem parterne om transport
under dæk. da godset i strid hermed blev transporteret som dækslast, er transportøren ob-
jektivt ansvarlig for tabet efter sølovens § 284, stk. 1. tabet er udelukkende en følge af trans-
porten på dæk, så der er ikke ret til ansvarsbegrænsning, jf. sølovens § 284, stk. 2.
      aftalen om transport under dæk på grundlag af haldor topsøes brev af 12. august
1999, hvorved air cargo express blev opfordret til at gøre tilbud på ”shipment below deck”.
air cargo express’ tilbud af 7. september 1999 henviste til dette brev og nævnte intet om, at
tilbuddet angik transport af godset som dækslast, ligesom også haldor topsøes accept af 14.
september 1999 udtrykkeligt henviste til brevet af 12. august 1999. fbl’et angav heller ikke,
at godset skulle transporteres på dæk, og klausul 11 i standard conditions får ingen betyd-
ning her.
      aftalen om transport under dæk er ikke efterfølgende blevet ændret, og det bestrides,
at haldor topsøe som agent for simplot har accepteret transport på dæk.
      erstatningskravet skal opgøres i cad. simplot er et selskab, som er registreret og har
hjemsted i canada, og betalingsstedet for simplots krav er derfor i canada. også princippet i
gældsbrevslovens § 7 må medføre, at simplot som kreditor skal kompenseres for kurstabet
ved ikke-rettidig betaling.
                                              - 15 -
      kort efter tabet af købte simplot hos haldor topsøe inc. en ny tilsvarende converter
basket til en samlet pris af usd 1.590.000. beløbet blev betalt i fire rater, og det kostede
simplot i alt cad 2.374.685,99 at anskaffe de pågældende beløb i usd. siden bortkomsten af
godset er kursen på usd faldet, således at modværdien af det beløb, som blev betalt i usd,
er lavere end modværdien af det beløb, som blev betalt i cad.
      til støtte for den mere subsidiære påstand har simplot gjort gældende, at air cargo
express ikke har løftet sin bevisbyrde efter sølovens § 275, stk. 1, jf. § 274, stk. 1, for, at tabet
af godset ikke skyldtes fejl eller forsømmelse hos air cargo express eller hos nogen, som air
cargo express svarer for.
      skønsmændene har således fastslået, at tabet af godset kunne være undgået, hvis god-
set havde været surret bedre. det er transportørens ansvar at sikre, at godset et surret og
fastgjort tilstrækkeligt. det kan ikke tillægges betydning, at skønsmændene har udtalt, at der
ikke generelt er grundlag for at kritisere surringen som uforsvarlig, da dette er en vurdering
af samtlige omstændigheder, som det tilkommer retten at foretage. det skal herved tillige ta-
ges i betragtning, at skønsmændene har haft et meget usikkert grundlag at foretage deres
vurderinger på. air cargo express har ikke bidraget til at oplyse sagen tilstrækkeligt og har
undladt at opfylde simplots provokationer, hvilket må tillægges processuel skadesvirkning.
air cargo express’ advokat har gjort gældende, at air cargo express ikke havde indgået aftale
om lastning af den omhandlede cylinderenhed under dæk. der stod således ikke noget i air
cargo express’ tilbud af 7. september 1999 om, at godset ville blive transporteret under dæk,
og med den tilbudte pris og omstændighederne i øvrigt har simplot ikke kunnet have nogen
forventning om, at transporten ville ske under dæk. transporten skete i henhold til fbl, ef-
ter hvis pkt. 11 air cargo express havde ret til at vælge lastning på dæk, og haldor topsøe
har da også flere gange tidligere fået udført tilsvarende transporter som dækslast.
      uanset hvad der oprindelig måtte have været aftalt, havde haldor topsøe endvidere
på vegne simplot accepteret, at cylinderenheden blev lastet på dæk på ”federal mackenzie”.
air cargo express havde således den 6. oktober 1999 sendt haldor topsøe en revideret sejl-
plan med angivelse af, at sejlplanen var betinget af lastning på dæk, idet der henvistes til den
vedlagte schedule, hvor det udtrykkeligt var angivet, at afskibning forventedes med ”fede-
ral mackenzie” (or substitute), og at lastning på dette skib var ”subject to deck loading”.
