text:
                                               dom
afsagt den 28. august 2014 af vestre landsrets 1. afdeling (dommerne kristian petersen, john
lundum og tine børsen smedegaard (kst.) med domsmænd) i ankesag
v.l. s–0779–14
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat bent aagaard, holstebro)
retten i holstebro har den 3. april 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. 1-676/2014).
påstande
tiltalte har påstået frifindelse i forhold 1 og 6, subsidiært straffrihed vedrørende forhold 1,
idet de to skub er udført i berettiget nødværge for at undgå et angreb fra f1. tiltalte har
påstået straffrihed i forhold 7, idet hans skub udgør berettiget nødværge for at afværge det
halsgreb f3 havde taget. han har i øvrigt formildelse, herunder frifindelse for påstanden om
ubetinget udvisning med indrejseforbud.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse.
i udlændingestyrelsen skrivelse af 3. marts 2014 står der bl.a. følgende:
                ”udtalelse om udvisningsspørgsmålet i sagen mod t – politiets j.nr. 4100-
                73241-00588-13
                midt- og vestjyllands politi har den 8. januar 2014 anmodet
                udlændingestyrelsen om en udtalelse til brug for straffesagen mod:
                navn:           t
                nationalitet: filippinerne
                                 - 2 -
cpr-nr.:         …
der er tiltalte for overtrædelse af straffelovens § 244, jf. § 247, stk. 1.
det er til sagen oplyst, at anklagemyndigheden forventer pågældende idømt 30
dages fængsel.
det er endvidere oplyst til sagen, at anklagemyndigheden finder, at der under
straffesagen bør nedlægges påstand om udvisning med indrejseforbud.
t er tidligere straffet for anden og lignende kriminalitet, og det fremgår af
sagen, at pågældende er ved dom af vestre landsret den 24. august 2011
udvist betinget og igen ved dom af vestre landsret den 31. oktober 2012
udvist betinget af danmark med en prøvetid på 2 år.
pågældende har således tidligere afsonet frihedsstraf af en samlet varighed af 1
år.
opholdsgrundlag og længde
den 19. februar 2003 søgte t via den norske ambassade i manila om
opholdstilladelse under henvining til sin herboende moder. t fik den 28. maj
2003 opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold efter udlændingelovens
§ 9, stk. 1, nr. 2 indtil den 28. maj 2004. denne tilladelse er senest den 11. april
2012 forlænget indtil den 11. april 2015.
længden af t’ lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmelserne regnes
fra den 4. august 2003, hvor pågældende blev tilmeldt folkeregisteret, jf.
herved udlændingelovens § 27, stk. 1.
efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvori en udlænding har
været varetægtsfængslet forud for en senere domfældelse eller har udstået
frihedsstraf eller været undergivet anden strafferetlig retsfølge, der indebærer
eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have
medført ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens
§ 27, stk. 1.
t har således – når den i udlændingelovens § 27, stk. 5 nævnte periode
fratrækkes – haft lovligt ophold i danmark i 9 år og 7 måneder.
udvisningshjemmelen
udlændingestyrelsen er af den opfattelse, at opholdets længde fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr.
6.
efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt
ophold her i landet i mere end de sidste 9 år, udvises, hvis udlændingen efter
straffelovens § 244, idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig
retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en
lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.
                                - 3 -
§ 26, stk. 2
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en beslutning om udvisning af t kan
antages at være i strid med danmarks internationale forpligtelser, har
anklagemyndigheden bedt om at politiets rapport af 1. maj 2012 bliver lagt til
grund, og vi skal herunder bemærke følgende:
- t er efter sin indrejse i danmark startet i 8. klasse i folkeskolen og har
gennemført 9. klasse på skoleskibet ”marilyn anne”. pågældende har arbejdet
som opvasker ved siden af sin skolegang. han har i omtrent 3 måneder haft en
læreplads som kok og i omtrent 2 måneder arbejdede han som kokkehjælp på
restaurant. han taler og skriver flydende dansk. han har sin moder og sine
søskende boende i danmark samt stedfar.
- han har en kæreste i danmark og har ikke børn.
- han oplyste for politiet, at han ved en tilbagevenden til sit hjemland frygter
for sit liv, idet han kommer fra en del af landet, hovr folk der er opvokset i
europa bliver forfulgt, idet folk der tror at man har mange penge, hvis man
kommer fra europa.
…
udtalelse om udvisningsspørgsmålet
det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i
udlændingelovens § 26, stk. 2, at en udlænding skal udvises efter §§ 22 – 24,
medmindre dette vil være i strid med danmarks internationale forpligtelser.
på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter,
og om at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 30 dages varighed
sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 2 nævnte hensyn, kan
udlændingestyrelsen tiltræde anklagemyndighedens indstilling om
udvisningsspørgsmålet.
konsekvenser ved en eventuel udvisning
det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttet
et indrejseforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra
den 1. i den førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32,
stk. 2, nr. 1-5.
det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i
forbindelse med udvisning efter § 22, nr. 4-8 eller for udlændinge, som ikke
har haft lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog
altid for mindst 6 år.
                                                 - 4 -
                 …”
tiltalte er yderligere straffet ved en udeblivelsesdom af 6. marts 2014 fra retten i holstebro
med en bøde på 6.000 kr. med forvandlingsstraf på fængsel i 10 dage for overtrædelse af
bekendtgørelsen om euforiserende stoffer.
det er for landsretten oplyst, at tiltalte i 2013 havde en a-indkomst på 42.379 kr.
forklaringer
tiltalte og vidnerne f1, f2, f3, e og d har for landsretten i det væsentlige forklaret som i 1.
instans. der er endvidere afgivet forklaring af g.
der er også for landsretten afspillet en videooptagelse fra kielgasten i holstebro fra den 17.
november 2013 omkring kl. 05.15.
tiltalte har supplerende forklaret om forhold 1, at han alene var involveret i en helt almindelig
episode. der var optræk til et eller andet, og han skubbede en person væk fra tiltaltes
kammerat, da han kunne høre, at de var oppe at skændes. der opstod efterfølgende slagsmål,
men det var han ikke involveret i. ad forhold 6 har tiltalte supplerende forklaret, at han ikke
slog nogen den pågældende aften. han var sammen med blandt andre g. ad forhold 7 har
tiltalte supplerende forklaret, at der havde været nogle småepisoder ved bordfodboldsspillet.
der er ikke usædvanligt. tiltalte blev selv udsat for provokationer, og han gik derfor op i
baren sammen med en kammerat. provokationerne var måske rettet mod tiltalte og hans
kammerat, fordi de var de eneste udlændinge på buddy holly. en høj mand gik op til baren
og tog fat i tiltalte. der var tale om et kvælertag med en hånd. tiltalte har senere fået at vide,
at manden hedder f3. ved kvælertaget blev tiltalte skubbet op mod en mur. tiltalte skubbede
derfor f3 væk. det var ikke et hårdt skub, men f3 væltede. han kom op kort tid efter.
tiltalte har om sine personlige forhold supplerende forklaret, at han mødes med sin mentor
mindst én gang om ugen. det er et krav. han går i skole hver dag og er glad for at gå i skole.
det er stadig hans plan at starte på kokkeuddannelsen. hans stedfar er startet som chefkok i
lemvig, og han vil gerne tage tiltalte ind som lærling. han flyttede til struer for at komme
væk fra ”gaden”. han besøger tit sin mor og stedfar og ser i den forbindelse tit sine 2 yngre
                                                 - 5 -
søstre. politiet forfølger ham og er ude på at få ham straffet. det er dog ophørt, efter at han
blev løsladt på grund af manglende beviser, efter at han havde været varetægtsfængslet. han
har senest været i filippinerne i 2006. han har ingen familie i filippinerne. hans far er død,
og han har ikke kontakt til faderens familie. han har glemt meget af sproget – og taler det
ikke godt længere. han har ikke været hos psykolog og han har holdt sig til sin mentor, som
han taler med om de samme ting, som han skulle tale med en psykolog om. han har skåret
meget ned på sit hashforbrug, men han ryger måske en joint om ugen for at få tankerne væk
fra den situation, han er i, hvor han risikerer at blive udvist med indrejseforbud, således at han
ikke vil kunne se sin mor og søskende.
f1 har supplerende forklaret, at der var tale om kraftige skub, men det lykkedes ham at bevare
balancen. a og han besluttede ikke at anmelde episoden til politiet, da det var noget, der
kunne ske. politiet kontaktede på et senere tidspunkt a telefonisk, og a og han blev senere
afhørt af politiet ude på skolen. politiet havde set overvågningsvideoen og ville anmelde
forholdet.
f2 har supplerende forklaret, at han stod med ryggen til, da tiltalte gav ham et skub, da han
gik forbi. der var en 1 meter bred passage forbi ham, og det var derfor hans opfattelse, at
tiltalte sagtens kunne være gået forbi uden at ramme. oprindeligt ville han ikke have anmeldt
forholdet til politiet. han ville blot sørge for, at tiltalte fik karantæne på buddy holly. da han
talte med politiet, viste det sig imidlertid, at politiet kendte tiltalte i forvejen. han er 100%
sikker på, at det var tiltalte, der slog ham. han er også sikker på, at det var et knytnæveslag.
f3 har supplerende forklaret, at han blev udskrevet den følgende morgen. de ville gerne have
beholdt ham til obsevation, men han ville hjem. han har ingen erindring om episoden eller
det, der foregik forud herfor. han var sygemeldt fra arbejde mandag, tirsdag og onsdag efter
episoden, da han havde meget ondt i hovedet. ellers har der ikke været følger efter episoden.
e har supplerende forklaret, at han egentlig blot skulle se, hvad c, der arbejdede som
bartender, lavede, da vidnet kort tid efter selv skulle arbejde som bartender der. der opstod
noget tumult ved bordfodboldspillet, hvor nogle thyholmere var kommet op at toppes med en
gruppe udenlandsk udseende personer, hvor t var iblandt. c gik ned og bad dem om at
dæmpe sig. f3 var ikke henne ved bordfodboldspillet, men betragtede episoden på afstand.
                                                - 6 -
efter at c havde grebet ind, gik t væk fra episoden. f3 tog kontakt til t og spurgte, om han
ville have en øl. t reagerede med at slynge nogle skældsord mod f3. f3 reagerede ikke
voldeligt eller aggresivt over for t. t tog fat i f3 og gav ham et meget kraftigt skub. det
medførte, at f3 faldt bagover og slog hovedet i gulvet.
d har supplerende forklaret, at han arbejder på buddy holly, hvor han har nogle vagter ved
siden af sit studie. han var ikke på arbejde den pågældende aften. der var stadig noget tumult
ovre ved toilettet, da t skubbede f3. der var tale om et meget kraftigt skub. det er ikke hans
opfattelse, at f3 havde fat i t, da t skubbede f3. det bygger han bl.a. på, at f3 nærmest fløj
gennem luften. han så ikke, hvad der gik forud for skubbet.
g har forklaret, at han bliver kaldt g i det daglige. han kender tiltalte. vedrørende forhold 7
har han forklaret, at tiltalte og han var sammen med nogle venner på buddy holly i struer den
24. januar 2014. de hyggede sig og fik noget at drikke. han var ikke så fuld, at han ikke kan
huske, hvad der skete. de spillede bl.a. bordfodbold. på et tidspunkt opstod der noget tumult
nær ved toilettet. tiltalte prøvede at stoppe episoden ved at få folk til at gå væk fra hinanden.
der var ikke nogen af de ansatte, der gjorde noget. tiltalte og han stod umiddelbart efter ved
baren med front mod dansegulvet. de så på damer. pludselig kom der en meget stor mand fra
toilettet og gik hen og tog kvælertag med begge hænder på tiltalte. tiltalte blev skubbet op
mod baren. manden sagde ikke noget. tiltalte skubbede ham væk fra sig med to hænder, og
manden faldt bagover og slog hovedet i gulvet ved et uheld. vedrørende forhold 6 har han
forklaret, at han har været i byen med tiltalte mange gange. han har også været på buddy
holly med tiltalte ved en anden lejlighed. der opstod der en voldsepisode, hvor 2 personer
slog en tredje. det var tiltalte ikke med til.
landsrettens begrundelse og resultat
ad skyldsspørgsmålet:
af de grunde, byretten har anført, tiltræder landsretten også efter bevisførelsen for landsretten,
at tiltalte er skyldig i forhold 1.
