text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 16. maj 2012
sag 331/2010
(1. afdeling)
power stow a/s
(advokat henrik christrup)
mod
ankenævnet for patenter og varemærker
(kammeradvokaten ved advokat tomas ilsøe andersen)
hovedintervenient:
rasn a/s
(advokat peter-ulrik plesner)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 10. november 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, henrik
waaben, michael rekling og jan schans christensen.
påstande
appellanten, power stow a/s, har gentaget sin påstand.
indstævnte, ankenævnet for patenter og varemærker, har påstået stadfæstelse.
hovedintervenienten, rasn a/s, har påstået stadfæstelse, subsidiært at brugsmodel br 2005
00245 opretholdes med nogle nærmere omskrevne kravsæt.
supplerende sagsfremstilling
power stow a/s har frafaldet at gøre en række modhold gældende. de modhold, der herefter
påberåbes for højesteret, er den internationale patentansøgning wo 98/54073, sagens bilag
                                                - 2 -
16 (d5), det danske patent 170863, sagens bilag 6 (d1), patent us 3,268,099, sagens bilag
hq/28 (d2), og forprojektet.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af klaus glendorff og claus
elmeros.
klaus glendorff har supplerende forklaret, at han var ansat i cas indtil begyndelsen af
2001. derefter var han ansat i rosti i ca. 2 ½ år, og fra 2004 til 2009 var han ansat i sas.
såvel sikkerhedsudvalget som samarbejdsudvalget i cas var involveret i projektet. han vil
tro, at der var tale om ca. 15 medarbejdere. det var vigtigt for ledelsen at vise, at man gjorde
noget i forhold til det påbud, der var givet af arbejdstilsynet, og desuden vurderede man
også, at man fik den bedste løsning ved at involvere medarbejderne. han ved ikke med be-
stemthed, hvor mange der var involveret i projektet fra sas' side, men han vil tro, at der i
hvert fald har været tale om lige så mange som fra cas. sid havde 2 medarbejdere direkte
involveret, men han er bekendt med, at projektet tillige blev diskuteret på ugentlige møder i
fagforeningen. sid gik meget op i projektet, da det drejede sig om arbejdsmiljøet. i perioden
1996 frem til september 1997 blev der holdt rigtigt mange møder, fordi det som sagt var vig-
tigt at vise medarbejderne, at der skete noget.
det var cas, sas og sid, som sammen havde betalt for forprojektet. da forprojektet forelå,
blev det sendt til virksomhederne. for at komme videre fra forprojektet var der behov for et
større millionbeløb fra hver virksomhed til den videre udvikling.
han ved ikke, hvorfor confidentiality agreement kom frem i marts 1998. han husker ikke, at
der forud for dette tidspunkt var aftalt fortrolighed mellem parterne. det ville også være i
modstrid med, at medarbejderne skulle involveres. han husker ikke, hvad der er sket med
denne erklæring. han har med sikkerhed ikke underskrevet dokumentet.
han har ikke kendskab til det foreviste letter of intent, og han har heller ikke set et under-
skrevet eksemplar.
                                               - 3 -
med hensyn til organisationsplanen af 20. december 1998 har han forklaret, at der i sas
findes en "cookbook", som er en skabelon for, hvordan man kører projekter. i sas gør man
det på den måde, at man både har en styregruppe, en projektgruppe og en brugergruppe.
brugergruppen er typisk en gruppe af medarbejdere, der ikke har været plads til i projekt-
gruppen. brugergruppen har den funktion dels at kontrollere projektgruppen, dels at infor-
mere de øvrige medarbejdere om de tiltag, der er i gang.
når han i sin forklaring fra sø- og handelsretten har talt om loyalitet, går det på den almin-
delige samarbejdsform. det vil sige, at man ikke siger et og gør noget andet i forhold til
samarbejdspartnere.
med hensyn til mødet, hvor forprojektet blev præsenteret af lars thøgersen, er det mest
sandsynligt, at han ikke har deltaget i mødet. han har fået orientering fra mødet, men ved
ikke præcis, hvad der er blevet sagt på mødet.
han ved ikke, hvor mange eksemplarer af forprojektet der er blevet lavet. han ved ikke om
alle, som var med i den oprindelige projektgruppe, også har fået kopi af forprojektet. han
ved heller ikke, om alle de personer, som er nævnt på organisationsplanen, har fået kopi af
forprojektet, men det er overvejende sandsynligt. han ved ikke, om forprojektet er udleve-
ret til andre end personer fra cas, sas, sid eller arbejdstilsynet. det er ikke almindeligt,
at man udleverer kopier af et forprojekt til konkurrenter.
skønsmand claus elmeros har supplerende forklaret, at "problem and solution approach"-
metoden er en analysemetode udviklet af de europæiske patentmyndigheder. metoden bru-
ges til at finde ud af, om et patent har opfindelseshøjde. metoden er udviklet i forhold til
patenter, ikke i forhold til brugsmodeller. der er flere trin i denne metode. det første er, at
man skal finde den nærmeste kendte teknik. derefter ser man på, hvorledes den opfindelse,
som man har foran sig, adskiller sig fra kendt teknik, og hvilken teknisk effekt denne æn-
dring har. man kan endvidere se på, hvilket problem der løses i forhold til den kendte tek-
nik, og endelig om det er indlysende for en fagmand at kombinere disse løsninger.
når man skal vurdere, hvad der er den nærmeste kendte teknik, er der flere kriterier, man
kan bruge. et af dem er, hvad der er det mest egnede springbræt for den opfindelse, man nu
har foran sig. det mest egnede springbræt kan være den tidligere kendte teknik, hvor der er
                                                 - 4 -
størst fællestræk, og hvor der er behov for færrest konstruktive ændringer. det er dog en
vurderingssag, og det er ikke altid tilfældet, at det er sådan. men i den konkrete sag var det
hans vurdering, at det var det, der var det mest egnede springbræt. det kan også siges sådan,
at det var det skrift, der beskriver et apparat til tilsvarende formål, hvilket apparat fordrer
den mindste konstruktive og funktionelle ændring for at føre frem til frembringelsen.
i relation til hans svar på spørgsmål 12 i skønstemaet var hans samlede vurdering på grund-
lag af de tidligere nævnte kriterier, at dk 170863, sagens bilag 6 (d1), udgjorde den nærme-
ste kendte teknik. som sagt kan man ikke give et fuldstændigt entydigt svar på, hvad der er
den nærmeste kendte teknik. det afhænger også af, hvilke kriterier man vægter mest. han
vil dog stadig holde fast i sin vurdering af sagen. den internationale patentansøgning wo
98/54073, sagens bilag 16 (d5), som af sø- og handelsretten er blevet vurderet som den
nærmeste kendte teknik, består af et antal transportbånd, hvor dk 170863 er en ledtranspor-
tør. det er hans vurdering, at den opbygning af transportøren, som fremgår af dk 170863,
ligger tættere på brugsmodellen end wo 98/54073.
han er bekendt med epo's guidelines om, at man ved udfindelse af nærmeste kendte tek-
nik lægger vægt på, om der er en tilsvarende funktion eller effekt. med andre ord, om op-
findelsen søger at løse det samme problem. dette kan også være et kriterium for at fast-
lægge den nærmeste kendte teknik. han er enig i, at det er det kriterium, som er anvendt af
patent- og varemærkestyrelsen.
han kan bekræfte, at når man taler om højdeindstilling, er det for at løse problemet med at
kunne læsse godset i en ønsket højde og derved undgå løft. voldbys patent (dk 170863)
løser ikke dette problem. derimod løser wo 98/54073 problemet med at læsse gods i en
ønsket højde.
i relation til stridsbrugsmodellens krav 1 er det fortsat hans opfattelse, at dk 170863 opfyl-
der træk a), b), c), e) og f). det er også fortsat hans opfattelse, således som han har svaret på
spørgsmål 43, at træk d) og h) skal læses i sammenhæng. han kan således bekræfte, at der
reelt kun er to træk, som ikke genfindes i dk 170863 i forhold til stridsbrugsmodellens krav
1. der er dels tale om midler til at variere hældningen, dels om de respektive aktiverbare
transportørbaner (træk g)). det er korrekt, at det ikke er helt klart, hvad der forstås ved træk
g).
                                                 - 5 -
hans svar på spørgsmål 46 er hans udlægning af de få steder i stridsbrugsmodellens beskri-
velse, som vedrører træk g). der må være tale om en form for aktiverbarhed på hver enkelt
enhed. han har til forståelsen af træk g) navnlig hæftet sig ved beskrivelsen i stridsbrugsmo-
dellen, side 6, linje 5-9.
i relation til "problem and solution approach"- metoden er det endvidere sådan, at man de-
finerer et objektivt teknisk problem. problemstillingen i den konkrete sag er mere speciel
end blot at laste og losse et fly. der er tale om en løsning af nogle arbejdsforhold i et last-
rum. han er fortsat enig i, at det objektive problem kan defineres således, som han har sva-
ret på spørgsmål 18. ser man på dk 170863 i forhold til denne formulering af problemløs-
ningen, forholder det sig sådan, at transportøren i dk 170863 kommer fra jorden til last-
rummet og også ind i lastrummet, men den løser ikke problemet med at variere højden ved
aflæsning af godset inde i flyet. det er arbejdsbelastningen i forhold til stuveren, som bli-
ver løst ved stridsbrugsmodellen. han kan ikke sige, om det er vigtigt for løsningen af pro-
blemet, at der indgår "en respektiv aktiverbar transportørbane", men han kan se, at det kan
indgå som et element i løsningen af problemet, og at det er det, som rent faktisk er sket.
frembringeren har således løst problemet ved, at også den forreste transportørenhed er en
selvstændig aktiverbar enhed.
han kan vedstå sit svar på skønstemaets spørgsmål u. når han taler om håndtering af ba-
gage, er der både tale om løft og sidelæns bevægelser. træk d) og f) gælder alle transportør-
enhederne. de skal både kunne bevæges sidelæns og i højden. bagagen skal bringes fra et
niveau til et andet på en eller anden måde. den yderste transportørbane skal derfor også være
aktiverbar for at bringe bagagen op i den rette højde. træk g) har derfor også betydning for
løsning af problemet.
i relation til den skrå båndløfter, som er vist i forprojektet, side 17, indikerer pilene, at den
kan vippe, og at man dermed kan variere hældningen på den. man kan dog ikke af tegnin-
gen på side 17 se, om der er tale om den forreste transportørenhed. det kan også være et
fritstående apparat. det skrå stykke ved gulvet kunne indikere, at der er tale om en stand-
alone løsning.