                                              - 16 -
dette accepterede haldor topsøe telefonisk og underrettede haldor topsøe inc. i overens-
stemmelse hermed ved fax af 7. oktober 1999. yderligere inspicerede og godkendte ib poul-
sen fra haldor topsøe lastningen af godset på dæk i antwerpen den 22. oktober 1999, lige-
som haldor topsøe og simplot uden indsigelser modtog fbl’et.
       godset blev således transporteret på dæk i overensstemmelse med parternes aftale
herom. der er derfor ikke noget grundlag for at pålægge air cargo express objektivt ansvar
efter sølovens § 284, og der er heller ikke grundlag for at statuere ansvar efter sølovens § 275,
idet syns- og skønsmændene har udtalt, at der ikke kan rejses nogen rimelig eller berettiget
kritik af lastningen ud fra de forhold, der var gældende på lastningstidspunktet.
       der var tale om transport af kompliceret gods, hvorom der ikke var givet tilstrækkelige
surringsanvisninger, og godset var leveret uden surringsbeslag. skønsmændene har fastslå-
et, at cylinderen slet ikke var egnet til den omhandlede transport. selv om ib poulsen var til
stede i antwerpen, gav han ikke nogen brugbare instrukser, tværtimod oplyste han, at der
ikke måtte foretages krydssurring omkring cylinderenheden.
       i overensstemmelse med skønsmændenes forklaring må det lægges til grund, at tabet
af dækslasten alene skyldes det ekstremt dårlige vejr, som ikke kunne være forudset.
       simplots kan ikke kræve erstatning i cad, idet tabet er lidt i usd. simplot kan uden
ulempe anvende et beløb i usd.
sø- og handelsrettens afgørelse
det tilbud, som air cargo express afgav den 7. september 1999 på baggrund af haldor top-
søes opfordring til at gøre tilbud af 12. august 1999, angav ikke udtrykkeligt, at air cargo
express’ tilbud om transport af den omhandlede converter basket på 24 m og godt 83 tons til
manitoba med fall for usd 50.000 byggede på en forudsætning om transport som dæks-
last.
       det freight quotation summary, som haldor topsøe sendte simplot den 8. september
1999, gennemgik imidlertid de modtagne tilbud med henblik på at muliggøre sammenlig-
ning af de tilbudte transportydelser og priser, og retten finder, at det efter denne gennem-
gang må have stået haldor topsøe – som tidligere havde måttet sende tilsvarende sværgods
som dækslast - og simplot klart, at air cargo express’ tilbud ikke angik transport under
                                                 - 17 -
dæk, men en transport, som også kunne foregå som dækslast. de tilbud i oversigten (fra int.
combifragt og fra transocean), som udtrykkeligt beskrev transportydelsen som transport
under dæk (ro/ro), var således langt dyrere end de tilbud (fra int. combifragt og fra air car-
go express), som ikke beskrev transportydelsen nærmere.
       haldor topsøe og simplot, på hvis vegne haldor topsøe handlede, blev endvidere ved
air cargo express’ fax af 6. oktober 1999 og det vedlagte schedule gjort opmærksom på, at
godset forventedes afsendt med ”federal mackenzie” (or substitute) den 18. oktober 1999,
og at forsendelse på dette skib var ”subject to deck loading”, hvilket haldor topsøe og
simplot ikke protesterede imod.
       endvidere overværede ib poulsen fra haldor topsøe lastningen af godset uden at gøre
indsigelse imod, at godset blev lastet på dæk, ligesom haldor topsøe og simplot uden indsi-
gelse modtog det af air cargo express som transportør i overensstemmelse med indholdet
af haldor topsøes brev af 14. september 1999 udstedte fiata combined transport bill of
lading, der ikke indeholdt en individuel bestemmelse om retten til at laste på dæk, men dog
standard conditions klausul 11, som opfylder det krav om angivelse i konnossementet af, at
godset skal eller kan transporteres på dæk, som står i sølovens § 263, stk. 2, 1. pkt., sammen-
holdt med hamborg-reglernes artikel 9, stk. 2, 1. pkt.
