text:
 -
                                    udskrift
                                        af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 24. oktober 2001 blev af retten i sagen
h-0096-96
scan-center 2000 holding a/s
(tidl. investeringsselskabet af 24. maj
1983 aps)
(landsretssagfører arne homann)
   mod
1) raf biler a/s u/konkurs v/kurator adv.
   nete weber (tidl. rafco holding a/s)
   (advokat nete weber)
biint. 1) direktør preben rafn-larsen
         (advokat kim bonde)
afsagt sålydende
                                     d o m:
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, scan-center 2000 holding a/s (tidligere
                                            -2-
investeringsselskabet af 24/5-83 aps), der pr. 31. december 1994 overtog sagsøgte, raf
biler aps' (tidligere rafco holding a/s), automobilvirksomhed, har krav på et forholdsmæssigt
afslag i købesummen i anledning af, at forventningerne til virk somhedens indtjeningsevne ikke
holdt stik, og på grund af at den skattemæssige saldoværdi af selskabets aktiver ikke var
opgjort korrekt i årsregnskabet for 1994. det sagsøgte selskab er nu under konkurs.
påstande:
scan-center 2000 holding a/s har principalt nedlagt påstand om, at sagsøgte, raf biler aps
under konkurs, tilpligtes at betale 460.818 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af 390.000
kr. fra sagens anlæg den 23. februar 1996 og af 70.818 kr. fra den 22. april 1998, subsidiært
at sagsøgte tilpligtes at betale et mindre beløb efter rettens skøn med tillæg af sædvanlig
procesrente.
raf biler aps under konkurs har nedlagt påstand om frifindelse. biintervenienten, preben
rafn-larsen, har udtalt sig til støtte herfor.
sagens omstændigheder:
bent helgestrup, der er ejer af scan-center 2000, drev tidligere virksomhed med forhandling af
brugte biler. i sommeren 1994 rettede han henvendelse til preben rafn- larsen, der ejede raf
biler, med forespørgsel om, han ønskede at sælge sin automobilvirksomhed. bent helgestrup
fik i forbindelse med salgsforhandlingerne udleveret en halvårsbalance pr. 30. juni 1994 for
sagsøgtes virksomhed. af halvårsbalancen fremgik bl.a., at værkstedet havde igangværende
arbejder til en værdi af 419.293 kr., at det samlede salg for værkstedet var opgjort til
2.491.156 kr., og at dækningsbidraget for værkstedet var opgjort til 646.896 kr.
i efteråret 1994 blev salgsforhandlingerne genoptaget, og bent helgestrup fik i den forbindelse
udleveret en ny balance pr. 30. september 1994. værkstedets samlede salg var her opgjort til
3.395.235 kr. og dækningsbidraget for værkstedet var opgjort til 897.088 kr. der fremgik
ingen postering vedrørende igangværende arbejder for værkstedet.
den 17. december 1994 underskrev bent helgestrup og preben rafn-larsen et
aktieoverdragelsesdokument, hvorefter sagsøgeren pr. 31. december 1994 skulle overtage
sagsøgtes aktiekapital på 500.000 kr. i selskabet rafco 2000 a/s.
aktieoverdragelsesdokumentet indeholdt bl.a. følgende bestemmelser:
                                           -3-
"........
2.1.
købesummen for den samlede aktiekapital i selskabet fastlægges på følgende måde:
der udarbejdes snarest muligt og senest inden den 31. januar 1995 af selskabets
statsautoriserede revisor et revideret årsregnskab pr. 31.12.1994 for selskabet til forelæggelse
på ordinær generalforsamling i selskabet. revisors påtegning på regnskabet skal være uden
forbehold.
2.2.
købesummen udgør herefter den egenkapital på kr. 500.000 (+- 1 % heraf), som fremgår af
det pågældende årsregnskab, med tillæg af kr. 900.000. således erhverves aktiekapitalen på
kr. 500.000 til kurs 280 = kr. 1.400.000.
3.1.
årsregnskabet skal opgøres i overensstemmelse med den af selskabets revisor den 1.12.1994
udarbejdede, anslåede balance pr. 31.12.1994, bilag 1, bortset fra hvad der iøvrigt måtte
fremgå af nærværende overdragelsesaftale, herunder:
3.2.
selskabets egenkapital skal pr. 31.12.1994 udgøre minimum/maksimum kr. 500.000 (+- 1 %)
incl. værdi af selskabets nye, ikke indregistrerede, ikke fuldt betalte mitsubishi automobiler (ca.
9 stk.).
3.3.
der foretages ikke ned- eller afskrivning på ovennævnte nye automobiler.
3.4.
brugte automobiler, herunder demo- og leasingautomobiler samt værkstedsbil bortsælges
                                           -4-
inden 31.12.1994.
3.5.
igangværende arbejder opgøres i henhold til dokumenteret kostpris. såfremt denne - mod
forventning - måtte overstige det beløb, som selskabet er berettiget til at udfakturere,
nedsættes værdien til det beløb, som berettiget kan udfaktureres. værdien af igangværende
arbejder forventes ikke at overstige kr. 50.000,-
...........
3.17.
ændringer som følge af ovennævnte punkter 3.4. - 3.16. i forhold til bilag 1 reguleres over
selskabets kontante midler pr. 31.12.1994, således at egenkapitalen i alle tilfælde bliver det i
punkt 3.2. nævnte.
...........
3.18.
købers statsautoriserede revisor skal gives adgang til at følge udarbejdelsen af årsregnskabet,
herunder adgang til at gennemse de arbejdspapirer m.v., der danner grundlag for det af
selskabets revisor udarbejdede årsregnskab.
...........
5.7.
umiddelbart efter udarbejdelse af selskabets reviderede årsregnskab pr. 31.12.1994, udleveres
til køber alt bilags- og regnskabsmateriale for selskabet.....
6.1.
sælger erklærer og indestår herved overfor køber for:
at revideret regnskab - uden forbehold - med balance og status pr. 31.12.1994, samt
                                           -5-
skatteopgørelse udarbejdes i overensstemmelse med årsregnskabslovens regler og i
overensstemmelse med selskabets vedtægter, og at regnskabet i enhver henseende vil give et
retvisende billede af selskabets økonomiske forhold, selskabets aktiver, selskabets gæld og
selskabets økonomiske stilling, og at selskabets revisor udfærdiger revisionspåtegning herom -
uden forbehold.
at der ikke pr. 31. december 1994 vil eksistere forpligtelser for selskabet, som ikke vil fremgå
af det reviderede regnskab og af vedhæftede bilag 2.
...........
at der ikke foreligger omstændigheder, der vil kunne føre til, at skattekrav rejses overfor
selskabet, ligesom alle momsangivelser er korrekte og rettidigt indgivet til de behørige
myndigheder.
...........
at der ikke vedrørende perioden indtil den 31.12.1994 verserer eller eksisterer forhold, der
måtte give anledning til påtale fra skatte-, told- eller andre offentlige myndigheder.
...........
7.1.
sælger garanterer at friholde selskabet for ethvert krav eller ansvar, som måtte blive gjort
gældende mod selskabet i anledning af aktiviteter eller forhold, der kan henføres til
dispositioner foretaget før overtagelsesdagen eller undladelser før overtagelsesdagen, - i det
omfang kravet ikke udtrykkeligt er medtaget som et passiv i det reviderede regnskab med
status pr. 31.12.1994.
