text:
sagsø
 gte 1
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens retsbog
                                         ____________
den 20. juli 2018 kl. 10:00 blev retten sat af             dommer                  .
der foretoges:
b-515-17
advokat boris frederiksen som kurator for             sagsøger               under
mod
sagsøgte
(advokat david rachat-nielsen)
ingen var mødt.
der afsagdes sålydende
                                          kendelse:
indledning og parternes påstande
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
            sagsøgeren                .
                                                  -2-
kurator, advokat boris frederiksen, har nedlagt påstand om, at           sagsøgte      pålægges
konkurskarantæne i tre år.
     sagsøgte       har nedlagt påstand om frifindelse.
sagen er afgjort efter mundtlig forhandling.
oplysninger i sagen
             sagsøgeren                blev stiftet den 11. juni 2007 af  person 1    med en sel-
skabskapital på 125.000 kr.       sagsøgte        har siden den 6. oktober 2009 og frem til den 7.
april 2017 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var at drive restau-
rantvirksomhed, afholdelse af events/selskaber, konsulentvirksomhed indenfor restaurant-
virksomhed, franchise og konceptudvikling, import af vin og fødevarer samt dermed efter
ledelsens skøn beslægtet virksomhed. selskabet havde regnskabsår fra den 1. januar til den
31. december, og første periode løb fra den 11. juni 2007 til den 31. december 2007. der er
indsendt årsrapporter til og med 2015.
selskabet blev på grundlag af en konkursbegæring modtaget den 3. februar 2017 fra skat ta-
get under konkursbehandling den 7. april 2017, hvor advokat boris frederiksen blev udpeget
som kurator.
der er i konkursboet ifølge kurator anmeldt krav i medfør af konkurslovens § 97 med
2.862.095,59 kr., hvoraf 655.387,18 kr. vedrører krav anmeldt af skat. kurator har anført, at
det skyldige beløb til skat efterfølgende er steget yderligere, således at det kan opgøres til
1.001.069,95 kr. skifteretten tog den 7. august 2017 kurators indstilling om at indlede konkur-
skarantænesag mod          sagsøgte       til følge.
kurator har herefter i processkriftet af 4. september 2017 oplyst bl.a.:
                            -3-
                             sagsøgte
                          sagsøgte                 sagsøgeren
                                sagsøgte
             sagsøgte
  sagsøgte
                                               sagsøgte
                                person 1
person 1   sagsøgte
                 person 1
                                          sagsøgte
                                                    virks. aps 1
                                 sagsøgte
 -4- -5-                  -6-
                                      rest.1
                     revisionsfirma 1
                                       person 1
revisionsfirma 2
     -7-
sagsøgeren
 -8- -9-                            - 10 -
         sagsøgte
                  sagsøgte            sagsøgeren
sagsøgte
                             sagsøgte
                        sagsøgte
         - 11 -
sagsøgte
          - 12 -
sagsøgte
         sagsøgte
           - 13 -
         sagsøgte
sagsøgte
           - 14 -
sagsøgte
         sagsøgte
                  sagsøgte
                           sagsøgte
                 - 15 -
                         sagsøgtes
                        sagsøgte
                                   sagsøgte
sagsøgte
sagsøgte
                         sagsøgte
                sagsøgte
       sagsøgte
                               sagsøgte
                                        - 16 -
                                                         sagsøgte
                                                 sagsøgte
 sagsøgte   har herefter i sit svarskrift af 12. marts 2018 bl.a. oplyst følgende:”…
                       sagsøgte
               sagsøgte
                                                rest.1
adresse 1     by
          sagsøgte
                                                 sagsøgtes                  virks. aps 1
            sagsøgte
                                    - 17 -
               sagsøgte
                                                     virks. aps 2
                         virks. aps 2
       sagsøgte
       sagsøgte
                                       sagsøgtes
          sagsøgte
sagsøgte
                                            sagsøgte
                sagsøgte
                                                  - 18 -
 sagsøgte
                             sagsøgte
                                                   sagsøgte
  sagsøgtes
                                                        sagsøgte
   sagsøgte                                               sagsøgte
forklaringer
     sagsøgte        har forklaret, at han er 42 år gammel. han har i 18 år drevet restaurant-
virksomhed. han begyndte sammen med sin kone at drive en frokostrestaurant med cate-
ring i 1998-99. i 2001 købte han restaurant 2 , som han drev med stor succes, bl.a. fik restau-
ranten en michelinstjerne i 2006. restaurant 2 mistede sin michelinstjerne i 2007, men han fik
rettet op, og restaurant 2 fik sin stjerne tilbage igen i 2009. efter dette valgte han at trække sig
ud af restaurant 2 , som hans bror overtog. han drev restaurant 3           på        hotel        i
2005 og 5 år frem, som var en restaurant med et lavere prisniveau end på restaurant 2 . han
lukkede rest.3 i 2010, idet det var en hård tid for restauranter i københavn efter finanskri-
sen.
                                                - 19 -
han drev fra 2007 selskabslokaler på nørrebro sammen med en partner, hvor de havde
plads til ca. 120 mennesker. i 2009 købte han partneren ud, og han drev stedet videre sam-
men med sin kone. i 2010 henvendte virks. 1 sig til ham. de bad ham om at drive deres café
øverst på 4. sal. han etablerede på den baggrund restaurant 4 i virks. 1 2011, som var både ca-
fé, restaurant og take away.