                                                - 6 -
foreholdt østre landsrets kendelse af 7. maj 2009 erkender han, at der på den skrå bånd-
løfter ikke er vist drivmidler til at variere hældningen. det må dog for en fagmand være
nærliggende, at der vil være en eller anden form for automatiseringsmekanisme. det er hel-
ler ikke indikeret på tegningen, at der skulle være hjul, ligesom der ikke er vist noget om, at
båndløfteren skal bygges sammen med et andet transportbånd. der er heller ikke på tegnin-
gen af båndløfteren vist mulighed for sidelæns bevægelse.
forevist båndmodul med skrå båndløfter på side 18 i forprojektet, har han forklaret, at det
her er angivet, at båndet både kan bevæges op og ned og sidelæns. han kan bekræfte, at
der er tale om en anden tegning, end den der er vist på side 17. bundrammen på båndløfte-
ren vises således ikke, og en løsning som den angivne vil kræve, at der er et eller andet, der
holder båndet. ellers vil det kunne klappe sammen, hvis der lægges bagage på. det frem-
går ikke af tegningen, om transportbåndet og båndløfteren er sat sammen, eller om de blot
er sat ved siden af hinanden, og der er igen ikke vist nogen hjul. det er heller ikke vist,
hvordan båndet styres, og man kan ikke se af tegningen, om båndet kan skydes ud og ind
og klappes sammen. der er heller ikke vist midler til at variere hældningen. håndtagene på
siden af båndløfteren kunne indikere, at der skal ske en manuel håndtering af transportbån-
det, når det skal hæves og sænkes. der kan dog være mange praktiske grunde til, at man
har et håndtag. det kommer an på, hvordan indretningen i øvrigt er lavet, om der skal ske
en manuel håndtering. håndtaget kan også være der for at trække apparatet hen til det sted,
hvor det skal benyttes.
det er korrekt, at hvis man kombinerer dk 170863 med den skrå båndløfter i forprojektet
på side 18, så har man de elementer, som opfylder trækkene i krav 1. det er dog hans
holdning, at det ikke på tidspunktet for frembringelsen var nærliggende at kombinere netop
de to elementer. på side 17 i forprojektet er angivet flere alternative løsninger på løftepro-
blemet, og det er ikke givet på forhånd, at en af løsningerne er bedre end en anden, og at
man ville vælge nøjagtig den skrå båndløfter. for at nå frem til de elementer, som indgår i
brugsmodelkravet, er det ikke nok bare at kombinere dk 170863 med båndløfteren i for-
projektet, side 17. der vil være noget på begge apparater, dk 170863 og båndløfteren, som
skal tilpasses for at nå frem til brugsmodelkravet.
hvis forprojektet var offentligt tilgængeligt forud for frembringelsen af brugsmodellen,
ville en fagmand pr. definition have kendskab til det som del af den kendte teknik.
                                                - 7 -
et modhold skal vurderes i forhold til det, som var kendt af fagmanden forud for indle-
veringsdatoen. senere opfindelser har således ikke betydning for vurdering af et mod-
hold.
skønsmanden har om "could-would"- tilgangen bemærket, at en fagmand kan mange
ting. men en ting er, hvad en fagmand kan, noget andet er, hvad fagmanden vil gøre.
selv om man har to kendte teknikker, som man kan kombinere, så er spørgsmålet hele
tiden, om en fagmand vil eller er tilskyndet til at kombinere de to teknikker. når han selv
skal kigge efter, om der foreligger en tilskyndelse for en fagmand, vil han kigge på, om
der ligger en sådan tilskyndelse i den nærmeste kendte teknik. hvis det forudsættes, at
forprojektet var offentligt tilgængeligt, ville en fagmand kunne stå med dk 170863 og
finde inspiration og tilskyndelse til sin frembringelse i forprojektet. det er korrekt, at
"could-would"-tilgangen er udviklet af epo og vedrører patenter.
forprojektets side 3 giver en introduktion af virksomhederne og baggrunden for forpro-
jektet. på side 4 er der opstillet en række grundlæggende specifikationer for forprojektet.
på side 5 og 6 gives en kort introduktion til 6 eksisterende hjælpemidler. man må for-
mode, at disse hjælpemidler er blevet fundet relevante af de personer, der har været ind-
draget i projektet. han kan bekræfte, at flexbåndet er nævnt som et af disse hjælpemid-
ler. det er korrekt, at side 7 i forprojektet beskriver forfatterens egne undersøgelser, og
at man på side 8 får en afgrænsning af forprojektet. side 9 beskriver de almindelige til-
gange til et fly, og på side 10 får man en række oplysninger om de funktioner og den
bemanding, der skal være ved lastning af et fly. side 11 indeholder en oversigt over de
arbejdsgange, der er ved lastning og losning af fly. på side 12 beskrives arbejdsbelast-
ningen for de personer, der er involveret i lastningen, henholdsvis lasteren, lugemanden
og stuveren, og på side 13 er beskrevet de problemer, der er ved lastning af fly. side 14
gennemgår forskellige løsningsmuligheder for at få bagagen ind i flyet, det vil sige løs-
ningen på luge-mandens funktion. en af løsningerne på side 14 er vist i sort og springer
dermed mere i øjnene. på side 15 beskrives forskellige løsninger på problemet med
transport af bagagen i flyets cargorum. også her er en af løsningerne vist i sort. på side
16 vises løsning på problemet med længdefleksibilitet på transportøren. også en af disse
løsninger er vist i sort. på side 17 gives der løsning på højdeproblematikken, altså stu-
verens arbejde. her er der flere løsninger, som er fremhævet med sort. side 18 i for-
                                               - 8 -
projektet sammenstiller nogle af de løsningsmodeller, som er præsenteret tidligere i
dokumentet, og en af disse er i sort. han står stadig ved, at man ikke ud af denne kopi
kan se, hvad det sorte betyder. grunden til, at det er sort, kan lige så godt være, at det er
en kopi af et farvefoto. der er ikke i forprojektet entydigt peget på en løsning. frembrin-
geren skal således selv foretage et valg.
det er korrekt, at brugsmodeller ikke udstedes af de europæiske patentmyndigheder. regi-
streringen af en brugsmodel beror således på national lovgivning.
formuleringen i brugsmodellovens § 5: "tydeligt adskiller sig fra", er blevet præsenteret
således, at tærsklen for, hvad der har frembringelseshøjde, er lavere ved en brugsmodel,
end tærsklen for, hvad der har opfindelseshøjde, er for et patent. der mangler en klar rets-
praksis om, hvor meget lavere tærsklen er for frembringelseshøjden. han er enig i, at hvis
et patent først er godkendt af epo, vil det være ulogisk, hvis samme frembringelse ikke
kunne registreres efter de danske regler om brugsmodeller.
stridsbrugsmodellens krav 2 er en yderligere specifikation af krav 1. det er en specifika-
tion, som han ikke har genfundet i nogen af de modhold, som han er blevet præsenteret for.
tilsvarende gælder for krav 16, som han heller ikke har set i nogen af modholdene.
højesterets begrundelse og resultat
det er efter den dagældende brugsmodellovs § 3, stk. 1, (den nugældende lovs § 5, stk. 1) et
krav for at opnå registrering som brugsmodel efter lovens § 1, stk. 1, at der er tale om en
frembringelse, som er ny i forhold til, hvad der var kendt før ansøgningens indleveringsdag,
og at den tydeligt skal adskille sig derfra. efter § 3, stk. 2, 1. punktum, anses alt, hvad der er
blevet almindeligt tilgængeligt, som kendt.
rasn a/s fik den 10. marts 2006 brugsmodelregistreret sit transportbånd til stykgods som
brugsmodel dk 2005 00245 u4 med prioritet fra 11. januar 2000.
spørgsmålet i sagen er, om transportbåndet opfylder nyhedskravet og kravet om frembringel-
seshøjde i § 3, eller om brugsmodellen skal slettes fra registrering i patent- og varemærkesty-
relsen, fordi disse krav ikke er opfyldt.
                                                - 9 -
forprojektet fra september 1997 var resultatet af et projektarbejde, som var iværksat af sas,
copenhagen air services a/s (cas) og specialarbejderforbundet i danmark (sid). hoved-
formålet var at afdække, om det var realistisk at udvikle et teknisk hjælpemiddel, der elimine-
rer eller reducerer arbejdsbelastningen for laste/losse-medarbejdere betydeligt, samt at fore-
tage en økonomisk og tidsmæssig vurdering af et faseopdelt produktudviklingsprojekt.
højesteret tiltræder, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at projektet kun var kendt
inden for en snæver og veldefineret kreds af projektejere og konsulenter, og at forprojektet
herefter ikke kan antages at have været nyhedsskadeligt for brugsmodel dk 2005 00245 u4.
det ændrer ikke herpå, at forprojektet blev sendt til arbejdstilsynet.
hertil kommer, at forprojektet alene indeholder et katalog over løsningsmuligheder uden at
vælge mellem disse og uden at angive løsninger på tekniske frembringelser.
det fremgår af forarbejderne til brugsmodelloven, at loven tager sigte på tekniske frembrin-
gelser, der ikke har det niveau i forhold til det kendte, at de kan patenteres. kravet om frem-
bringelseshøjde ligger således på et lavere niveau end patentrettens opfindelseshøjde.
i sager af denne karakter må der kræves et sikkert grundlag for at tilsidesætte patentankenæv-
nets afgørelse af, om der foreligger den nødvendige frembringelseshøjde, jf. herved højeste-
rets dom af 21. august 2008 (ufr 2008, s. 2554).
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt det danske patent 170863, sagens bilag 6 (d1),
eller den internationale patentansøgning wo 98/54073, sagens bilag 16 (d5), er den nær-
mestliggende kendte teknik. skønsmanden er af den opfattelse, at patent 170863 må anses for
den nærmestliggende kendte teknik, jf. svaret på spørgsmål 12, mens patentankenævnet i sin
afgørelse af 7. januar 2008 har tiltrådt patent- og varemærkestyrelsens vurdering, hvorefter
wo 98/54073 er den nærmestliggende kendte teknik. nævnet har samtidig vurderet, at der
foreligger den nødvendige frembringelseshøjde også, når wo 98/54073 kombineres med de
øvrige modhold i sagen.
det fremgår af skønsmandens besvarelser, navnlig af spørgsmål 4, 5, 31, d, e, f, u, v, og w,
samt af hans forklaringer, at det er skønsmandens opfattelse, at brugsmodel dk 2005 00245
u4 rummer ny teknik i forhold til begge modhold.
                                              - 10 -
højesteret finder på baggrund af det anførte, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte patent-
ankenævnets afgørelse, hvorefter brugsmodel dk 2005 00245 u4 opfylder kravene i den da-
gældende brugsmodellovs § 3, idet modellen må anses for at have den nødvendige frembrin-
gelseshøjde i forhold til begge modhold. modholdet vedrørende patent us 3,268,099, sagens
bilag hq/28 (d2), kan heller ikke føre til en tilsidesættelse af patentankenævnets afgørelse.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal power stow a/s betale 100.000 kr. til ankenævnet for
patenter og varemærker og 100.000 kr. til rasn a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                        udskrift
                                            af
                        sø- & handelsrettens retsbog
                                      ____________
den 2. november 2018 kl. 10:00 blev retten sat af  dommer .
der foretoges:
b-568-17
advokat boris k. frederiksen som kurator i
   virksomhed aps 1    under konkurs
mod
        sagsøgte
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                                -2-
                                          kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
    virksomhed aps 1
kurator, advokat boris k. frederiksen, har nedlagt påstand om, at              sagsøgte
pålægges konkurskarantæne i tre år.
advokat karsten warming har som beskikket advokat for                  sagsøgte          nedlagt
påstand om frifindelse, subsidiært at konkurskarantæne pålægges for en kortere periode end
tre år.
sagen har været mundtligt behandlet.
oplysninger i sagen
    virksomhed aps 1      er stiftet den 17. februar 2010 af    virksomhed aps 2     med en sel-
skabskapital på 125.000 kr. selskabet ejes fortsat af     virksomhed aps 2     med en ejerandel
på 100 %.           sagsøgte           har siden stiftelsen og frem til selskabets ophør den 30.
maj 2017 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”at drive hånd-
værksmæssig virksomhed og hermed beslægtet virksomhed”. selskabet havde regnskabsår
fra den 1. januar til den 31. december, og første periode løb fra den 17. februar 2010 til den
31. december 2010. der er den 31. maj 2016 indsendt årsrapporter til og med 31. december
2015 (6. regnskabsår).