...........
7.4.
sælger er i forbindelse med eventuelle forhandlinger med skattevæsenet berettiget til at
omgøre tidligere fastsatte værdier og betalinger og er iøvrigt frit stillet med hensyn til at indgå
forlig med eller føre proces mod skattevæsenet. sælger afholder enhver omkostning ved et
                                           -6-
sådant forlig og/eller ved en sådan sag eller andre sager fra eller mod offentlige myndigheder.
sælger afholder endvidere den udgift, som selskabet måtte blive pålignet i medfør af resultatet
af den pågældende sag eller det pågældende forlig.
..........."
samtidig med indgåelsen af aktieoverdragelsesaftalen indgik parterne en lejeaftale om
bygningen beliggende energivej 14 i ballerup.
årsregnskabet for 1994 blev underskrevet af bl.a. bent helgestrup og preben rafn-larsen den
26. januar 1995. af årsregnskabet med tilhørende specifikationer fremgik bl.a., at årets
resultat var opgjort til 636 kr., og egenkapitalen var på 500.636 kr. bruttoresultatet for
værkstedet var opgjort til 735.688 kr. den skattemæssige saldoværdi af driftsmidler var
opgjort til 629.330 kr. med en tilgang på 678.639 kr. og en afgang på 49.309 kr. det fremgik
desuden af opgørelsen af den skattepligtige indkomst, at der havde været en avance ved salg
af driftsmidler på 208.289 kr.
efter henvendelse fra skattevæsenet rettede sagsøgtes revisor ved brev af 26. august 1997
opgørelsen af den skattemæssige saldoværdi til 421.041 kr., idet man i den oprindelige
opgørelse havde glemt at tage højde for, at der i afgang skulle medtages avancen ved salg af
driftsmidler på 208.289 kr.
ved brev af 29. august 1995 rettede bent helgestrup første gang henvendelse til sagsøgte, idet
han gjorde gældende, at købsprisen var fastsat for højt på grund af urigtige oplysninger fra
sagsøgte. hans krav blev afvist ved brev af 12. september 1995 fra advokat kim bonde. ved
brev af 29. september 1995 redegjorde bent helgestrup nærmere for sit synspunkt. af brevet
fremgår bl.a.:
"..........
da rafco 2000 a/s afleverede halvårsresultat 1995 konstateredes et dramatisk fald i
indtjeningsevnen på værkstedssiden.
råbalance 1994                råbalance 1995
1.1-30.6.1994 værkst.           1.1-30.6.værkst.
jvf. salgsmateriale          realiseret
                                               -7-
salg         2.071.863       salg         1.998.027
igangv.arb.       419.293      igangv.arb.      55.608
salg ialt      2.491.156        salg ialt    2.053.635
arb.løn          708.447     arb.løn        782.607
frem.arb.mm.         945.146     frem.arb       834.777
div omk.          190.665     div. omk.       143.131
resultat          646.898       resultat       293.120
det forekommer usandsynligt at en afdeling med fuld ordrebog og uændret bemanding, skulle
præstere to så forskellige resultater, og vi rekvirerede derfor materiale fra bildata med henblik
på en nærmere analyse.
en manuel sammentælling af arbejdskortene herfra viste at kontoen "igangværende arbejder"
1.1-30.6.94 kun havde en værdi af kr. 155.960,- og dermed fejlagtig af sælger var angivet kr.
263.333,- for højt.
det korrekte halvårsresultat af afdeling værksted 1994 er således:
     resultat iflg. sælger kr. 646.898,-
     - fejl            kr. 263.333,-
     korrekt resultat        kr. 383.807,-
dermed reduceres selskabets totale halvårsresultat:
1.1-30.6.94 resultat iflg. sælger kr. 508.140
     - fejl                      kr. 263.333
     1.1-30.6.94 rafco 2000 a/s
     korrigeret resultat                kr. 244.807
der er altså tale om en reduktion i halvårsresultatet på 51,8 %.
..........."
på baggrund af sagsøgerens oplysninger, der var fremkommet ved en manuel gennemgang af
arbejdskort og sammenholdt med de faktisk foretagne udfaktureringer, udarbejdede
sagsøgerens revisor mads kjærsgaard efterfølgende en redegørelse for bogføringen af de
igangværende arbejder og den afledte effekt på perioderesultatet.
                                             -8-
der har på begæring af sagsøgeren været afholdt syn og skøn. syn- og skønsmanden,
statsautoriseret revisor jørgen børresen, har fået følgende spørgsmål forelagt:
    "1.       i balancen pr. 30. juni 1994 er igangværende arbejder opgjort til kr. 419.293,23.
værkstedets dækningsbidrag er i regnskabsperioden 1. januar - 30. juni 1994 opgjort til kr.
646.896 inklusive igangværende arbejder.
        er de igangværende arbejder korrekt opgjort?
         2.   i benægtende fald hvorledes burde de igangværende arbejder have været opgjort?
         3.   hvad ville værkstedets omsætning og dækningsbidrag have været ved opgørelse af
de igangværende arbejder i overensstemmelse med besvarelsen af spørgsmål 2?
         4.   såfremt der konstateres forskel mellem opgørelsen af værkstedsomsætningen og
de igangværende arbejder i halvårsregnskabet 1. januar til 30. juni 1994 i forhold til
opgørelsen, jf. besvarelsen af spørgsmål 3 spørges, hvilken indflydelse på vederlagets størrelse
den konstaterede forskel bør have?
         5.   såfremt virksomheden var solgt ud af selskabet for 1,4 mio.kr. spørges, hvorledes
købesummen skal fordeles på virksomhedens aktiver, herunder goodwill?"
skønsmanden har besvaret de stillede spørgsmål ved erklæring af 13. februar 1998, hvoraf
bl.a. fremgår:
"..........
        ad. 1     af balancen pr. 30. juni 1994 (bilag 3) frem går, at igangværende arbejder er
medtaget med kr. 419.293,32, der står bogført på konto nr. 10110130 som omsætning.
modpost hertil er bogført på konto nr. 99869985 som periodeafgrænsning blandt aktiver.
balancen udviser herefter et dækningsbidrag på værksted kr. 646.896,56.
          opgørelsen af de igangværende arbejder pr. 30. juni 1994 (bilag 18) udviser en total
på kr. 471.903,53. differencen mellem det bogførte beløb kr. 419.293,32 og opgørelsen kr.
471.903,53 eller kr. 52.610,21 er ikke forklaret.
                                             -9-
        opgørelsen af de igangværende arbejder er udarbejdet som salgsværdien af det anvendte
  timeforbrug med tillæg af salgsværdien af anvendte reservedele.
  aktivet igangværende arbejder må dog ikke overstige det beløb, der faktisk kan faktureres
  efterfølgende.
såfremt der er udført arbejde og anvendt reservedele, som ikke kan faktureres, skal opgørelsen
  af de igangværende arbejder reduceres med det beløb, der ikke kan faktureres.
  det fremgår ikke af det udleverede materiale eller øvrige meddelte oplysninger, at der er
  foretaget reduktion af værdien af de igangværende arbejder som følge af manglende mulighed
  for fakturering.
        købers revisor har foretaget en gennemgang af faktureringen af de igangværende
  arbejder pr. 30. juni 1994 og konstateret, at faktureringen udgør kr. 331.335. revisor har
  baseret sin opgørelse på registreringer foretaget af selskabets eget personale.
  sælger har anfægtet opgørelse uden samtidig at kunne påvise rigtigheden af selskabets egen
  opgørelse.
  som følge af uoverensstemmelse mellem det bogførte beløb og opgørelsen over de igangvæ-
  rende arbejder sammenholdt med den efterfølgende fakturering kan jeg ikke udtale mig om
  rigtigheden af opgørelsen over de igangværende arbejder på 30. juni 1994.
        ad. 2      ved udarbejdelsen af perioderegnskaber skal der tages hensyn til salgsværdien
  af udført arbejde, der på opgørelsestidspunktet endnu ikke er faktureret.
  den værdi selskabet skal anvende, opgøres på baggrund af indberettede data til bildata så-
  ledes:
           timeforbrug x salgspris
       +    salgsværdi af reservedele
           igangværende arbejder
  den således fremkomne opgørelse skal reduceres med de beløb, der ikke kan faktureres.