i 2011 fik han en henvendelse fra ejeren af virks. 2 ,     adresse 2  , der spurgte, om han var
interesseret i at drive restaurant i deres lokaler. de tilbød meget fordelagtige vilkår, og han
sagde bl.a. derfor ja til tilbuddet. der var tale om en ”a-beliggenhed” med 550 kvm, som
kunne bruges til konferencer og møder udover som restaurant. der var mulighed for fast
indtjening. han fik tilskud til at indrette lokalerne, herunder blev der betalt udsugning mv.,
som traditionelt er en stor udgift for en nystartet restaurant. lejemålet blev således stillet til
rådighed som en færdig ”white-box”. det eneste, som han skulle sørge for, var møbler til re-
stauranten. selve vilkårene for huslejebetaling var også attraktiv, idet huslejen blev fastsat
som en procentsats af omsætningen, og der var også en incitamentordning, der betød, at hvis
omsætningen blev særligt høj, skulle der ikke betales yderligere husleje af dette beløb. her-
udover indgik omsætningen fra cateringvirksomheden ikke i beregningen af husleje. ad-
gangen og brugen af selskabslokaler var gratis. den årlige husleje var 1 mio. kr. der var så-
ledes tale om en væsentlig bedre aftale, end den han havde med virks. 1 . han fik disse attrak-
tive vilkår på grund af sit gode omdømme i restaurantbranchen bl.a. fra restaurant 2 , og for-
di man ville skabe liv i huset.
han startede restaurant med libanesisk mad under navnet restaurant 1 i 2013. han var nødt til
at udskyde åbningen, fordi der var behov for en periode, hvor personalet kunne blive op-
lært. der var derfor store omkostninger i begyndelsen, og der kom ikke penge ind før efter
åbningen af restauranten. i 2014 begyndte det at gå i den rigtige retning. der kom en højere
omsætning, og de begyndte at have et godt brand.
de blev kontaktet af roskilde festival og fik tilbud om at få en stand på festivalen, hvor de
skulle sælge streetfood. det gik egentlig fint og var en succes for deres brand, men det var
forbundet med mange omkostninger, så indtjeningen ved projektet var ikke god. der var
                                                - 20 -
stigende lønudgifter i 2015, og der var derfor underskud i selskabet i 2015. de arbejdede med
helhedsoplevelsen, og de begyndte bl.a. at importere libanesiske vine i større omfang, så gæ-
sterne kunne købe vine med hjem. de ville gerne videre med streetfoodkonceptet og begynd-
te at producere retter, som kunderne kunne købe frosne og så bare varme op hjemme. set i
bakspejlet tog de munden for fuld.
det var først i 2016, at han fik fuldt overblik over den dårlige økonomi i selskabet. han fra-
skrev sig sin egen løn, og de fik en driftsleder ind, der havde forstand på økonomi for at lave
besparelser mm. i marts 2016 begyndte de omstillingen, hvor de forsøgte at optimere driften.
han hævede sin pensionsopsparing, så hans familie havde noget at leve af.
i september 2016 fandt han ud af, at den eneste måde, hvorpå kreditorerne kunne få deres
penge, var ved sælge restauranten og brandet. der var en del potentielle købere, fordi de
havde meget attraktive vilkår og beliggenhed. betingelsen for et salg var, at de skulle have
købesummen kontant, så den straks kunne gå til kreditorerne. der var meget stram likviditet
i selskabet på det tidspunkt. han tog kontakt til kreditorerne og orienterede dem om situati-
onen. det var svært at få varer på det tidspunkt, men han insisterede på, at de skulle fort-
sætte driften. han vidste fra sine mange år i branchen, at det var altafgørende, at der blev
holdt liv i restauranten, hvis et salg skulle være realistisk. han kørte derfor ud og handlede
kontant tidligt hver dag om morgenen for at have de fornødne varer til at opretholde driften.
han havde kontante udlæg på 14-15.000 kr. hver dag. han lånte således penge til virksom-
heden, så den kunne blive holdt i live, og potentielle købere stadig ville være interesseret.
han er på den baggrund blevet ramt af en omstødelsessag på 200.000, fordi selskabet betalte
ham de udlagte penge tilbage hver uge.
han havde ansvaret for drift og ledelse i selskabet. herudover stod han for økonomistyrin-
gen sammen med en bogholder. der blev indgået en afbetalingsaftale med skat i 2013. han
kan ikke huske de enkelte indbetalinger til skat. de betalte hele tiden, hvad de kunne, hvil-
ket skat løbende accepterede. selskabet havde ingen kassekredit.
                                                   - 21 -
virks. 3 var udlejer, idet virks. 3 havde købt ejendommen. virks. 3 ville gerne have, at de skul-
le betale en højere husleje, da virks. 3 mente, at huslejen skulle være 3 gange så høj, som den
de betalte.
en seriøs potentiel køber var          virks. aps 2        . der var 8-9 ejere af dette selskab, og de
var meget begejstrede. til slut i forhandlingsforløbet blev der afholdt et møde, hvor han ikke
måtte deltage. forløbet blev besværliggjort af, at virks. 3 ønskede, at potentielle købere skulle
betale højere husleje. der kom det købstilbud på 3,25 mio. kr., som er fremlagt i sagen. hvis
dette var gået igennem, så havde alle kreditorerne fået deres penge. han kan ikke sige, hvor-
for    virks. aps 2     trak sig fra tilbuddet. han fik en e-mail fra           person 2      fra virk
                                                                                s.
virks. aps 2 . han går ud fra, at      virks. aps 2      ikke kunne få lov at fortsætte med de gode
                                                                                aps
                                                                                2
lejevilkår, som de havde.       virks. aps 2     ville derfor have afståelsessummen længere ned.
han kan heller ikke sige, hvorfor han ikke selv har underskrevet det pågældende købstilbud.
   virks. aps 2     havde formentlig kendskab til de svære økonomiske problemer, som de
havde.
virks. 3 havde også en interesse i, at handlen ikke skulle gå igennem, da virks. 3 så lettere
kunne sætte en højere husleje.
skat gik med til at udsætte konkurssagen 1 måned i marts 2017 på et møde i skifteretten, så
de kunne gennemføre et salg. en dag før selskabet gik konkurs, ringede han til skat, som
sagde nej til at holde virksomheden fortsat i live. kurator kom på konkursdatoen ind på re-
stauranten, og var ikke interesseret i at fortsætte driften for at kunne sælge.
han er nu ansat som almindelig lønmodtager hos               virks. 4 .