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring, der er modtaget den 21. april 2017 fra
skat, taget under konkursbehandling den 30. maj 2017. advokat boris k. frederiksen blev
udpeget som kurator.
                                                   -3-
skifteretten har den 6. oktober 2017 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tænesag mod             sagsøgte            til følge.
kurator har herefter i et processkrift, der er modtaget den 3. november 2017, oplyst bl.a.:
      ”… om baggrunden for selskabets konkurs har selskabets tidligere direktør
          sagsøgte       mundtligt oplyst til kurator, at årsagen til, at selskabet gik konkurs
      var, at selskabet havde en svigtende indtjening og derfor ikke kunne betale sin gæld til
      skat.
      …
      betaling af skatter og afgifter
      ….
      kurator har konstateret, at selskabet i perioden fra ca. december 2015 til september
      2016 har opbygget en restance til skat på mere end kr. 580.000,-. restancen vedrører
      manglende betaling af a-skat, am-bidrag og moms m.v. dette fremgår af specifikatio-
      nen til skats konkursbegæring ...
      det fremgår således af skats specifikation, at selskabet pr. 21. april 2017 skyldte kr.
      587.098,53 til skat.
      selskabets regnskabs- og bogføringsforhold
      selskabet aflagde den 31. maj 2016 årsrapport for 2015 …
      det fremgår af årsrapporten, at selskabets resultat pr. 31. december 2015 var negativt
      med kr. -458.911, og at egenkapitalen herefter var negativ med kr. -362.901,-.
      det fremgår af balancen i årsrapporten for 2015, at selskabets aktiver pr. 31. december
      2015 udgjorde i alt kr. 382.051,-.
      derudover fremgår det, at selskabet havde kortfristet gæld for i alt kr. 744.952,-.
      det fremgår endvidere af selskabets årsrapport for 2015 at selskabets drift også i 2014
      var negativt med ca. kr. -73.000,-.
      kurator har herefter ved udtræk fra selskabets elektroniske bogføring konstateret, at
      selskabets drift og egenkapital siden 31. december 2015 og frem til konkursen den 30.
      maj 2017 har været negativ.
                                             -4-
 … [der] fremlægges råbalance for 2016 (trukket den 9. juni 2017), der viser, at selska-
 bets egenkapital i denne periode bevægede sig mellem kr. -362.901,14 (primo) og kr. -
 445.150,27 (ultimo).
… [der] fremlægges råbalance for 2017 (trukket den 9. juni 2017), der viser, at selska-
bets egenkapital i denne periode bevægede sig mellem kr. -445.150,27 (primo) og kr. -
359.368,29 (ultimo).
 selskabets aktiver
 i forbindelse med konkursdekretets afsigelse forklarede            sagsøgte             at
 selskabet på dekrettidspunktet havde udestående fakturaer for ca. kr. 25.000,- og et køre-
 tøj til en værdi af ca. kr. 10.000,- …
 selskabets anlægs- og omsætningsaktiver kan ud fra balancen i råbalancen pr. den 30.
 maj 2017 opgøres som følger:
anlægs- omsætningsaktiver                        saldobalance pr. 30.05.17
andre anlæg, driftsmateriel og inventar          kr.                    62.806,00
tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser      kr.                  117.608,78
tilgodehavender hos tilknyttede virksomhe-       kr.                    45.969,93
der
periodeafgrænsningsposter                        kr.                    45.780,00
likvide beholdninger                             kr.                    25.624,34
aktiver i alt:                                   kr.                   251.819,12
 boets aktiver og passiver fremgår af seneste redegørelse i medfør af konkurslovens § 125,
 stk. 2 af 29. september 2017 … som det fremgår heraf, har kurator ikke fundet aktiver,
 der kunne dække selskabets gæld.
 anmeldte krav i konkursboet
 der er i konkursboet foreløbigt anmeldt krav på vegne af fem kreditorer. … de anmeldte
 krav fordeler sig som følger:
               krav i medfør af konkurslovens § 93               kr.          750,00
                                                   -5-
                  krav i medfør af konkurslovens § 97                   kr.     602.608,51
                  i alt                                                 kr.     603.358,51
    selskabet opbyggede systematisk gennem 2016 en større gæld til skat. skats krav ud-
    gør kr. 587.848,53 af kravene anmeldt i konkursboet. hertil kommer yderligere anmeldel-
    ser, der samlet set beløber sig til kr. 15.509,98,- …
    det ses således, at restancen til skat på kr. 587.848,53 udgør størstedelen af de samlede
    anmeldelser i konkursboet. …”
advokat karsten warming har i et svarskrift oplyst bl.a.:
    ”… da               sagsøgte            har været direktør i det konkursramte selskab i hele
    selskabets levetid, omhandler nærværende sag alene spørgsmålene om, hvorvidt
          sagsøgte         på grund af groft uansvarlig forretningsførelse er uegnet til at delta-
    ge i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, herunder spørgsmålet om, hvilken periode der er
    den relevante for vurderingen af forretningsførelsen.
    hertil kommer spørgsmålet om den korrekte opgørelse af skat´s tilgodehavende, som
    nødvendigvis må behandles som en del af nærværende sag, idet det er              sagsøgtes
                   opfattelse, at kurators oplysninger i processkriftet er ufuldstændige og for
    den dels vedkommende ikke korrekte.
    ad selskabets drift
    selskabet har i overensstemmelse med reglerne i årsregnskabsloven og bogføringsloven
    aflagt årlige årsregnskaber indtil og med regnskabsåret 2015.
    som anført i kurators processkrift er seneste aflagte årsregnskab for årsregnskabet 2015,
    idet årsregnskabet for 2016 først skulle indleveres efter konkursdekretets afsigelse, og føl-
    gelig ikke er blevet udarbejdet.
    selskabet har løbende udført bogføring, og alt bogføringsmateriale er således udleveret til
    kurator på dennes anmodning, og selskabet har således ikke overtrådt hverken årsregn-
    skabsloven eller bogføringslovens bestemmelser.
    i perioden fra selskabet blev stiftet i 2010 og indtil årsregnskabet for 2013 (bortset fra stif-
    telsesåret) havde selskabet genereret mindre overskud årligt.
                                               -6-
i regnskabsåret 2014 havde selskabet en mindre underskud, hvilket primært skyldtes at
selskabet blev mødt med et erstatningskrav, som følge af et meget lokalt skybrud over is-
høj hvor selskabet var i gang med en opgave for en kunde, hvilket medførte et større tab
for selskabet.
i regnskabsåret 2015 havde selskabet et større underskud på driften.
underskuddet i 2015 skyldtes primært at                sagsøgte           blandt andet som
følge af erstatningssagen der tillige havde indvirkning på årsregnskabet for 2014 men og-
så 2015, var meget optaget af at varetage administrative opgaver, særligt i forbindelse
med erstatningssagen som påvirkede                 sagsøgte          .       sagsøgte
        havde derfor ikke den fornødne fokus på virksomhedens drift og lønsomhed i denne
periode.
selskabet ansatte i slutningen af 2014 en medarbejder. denne medarbejder afgav i slut-
ningen af 2014 et tilbud på en større facadeisolering, hvor arbejdet først blev afsluttet
medio 2015, hvilket tilbud imidlertid viste sig at være beregnet helt forkert, hvilket med-
førte at selskabet fik et ganske stort tab grundet denne ene sag.
ligeledes ansatte selskabet i slutningen af 2014 en lærling, hvilket medførte yderligere
lønomkostninger for selskabet.
fra sommeren 2015 kunne det imidlertid konstateres at der skete en nedgang i selskabets
ordretilgang, og selskabet måtte tage imod opgaver der ikke var lønsomme.
i forbindelse med at årsregnskabet for 2016 blev udarbejdet, besluttede          sagsøgte
              at afskedige to medarbejdere for derved at nedbringe lønudgifterne. samtidig
ophørte en lærling i maj 2016 hvilket medførte en yderligere lønnedgang.
…
for at forbedre regnskabet nedsatte            sagsøgte           sin egen løn, for derved at
forbedre virksomhedens lønsomhed.
for 2016 udviste selskabets drift et markant bedre regnskab end 2015 og selskabet havde
et mindre underskud på 66.332,55 før renter … isoleret set havde selskabet et mindre
overskud i sidste kvartal af 2016 og selskabets økonomi var i klar bedring.
          sagsøgte            overvejede nøje igennem 2016 om selskabets drift skulle ind-
stilles, men efter at have afskediget medarbejdere og fået en ny revisor der bistod med lø-
bende regnskabsgennemgang, besluttede                sagsøgte           at fortsætte driften,
                                               -7-
idet det var          sagsøgtes            opfattelse, at selskabet var på rette vej, og ved øget
indtjening kunne betale alle kreditorer.
…
selskabet var således i drift i perioden tilnærmelsesvis helt op til konkursdekretets afsigel-
se, idet bemærkes at selskabets drift ophørte efter konkursbegærings indgivelse.
… [der] fremlægges saldobalance for perioden 1. januar 2017 til 29. maj 2017, der udvi-
ser at selskabet på disse 5 måneder havde et overskud efter skat på kr. 85.781,98 (for 4
måneders drift), hvilket – forudsat udviklingen ville fortsætte resten af året – ville have
medført et overskud på året på over kr. 250.000,00, svarende til at skat´s tilgodehaven-
de ville kunne have været afviklet indenfor ca. 2 år.
ad skat´s tilgodehavende
det fremgår af kurators processkrift, at skat på dekrettidspunktet havde et tilgodeha-
vende stort ca. kr. 580.000,00.
som det allerede i forbindelse med skiftesamlingen, hvori konkursdekretet blev afsagt, blev
oplyst, er dette beløb ikke korrekt, og det må undre at kurator ikke efterfølgende af egen
drift, og særligt eftersom kurator er i besiddelse af de kontoudtog fra banken som doku-
menterer indbetalinger, har undersøgt forholdet nærmere, ligesom det må undre at skat
ikke efterfølgende af egen drift, har nedsat fordringen.
således har            sagsøgte           på vegne selskabet indbetalt følgende beløb der ikke
ses modregnet i skat´s opgørelse;
             11. april 2017                     kr. 27.739,32
             27. april 2017                     kr. 15.000,00
             18. maj 2017                       kr. 65.000,00
             24. maj 2017                       kr.    9.945,04
for så vidt angår indbetalingen den 11. april 2017 er det uvist om denne er modregnet
ved skat´s opgørelse, idet det ikke har været muligt for               sagsøgte            at til-
gå selskabets skattekonto til kontrol heraf.
skat´s tilgodehavende (og derved de samlede § 97-krav i boet) er således som minimum
kr. 89.945,04 mindre end opgjort af kurator, hvilket kurator selv burde have kunnet kon-
statere på baggrund af de af            sagsøgte              afgivne oplysninger og ved gen-
nemsyn af bankkontoudtog.