       transporten af godset på dæk var således ikke i strid med en udtrykkelig aftale om
transport under dæk, og air cargo express er derfor ikke i medfør af sølovens § 284, stk. 2,
afskåret fra ansvarsbegrænsning efter sølovens kapitel 13.
       retten finder på grundlag af de sagkyndige dommeres fagkundskab, at det ikke var
uforudsigeligt, at der på denne årstid kunne blive tale om en endog meget hård sejlads med
netop dette skib i nordatlanten, og at air cargo express burde have sørget for bedre surring
af denne dækslast, navnlig ved påsvejsning på dækket af en befæstigelse, som godset kunne
kiles fast til, således at det stod fast også i horisontal retning og ikke kunne glide løs, når ski-
bet rullede i den hårde sø. da air cargo express ikke har godtgjort, at hverken air cargo
express eller nogen, som air cargo express svarer for, ikke har forårsaget eller medvirket til
skaden, ifalder air cargo express ansvar jf. sølovens § 275, stk. 1.
       retten finder imidlertid, at også haldor topsøe har udvist en vis forsømmelse, der har
medvirket til skaden. haldor topsøe havde således ikke sørget for at forsyne godset med
fornuftige befæstigelseselementer, men alene skabt mulighed for vertikal befæstigelse, lige-
                                              - 18 -
som haldor topsøe på forespørgsel meddelte, at man ikke måtte lægge kæder rundt om cy-
linderen, uagtet at dette kunne være sket i hvert fald i enderne. air cargo express’ erstat-
ningsansvar nedsættes derfor med en tredjedel, jf. sølovens § 275, stk. 3.
      air cargo express skal derfor til simplot betale sdr 109.800 med rente som påstået.
      air cargo express har udlagt 199.400 kr. i honorar til syns- og skønsmændene. retten
finder på denne baggrund og under hensyn til sagens udfald, at simplot bør betale 250.000
kr. i sagsomkostninger til air cargo express. simplots anerkendelsespåstand vedrørende
sikkerhedsstillelsen for sagsomkostninger tages endvidere til følge, dog således at det nævn-
te sagsomkostningsbeløb skal fradrages inden udbetalingen til simplot af restbeløbet inklu-
sive indvundne renter.
                              thi kendes for ret
air cargo express a/s skal inden 14 dage til simplot canada ltd. betale sdr 109.800 med
procesrente fra den 27. august 2000.
      inden samme frist skal simplot canada ltd. betale 250.000 kr. i sagsomkostninger til
air cargo express.
      air cargo express a/s skal anerkende, at den sikkerhed for sagsomkostninger på
550.000 kr., som simplot canada ltd. har indbetalt til sø- og handelsretten, efter fradrag af
sagsomkostningerne skal frigives til simplot canada ltd. med tillæg af indvundne renter.
                                        michael b. elmer
ole gernyx                                                              jørgen h. frederiksen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                p.j.v. sø- og handelsretten, den
 - 19 -

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt torsdag den 8. december 2016
sag 143/2016
boligforeningen pm
(advokat anne-katrine vilsbæk henriksen)
mod
a
(advokat jens preben søndergaard, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af fogedretten i hjørring den 5. februar 2016 og af
vestre landsrets 15. afdeling den 8. marts 2016.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: jens peter christensen, hanne schmidt og oliver
talevski.
påstande
kærende, boligforeningen pm, har nedlagt påstand om, at fogedsagen fremmes.
indkærede, a, har påstået kæremålet afvist, subsidiært at landsrettens kendelse stadfæstes.
sagsfremstilling
i fogedretten i hjørrings kendelse af 5. februar 2016 hedder det om sagens omstændigheder
bl.a.:
       ”lejer har pr. 19. marts 2015 indgået aftale med udlejer om leje af lejemålet beliggende
       ..., brønderslev. lejer havde i foråret 2015 besøg af familie fra sverige, hvor en af
       gæsterne, en 8-årig dreng, smadrede en rude i boligorganisationens fælleshus.
       viceværterne, som er ansat af boligorganisationen, fik både navn og alder på skadevol-
       deren.
       den 17. juni 2015 opgjorde boligorganisationen kravet for den smadrede rude, og
       sendte opgørelsen til skadevolderen.
