text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 28. maj 2015
sag 64/2014
(2. afdeling)
grundejerforeningen elgårdsminde
(advokat lone møller)
mod
kurt oxvig
(advokat niels lomborg, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i horsens den 19. juni 2012 og af vestre lands-
rets 13. afdeling den 23. oktober 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, vibeke rønne, michael
rekling, oliver talevski og lars apostoli.
påstande mv.
parterne har gentaget deres påstande.
der er enighed om, at indstævnte, kurt oxvig, under alle omstændigheder er forpligtet til at
betale medlemskontingent til appellanten, grundejerforeningen elgårdsminde, og at størrelsen
af det skyldige beløb afhænger af sagens udfald. der skal imidlertid ikke tages stilling til den
beløbsmæssige opgørelse under sagen, der alene angår, om vedtægtsændringen i 2008 er bin-
dende for kurt oxvig.
anbringender
grundejerforeningen elgårdsminde har navnlig anført, at forslaget om vedtægtsændring blev
enstemmigt vedtaget på generalforsamlingen den 31. marts 2008, og kurt oxvig stemte såle-
                                               - 2 -
des også selv for forslaget. bortset fra kurt oxvig har ingen af grundejerforeningens med-
lemmer efterfølgende anfægtet gyldigheden af vedtægtsændringen, som derfor er gyldig og
bindende for alle medlemmerne – også for kurt oxvig. hans indsigelse om, at han stemte
under urigtige forudsætninger, og at han derfor ikke er bundet af sin stemmeafgivning, er
uholdbar.
det er uden betydning, at skanderborg kommune har nægtet at godkende vedtægtsændrin-
gen, for kommunens godkendelse er ikke en gyldighedsbetingelse. det følger således hverken
af lokalplanerne eller grundejerforeningens vedtægter, at en vedtægtsændring skal godkendes
af kommunen. i øvrigt er spørgsmålet om fordelingen af udgifterne til vedligeholdelse af de
private veje og fællesveje mv. i området et privatretligt anliggende, som er uden betydning for
de offentlige interesser, som varetages i lokalplanerne.
vedtægtsændringen er ikke i strid med lokalplanerne for området, som må fortolkes i lyset af
den matrikulære udstykning og bebyggelse, som har fundet sted med kommunens godken-
delse. der er således etableret en række interne færdselsarealer og fællesarealer i de enkelte
delområder/storparceller, som er dækket af lokalplanerne, og som grundejerforeningens om-
råde består af. det afspejles også i punkt 3.1 i grundejerforeningens oprindelige formålsbe-
stemmelse, der bl.a. omtaler grundejerforeningens pligt til ren- og vedligeholdelse af forenin-
gens ”interne færdselsarealer”. der er således tale om, at grundejerforeningen kun har påtaget
sig yderligere opgaver, som ligger inden for rammen af formålsbestemmelsen, som den var
affattet allerede inden vedtægtsændringen. udvidelsen af grundejerforeningens opgaver hol-
der sig også inden for rammen af medlemmernes fælles interesser. det gælder, uanset at de
interne færdselsarealer og fællesarealer på andelsboligforeningens område findes på et enkelt
matrikelnummer.
kurt oxvig har navnlig anført, at hjemmelsgrundlaget for grundejerforeningen er lokalplan 21
og lokalplan 23, og at grundejerforeningens vedtægter derfor nødvendigvis skal være i over-
ensstemmelse med lokalplanerne. en vedtægtsændring i strid med lokalplanerne er derfor
også ugyldig, uanset om den vedtages enstemmigt af grundejerforeningens medlemmer.
ifølge lokalplanerne er det alene grundejerforeningens opgave at varetage ren- og vedligehol-
delsesopgaven, for så vidt angår de fælles områder inden for grundejerforeningen. derfor kan
                                              - 3 -
foreningen ikke pålægges at overtage ren- og vedligeholdelsesopgaver på et areal, som alene
tilhører en enkelt grundejer. de interne veje og grønne arealer på andelsboligforeningens om-
råde tilhører alene andelsboligforeningen og er derfor ikke private fællesveje eller fælles are-
aler i øvrigt, men derimod rent private veje og områder. af den grund er vedtægtsændringen i
2008 i strid med lokalplanerne og dermed ugyldig. den er også i strid med formålsbestem-
melsen i grundejerforeningens oprindelige vedtægter.
begrænsningen af mulighederne for via en vedtægtsændring at vælte enkelte grundejeres op-
gaver og byrder over på grundejerforeningen og dermed fællesskabet skal også ses i sammen-
hæng med det pligtmæssige medlemskab af grundejerforeningen.