                                                     -8-
     kurator opfordres (1) til at indhente og fremlægge et fuldstændigt kontoudtog over skat-
     tekontoen for       virksomhed aps 1         således at det korrekte gældsforhold, herunder
     tidspunkterne for gældens stiftelse, kan dokumenteres.
     ad udviklingen i skat´s tilgodehavende
     det fremgår af kurators processkrift, at selskabet skulle have oparbejdet en gæld på ca. kr.
     580.000 i perioden december 2015 til dekrettidspunktet.
     dette bestrides.
     faktum er, at            sagsøgte             som direktør for selskabet pr. 1. december 2015
     havde en gæld til skat på kr. 269.785,05.
     1 år forud for fristdagen den 21. april 2017 androg gælden 458.592,94, og på dekrettids-
     punktet har gælden, jf. ovenfor maksimalt andraget 497.153,49.
     i det sidste år forud for fristdagen er selskabets samlede gæld til skat således netto alene
     steget med maksimalt kr. 38.560,55, hvoraf ca. kr. 5.000,00 er rentetilskrivning.
     i øvrigt bemærkes det at stigningen i gælden fra 1. december 2015 og indtil 21. april 2016
     primært skyldes momsangivelse for 2. halvår 2015, og således et forhold der klart ligger
     udenfor 1 år forud for fristdagen. …”
kurator har i en replik yderligere oplyst bl.a.:
     ”… selskabets drift
     for så vidt angår … [det mindre underskud for 2016 på 66.332,55 kr.] skal det fremhæ-
     ves, at det faktiske resultat for driften i denne periode var -82.248,30. der er ikke grund-
     lag for at bortse fra de renteudgifter, der påhvilede selskabet ved resultatopgørelsen.
     det bestrides i den forbindelse, at … [det mindre underskud for 2016 på 66.332,55 kr.]
     dokumenterer, at selskabet genererede et mindre overskud i 4. kvartal 2016, som det er
     anført af           sagsøgte           . dette må anses for udokumenteret henset til det ne-
     gative driftsresultat.
     det bestrides, at … [saldobalancen for perioden 1/1 til 29/5 2017] er dokumentation for,
     at selskabet ville have haft et positivt resultat i omegnen af kr. 250.000,- ved udgangen af
     2017 henset til, at der kun er tale om en periode på fem måneder. hvorledes driften ville
                                              -9-
have fortsat fremover er alene hypotetisk. hertil kommer, at der i resultatopgørelsen …
ikke er medtaget skatteforpligtigelser, hvilke naturligvis skal indgå i en samlet opgørelse.
det bestrides endvidere, at skats tilgodehavende herved ville være afviklet inden for en
periode på to år. i øvrigt bemærkes, at uanset om selskabet ville have været i stand til at
afdrage gælden til skat over en 2-årig periode, er det uvist om skat ville have accepte-
ret en afdragsordning, ligesom det ikke ændrer på, at selskabet på dette tidspunkt havde
opbygget en stor restance til skat. det er således sagen uvedkommende, hvorvidt gæl-
den til skat kunne være afviklet inden for to år.
skats krav
          sagsøgte            anfører … at det ikke er korrekt, at selskabets gæld til skat
andrager kr. ca. 580.000,00, og at kurator har været bekendt med dette. dette bestrides.
kurator bekendt bestred selskabet ikke gælden til skat på skifteretsmødet den 30. maj
2017. i øvrigt fremgår dette heller ikke et udskriften af retsbogen …
da skat den 21. april 2017 indgav konkursbegæring mod selskabet, havde selskabet en
restance til skat på kr. 587.098,53 ifølge konkursbegæringen … da selskabet blev taget
under konkursbehandling den 30. maj 2017, var selskabets restance til skat ca. kr.
470.000,-.
til besvarelse af           sagsøgtes          opfordring 1 fremlægges … fuldstændigt ud-
skrift fra selskabets skattekonto. som det fremgår af skattekontoen, er der henholdsvis den
11. april 2017, 27. april 2017, 18. maj 2017 og 24. maj 2017 indbetalt kr. 27.739,32, kr.
15.000,-, kr. 65.000,- og kr. 9.945,04, der har nedbragt selskabets gæld til skat. det er
derfor ikke korrekt, når          sagsøgte           … anfører, at de indbetalte beløb ikke er
modregnet i skats opgørelse.
for så vidt angår de fire indbetalinger fra selskabet … bemærkes det i den forbindelse, at
indbetalingerne fra selskabet kom i umiddelbar forlængelse af, at skat den 31. marts
2017 fremsendte et varsel om konkurs og efterfølgende indgav konkursbegæring den 21.
april 2017. betalingerne blev således først foretaget af selskabet, da        sagsøgte
        var bekendt med, at en konkurs var nært forestående.
som en følge af at betalingerne henholdsvis den 27. april 2017, 18. maj 2017 og 24. maj
2017 på i alt kr. 89.945,04 først blev foretaget efter skats indgivelse konkursbegæring,
er disse betalinger blevet omstødt af kurator i medfør af konkurslovens § 72 og indestår
nu på kurators klientkonto for konkursboet. … herved blev selskabets gæld til skat til-
svarende opskrevet på skattekontoen.
                                                  - 10 -
    reelt set må saldoen dog på konkurstidspunktet anses for at have været negativ med yder-
    ligere ca. kr. 90.000,- som en følge af omstødelige gældsbetalinger, hvorefter skats til-
    godehavende har været ca. kr. 560.000,-. det bemærkes, at                sagsøgte          på
    betalingstidspunktet har været vidende om alle de faktiske omstændigheder, der har været
    nødvendige for at vurdere, hvorvidt betalingerne ville være omstødelige.
    hermed anses opfordring (1) for besvaret.
    i øvrigt bemærkes, at det af … [skattekontoen] fremgår, at selskabet har haft gæld til
    skat siden den 10. februar 2014, hvor saldoen var negativ med kr. -90.076,27. saldoen
    har herefter været svingende med større eller mindre negative beløb helt indtil konkursen
    den 30. maj 2017, hvor saldoen var negativ med ca. kr. -470.000,-. saldoen har således
    konsekvent været negativ med mere end kr. -100.000,- siden marts 2015.
    det kan desuden konstateres, at selskabet har haft kontinuerlig negativ restancetilvækst
    til skat siden 10. februar 2014, og gælden er derfor opbygget over en periode på mere
    end tre år. …”
advokat karsten warming har i en duplik yderligere oplyst bl.a.:
    ”… det bemærkes at kurator har adgang til alt bogføringsmateriale, herunder det kon-
    kursramte selskabs regnskabsprogram, hvorfor kurator vil kunne danne og udskrive peri-
    oderegnskab for 4. kvartal 2016 der dokumenterer, at det er korrekt, når det anføres at sel-
    skabet i 4. kvartal 2016 isoleret set var overskudgivende.
    kurator opfordres (1) til at fremlægge perioderegnskab for 4. kvartal 2016.
    for så vidt angår driften i 2017 fastholdes det tidligere anførte. det konkursramte sel-
    skabs drift ville fortsættende være overskudsgivende … idet bemærkes at            sagsøgte
               , efter konkursdekretets afsigelse, har stiftet et nyt selskab som driver virksom-
    hed identisk med det konkursramte, og det gøres gældende at resultaterne for denne virk-
    somhed er identiske med de resultater som det nu konkursramte selskab ville kunne have
    realiseret, og disse oplysninger dokumenterer, at det konkursramte selskab ville kunne
    have afviklet tilgodehavende til skat indenfor en realistisk tidsramme.
    det kan tiltrædes at skat ikke ville acceptere en afdragsordning over to år … da under-
    tegnede var i dialog med skat om en afvikling, herunder hvor der blev redegjort for sel-
    skabets tiltag og positive udvikling, men svaret fra skat var, at der ikke kunne indgås
    afdragsordning på mere end 3 måneder, hvilket herefter førte til konkursen.
    …
                                                  - 11 -
     det er muligt at konkursboet nu har gennemført et omstødelseskrav mod skat, men på
     tidspunktet for konkursdekretets afsigelse var skat´s tilgodehavende nedbragt og androg
     således kr. 470.811,51.
     det fremgår af … [gældbogen] at der i konkursboet er anmeldt et krav fra skat på kr.
     587.098,53, mens der fra øvrige simple kreditorer er anmeldt krav med kr. 15.509,98.
     dette viser med tydelighed, at der alene i denne sag er tale om at skat lider tab, og hvis
     konkursen ikke var gennemført, ville skat´s tilgodehavende være nedbragt til kr.
     470.811,51 på dekrettidspunktet og efterfølgende være yderligere nedbragt.
     hvis der isoleret set ses på nettoforøgelsen/nettofaldet i gælden fra april 2016 (1 år forud
     for fristdagen) til maj 2017 (konkurstidspunktet) er gælden således faldet med ca. kr.
     15.000,00, og… [skattekontoen] kan ikke levne nogen tvivl om, at det konkursramte sel-
     skab var i gang med en nedbringelse af gælden, hvilket klart taler imod at der skal idøm-
     mes konkurskarantæne.
     det forhold at der ikke fra det konkursramte selskabs bankforbindelse er anmeldt krav i
     boet kan ikke tillægges betydning i sagen.
     det bestrides fortsat at           sagsøgte            har fortsat driften udover håbløsheds-
     tidspunktet. …             sagsøgte           [har] foretaget massive driftsmæssige ændrin-
     ger i selskabet, og derved vendt selskabets drift fra underskudsgivende til et overskudsgi-
     vende selskab.
     det er korrekt at skat har lidt et tab i forbindelse med konkursen, men dette tab er dels
     blevet forhøjet ved gennemførelsen af konkursen, hvor kurator har foretaget omstødelse af
     en betaling til skat på ca. kr. 90.000, som kurator ikke agter at anvende til udlodning til
     kreditorerne, ligesom tabet ikke har kunnet imødegås som følge af, at skat valgte at
     gennemføre en konkurs, selvom der blev tilbudt nedbringelse af gælden via såvel revisor
     som advokat, hvilket dog blev afvist af skat. …”
kurator har i et processkrift iii yderligere oplyst bl.a.:
     ”… kurator har sikret selskabets bogføring- og regnskabsoplysninger i det omfang, at det
     har været muligt og nødvendigt. herunder er der indhentet resultat- og balanceopgørelse
     for regnskabsåret 2016, der dog ikke er specificeret for de enkelte kvartaler. kurator er så-
     ledes ikke i besiddelse af perioderegnskabet for 4. kvartal 2016.
     selskabets tidligere regnskabsprogram er en betalingsservice, der på nuværende tidspunkt
     er afviklet, hvorfor kurator ikke har mulighed for at indhente yderligere materiale herfra.