parternes synspunkter
kurator har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument af
11. juni 2018, hvoraf bl.a. følgende fremgår:
                                                       - 22 -
anbringender
den tidsmæssige betingelse
fristdagen i denne sag er den 3. februar 2017, som er datoen for sø- og handelsrettens modtagel-
se af konkursbegæring (bilag 3, ekstrakten side 79), jf. konkurslovens § 1, stk. 1, nr. 1.
det er i sagen ubestridt, at          sagsøgte         udgjorde ledelse i            sagsøgeren
       fra selskabets stiftelse den 6. oktober 2009 og indtil konkursens indtræden den 7. april 2017,
og dermed senere end et år før fristdagen. konkurskarantænereglernes tidsmæssige betingelse er
således opfyldt, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 2. led.
groft uforsvarlig forretningsførelse
det gøres overordnet gældende, at             sagsøgtes         forretningsførelse har været groft uforsvar-
lig, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt. 3. led, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen
af en erhvervsvirksomhed, hvor             sagsøgte          ikke hæfter personligt og ubegrænset for virk-
somhedens forpligtelser.
efter kurators opfattelse er der fire forhold, som bør medføre, at               sagsøgte       grundet sin
forretningsførelse skal pålægges konkurskarantæne, nemlig:
at                  sagsøgtes          groft uforsvarlige forretningsførelse har påført kreditorerne bety-
               delige tab (foreløbige anmeldelser i boet på ca. kr. 3,3 mio.),
at             selskabet i en længere periode forud for konkursen ikke afregnede skatter og afgifter i
               overensstemmelse med den gældende afgifts- og skattelovgivning,
at                  sagsøgte          har fortsat driften i selskabet ud over håbløshedstidspunktet, ved
               at have fortsat driften på et tidspunkt, hvor det burde have stået ledelsen klart, at den
               fortsatte drift ville medføre en betydelig risiko for tab for kreditorerne, og
at                  sagsøgte          har tilsidesat de forpligtelser, der efter selskabsloven påhviler le-
               delsen af et kapitalselskab.
væsentlige tab for kreditorerne
kurator gør for det første gældende, at betingelsen om at der skal være lidt væsentlige tab for kre-
ditorerne i forbindelse med konkursen er opfyldt, da der i konkursboet er anmeldt krav for ca. kr.
3,3 mio. jf. udskrift af selskabets gældbog af 29. august 2017 (bilag 10, ekstrakten side 115), samt
at der på nuværende tidspunkt ikke umiddelbart er udsigt til dividende til konkursboets kreditorer.
kravene er ikke alene opstået umiddelbart før selskabets konkurs.
det følger af betænkning nr. 1525/2011, side 94, og de almindelige bemærkninger til lovforslag
nr. 131 af 30. januar 2013, side 7, at det som udgangspunkt er en betingelse for konkurskarantæ-
ne, at den groft uforsvarlige forretningsførelse har affødt et betydeligt tab for selskabets kredito-
                                                   - 23 -
rer. denne betingelse må på baggrund af den betydelige kreditormasse i konkursboet efter virks. 3
          sagsøgeren              anses for opfyldt.
særligt skat vil lide et større tab, da kravet til skat den 24. januar 2017 i konkursbegæring
kunne opgøres til kr. 655.387,18, jf. (bilag 3, ekstrakten side 79). det følger dog af udskrift af
selskabets skattekonto (bilag 11, ekstrakten side 107), at restancen efterfølgende er steget yderli-
gere, idet den pr. 18. april 2017 kunne opgøres til kr. 1.001.069,95.
det gøres endvidere gældende, at der gælder et særligt hensyn til skat i modsætning til private
kreditorer grundet skats status som tvangskreditor.             sagsøgte        har som direktør i sel-
skabet forsømt at varetage hensynet til skat, der i stedet igennem en længere årrække er blevet
anvendt som en yderligere kreditfacilitet for selskabets drift, i strid med gældende lovgivning.
det forhold, at skat har været anvendt som en kassekredit er tillige dokumenteret ved fremlæg-
gelse af gældbogen (bilag 10, ekstrakten side 115), idet det heraf fremgår, at der ikke er anmeldt
noget krav fra selskabets pengeinstitut.        sagsøgte         har dermed valgt at finansiere driften
af virksomheden ved ikke rettidig eller i tilstrækkeligt omfang at betale selskabets skyld til skat,
jf. nærmere nedenfor, pkt. 0.
der skal imidlertid ved bedømmelsen tages hensyn til de samlede tab for samtlige kreditorer. ku-
rator gør i den forbindelse gældende, at driften i selskabet har medført betydelige tab også for
”private” kreditorer. der er således samlet anmeldt fordringer for kr. 3.281.750,90 (bilag 10, eks-
trakten side 126). selskabets drift har således samlet set bevirket betydelige tab for samtlige af
selskabets kreditorer.
det gøres på den baggrund gældende, at           sagsøgte         skal pålægges konkurskarantæne for
ved groft uforsvarlig forretningsførelse at have opbygget en restance til selskabets kreditorer på
ca. kr. 3,3 mio., herunder særligt en restance til skat for manglende afregning af skatter og af-
gifter på mindst kr. 655.387,18, idet beløbet dog er væsentlig højere i henhold til selskabets skat-
tekonto.
manglende afregning af skatter, afgifter og moms og for sen indsendelse af årsregnskaber
det gøres for det andet gældende, at          sagsøgte        ikke har sikret, at selskabet rettidigt har
betalt skatter og afgifter, idet selskabet har opbygget en betydelig restance til skat i perioden fra
februar 2014 og frem til selskabets konkurs den 7. april 2017.
for så vidt angår afregning af a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms anerkendes det, at selskabet
løbende angav a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms til skat.
det er i sagen ubestridt, at selskabet kun delvist har afregnet moms siden februar 2014 og frem til
konkursdekretets afsigelse, uagtet at selskabet var momsregistreret.
det er et elementært princip, at en momsregistreret virksomhed, der driver momspligtig aktivitet,
løbende og rettidig skal afregne moms over for skat. denne forpligtelse har              sagsøgte
som ledelse i                sagsøgeren                ikke iagttaget.