det påhviler skanderborg kommune at påse, at grundejerforeningens vedtægter er i overens-
stemmelse med lokalplanerne. kommunens godkendelse af vedtægtsændringen er derfor en
gyldighedsbetingelse. kommunen har med rette nægtet at godkende vedtægtsændringen i
2008. vedtægtsændringen og den deraf følgende udvidelse af grundejerforeningens opgaver
er således også ugyldig af den grund.
at han stemte for vedtægtsændringen på generalforsamlingen, skyldtes en vildfarelse, idet
grundejerforeningens formand havde sagt, at grundejerforeningen ifølge oplysninger fra
kommunen kunne vedtage hvad som helst. denne oplysning var ikke korrekt, og urigtige for-
udsætninger var derfor bestemmende for hans stemmeafgivning. af den grund er han ikke
bundet af sin stemmeafgivning på generalforsamlingen.
supplerende sagsfremstilling
grundejerforeningen har 31 medlemmer, som er fordelt således på de tre boligområder, som
er omfattet af foreningen:
de 7 villaer:               7 boliger
klyngehusene:              12 boliger
andelsboligforeningen: 12 boliger.
de tre boligområder er beskrevet som ”delområder” og ”storparceller” i de lokalplaner, der
omfatter dem. lokalplan 21 omfatter bl.a. området med andelsboligforeningen, og i denne
lokalplan er andelsboligforeningens område beskrevet som ”delområde 3.” lokalplan 23 om-
                                               - 4 -
fatter området med klyngehusene og de 7 villaer, og i denne lokalplan er disse områder be-
skrevet som henholdsvis ”delområde 1” og ”delområde 2”. i lokalplanerne er der ikke foreta-
get markering af fællesarealer for de tre delområder bortset fra den del af hørninggårdsvej,
der forbinder dem (stamvejen), og som i lokalplanerne blot er markeret som ”vejudlæg”. der
er heller ikke afsat fællesarealer inden for de enkelte delområder/storparceller – hverken i
form af veje eller grønne arealer.
selv om det ikke er forudsat i lokalplanerne, blev et større grønt areal samt to stikveje, der
findes i villaområdet (delområde 2), udlagt som fællesareal med grundejerforeningen el-
gårdsminde som ejer. derimod er grundejerforeningen ikke ejer af nogen af fællesarealerne i
området med klyngehusene (delområde 1 i lokalplan 23) eller i området med andelsboligfor-
eningen (delområde 3 i lokalplan 21).
før vedtægtsændringen i 2008 varetog grundejerforeningen elgårdsminde ren- og vedlige-
holdelsen af den del af hørninggårdsvej, som udgør den oprindelige stamvej ifølge lokalpla-
nerne, samt det grønne areal i villaområdet, som foreningen selv var ejer af. derimod var ren-
og vedligeholdelsen af øvrige veje og grønne arealer overladt til beboerne i de enkelte delom-
råder. efter vedtægtsændringen er der sket en udvidelse af grundejerforeningens ren- og ved-
ligeholdelsesopgaver, idet den nu har overtaget disse opgaver for så vidt angår såvel de to
stikveje i villaområdet (delområde 2 i lokalplan 23) som de dele af hørningsgårdsvej, der går
igennem klyngehusenes område (delområde 1 i lokalplan 23) og andelsboligforeningens om-
råde (delområde 3 i lokalplan 21). udvidelsen omfatter alene grønne arealer og vejarealer,
som benyttes af flere af foreningens medlemmer.
lokalplan 21 indeholder bl.a. følgende yderligere bestemmelse:
       ”5.7 alle interne færdselsarealer på storparcellerne administreres, anlægges og vedlige-
       holdes af parcellens andels-/grundejerforening.”
en tilsvarende bestemmelse findes i lokalplan 23. bestemmelsen har følgende ordlyd:
       ”5.5 alle interne færdselsarealer i henholdsvis delområde 1 og 2 administreres, anlæg-
       ges og vedligeholdes af pgl. andels-/grundejerforening.”
                                               - 5 -
grundejerforeningens vedtægter indeholder bl.a. følgende yderligere bestemmelser:
       ”10.2. hvert medlem har én stemme for hver grund han ejer. hver husstand i tilknyttede
       andelsboligforeninger har ligeledes én stemme.