                                              - 2 -
     udlejer sendte tillige en opgørelse til lejer den 7. juli 2015, hvor man oplyste lejer om,
     at hun er solidarisk hæftende for skaden, jf. almenlejelovens § 78, stk. 2.
     da udlejer ikke fik svar på skrivelserne, sendte udlejer den 4. august 2015 et påkrav til
     lejer med en 14-dages betalingsfrist, jf. almenlejelovens § 90.
     efterfølgende blev udlejer kontaktet af et svensk forsikringsselskab, som oplyste, at
     man ville dække skaden og efterspurgte indbetalingsmulighed, som udlejer oplyste.
     udlejer modtog dog ikke betaling fra forsikringsselskabet. udlejer rykkede hverken le-
     jer eller forsikringsselskabet. den 24. september 2015 sendte boligselskabet en ophæ-
     velse af lejemålet til lejer, grundet den manglende betaling af erstatningskravet.
     lejer betalte herefter det opgjorte erstatningskrav den 7. oktober 2015. betalingen skete
     efter, at udlejer havde fremsendt fogedrekvisition til fogedretten. på baggrund af den
     allerede fremsendte rekvisition og yderligere problemer med lejer, fastholdt udlejer op-
     hævelsen.”
fogedretten afsagde herefter følgende kendelse:
     ”erstatningen for den ødelagte rude er en pligtig pengeydelse, hvilket ikke bestrides af
     parterne, og som yderligere er fastslået i u2000.905h. udlejer kan hæve lejeaftalen, når
     leje eller anden pligtig pengeydelse ikke er betalt rettidigt, jf. almenlejelovens § 90, stk.
     1.
     som lejer i alment boligbyggeri hæfter man solidarisk med skadevolder for en skade på
     det lejede, jf. almenlejelovens § 78, stk. 2. herunder må også være omfattet skader på
     fællesarealer. udlejer kan derfor frit vælge, hvem der skal erstatte ruden, og i denne sag
     har udlejer valgt at rette sit krav mod lejer, da skadevolders forsikringsselskab ikke ud-
     betaler beløbet.
     at forsikringsselskabet, som professionel aktør, informerer udlejer om at ville betale for
     skaden, ændrer ikke på, at både skadevolder og lejer hæfter solidarisk for erstatnings-
     kravet. hertil bemærkes det, at udlejer ikke er forpligtet til at rykke lejer yderligere for
     kravet i perioden mellem påkravsskrivelsen og ophævelsen af lejemålet, jf. almenleje-
     lovens § 90.
     der er tale om en pengeydelse på 13.871,66 kr., som lejer opkræves for den 4. august i
     påkravsskrivelsen. denne var påført en 14 dages betalingsfrist. betalingen sker først
     efter ophævelsen er fremsendt, og efter at udlejer har sendt sagen til fogedretten – hvil-
     ket er mere end 7 uger efter betalingsfristen. der er hermed tale om et ikke ubetydeligt
     pengebeløb, som først betales med en ikke ubetydelig tidsmæssig overskridelse, hvorfor
     udlejer ophæver lejemålet grundet en væsentlig mangel. på denne baggrund
     bestemmes
     a udsættes af lejemålet, ..., brønderslev.