                                                    - 24 -
det følger af momslovens § 56, stk. 1, at momspligtige virksomheder for hver afgiftsperiode skal
opgøre deres afgiftstilsvar. endvidere fremgår det, at moms skal afregnes efter reglerne i moms-
lovens kapitel 15 samt opkrævningsloven. i henhold til momslovens § 57, stk. 2 skal virksomhe-
der, der har en årlig omsætning mellem 5 og 50 mio. kr., anvende kvartalet som afgiftsperiode li-
gesom angivelse skal foretages senest den 1. hverdag i den tredje måned efter afgiftsperiodens ud-
løb.
opkrævningslovens § 2, stk. 4, bestemmer, at skatter og afgifter m.v. (tilsvaret) forfalder til beta-
ling den 1. i måneden, hvor angivelsen skal indgives og skal indbetales senest samtidig med angi-
velsesfristens udløb. forfaldsdagen for momstilsvaret er således den 1. i den måned, hvor angivel-
se i henhold til momsloven skal indgives. dette betyder, at                 sagsøgeren
skulle indberettet og indbetale momsen senest den første hverdag i kvartalet efter afgiftsperiodens
udløb. momsen for første kvartal skulle således både indberettes og indbetales den første hverdag
i juni måned.
idet                sagsøgeren                 under konkurs ikke i fuldt omfang har afregnet moms
for perioden fra februar 2014 og frem til konkursdekretets afsigelse, er momslovens kapitel 15
samt opkrævningslovens § 2, stk. 4, således overtrådt.
for så vidt angår a-skat og arbejdsmarkedsbidrag fremgår det af udskrift af selskabets skattekon-
to, (bilag 11, ekstrakten side 98ff.), at selskabet med undtagelse af januar 2015, juni 2015, okto-
ber 2016 og december 2016 har foretaget indbetalinger til skat for a-skat og arbejdsmarkedsbi-
drag frem til marts 2017. fra marts 2017 sker der ikke flere indbetalinger til a-skat og arbejds-
markedsbidrag.
for så vidt angår selskabets foretagne indbetalinger til a-skat og arbejdsmarkedsbidrag skal det
bemærkes, at indbetalingerne i medfør af ”fifo-princippet” i bekendtgørelsen om inddrivelse af
gæld til det offentlige § 4, stk. 2, er gået til dækning af gammel gæld således, at en tidligere for-
falden fordring er blevet dækket først. dette betyder, at selskabets indbetalinger til a-skat og ar-
bejdsmarkedsbidrag blandt andet også er gået til dækning af tidligere forfalden gæld, herunder
moms. dette er årsagen til, at gældsopgørelsen vedlagt konkursbegæringen angiver, at der i flere
perioder ikke er betalt a-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
det følger af kildeskattelovens § 46, stk. 1, at der i forbindelse med enhver udbetaling af a-
indkomst skal indeholdes foreløbig skat i det udbetalte beløb. tilsvarende skal der ved enhver ud-
betaling af arbejdsmarkedsbidragspligtig indkomst indeholdes arbejdsmarkedsbidrag, jf. arbejds-
markedsbidragslovens § 7, jf. kildeskattelovens § 49 b, stk. 1, jf. § 46, stk. 1. indeholdt a-skat og
arbejdsmarkedsbidrag skal som udgangspunkt indbetales senest den 10. i den første måned efter
udløbet af kalendermåneden (dvs. afregningsperioden), jf. opkrævningslovens § 2, stk. 5.
idet selskabet ikke konsekvent har foretaget afregning af a-skat og arbejdsmarkedsbidrag og helt
er ophørt hermed i marts 2017, har            sagsøgte       som selskabets direktør ikke overholdt
ovennævnte forpligtelser.
det bemærkes i den forbindelse, at selskabet løbende har indbetalt afgift af øl. selskabet har der-
imod ikke indbetalt hverken gebyr eller renter siden 2013, hvor selskabets skattekonto blev kon-
verteret fra et tidligere system med en restance på kr. 86,00 for renter.
                                                  - 25 -
det er groft uforsvarligt og i strid med skatte- og afgiftslovgivningen at forsømme pligten til at af-
regne og indeholde a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms, navnlig når dette finder sted gennem
en længere periode eller i et væsentligt omfang, hvilket netop er tilfældet i nærværende sag. dette
fremgår af de særlige bemærkninger til konkurslovens § 157 i lovforslag nr. 131 af 30. januar
2013, side 21, hvor følgende bl.a. er anført omkring vurderingen af, hvorvidt ledelsen har udvist
groft uforsvarlig forretningsførelse:
       ”som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har
       været tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væ-
       sentligt omfang af forpligtelser med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse,
       momsangivelse og momsafregning og indeholdelse og afregning af a-skat.” (mine
       fremhævninger)
i konkursrådets betænkning nr. 1525 af 2011 om konkurskarantæne (herefter ”konkursrådets be-
tænkning”) er der på side 97 anført følgende:
       ”selv om konkursrådet således ikke foreslår en sådan detaljeret lovregulering af
       uforsvarlighedsvurderingen, bør det dog stadig kunne indgå i den samlede vurdering,
       hvis den pågældende f.eks. i væsentligt omfang har tilsidesat sine forpligtelser med
       hensyn til angivelse af moms eller a-skat eller gennem længere tid ikke har afregnet
       moms eller a-skat.” (mine fremhævninger)
det fremgår således både af de særlige bemærkninger til konkurslovens § 157 og af konkursrå-
dets betænkning, at manglende afregning af a-skat og moms (og formentlig ligeledes arbejdsmar-
kedsbidrag, idet dette knytter sig til a-skat) skal indgå i vurderingen af forretningsførelsen.