       …
       11.1. til vedtagelse på en generalforsamling af beslutninger, der går ud på ændret an-
       vendelse af fællesarealer end angivet i lokalplanen/vedtægterne, forandring af forenin-
       gens vedtægter eller ordensreglement … kræves at beslutningen vedtages med mindst
       2/3 af de afgivne stemmer.”
højesterets begrundelse og resultat
den omtvistede vedtægtsændring blev enstemmigt vedtaget på generalforsamlingen i grund-
ejerforeningen elgårdsminde den 31. marts 2008, hvor kurt oxvig selv stemte for vedtægts-
ændringen. spørgsmålet er, om vedtægtsændringen på trods heraf ikke er bindende for kurt
oxvig, fordi den indebærer, at der retligt eller faktisk etableres forhold i strid med de for om-
rådet gældende lokalplaner, jf. planlovens § 18, eller fordi vedtagelsen er i strid med for-
eningsretlige regler.
da det hverken fremgår af lokalplanerne eller vedtægterne, at en vedtægtsændring skal god-
kendes af kommunen, og da der heller ikke er påvist noget andet grundlag for et krav herom,
finder højesteret, at kommunens godkendelse ikke er en betingelse for vedtægtsændringens
gyldighed.
vedtægtsændringen i 2008 medførte en udvidelse af de ren- og vedligeholdelsesopgaver, som
grundejerforeningen hidtil havde varetaget. ændringen indebar, at grundejerforeningen påtog
sig ren- og vedligeholdelsespligten for visse yderligere grønne arealer og veje, der var fælles i
den forstand, at de ikke var forbeholdt noget enkelt medlem af grundejerforeningen. ifølge
lokalplanerne skal grundejerforeningen varetage foreningens og medlemmernes fælles inte-
resser som grundejere og således sørge for ren- og vedligeholdelse af eventuelle fælles area-
ler, herunder eventuelle stianlæg, veje og pladser. under hensyn hertil og henset til de plan-
hensyn, som lokalplanerne tilsigter at varetage, finder højesteret, at udvidelsen af grundejer-
foreningens opgaver ikke er i strid med lokalplanerne.
                                               - 6 -
højesteret finder, at den vedtagne udvidelse af grundejerforeningens opgaver falder inden for
grundejerforeningens formål og naturlige virksomhed. den blev vedtaget med et flertal på
mindst 2/3 af de afgivne stemmer på generalforsamlingen i overensstemmelse med vedtæg-
ternes punkt 11.1, og den indebar en saglig varetagelse af medlemmernes behov for ren- og
vedligeholdelse af interne færdselsarealer mv.
da vedtægtsændringen herefter hverken er i strid med lokalplanerne, jf. planlovens § 18, eller
foreningsretlige regler, er den bindende for kurt oxvig. højesteret tager derfor grundejerfore-
ningens påstand til følge.
efter sagens udfald skal kurt oxvig, subsidiært statskassen, betale sagsomkostninger for hø-
jesteret til grundejerforeningen med 31.500 kr., heraf 30.000 kr. til dækning af advokatudgif-
ter og 1.500 kr. til dækning af retsafgift. kurt oxvig skal endvidere betale sagsomkostninger
for byret og landsret til grundejerforeningen med 41.250 kr., heraf 40.000 kr. til dækning af
advokatudgifter og 1.250 kr. til dækning af retsafgifter.
                                     thi kendes for ret:
kurt oxvig skal til grundejerforeningen elgårdsminde betale 2.800 kr. med procesrente fra
den 28. marts 2011.
i sagsomkostninger for højesteret skal kurt oxvig, subsidiært statskassen, betale 31.500 kr.
til grundejerforeningen elgårdsminde. i sagsomkostninger for byret og landsret skal kurt
oxvig betale 41.250 kr. til grundejerforeningen elgårdsminde.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                      højesterets kendelse
                            afsagt tirsdag den 12. juni 2012
sag 316/2011
tinglysningsretten
mod
dorthe buchardt petersen
og
henrik uhrenholdt andersen
(advokat erling mortensen for begge)
i tidligere instanser er truffet afgørelse af tinglysningsretten den 28. februar 2011 og afsagt
kendelse af vestre landsrets 4. afdeling den 5. maj 2011.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: peter blok, lene pagter kristensen og hanne
schmidt.
påstande
kærende, tinglysningsretten, har nedlagt påstand om, at den anmeldte transport og debitor-
skifte afvises.
de indkærede, dorthe buchardt petersen og henrik uhrenholdt andersen, har nedlagt på-
stand om stadfæstelse.
anbringender
tinglysningsretten har anført bl.a., at retsplejelovens § 581, stk. 1, er en specialregel for hæf-
telser, der ikke har opnået dækning på tvangsauktion. reglen er indsat for at give køber mu-
lighed for at få udækkede hæftelser slettet, idet kreditor i denne situation ikke har noget inci-
tament til at medvirke ved aflysning af pantebrevet. det er fogedretten, der afgør, hvilke ret-
                                               - 2 -
tigheder der er udækkede ved auktionen, og auktionen medfører, at den udækkede del af pan-
terettigheden bortfalder.