                                             -10-
       ad. 3      købers revisor har udarbejdet den i bilag 11 viste opgørelse, hvoraf fremgår, at
der som meromsætning burde have været medtaget kr. 331.335 og som vareforbrug kr.
175.375.
under forudsætning af at opgørelsen er korrekt, ville værkstedsomsætningen pr. 30. juni 1994
korrekt kunne opgøres således:
omsætning, værksted iflg. bogføring......................2.491.156,37
tilbageført, igangværende
arbejder....................... -419.293,32
igangværende arbejder
iflg. ny opg................... 331.335,00
omsætning......................2.403.198,05
regnskabssystemet bildata foretager ikke automatisk reduktion af beholdningen af reser-
vedele, når der udarbejdes opgørelse over de igangværende arbejder. reduktion foretages
først ved fakturering.
ved udarbejdelsen af perioderegnskab skal reservedelsforbruget derfor forøges med kostprisen
på de reservedele, der indgår i de igangværende arbejder.
vareforbruget er ikke korrigeret i perioderegnskabet pr. 30. juni 1994 og vareforbruget skal
derfor forøges med kr. 175.375 til kr. 1.828.969,40.
dækningsbidraget kan herefter opgøres således:
omsætning, værksted.............2.403.198,05
vareforbrug, værksted..........-1.828.969,40
øvrige variable omkostninger.... -190.665,11
dækningsbidrag, værksted........ 383.563,54
       ad. 4      ved erhvervelsen af virksomhed, der drives i selskabsform, er det sædvanligt,
at køber og sælger forhandler om prisen på aktierne med udgangspunkt i selskabets bogførte
egenkapital, opgjort i overensstemmelse med selskabets regnskabspraksis. en
regnskabspraksis, der skal ligge inden for rammerne af årsregnskabsloven,
regnskabsvejledninger og god regnskabsskik.
                                            -11-
det er endvidere sædvanligt, at køber selvstændigt foranlediger en undersøgelse af værdien af
den bogførte egenkapital, det vil sige en gennemgang af aktiver og passiver for at sikre
nettoværdiens tilstedeværelse.
det beløb, som køber tilbyder ved erhvervelse af aktier, vil normalt fremkomme som en be-
regning af forrentning af den investerede kapital sammenholdt med forventningerne til
selskabets fremtidige overskud.
goodwill fremkommer herefter som differencen mellem købesummen og den bogførte
egenkapital.
fastlæggelsen af forrentningskravet tager normalt udgangspunkt i markedsrenten med et
tillæg for forretningsmæssig risiko. tillæg stiger i takt med risikoen.
ved den gennemførte aktieoverdragelse af rafco 2000 a/s har køber og sælger i aktie-
overdragelsesdokumentet (bilag 1) aftalt en købesum på 1,4 mio. kr. som det fremgår af
aftalens pkt. 2.2.
opgørelsen af egenkapitalen er aftalt specifikt i pkt. 3.1 - 3.20.
i forbindelse med forhandlingerne om købesummens størrelse har køber ikke foranlediget
undersøgelse af aktivernes og passivernes bogførte værdier, ligesom køber ikke har taget
udgangspunkt i et forrentningskrav til den investerede kapital.
såfremt forrentningskravet ansættes til et afkast efter skat på 15-20% af den investerede
kapital vil dette svare til en forventning om fremtidigt overskud på kr. 210.000 - kr. 280.000.
uagtet at perioderegnskabet er fejlbehæftet ligger fejlen inden for rammerne af en forventning
om et rimeligt fremtidigt overskud på ikke under 15 % af den investerede kapital.
det er derfor min opfattelse, at en forskel i opgørelse af halvårsregnskabet pr. 30. juni 1994
som anført under besvarelsen af pkt. 3 ikke har indflydelse på vederlagets størrelse.
       ad. 5     såfremt virksomheden var solgt ud af selskabet for 1,4 mio. kr. ville værdien af
aktiverne være den værdi, der var specificeret i overdragelsesdokumentet, mens restbeløbet
ville være goodwill.
                                              -12-
hvis der ikke foreligger et specificeret overdragelsesdokument i forbindelse med en
virksomhedsoverdragelse, værdiansættes aktiverne til vurderet handelspris, og restbeløbet vil
herefter udgøre betaling for goodwill."
ved brev af 23. juni 1999 har sagsøgeren yderligere forelagt skønsmanden de to følgende
spørgsmål:
"1.     jeg beder dem meddele mig, om daf's skrivelse giver dem anledning til at uddybe,
eventuelt revidere deres besvarelse af skønstemaets spm. 4.
 2.     i relation til handlen mellem investeringsselskabet af 24. maj 1983 aps og rafco holding
a/s beder jeg dem meddele, hvilke forhold de har lagt vægt på i deres vurdering af
virksomhedens goodwill, bortset fra en forrentning af købesummen."
skønsmanden har besvaret disse spørgsmål ved supplerende erklæring af 19. oktober 1999,
hvoraf bl.a. fremgår:
"..........
        ad. 1      daf har i skrivelse af 4. januar 1999 meddelt, at foreningen, set i lyset af de
mange faktorer og de betydelige forskelle, der er i foreningens medlemsvirksomheder, ikke har
mulighed for at opstille generelle beregningsformer for goodwillværdien.
         jeg er enig i indholdet af skrivelsen fra daf, idet jeg bemærker, at de faktorer der er
nævnt i skrivelsen ikke nødvendigvis er udtømmende, og at faktorerne er en del af det begreb
jeg i min erklæring af 13. februar 1998 omtaler som "tillæg for forretningsmæssig risiko".
         det giver mig derfor ikke anledning til at revidere min besvarelse af skønstemaets spm.
4.
        ad. 2      som det yderligere fremgår af min besvarelse af skønstemaets spm. 4 har jeg
anvendt et interval for forrentningskrav af den investerede kapital på 15-20% afkast efter skat.
det ligger heri, at jeg ikke har ansat specifikke procenter på de enkelte faktorer, og jeg kan
derfor ikke oplyse hvilke specifikke forhold, jeg har lagt vægt på, men at min vurdering af
virksomhedens goodwill er foretaget ud fra en helhedsbetragtning."
forklaringer:
bent helgestrup har bl.a. forklaret, at han tidligere udelukkende handlede med brugte biler.