i nærværende sag er der tale om, at        sagsøgte        kontinuerligt og systematisk har undladt at
afregne a-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms i fuldt omfang siden februar 2014. selskabets
eventuelle dialog med skat om afvikling af restancer ændrer ikke på, at selskabets gældsopbyg-
ning siden februar 2014 har været stigende. derudover fremstår det i det hele udokumenteret, at
selskabet har haft en sådan kontakt, eller at der har været indgået afdragsordning med skat, eller
at skat skulle have accepteret den gældsopbygning, der fandt sted, idet en bemærkning i årsrap-
porten for 2013 ikke kan tages som dokumentation for kontakt vedrørende en gældsopbygning i
perioden fra februar 2014 og frem.
det gøres endvidere gældende, at en systematisk og kontinuerlig gældsopbyggelse på over 3 år
ikke kun skyldes ”fejlslagne og uheldige forretningsbeslutninger”, som anført af sagsøgte.
tværtimod må dette skyldes ledelsens groft uforsvarlige forretningsførelse.
i sager om pålæggelse af konkurskarantæne lægges der typisk vægt på størrelsen af de lidte tab,
herunder størrelsen af skatte- og afgiftskravene, jf. eksempelvis ufr 2015.2700v, hvor selskabets
direktør blev pålagt konkurskarantæne i 3 år. vestre landsret lagde ved afgørelsen blandt andet
vægt på følgende (mine fremhævninger):
                                                  - 26 -
      ”endelig må det lægges til grund, at skat har anmeldt et krav i boet på 268.449 kr. i
      bl.a. skyldig a-skat og moms, og at momskravet bygger på foreløbige fastsættelser, da
      selskabet ikke har indberettet moms. under hensyn hertil og efter omstændighederne i
      øvrigt tiltræder landsretten, at d efter en samlet vurdering har gjort sig skyldig i
      groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen
      af en erhvervsvirksomhed. det er derfor rimeligt at pålægge d konkurskarantæne
      som sket.” (mine fremhævninger)
endvidere henvises til østre landsrets afgørelse af den 30. november 2016 i kæresagen b-1375-
16, hvor østre landsret pålagde den tidligere direktør konkurskarantæne i 2 år alene under hen-
visning til selskabets skatterestance:
      ”der er siden februar/marts 2014 ubestridt ikke blevet afregnet a-skat og am-bidrag
      af selskabet, og selskabet har ubestridt ikke afregnet moms siden 4. kvartal 2013. der
      er således i en samlet periode på over 1 år ikke sket afregning af skatter og afgifter,
      og dette har medført den ovennævnte betydelige restance til skat.
      landsretten finder, at der, som sagen foreligger oplyst, ikke har været noget realistisk
      grundlag for at forvente, at selskabets driftsresultater i sig selv kunne indebære, at de
      meget betydelige underskud, herunder i form af restancer til skat, som var opbygget
      i selskabet, kunne blive betalt.
      når henses til den meget lange periode, hvor selskabet undlod at afregne de betydeli-
      ge skatte- og afgiftsbeløb, der løbende blev angivet, finder landsretten, at medlem-
      merne af selskabets ledelse, herunder de indkærede, som udgangspunkt må anses for
      at have udvist en sådan groft uansvarlig forretningsførelse, at betingelserne for på-
      læggelse af konkurskarantæne må anses for opfyldt.” (mine fremhævninger)
det gøres på den baggrund gældende, at           sagsøgte        pålægges konkurskarantæne for ved
groft uforsvarlig forretningsførelse at have undladt at afregne betydelige skatte- og afgiftsbeløb i
perioden fra februar 2014 og frem til konkursdekretets afsigelse den 7. april 2017.
drift ud over håbløshedstidspunktet
det gøres for det tredje gældende, at        sagsøgte       har handlet groft uforsvarligt ved, at han
har fortsat driften af selskabet efter det tidspunkt, hvor han burde have indset, at det ikke kunne
videreføres uden yderligere tab for kreditorerne til følge (håbløshedstidspunktet).
konkursrådet bemærker herom i konkursrådets betænkning (betænkning nr. 1525 af 2011 om
konkurskarantæne, side 97), følgende:
      ”groft uforsvarlig forretningsførelse kan også bestå i at fortsætte virksomhedens
      drift, selv om den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville medføre
      betydelige tab.”
der henvises herom fra retspraksis til sø- og handelsrettens kendelse af 19. maj 2015 i sag b-17-
15, hvor retten i sin begrundelse for at pålægge en direktør konkurskarantæne bemærkede:
                                                    - 27 -
       ”endelig lægger retten til grund, at der i boet er anmeldt simple krav for ca. 186.000
       kr., og at der ikke er aktiver til fordeling blandt anmelderne, som derved har lidt et
       ikke ubetydeligt tab. retten finder derfor, at x har tilsidesat sine pligter efter regn-
       skabsloven og derudover ved at drive selskabet videre på et tidspunkt, hvor der alle-
       rede var underskud i selskabet, har påført selskabets kreditorer ikke ubetydelige tab.”
       (mine fremhævninger)
det er herefter kurators opfattelse, at       sagsøgte       senest på tidspunktet for godkendelsen af
selskabets årsrapport for 2015 (bilag 8, ekstrakten side 69ff) den 17. maj 2016, burde have indset,
at den fortsatte drift af selskabet med al sandsynlighed ville føre til yderligere tab for selskabets
kreditorer.      sagsøgte          burde således senest på dette tidspunkt have tilpasset eller indstillet
driften i selskabet.
i årsrapporterne for 2012 og 2013 erklærer selskabets revisor, at:
         ”supplerende oplysninger vedrørende forhold i regnskabet
         uden at modificere vores konklusion gør vi opmærksom på, at selskabet har tabt he-
         le egenkapitalen. selskabets ledelse forventer at kunne reetablere egenkapitalen ved
         egen indtjening, og har fra tilknyttede virksomheder opnået tilsagn om løbende fi-
         nansiel støtte, jf. note 1.”
i 2014 udviste årets resultat kr. 400.511,00, efter negative resultater i regnskabsåret 2012 og 2013.
selskabets egenkapital var positiv med kr. 279.989,00 efter at egenkapital har været negativ i
regnskabsåret 2012 og 2013. selskabets gældsbyrde er på dette tidspunkt betydelig, idet den udvi-
ser kr. 2.698.866.
i det seneste regnskabsår, for 2015, realiserede selskabet et væsentligt negativt resultat på kr.