der foreligger ikke retspraksis om, at ejerpantebreve skal kunne genanvendes og bestå som en
panterettighed i ejendommen, uagtet at panteretten på grund af manglende dækning på
tvangsauktion reelt er bortfaldet. det er derimod i retspraksis fastslået, at selv om udækkede
pantehæftelser henstår uaflyst, er de i realiteten bortfaldet ved hammerslag i tvangsauktions-
sagen. dette har sammenhæng med det bærende tvangsauktionsprincip, at ejendommen efter
auktionen er renset for udækkede rettigheder.
det er for ejerpantebreve alene den underliggende fordring sikret ved underpant, der er om-
fattet af retsplejelovens § 581, stk. 1, medens der for almindelige pantebreve er sammenfald
mellem pantesikkerhedsdokumentet og gældsforholdet.
retsplejelovens § 581, stk. 1, tager ikke stilling til en prioritetsorden, hvor en række pante-
breve i realiteten er bortfaldet ved tvangsauktionen som udækkede, men hvor et efterfølgende
ejerpantebrev begæres bibeholdt som en rettighed over ejendommen. det vil skabe usikkerhed
om tingbogen, hvis sådanne udækkede panterettigheder kan videreføres, og ejeren af ejen-
dommen derefter på et vilkårligt senere tidspunkt kan begære sletning i medfør af retsplejelo-
vens § 581, stk. 1.
rettighedshavere, der erhverver pantefordringer, vil herefter ikke kunne agere på baggrund af
en tingbogsattest og dokumentet samt dets påtegninger, men vil være henvist til at foretage
nærmere undersøgelser af, om ejendommen har været på tvangsauktion, efter dokumentet
blev tinglyst. det forekommer ikke rimeligt at bringe tilliden til tingbogens udvisende i tvivl
alene for at høste en afgiftsgevinst.
skat’s vejledning om tinglysningsafgift kan ikke tillægges betydning, da skat er afgifts-
myndighed og ikke tinglysningsmyndighed.
dorthe buchardt petersen og henrik uhrenholdt andersen har anført bl.a., at der ikke er pan-
teretlige eller tinglysningsmæssige begrundelser for at afvise transporten af ejerpantebrevet.
                                                - 3 -
ejerpantebreve kan transporteres, idet det er ejerens eget pant med mulighed for underpant-
sætning heraf.
reglen i retsplejelovens § 581 sikrer auktionskøber en ret til at få slettet udækkede hæftelser,
men forhindrer ikke auktionskøber i at få transport i et udækket ejerpantebrev. køber er ikke
forpligtet til at gå frem efter retsplejelovens § 581, stk. 1, og tinglysningsretten kan ikke ex
officio slette udækkede rettigheder. det forhold, at ejerpantebrevet har status som udækket på
tvangsauktionen, betyder ikke, at det må betragtes som bortfaldet.
konsekvensen af landsrettens afgørelse er ikke, at tingbogen efterlades med huller i prioritets-
rækkefølgen, idet dette vil være reguleret efter reglerne om oprykning. såfremt auktionskøbe-
ren efterfølgende begærer sletning af foranstående ejerpantebreve, som ikke er transporteret,
vil dette blot medføre, at det sidste ejerpantebrev i prioritetsordenen vil rykke op.
der foreligger ikke afgørelser, der forbyder transport af udækkede ejerpantebreve. retspraksis
vedrørende tinglysningsafgift viser, at transporter af ejerpantebreve, hvor fordringen ikke op-
nåede dækning på tvangsauktionen, tidligere er blevet tinglyst. hertil kommer, at det er anta-
get i juridisk teori, at ejerpantebreve kan tiltransporteres auktionskøber.
højesterets begrundelse og resultat
et ejerpantebrev, hvor en ejendoms ejer giver sig selv pant i ejendommen for et bestemt be-
løb, er ikke i sig selv bærer af en fordring, men giver ejendommens ejer mulighed for at stille
panteretten ifølge ejerpantebrevet til sikkerhed for gæld til en kreditor. ved salg af en fast
ejendom kan ejerpantebrevet overdrages til den nye ejer af ejendommen, og den nye ejer kan
få denne overdragelse tinglyst, såfremt den nye ejer indtræder som både debitor og kreditor
ifølge pantebrevet.
opnår et ejerpantebrev ikke dækning på tvangsauktion, er panteretten for krav mod ejendom-
mens hidtidige ejer ophørt. det er kun den nye ejer, der efter retsplejelovens § 581, stk. 1, kan
forlange pantebrevet slettet på baggrund af auktionen. den nye ejer kan imidlertid også und-
lade at forlange ejerpantebrevet slettet af tingbogen og i stedet få ejerpantebrevet tiltransporte-
ret. højesteret finder, at der ikke er noget til hinder for, at den nye ejer af ejendommen lader
transporten tinglyse og anvender ejerpantebrevet som grundlag for pantsætning.