                                            -13-
han havde ingen ansatte og intet værksted. han havde en lejer, der var mitsubishi-forhandler,
som gjorde ham opmærksom på, at mitsubishi ballerup var til salg. han tog derfor selv kontakt
til preben rafn-larsen i juli 1994. i begyndelsen af august 1994 fik han udleveret en råbalance
for første halvår 1994. der var intet årsregnskab, da det var virksomhedens første
regnskabsår. råbalancen, der var et simuleret halvårsregnskab, var udarbejdet i virk-
somhedens interne bogholderisystem, navigator, hvor der også blev posteret udført arbejde,
som endnu ikke var udfaktureret. han lagde vægt på, at balancen kunne bruges i hans
vurdering af virksomhedens indtjeningsevne, hvilket preben rafn-larsen var vidende om.
prisen for virksomheden var 2-2,2 mio. kr., hvilket var for højt for ham, så forhandlingerne
sluttede i første omgang uden resultat.
i slutningen af september 1994 blev han ringet op af preben rafn-larsen, der spurgte, om han
fortsat var interesseret i at købe virksomheden. i forbindelse med genoptagelsen af
salgsforhandlingerne fik han udleveret et budget for 1994. der var overensstemmelse mellem
budgettet og halvårsbalancen for så vidt angik de igangværende arbejder. han studsede ikke
over størrelsen af de igangværende arbejder, der kunne skyldes, at værkføreren ikke havde
haft tid til at lave udfaktureringen. han fik også udleveret en balance pr. 30. september 1994.
de igangværende arbejder fremgik ikke heraf, men preben rafn-larsen oplyste, at der ikke var
ændringer i denne post i forhold til balancen pr. 30. juni 1994. vidnet interesserede sig særligt
for overskuddet i reservedels- og værkstedsafdelingerne, da det især var her, at indtjeningen
lå.
i slutningen af oktober tog han kontakt til sin bank. det var første gang, han involverede
rådgivere i sine planer om at købe virksomheden. banken forlangte, at han skulle have
assistance fra en statsautoriseret revisor, og at der skulle udarbejdes budgetter samt en
opgørelse over virksomhedens materielle aktiver og en lejekontrakt. han tog umiddelbart
herefter kontakt til revisor mads kjærsgaard, der sørgede for udarbejdelsen af budgetter.
i november blev der holdt et møde i virksomheden, hvor revisor også deltog. de var ikke rundt
for at tale med de ansatte i virksomheden, da preben rafn-larsen ikke ønskede dette. de
havde således heller ikke kontakt til bogholderiet. de talte dog med rolf bodentien, som stod
for bogføringen i navigator. vidnet kom i alt 4-5 gange i virksomheden, inden han underskrev
købsaftalen. alle forhandlinger blev ført med preben rafn-larsen. rolf bodentien deltog også
nogle gange i møderne, men han bistod udelukkende med faktiske oplysninger.
på mødet, hvor købsaftalen blev underskrevet, blev balancen pr. 30. juni 1994 ikke drøftet.
prisen for virksomheden var forhandlet på plads forinden. han undrede sig ikke over, at
                                            -14-
igangværende arbejder ifølge aftalen ikke ville overstige 50.000 kr. pr. 31. december 1994.
det er almindeligt, at man inden årsskiftet sørger for, at så meget som muligt er udfaktureret.
det gav ham ikke anledning til overvejelser, at bruttoresultatet for værkstedet i årsregnskabet
for 1994 var opgjort til 735.688 kr., og han drøftede ikke tallet med sin revisor. årsregnskabet
var bestilt arbejde, der skulle fremvise en egenkapital på 500.000 kr.
preben rafn-larsen havde nævnt for ham, at der var afskrivningsberettigede aktiver for ca. 5-
600.000 kr. med tillæg af værdi af etableret alarmsystem. dette svarede til den
afskrivningsmulighed, som fremgik af årsregnskabet.
i forbindelse med overtagelsen af virksomheden valgte han ikke at videreføre pladeværkstedet,
der var blevet lukket af arbejdstilsynet i sommeren 1994. i stedet indgik han en kontrakt med
et eksternt firma om udførelse af pladearbejde. dette betød en mindre indtjening på ar-
bejdslønnen ved pladearbejde, men også færre udgifter. desuden overtog han ikke nogle
servicekontrakter på 3-4 leasede biler, idet han efter drøftelse med værkføreren vurderede, at
det ikke var rentabelt. dette betød højst en omsætningsnedgang på 40-50.000 kr.
i foråret 1995 viste det sig vanskeligt at opnå den indtægt fra værkstedet, der var budgetteret
med. han begyndte derfor at interessere sig for de oplysninger, han havde fået om de
igangværende arbejder. ved en manuel gennemgang og sammentælling af de arbejdskort for
1. halvår 1994, der rent faktisk var blevet udfaktureret efterfølgende, fandt han frem til, at de
igangværende arbejder reelt havde en betydelig mindre værdi, end det fremgik af balancen pr.
30. juni 1994.
preben rafn-larsen har bl.a. forklaret, at han har været i bilbranchen i en menneskealder.
omkring 1. august 1994 blev han kontaktet af bent helgestrup, der ønskede at købe hans
automobilvirksomhed. virksomheden var på det tidspunkt endnu ikke annonceret til salg, men
han var interesseret i at sælge, da han havde begyndt en ny automobilvirksomhed på amager
sammen med sin søn.
rolf bodentien havde udskrevet en råbalance pr. 30. juni 1994, som vidnet udleverede til bent
helgestrup. han gjorde i den forbindelse udtrykkeligt opmærksom på, at balancen skulle tages
med alle mulige forbehold, men at den kunne give et fingerpeg om virksomhedens økonomi.
balancen var udarbejdet som et internt arbejdspapir ikke med henblik på salg. han har ikke
givet bent helgestrup oplysninger om, hvordan beløbet på 419.000 kr. for de igangværende
                                            -15-
arbejder er fremkommet. balancen var udarbejdet af rolf bodentien. han kan ikke svare på,
om balancen kan betragtes som retvisende.
i slutningen af september blev salgsforhandlingerne genoptaget. det blev i den forbindelse
påpeget, at grundlaget for forhandlingerne var balancen pr. 30. september 1994. han var ikke
klar over, at bent helgestrup gik ud fra tallene i balancen pr. 30. juni 1994. bent helgestrup
stillede ikke spørgsmål til balancen pr. 30. september 1994, og vidnet har ikke oplyst, at de
igangværende arbejder størrelsesmæssigt skulle svare til posteringen i halvårsbalancen.
vidnet har tilbudt bent helgestrup at få alle de oplysninger om virksomheden, som han
ønskede. vidnet ved, at bent helgestrup og dennes revisor har haft kontakt med rolf
bodentien. i november 1994 havde bent helgestrup desuden en samtale med værkføreren.
bent helgestrup fik løbende oplysninger om virksomhedens salgstal i forhandlingsfasen samt
månedlige oplysninger om importørens salgstal. desuden havde man på et tidspunkt et
stormøde, hvor parternes revisorer og advokater deltog. vidnet var ikke klar over, at bent
helgestrup forhandlede på baggrund af oplysningerne om omsætningstallet. prisen for
virksomheden lå endeligt fast en gang i november 1994.
den skattemæssige saldoværdi af aktiverne blev ikke nævnt under forhandlingerne.
de fire servicekontrakter, som bent helgestrup ikke ønskede at overtage, var ikke tabsgivende.
bilerne havde kun kørt 1/2 år på det tidspunkt. omsætningen ville formentlig være større end
de af bent helgestrup anslåede 50.000 kr.