1.075.226,00. uagtet at selskabet året forinden havde haft et positivt resultat, medførte det store
negative resultat (set i forhold til selskabets samlede balance) en egenkapital, der var negativ med
kr. 798.237,00. selskabets anlægsaktiver var i samme periode forøget til kr. 1.328.037,00, og sel-
skabets gældsbyrde steg til kr. 3.343.831,00.
neden for ses en grafisk afbildning af udviklingen i nøgletallene, årets resultat, anlægsaktiver, til-
godehavender, egenkapital og gældsforpligtelser:
                                                    - 28 -
                                      sagsøgeren
udover nøgletallene i selskabets seneste årsrapport for 2015 var selskabets restance til skat på
tidspunktet for godkendelsen af årsrapporten for 2015 den 17. maj 2016 på ca. kr. 400.000,-, jf.
udskrift af selskabets skattekonto (bilag 11, ekstrakten side 105). i samme periode skete der en
betydelig restanceopbygning navnlig i forhold til levering af fødevarer, leje af lokaler og afløn-
ning af medarbejdere.
til trods for at selskabet ved udgangen af 2015 havde en negativ egenkapital, yderst begrænsede
likvidbeholdninger kombineret med en betydelig gældsbyrde, herunder i form af skatterestancer
valgte      sagsøgte        at fortsætte driften i selskabet i 2016.
det forhold, at selskabet i starten af 2017 modtog et købstilbud undskylder ikke, at selskabets drift
blev fortsat længe efter håbløshedstidspunktet. det bemærkes i den forbindelse, at det fremlagte
tilbud (bilag b, ekstrakten side 78) har betydelige forbehold, herunder f.eks. at købers advokat ik-
ke behøver en begrundelse for manglende godkendelse af købsaftalen. købstilbuddet er derfor så
usikkert, at det ikke kan tillægges betydning i vurderingen af, om driften blev fortsat efter håbløs-
hedstidspunktet. dette bekræftes ligeledes i, at køber jo blot kunne leje (uden at betale en købe-
sum) direkte fra udlejer. det er således i det hele udokumenteret, at der var nogen realitet i det
som bilag b fremlagte tilbud.
derudover bemærkes det, at de anmeldte krav i boet (uden at skat har opdateret deres krav)
overstiger den tilbudte købesum på kr. 3.250.000,-.
dertil kommer, at restancen til skat i 2016 og 2017 blev udbygget yderligere, således at den pr.
18. april 2017 kunne opgøres til kr. 1.001.069,95.
på den baggrund gøres det gældende, at           sagsøgte        ved ikke at tilpasse eller indstille drif-
ten i selskabet senest den 17. maj 2016 har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse.
                                                     - 29 -
ledelsesmæssige forpligtelser
i fortsættelse af punkt 2.2 gør kurator for det fjerde gældende, at             sagsøgte       ikke i til-
strækkelig grad har iagttaget sine ledelsesmæssige forpligtelser efter selskabslovens §§ 117 og
118 som direktør i                sagsøgeren                 med den fornødne omhu.
selskabet har i medfør af selskabslovens § 111, stk. 1, nr. 2 valgt en ledelsesstruktur, hvor selska-
bet ledes af direktionen.
det følger af selskabslovens § 117, stk. 2, at:
       ”i kapitalselskaber omfattet af § 111, stk. 1, nr. 2, skal direktionen varetage såvel den
       overordnede og strategiske ledelse som den daglige ledelse. direktionen skal desuden
       sikre en forsvarlig organisation af kapitalselskabets virksomhed”
om den forsvarlige organisation af kapitalselskabets virksomhed fremgår følgende af selskabslo-
vens § 118, stk. 2:
       direktionen skal herudover sikre, at kapitalselskabets kapitalberedskab til enhver tid
       er forsvarligt, herunder at der er tilstrækkelig likviditet til at opfylde kapitalselskabets
       nuværende og fremtidige forpligtelser, efterhånden som de forfalder. direktionen er
       således til enhver tid forpligtet til at vurdere den økonomiske situation og sikre, at det
       tilstedeværende kapitalberedskab er forsvarligt.” (mine fremhævninger)
de ovennævnte pligter efter selskabslovens § 118, stk. 2 har påhvilet             sagsøgte       som di-
rektør i selskabet, hvilke han, allerede som følge af den løbende gældsopbyggelse ikke ses at have
iagttaget med den fornødne omhu.
der skal herom henvises til sø- og handelsrettens kendelse i sagen b-3-14, afsagt den 5. maj
2015, hvor retten idømte en direktør konkurskarantæne i tre år blandt andet under henvisning til,
at:
       ”[…] x har handlet ansvarspådragende og groft uforsvarligt ved at fortsætte gælds-
       stiftelsen på et tidspunkt, hvor selskabet for længst var ude af stand til at betale sine
       kreditorer, jf. selskabslovens § 118. der findes dermed at være disponeret til skade
       for skat og de øvrige kreditorer i et ikke ubetydeligt omfang.”
det gøres på den baggrund gældende, at det må anses som groft uforsvarlig forretningsførelse, at
ledelsen ikke har sikret et forsvarligt kapitalberedskab i selskabet, men i stedet har fortsat gælds-
opbygningen. videre skærper det manglende kapitalberedskab kravene til den løbende vurdering
af tabet for kreditorerne og pligten til at stoppe driften, når håbløshedstidspunktet er indtruffet.