                                              - 4 -
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse.
                                      thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
i kæremålsomkostninger skal tinglysningsretten til dorthe buchardt petersen og henrik uh-
renholdt andersen betale i alt 5.000 kr. beløbet skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretskendelses afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
v0139000 - jf
                                  udskrift
                                      af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                ____________
den 13. juni 2002 blev af retten i sagen
v-139-00              bb electronics a/s
                      (advokat christian l. bardenfleth)
                      mod
                      2b-electronics a/s
                      (advokat steen rode)
afsagt følgende
                                     dom:
sagens spørgsmål er om sagsøgtes benyttelse af sit navn 2b-electronics
a/s er i strid med varemærkerettighederne til varemærkerne ”bb” og ”bb
electronics” som ejes af sagsøgeren, bb electronics a/s. der er endvidere
spørgsmål om benyttelsen er i strid med god markedsføringsskik og i strid
med bestemmelsen i aktieselskabslovens § 153 om navngivning af selska-
ber.
bb electronics har nedlagt følgende påstande:
   1. 2b-electronics skal anerkende at være uberettiget til at anvende
       kendetegnet 2b-electronics som led i varemærke som vist bl.a. i bilag
                                         -2-
         4 og 11 samt som led i aktieselskabsnavn, forretningskendetegn og
         domænenavn.
    2. 2b-electronics skal anerkende at have handlet i strid med god mar-
         kedsføringsskik.
    3. navneregistrering i erhvervs- og selskabsstyrelsen af selskabsnavnet
         2b-electronics a/s under cvr-nr. 81503818 udslettes.
    4. 2b-electronics skal til bb electronics betale vederlag og/eller erstat-
         ning på kr. 100.000 med procesrente fra sagens anlæg den 22. de-
         cember 2000, subsidiært et mindre beløb.
bilag 4 og bilag 11 der er nævnt i påstand 1, viser navnet 2b-electronics
dels skrevet med versaler, dels i en særlig udformning som vist nedenfor.
2b-electronics har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
bb electronics har til formål: ”fabrikation, handel og service, herunder især
fremstilling af elektronik”. selskabets virksomhed begyndte i 1972. det har i
1998 registreret varemærkerne bb og bb electronics, begge ordmærker. i
registerudskrifterne anføres at mærkerne er registreret på baggrund af indar-
bejdelse. mærkerne er registreret i klasse 9: elektroniske printplader, og
klasse 40: elektronikvirksomhed i form af montage af elektroniske printplader
(efter specifikation og på bestilling fra andre). af en præsentationsbrochure
for selskabet fremgår bl.a. at det samarbejder med 350 elektronikvirksomhe-
der. selskabets virksomhed beskrives som udførelse af elektronikproduktion
for andre virksomheder der har fravalgt elektronikproduktion for at koncen-
trere sig om produktudvikling, salg og markedsføring. selskabet beskæftiger
450 medarbejdere i fire afdelinger, tre i danmark og en i singapore. selska-
bet tilbyder
       •   produktionsteknisk rådgivning og -optimering
       •   printfremstilling
       •   prototypeproduktion
       •   komponentindkøb
                                        -3-
       •   smd- og konventionel elektronikmontage
       •   samling af slutprodukter
       •   testpakning, lagerføring og forsendelse af kundens færdigvarer
       •   after-sales service
2b-electronics har som formålsangivelse: handel, distribution og produktion
af elektroniske artikler samt anden i forbindelse dermed stående virksomhed.
selskabet er stiftet i 1985 og ændrede den 13. juli 2000 navn til det nuvæ-
rende. af et brev af 30. september 2000 til forretningsforbindelser m.v. (bilag
4) oplyses det at selskabet har overtaget en virksomhed der er blevet inte-
greret i det nyetablerede firma 2b-electronics som ejes af bergman og be-
ving a/s. selskabet tilbyder
”et totalkoncept inden for udvikling, produktion og distribution af elektronik.
kunden kan vælge total-konceptet eller plukke de ydelser, som har interesse.