mads kjærsgaard har bl.a. forklaret, at han kom i kontakt med bent helgestrup gennem bg
bank i begyndelsen af oktober 1994. hans opgave var at hjælpe bent helgestrup med at
udarbejde budget m.v. til brug for bg bank. han deltog ikke i forhandlingerne om fastsættelse
af købesummen. fra bent helgestrup modtog han balancerne pr. 30. juni og 30. september
1994. de drøftede generelt indtjeningsevnen for virksomheden og de igangværende arbejder,
som udgjorde en relativt stor del af beløbet. han drøftede også sammensætningen af de
igangværende arbejder med virksomhedens revisor flemming rasmussen og fik oplyst, at der
bl.a. var tale om flere store forsikringsskader. det blev på intet tidspunkt tilkendegivet, at
opgørelsen af de igangværende arbejder var forkert. det var i forbindelse med drøftelserne
med flemming rasmussen, at han blev opmærksom på, at virksomhedens bogholderi blev ført
i bildata, men at man desuden internt anvendte navigatorsystemet. en af de få vigtige forskel-
le var, at man i navigator havde indlagt posten igangvæ rende arbejder som udtryk for
arbejde, der var udført, men endnu ikke udfaktureret.
                                           -16-
i balancen pr. 30. september 1994 var de igangværende arbejder opgjort til ca. 60.000 kr.,
hvilket fremgik af en statuspost. dækningsgraden for værkstedet var i underkanten af, hvad
man måtte forvente på grundlag af balancen pr. 30. juni 1994, men det var ikke afvigelser,
som gav anledning til reaktioner.
han deltog i et enkelt møde, inden aftalen blev underskrevet. han havde ikke adgang til
virksomhedens bogholderi.
i forbindelse med selve overdragelsen var det hans opgave at kontrollere, at de værdier, som
parterne havde indgået aftale om, var til stede. aktiver og passiver var således gennemgået,
inden årsregnskabet forelå. han interesserede sig ikke for årsregnskabet, da det ikke var hans
opgave at tage stilling til det. han betragtede oplysningerne i årsregnskabet som rigtige. det er
sjældent, at de regnskabsmæssige og de skattemæssige tal er identiske. forskellen i tallene
gav ham ikke anledning til overvejelser. den senere ændring i den skattemæssige saldoværdi
betød, at bent helgestrup i forhold til de oprindelige oplysninger i årsregnskabet mistede en
skattemæssige afskrivningsmulighed af 208.289 kr. han havde ikke drøftet den skattemæssige
saldoværdi med bent helgestrup inden kontraktsindgåelsen.
rolf bodentien har bl.a. forklaret, at han var selvstændig regnskabskonsulent og bistod
virksomheden med løsningen af forskellige regnskabsmæssige opgaver. han kom i
virksomheden ca. en gang ugentligt, indtil den blev solgt. hans opgave var at gennemgå
regnskabet og navnlig kontrollere momsafregningerne. virksomheden bogførte alle indtægter
og udgifter i bildata. da dette ikke var et on-line system, blev balancerne desuden ført over i
ibm's navigatorsystem, hvor man også havde budgetterne liggende. den første interne balance
blev udskrevet pr. 31. marts 1994 til brug for momsregnskabet.
posten "igangværende arbejder" dækker både over arbejde, som en kunde selv skal betale, og
arbejde, som skal betales af importøren som følge af berettigede reklamationer. når de
igangværende arbejder skal opgøres, vurderes det, om der er nogle arbejder, der ikke kan
udfaktureres. kun de arbejder, som kunderne selv skal betale, bliver udfaktureret. berettigede
reklamationer, der skal dækkes af importøren, bliver ikke udfaktureret, men bogføres over
mellemregningskontoen med importøren. selvom der kun efterfølgende er udfaktureret for
331.000 kr., er det således ikke ensbetydende med, at de igangværende arbejder ikke kan
have været større. de igangværende arbejder blev opgjort til salgspris.
forklaringen på, at de igangværende arbejder pr. 30. juni 1994 udgjorde så stort et beløb, er,
                                           -17-
at værkføreren, der er den eneste, som kan tage stilling til udfakturering, var på ferie på det
pågældende tidspunkt. normalt skete udfaktureringen løbende. de igangværende arbejder var
pr. 30. september 1994 meget lavere, formentlig 50- 60.000 kr.
vidnet så bent helgestrup første gang i september/oktober 1994. i oktober/november så
vidnet bent helgestrup i virksomheden ca. hver 14. dag og nogle gange hver uge. bent
helgestrup var meget interesseret i at følge, hvordan det gik med værkstedet. han fik de
oplysninger, han bad om, herunder omsætningstallene og andre nøgletal, samt oplysninger om
reservedelsafdelingen. vidnet er sikker på, at bent helgestrup også havde kontakt med
værkføreren. han kom nogle gange med nogle tal, som kun kunne stamme fra værkføreren og
bad vidnet checke dem. mads kjærsgaard var også med et par gange. der var også et meget
tæt samarbejde mellem mads kjærsgaard og revisor flemming rasmussen.
vidnet ved ikke, om bent helgestrup fik udleveret en balance fra bildata og vognkort.
flemming rasmussen har bl.a. forklaret, at han blev inddraget i overdragelsen af
virksomheden i november 1994, hvor der blev holdt et møde med de involverede parter.
revisor mads kjærsgaard deltog også. man drøftede principperne for overdragelsen. man
ønskede en ren balance, hvor egenkapitalen skulle være på 500.000 kr. for at ramme dette tal
skulle nogle ting sælges ud. der var enighed om, at han skulle lave årsregnskabet. mads
kjærsgaard deltog dog også i regnskabsudførelsen. de drøftede principperne for
værdiansættelse. omsætningen og skatteværdien af aktiverne blev derimod ikke drøftet.
vidnet mener ikke, at man var blevet enige om prisen på goodwill inden mødet. han fik først
oplysningen om prisen efter mødet hos advokaten.
det bruttoresultat for værkstedet, som fremgår af årsregnskabet for 1994, er udtryk for det
reelle resultat af værkstedets drift i 1994. værkstedets omsætning har ikke været påvirket af
de ting, der skulle på plads for at ramme de 500.000 kr.
den skattemæssige saldoværdi var i årsregnskabet opgjort forkert, idet man ved en fejl kun
havde fratrukket den bogførte værdi af aktiverne, men skulle have fratrukket det fulde beløb,
som var indkommet ved salg af aktiverne. det fik ingen betydning for det pågældende år, men
betød, at afskrivningsmuligheden for de efterfølgende år blev mindre. efter hans vurdering kan
man dog ikke sige, at dette har medført et tab for sagsøgeren.
det er usædvanligt, at der er så stor forskel på den bogførte værdi og den skattemæssige
                                            -18-
værdi især i første regnskabsår. når han ikke selv blev opmærksom på fejlen, skyldtes det, at
der var stort pres for at få regnskabet færdigt, og da der ikke skulle betales skat det pågæl-
dende år, interesserede han sig ikke voldsomt meget for den skattemæssige saldoværdi.