                                                  - 3 -
       hvis ikke lejer er fraflyttet frivilligt senest den 1. marts 2016 vil hun blive udsat med
       fogedens bistand.”
a kærede fogedrettens kendelse til vestre landsret, der den 8. marts 2016 afsagde følgende
kendelse:
       ”efter det oplyste er der ikke grundlag for at fastslå, at der er forvoldt en skade på det
       lejede, som a hæfter for i medfør af almenlejelovens § 78, stk. 2, hvorfor
                                               b e s t e m m e s:
       fogedsagen skal nægtes fremme.”
den 23. juni 2016 afsagde vestre landsret dom i en anden sag mellem boligforeningen pm
og a. det fremgår af dommen, at a var blevet opsagt fra lejemålet på grund af klager over
støjende adfærd. både boligretten og landsretten fandt, at opsigelsen var berettiget, og fristen
for fraflytning blev af landsretten fastsat til den 1. oktober 2016.
det er oplyst, at a ikke har søgt procesbevillingsnævnet om tredjeinstansbevilling i denne
anden sag, og at hun den 1. september 2016 er fraflyttet lejemålet.
anbringender
boligforeningen pm har anført navnlig, at det var med rette, at lejeaftalen med a blev op-
hævet, da der forelå betalingsmisligholdelse, jf. almenlejelovens § 90. det skyldige krav ved-
rører udlejers erstatningskrav for en smadret rude på ejendommens fællesareal, hvilken
skadevoldende handling ved uforsvarlig adfærd blev begået af lejers barnebarn, der var på
ferie hos lejer. det følger af almenlejelovens § 78, stk. 2, at lejer er erstatningsansvarlig for
skade, som forvoldes ved uforsvarlig adfærd af lejeren selv, lejerens husstand eller andre, som
lejeren har givet adgang til det lejede. der er tale om et solidarisk ansvar, som ikke alene er
begrænset til skader begået inde i selve lejemålet.
det følger af højesterets kendelse gengivet i ufr 2000 s. 905, at et erstatningskrav, der ud-
springer af almenlejelovens § 78, stk. 2, er en pligtig pengeydelse. udlejer har opfyldt betin-
gelserne i lovens § 90, herunder ved at fremsende et påkrav til lejer, for at ophæve lejeaftalen.
den omstændighed, at lejer efterfølgende har betalt det skyldige beløb, kan ikke føre til et
                                               - 4 -
andet resultat. det skal i den forbindelse bemærkes, at betalingen først fandt sted efter, at op-
hævelsesskrivelsen var afsendt og efter, at sagen var indbragt for fogedretten.
selv om det i en anden sag mellem boligforeningen pm og a er endeligt afgjort, at a skal
fraflytte lejemålet pr. 1. oktober 2016, er der stadig retlig interesse i at få kæremålet realitets-
behandlet, idet det er af principiel betydning for boligforeninger generelt, at grænserne for en
lejers erstatningsretlige hæftelse fastlægges.
a har anført navnlig, at boligforeningen pm ved vestre landsrets dom af 23. juni 2016 i en
anden sag mellem parterne fik medhold i, at lejeaftalen med rette var opsagt, og at hun skulle
fraflytte lejemålet senest den 1. oktober 2016. påstanden fra boligforeningen pm under denne
sag har reelt det samme formål, nemlig at udsætte a af lejemålet, og dette er nu sket. højeste-
rets behandling af kæremålet angår derfor ikke længere et aktuelt og relevant spørgsmål, og
boligforeningen pm har således ikke længere den fornødne retlige interesse i at få spørgs-
målet behandlet, og kæremålet bør afvises.
hvis kæremålet realitetsbehandles, bør vestre landsrets begrundelse for at afvise fogedfor-
retningen tiltrædes, idet der ikke er grundlag for at fastslå, at der er forvoldt en skade på det
lejede, som hun hæfter for i medfør af almenlejelovens § 78, stk. 2. der var i øvrigt ikke
grundlag for at ophæve lejeaftalen.
højesterets begrundelse og resultat
den foreliggende sag drejer sig om, hvorvidt boligforeningen pm kunne opsige as lejemål
som følge af, at a ikke betalte et krav fra boligforeningen pm om erstatning for en smadret
rude på ejendommens fællesareal.
siden landsrettens kendelse af 8. marts 2016 i den foreliggende sag, hvorved landsretten af-
viste at fremme fogedsagen om udsættelse af a af lejemålet, har landsretten ved dom af 23.
juni 2016 i en anden sag fundet boligforeningen pm’s opsigelse af a berettiget og fastsat
fristen for fraflytning til den 1. oktober 2016. det er endvidere oplyst, at a er fraflyttet leje-
målet den 1. september 2016.