...
vor procurement-service, som har den daglige kontakt til leverandører af
komponenter og printkort, som indgår som en fast del i ethvert projekt, idet
indkøb til udvikling, prototyper og volumenproduktion sker koordineret for at
sikre optimale priser og leveringstider.
...”
af en brochure vedrørende selskabets virksomhed fremgår at man opstiller et
”outsourcing concept” efter hvilket kunden tager sig af
     •   sales & marketing
     •   product idea
2b-electronics tager sig af
         •  development
         •  cost optimizing
         •  procurement
         •  production
                                         -4-
       •   distribution
       •   after sales service
bergman og beving ab har med prioritet fra den 27. januar 2000 hos wipo
registreret mærkerne b2b tech <w> og et figurmærke med samme angivel-
ser i særlige skrifttyper og delvist indrammet af en seglformet figur. danmark,
finland og norge er designeret i henhold til madridprotokollen.
2b-electronics har fremlagt resultatet af en søgning efter 2b på google. der
er fremkommet en lang række fund, herunder ét dansk, 2b-online.dk. efter
søgning i erhvervs- og selskabsstyrelsen på 2b* er fremkommet 18 sel-
skabsnavne, herunder binavne, hvori indgår 2b.
parterne skriver ofte deres navne således:
forklaringer
koncerndirektør uffe nørgaard, bb electronics, har forklaret at selskabet
er etableret i 1975. selskabets nuværende, primære forretningsområde er
varetagelse af outsourcing af timelønnet produktion. man påtager sig også
indkøb af komponenter, lagerføring, test af slutproduktet og after sales ser-
                                        -5-
vice. for visse kunder har man fuldstændig overtaget produktionen, for andre
er det dele af indkøbs- og produktionsprocessen. bb electronics har kunder
inden for mange forskellige brancher såvel inden for telekommunikation som
almindelig elektronisk industri. den største enkeltkunde er ericsson. den se-
neste årlige omsætning var på 750 mio. kr., helt overvejende på ems-områ-
det (electronic manufacturing service). det er det samme område som 2b-
electronics arbejder på. det fremgår af 2b-electronics’ egen beskrivelse. 2b-
electronics påtager sig herudover opgaver som bb electronics ikke tager,
især udviklingen af produktionsidéen. bb electronics har dog folk i systemet
der kan stå for et udviklingsarbejde. bb electronics producerer udelukkende
for andre, man har ikke egenproduktion. parterne har en enkelt fælles kunde
som er blevet påfaldende tavs i forhold til bb electronics efter at 2b-electro-
nics kom ind i billedet. bb electronics’ kunder foretager ikke impulskøb. kon-
trahering sker efter grundige overvejelser.
bb electronics’ navn er godt indarbejdet. en undersøgelse i bladet aktuel
elektronik viste en kendskabsgrad på 60%. vidnet kan ikke erindre nærmere
om grundlaget for undersøgelsen, herunder hvad der blev spurgt om.
bb electronics driver aktiv markedsføring, men får også kunder der henven-
der sig fordi selskabet er kendt i branchen. man producerer fortrinsvis for det
danske marked, men har planer om ekspansion til norge, sverige og tysk-
land.
administrerende direktør mogens nielsen, 2b-electronics, har forklaret
at han fandt på selskabets nuværende navn. selskabet ejes af bergman og
beving, derfor var det naturligt at henvise hertil. selskabet er i dag en del af
lagerkrantz group der ligesom bergman & beving er et svensk børsnoteret
selskab. navnet 2b -electronics skal udtales på engelsk: ”to be electronics”.
selskabet præsenteres således af de ansatte.
vidnet var bekendt med bb electronics og arten af selskabets forretning da
han valgte navnet.
                                       -6-
80% af selskabets omsætning ligger på køb af komponenter (fra producen-
terne), ca. 20% ligger inden for området varetagelse af outsourcing. endelig
har man en mindre afdeling for e-handel. selskabet har ikke egen produktion.
der er ansat 8 personer i danmark og 7 i fjernøsten. selskabet fungerer
som et knudepunkt for produktion og udvikling. det der adskiller bb electro-
nics og 2b-electronics, er 2b-electronics’ forretningsområder development
og cost optimizing. selskabet kan karakteriseres som en slags rådgivende
virksomhed. selskabet har kontrakter med såvel danske som udenlandske,
mest fjernøstlige, producenter.
vidnet kan bekræfte at 2b-electronics har fået en udviklingsopgave fra en
kunde der var fælles for bb electronics og 2b-electronics. 2b-electronics har
ved en enkelt lejlighed solgt komponenter til bb electronics. bb electronics er
kendt som en stor underleverandør til elektronikindustrien i danmark. vidnet
kender ikke tilfælde hvor selskaberne er blevet forvekslet.