jørgen børresen har bl.a. forklaret, at hans erklæring bygger på sagsøgerens egne tal, som
han ikke har kontrolleret. det var ikke et krav fra parterne, at der skulle ske kontrol af de
faktiske tal. det er ikke muligt at udtale sig om, hvilket beløb der er korrekt, for så vidt angår
de igangværende arbejder, medmindre der sker en minutiøs gennemgang af de underliggende
bilag. så vidt han husker, blev de igangværende arbejder opgjort til salgspris, men man havde
fejlagtigt glemt at fratrække kostprisen for reservedele.
der var ingen oplysninger fra hverken sagsøgeren eller sagsøgte om, hvordan man var
kommet frem til en pris for goodwill på 900.000 kr. det er imidlertid normalt, at man beregner
sig en risikopræmie ved investering i virksomhed, og at forrentningen af den investerede
kapital er noget højere end ved passiv investering. han har derfor sat forrentningen til 15-20
% efter skat. ud fra denne betragtning mener han i virkeligheden, at købesummen burde have
været langt større.
jan frank madsen har bl.a. forklaret, at han blev kontaktet i slutningen af november.
parterne var på det tidspunkt enige om langt det meste i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen. hans opgave var at formulere det, som parterne var blevet enige
om. han udarbejdede de første udkast til kontrakten og havde flere telefoniske drøftelser med
kim bonde herom. desuden deltog han i et møde med parterne på kim bondes kontor den 16.
december 1994. pris, overtagelsesdag og vilkår for lejemålet var fastlagt forinden.
han havde drøftet købsprisen med bent helgestrup og forstod, at denne var opgjort på
grundlag af en balance for 1. halvår 1994. han har ikke set balancen pr. 30. september 1994.
han har ikke drøftet den skattemæssige saldoværdi af driftsmidlerne med bent helgestrup og
ved ikke, om det er noget, som har været drøftet under forhandlingerne.
årsregnskabet var bestilt arbejde. han fik tilsendt regnskabet, men da han ikke havde noget
med det talmæssige at gøre, sendte han det videre til mads kjærsgaard.
per jønsson har bl.a. forklaret, at han overvejede at købe sagsøgtes virksomhed. han var til
et møde med preben rafn-larsen, hvor halvårsbalancen blev lagt frem underskrevet af revisor
og preben rafn-larsen. han spurgte til de igangværende arbejder, som var opgjort til 430.000
kr., men fik at vide af preben rafn-larsen, at han kunne stole på opgørelsen. han havde
                                           -19-
imidlertid på fornemmelsen, at der var noget galt, og da hans hustru tillige opdagede, at der
var fejl i opgørelsen af feriepenge, turde han ikke købe forretningen. i vidnets nuværende
forretning er der kun posteret igangværende arbejder for ca. 11.000 kr.
procedure:
sagsøgeren har til støtte for sin påstand gjort gældende, at sagsøgeren er berettiget til et
forholdsmæssigt afslag i købesummen, da selskabet har lidt et tab som følge af, at det
regnskabsmateriale, som sagsøgte udleverede til sagsøgeren i forbindelse med salgsforhandlin-
gerne, var behæftet med fejl.
sagsøgte har erkendt, at balancen pr. 30. juni 1994 var behæftet med fejl. sagsøgerens
forventninger til virksomhedens fremtidige indtjeningsevne byggede på oplysningerne i
halvårsbalancen og havde afgørende betydning for sagsøgeren ved fastsættelsen af prisen for
goodwill, hvilket sagsøgte var eller burde have været klar over.
sagsøgeren havde intet specielt kendskab til automobilværksteder, og en postering på 419.000
kr. under "igangværende arbejder" gav ikke umiddelbart anledning til mistanke, da det var
sommerferieperiode. sagsøgeren havde endvidere ikke mulighed for at kontrollere, om udfak-
tureringerne var korrekte, inden aftalen om overdragelse blev indgået.
da årsregnskabet var et bestillingsarbejde, der efter aftale mellem parterne skulle udvise en
egenkapital på 500.000 kr., gav oplysningerne heri om bruttoresultatet for værkstedet ikke
anledning til reaktion fra sagsøgeren eller dennes revisor.
det var først ved sammenligning af halvårsbalancen for 1995 med halvårsbalancen for 1994, at
sagsøgeren fik mistanke om, at den udleverede halvårsbalance for 1994 var behæftet med fejl.
sagsøgeren reagerede umiddelbart herefter over for sagsøgte og har således ikke udvist pas-
sivitet.
sagsøgerens tab kan opgøres som en forholdsmæssig andel af den aftalte pris for goodwill
beregnet på baggrund af forskellen mellem den forventede indtjeningsevne og den reelle
indtjeningsevne.
det har ingen betydning for tabsopgørelsen, at sagsøgeren ifølge skønsmanden har gjort en
god forretning.
                                           -20-
der var intet nævnt i aktieoverdragelsesaftalen om de skattemæssige saldoværdier af
selskabets aktiver, men ved parternes underskrifter på årsregnskabet ligger heri en aftale om
de skattemæssige saldoværdier. sagsøgerens revisor havde ikke grund til at mistro opgørelsen
i regnskabet. hans opgave var at kontrollere, at selskabets aktiver og passiver var til stede ved
overdragelsen.
sagsøgeren havde på baggrund af oplysningerne i regnskabet en forventning om en
skattemæssig afskrivningsmulighed af 629.330 kr. da den skattemæssige saldoværdi af
driftsmidlerne efterfølgende viste sig at være opgjort forkert, har sagsøgeren lidt et tab
svarende til skatteværdien af den formindskede afskrivningsmulighed.
sagsøgte har til støtte for sin påstand gjort gældende, at sagsøgeren ikke har dokumenteret,
at der er lidt et tab, og at sagsøgeren derfor ikke har krav på erstatning.
den af sagsøgeren fremlagte opgørelse over de igangværende arbejder er udarbejdet
egenhændigt af bent helgestrup og tager bl.a. ikke højde for, at reklamationsarbejder, der skal
betales endeligt af importøren, er bogført over mellemregningskontoen med denne og ikke er
udfaktureret. bent helgestrups opgørelse ligger endvidere til grund for revisor mads
kjærsgaards redegørelse og for skønsmandens besvarelse. skønsmanden har således ikke haft
tilstrækkeligt grundlag for at vurdere balancen pr. 30. juni 1994.
desuden er der tale om to forhandlingsforløb. under det sidste forhandlingsforløb fik
sagsøgeren udleveret en balance pr. 30. september 1994, og det må derfor formodes, at
aftalen blev indgået på grundlag af den nyeste balance.
sagsøgte var ikke på tidspunktet for aftalens indgåelse bekendt med, at sagsøgerens
forventninger til virksomhedens fremtidige indtjeningsevne byggede på oplysningerne i
balancen pr. 30. juni 1994, eller at indtjeningsevnen var afgørende for fastsættelsen af
købesummen for goodwill. sagsøgeren har ikke nævnt noget om disse forventninger i
aktieoverdragelsesaftalen.
det fremgår endvidere af skønsrapporten, at sagsøgeren faktisk gjorde en god forretning.
bruttoresultatet for værkstedet fremgik af årsregnskabet for 1994, der blev godkendt af både
bent helgestrup og selskabets revisor. begge lagde mærke til beløbet, men reagerede ikke.
sagsøgeren reagerede først 4-5 måneder senere og har derfor udvist passivitet.