                                                   - 12 -
       såfremt          sagsøgte           fortsat finder det nødvendigt, at der fremlægges yder-
       ligere materiale, vil kurator give fuldmagt til, at          sagsøgte           selv tager
       kontakt til regnskabsudbyderen og indhenter det nødvendige materiale.
       hermed anses opfordring (1) for besvaret. …”
forklaringer
           sagsøgte             har forklaret bl.a., at han er 29 år, er uddannet bygningssnedker,
og at han i dag driver virksomhed som maskinsnedker i                virksomhed aps 3         som han
ejer.
han stiftede i 2010        virksomhed aps 1        da han ønskede at blive selvstændig. i de første
4 år var der en positiv økonomisk udvikling, hvor der til at begynde med var to medarbejde-
re, der frem til 2014 steg til 4-5 medarbejdere. selskabet udførte alle former for tømrerarbej-
de. i sommeren 2014 indtraf der som følge af et skybrud i ishøj en vandskade på et byggeri,
hvilket førte til, at der blev rejst et erstatningskrav. han måtte derfor bruge megen tid på e-
mailkorrespondance med en advokat, hvilket psykisk berørte ham en hel del. skaden kom til
at koste selskabet omkring 200.000 kr. selskabet havde dog i 2014 fortsat mange opgaver. i
2015 fik han ansat en medarbejder, som bl.a. også skulle bistå ham som sparringspartner i
forhold til erstatningssagen. den pågældende skulle også fremskaffe kunder og tilbud, og
han havde store forventninger til den pågældende, som han også så som en fremtidig kom-
pagnon. det viste sig efterfølgende, at den pågældende i forbindelse med en større facadere-
novering havde udarbejdet et helt urealistisk tilbud, hvor såvel tidsplanen som de benyttede
timetakster var forkerte. det førte til et tab på et par hundrede tusinde kroner. den pågæl-
dende havde også i andre tilfælde benyttet en for lav timetakst. han blev derfor afskediget.
da han derfor i 2016 skulle udarbejde regnskab for 2015, var han godt klar over, at der var et
stigende underskud. han bad derfor en ven ved navn                  person         om rådgivning med
henblik på den fremtidige udvikling. dette førte til en omlægning af arbejdsområdet, således
at der blev satset på egentlig maskinsnedkerarbejde, som de anså for mere rentabelt. der
blev endvidere afskediget personale, ligesom en lærling, der var udlært, fratrådte. endelig
                                                   - 13 -
blev hans egen løn halveret. han havde hidtil fået udbetalt mellem 25.000 kr. og 30.000 kr.,
og denne løn blev fremover nedsat til mellem 10.000 kr. og 15.000 kr. samlet medførte dette
en halvering af selskabets samlede lønudgifter. han kunne også konstatere, at disse tiltag
førte til, at selskabet fik flere midler til disposition. han fandt derfor, at det ikke var nødven-
digt at lukke selskabet. i slutningen af 2016 fik han tilknyttet en revisor, der også overtog
bogføringen. revisoren fastslog, at der i 4. kvartal 2016 var et mindre overskud.
han har endvidere løbende været i kontakt med skat straks fra det øjeblik, hvor han fik
problemer med betaling af ydelser til det offentlige. han har således i efteråret 2015 telefo-
nisk indgået en afdragsordning, hvorefter han månedligt betalte ca. 15.000 kr. til skat. disse
indbetalinger fremgår af skattekontoen. i begyndelse af 2016 kontaktede han på ny skat,
der oplyste, at de havde travlt og henviste ham til blot at betale så meget, som han kunne.
samtidig opfordrede de ham til at foranledige, at selskabet betalte løbende forfaldne ydelser.
som det fremgår af skattekontoen fulgte han dette råd fra april 2016, ligesom han betalte så
meget han kunne på de øvrige restancer. han har samtidig ikke stiftet gæld til andre. udover
afvikling af gæld til skat har han også afviklet gæld til et pengeinstitut og vareleverandø-
rer. i foråret 2017 meddelte skat, at han skulle betale den fulde restance, idet der ellers ville
blive indgivet konkursbegæring mod selskabet. han kontaktede derfor straks revisor og en
advokat, der forsøgte at komme i dialog med skat. han kunne da tilbyde at afvikle rest-
gælden over 1½ år, men dette afviste skat. han har op til konkursen betalt omkring 90.000
kr., da han fortsat ønskede at afvikle gælden og for at vise, at han havde viljen hertil. skat
fastholdt dog konkursbegæringen.
      virksomhed aps 3          er stiftet 2017, men driften er reelt først påbegyndt i slutningen af
august 2017. virksomheden drives fra de samme lokaler som                  virksomhed aps 1      han
har købte værktøj af kurator i konkursboet efter           virksomhed aps 1       ligesom han har fo-
retaget nyanskaffelser for ca. 100.000 kr. dertil kommer oprettelse af en hjemmeside for
50.000 kr. der har også været grundlag for at ansætte en lærling. der er endvidere knyttet en
bogholder og revisor til selskabet. kundekredsen er i et vist omfang den samme som hidtil,
idet denne var knyttet til hans person. det går rigtig godt i det nye selskab, der forventes at
give et overskud på ca. 170.000 kr.
                                                    - 14 -
          vidnet            har forklaret bl.a., at han er statsautoriseret revisor og ansat i bdo
københavn. han har udført arbejde for                virksomhed aps 3          men en medarbejder har
dog også bistået med bogholderiopgaver for                virksomhed aps 1         i de første måneder i
2017. saldobalancen for dette selskab svarer til de faktiske forhold. for så vidt angår saldoba-
lancen for 2016 kan han naturligvis ikke udtale sig om, hvorvidt disse tal kan lægges til
grund, men i det omfang dette er muligt, viser det, at selskabet da var på rette vej, idet der
var et overskud i 4. kvartal 2016.
for så vidt angår         virksomhed aps 3           er der næste færdiggjort årsregnskab for 2017,
der viser et overskud på ca. 165.000 kr. der foreligger ingen restancer, og skat og moms er
løbende betalt rettidigt. likviditeten er god, og det er hans indtryk, at              sagsøgte       ”ikke
har gabt over mere, end han kunne overskue.” der spares løbende op til momsen, og der er
næppe tvivl om, at hvis virksomheden havde været fortsat i det oprindelige selskab, ville der
kunne være afviklet yderligere gæld til skat med ca. 150.000 kr.
parternes synspunkter
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med de fremlagte påstandsdo-
kumenter.
kurator har heri gjort gældende bl.a.:
      ”… at betingelserne for at pålægge           sagsøgte       konkurskarantæne er opfyldt, jf.
      konkurslovens § 157.
      den tidsmæssige betingelse
      det gøres i første række gældende, at        sagsøgte       har deltaget i ledelsen i selskabet
      senere end et år før fristdagen den 21. april 2017, og at den tidsmæssige betingelse i med-
      før af konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., derfor er opfyldt.
      for så vidt angår den tidsmæssige betingelse, kan det således lægges til grund, at
       sagsøgte ifølge selskabsrapporten fra erhvervsstyrelsen har været registreret direktør i
      selskabet i perioden fra den 17. februar 2010 og frem til konkurstidspunktet den 30. maj
                                               - 15 -
2017, og således også i perioden, der ligger ét år før fristdagen … på den baggrund gøres
det gældende, at den tidsmæssige betingelse er opfyldt.
for så vidt angår perioden, inden for hvilken den groft uforsvarlige forretningsførelse skal
være udvist, gøres det gældende, at der konkret ikke skal stilles krav om, at den udviste
adfærd skal ligge inden for et år før fristdagen. dette gælder navnlig i en situation som
den foreliggende, hvor der er tale om gentagne ensartede dispositioner både før og efter
dagen et år før fristdagen.
groft uforsvarlig forretningsførelse, der er udvist tidligere end et år før fristdagen, og
som ledelsen ikke har rettet op på, skal således også indgå i vurderingen af, om der er
grundlag for at pålægge konkurskarantæne, jf. højesterets kendelse fra 2016 trykt på side
1473 i ufr … og højesterets kendelse i sag nr. 14/2018 af 22. august 2018 …
det kan lægges til grund, at selskabet kontinuerligt har opbygget en restance til skat
(nu: gældsstyrelsen) igennem mere end tre år siden den 10. februar 2014, og at
 sagsøgte som direktør i selskabet ikke har sikret, at selskabet havde det fornødne kapi-
talberedskab til at betale sine forpligtelser efterhånden, som de forfaldt.
det gøres derfor gældende, at disse forhold skal tillægges betydning ved vurderingen af,
om der er grundlag for at pålægge konkurskarantæne.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at det forhold at        sagsøgte      i perioden sene-
re end et år før fristdagen heller ikke foretog tilstrækkelige tiltag for at stoppe yderligere
restancetilvækst, i sig selv udgør groft uforsvarlig forretningsførelse, som bør indgå i
vurderingen af, om        sagsøgte       bør pålægges konkurskarantæne.
groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres i anden række gældende, at          sagsøgte       på grund af groft uforsvarlig for-
retningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
til støtte herfor gøres det for det første gældende, at        sagsøgte      som direktør ikke
sørgede for, at selskabet afregnede og betalte skatter, moms og afgifter i overensstemmelse
med den gældende skattelovgivning …
det gøres for det andet gældende, at          sagsøgte      som direktør i selskabet har over-
trådt selskabslovens § 118, stk. 2, idet han har tilsidesat sin forpligtelse til at sikre, at der
har været tilstrækkelig kapital til at opfylde selskabets forpligtelser, efterhånden som de
forfaldt. i forlængelse heraf gøres det gældende, at          sagsøgte      har overtrådt sel-
                                             - 16 -
skabslovens § 119, da han har tilsidesat sin handlepligt i forbindelse med selskabets tab af
selskabskapitalen …
det gøres for det tredje gældende, at      sagsøgte        har fortsat selskabets drift ud over
det tidspunkt, hvor han som direktør burde have indset, at driften ikke kunne videreføres
uden at medføre tab for kreditorerne, herunder særligt skat (håbløshedstidspunktet) …
kurator gør for det fjerde gældende, at        sagsøgtes        forretningsførelse har medført
betydelige tab for selskabets kreditorer …
     sagsøgte       bærer overordnet ansvaret for ovenstående, da han som registreret di-
rektør i selskabet varetog den daglige ledelse, jf. selskabslovens § 117, stk. 2.
manglende afregning af skatter og afgifter
det følger af de generelle bemærkninger i lovforslaget til bestemmelserne i konkursloven
om konkurskarantæne, at det bør indgå som et direkte moment ved vurderingen af, om
der foreligger groft uansvarlig forretningsførelse, at selskabets ledelse i væsentligt om-
fang - og gennem længere tid - ikke har afregnet skatter og afgifter, jf. punkt 4.1.2 i lov-
forslag nr. 157 af 30. januar 2013 om ændring af konkursloven, retsplejeloven og retsaf-
giftsloven …
det bestrides i den forbindelse, at det er en forudsætning for, at konkurskarantæne kan
pålægges, at gerningsindholdet i en straffelovsbestemmelse er realiseret, sådan som
 sagsøgte gør gældende.
det gøres gældende, at det forhold, at et selskab over en længere periode opbygger store
restancer til en offentlig myndighed, som er tvangskreditor, uden at afregne disse, må an-
ses som udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse. til illustration kan fra retspraksis
henvises til østre landsrets kendelse i kære nr. b-1375-16 af 30. november 2016 … samt
til sø- og handelsrettens kendelse i sag nr. b-305-17 af 4. januar 2018 … og sø- og
handelsrettens kendelse i sag nr. b-654-17 af 20. juli 2018 …
det gøres gældende, at        sagsøgte       i strid med skatte- og afgiftslovgivningen har
forsømt pligten til at sikre, at selskabet afregnede moms, skatter og afgifter, hvorved der
er opstået en stor gæld til skat, og at dette er udtryk for groft uforsvarlig forretningsfø-
relse.