2b-electronics ønsker ikke at oplyse selskabets omsætning. vidnet kan hen-
vise til det fremlagte årsregnskab for 2000 hvoraf fremgår et bruttoresultat på
5,5 mio. kr.
anbringender
bb electronics: bb electronics har registreret varemærkerne bb og bb
electronics. mærkerne er indarbejdet, og det er ikke bestridt. bb electronics
er en betydelig aktør inden for elektronikindustrien i danmark. det giver
sammen med forklaringen fra uffe nørgaard grundlag for at statuere at der er
et betydeligt kendskab til mærket. mærket må tillægges samme beskyttel-
sesomfang som andre mærker; der er ikke længere grundlag for den opfat-
telse at mærker bestående af to bogstaver har krav på mindre beskyttelse
end andre mærker. der henvises herved til patent- og varemærkestyrelsens
orienteringsbrev af 13. oktober 2000 vedrørende bl.a. registrering af to-ka-
raktersmærker. efter styrelsens hidtidige opfattelse manglede sådanne mær-
ker generelt adskillelsesevne. praksis blev ændret til at registrering kun ville
blive afslået hvor der konkret kunne påvises et friholdelsesbehov. lempelsen
kom efter sammenligning med praksis i andre lande med tilsvarende lovgiv-
ning.
                                        -7-
det er ikke bestridt under sagen at sagsøgerens navn er beskyttet efter mar-
kedsføringslovens § 5.
2b-electronics er i strid med bb electronics’ rettigheder efter varemærkelov
og markedsføringslov. der er i høj grad mærkelighed. ved bedømmelsen bør
der i overensstemmelse med praksis lægges vægt på hvordan mærkerne
udtales på dansk, jf. den kommenterede varemærkelov s. 58. man vil på
dansk ikke finde på at udtale 2b-electronics som forklaret af mogens niel-
sen. ”to be electronics” er jævnt hen en meningsløshed.
mærkerne er ensbetydende. ”bb” er simpelthen lig med 2 x b. der skal ikke
skelnes mellem store og små bogstaver. varemærkeretten omfatter bb, også
når det er skrevet med versaler.
det er ikke afgørende at første karakter i navnene og mærkerne er forskel-
lige, især ikke når der for de følgende karakterer er identitet, jf. amw-bmw
dommen i u 1998.1029 sh.
det er rigtigt at selskabsnavnene tillige anvendes i særlige figurlige former
som anført af 2b-electronics. det bør ikke få betydning for den foreliggende
sag der drejer sig om krænkelse af bb electronics’ ordmærker.
det er hævet over enhver tvivl at der er varearts- og tjenesteydelseslighed på
området outsourcing eller overtagelse af andres produktion. det gør ingen
forskel i denne sag at bb electronics producerer selv, mens 2b-electronics
får produktionen varetaget af andre.
de samme overvejelser må føre retten til at fastslå at 2b-electronics’ navn er
i strid med aktieselskabslovens § 153, stk. 2. der kan her henvises til dom-
men vedrørende multi choice, u 1999.1406 h.
bb electronics’ kendetegn er beskyttet efter markedsføringslovens § 5, og
2b-electronics’ benyttelse af sit navn er i strid med denne bestemmelse af de
grunde der er anført vedrørende den varemærkeretlige krænkelse. hertil
                                          -8-
kommer at navnevalget er sket med kendskab til bb electronics’ navn og
kendskab til branchesammenfaldet.
et vederlag bør stå i rimeligt forhold til 2b-electronics’ omsætning, der med
den angivne bruttoomsætning ikke kan være under 10 mio. kr. en sædvanlig
licens på 5% vil føre til et vederlag på 500.000 kr. hvortil kommer at der bør
betales en erstatning for markedsforstyrrelse, så der er god dækning for ve-
derlagspåstanden.
der påstås tillagt sagsøgeren ikke under 50.000 kr. i sagsomkostninger hen-
set til sagens omfang og værdi.