                                               - 7 -
der er efter videooptagelsen af episoden omfattet af tiltalen i forhold 1 ikke grundlag for at
antage, at der forelå nogen overhængende fare for et angreb fra f1 og a, da tiltalte gav f1 to
kraftige skub. der har således ikke foreligget en nødværgesituation, hvorfor der ikke er
grundlag for straffrihed i forhold 1.
af de grunde, byretten har anført, tiltræder landsretten, at tiltalte er skyldig i forhold 7.
e har for landsretten afgivet en forklaring, der på alle væsentlige punkter stemmer overens
med det, ham forklarede under sagens behandling ved byretten. forklaringen var detaljeret og
fremstod troværdig. gs forklaring for landsretten fremstod derimod mindre sammenhængende
og udetaljeret. landsretten finder på den baggrund, at det må afvises, at f3 havde taget
halsgreb på tiltalte, inden tiltalte gav ham et kraftigt skub. der har således ikke foreligget en
nødværgesituation, hvorfor der ikke er grundlag for straffrihed i forhold 7.
ad sanktionsspørgsmålet:
straffen, der til dels fastsættes som en tillægsstraf til udeblivelsesdommen af 6. marts 2014,
findes under hensyn til voldsforholdenes karakter og tiltaltes tidligere straffe for
voldskriminalitet, passende udmålt til fængsel i 5 måneder med en tillægsbøde på 9.000 kr.
der er efter videooptagelsen af episoden omfattet af tiltalen i forhold 1 ikke grundlag for at
antage, at der forelå nogen overhængende fare for et angreb fra f1 og a, da tiltalte gav f1 to
kraftige skub. der har således ikke foreligget en nødværgesituation, hvorfor der ikke er
grundlag for straffrihed i forhold 1.
af de grunde, byretten har anført, tiltræder landsretten, at tiltalte er skyldig i forhold 6 og 7.
e har for landsretten afgivet en forklaring, der på alle væsentlige punkter stemmer overens
med det, han forklarede under sagens behandling ved byretten. forklaringen var detaljeret og
fremstod troværdig. gs forklaring for landsretten fremstod derimod mindre sammenhængende
og udetaljeret. landsretten finder på den baggrund, at det må afvises, at f3 havde taget
halsgreb på tiltalte, inden tiltalte gav ham et kraftigt skub. der har således ikke foreligget en
nødværgesituation, hvorfor der ikke er grundlag for straffrihed i forhold 7.
                                              - 8 -
da der blev fastsat en forvandlingsstraf på fængsel i 10 dage vedrørende den bødestraf på
6.000 kr. tiltalte blev idømt ved retten i holstebro´s dom af 6. marts 2014, er der ikke
grundlag for at fastsætte en yderligere forvandlingsstraf vedrørende tillægsbøden på 9.000 kr.
i denne sag.
af de grunde, der er anført af byrettens flertal, tiltræder landsretten, at tiltalte er udvist med
indrejseforbud i 6 år som sket.
landsretten stadfæster derfor dommen.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
- idi
                                          udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 20. januar 2014
a-9-13
                                     1) ape & partners s.p.a.
                                     2) balling brands aps
                                     (advokat henriette la cour)
                                     mod
                                     streetman aps
                                     (advokat rasmus skovsgaard haugaard)
indledning og påstand
det italienske firma, ape & partners s.p.a, og det danske firma, balling brand aps (herefter
henholdsvis ape og balling) indgav den 23. oktober 2013 begæring om midlertidigt forbud,
jf. retsplejelovens kap. 40, mod streetman aps (herefter streetman). af ape og ballings op-
rindelige seks påstande er der efter sagens hovedforhandling den 16. december 2013 alene
tvist mellem parterne om påstand 1, der er sålydende:
                                               -2-
streetman forbydes at markedsføre og sælge produkter under varemærkerne ”parajum-
pers” og ”p.j.s that others may live parajumpers” med ændrede mærkater, her-
under fjernet stregkode og påført hvidt klistermærke på en af de øvrige mærkater.
streetman har nedlagt påstand om at forbudspåstanden nægtes fremme.
oplysningerne i sagen
virksomheden pjs international sa (herefter pjs) er indehaver af en række registrerede ef-
varemærker, herunder ordmærket ”parajumpers” med registreringsnummer 4905493 og
figurmærket ”p.j.s. that others may live parajumpers” med registreringsnummer
4905451, som ses nedenfor:
ape har i henhold til en licensaftale med pjs en eneret til at gøre brug af de omhandlede va-
remærker. balling har efter det oplyste en mundtlig agentaftale med ape med hensyn til va-
rer under varemærket ”parajumpers” i danmark.
streetman er et binavn til selskabet e-handel danmark, som er registrant på hjemmesiden
www.streetman.dk, hvorfra virksomheden sælger tøj, herunder parajumpers-jakker.
det er oplyst, at ape, i forbindelse med sin overvågning af markedet blev opmærksom på
streetmans salg på hjemmesiden www.streetman.dk af tøj af mærket ”parajumpers”.
                                                 -3-
de originale parajumpers-jakker, som har været forevist retten, er forsynet med 5 mær-
kater (tags) i snor, hvoraf det ene er et stregkode-mærkat. under hovedforhandlingen er til-
lige forevist en jakke indkøbt på www.streetman.dk. på denne jakke er stregkode-mærkatet
fjernet, og på den ene side af et af de øvrige mærkater er der påført et hvidt klistermærke.
nedenfor ses et billede heraf og et billede af et mærkat, hvor stregkoden ikke er fjernet:
ape og balling benytter sig efter det oplyste af gs1-systemet til at generere stregkoder. gs1
er et internationalt standardiseringsorgan, som definerer den såkaldte ean-13 stregkode.
numrene i ean-13 stregkoden er produktidentifikationsnumre. de første 7 cifre i vare-
nummeret er unikt og tildeles kun én virksomhed.
ape og balling har fremlagt en liste med over 750 hjemmesider, hvorfra der angiveligt er
solgt/sælges piratkopierede parajumpers-jakker.
med henblik på at illustrere, at ape anser piratkopiering for et alvorlig problem, har ape
henvist til et screenshot af deres hjemmeside vedrørende ”stop fake”. af teksten fremgår
bl.a.:
       ”…
       how can you spot a fake?
                                                     -4-
      at first glance, fakes can look very similar to the originals, but an expert eye will soon
      detect small differences like different fabric (very likely with no water-repellency treat-
      ment), different type of fur (fakes often have spotted fur), missing details like the rubber
      around the buttons, and, most important, they are missing the official barcode that identi-
      fies original parajumpers garments…”
med henblik på at illustrere, at der også inden for beklædningsgenstande gælder en række
sundhedsmæssige krav, har ape og balling fremlagt en oversigt over regler for indhold af
kemiske stoffer i tekstiler, udarbejdet af miljøstyrelsen, hvoraf bl.a. fremgår, at det er forbudt
at anvende azofarvestoffer i børnetøj. der er endvidere fremlagt en udskrift fra miljøstyrel-
sens hjemmeside, hvoraf fremgår, at virksomheden bestseller i 2009 og 2010 har tilbagekaldt
børnetøj som følge af for højt indhold af aromatiske aminer, som kan være kræftfremkalden-
de, og som kan afgives fra azofarvestoffer.
som et eksempel på sundhedsskadelige kopi-jakker har ape og balling fremlagt en kopi af
en artikel fra tv2 nyhederne, hvoraf fremgår, at der i piratkopierede jakker af mærket ca-
nada goose blandt fjerene i foret fandtes kødrester, der var gået i forrådnelse.
det er ubestridt, at streetman begyndte at annoncere parajumpers-jakker den 24. august
2013. ved brev af 23. september 2013 henvendte apes italienske advokat sig til streetman og
gjorde gældende, at streetmans adfærd udgjorde en krænkelse af apes varemærkerettighe-
der. streetmans advokat besvarede henvendelsen i et brev af 30. september 2013 og bestred,
at der forelå en krænkelse af apes varemærkeret ved fjernelse af stregkoden. der har været
yderligere advokatkorrespondance i sagen.
ved mail af 14. oktober 2013 rettede sales manager hos ape, gloria paulon, henvendelse til
mark nielsen, streetman, og tilbød at købe streetmans lagerbeholdning af parajumpers-
jakker. af mailen fremgik følgende:
      ”…
      i am sure you are aware of the issue, which is our goods being sold through your website
      at a reduced price. we know where these goods come from, of course, and the source will
      soon be stopped.
                                                      -5-
      the main problem now is that, as you can imagine, our danish customers are getting
      quite upset about this, and it is our job and duty to show them we care about this issue
      and go to the end of this story.
      of course going to court would be the final stage and we would prefer to find an agree-
      ment. mr. hansen told me that you might be willing to sell the left over stock to us, and
      close here the matter; in this case please let me know quantities and requested price…”
parterne opnåede ikke en aftale, og ape og balling anlagde herefter sagen den 22. oktober
2013.
oslo byfogdembetes kendelse af 31. oktober 2013
af oslo byfogdembetes kendelse af 31.oktober 2013 i en sag mellem bl.a. ape og coop nor-
ge fremgår, at coop norge havde indkøbt et parti parajumpers-jakker fra parallelimpor-
tøren startex og videresolgt dem i deres forretninger. på de jakker, som blev solgt af coop,
var det originale mærke med stregkode fjernet og erstattet af startex med et mærke med en
ny stregkode. retten fandt – ”under en viss tvil” - at varemærkeindehaveren ikke har “rime-
lig grunn” til at modsætte sig, at coop sælger parajumpers-jakker, selv om mærkaten
med den originale stregkode er fjernet. kendelsen er appelleret.
advokaterklæring
streetman har oplyst, at de har indkøbt de omhandlede parajumper-jakker af startex
aps. af en erklæring af 5. november 2013 til streetman fra advokat tommy olesen fremgår:
      “…
      on request i can inform you that our law firm, henrik christensen & partners, has
      worked as attorney of … startex aps since the end of 2001. in this connection we have
      given various statements regarding exhaustion of trademark rights and country of origin,
      verifying that goods are original and/or free to market within the ec/eea.
      in these past 11½ years, with a substantial trading volume of branded cloths and accesso-
      ries, there has, to our knowledge, never been an example of neither copies/fakes nor
      goods, which have not been released for sales within the ec/eea area (exhaustion) and
      startex aps has not faced any negative court decisions nor paid any damages.
      the current statement has been issued in consequence of your purchase of a number of
      parajumpers items, in which connection you request a statement on both whether the
      items are authentic and free to be market within the ec/eea area.
                                                     -6-
       i am in possession of copies of 3 invoices (invoice 1-3), issued by a company, situated
       within the ec/eea area (company a). in a mail correspondence from "parajumpers.it»
       presented to me company a is stated as an official distributor of parajumpers items in a
       specific country within the ec/eea area.
       the invoices 1-3 comprise a quantity of parajumpers items far above the quantity bought
       by you, including a quantity of the models long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak,
       harraseeket, perfect and linus. all invoices are issued to an inter trade partner of my
       client (company b).
       furthermore i am in possession of copies of 3 invoices (invoice 4-6) from company b to
       my client, comprising a quantity of parajumpers items far above the quantity bought by
       you, including a quantity of the models long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak, har-
       raseeket, perfect and linus either equal to or above the quantity bought by you.
       providing that the information presented to me is genuine, i trust that these invoices
       document that my client through an inter trade partner has bought a quantity of para-
       jumpers items far above the quantity bought by you, including a quantity of the models
       long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak, harraseeket, perfect and linus, above or
       equal to the quantity bought by you, which can be sold without special limitations within
       the ec/eea area. …”
der har under hovedforhandlingen været forevist en parajumpers-jakke, som er indkøbt
i forretningen richard i aalborg. her ses, at forretningen har fjernet et mærkat og sat sit eget
mærkat med en stregkode på. mærkatet med den originale stregkode er bevaret på jakken.
der er endvidere forevist en canada goose-jakke, indkøbt i forretningen butler i aalborg.
canada goose-jakken har i alt 6 tags, og forretningen har tillige påsat sit eget mærkat med en
stregkode på.
forklaringer
christian eli hansen har forklaret, at han og hans ægtefælle er indehavere af balling, som
opbygger forskellige brands. de har omkring 10 mærker – herunder eksklusive mærker. de
har i de seneste godt 5 år været agent for parajumpers, som i høj grad er en eksklusiv
mærkevare. de har en eksklusiv ret til at forhandle parajumpers i danmark. når man
køber en parajumpers-jakke, køber man en livsstil. prisen på vinterjakker ligger i størrel-
sesordenen 6-8.000 kr., og hvis det er skindjakker 19-27.000 kr.