                                                   - 30 -
rimelighedsbetingelsen
konkursboet gør gældende, at det under hensyn til            sagsøgtes         handlemåde og omstæn-
dighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge           sagsøgte        konkurskarantæne, jf. konkurslo-
vens § 157, stk. 2.
det må ved vurderingen af, hvorvidt det er rimeligt at pålægge           sagsøgte        konkurskaran-
tæne, betragtes som en skærpende omstændighed, at der i strid med skatte- og afgiftslovgivningen
ikke er betalt det løbende skatte- og afgiftstilsvar med den følge, at skat har lidt et betydeligt tab
på mindst kr. 655.387,18, jf. konkursbegæringen (bilag 3, ekstrakten side 79). dertil kommer
yderligere renter, moms, a-skat og am-bidrag for efterfølgende perioder.
      sagsøgte        har, som direktør i selskabet, haft et indgående kendskab til selskabet, herun-
der dennes likviditetsmæssige situation. det må således have været påregneligt for sagsøgte
        at skat ville lide et tab som følge af den fortsatte drift, hvilket er sket over en længere pe-
riode, hvor der ikke var tilstrækkelige midler til at betale blandt andet det løbende skatte- og af-
giftstilsvar.
herudover har selskabet fortsat driften udover håbløshedstidspunktet, hvilket har medført betyde-
lige tab for selskabets kreditorer på foreløbigt kr. 3.281.750,90 jf. (bilag 10, ekstrakten side 126).
dette må som tidligere anført have været påregneligt for          sagsøgte        senest på tidspunktet
for godkendelse af selskabets årsrapport for 2015, den 17. maj 2016.
karantæneperioden
endeligt gør konkursboet gældende, at          sagsøgte        skal pålægges konkurskarantæne i 3 år,
jf. konkurslovens § 158, stk. 1, idet dette er udgangspunktet, jf. herved kendelse i sag 155/2015
afsagt af højesteret den 13. januar 2016, og idet ingen særlige grunde taler for at pålægge sagsøgte
              konkurskarantæne i en kortere periode end tre år.
det bemærkes, at kurator allerede i sin redegørelse i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, af 7.
august 2017 (bilag 9, ekstrakten side 88ff), fremkom med en begrundet indstilling til skifteretten
om, at der efter kurators opfattelse burde indledes konkurskarantænesag mod              sagsøgte     .
der ses således ikke at være grundlag for at nedsætte karantæneperioden under henvisning til bo-
ets sagsbehandlingstid.
samtlige ovennævnte forhold taler således for at pålægge            sagsøgte         konkurskarantæne,
jf. lovforslag nr. 131 af den 30. januar 2013 og de særlige bemærkninger til § 157, idet de anførte
forhold er af en sådan karakter, at       sagsøgte        på grund af groft uforsvarlig forretningsfø-
relse må anses for uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
       sagsøgte         har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med sit påstands-
dokument af 11. juni 2018, hvoraf bl.a. følgende fremgår:
                    - 31 -
      sagsøgte
      sagsøgte
                          sagsøgtes
          sagsøgte
sagsøgte
sagsøgte
                                    sagsøgte
sagsøgte
                                               - 32 -
                                                      sagsøgte
                   sagsøgte
                                                                                virks. 3
  virks. aps 2
                                       virks. aps 2
                                                                        sagsøgte
          sagsøgtes
                                                                      sagsøgte
                                                                                sagsøgte
                                     sagsøgte
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat:
              sagsøgeren               blev den 7. april 2017 taget under konkursbehandling
med fristdag den 3. februar 2017. fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således fra den 3.
februar 2016.       sagsøgte     var fra den 6. oktober 2009 og frem til den 7. april 2017 regi-
streret som selskabets direktør.
                                                - 33 -
retten finder, at konkursen har ført til betydelige tab for kreditorerne, idet der er anmeldt
krav i boet på over 3.2 mio. kr., herunder har skat et krav på over 1 mio. kr.
der fremgår bl.a. følgende af forarbejderne til lovforslag 131 af 30. januar 2013 om konkurs-
karantæne:
…
4.1.2.2
”…
rådet anfører endvidere, at groft uforsvarlig forretningsførelsen som udgangspunkt ikke vil
foreligge i tilfælde, der snarere må anses for at være forretningsmæssig udygtighed… sær-
ligt i relation til iværksættere anfører rådet, at der også bør tages hensyn til, at disse ofte er
optimistiske i forhold til den virksomhed, de driver, og derfor ikke altid har det samme reak-
tionsmønster som andre, der driver virksomhed.
rådet fremhæver, at dette dog ikke betyder, at forhold, der alene skyldes udygtighed, aldrig
kan udgøre groft uforsvarlig forretningsførelse. den udygtighed, der efter rådets opfattelse
ikke i sig selv bør kunne føre til konkurskarantæne, er udygtighed med hensyn til f.eks. til-
rettelæggelse af virksomhedens produktion og markedsføring, fastsættelse af priser og vilkår
osv. groft uforsvarlig adfærd f.eks. i forhold til virksomhedens kapitalgrundlag, betydelige
køb på kredit eller forudbetalinger fra kunder kombineret med manglende bogføring i en
længere periode og/eller helt utilstrækkelig økonomistyring må derimod efter rådets opfat-
telse normalt anses som groft uforsvarlig forretningsførelse, uanset om der er tale om mang-
lende vilje eller manglende evne hos den pågældende virksomheds ledelse til at drive virk-
somheden økonomisk forsvarligt…”
…
4.1.2.3.