2b-electronics: bb electronics er produktionsvirksomhed i samme branche
som 2b-electronics, men 2b-electronics driver især virksomhed med salg af
komponenter på eksportmarkeder, rådgivning m.v. om outsourcing (selska-
bet er virksomhedernes outsourcing partner) og e-handel. parterne er derfor
ikke konkurrerende. 2b-electronics kan få indflydelse på om en kunde væl-
ger bb electronics som producent frem for en anden, men det er ikke en kon-
kurrencesituation.
det af bb electronics registrerede varemærke har et meget beskedent, ja
minimalt, særpræg. det består af to ens bogstaver, der formentlig opfattes
som initialer, og for det ene mærkes vedkommende en brancheangivelse.
registrering af bb og bb electronics som varemærke bestrides ikke, men be-
skyttelsesomfanget må være det snævrest mulige. ved denne vurdering må
tillige tages hensyn til andres behov for benyttelse af b’er i deres navn (frihol-
delsesbehovet).
det bestrides at der er risiko for forveksling. produkterne er ikke dagligvarer,
men varer og tjenesteydelser som vælges efter grundige overvejelser af sag-
kyndige inden for området. risikoen for at en sagkyndig tager fejl af parterne
og kommer til at vælge 2b-electronics i stedet for det han ønskede, bb
electronics, foreligger slet ikke i virkelighedens verden. køberne på området
går efter pris, kvalitet, leveringstid og betalingsvilkår m.m. navnet flytter in-
gen af disse kunder.
                                          -9-
der er da heller ikke påvist blot ét tilfælde af faktisk forekommet forveksling.
det stemmer hermed at erhvervs- og selskabsstyrelsen ikke har fundet 2b-
electronics uegnet til registrering.
sagsøgte havde rimelig grund til at vælge det navn som selskabet valgte.
det er helt forfejlet når bb electronics søger at kaste et skær af snylteri over
2b-electronics’ navnevalg.
2b-electronics skal udtales som forklaret af mogens nielsen. det er den ud-
tale selskabet selv foretrækker, og det må man respektere. det er ikke læn-
gere holdbart at hævde at navne altid skal udtales på dansk, især ikke i
brancher der er stærkt præget af engelsk.
rettens begrundelse og resultat: parterne har fælles forretningsområde
inden for outsourcing af ydelser i elektronisk virksomhed, herunder i særlig
grad indkøb, produktion, distribution og service efter salg. virksomhederne
adskiller sig ved at 2b-electronics tilbyder kunden at stå for udvikling af pro-
dukt-idéen tillige med køb af komponenter m.v., produktion, distribution og
service efter salg, mens bb electronics fortrinsvis tilbyder køb af komponen-
ter, produktion, distribution og service efter salg. hos bb electronics foregår
produktionen i eget regi, mens produktionen hos 2b-electronics varetages af
andre som selskabet kontraherer med.
det må lægges til grund at sagsøgeren har erhvervet varemærkeret til bb og
bb electronics som ordmærker på grundlag af indarbejdelse. der foreligger
ikke nærmere oplysninger om karakteren af den indarbejdelse der førte til at
varemærkedirektoratet (nu patent- og varemærkestyrelsen) registrerede
mærkerne. mærkerne er identiske bortset fra den angivelse af erhvervsom-
råde der ligger i betegnelsen ”electronics”. varemærket bb kan som følge
den begrænsede karakteriseringsevne der ligger i sammenstillingen af to
bogstaver, kun beskyttes mod mærker der er identiske eller så godt som
identiske. ved afgørelsen af om 2b-electronics er forveksleligt med bb
electronics må det også tillægges betydning at køberne af de ydelser som
parterne afsætter, er professionelle erhvervsdrivende der disponerer på
grundlag af indgående undersøgelser af karakteren af de pågældende ydel-
                                          - 10 -
ser, pris og kvalitet m.v. det kan ikke antages at navnet i den forbindelse
spiller nogen nævneværdig rolle. under hensyn til disse forhold og til det ge-
nerelle friholdelsesbehov (behovet for at andre kan benytte kendetegn som
tal, ord og bogstaver som det er naturligt at anvende som angivelser for virk-
somheder, varer og tjenesteydelser) må retten komme til at der i det forelig-
gende tilfælde ikke er en sådan risiko for forveksling, herunder antagelse af
forbindelse mellem mærkerne, at sagsøgerens påstand 1 kan følges.
der foreligger ikke særlige omstændigheder der peger i retning af at sag-
søgte ved sit navnevalg har søgt at påføre sagsøgeren uretmæssig konkur-
rence, ligesom det efter det ovenfor anførte må antages at navngivningen
ikke er i strid med aktieselskabslovens § 153. sagsøgte må derfor også fri-
findes for de øvrige påstande.
                                 thi kendes for ret:
2b-electronics a/s frifindes for de af bb electronics a/s nedlagte påstande.
inden 14 dage efter denne dom skal bb electronics a/s til 2b-electronics a/s
betale 26.000 kr. i sagsomkostninger.
                                    jens feilberg
 hans havsager                                                  willy k. goldby
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den