                                              - 5 -
boligforeningen pm findes herefter ikke at have en konkret og aktuel retlig interesse i at få
prøvet, om det var med rette, at landsretten ved kendelsen af 8. marts 2016 nægtede at fremme
fogedsagen. højesteret afviser derfor kæresagen.
                                        thi bestemmes:
denne kæresag afvises.
ingen af parterne skal betale kæremålsomkostninger for højesteret til den anden part eller
statskassen.


text:
dom
afsagt den 2. september 2014
rettens nr. 1-3769/2014
politiets nr. 1900-74266-00003-14
anklagemyndigheden
mod
t
denne sag er behandlet som tilståelsessag.
retsmødebegæring er modtaget den 29. august 2014.
t er tiltalt for overtrædelse af
                                             1.
trusler efter straffelovens § 266 og overtrædelse af straffelovens § 135,
ved den 15. august 2014 ca. kl. 18.20 i lalandia, rødby, som ansat, skriftligt at have fremsat
trussel om, at der vil sprænge en bombe samme aften kl. 20.30 mv., hvilket fremkaldte
alvorlig frygt for andres liv, helbred eller velfærd, ligesom truslen ugrundet forårsagede
udrykning af politi og brandvæsen samt evakuering og afspærring af området ved lalandia i
rødby med omfattende ressourceforbrug for politi og brandvæsen, samt omfattende tab for
landia, til følge.
                                             2.
trusler efter straffelovens § 266 og overtrædelse af straffelovens § 135,
ved den 16. august 2014 ca. kl. 15.35 i lalandia, rødby, som ansat, skriftligt at have fremsat
trussel om, at der vil sprænge en bombe samme aften kl. 20.30 mv., hvilket fremkaldte
alvorlig frygt for andres liv, helbred eller velfærd, ligesom truslen ugrundet forårsagede
udrykning af politi og brandvæsen samt evakuering og afspærring af området ved lalandia i
rødby med omfattende ressourceforbrug for politi og brandvæsen, samt omfattende tab for
landia, til følge.
                                             3.
trusler efter straffelovens § 266 og overtrædelse af straffelovens § 135,
ved den 17. august 2014 ca. kl. 17.45 i lalandia, rødby, som ansat, skriftligt at have fremsat
trussel om, at der vil sprænge en bombe mv., hvilket fremkaldte alvorlig frygt for andres liv,
                                                 - 2 -
helbred eller velfærd, ligesom truslen ugrundet forårsagede udrykning af politi mv. med
omfattende ressourceforbrug samt omfattende tab for lalandia, til følge.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.
tiltalte har erkendt sig skyldig.
sagens oplysninger
tiltalte, t, har forklaret, at han har fremsat truslerne som beskrevet i sigtelserne. han gjorde
det i forlængelse af en bombetrussel fra en ukendt gerningsmand, som lalandia modtog den
15. august 2014. han gjorde det af dumhed og måske også for at vise lalandia, at han kunne
noget af hensyn til sit arbejde.
tiltalte er ikke tidligere straffet.
der har været indhentet personundersøgelse af tiltalte.
tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 17. august 2014.
rettens begrundelse og afgørelse
tiltalte har uden forbehold erkendt sig skyldig. tilståelsen støttes af de oplysninger, der i
øvrigt foreligger. det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig.
straffen fastsættes til fængsel i 60 dage, jf. straffelovens § 266 og § 135.
straffen skal ikke fuldbyrdes, hvis tiltalte overholder de betingelser, som er angivet nedenfor,
jf. straffelovens § 62 og § 63, jf. § 56, stk. 2. tiltalte skal herunder udføre samfundstjeneste i
40 timer.
retten har lagt vægt på, at tiltalte 3 dage i træk fremsatte bombetrusler med omfattende
udrykning af politi og brandvæsen og evakuering og ved 2 af bombetruslerne afspærring af
lalandia. under hensyn til tiltaltes særdeles gode personlige forhold findes det forsvarligt
undtagelsesvis at gøre straffen betinget med vilkår om samfundstjeneste.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 60 dage.
straffen skal ikke fuldbyrdes, hvis tiltalte overholder følgende betingelser:
1.    tiltalte må ikke begå noget strafbart i en prøvetid på 1 år fra endelig dom.