                                                  -7-
de stiller en række krav til deres forhandlere, herunder personaletræning, således at butik-
kerne kender historien bag varemærket. der er 80 – 85 butikker, der sælger parajumpers,
og der er udleveret træningsmanualer til alle med undtagelse af 5 – 10. forretningerne skal
være præsentable, og forhandlerne skal have jakkerne til salg i deres fysiske butikker, før de
eventuelt får tilladelse til at sælge dem via deres netbutik. ”loftet”, ”lisen” og ”rikke sol-
berg” er nogle af deres netforhandlere. disse har også jakkerne i deres fysiske butikker. i bu-
tikkerne er jakkerne ofte låst fast med wires, især i butikker der henvender sig til unge men-
nesker. de lægger betydelig vægt på, hvilke typer mærkevarer deres parajumpers præ-
senteres sammen med.
der er to måder at bygge et mærke op på. det kan enten ske ved benhård annoncering, eller
det kan ske ved at udvælge højtprofilerede butikker, som har high-end mærker i kort tid,
nogle få i lang tid. dette er en langsigtet strategi, hvorved det opnås, at mærket får den øn-
skede profil. derudover præsenteres produkterne på messer, ligesom de sponsorerer ud-
valgte kendte personer og samarbejder med forskellige filmselskaber.
baggrunden for, at jakkerne er forsynet med tags, er, at jakkerne har en historik fra den mili-
tære redningstjeneste, rescue service, i alaska. derudover har stregkodetag’en den primære
funktion, at jakken altid kan spores tilbage fra forbrugeren til butik, distributør og produ-
cent. det giver dem mulighed for at give forbrugeren sikkerhed for varens originalitet. det
skaber endvidere forvirring, når der er klistret mærkater på en tag. der skabes tvivl om,
hvorvidt produktet er 2. sortering, eller om der er tale om piratkopier, som findes især på in-
ternettet. hertil kommer, at det ser hjemmelavet og sjusket ud. alt, hvad der ser forkert ud,
er med til at ødelægge brandet og tillige oplevelsen for forbrugeren. kunderne tager selvføl-
gelig tags’ne af efter købet.
det er ikke acceptabelt, at forretningen richard har udskiftet en tag med sit eget stregkode-
mærke, som det ses på den foreviste parajumpers-jakke. en tag med prismærke bør i øv-
rigt ikke hænge sammen med de originale tags.
                                                -8-
streetmans hjemmeside er i sig selv glimrende, men det er et problem, at streetman kører
med et cookie-koncept der gør, at en søgning følger brugeren, hvilket betyder, at man kan ri-
sikere at blive præsenteret for en parajumpers-jakke ved siden at et mindre lødigt billede.
han har ikke selv set 2. sorteringsjakker. han ved ikke, hvor jakkerne i nærværende sag
stammer fra. han har haft en dialog med mark nielsen fra streetman om, hvorvidt balling
kunne købe samtlige jakker. han kunne dog ikke få at vide, hvor mange jakker der var tale
om, og der kom derfor ikke nogen aftale i stand.
paolo pozzi har forklaret, at han er advokat i italien med speciale i immaterialret. han har
arbejdet i et år som in house advokat for ape. indehaver af varemærkerne er pjs internatio-
nal, som har givet licens til ape. ape er en mellemstor virksomhed uden juridisk afdeling.
det er meget forskelligt fra land til land, om de indgår agentaftaler eller distributionsaftaler.
historien bag parajumpers er, at den italienske designer, massimo rossetti, indledte et
samarbejde med ape for mange år siden. massimo rossetti mødte i en bar i anchorage i
alaska en tjenestegørende i en redningstjeneste, som fortalte ham om sine opgaver i tjene-
sten. massimo rosetti var meget imponeret over tøjet, som redningstjenesten benyttede, og
dermed var grunden til idéen lagt. der er tale om et meget luksuriøst mærke, som består af
godt håndværk og meget fint design. jakken er meget speciel med mange specielle egenska-
ber og detaljer – herunder lynlåse, lommer m.v. prisen på jakkerne er derfor højere end sæd-
vanligt, men der findes jakker i samme prisleje.
historien bag de fem ”dogtags” hænger sammen med historien om mødet med den tjeneste-
gørende fra redningstjenesten, som bar sådanne tags. tags’ne på parajumpers’ jakker er
derfor ikke bare tags, men en vigtig del af produktet. hver af de 5 tags er vigtige, da de hver
især giver informationer til forbrugerne omkring produktet. fx kan man på en tag læse om
produktet og på et andet om, hvordan man skal vaske jakken. én tag er dog vigtigere end de
andre, nemlig den med stregkoden på. denne tag er den eneste, der skaber en forbindelse
mellem ape og forbrugeren. når produkterne leveres fra kina til italien, bliver de alle kon-
trolleret for at sikre produkternes sikkerhed. herefter påføres stregkoden som en markering
                                                 -9-
af, at de har kontrolleret produktet og kan stå inde for, at det er sikkert. forbrugerne er der-
med garanteret produktets originalitet og sikkerhed. en forbruger, som har betalt fx 1000
eur for en jakke, kan kontakte ape via e-mailadressen på denne tag. forbrugeren kan på
den måde stille spørgsmål om vask/rens af produktet og produktets sikkerhed. den service
er de nødt til at tilbyde kunderne.
han har været præsenteret for mange mulige kopiprodukter, og i mange tilfælde har det væ-
ret vanskeligt for ham at konstatere, om der var tale om en kopi eller en ægte vare uden
stregkodemærket. det er ikke muligt at se, hvad der er inde i jakken. i nogle tilfælde har der
været eksperter på opgaven, og der har været eksempler på, at jakker har været helt identi-
ske, men hvor det ved at skære dem op har vist sig, at jakkerne var fyldt med brændbart ma-
teriale. i disse tilfælde var der ikke stregkode på. i nogle tilfælde er det uden stregkode umu-
ligt at afgøre, om produktet er ægte. når han ser et produkt uden stregkode, er hans første
tanke, at der er tale om en forfalskning.
ape bestræber sig på at bekæmpe piratkopiering af deres varer, og de samarbejder bl.a. med
toldvæsenet. de har et beskyttelsessystem på nettet, men for at finde ud af, om jakkerne er
kopier, er de nødt til at købe dem. hvis jakkerne er påført stregkoder, er der sikkerhed for, at
de er originale.
ape har appelleret afgørelsen fra norge, da de mener, at kendelsen har lagt for lidt vægt på
varemærkeindehaverens interesser. han ved ikke, om det er muligt for ape via stregkoderne
at finde ud af, om der er nogen i deres distributionsnet, som har solgt uden for markedet,
men det er ikke deres mål. de har aldrig forsøgt at standse parallelimport.
gloria paulon er salgschef og refererer til den administrerende direktør. gloria paulon har
fortalt ham, at mailen fra den 14. oktober 2013 til mark nielsen var lidt af et trick, fordi hun
gerne ville have vished for, om der var tale om falske eller ægte produkter. hun er endvidere
ikke så god til engelsk. hun kan umuligt vide, hvor varerne kommer fra, og selv hvis hun
vidste det, ville det formentlig ikke være muligt at stoppe kilden.
                                                 - 10 -
mark fjeldal dalsgaard nielsen har forklaret, at han er indehaver af streetman, som driver
en online tøjbutik, hvor de udelukkende sælger andres varer. de fører de store brands, som
de indkøber officielt eller som parallelimport. omkring 30 % af deres varer er parallelimpor-
teret. hele koncernen, der også sælger mange andre varer, herunder fx computerspil og lege-
tøj, omsætter for 1,1 mia. kr. om året. heraf baserer 40-50 % sig på parallelimport.
de har mange interne procedurer for at sikre, at de ikke sælger kopivarer. de benytter bl.a.
advokaterklæringer, sagkyndige udtalelser og en gennemgang af fakturahistorikken. de be-
der om at se dokumentation for varernes forskellige omsætningsled, og de køber aldrig varer
af nogen, der ud af det blå sender dem et tilbud. de har drevet virksomhed på denne måde i
12 år, og de er aldrig før blevet sagsøgt for at krænke et varemærke.
de omhandlede jakker har de købt af startex aps, som er den største parallelimportør af tøj i
danmark. startex sælger også til coop, bilka og andre større kæder. han var selv med ved
købet og bad i den forbindelse om dokumentation for varernes oprindelse, hvilket viste, at
der ikke var nogen grund til at tro, at varerne ikke var ægte. det er startex, som har fjernet
stregkoden og påsat klistermærket. det er helt normal praksis, når man lever af at sælge pa-
rallelimporterede varer, idet stregkoden kan bruges til at tracke varen tilbage til leverandø-
ren. de fjerner også selv unikke stregkoder på andre af deres varer.
advokat henriette lacour ringede og truede med bål og brand og fogedforbud. han henvi-
ste til, at de jo bare kunne købe varerne. det ville hun vende tilbage om. herefter ringede
christian eli hansen og spurgte til, om de kunne finde en løsning, hvortil han sagde, at det
var vigtigt for ham, at han også kunne købe varer næste år. det er rigtigt, at han ikke ville
oplyse, hvor mange varer, streetman havde købt. med denne oplysning ville det kunne spo-
res, hvor varerne stammede fra. men han oplyste, at han havde varer for 0,5 – 1,5 mio. kr.
han har mange års erfaring med producenters iver for at stoppe parallelimportører.
parajumpers- jakker ligger i samme prisleje som canada goose. mærket jack and jones,
som de også sælger noget af, ligger i et meget lavere prisleje.
                                                - 11 -
det er hans overbevisning, at 90-95 % af kunderne klipper de 5 tags af jakken umiddelbart
efter købet. ved reklamationer går kunderne typisk til den butik, hvor de har købt jakken.
streetman tager defekte varer retur og går derefter til sin leverandør.
det er rigtigt, at det link, som kunden har klikket på på deres hjemmeside, følger med kun-
den - vist nok i 14 dage.
søren holm har forklaret, at han siden den 1. april 2013 har været indkøbschef i streetman.
før dette var han butikschef i 4 år i tøjbutikken butler, som ligger i aalborg. under samme
tag som butler ligger butikken richard, som er en mere eksklusiv butik, og butikken loftet,
som sælger tøj til kvinder.
han var ikke ansat i streetman, da det omhandlede parti parajumpers-jakker blev indkøbt,
men han har været med til at indkøbe andre parallelimporterede varer. de køber kun ægte
varer og får stillet en garanti for ægtheden i form af en original faktura.
det er meget forskelligt, hvordan butikkerne sætter deres egne mærkater på. når kunderne
kommer hjem efter at have købt en vare, fjerner de mærkaterne. han har aldrig oplevet, at
kunderne kommer med mærkaterne, når de skal reklamere over en vare.
richard og butler har solgt parajumpers- jakker siden foråret 2012. han er overbevist om,
at personalet ikke er blevet trænet i historien bag parajumpers. han kan dog ikke ude-
lukke det, men han har ikke set eller hørt om det, selvom han delte kontor med butikschefen
i richard.
parternes synspunkter
ape og balling har anført, at streetman ved at have fjernet et originalt mærkat med en origi-
nal stregkode på og ved at påsætte et hvidt klistermærke på en af de resterende 4 originale
mærkater og derved dækket et parajumpers-varemærke til, har foretaget en utilladelig
ændring eller forringelse af varernes tilstand. foranstaltningerne er en sådan ændring af va-
                                                  - 12 -
remærkets image og renomme, at dette udgør en rimelig grund som defineret i ef-
forordning 207/2009, artikel 13, stk. 2, til at modsætte sig brug af mærket. også varemærke-
loven benytter passussen ”rimelig grund”, mens artikel 7, stk. 2 i varemærkedirektivet (eu-
ropaparlamentets og rådets direktiv 2008/95/ef) benytter vendingen ”skellig grund”. der er
imidlertid ikke tale om nogen realitetsforskel mellem disse regler. i ”rimelig grund” ligger, at
der ikke skal foreligge særligt kvalificerende grunde for at modsætte sig markedsføringen.