i forbindelse med konkursbehandlingen har kurator således konstateret, at selskabet si-
den ultimo 2015 og frem til konkursens indtræden i væsentlig grad undlod at afregne
moms, skatter og afgifter …
                                             - 17 -
i forbindelse med indgivelsen af konkursbegæringen den 21. april 2017 anmeldte skat
sit krav på kr. 587.848,53 i konkursboet …
som det fremgår af udskriften af gældbogen pr. 30. oktober 2017 … kan det lægges til
grund, at skats anmeldte krav udgør det største krav af de samlede anmeldelser i kon-
kursboet på i alt kr. 603.358,51. selskabets manglende afregning af moms, skatter og af-
gifter vurderes at være den væsentligste årsag til konkursen.
det kan konstateres, at der i konkursboet ikke er anmeldt krav fra selskabets tidligere
bankforbindelse, uanset at selskabet havde en tilgængelig kassekredit på konkurstids-
punktet …
da det fremgår af selskabets årsrapport for 2015 … at selskabet i regnskabsåret 2015
skyldte banken ca. kr. 50.000,00, gøres det gældende, at selskabets kassekredit blev ned-
bragt frem til selskabets konkurs. samtidig har selskabet haft en svingende negativ saldo
hos skat siden den 10. februar 2014 … og at saldoen har været negativ med mere end
kr. -100.000,00 siden marts 2015 … på den baggrund gøres det derfor gældende, at sel-
skabet de facto har anvendt skat som en kassekredit for den løbende drift.
det kan desuden konstateres, at restancen til skat samlet set i perioden fra et år før
fristdagen den 21. april 2016 og frem til konkursdekretet den 30. maj 2017 ikke har været
på under kr. 400.000,00. der er derimod i samme periode sket en samlet forøgelse af gæl-
den til skat med ca. kr. 80.000,00. det gøres gældende, at oparbejdelsen af ny gæld til
skat som tvangskreditor i sig selv er udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse.
det gøres sammenfattende gældende, at           sagsøgte      som ansvarlig ledelse i selska-
bet i væsentligt omfang har tilsidesat selskabets forpligtelse i forbindelse med afregning af
moms, skatter og afgifter, hvorved der opstod en stor gæld til skat, hvilket i sig selv er
udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse. allerede af denne grund skal      sagsøgte
       pålægges konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157.
uforsvarligt kapitalberedskab i strid med selskabsloven
det gøres gældende, at        sagsøgte       som direktør i selskabet ikke har iagttaget sin
pligt til at sikre, at selskabet havde et forsvarligt kapitalberedskab, jf. selskabslovens §
118, stk. 2. herudover gøres det gældende, at         sagsøgte       har overtrådt selskabslo-
vens § 119, idet han har tilsidesat sin handlepligt i forbindelse med selskabets tab af kapi-
talberedskab. det gøres i den sammenhæng gældende, at den manglende iagttagelse af
disse pligter er udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                              - 18 -
det følger af selskabslovens § 118, stk. 2, at direktøren i et kapitalselskab har en kontinu-
erlig pligt til at påse, at selskabets kapitalberedskab er forsvarligt og som følge heraf
standse driften, såfremt selskabet ikke har udsigt til at kunne overholde nuværende og
fremtidige forpligtelser.
selskabets driftsresultat var i både 2014 og 2015 negativt, og egenkapitalen i 2015 var
negativ med kr. -362.901,00 … og stod således i misforhold til selskabets gældsforpligtel-
ser.
det gøres på den baggrund gældende, at            sagsøgte        ikke har iagttaget sin forplig-
telse til i medfør af selskabslovens § 118, stk. 2, at sikre, at der var et forsvarligt kapitalbe-
redskab, herunder tilstrækkelig likviditet til at opfylde selskabets forpligtelser, efterhån-
den som de forfaldt. det kan lægges til grund, at dette har medført et betydeligt tab for
kreditorerne, og det gøres gældende, at dette er årsagen til, at selskabet gik konkurs.
det gøres videre gældende, at        sagsøgte        har udvist en stærkt risikobetonet forret-
ningsadfærd ved siden i hvert fald 2015 at have drevet selskabet med et negativt driftsre-
sultat og en negativ egenkapital, og at dette er udtryk for groft uforsvarlig forretningsfø-
relse.
det gøres gældende, at de fremlagte saldobalancer for 2016 … og 2017 … ikke kan føre til
et andet resultat. saldobalancen for 2016 udviser således et negativt resultat på -
82.248,00 kr., og der er desuden tale om et internt dokument, som ikke er blevet godkendt
af en ekstern. for så vidt angår saldobalancen for 2017 må bevisværdien heraf ligeledes
anses for at være begrænset, da saldobalancen kun dækker en periode på fem måneder, og
regnskabsopstillingen er også i dette tilfælde et internt dokument, som ikke er blevet god-
kendt af en ekstern.
det følger af selskabslovens § 119, at et kapitalselskabs ledelse har en konkret handlepligt,
hvis selskabets egenkapital udgør mindre end halvdelen af den tegnede kapital.
selskabets kapital blev tegnet til kr. 125.000,00 den 17. februar 2010 … henset til at sel-
skabet pr. 31. december 2015 havde en negativ egenkapital på kr. -362.901,00 … kan det
konstateres, at selskabets egenkapital siden ultimo 2015 og frem til konkursen udgjorde
mindre end halvdelen af den tegnede kapital.
kurator har ikke kunnet konstatere, at der i perioden fra primo 2016 og frem til konkurs-
dekretet den 30. maj 2017 har været afholdt generalforsamling, hvor det centrale ledelses-
organ har redegjort for selskabets økonomiske stilling samt stillet forslag om foranstalt-
ninger, der burde træffes, herunder om selskabets opløsning.
                                              - 19 -
på den baggrund gøres det gældende, at            sagsøgte       også herved har udvist groft
uforsvarlig forretningsførelse ved ikke at have iagttaget sin handepligt i medfør af sel-
skabslovens § 119 i forbindelse selskabets tab af selskabskapitalen.
fortsættelse af driften ud over håbløshedstidspunktet
det gøres gældende, at         sagsøgte        har fortsat selskabets drift, selvom han måtte
indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab for kreditorerne, idet sel-
skabet for længst var ude af stand til at betale sine kreditorer og navnlig skat, og at det-
te er udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse.
det følger direkte af forarbejderne til bestemmelserne om konkurskarantæne, at groft
uforsvarlig forretningsførelse også kan bestå i at fortsætte virksomhedens drift, selv om
den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab, jf.
betænkning nr. 1525 om konkurskarantæne, s. 97 …
fra praksis kan til illustration henvises til sø- og handelsrettens kendelse af 20. juli 2018
i sag nr. b-654-17 … retspraksis illustrerer … at det i sig selv skal betragtes som groft
uforsvarligt at fortsætte selskabets drift, når det er klart, at selskabet ikke længere er i
stand til at betale sine kreditorer.
på baggrund af årsrapporten fra 2015 … samt råbalancerne for 2016 … og 2017 … kan
det lægges til grund, at selskabets egenkapital ultimo 2015 var negativ med kr. -
362.901,00 … og at selskabet fortsatte med at have en negativ egenkapital i størrelsesor-
denen kr. -359.368,29 til kr. -445.150,27 frem til konkursdekretet den 30. maj 2017.
egenkapitalen har således været tabt siden 2015, og dette må sammenholdes med de bety-
delige restancer i selskabet, herunder restancen til skat på over kr. 580.000,00 på tids-
punktet for konkursdekretet.
det gøres på den baggrund gældende, at            sagsøgte       måtte have indset, at det var
håbløst at fortsætte driften i selskabet fra det tidspunkt, hvor selskabet begyndte at ak-
kumulere gæld til det offentlige og øvrige kreditorer uden samtidig at have en overskuds-
givende drift, der kunne holde gælden nede og afvikle den over tid. henset til selskabets
negative driftsresultat og egenkapital sammenholdt med selskabets løbende forpligtelser
og gældsopbyggelse til skat gøres det gældende, at det i hvert fald i december 2015,
måtte have stået       sagsøgte      klart, at det var håbløst at fortsætte driften i selskabet.
i forlængelse heraf gøres det gældende, at        sagsøgte       burde have afviklet driften på
en sådan måde, at der ikke kontinuerligt blev opbygget yderligere gæld, og at det må an-
ses for en skærpende omstændighed, at der er tale om en kontinuerlig og systematisk op-
bygning af gæld til skat siden begyndelsen af december 2015.
                                               - 20 -
det gøres i den forbindelse gældende, at         sagsøgte       ikke har gjort tilstrækkelige til-
tag for at håndtere den negative økonomiske udvikling i selskabet, herunder f.eks. ved at
rette henvendelse til skat forud for varslingen af konkursbegæringen den 31. marts
2017.
sammenfattende gøres det gældende, at            sagsøgte      ved at fortsætte selskabets drift
ud over det tidspunkt, hvor han som direktør måtte indse, at driften ikke kunne viderefø-
res uden at medføre tab for kreditorerne, herunder særligt skat (håbløshedstidspunktet),
har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse.
tab for kreditorerne
det følger af forarbejderne til bestemmelserne i konkursloven om konkurskarantæne, at
det som det centrale moment i vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig forret-
ningsførelse navnlig må indgå, om konkursen har ført til betydelige tab for fordringsha-
verne, jf. punkt 4.1.2 i lovforslag nr. 157 af 30. januar 2013 om ændring af konkursloven,
retsplejeloven og retsafgiftsloven …
    sagsøgtes         forretningsførelse, herunder tilsidesættelse af selskabets forpligtelser i
forbindelse med afregning af moms, skatter og afgifter samt overtrædelsen af selskabslo-
vens regler og den fortsatte drift ud over håbløshedstidspunktet, har resulteret i betydelige
tab for skat.
konkursboet har ikke kunnet identificere aktiver til dækning af disse skatte- og afgifts-
krav, og selskabet har således påført det offentlige et større tab.
det gøres gældende, at selskabets kreditorer, herunder særligt skat, der som tvangskre-
ditor har anmeldt et krav på kr. 587.848,53, har lidt betydelige tab som følge af konkur-
sen, og at dette i sig selv er udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse.
rimelighedsbetingelsen
det gøres gældende, at det under hensyn til           sagsøgtes        handlemåde og omstæn-
dighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge           sagsøgte       konkurskarantæne, jf. kon-
kurslovens § 157, stk. 2.
til støtte herfor gøres det gældende, at det ved vurderingen af, hvorvidt det er rimeligt at
pålægge       sagsøgte         konkurskarantæne, må indgå som en skærpende omstændig-
hed, at der i strid med skatte- og afgiftslovgivningen ikke er betalt løbende skatte- og af-
giftstilsvar med den følge, at skat har lidt et betydeligt tab.