                                            -21-
de skattemæssige afskrivningsmuligheder var ikke nævnt i aktieoverdragelsesaftalen og var
således ikke en del af aftalen. der var fejl i opgørelsen af den skattemæssige saldoværdi af
driftsmidlerne, men sagsøgeren har ikke dokumenteret, at der er lidt et tab som følge af denne
fejl.
biintervenienten har til støtte for sagsøgtes påstand yderligere gjort gældende, at
sagsøgeren inden overdragelsesaftalens indgåelse havde en grundig indsigt i værkstedets drift
og ved sine egne undersøgelser havde mulighed for at opdage eventuelle fejl i den udleverede
balance pr. 30. juni 1994. det kan efter rolf bodentiens forklaring lægges til grund, at bent
helgestrup kom mange gange i virksomheden, inden aftalen blev indgået, og at bent
helgestrup havde adgang til alt bogføringsmateriale og fulgte udviklingen i værkstedets
omsætning nø je.
desuden skal der tages højde for, at sagsøgeren fravalgte en del af omsætningen, idet nogle
servicekontrakter ikke blev videreført.
rettens bemærkninger:
det fremgår af sagen, at parterne førte forhandlinger i to omgange dels i sommeren 1994, dels
i efteråret 1994. da forhandlingerne blev genoptaget i efteråret 1994, fik sagsøgeren udleveret
en balance pr. 30. september 1994. det kan derfor lægges til grund, at også tallene i denne
balance udgjorde en del af grundlaget for de videre forhandlinger, hvorimod balancen pr. 30.
juni 1994 ikke kan tillægges væsentlig betydning for vurderingen af sagen.
selvom sagsøgeren ved en lineær fremskrivning af dækningsbidraget for værkstedet pr. 30.
september 1994 kunne have en vis forventning om, at dette ved udgangen af 1994 ville være
på ca. 1,2 mio. kr., finder retten ikke, at sagsøgeren har godtgjort, at der er grundlag for at
anerkende en ret til et forholdsmæssigt afslag.
der foreligger således ikke tilstrækkelig dokumentation for årsagerne til forskellen med hensyn
til de fremlagte omsætningstal. det er sagsøgeren, der har tilvejebragt de fremlagte tal, og
heri er der konstateret i hvert fald to væsentlige fejl: for så vidt angår posten igangværende
arbejder er der ikke taget hensyn til, at reklamationer ikke blev udfaktureret, men ført over
mellemregningskontoen. hertil kommer, at sagsøgeren gav afkald på en del af omsætningen
ved ikke at overtage servicekontrakterne på nogle leasingbiler. den økonomiske betydning af
disse to usikkerhedsmomenter har ikke kunnet vurderes nærmere på grundlag af det, der er
fremkommet under sagen, men posterne har efter det foreliggende været ikke helt
                                             -22-
uvæsentlige.
hertil kommer, at sagsøgeren havde adgang til alle oplysninger om virksomheden. bent hel-
gestrup fik således udleveret nøgletallene for værkstedet og havde i det he le taget stor
opmærksomhed rettet på værkstedet. sagsøgeren havde dermed gode muligheder for selv at
undersøge virksomheden og opdage eventuelle fejl.
opgørelsen af den skattemæssige saldoværdi af driftsmidlerne beroede på en åbenbar fejl,
hvilket begge parter burde have opdaget. sagsøgeren har derfor ikke med rette kunnet
forvente at få en yderligere afskrivningsmulig- hed.
på baggrund af det anførte tages sagsøgtes påstand til følge.
                                thi kendes for ret:
sagsøgte, raf biler aps under konkurs, frifindes.
i sagsomkostninger betaler sagsøgeren, scan-center 2000 holding a/s, inden 14 dage 25.000
kr. til sagsøgte, raf biler aps under konkurs, og 10.000 kr. til biintervenienten, preben rafn-
larsen.
                                jørgen als andersen
jens fehrn-christensen                                                           per skovsted
                                       (sign.)
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                   p. j. v. sø- og handelsretten, den 24/10-01.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- peh
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                           dom
afsagt den 1. august 2014
p-22-13
                                  skykon offshore a/s under konkurs
                                  (advokat ole søgaard-nielsen)
                                  mod
                                  amagerbanken aktieselskab under konkurs
                                  (advokat boris k. frederiksen)
indledning
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt skykon offshore a/s under konkurs (herefter
skykon offshore) har et erstatningskrav mod amagerbanken aktieselskab under konkurs
(herefter amagerbanken) i anledning af, at en bankoverførsel skete til skykon a/s (herefter
skykon) og ikke til skykon offshore.
                                                -2-
påstande
skykon offshore har nedlagt påstand om, at amagerbanken tilpligtes at anerkende, at sky-
kon offshore hos amagerbanken har et tilgodehavende på 448.477,87 kr. med status som
simpelt krav i henhold til konkurslovens § 97.
amagerbanken har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
skykon- koncernen
skykon-koncernen drev virksomhed med produktion af vindmølletårne og kompositdele
(vindmøllehuse, vinger, mv.). koncernen bestod af selskabet skykon invest a/s og dets dat-
terselskab skykon a/s, der var holdingselskab for driftsselskaberne skykon nr. aaby a/s,
skykon faaborg a/s, skykon give a/s og skykon offshore a/s, wkt nordic a/s samt en
række mellemholdingselskaber. hertil havde koncernen selskaber i blandt andet kina og
england. selskaberne skykon offshore og skykon give a/s varetog produktionen af vind-
mølletårne i stål. skykon give a/s’ binavn var welcon a/s (herefter welcon). skykon funge-
rede som holding- og administrationsselskab for datterselskaberne. amagerbanken var kon-
cernens almindelige bankforbindelse.
koncernen fik betalingsproblemer og trådte i betalingsstandsning den 26. oktober 2010 med
advokat ole søgaard-nielsen som tilsyn. der er enighed mellem parterne om, at en cash-
pool-ordning, i hvert fald i et vist omfang, blev fortsat i betalingsstandsningsperioden. med
en cashpool-ordning forstås, at koncernens selskabers likviditet blev behandlet som en sam-
let kreditfacilitet. koncernselskabernes likviditet blev således efter instruks fra administrati-
onsselskabet skykon allokeret til de koncernselskaber, som havde behov herfor, og alloke-
ringerne blev ført som koncerninterne mellemregninger. likviditetslånene skete almindelig-
vis ved udlægsbetalinger, hvor et koncernselskab betalte et andet koncernselskabs regninger.
herudover blev der ført mellemregninger, som bestod af varekøb/-salg koncernselskaberne i
mellem. i betalingsstandsningsperioden krævede disse mellemregninger tilsynets godken-
delse, hvilket amagerbanken var bekendt med.