at jakkerne er forsynet med de fem originale mærkater, er en gennemtænkt designmæssig
detalje. parajumpers har en historik efter en redningstjeneste i alaska, og produktnavne-
ne er taget fra berømte missioner, som redningstjenesten har fuldført. den pågældende red-
ningstjeneste er en afdeling under alaska air national guard og dermed en del af militæret.
designet er en balancegang, hvor alle detaljer indgår. konceptet er gennemtænkt. der er tale
om et ”living brand”. tags’ne er lavet af hård pap og udformet med de originale dogtags
som forbillede. man har forsøgt at skabe et originalt univers. bag på tag’en var anført infor-
mationer og en webadresse. når en tag overklistres som sket, ser det sjusket ud, og varens
luksuspræg skades. der er derfor grundlag for at hævde, at varen er forringet. parajum-
pers er rigtig dyre og skal derfor leve op til kvaliteten.
efter princippet i l’oreal-sagen (sag c-324/09) præmis 83/domskonklusion nr. 3, kan en va-
remærkeindehaver modsætte sig, at en vare sælges uindpakket, såfremt varemærkeindeha-
veren kan påvise, at fjernelsen af indpakningen skader den pågældende vares – og dermed
varemærkets - renommé. et tilsvarende princip må gælde ved overklistring af en mærkat
med varemærkeindehavernes varemærke, særligt når mærkaten er en del af varens særlige
identitet.
i ballantine-sagen, som hverken handler om kosmetik eller fødevarer, erkendes det i præmis
41, at der udover lovgivningsmæssige begrundelser kan være anerkendelsesværdige be-
grundelser for at anbringe identifikationsnumre på varerne, som er væsentlige og lovlige i
forhold til fællesskabsretten, herunder tilbagekaldelse af defekte produkter og bekæmpelse
af forfalskninger. når denne præmis sammenholdes med præmis 42, er der ikke holdepunk-
ter for, at anbringelse af stregkoden medvirker til en kunstig opdeling af markederne.
                                                - 13 -
en stregkode benyttes til at identificere, hvor produktet er produceret og hvilken produktlin-
je der er tale om. herved sikres produktets originalitet, og at varerne ikke er 2. sortering eller
3. sortering. der er dermed tale om anerkendelsesværdige formål. generelt har en producent
en legitim interesse i, at der kan reklameres over for den pågældende. det er helt sædvanligt,
at man – også i danmark – gør brug af unikke stregkoder. uden stregkoden mistes beviset
for, at varen er ægte, og at den er markedsført med producentens samtykke. og uden streg-
koden kan der ikke ske hjemkaldelse af fejlbehæftede serier.
stregkoder kan muligvis benyttes til at spore forskellige omsætningsled, men det bestrides,
at ape benytter dem til dette formål. vedrørende mailen af 14. oktober 2013 fra gloria pau-
lon bemærkes, at hun ikke taler så godt engelsk, og at hun muligvis forsøgte at lokke infor-
mationer ud af mark nielsen. mailen kan ikke bruges som indikation for, at ape modsætter
sig parallelimport. det må, som paolo pozzi forklarede, lægges til grund, at ape ikke har no-
get ønske om at hindre parallelimport.
piratkopiering er et stort problem for ape og balling. ved piratkopiering mister et luksus-
mærke noget af sit luksuspræg. ape og balling tager piratkopiering meget alvorligt og adva-
rer forbrugerne herimod på deres hjemmeside. streetman bærer bevisbyrden for jakkernes
originalitet, og denne er ikke løftet med den ensidigt indhentede advokaterklæring, der ikke
kan tillægges bevismæssig værdi. i erklæringen tager advokat tommy olesen endvidere to
forbehold. stregkoderne er nødvendige for ape for at kunne bevise varernes ægthed.
et eksempel på skadelig piratkopiering er canada goose-sagen, hvor der mellem dunene i
foret fandtes kødstumper.
ape og balling er ikke interesseret i at føre retssager og ville derfor gerne indgå et udenret-
ligt forlig med streetman, der imidlertid ikke ville oplyse, hvor mange parajumpers-
tøjvarer, de lå inde med, og som ikke ville give tilladelse til at købe varerne.
                                                 - 14 -
streetman har under henvisning til u 2001.2105 sh anført, at der ikke er samme sundheds-
mæssige hensyn at tage til beklædningsgenstande som til kosmetik. imidlertid er der også på
området for beklædningsgenstande en række sundhedsmæssige krav, der skal være opfyldt.
i praksis har der da også været eksempler på, at producenter har været nødsaget til at tilba-
gekalde tøjvarer på grund af sundhedsskadelige og forbudte kemikalier i tøjet. der kan også
være eksempler på fejlindfarvninger af tøj, som både er uholdbare og/eller sundhedsskadeli-
ge. uden stregkoderne er det umuligt at efterspore de varer, der måtte være omfattet af en
eventuel tilbagekaldelse.
vedr. spørgsmålet om overklistring af en varemærkemærkat henvises til ballantine-dommen
(c-349/95). de krav, der ifølge dommen skal være opfyldt, for at varemærkeindehaveren skal
tåle en overklistring af varemærket, er ikke opfyldt. den hvide label har ikke været nødven-
dig for at kunne markedsføre varen, og grundsætningen om, at der skal gøres mindst muligt
indgreb i varemærket, er derfor ikke opfyldt. indgrebet kunne være foretaget væsentligt me-
re skånsomt og langt mindre indgribende.
den norske afgørelse af 31. oktober 2013, der blev afsagt ”under en vis tvivl”, udgør ikke et
præjudikat. i den norske sag var der alene fjernet en mærkat med stregkode uden varemær-
ke og udskiftet med en ny mærkat. der var således tale om et indgreb, der var mindre ind-
gribende end i det foreliggende tilfælde.
med forbudsinstituttet er rettighedsindehaveren sikret at kunne beskytte sine rettigheder
ved blot ved at sandsynliggøre, at betingelserne for forbud er opfyldt. streetman har ikke
bevist, at ape benytter stregkoden til at bekæmpe parallelhandel, og imod apes benægtelse
heraf er der ikke noget grundlag for at ikke at imødekomme forbudsbegæringen.
streetman har anført, at fjernelsen af stregkoden og påsætningen af klistermærket ikke er en
sådan ændring eller forringelse af varernes tilstand, at dette udgør en rimelig grund for rekvi-
renterne til at modsætte sig salg og markedsføring i henhold til ef-forordning nr. 207/2009, art.
13, stk. 2. der er, jf. også varemærkelovens § 6, stk. 2, tale om en undtagelse i forhold til ho-
vedreglen i § 6, stk. 1. der må derfor ske en indskrænkende fortolkning. det er ikke selve va-
                                                - 15 -
ren, der er blevet ændret eller forringet, men der er i forbindelse med salg sat et klistermærke
på et mærkat, som ikke er en del af varen, når slutkøberen gør brug af varen.
varemærkelovens § 6, stk. 2, anvendes primært i forbindelse med varige forbrugsgoder, der
sælges i brugt stand, og hvor der er sket en gennemgribende renovering, eller ved salg af be-
skadigede varer.
de af ape og balling fremhævede afgørelser er uden relevans for nærværende sag. i dommen
u.2001.2105 sh (lancaster) blev der lagt afgørende vægt på de særlige lovgivningsmæssige
krav inden for kosmetikbranchen, der af bl.a. sundhedsmæssige årsager har til formål at give
mulighed for at identificere, hvorfra produkter hidrører. disse forhold gør sig ikke gældende
inden for tøjbranchen, hvor der ikke foreligger tilsvarende lovmæssige forpligtelser, ligesom
det da også er åbenbart, at der for så vidt angår tøj ikke foreligger de samme sundhedsmæssi-
ge hensyn.
eu-domstolens afgørelse c-324/09 (l’oreal) vedrører fjernelse af produktets emballage. dom-
stolen udtalte, at der kan ske skade på en vares image, når indpakningen i lige stor eller større
udstrækning end flasken/ beholderen bidrager til fremkaldelsen af det image, som varemær-
keindehaveren ønsker, at varen skal have.
eu-domstolen udtalte i præmis 46 i sin afgørelse c-349/45 ballantine, at når oplysningerne på
de originale etiketter, er i overensstemmelse med de gældende etiketteringsregler i bestem-
melsesmedlemsstaten, men reglerne kræver yderligere oplysninger, er det ikke nødvendigt at
fjerne og genanbringe eller udskifte de originale etiketter, da det kan være tilstrækkeligt at
anbringe et almindeligt selvklæbende mærkat med de supplerende oplysninger. det må der-
med anses for mindre indgribende at anvende klistermærker end at fjerne etiketter og lave
nye. samtlige produkter i en vis prisklasse er forsynet med mærkater, og det er således ikke
noget særligt for parajumpers. en af ballings egne forhandlere påfører også et ekstra
mærkat på jakkerne. det er ikke et varemærkemæssigt problem at fjerne et mærkat og sætte et
klistermærke på et andet mærke. det går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at beskytte
leverandørnettet. i øvrigt klippes mærkaterne på jakkerne af før brug, hvilket ikke er tilfældet
                                                  - 16 -
med mærkatet på en whiskyflaske.
det kan på baggrund af mailen af 14. oktober 2013 fra gloria paulon til mark nielsen lægges
til grund, at ape anvender stregkoderne til at efterspore lækager i deres omsætningsled, og
mailen er således et selvmål. gloria paulon er salgschef med direkte reference til apes admi-
nistrerende direktør. indholdet af mailen forudsætter endvidere, at der er tale om originale
jakker, og der er ikke ført bevis for, at jakkerne skulle være piratkopier. spørgsmålet om jak-
kernes originalitet er alene medtaget af ape og balling til støtte for påstanden om beslaglæg-
gelse, som er frafaldet. det må derimod lægges til grund, at der er tale om ægte varer. der må
lægges vægt på brevet af 5. november 2013 fra advokat tommy olesen, der har set dokumen-
tation for omsætningskæden. der er ingen risiko for, at han ikke skulle have set den fulde do-
kumentation. det må endvidere tages i betragtning, at der i brevet til streetman fra de italien-
ske advokater ikke nævnes noget om, at der skulle være tale om piratkopier. der er et stort
beskyttelseshensyn at tage til leverandørerne, hvorfor fakturaer ikke kan udleveres eller frem-
lægges. der lægges i praksis vægt på erklæringer som de foreliggende.
det er op til ape og balling at sandsynliggøre, at betingelserne for et forbud er opfyldt. denne
sandsynliggørelse har ikke fundet sted.
sø- og handelsrettens afgørelse
indledningsvis bemærkes, at ape og ballings forbudspåstand må anses at angå streetmans
markedsføring og salg af varer fra det konkrete vareparti, som er baggrunden for sagsøge-
rens forbudsbegæring, og at påstanden, uanset dens brede formulering, specifikt angår de to
eksemplificerede handlinger, det vil sige markedsføring og salg af jakker fra varepartiet
uden stregkodemærkat og med påført klistermærke på en af de øvrige af de oprindeligt fem
mærkater. det er uomtvistet, at forbrugerne generelt fjerner mærkaterne i forbindelse med
køb af jakkerne.
om varepartiet finder retten efter mark nielsens forklaring sammenholdt med øvrige oplys-
ninger i sagen, herunder advokat tommy olesens udtalelse af 5. november 2013, søren
                                                - 17 -
holms vidneforklaring og ape’s e-mail af 14. oktober 2013, at det må antages, at dette ikke
består af piratkopierede varer. denne antagelse er yderligere støttet af det forhold, at ingen
detaljer i designet eller den produktionsmæssige udførelse af de parajumpers-jakker,
som har været genstand for sammenligning og forevisning under sagen, peger på, at jakker-
ne, som streetman sælger, skulle være piratkopieret. der er tilsvarende ikke grundlag for en
antagelse om, at varepartiet skulle være bragt i omsætning inden for de europæiske fælles-
skaber uden varemærkeindehaverens samtykke.
om påsætningen af det hvide klistermærke bemærkes, at dette ikke i sig selv skønnes at ud-
gøre en sådan forringelse af varens renommé eller i øvrigt et sådant indgreb i varemærkein-
dehaverens rettigheder, at denne omstændighed kan begrunde nedlæggelse af et midlerti-
digt forbud.
vedrørende stregkoden bemærkes, at denne kan benyttes til at identificere parajumpers-
produkter, der er bragt i omsætning, og dermed give mulighed for at tilbagekalde defekte
varer. det må, som også forklaret af paolo pozzi, endvidere antages, at ape med stregkoden
har et instrument til at efterprøve, om produkter på markedet er originale eller piratkopier,
hvilket kan give ape forbedrede muligheder for at varetage sine interesser i et marked, hvor
forfalskede mærkevarer udgør et betydeligt problem.
omvendt må det antages, at stregkoden også ville kunne benyttes af ape til at identificere
den distributør, som har solgt det parallelimporterede parti parajumpers-jakker, og ape
ville dermed få mulighed for, fx ved at ophøre med leverancer til den pågældende distribu-
tør, at lægge hindringer i vejen for streetmans fortsatte import og forhandling af jakkerne. en
sådan adfærd er efter det fremkomne ikke usædvanlig over for distributører, som sælger va-
rer til parallelimportører, og er efter mark nielsens forklaring årsagen til, at det er sædvanlig
praksis, at stregkoder fjernes, før der sker salg af parallelimporterede varer. ape og balling
har bestridt, at sådanne skridt ville blive taget.
under hensyn til det anførte, og når ape’s mail af 14. oktober 2013 tages i betragtning, findes
ape og balling efter en samlet vurdering ikke at have godtgjort at have rimelig grund, jf. va-
                                                - 18 -
remærkelovens § 6, stk. 2, til at forbyde streetman at markedsføre og sælge de af varepartiet
omfattede varer uden stregkodemærkat og med klistermærke påsat. oplysningerne om jak-
kedesignets historik findes ikke at kunne føre til nogen anden vurdering. ape og ballings
forbudspåstand tages derfor ikke til følge.
efter sagens udfald betaler ape og balling in solidum 25.000 kr. i sagsomkostninger til
streetman. i beløbet er indeholdt omkostninger til vidneførsel med 3.040 kr.