2.    tiltalte skal inden for en længstetid på 6 måneder fra endelig dom udføre ulønnet
      samfundstjeneste i 40 timer.
                                             - 3 -
3.   tiltalte skal være under tilsyn af kriminalforsorgen i prøvetiden. prøvetiden ophører dog
     ved længstetidens udløb.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 13. april 2011
sag 200/2009
(2. afdeling)
københavns kommune
(advokat bjarne becher jensen)
mod
natur- og miljøklagenævnet (tidligere naturklagenævnet)
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown) og
whocare a/s
(advokat jens flensborg)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 9. afdeling den 4. juni 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, asbjørn jensen, marianne højgaard
pedersen, michael rekling og oliver talevski.
påstande
appellanten, københavns kommune, har gentaget sin påstand om, at de indstævnte, natur-
og miljøklagenævnet og whocare a/s, skal anerkende, at københavns kommunes afgørelse
af 15. juni 2001 er gyldig.
natur- og miljøklagenævnet og whocare a/s har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
af købekontrakt tinglyst den 26. juni 1878 fremgår bl.a. følgende:
       ”§ 4.
       ved eventuel … yderligere bebyggelse af parcellen eller ved mulig forandring af de for
       tiden på den opførte bygninger gælder følgende indskrænkende bestemmelser:
                                               - 2 -
      der må ikkun opføres en hovedbygning, der ikke må indrettes til mere end 2 beboelser,
      den skal opføres i villastil ikke højere end stue og 1ste sal med kælder, og den skal ligge
      mindst 4 alens afstand såvel fra vej eller gangsti som fra skel … til naboejendommen,
      ingen bygning og intet hegn af over 3 alens højde må anbringes nærmere end 4 alen fra
      vejen eller fodstien, særskilte bygninger til udenomsbekvemmeligheder skulle opføres
      bag ved hovedbygningen ikke højere end 5 alen og for så vidt de støder til skel bestå af
      mur – eller bindingsværk, der må ingensinde opføres eller anbringes nogen fabrik eller
      indretning, som drives ved damp eller dampmaskine eller parcellen overhovedet
      benyttes til sådanne industriindretninger, som for staden københavns vedkommende
      omtales i lov af 10. marts 1852, der skal betragtes som gældende for og udvidet til bjer-
      regårdens parceller, uden at de i loven nævnte undtagelser kunne komme til anvendelse.
      lige så lidt må parcellen benyttes til nogen indretning eller virksomhed, der ved larm,
      ilde lugt eller ubehageligt syn kan forulempe naboerne, navnlig ikke til kobber – grov-
      eller kleinsmedeværksted, svine- eller kohold, slagteri eller garveri, ej heller må offent-
      lig forlystelsessted såsom restauration, kafe, m.m., karussel, keglebane, dansesalon, etc.
      indrettes på parcellen.”
der er fremlagt en revideret oversigt af 19. marts 1999 fra københavns kommune vedrørende
ejendommene i området ved bjerregårdsvej. heraf fremgår bl.a., at kommunen i sit arkiv
havde registreret erhverv på 26 af de 67 bebyggede ejendomme. det fremgår endvidere, at der
ifølge bbr-registeret var erhverv på yderligere 10 ejendomme. for 15 af de 36 ejendomme
med oplysninger om erhverv udgjorde erhvervsarealet (herunder erhverv i kælder) 50 % eller
mere.