                                              - 21 -
endvidere må det ved vurderingen ligeledes betragtes som en skærpende omstændighed,
at selskabets drift er fortsat ud over det tidspunkt, hvor       sagsøgte      burde have ind-
set, at selskabet var ude af stand til at betale sine kreditorer (håbløshedstidspunktet).
det gøres gældende, at det er udokumenteret, at selskabets drift udviklede sig i en positiv
retning i 2016 og 2017. det bestrides således, at saldobalancen for 2016 … dokumenterer,
at selskabet genererede et mindre overskud i 4. kvartal af 2016. dette må ses i lyset af, at
selskabet havde et negativt driftsresultat for året på kr. -82.248,30 …
desuden bestrides det, at saldobalancen for perioden 1. januar 2017 til 29. maj 2017 …
dokumenterer, at selskabet ville have haft et positivt resultat i omegnen af kr. 250.000,00
ved udgangen af 2017 og et tilsvarende positivt resultat på kr. 250.000,00 i 2018, idet det
kan lægges til grund, at denne saldobalance alene dækker over en periode på fem måneder
i 2017.
det gøres dertil gældende, at det er uvist, hvordan driften i selskabet ville have udviklet
sig i de resterende syv måneder af 2017, og at det er rent hypotetisk at udtale sig om,
hvordan driften ville have udviklet sig i 2018. i den forbindelse bemærkes, at saldobalan-
cen for 2017 … ikke indeholder skatteforpligtelser, som naturligvis skal indgå i en samlet
opgørelse for at give et retvisende billede. det gøres derudover gældende, at saldobalan-
cerne for både 2016 … og 2017 … må ses i lyset af, at der er tale om interne dokumenter,
som ikke er blevet godkendt af en ekstern.
selv i et hypotetisk scenarie, hvor selskabet genererede et overskud på kr. 250.000,00 i
både 2017 og 2018, gøres det gældende, at det er uvist, om skat ville have accepteret en
afdragsordning, ligesom det ikke ændrer på, at selskabet har opbygget en stor restance til
skat. det er således sagen uvedkommende, hvorvidt gælden til skat kunne have været
afviklet over en periode på to år.
det gøres videre gældende, at selskabets indbetalinger til skat på i alt kr. 89.945,04 i
perioden fra den 27. april 2017 til den 24. maj 2017 ikke kan tale imod at pålægge
 sagsøgte konkurskarantæne.
på tidspunktet for indbetalingerne var           sagsøgte       således vidende om, at skat
havde indgivet konkursbegæring mod selskabet, hvorfor betingelserne for omstødelse i
medfør af konkurslovens § 72 var opfyldt. det gøres gældende, at          sagsøgtes       even-
tuelle ukendskab til konkurslovens regler om omstødelse ikke kan tillægges betydning i
den sammenhæng.
                                              - 22 -
derimod skal det tillægges betydning, at         sagsøgte      først blev motiveret til at fore-
tage en reel afvikling af gælden til skat, da en konkurs blev nært forestående. i forlæn-
gelse heraf gøres det gældende, at det i sig selv er udtryk for groft uforsvarlig forretnings-
førelse, at     sagsøgte        ikke har iagttaget konkurslovens principper om ligedeling
blandt kreditorerne, men i stedet har søgt at begunstige en enkelt kreditor, her skat, på
bekostning af de øvrige kreditorer.
det bestrides, at konkursen kan tilskrives ydre omstændigheder, herunder et tab som følge
af et erstatningskrav efter et lokalt skybrud i 2014 samt et tab som følge af en medarbej-
ders fejlberegning af et tilbud. i øvrigt er det udokumenteret. derimod gøres det gælden-
de, at selskabets konkurs i det væsentlige kan tilskrives       sagsøgtes      groft uforsvar-
lige forretningsførelse.
videre gøres det gældende, at        sagsøgte       , som ansvarlig ledelse i selskabet, burde
have haft fokus på virksomhedens drift og lønsomhed, uanset at selskabet angiveligt blev
mødt med et erstatningskrav.
endvidere gøres det gældende, at det er udtryk for groft uforsvarlig forretningsførelse, at
     sagsøgte      har overladt væsentlige forretningsmæssige dispositioner til en medar-
bejder uden de rette kvalifikationer, og at der under alle omstændigheder er tale om inter-
ne forhold i selskabet.
samlet gøres det gældende, at det efter omstændighederne vil være rimeligt at pålægge
     sagsøgte      konkurskarantæne, da         sagsøgte       ikke foretog de nødvendige til-
tag for at forhindre, at kreditorerne led store tab, og da det kan konstateres, at selskabets
konkurs ikke kan henføres til ydre omstændigheder, men alene skyldes den af
 sagsøgte udviste groft uforsvarlige forretningsførelse.
karantæneperioden
kurator indstillede til skifteretten i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2
af 29. september 2017 … at der skulle indledes sag om konkurskarantæne mod
 sagsøgte .
kurator gør gældende, at         sagsøgte       skal pålægges konkurskarantæne i tre år, jf.
konkurslovens § 158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge konkurskaran-
tæne i en kortere periode end tre år. …”
                                                    - 23 -
advokat karsten warming har heri gjort gældende bl.a.:
    ”… at betingelserne for at pålægge               sagsøgte           konkurskarantæne, jf. kon-
    kursloven § 157 ikke er opfyldt.
    det bestrides således overordnet at               sagsøgte            har udvist en groft uan-
    svarlig forretningsførelse, ligesom det bestrides at            sagsøgte             er uegnet til
    at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for
    virksomhedens forpligtelser.
    ad den tidsmæssige betingelse
    det anerkendes at             sagsøgte             har været direktør i selskabet i det seneste år
    forud for fristdagen.
    for så vidt angår perioden indenfor hvilken den groft uansvarlige forretningsførelse skal
    have været udvist bestrides det, at der konkret i nærværende sag ikke skal stilles krav om,
    at det er perioden 1 år forud for fristdagen der skal bedømmes.
    det fremgår således af forarbejderne til konkursloven § 157 (bemærkningerne til lov-
    forslagets enkelte bestemmelser):
    ” det forudsættes endvidere, at den groft uforsvarlige adfærd skal have fundet sted senere
    end et år før fristdagen (eller i givet fald dagen for beslutningen om tvangsopløsning).”
    højesterets kendelse optrykt i u 2016 1473 h er fuldt ud forenelig med forarbejderne til
    loven, idet bemærkes, at der i den sag som var til bedømmelse i højesteret var tale om, at
    driften i selskabet var ophørt mere end 1 år forud for fristdagen, hvorfor det nødvendigvis
    var nødvendigt at inddrage også perioden forud herfor ved vurderingen. efterfølgende
    praksis viser tillige, at det afgørende er, om der indenfor 1 års perioden forud for fristda-
    gen er sket tiltag til imødegåelse af forhold der ligger mere end 1 år forud for fristdagen.
    det må derfor tillægges markant vægt, at                sagsøgte            i perioden der ligger
    1 år forud for fristdagen, de facto har foretaget en række tiltag for at sikre selskabet en
    stabil udvikling og derved en forsvarlig forretningsførelse.              sagsøgte            har
    således i den for sagen relevante periode forsøgt at rette op på de forhold som havde med-
    ført underskud i selskabet.
    således har            sagsøgte             i perioden fra årsregnskabet 2015 forelå afskediget
    to medarbejdere, nedsat sin egen løn, undladt at optage lån, nedbragt selskabets samlede
                                              - 24 -
gældsforpligtelser ganske betragteligt og i perioden ikke stiftet nævneværdig ny gæld til
skat.
i årsregnskabet 2015 … fremgår det således at den samlede kortfristede gæld androg kr.
744.952, mens det kan lægges til grund for nuværende, når skat foretager korrektion af
deres tilgodehavende, at den kortfristede gæld maksimalt kan andrage ca. kr. 510.000,00.
i den for sagen relevante tidsmæssige periode er selskabets nettogæld således nedbragt
med mere end kr. 230.000,00.
det bestrides på den baggrund at den tidsmæssige betingelse for groft uansvarlig forret-
ningsførelse er opfyldt, idet gælden til skat primært er stiftet forud for april 2016, og
fordi           sagsøgte           indenfor det sidste år forud for fristdagen har foretaget en
række tiltag for at rette op på den tidligere underskudsgivende drift.
ad groft uansvarlig forretningsførelse
det bestrides overordnet set at            sagsøgte           har udvist groft uansvarlig for-
retningsførelse.
kurator har … alene henvist til dele af konkursrådets holdninger og anbefalinger som de
er kommet til udtryk i betænkning 1525/2011. således fremgår det af betænkning, side 93
f:
”blandt andet under hensyn til de alvorlige betænkeligheder, der tidligere har været an-
ført (jf. kapitel 3, afsnit 1), og at det som anført i kommissoriet må kræve meget stærke
grunde at forbyde en person at drive lovlig erhvervsvirksomhed, er det efter en samlet
vurdering konkursrådets opfattelse, at konkurskarantæne kun bør anvendes i tilfælde,
der både i objektiv og subjektiv henseende kan betegnes som grove og har karakter af
misbrug af reglerne. som nærmere beskrevet i det følgende er der tale om forhold, hvor
gerningsindholdet i en straffelovsbestemmelse (i modsætning til en særlovsbe-
stemmelse) typisk objektivt vil være realiseret, og hvor den pågældende vil have ud-
vist grov uagtsomhed.” (mine fremhævninger).
videre fremgår det af betænkning 1525/2011, side 94:
”i vurderingen vil navnlig indgå, om konkursen har ført til betydelige tab for fordrings-
haverne, og om konkursen må antages at skyldes, at ledelsen f.eks. har taget uacceptable
risici, eller om konkursen i væsentligt omfang kan henføres til ydre omstændigheder…”
                                                - 25 -
således som sagen foreligger oplyst, kan det lægges til grund at                  sagsøgte
        ikke objektivt har opfyldt gerningsindholdet i nogen straffelovsbestemmelse.
det kan ligeledes lægges til grund at                sagsøgte             eller selskabet ikke har
overtrådt hverken årsregnskabsloven eller bogføringsloven, ligesom der ikke har været
nogen mellemregning med                  sagsøgte             som anpartshaver.       sagsøgte
              har således ej heller haft ulovlige anpartshaverlån.
i den relevante periode, som efter              sagsøgtes             opfattelse er 1 år forud for
fristdagen, har            sagsøgte              ikke oparbejdet nævneværdig gæld til skat
(en del er rentetilskrivning for ældre gæld), mens der samtidig er sket nedbringelse af sel-
skabets samlede gæld med mere end kr. 230.000,00.
det bestrides følgelig at det kan karakteriseres som groft uansvarlig forretningsførelse, at
          sagsøgte             i en periode omkring 2014/2015 har oparbejdet en gæld til
skat i størrelsesordenen kr. 500.000,00, når der samtidig henses til de tiltag
     sagsøgte       har taget, for at nedbringe gælden, hvilket på tidspunktet for dekretets
afsigelse, viste sig at være lønsomme.
det anerkendes at skat har lidt et tab i forbindelse med konkursen, men dette tab er dels
blevet forhøjet ved gennemførelsen af konkursen, hvor kurator har foretaget omstødelse af
en betaling til skat på ca. kr. 90.000, som kurator næppe anvender til udlodning til
kreditorerne, ligesom tabet ikke har kunnet imødegås som følge af, at skat valgte at
gennemføre en konkurs, selvom der blev tilbudt nedbringelse af gælden via såvel revisor
som advokat, hvilket dog blev afvist af skat. det gøres i den forbindelse gældende, at det
tillige skal tillægges betydning, at            sagsøgte            tilbød en afdragsordning til
skat over 2 år, hvilket blev afvist kategorisk af skat.