                                        thi bestemmes:
den af ape & partners s.p.a. og balling brands aps nedlagte forbudspåstand nægtes
fremme.
inden 14 dage betaler ape & partners s.p.a. og balling brands aps in solidum 25.000 kr.
i sagsomkostninger til streetman aps. beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
kai wöldike bested                    claus forum petersen                  jens krog
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 20. januar 2014

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 9. juni 2015
sag 138/2013
(2. afdeling)
hk/danmark som mandatar for a
(advokat tina sejr gad)
mod
region midtjylland
(selv)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i x-by den 21. oktober 2011 og af vestre lands-
rets 8. afdeling den 15. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, jon
stokholm, vibeke rønne og lars apostoli.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
sagsfremstilling
sagen angår spørgsmålet om berettigelsen af region midtjyllands annullering af et tilsagn om
ansættelse af a i en stilling som lønkonsulent og om eventuel krænkelse af hendes rettigheder
efter helbredsoplysningsloven samt godtgørelse for manglende partshøring inden afgørelsen
om annullering af ansættelsestilsagnet.
da a ansøgte om stillingen som lønkonsulent den 10. maj 2010, var hun opsagt med fratræ-
den med udgangen af maj 2010 på grund af længere tids sygefravær som følge af stress. hun
var sygemeldt i hele perioden frem til udløbet af maj 2010.
                                               - 2 -
til brug for sagen har a fremlagt en udskrift af sin læges journal med notater om hendes
stresslidelse. af notaterne fremgår bl.a. følgende:
       ”16-06-2009
       stresset med hjertebanken, søvnløshed etc. startet på uddannelse januar ved siden af job
       37 t. i personaleafd. på sygehus. aldrig tidligere lignende, men nyt job og ny mand in-
       den for de sidste år... sygemeldes resten af ugen og finder ud af hvad det skal skæres
       væk. råd om motion.
       …
       22-06-2009
       fortsat ikke på arbejde, men lyder til at have fat i problematikken omkring stress.
       …
       30-07-2009
       …
       været sygemeldt i juni grundet stressrel. sympt. afholdt sin ferie og netop beg. job
       igen. fået recidiv somatiske sympt. med hj. banken og utilpashed. har behov for syge-
       melding igen – gives til og med uge 33…
       13-08-2009
       det går ikke bedre. ok i sommerferien, men allerede efter 2. dag på arbejde forstyrret
       nat og måtte gå hjem på 3. dag. obj. anspændt, overfladisk vejrtrækning, grådlabil.
       skal sygemeldes 4 uger endnu og kommer til depress.test.
       …
       09-11-2009
       genopstartede på arb. medio sept. nu genopblussen m. multiple opvågninger om natten.
       dette har været galt den sidste uge. … har hjertebanken og føler svimmel.
       har aldrig været helt glad for arb., som hun har haft de seneste 3 år. er ikke tryg ved sin
       chef.
       …
       17-11-2009
       trives fortsat ikke på arbejde. 10 ud af 15 medarbejdere har sagt op mm. vir støtter, til-
       lige veninder, mor. søvnen ringe. vil ikke sige op. ”det er for let at give op” føler sig
       heller ikke klar til nyt job.
       ...
       03-12-2009
       har det ikke bedre. motionerer og mediterer. skal til møde i morgen. aftaler faste
       samtaler her inf. om bendix metoden. skal nok være sygemeldt gennem længere tid i
       hvert fald to måneder.
       04-01-2010
       samtale: trives med den 2 mdr. samtale. angst i forb med gæster, mange mennesker,
       bilkø. angst for angst. dårligt forhold til ex. god relation til mand, m (2005). skal vove
       at lukke nagsten ind som integreret del af person.
       26-01-2010
       samtale: bedring. kan nu færdes uden m ved indkøb etc. udfordrer sig selv med at in-
       vitere gæster etc. coper med at forestille sig det værste, der kan ske. skal nu snart starte
       igen pp arbejde og sover dårligt med tanke på det. hele problematikken koncentrerer sig
                                                  - 3 -
      omkring lederen. kan ikke sige nej overfor denne. føler sig ikke anerkendt, værdsat.
      sygemeldes endnu 4 uger, ny kons. om 3.
      17-02-2010
      samtale: har fået bevilliget samtaler hos arbejdspsykolog og skal gå der regelmæssigt.
      ikke to steder. er opmærksom på ikke at havne i samme position igen i nyt job. stopper
      derfor her.”
den 4. december 2009 blev der afholdt et møde om as sygdom på regionshospitalet y-by. i
mødet deltog ud over a og hendes ægtefælle tillige personalechef b samt administrationsche-
fen og en personalekonsulent. i mødereferatet hedder det bl.a.:
      ”a har været sygemeldt helt og delvist siden juni 2009. a er ansat i 37 timer pr. uge og
      har været ansat siden 1. november 2006. der har været afholdt interne opfølgningsmø-
      der i f.t. sygepolitikken i august, september og oktober 2009, jfr. ugebog. heraf frem-
      går, at a flere gange har forsøgt at påbegynde arbejdet med langsom opstart henimod
      fuldtid.
      drøftelser på mødet:
      a har netop været hos egen læge og er blevet anbefalet fuld sygemelding i yderligere et
      par måneder.
      oprindelig var sygemeldingen begrundet i stress på grund af private forhold og derfor
      blev a afvist hos rm’s psykologordning. ifølge a er det i højere grad hendes arbejds-
      mæssige situation, der foranlediger sygemeldingen på grund af stress. (det er efterføl-
      gende aftalt, at a igen forsøger at kontakte rm’s psykologordning for at få hjælp også
      for at sikre, at a hurtigst muligt kan vende tilbage til arbejdet).
      om den arbejdsmæssige situation nævnte a, at hun befinder sig supergodt blandt sine
      kolleger, men at forskellige forhold i hendes arbejdsmæssige situation betinger en æn-
      dring. indledningsvis slog a dog fast, at hun også selv skal arbejde med at blive bedre
      til at sige til og fra, og at det er noget hun skal arbejde med hele tiden.
      i forhold til arbejdet nævnte a, at hun oplevede og var påvirket af den personaleudskift-
      ning/-flugt, der havde været på afdelingen gennem de seneste år –…, …, …, …, …
      o.s.v. herudover oplever a ikke, at hun får anvendt sine kompetencer, oplever sig kon-
      trolleret, ligesom a har oplevelsen af, at hun ikke har måttet holde fri/ferie uden samti-
      dig at tage sig af stillingsopslag m.m.
      ledelsesmæssigt er der ikke samme syn på personaleudskiftningen og krav under ferie-
      /frihedsafviklingen, men det anerkendes, at det er as oplevelse af situationen.
      …
      det aftales, at b og a, når a vender tilbage sætter fokus på udvikling af leder-
      /medarbejderforholdet. det vil også være vigtigt, at både b og a hele tiden er tydelige i
      gensidige krav og forventninger.
      …
                                                - 4 -
      konklusioner og aftaler:
      a er fuldtidssygemeldt frem til starten af februar 2010. der holdes fornyet møde i mid-
      ten af januar 2010 – det kan blive nødvendigt også at overveje as ansættelsesforhold.”
mødet den 4. december 2009 blev fulgt op af et nyt møde den 14. januar 2010. i referatet fra
dette møde er der bl.a. anført følgende:
      ”a fortæller, at det nu går godt og meget bedre end ved sidste møde. a er i fortsat lø-
      bende dialog og samtaler hos egen læge. a orienterer endvidere om, at hun har fået en
      tid ved én af regionens arbejdspsykologer i z-by 9. februar 2010.
      a regner med at kunne starte langsomt op primo februar, og har overvejelser om at gå
      ned i tid til 30 timer ugentligt efter endt sygemelding. det blev aftalt, at dette ikke var
      noget a på nuværende tidspunkt skal beslutte.
      herefter var der en drøftelse i forhold til at få aftalt en handleplan der støtter op om og
      sikrer at a vender godt tilbage til arbejdet og fastholdes her. b orienterer om, at hun
      tænker, at hun og a gensidigt har en forpligtelse i forhold til løbende at få talt sammen
      om forventninger og krav.
      b orienterer tillige om, at sygemeldingens længde taget i betragtning og den fortsatte
      usikkerhed om fuld genoptagelse af arbejdet i nærmeste fremtid, bliver ledelsen jf. sy-
      gepolitikken nødt til at gå ind i overvejelserne om afsked. der en tale om en teknisk op-
      sigelse, hvor der gives tilsagn om en annullering af opsigelsen såfremt a gennem en pe-
      riode på 5 effektive uger demonstrerer, at hun igen varetager sin funktion som persona-
      lekonsulent i fuldt omfang.
      …
      konklusion
      - a genoptager arbejdet 4. februar 2010 på fuld sygemelding
      - der afholdes møde mellem a, b og evt. mentor torsdag 28. januar 2010 kl. 10 på
           bs kontor med henblik på as opstart, timetal og opgaver
      - a tilbagemelder i forhold til, hvem der skal være mentor
      - der afholdes opfølgende samtale ultimo februar 2010 med henblik på vurdering af
           hvorledes det går
      - as ansættelsesforhold overvejes, og a partshøres herom”
   a genoptog ikke arbejdet, men fik forlænget sin sygemelding i februar 2010, og hun blev
   sagt op med et overenskomstmæssigt varsel på 4 måneder, således at hun som nævnt fra-
   trådte med udgangen af maj 2010. opsigelsen var begrundet med hendes sygefravær.
   i maj 2010 søgte hun en stilling som lønkonsulent ved regionshuset x-by. i stillingsopsla-
   get var der bl.a. anført følgende om den pågældende stilling:
                                               - 5 -
      ”vil du være på en arbejdsplads, hvor der er plads til individualitet og fleksibilitet?
      hvor der ikke er to dage som er ens. og hvor arbejdsopgaverne helt sikkert vil udfor-
      drer dig, så har vi jobbet til dig.
      …
      arbejdsopgaverne er blandede, og der er stor mulighed for at byde ind på forskellige
      områder.