…
”rådet peger dernæst på, at groft uforsvarlig forretningsførelse også kan bestå i at fortsætte
virksomhedens drift, selv om den pågældende måtte indse, at en videreførelse af driften ville
medføre betydelige tab. rådet anfører, at dette i praksis vil kunne have selvstændig betyd-
                                                 - 34 -
ning f.eks. i tilfælde, hvor virksomhedens bankforbindelse opsiger eller i væsentlig grad ind-
skrænker virksomhedens hidtidige kreditfaciliteter. i en sådan situation vil det kunne være
groft uforsvarligt at pådrage virksomheden yderligere væsentlige gældsforpligtelser under
en fortsættelse af driften, uden at der forinden er sikret virksomheden ny bankfinansiering
eller andet kapitalberedskab. i forhold til spørgsmålet om konkurskarantæne bør det i et så-
dant tilfælde ikke tillægges væsentlig betydning, om der kan påvises et tab sammenlignet
med, at virksomhedens drift var blevet indstillet på det tidspunkt, hvor banken opsagde
kreditten. det bør i givet fald være tilstrækkeligt til at anse videreførelsen af virksomhedens
drift for groft uforsvarlig forretningsførelse, at virksomheden under den fortsatte drift har
pådraget sig yderligere væsentlige gældsforpligtelser…”
…
 til § 157
”… som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har været
tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væsentligt omfang
af forpligtelser med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse, momsangivelse og momsaf-
regning og indeholdelse af a-skat. vurderingen af, om en tilsidesættelse af de nævnte pligter
er væsentlig nok til at tale for, at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, vil bero
på en konkret vurdering af den enkelte sags omstændigheder. det vil i den forbindelse tale
for, at der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, hvis virksomhedens bogføring eller
bogføringsmateriale er bortkommet…”
retten lægger til grund, at        sagsøgte         inden konkursen havde 18 års erfaring med
drift af restaurantvirksomhed i københavn, og at han inden åbningen af          restaurant 1 havde
stået bag opstart og drift af flere i et vist omfang succesrige restauranter i københavn med
adskillige ansatte.
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at selskabet i strid med moms- og skattelovgiv-
ningen har undladt i fornødent omfang at foretage afregning af a-skat, am-bidrag og moms,
hvorefter skat har lidt et betydeligt tab, herunder ca. 500.000 kr. i den for konkurskarantæne
relevante periode. retten finder herudover, at          sagsøgte       ikke har sikret, at selska-
                                               - 35 -
bets kapitalberedskab til enhver tid var forsvarligt, og at der var tilstrækkelig likviditet til at
opfylde selskabets forpligtelser efterhånden, som de forfaldt, jf. selskabslovens § 118, stk. 2.
     sagsøgte        har således udøvet uforsvarlig forretningsførelse og tilsidesat de pligter,
der påhviler ledelsen i medfør af ovennævnte lovgivning.
retten lægger til grund, at regnskabet for regnskabsåret 2014 udviste et driftsoverskud på ca.
400.000 kr. og en positiv egenkapital på ca. 276.000 kr. med gældsforpligtelser på ca. 2.7 mio.
kr. ved udgangen af 2014 havde selskabet en gæld til skat på ca. 660.000 kr.
i regnskabsåret 2015 blev der realiseret et negativt driftsresultat på over 1 mio. kr. selskabet
havde på det tidspunkt en negativ egenkapital på ca. 800.000 kr. og en gældsbyrde på
3.343.831 kr. regnskabet blev godkendt den 17. maj 2016.
retten finder, at den fortsatte opbyggelse af gæld, herunder særligt den yderligere gæld til
skat på ca. 500.000 kr. i den for konkurskarantæne relevante periode, umiddelbart tilsiger, at
     sagsøgte        har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse. retten finder ligeledes, at
årsregnskabet for 2015 umiddelbart understøtter, at selskabet skulle have være lukket ned i
2016, idet      sagsøgte       burde have indset, at en yderligere drift ville medføre betydeli-
ge tab for kreditorerne.
retten lægger dog til grund, at        sagsøgte       i begyndelsen af 2016 indså, at selskabet
var i svære økonomiske problemer, og der måtte drastiske ændringer til i driften. han fra-
skrev sig på det tidspunkt løn fra selskabet, ligesom der blev påbegyndt et forsøg på optime-
ring af driften. i september 2016 erkendte han, at der måtte ske et salg af restauranten, for at
kreditorerne ville kunne få deres penge, hvilket de blev orienteret om. muligheden for et
salg afhang af, at restauranten var i fortsat drift, hvilket han sørgede for gennem bl.a. kon-
tante indkøb af varer, som han personligt lagde ud for.
retten finder, at det under sagen fremlagte købstilbud på 3.250.000 kr., som var underskre-
vet af køber, underbygger, at et salg af restauranten med tilhørende goodwill med et betyde-
                                                 - 36 -
ligt beløb til kreditorerne til følge var en realistisk mulighed.     sagsøgte        kan under
disse omstændigheder også efter regnskabet for 2015 anses for at have haft en berettiget for-
ventning om, at selskabets betydelige restancer, herunder restancen til skat kunne blive be-
talt ved et salg af restauranten i drift.
retten finder, at selskabets økonomiske problemer særligt skyldtes en kombination af forret-
ningsmæssige udygtige beslutninger baseret på en for overdreven optimisme - især i løbet af
2015 - og utilstrækkelig økonomistyring. retten lægger til grund, at selskabet løbende har
foretaget retvisende indberetninger af a-skat, am-bidrag og moms. selskabet har endvidere
løbende foretaget bogføring i overensstemmelse med reglerne, og bogføringsmaterialet er af-
leveret til kurator.
retten finder på baggrund af ovenstående, at der ikke er fuldt tilstrækkeligt grundlag for at
fastslå, at      sagsøgte       på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at
deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. herefter, og under hensyn til den udviste
handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten, at det ikke er rimeligt at pålægge
      sagsøgte        konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2, hvorfor han frifin-
des.
omkostningerne til kurator og den for           sagsøgte      beskikkede advokat, advokat da-
vid rachat-nielsen, fastsættes som nedenfor bestemt under hensyn til sagens karakter og
omfang og det hermed forbundne arbejde.
statskassen betaler sagens omkostninger.
                                         derfor bestemmes:
      sagsøgte       frifindes.
der tillægges kurator, advokat boris frederiksen, et vederlag på 25.000 kr. med tillæg af
moms i alt 31.250 kr.
                                              - 37 -
der tillægges den for      sagsøgte       beskikkede advokat, advokat david rachat-nielsen,
et salær på 25.000 kr. med tillæg af moms i alt 31.250 kr.
statskassen betaler sagens omkostninger.
sagen sluttet.
retten hævet.
                                           dommer
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den