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår af naturklagenævnets afgørelse af 4. juni 2003, at nævnet anser anvendelsen af
ejendommen for at være lovlig på tidspunktet for lokalplanens ikrafttræden, allerede fordi
københavns kommune ikke havde grebet ind med forbud eller påbud i medfør af planlovens
§ 43.
det følger af lokalplanens § 12, at den ikke hindrer, at den eksisterende bebyggelse og dennes
anvendelse kan opretholdes, ”hvis såvel bebyggelsen som anvendelsen ikke strider mod de
givne byggetilladelser tagne forbehold og i øvrigt er lovlig”. denne bestemmelse må forstås
således, at anvendelsen af en bygning ikke er lovlig i bestemmelsens forstand, hvis anvendel-
sen på tidspunktet for lokalplanens ikrafttræden var i strid med den omhandlede servitut, såle-
des at kommunen kunne have sikret overholdelsen heraf ved påbud eller forbud efter planlo-
vens § 43.
                                                - 3 -
tre dommere – peter blok, michael rekling og oliver talevski – udtaler herefter:
vi finder, at servituttens bestemmelser efter deres ordlyd og formål må forstås således, at de
ikke er til hinder for, at bygningen delvis anvendes til erhverv, som ikke er til ulempe for de
omkringboende. der kan efter vores opfattelse ikke stilles krav om, at den overvejende del af
bygningens etageareal skal anvendes til beboelse, idet det efter vores opfattelse alene kan
kræves, at bygningen skal anvendes til beboelse i et omfang, som – bedømt i forhold til dens
karakter og størrelse – ikke er uvæsentligt, f.eks. ved at en hel etage anvendes til beboelse.
vi lægger til grund, at ejendommens kælder samt stueetagen på ca. 180 m2 før lokalplanens
ikrafttræden blev anvendt erhvervsmæssigt til kontor m.v., og at der på 1. sal på ca. 180 m2
var beboelse i en lejlighed på 150 m2. vi finder, at denne anvendelse af ejendommen ikke var
i strid med servitutten og derfor må betragtes som lovlig på tidspunktet for lokalplanens
ikrafttræden.
herefter, og da den anvendelse af ejendommen, som der ved brev af 2. marts 2001 blev søgt
om tilladelse til, svarede til den hidtidige anvendelse, tiltræder vi, at københavns kommune
ikke havde hjemmel til at træffe afgørelsen af 15. juni 2001.
med denne begrundelse stemmer vi for at stadfæste dommen.
dommerne asbjørn jensen og marianne højgaard pedersen udtaler:
vi finder, at servituttens bestemmelser efter deres ordlyd og formål må forstås således, at den
overvejende del af bygningens etageareal skal anvendes til beboelse, men at servitutten ikke
er til hinder for, at en mindre del af bygningens etageareal anvendes til erhverv, som ikke er
til ulempe for de omkringboende.
det er i sagen lagt til grund, at bygningens samlede etageareal er på 642 m2, og at kommunen
inden lokalplanens ikrafttræden havde accepteret, at et areal på 352 m2 anvendtes til erhverv.
på den baggrund finder vi, at kommunen ved afgørelsen af 15. juni 2001 var berettiget til at
afslå, at yderligere 140 m2 etageareal blev inddraget til erhverv.
                                               - 4 -
kommunen gav i februar 1988 og februar 1991 tilladelse til forskellige bygningsændringer,
og kommunen foretog i den forbindelse besigtigelse af bygningen. vi finder, at kommunen
ikke i den forbindelse skulle undersøge, om ejeren anvendte den samlede ejendom på en
servitutstridig måde. vi finder derfor, at kommunen ikke ved passivitet havde fortabt sin ret
til at håndhæve servitutten, da kommunen meddelte afslaget.
vi stemmer derfor for at tage kommunens påstand til følge.
afgørelsen træffes efter stemmeflertallet.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
ved fastsættelsen af sagsomkostningerne for højesteret til whocare a/s er der henset til sa-
gens betydning og omfang.
i forholdet mellem københavns kommune og natur- og miljøklagenævnet skal ingen af par-
terne betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part. højesteret har herved lagt
vægt på, at natur- og miljøklagenævnet ikke har fået medhold i sin fortolkning af lokalpla-
nens § 12.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal københavns kommune betale 100.000 kr. til who-
care a/s.
i forholdet mellem københavns kommune og natur- og miljøklagenævnet skal ingen af par-
terne betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.