      …
      hvem er du
      - du er kontoruddannet og god til lønadministration
      - du har erfaring med y-by datas programmer
      - du kan håndtere en hverdag, hvor opgaverne til tider løses i et højt tempo
      - du kan arbejde selvstændigt, men også som del af et team
      - du er servicemindet
      - du ser it som et naturligt arbejdsredskab og kan se mulighederne heri
      - fortrolig med excel – og kan lave beregninger heri
      hvem er vi:
      løn og personale er en del af den samlede administration i .... vi har til huse i regions-
      huset i x-by.
      vi er en afdeling på cirka 30 ansatte fordelt på tre teams. lønteamet som du vil blive en
      del af, består af 12 lønkonsulenter og en leder. derudover er der et refusionsteam og et
      personaleteam. alle tre teams refererer til løn og personalechefen.”
i as stillingsansøgning af 10. maj 2010 hedder det bl.a.:
      ”jeg arbejder i dag som personalekonsulent ved regionshospitalet y-by, hvor jeg har
      været ansat siden 2006 og er dygtig til mit job. men der ligger nye, spændende og ud-
      fordrende opgaver ved ..., der skal løses. med min brede baggrund og kompetencer in-
      denfor løn- og personaleområdet ser jeg muligheder for at videreudvikle mig både fag-
      ligt og personligt ved jer.
      …
      i dag arbejder jeg som tidligere nævnt som personalekonsulent ved regionshospitalet
      y-by og har derved også bred erfaring …
      gennem personaleafdelingens mange alsidige og udfordrende opgaver har jeg bevist, at
      jeg er meget ansvarsbevidst og evner at holde mange bolde i luften i en travl hverdag.
      den respons, jeg modtager i mit job først som lønansvarlig og senere som personale-
      konsulent fra forskellige samarbejdspartnere i organisationen, har kun styrket min moti-
      vation og arbejdsglæde indenfor løn- og personaleområdet.
      min arbejdsstil er præget af fokus på kvalitet, hvilket gør, at jeg arbejder både omhyg-
      geligt og struktureret. jeg besidder et stort gåpåmod og et drive, der sammen med mit
      gode humør og humor gør, at jeg er meget vellidt og respekteret blandt kolleger og sam-
      arbejdspartnere. dertil skal nævnes, at jeg er meget udadvendt, pålidelig og fleksibel og
      ser hellere udfordringer end begrænsninger.
                                               - 6 -
      af styrkesider kan nævnes, at jeg grundlæggende har et positivt livssyn og altid møder
      folk med et smil. jeg er serviceminded og samarbejdsorienteret samt god til at kommu-
      nikere såvel skriftligt som mundtligt. en arbejdsplads, hvor der er plads til individualitet
      og fleksibilitet, hvor to dage ikke er ens tiltrækker mig, og jeg trives, hvor jeg udfordres.
      …
      jeg vil gerne bede om fuld diskretion ved min ansøgning.”
ansøgningen var vedlagt et cv (”dataliste”) og en funktionsbeskrivelse, hvor der bl.a. var
anført følgende:
      ”dataliste
      …
      profil
      …
                  2006→      regionshospitalet y-by ”
efter ansættelsessamtalerne fik a tilsagn om ansættelse. det skete ved en mail af 21. maj
2010 fra personalechef c, der bl.a. bemærkede følgende:
      ”jeg bekræfter hermed at vi tilbyder dig stillingen som lønkonsulent i løn og personale,
      ... pr. 1/7 2010.”
i en mail af 26. maj 2010 fra c til a hedder det bl.a.:
      ”når du har talt med b vil jeg gerne høre fra dig. bare en mail eller sådan.”
a besvarede henvendelsen fra c ved en mail af samme dato og bemærkede bl.a.:
      ”har nu talt med b – så er det på plads;-)
      med hensyn til deltagelse i seminar den 1. og 2. juni har jeg ikke mulighed for at del-
      tage, da jeg er booket op.”
c besvarede denne mail samme dag. i hendes svar hedder det bl.a.:
      ”det er fint, og ok med seminaret.
      vi vil således komme med en udmelding i afdelingen, om at du er ansat.”
den 8. juni 2010 rettede c henvendelse til a i et brev med følgende indhold:
                                              - 7 -
    ”i forbindelse med din ansættelse hos os pr. 1. juli 2010 har vi orienteret regionshospi-
    talet y-by om, at du som ansat i region midtjylland skal have overflyttet dine data i
    forhold til bevarelse af anciennitet og overførsel af ferierettigheder.
    regionshospitalet y-by har til vores store overraskelse meddelt os, at du er fratrådt pr.
    31. maj 2010. denne oplysning er uforståelig, fordi du igennem ansættelsesprocessen
    har efterladt et indtryk af og efterfølgende har meddelt os, at du først efter 2. samtale
    hos os har sagt din stilling op, ligesom du også har givet udtryk for stor opgavetravlhed
    - både på dagen for 2. ansættelsessamtale og i forbindelse med, at jeg gerne ville have
    haft dig med på et seminar med afdelingen her i løn og personale, ... den 1.-2. juni
    2010.
    for at sikre os, at de oplysninger du har fremført i ansættelsesprocessen hos os er kor-
    rekte, er jeg nødt til at bede dig om at komme til møde hos os mandag den 14. juni
    2010, kl. 11.00. mødet holdes i mødelokale b2 i regionshuset x-by.
    forinden vil jeg dog gerne have en opringning fra dig i forhold til mere detaljerede op-
    lysninger om din fratræden – har du selv sagt op i y-by eller er du blevet sagt op? og
    hvornår er opsigelsen i givet fald sket? endvidere vil jeg gerne have din accept af, at jeg
    må kontakte personaleafdelingen i y-by (personalechef b) for at få en bekræftelse på, at
    du var på arbejde i personaleafdelingen i y-by den 21. maj 2010 og resten af måneden.
    det sidste, fordi der med oplysningen om din fratræden er sået tvivl om hele den dialog
    og tillid, som ansættelsesprocessen har være funderet på.
    din tilbagemelding herpå udbedes snarest og senest torsdag den 10. juni 2010, kl. 12.00
    mit mobilnr. er xxx.”
a besvarede cs henvendelse i et brev af 10. juni 2010. i brevet er der bl.a. anført følgende:
    ”jeg har siden 16. november 2009 været fuldtidssygemeldt på grund af arbejdsrelateret
    stress ved personaleafdelingen, regionshospitalet y-by. jeg blev opsagt til udgangen af
    maj 2010, da jeg under ingen omstændigheder ønskede at vende tilbage. der har i per-
    sonaleafdelingen, den tid jeg har været der, været massivt personaleflugt. jeg ønsker
    ikke at udstille b som en dårlig leder, men jeg kunne ikke holde til det. til orientering
    var vi to personalekonsulenter i afdelingen. min anden kollega sygemeldte sig på grund
    af arbejdsrelateret stress for to måneder siden.
    jeg har virkelig været i syv sind, om hvorvidt jeg i ansættelsesforløbet skulle have for-
    talt, at jeg har været sygemeldt på grund af arbejdsrelateret stress. jeg har bevidst ikke
    vægtet det som værende relevant i forhold til job som lønkonsulent hos jer, da arbejds-
    relateret stress for mig er et overstået kapitel.
    ved ansættelsessamtalen faldt det mig ikke naturligt. ved anden ansættelsessamtale til-
    byder i mig stillingen og jeg tænker yes - nu starter jeg på en frisk. jeg har selvfølgelig
    tænkt det naturligt at tage mit arbejdsrelaterede stressforløb op til den først kommende
    fortrolige samtale mellem dig og mig, da jeg mener, at fortrolighed og tillid mellem le-
    der og medarbejder er meget vigtig.
                                               - 8 -
      jeg ønsker ikke, at mit fravær ved personaleafdelingen, regionshospitalet y-by fortsat
      skal have indflydelse på min fremtid. jeg vil ikke slæbe rundt på min afslutning til per-
      sonaleafdelingen, regionshospitalet y-by som et spøgelse i min bagage. det skal ikke
      fylde i forhold til mine fremtidige jobmuligheder.
      du skal vide, at jeg ikke har handlet i ond tro. jeg har alene handlet ud fra at skabe nye
      muligheder for mig selv. jeg beklager virkelig, hvis der er sået tvivl om den dialog ud
      fra mine kompetencer, som ansættelsesprocessen har været funderet på.
      det ændrer ikke på, at jeg virkelig stadig ønsker et job som lønkonsulent ved jer. det
      har absolut ikke været min hensigt at så tvivl. min eneste hensigt er, at give mig selv en
      chance.
      -    den 21. maj 2010 var jeg i løn ved regionshospitalet y-by.
      -    jeg mener ikke, at have givet udtryk for stor opgavetravlhed. da jeg inviteres til an-
           den ansættelsessamtale, aftaler vi at mødes tidlig morgen kl. 7.30
      -    skrev til dig pr. mail den 26. maj 2010, at jeg havde orienteret b om min kom-
           mende ansættelse hos jer. hun var glad på mine vegne
      -    var forhindret i at deltage på seminar, da jeg var til møde i jobcentret (afslutning
           på sygdom) og i hk
      du er meget velkommen til at kontakte b tlf. …..
      håber ikke, at noget skaber hindringer i forhold til vores fremtidige samarbejde. jeg
      kommer naturligvis til mødet mandag den 14. juni 2010, kl. 11.00 for at uddybe oven-
      stående og udrede en eventuel tvivl om tillid. ”
i en mail af 11. juni 2010 fra c til a hedder det:
      ”på baggrund af dit svar har jeg kontaktet b. hendes uddybende svar venter jeg på. men
      jeg er af den opfattelse, at der er uoverensstemmelse mellem dine oplysninger og de
      oplysninger hun umiddelbart kort har givet mig.
      dertil må jeg sige, at jeg har fuld respekt for at din tidligere sygemelding har du ikke
      som sådan pligt til at oplyse os om. og det vil hellere ikke stille dig ringere i forhold til
      en ansættelse hos os i .... men alle 5 medlemmer af ansættelsesudvalget har helt klart
      haft indtryk af, at du var ansat på y-by central sygehus den dag du var til samtale hos
      os. og det mener jeg er forkert, når du på det tidspunkt allerede var opsagt/havde sagt
      op. af dit cv fremgår heller ikke en slutdato på din ansættelse i y-by, selv om den fak-
      tisk indtræf 9 dage senere og du kendte til den på det tidspunkt.
      jeg mener derfor, at du har fortiet os oplysninger eller at vi tilbudt dig stillingen på fal-
      ske forudsætninger. og vi kan derfor ikke stå ved ansættelsestilbuddet. vi har haft kon-
      takt til koncern hr’s jurister der er enig i den vurdering, og vi mener det er tæt på be-
      drageri at du fortæller du er ansat i y-by og også var aktiv på arbejdet og ikke syge-
      meldt, når du faktisk ikke længere var det.
      mødet på mandag behøver du derfor ikke møde op til.
                                              - 9 -
    vi sender dig et brev omkring dette,”
af en svarmail af 12. juni 2010 fra a til c fremgår bl.a.:
    ”jeg er meget overrasket over din tilbagemelding og er helt uforstående over, at der kan
    være tale om noget, der overhovedet kan komme tæt på bedrageri i mit ansættelsesfor-
    løb hos jer. det virker helt ude af proportioner. jeg har ikke på nogen måde være uærlig
    under ansættelsesforløbet.
    det er ikke muligt at fange dig trods mange forsøg og flere telefonbeskeder over de sid-
    ste flere døgn…det er virkelig svært at forstå din reaktion, da jeg ikke har haft mulig-
    hed for at tale med dig. du har ikke givet mig mulighed for at blive hørt. jeg skriver til-
    bage til dig, da det ikke er muligt at drøfte din tvivl direkte med dig.
    jeg er bevidst om, at jeg ikke har pligt til at oplyse om tidligere sygdomsforløb ved an-
    sættelsessamtalen. hvilket jeg heller ikke har gjort, da jeg ikke følte det ville gavne
    mine muligheder for et job hos jer.
    jeg er ansat den 21. maj 2010 ved regionshospitalet y-by. jeg har ikke fortiet oplys-
    ninger, jeg er forpligtiget til at oplyse om.
    du har kontaktet b, hvilket jeg opfordrede dig til i mit svar til dig. jeg stiller mig ufor-
    stående overfor, at der kan være uoverensstemmelser mellem b’s forklaring og min. jeg
    sender dig naturligvis gerne alle referater fra møderne vedrørende mit arbejdsrelateret
    stress. b har vel oplyst, at hun vil gøre ligeså. jeg ved godt, at du ikke har ret til at se
    dem, men jeg har intet at skjule og du må gerne se det hele. kan ikke forstå, at der er
    uoverensstemmelser mellem b’s og min forklaring på mit sygdomsfravær, som du oply-
    ser. hvori ligger denne uoverensstemmelse? hvad er det for et uddybende svar, du
    venter på fra b?