det bestrides tillige at           sagsøgtes            forretningsførelse har ledt til betydelige
tab for selskabets kreditorer. således må der henses til at det er en række udefrakommende
faktorer, herunder et usædvanligt skybrud og en medarbejders manglende egenskaber, der
har været stærkt medvirkende faktor til at der overhovedet er kreditorer der lider tab.
endvidere må der henses til at              sagsøgte            i perioden fra 1. januar 2016 til
dekretets afsigelse den 30. maj 2017 har nedbragt selskabets gældsforpligtelser med i alt
kr. 230.000,00.
endelig må der ved vurderingen lægges afgørende vægt på, at                    sagsøgtes
forretningsførelse i selskabet i 4. kvartal 2016 og den del af 2017 der ligger forud for kon-
kursdekretets afsigelse, formåede at bringe selskabets drift tilbage til overskudsgivende
                                                - 26 -
drift, hvilket ville have medført en yderligere nedbringelse af gælden til selskabets kredito-
rer. på samme måde må der lægges afgørende vægt på, at                sagsøgte           i sin
nye virksomhed, som tilnærmelsesvis er en fortsættelse af den nu konkursramte virksom-
hed, har dokumenteret et større overskud.
det bestrides at det forhold, at der i en periode på ca. 2 år er oparbejdet en gæld til skat
på kr. 500.000 isoleret set kan betragtes som værende groft uansvarlig forretningsførelse.
de afgørelser som kurator har henvist til er langt fra identiske med omstændighederne i
nærværende sag, både for så vidt angår den oparbejdede gæld og for den periode gælden er
oparbejdet i og endeligt også for de omstændigheder der i øvrigt har medført at det er ble-
vet betragtet som groft uansvarlig forretningsførelse.
særligt henledes opmærksomheden igen på, at driftsresultaterne for 4. kvartal 2016 og
den del af 2017 der ligger forud for konkursdekretets afsigelse pegede i retning af, at sel-
skabet ville kunne betale alle kreditorer indenfor en kortere årrække. på samme måde er
det dokumenteret at             sagsøgtes             nye virksomhed har været overskudsgi-
vende, hvilket tillige taler kraftigt for, at den nu konkursramte virksomhed ville have væ-
ret overskudsgivende.
det bestrides at selskabet ikke har afregnet moms og a-skat i en periode fra 2015 og frem
til konkursdekretets afsigelse. det forholder sig derimod sådan at skat´s systemer er
indrettet således, at indbetalinger automatisk anvendes til afskrivning på ældste gæld.
hvis man derimod forholder sig isoleret set til hvilke gældsposter der er opstået efter 21.
april 2016, så er langt de fleste af disse betalt rettidigt. skat har derimod valgt at an-
vende indbetalingerne til afskrivning på ældre gældsposter, hvilket imidlertid ikke skal
komme             sagsøgte            til skade.
det bestrides endvidere, at en eventuel overtrædelse af selskabsloven § 118, stk. 2 og/eller
selskabsloven § 119 automatisk medfører at dette betragtes som en uansvarlig forret-
ningsførelse. dette er i direkte modstrid med forarbejderne til loven, herunder det i be-
tænkning 1525/2011, side 93f anførte. hvis lovgiver havde ønsket, at en overtrædelse af
selskabslovens bestemmelser om kapitalberedskab skulle have medført konkurskarantæne,
må det formodes at dette var kommet direkte til udtryk i lovteksten eller som det mindste i
forarbejderne til loven, hvilket som bekendt ikke er tilfældet.
det forhold at der ikke fra det konkursramte selskabs bankforbindelse er anmeldt krav i
boet kan ikke tillægges betydning i sagen.
                                              - 27 -
det bestrides endvidere at            sagsøgte            har drevet selskabet videre ud over
håbløshedstidspunktet.
som det fremgår ovenfor har               sagsøgte           i perioden fra 1. januar 2016 til
konkursdekretets afsigelse nedbragt selskabets gældsforpligtelser med over kr. 230.000,00.
som anført ovenfor er det heller ikke korrekt, når kurator i sit processkrift anfører;
” det må ligeså have været åbenlyst, at selskabet ikke i denne periode har været over-
skudsgivende.”
der henvises til perioden fra december 2015 til konkursdekretets afsigelse, men hvis der
isoleret set ses på perioden 1. januar 2016 til konkursdekretets afsigelse, har selskabet så-
ledes i denne periode isoleret set givet et overskud på kr. 3.533,68.
når dette sammenlignes med at driften i den sidste del af denne periode har været klart
overskudsgivende, er det således åbenbart at              sagsøgte             ikke har fortsat
driften af virksomheden udover håbløshedstidspunktet, men derimod har fortsat driften
for at sikre betaling af alle kreditorer, hvilket skat, 2 år efter den primære gælds opstå-
en, besluttede at forhindre. på samme måde taler overskuddet i                 sagsøgtes
         nye virksomhed for, at           sagsøgte           ikke har fortsat drift udover håb-
løshedstidspunktet.
under henvisning til konkursloven § 157 gøres det gældende, at det ikke er rimeligt at
pålægge           sagsøgte            konkurskarantæne.
der må i den forbindelse navnlig henses til at             sagsøgte             straks efter ud-
arbejdelsen af årsregnskabet for 2015 foretog en række tiltag der skulle sikre, og de facto
også sikrede, at virksomhedens drift blev lønsom og overskudsgivende, og at alle kredito-
rer på sigt kunne betales. det må ligeledes tillægges betydelig vægt at selskabets drift blev
overskudsgivende, og at             sagsøgte            løbende har sikret at selskabets gæld
blev nedbragt, mens            sagsøgte            også selv gik ned i løn.
sammenfattende bestrides det herefter at             sagsøgte            har udvist groft uan-
svarlig forretningsførelse, ligesom det gøres gældende at det ikke er rimeligt at pålægge
         sagsøgte            konkurskarantæne.
til støtte for den nedlagte subsidiære påstand gøres det gældende, at konkurskarantæne-
perioden bør fastsættes til en kortere periode end 3 år.
                                                   - 28 -
       til støtte for at konkurskarantæneperioden skal fastsættes til en kortere periode end 3 år
       kan der henvises til, at en eventuel uansvarlig forretningsførelse er af mindre grov karak-
       ter samt til den sagsbehandlingstid der forventes at medgå forinden der foreligger en af-
       gørelse. …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
    virksomhed aps 1         blev den 30. maj 2017 taget under konkursbehandling med fristdag
den 21. april 2017, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 21. april 2016.
          sagsøgte             var fra den 17. februar 2010 og frem til den 30. maj 2017 registreret
som selskabets direktør. han har således været i ledelsen i den relevante periode.
retten kan endvidere tiltræde sagsøgerens bemærkninger om, at der i sager af den forelig-
gende karakter, hvor der løbende stiftes forpligtelser, uden at ledelsen retter op på forholde-
ne, ved den samlede vurdering også kan tages hensyn til forhold, der ligger før den relevan-
te periode, jf. u 2016.1473 h.
retten skal dernæst bemærke, at selskabet efter de foreliggende oplysninger har overholdt
reglerne i bogførings- og årsregnskabsloven, ligesom det er ubestridt, at der er foretaget ind-
beretning omkring ydelser til det offentlige.
retten lægger endvidere til grund, at der som følge af likviditetsmangel løbende er stiftet
gæld til det offentlige, hvorefter denne gæld i perioden fra den 10. februar 2014 til den 30.
maj 2017 ifølge skattekontoen er steget fra ca. 90.000 kr. til ca. 470.000 kr. hovedparten af den
samlede gæld er dog i realiteten stiftet før 2016, ligesom der i hele perioden er sket en vis af-
vikling af gælden.
retten lægger endvidere til grund, at selskabet i de første år havde et mindre overskud, der
dog i 2014 blev ændret til et mindre underskud på grund af et erstatningskrav som følge af et
skybrud. i 2015 blev der konstateret et større tab, dels som følge af ordrenedgang, dels som
følge af en fejlkalkulation, hvilket af ledelsen blev søgt imødegået, dels ved en omlægning af
arbejdsområdet fra tømrerarbejde til maskinsnedkerarbejde, som skønnedes at være mere
                                               - 29 -
rentabelt, dels ved en personalereduktion, og dels ved en lønnedgang for ledelsen. dette re-
sulterede i en forbedring af selskabets økonomi i form af reducering af det samlede under-
skud i 2016, ligesom der i hvert fald umiddelbart blev konstateret et mindre overskud i be-
gyndelsen af 2017.
retten lægger til grund, at             sagsøgte           siden 2015 har været i dialog med
skat, og at selskabet i overensstemmelse med en indgået aftale har afviklet en del af gælden
med ca. 15.000 kr. om måneden. han var i begyndelse af 2016 på ny i kontakt med skat, og
har herefter siden april 2016 betalt løbende forfaldne beløb i form af a-skat og am-bidrag og
i et vist omfang moms, ligesom selskabet – i det omfang det var muligt – har afviklet gæld til
skat. den omstændighed, at der også er sket afvikling af gæld til andre kreditorer, findes
derfor at være uden betydning.
retten bemærker, at den omstændighed, at et selskab oparbejder gæld, herunder til det of-
fentlige, ikke i sig selv kan begrunde konkurskarantæne, men at dette tillige må underbygges
af omstændigheder, der har karakter af uforsvarlig adfærd. den omstændighed, at gælds-
styrelsen har valgt at afskrive indbetalinger på ældre gæld findes derfor i denne sammen-
hæng at være uden betydning.
i forbindelse med fortsat drift af en virksomhed, må der endvidere indrømmes ledelsen et
vist skønsmæssigt spillerum.
i det foreliggende tilfælde, hvor ledelsen har truffet foranstaltninger med henblik på at redu-
cere og begrænse tabet, og hvor selskabet har været under en – omend begrænset – positiv
økonomisk udvikling, og hvor skat, som boets væsentligste kreditor, ikke har fundet an-
ledning til at indgive konkursbegæring på et tidligere tidspunkt, finder retten, at ledelsen ik-
ke burde have indset, at en videreførelse af driften ville medføre betydelige tab.
herefter finder retten, at driften ikke har været videreført udover håbløshedstidspunktet, og
at ledelsen således ikke har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                               - 30 -
da det af sagsøgeren anførte omkring selskabslovens §§ 118-119, ikke kan føre til andet re-
sultat, frifindes        sagsøgte
omkostningerne er fastsat under hensyn til sagens karakter og omfang og det hermed for-
bundne arbejde.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                      derfor bestemmes:
          sagsøgte        frifindes.
der tillægges kurator, advokat boris k. frederiksen, et vederlag på 30.000 kr. med tillæg af
moms i alt 37.500 kr., og der tillægges           sagsøgtes        beskikkede advokat, advo-
kat karsten warming, et salær på 30.000 kr. med tillæg af moms i alt 37.500 kr.
statskassen betaler sagens omkostninger.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                            dommer
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                              sø- og handelsretten, den 02-11-2018
                                          anonymiseret
                                         teamsekretær