    …
    som jeg skrev til dig, er jeg ikke længere sygemeldt og jeg kan med mine kompetencer
    udfylde den ledige stilling som lønkonsulent hos jer. i har ikke tilbudt mig stillingen
    under falske forudsætninger. jeg er kompetent til stillingen. er virkelig ked af at blive
    vraget til en stilling hos jer uden at blive hørt.
    du mener, jeg er tæt på bedrageri, at jeg oplyste, at jeg var ansat ved regionshospitalet
    y-by den 21. maj 2010. jeg var ansat ved regionshospitalet y-by den 21. maj 2010. jeg
    har ikke på nogen måde bedraget.
    jeg har ikke på nogen måde hverken under ansættelsessamtalen eller i ansøgningen an-
    givet noget om at jeg er aktiv lige nu ved regionshospitalet y-by. jeg har heller ikke in-
    formeret om mit tidligere arbejdsrelateret stress, med det er sket i fuld overensstem-
    melse med at jeg ikke er forpligtet til det.
    …
    er ked af, at du aflyser vores møde mandag den 14. juni 2010 - du giver mig ikke
    mulighed for at blive hørt c.”
                                               - 10 -
den 13. juni 2010 besvarede c den seneste mail fra a og bemærkede bl.a. følgende:
      ”det jeg har bedt b uddybe er, om det du skriver omkring sygemeldingen fra november.
      b har ikke, og skal/må ikke udlevere referater til mig, fra jeres samtaler. men b oplyser,
      at det er korrekt at du har været fuldtidssygemeldt siden november. men hun siger også,
      at det allerede begyndte i juni 2009 og at du fremtil din fuldtidssygemelding i november
      var på arbejde on and off. og der højst var ganske få dage du var der fuldtid. det oply-
      ser du nu intet om, og derfor stemmer det b oplyser ikke helt overens med det du oply-
      ser – eller rettere ikke oplyser.
      jeg vil fastholde, at vi hele tiden (hele ansættelsesudvalget) har været i den tro at du var
      aktiv på dit arbejde. måske har du ikke direkte sagt, at du var aktiv på arbejdet. men vi
      har stillet spørgsmål hvortil dit svar har givet os en formodning om at det var du. eks.
      omkring 2. ansættelsessamtale – der spørger jeg dig i telefonen om det helst skal være
      tidligt så du kan komme på arbejde, eller det kan være op af formiddagen. dertil svarer
      du, at du foretrækker kl. 7.30. det tolker jeg som om, at du skal på arbejde efter samta-
      len. her burde du, mener jeg, have indikeret at du ikke skulle på arbejde efterfølgende.
      uden du havde behøvet at sige, at du var sygemeldt. der er mange flere eksempler på
      sådanne spørgsmål/svar, hvor jeg tænker at du taler i nutid så man får det indtryk at du
      er aktiv på dit arbejde.
      da jeg ikke har ønsket at få referater af jeres samtaler, har jeg i stedet spurgt til jeres
      aku (arbejdsklimaundersøgelse). og jeg kan forstå, at den beskriver et godt arbejds-
      miljø i afdelingen, og at højst 1 ansat overvejede at skifte job. så når du skriver, at der i
      personaleafdelingen var flere sygemeldte og et arbejdsmiljø præget af dårlig ledelse, så
      stemmer det ikke helt overens med det billede jeg får via jeres aku.
      jeg beklager at du ikke får mulighed for at udtale dig personligt, men da vi ikke længere
      – ud fra det vi allerede har modtaget fra dig på skrift – ser mulighed for at ansætte dig,
      ser jeg ingen formål med et sådant møde.
      som tidligere nævnt sender jeg dig i starten af ugen, et brev omkring vores beslutning.”
den 14. juni 2010 bekræftede c meddelelsen om annulleringen af ansættelsestilsagnet i mail-
korrespondancen. det skete ved et brev med følgende indhold:
      ”som skrevet i vores tidligere korrespondance på mail, sender jeg dig hermed en skrift-
      lig bekræftelse på, at vi ikke kan tilbyde dig ansættelse i stillingen som lønkonsulent i
      løn og personale, ....
      vedlagt kopi af vores mailkorrespondance – hvorfor jeg ikke ser grund til at komme
      med yderligere begrundelser.”
 der er fremlagt sygefraværslister vedrørende as sygefravær i sin nuværende stilling som
 lønkonsulent i å-by kommune. det fremgår af listerne, at hun i perioden 1. oktober 2010 til
                                             - 11 -
 udgangen af 2011 havde i alt 6 fraværsdage på grund af sygdom. i perioden fra 1. januar
 2012 til 11. september 2013 var hun fraværende i 1½ dag på grund af sygdom.
retsgrundlag
helbredsoplysningslovens § 2, stk. 1 og 4, samt § 6 har følgende indhold:
     ”§ 2. en arbejdsgiver må i forbindelse med ansættelse eller under ansættelse af en løn-
     modtager alene anmode om helbredsoplysninger med det formål at få belyst, om løn-
     modtageren lider eller har lidt af en sygdom eller har eller har haft symptomer på en
     sygdom, når sygdommen vil have væsentlig betydning for lønmodtagerens arbejdsdyg-
     tighed ved det pågældende arbejde, jf. dog §§ 3-6.
     …
     stk. 4. en arbejdsgiver må ikke i forbindelse med ansættelse eller under ansættelse af en
     lønmodtager anmode om, indhente eller modtage og gøre brug af helbredsoplysninger
     med det formål at få belyst lønmodtagerens risiko for at udvikle eller pådrage sig syg-
     domme, jf. dog § 3.”
     ”§ 6. en lønmodtager skal inden ansættelsen af egen drift eller på spørgsmål derom fra
     arbejdsgiveren oplyse, om lønmodtageren er bekendt med at lide af en sygdom eller har
     symptomer på en sygdom, som vil have væsentlig betydning for lønmodtagerens ar-
     bejdsdygtighed ved det pågældende arbejde.”
     forslaget til helbredsoplysningsloven blev fremsat den 4. oktober 1995. i bemærknin-
     gerne til lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 1995-96, tillæg a, lovforslag
     nr. l 13, s. 132 og s. 136):
     ”til § 2
     dette er lovforslagets hovedbestemmelse, som bygger på to grundlæggende sondringer.
     det drejer sig om sondringen mellem aktuelle og fremtidige sygdomme og om sondrin-
     gen mellem relevante og irrelevante helbredsoplysninger.
     § 2, stk. 1-3, vedrører de aktuelle sygdomme. oplysninger om sådanne sygdomme kan
     indhentes, hvis oplysningerne er relevante, det vil sige, at oplysningerne har væsentlig
     betydning for lønmodtagerens arbejdsdygtighed ved det pågældende arbejde.
     …
     med hensyn til arbejdsgiverens spørgsmål om hidtidigt sygefravær er konsekvensen af
     bestemmelsen, at arbejdsgiveren kun må spørge om antallet af sygedage, når det drejer
     sig om fravær pga. sygdomme, som – fortsat – vil have væsentlig betydning for ar-
     bejdsdygtigheden ved det pågældende arbejde. …
     til § 6
     lønmodtageren skal af sig selv oplyse om alle aktuelle sygdomme, eller symptomer på
     sygdomme, som vedkommende ved, at han eller hun lider af, og som vil have væsentlig
                                               - 12 -
      betydning for arbejdsdygtigheden. i sit indhold svarer bestemmelsen til princippet i
      funktionærlovens § 5. det indebærer, at fravær på grund af en sygdom, som lønmodta-
      geren efter bestemmelsen skulle have oplyst arbejdsgiveren om, efter omstændighe-
      derne ikke vil blive anset for lovligt forfald.
      princippet i § 6 er, at hvad lønmodtageren selv ved om, hvad der har væsentlig betyd-
      ning for arbejdsdygtigheden, skal arbejdsgiveren også have at vide. hvis arbejdsgiveren
      vil vide noget herudover, skal der være hjemmel hertil i § 2. det indebærer jo bl.a., at
      lønmodtageren ved den pågældende helbredsundersøgelse får noget at vide, som han
      eller hun ikke vidste før.
      det vil sige, at der ikke er fuldstændig kongruens mellem § 2, stk. 1 og 2, og § 6, idet
      arbejdsgiverens ret til at stille spørgsmål efter § 2, stk. 1 og 2, går videre end lønmodta-
      gerens pligt efter § 6 til - også uopfordret - at give oplysninger, jf. bemærkningerne til §
      2. overtrædelse af § 6 kan ikke udløse sanktioner efter lovforslagets kap. viii.
      specielt for så vidt angår hiv-positive, betyder reglen i § 2, sammenholdt med oplys-
      ningspligten i § 6, at man ikke er forpligtet til at oplyse, at man er hiv-positiv, da det
      kun er det for udførelsen af arbejdet relevante fravær, der kan begrunde en oplysnings-
      pligt. det vil imidlertid være sådan, at oplysningspligten må antages at blive skærpet,
      efterhånden som det bliver den ansættelsessøgende klart, at risikoen for uarbejdsdygtig-
      hed er stigende.
      der vil være en glidende overgang til det tidspunkt, hvor den ansættelsessøgende på
      grund af udbrudt sygdom må indse, at risikoen for uarbejdsdygtighed er nærliggende.
      der vil altid skulle foretages en konkret vurdering.”
anbringender
hk/danmark som mandatar for a har navnlig anført, at region midtjylland ikke har været
berettiget til at annullere ansættelsesaftalen og derfor skal betale erstatning for løn svarende til
en opsigelsesperiode på 14 dage. a har hverken givet urigtige oplysninger eller tilsidesat sin
loyale oplysningspligt i forbindelse med ansættelsen. i øvrigt ville manglende overholdelse af
oplysningspligten alene kunne begrunde fortabelse af retten til løn ved et eventuelt efterføl-
gende sygefravær, jf. funktionærlovens § 5.
a var hverken forpligtet til at oplyse, at hun var i opsagt stilling, eller at opsigelsen skyldtes
lang tids sygefravær på grund af arbejdsbetinget stress.
da hun ansøgte om stillingen som lønkonsulent i regionshuset x-by, anså hun sig selv for
rask, og hun mente ikke, at der var risiko for tilbagefald, fordi hendes stressreaktion alene
skyldtes det dårlige forhold til lederen b på hendes hidtidige arbejdsplads. sygemeldingen
havde derfor alene relation til denne arbejdsplads. det efterfølgende forløb har da også be-
kræftet hendes formodning, for hun blev ansat i en stilling som lønkonsulent i å-by kom-
mune den 4. oktober 2010 og har siden da kun haft ganske få sygedage, som ikke har med
                                              - 13 -
stress at gøre. der er derfor ikke tale om en sygdom, som hun efter reglen i helbredsoplys-
ningslovens § 6 var forpligtet til at oplyse arbejdsgiveren om.
ansøgeren til en stilling har ikke en almindelig pligt til at oplyse, at han eller hun sidder i op-
sagt stilling. der skal naturligvis svares ærligt på et eventuelt spørgsmål herom, men et sådant
spørgsmål fik hun aldrig. hun har derfor heller ikke overtrådt sin loyalitetspligt ved at und-
lade at oplyse herom af egen drift.
ansættelsesaftalen blev annulleret, uden at hun forinden havde fået lejlighed til at udtale sig
om de nye oplysninger, som personalechefen c havde fået ved telefonsamtalen med b, her-
under oplysningen om, at sygemeldingerne havde stået på siden juni 2009, og at hun skulle
være ”en skrøbelig medarbejder af sind”. i mailkorrespondancen havde hun udtrykkeligt an-
modet om at blive hørt, men det blev afslået.
som følge af den manglende overholdelse af pligten til partshøring, jf. forvaltningslovens §
19, er afgørelsen usaglig, idet regionen ikke har bevist, at partshøring i det konkrete tilfælde
ikke ville kunne få betydning for resultatet. hun har derfor krav på en godtgørelse, som pas-
sende kan fastsættes til 50.000 kr.
yderligere har hun krav på en godtgørelse i henhold til helbredsoplysningslovens § 12 som
følge af, at regionen i forbindelse med afgørelsen om at annullere ansættelsesaftalen gjorde
brug af helbredsoplysninger, der var tilvejebragt i strid med reglerne i denne lov. der var tale
om oplysninger, der blev givet under telefonsamtalen mellem hendes tidligere chef, b, og
personalechefen på regionshuset x-by, c. også denne godtgørelse kan passende fastsættes til
50.000 kr.
region midtjylland har navnlig anført, at regionen var berettiget til at annullere tilsagnet om
ansættelse af a, da man opdagede, at hun havde ført ansættelsesudvalget bag lyset – og der-
med overtrådt sin loyale oplysningspligt – ved at undlade at oplyse, at hun sad i opsagt stil-
ling, og at opsigelsen skyldtes langtidssygemelding på grund af arbejdsbetinget stress. tilsag-
net var derfor ugyldigt på grund af as fortielse af forhold af væsentlig betydning for arbejds-
giveren. derfor har hun ikke krav på løn.
                                               - 14 -
fortielsen indebærer også en overtrædelse af helbredsoplysningslovens § 6, jf. funktionærlo-
vens § 5, da det efter omstændighederne var klart for a, at hendes sygdom og symptomer på
arbejdsbetinget stress var af væsentlig betydning for hendes arbejdsdygtighed i den nye stil-
ling, som i det væsentlige var af samme karakter som den hidtidige stilling. det er i den for-
bindelse væsentligt, at hun fortsat var sygemeldt under ansættelsessamtalerne om den nye
stilling, og at der dermed ikke var tale om et afsluttet sygdomsforløb.
det bestrides, at as stress alene kan tilskrives problemer i forhold til chefen i hendes stilling
på sygehuset i y-by. hendes forklaring herom modsiges bl.a. af journalnotaterne fra hendes
egen læge, som hun selv har fremlagt under sagen. det er ikke noget bevis, at hun i sin an-
sættelse i å-by kommune ikke har haft sygefravær på grund af stress.
selv om a ikke direkte blev spurgt, om hun var sagt op eller selv havde sagt op fra sin hidti-
dige stilling, bragte hun dog aktivt og bevidst ansættelsesudvalget i den vildfarelse, at hun
fortsat arbejdede i denne stilling. på sit cv havde hun således ikke anført nogen slutdato for
aktuelle stilling, men lod denne rubrik stå åben, og som det fremgår af cs forklaring, talte hun
under ansættelsessamtalerne om sin aktuelle situation på en måde, der efterlod det indtryk, at
hun fortsat arbejdede. hendes begrundelse for at bede om fuld diskretion, således at c måtte
vente med at indhente referencer på hende fra b, viser også, at hun bevidst førte ansættelses-
udvalget bag lyset og udnyttede den vildfarelse om de faktiske forhold, hun bibragte udvalget.
dette forhold medfører i sig selv, at annulleringen af ansættelsestilsagnet var berettiget.
regionen har ikke forsømt sin pligt til partshøring inden afgørelsen om annullering af ansæt-
telsesaftalen, jf. forvaltningslovens § 19. cs brev af 8. juni 2010, som a besvarede ved sit
brev af 10. juni 2010, medfører således, at pligten til partshøring er opfyldt. ved den efterføl-
gende telefonsamtale mellem c og b fremkom der ikke oplysninger, som var forkerte, eller
som kunne give anledning til yderligere kommentarer fra a af betydning for resultatet. derfor
var det berettiget, at regionen traf afgørelse på dette grundlag uden nogen supplerende høring
af a.
subsidiært har regionen anført, at en eventuel overtrædelse af partshøringsreglerne i hvert fald
ikke har haft betydning for resultatet, og at fejlen derfor ikke spiller nogen rolle efter en kon-
kret væsentlighedsvurdering. det afgørende var, at a ved sin uærlige adfærd havde mistet
ansættelsesudvalgets tillid, og det ville en eventuel yderligere partshøring ikke kunne rette op
                                              - 15 -
på. hun er derfor under alle omstændigheder afskåret fra godtgørelse på grund af manglende
eller utilstrækkelig partshøring.
regionshuset x-by har ikke tilvejebragt helbredsoplysninger i strid med helbredsoplysnings-
loven eller gjort brug af ulovligt tilvejebragte helbredsoplysninger. oplysningerne om, at a
havde været langtidssygemeldt på grund af arbejdsrelateret stress, og at dette var årsagen til
opsigelsen af hende, modtog regionshuset x-by fra hende selv. før modtagelsen af hendes
brev af 10. juni 2010 havde regionshuset x-by således hverken kendskab til hendes sygdom
eller årsagen til opsigelsen. under telefonsamtalen med b fik regionshuset x-by ikke yderli-
gere helbredsoplysninger om hende, men hendes oplysning om tidspunktet for sygemeldingen
blev blot korrigeret. bs almindelige beskrivelse af hende som medarbejder havde ikke karak-
ter af helbredsoplysninger i lovens forstand. da der således ikke fra arbejdsgiverens side er
sket en overtrædelse af helbredsoplysningsloven, er godtgørelse i henhold til lovens § 12
udelukket.
højesterets begrundelse og resultat
erstatning for annulleringen af tilsagnet om ansættelse
den 21. maj 2010 gav region midtjylland a tilsagn om ansættelse pr. 1. juli 2010 i en stilling
som lønkonsulent i regionshuset x-by. i juni 2010 annullerede regionen tilsagnet. spørgs-
målet er i første række, om annulleringen var berettiget, fordi a i forbindelse med ansættelsen
havde tilsidesat sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6 og sin almindelige
loyalitetspligt ved at undlade at oplyse, at hun var opsagt fra sin hidtidige stilling som perso-
nalekonsulent ved regionshospitalet y-by til fratræden med udgangen af maj 2010 som følge
af langvarigt sygefravær på grund af arbejdsrelateret stress, og at hun fortsat var sygemeldt.
parterne er enige om, at sagen skal afgøres uden hensyn til, at region midtjylland var as ar-
bejdsgiver både ved regionshospitalet y-by og i regionshuset x-by.
helbredsoplysningsloven bestemmer i § 6, at en lønmodtager inden ansættelsen af egen drift
skal oplyse, om han er bekendt med at lide af en sygdom, som vil have væsentlig betydning
for hans arbejdsdygtighed ved det pågældende arbejde. højesteret finder, at oplysningspligten
efter bestemmelsens ordlyd og formål omfatter arbejdsbetinget stress, der medfører sygefra-
vær – uanset om forholdet må anses for en sygdom i medicinsk forstand.
                                               - 16 -
efter bemærkningerne til lovforslaget gælder oplysningspligten ikke alene i tilfælde, hvor
uarbejdsdygtighed er en sikker følge af sygdommen, men også i tilfælde, hvor der er nærlig-
gende risiko for uarbejdsdygtighed, jf. folketingstidende 1995-96, tillæg a, s. 136 (l 13), og
højesteret finder, at denne forståelse ligger inden for rammerne af bestemmelsens ordlyd.
oplysningspligten gælder efter ordlyden i tilfælde, hvor lønmodtageren er ”bekendt med” at
lide af en sygdom, som vil have væsentlig betydning for hans arbejdsdygtighed. højesteret
finder imidlertid, at oplysningspligten tillige må gælde i tilfælde, hvor lønmodtageren må
indse, at han lider af en sygdom med nærliggende risiko for uarbejdsdygtighed. dette har også
støtte i det ovenfor anførte sted i bemærkningerne til lovforslaget. såfremt lønmodtageren er
bekendt med, at han har lidt af en sådan sygdom, er det herefter afgørende for oplysnings-
pligten, om han med rette kan anse sig for fri af den nævnte risiko.
på det tidspunkt i maj 2010, hvor a ansøgte om stillingen i regionshuset x-by og regionen
gav hende tilsagn om ansættelse, havde hun i sin hidtidige stilling siden november 2009 været
fuldtidssygemeldt på grund af stress. i sygeperioden havde hun modtaget hjælp fra en psyko-
log samt egen læge, og hun vedblev at være sygemeldt, til ansættelsen ophørte med udgangen
af maj 2010. den nye stilling som lønkonsulent var af samme art som den hidtidige som per-
sonalekonsulent, og den måtte forventes at have samme karakter. det fremgår af hendes læges
journalnotater og af referaterne af hendes samtaler med sin hidtidige arbejdsgiver, at hendes
stress var relateret til hendes arbejde, herunder forholdet til hendes nærmeste leder, men også
andre mulige årsager er nævnt. hun anså efter sin forklaring problemerne for løst med skiftet
til en ny stilling og en ny chef, men efter en samlet bedømmelse finder højesteret det godt-
gjort, at hun i forbindelse med ansættelsessamtalerne ikke med rette kunne anse sig for fri af
sin stress, men måtte indse, at der var en nærliggende risiko for fortsat stress med væsentlig
betydning for hendes arbejdsdygtighed. det forhold, at hun efterfølgende gennem tre år i en
anden stilling kun har haft mindre sygefravær, der efter det oplyste ikke skyldes stress, kan
ikke føre til andet resultat ved bedømmelsen af forholdene på tidspunktet for ansættelsessam-
talerne.
herefter finder højesteret, at a tilsidesatte sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens
§ 6 ved ikke at oplyse arbejdsgiveren om sin sygemelding på grund af stress.
                                               - 17 -
a angav i sin stillingsansøgning af 10. maj 2010, at ”jeg arbejder i dag som personalekonsu-
lent ved regionshospitalet y-by”. i det vedlagte cv (”dataliste”) havde hun ved ansættelses-
stedet regionshospitalet y-by anført ”2006→         ” dvs. uden slutdato i modsætning til anførs-
lerne ved alle tidligere ansættelsessteder og på trods af, at hun da vidste, at ansættelsen ville
ophøre ultimo maj 2010 på grund af opsigelse. herefter, og efter forklaringerne fra regionens
repræsentanter under ansættelsessamtalerne, c og d, som støttes af bemærkningen i as mail
af 26. maj 2010, ”har nu talt med b – så det er på plads;-)”, lægger højesteret til grund, at a
bevidst gav regionens repræsentanter et urigtigt indtryk af, at hun var aktiv i uopsagt stilling,
for at undgå, at korrekt oplysning om hendes hidtidige ansættelsesforhold skulle få negativ
betydning for hendes ansættelsesmulighed. højesteret finder, at hun herved har handlet svig-
agtigt og i strid med sin almindelige loyale oplysningspligt som lønmodtager.
på baggrund af de ovenfor anførte omstændigheder finder højesteret, at såvel as tilsidesæt-
telse af sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6 som hendes svigagtige tilveje-
bringelse af en opfattelse hos regionens repræsentanter af, at hun var aktiv i uopsagt stilling,
har givet regionen ret til at annullere tilsagnet om ansættelse som ugyldigt. hun er derfor ikke
berettiget til erstatning i anledning af annulleringen af ansættelsestilsagnet.
godtgørelse for regionens påståede overtrædelse af helbredsoplysningsloven
allerede fordi de helbredsoplysninger, som regionen har brugt, efter det anførte er omfattet af
as oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6, har regionen ikke handlet i strid med §
2. der er således ikke grundlag for godtgørelse efter lovens § 12.
godtgørelse for manglende partshøring
som nævnt i højesterets dom af 27. november 2006 (ufr 2007.537) skal de forvaltningsret-
lige regler om sagsbehandling bidrage til, at der træffes saglige afgørelser, og tilsidesættelse
af f.eks. sagsbehandlingsregler om partshøring kan ikke i sig selv udløse et krav på kompen-
sation.
inden der blev truffet afgørelse om at annullere tilsagnet om ansættelse af a, fik hun lejlighed
til at udtale sig ved brevet af 10. juni 2008. hun blev imidlertid ikke hørt om de nye faktiske
oplysninger fra hendes tidligere chef, b, hvilket burde være sket.
                                             - 18 -
efter bevisførelsen om regionens begrundelse for at annullere ansættelsen af a finder høje-
steret, at en supplerende partshøring af a ville have været uden betydning for afgørelsen.
herefter kan den utilstrækkelige partshøring ikke udløse krav på godtgørelse.
konklusion
a har hverken krav på erstatning eller godtgørelse som følge af forløbet i forbindelse med
annulleringen af tilsagnet om ansættelse af hende.
højesteret stadfæster herefter vestre landsrets dom.
sagsomkostninger
region midtjylland har for alle tre instanser været repræsenteret af en juridisk konsulent, der
er medarbejder i regionen. det er oplyst, at der har været positive udgifter til navnlig trans-
port, men ikke noget nærmere herom. højesteret finder herefter ikke grundlag for at pålægge
hk/danmark at betale sagsomkostninger til region midtjylland.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.