                                                 -3-
forløbet
skykon offshore havde indgået aftale om levering af en ordre til aarsleff-bilfinger berger jv.
skykon offshore udstedte den 4. november 2010 faktura til aarsleff-bilfinger berger jv. af
fakturaen fremgår det, at der skal betales 630.082,38 eur vedrørende milepæl 1 og 2 af en
nærmere angivet ordre. det er angivet i betalingsbetingelserne, at betaling skal ske 14 netto
til skykon offshore.
for at kunne opfylde ordren til aarsleff-bilfinger berger jv bestilte welcon stål hos pn steel
a/s. pn steel a/s udstedte i denne anledning 2 fakturaer den 4. november 2014 på hen-
holdsvis 127.512 eur og 443.520 eur. pn steel a/s betingede sig forudbetaling inden leve-
ring.
aarsleff-bilfinger berger jv gav den 12. november 2010 instruks til danske bank om at over-
føre 630.082,21 eur til skykon offshores konto i amagerbanken.
beløbet, der omregnet i danske kroner er 4.690.366,24 kr., indgik på grund af en manuel æn-
dring på skykons driftskonto den 15. november 2010.
af skykons kontoudtog fremgår indbetalingen, og det fremgår, at der samme dag blev betalt
4.259.519 kr. der er enighed om, at denne betaling vedrørte fakturaerne fra pn steel a/s.
opgørelsen af beløbet i skykon offshores anerkendelsespåstand fremkommer som differen-
cen mellem indbetalingen fra aarsleff- bilfinger berger jv og betalingen til pn steel a/s med
tillæg af renter, idet betalingen til pn steel a/s er kommet skykon offshore til gode.
parterne er uenige om, hvorvidt den manuelle ændring af modtagerkonto er sket på foran-
ledning af skykon offshore, samt om banken kan gøres erstatningsansvarlig, herunder om
skykon offshore har lidt noget tab.
betalingen fra aarsleff-bilfinger berger jv
                                                   -4-
knud hjorth, som var ansat som treasurer i skykon, skrev den 12. november 2010, en e-mail
til dan egdesøe i amagerbanken og med kopi til cfo søren lindgaard og jan jakobsen,
amagerbanken. af mailen, med emnet ”ind- og udbetaling”, fremgår det:
      ”dan
      vedlagt fremsendes som aftalt kopi af overførsel fra danske bank til skykon offshore stor eu-
      ro 630.117,31.
      vi kan desværre ikke beholde hele beløbet selv, men har forpligtet os til umiddelbart efter mod-
      tagelse af beløbet at betale vedhæftede faktura til pn steel.
      kan du sørge for at betalingen til pn udføres efter modtagelse af pengene fra aarsleff.
      …”
af knud hjorths signatur fremgår skykons logo og ”skykon a/s”.
dan egdesøe svarede knud hjorth den 15. november 2010, kl. 11.43. af mailen fremgår det:
      ”hej knud
      mangler vi ikke ole søgaard’s godkendelse af at vi betaler de fakturaer på eur 571.032,- til pn
      steel?
      …”
knud hjorth skrev samme dag kl. 12.31 til advokat ole søgaard-nielsen:
      ”ole.
      jeg har aftalt med amagerbanken og vore folk i offshore at når aarsleff betalte vedhæftede fak-
      tura (forudbetaling) skal vi umiddelbart derefter betale pn steel.
      nu er aarsleff’s betaling på vej ind på konto så jeg vil gerne have din accept til at betale pn
      steel.
      …”
ole søgaard-nielsen svarede knud hjorth samme dag kl. 12.32:
      ”ok herfra.
      …”
knud hjorth skrev samme dag kl. 12.40 til dan egdesøe:
      ”her er ole’s accept på pn betalingen
      …”
dan egdesøe svarede samme dag kl. 12.41:
      ”tak så betaler vi pn steel nu…”
selskabernes likviditet på tidspunktet for indbetalingen.
af kontoudskrift fra skykon offshores driftskonto fremgår det, at saldoen den 22. oktober
2010 var 333.077,59 kr. den 29. oktober blev der hævet 7 kr., således at saldoen var 333.070,59
                                                 -5-
kr. den 15. december blev der indbetalt 471.543,75 kr., hvorved saldoen blev 804.614 kr. og
den 21. december indgik der 1.759.975,30 kr., hvorved saldoen blev 2.564.589,64 kr.
af kontoudskrift fra skykons driftskonto fremgår det blandt andet, at saldoen den 3. novem-
ber 2010 var -1.326.102,46 kr. den 5. november var saldoen vokset til 17.401,39 kr. der var in-
gen aktivitet frem til den 15. november hvor der indgik 4.690.366,24 kr. fra aarsleff-bilfinger
berger jv, og hvor der blev hævet 4.259.519 kr. til pn steel a/s. saldoen var herefter
448.249,63 kr. den 1. december 2010 var saldoen 372.632,08 kr.
den 27. december 2010 gik skykon og skykon offshore konkurs. i de følgende uger gik re-
sten af skykon-koncernen ligeledes konkurs.
forløbet efter konkursen
kurator i skykon offshore anmeldte krav på 448.477,87 kr., svarende til det det beløb som
fremgår af påstanden, overfor kurator i amagerbanken den 24. maj 2011. kurator i amager-
banken afviste i indstilling af 19. juni 2013 det anmeldte krav. efterfølgende korrespondance
førte ikke til enighed. der blev udtaget stævning ved sø- og handelsretten den 4. september
2013.
mellemregninger
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt der er et mellemværende mellem skykon og
skykon offshore. det er amagerbankens opfattelse, at skykon har et tilgodehavende hos
skykon offshore. efter skykon offshores opfattelse er der ikke noget mellemværende. der er
enighed om, at mellemregningerne ikke er fordringsprøvet.
kurator i skykon ved advokatfuldmægtig thomas u. thygesen sendte den 13. januar 2012
en foreløbig opgørelse over koncerninterne mellemregninger i skykon koncernen til kurator i
skykon offshore ole søgaard-nielsen. det fremgår af e-mailen, at opgørelsen er lavet at
kpmg ud fra en gennemgang og ajourføring af bogføringen. af mellemregningerne fremgår
det, at saldoen den 26. oktober 2010 (fristdagen) var 8.503.357,01 kr. den 31. december 2010
var saldoen 9.503.096,50 kr. det er skykons opfattelse, at tilgodehavendet hos skykon off-
                                                  -6-
shore i perioden således er steget med differencen svarende til 999.739,50 kr. ole søgaard-
nielsen svarede den 16. januar 2012, at han fandt behov for nærmere gennemgang, da off-
shore efter hans opfattelse havde penge tilgode hos skykon.
en række af selskaberne i skykon-koncernen, herunder skykon, udtog den 23. oktober 2013
stævning ved retten i århus mod advokat ole søgaard-nielsen blandt andet med påstand
om betaling af ca. 5,3 mio. kr. til skykon, idet det er gjort gældende, at advokat ole søgaard-
nielsen i sin egenskab af tilsyn har handlet ansvarspådragende overfor selskaberne. af
stævningen fremgår det blandt andet, at skykons § 94-tilgodehavende ifølge mellemregnin-
ger hos skykon offshore udgør 709.657 kr.
advokat ole søgaard-nielsen har i svarskrift af 25. marts 2014 påstået frifindelse. det er
blandt andet anført, at den anførte post på 709.657 kr. er ”åben”, hvilket betyder, at der ikke
er enighed mellem kpmg og statsautoriseret revisor søren roesgaard, som er er koncernens
tidligere revisor, om beløbets størrelse.
af en anden mellemregningsopgørelse fremgår det, at saldoen pr. 26. oktober 2010 var
8.653.357,01 kr. den 15. november 2010 er indbetalingen fra aarsleff-bilfinger berger jv bog-
ført med 4.690.366,24 kr., hvorved saldoen blev 4.587.610,45 kr. den 31. december 2010 er der
bogført ”udligning af faktura 301615.offsh” med 4.259.519,00 kr., hvorved saldoen blev
9.514.423,10 kr.
forklaringer
advokat ole søgaard-nielsen har forklaret, at han er kurator i skykon-koncernen, herunder
i skykon offshore, og at han også var tilsyn under den forudgående betalingsstandsning.
       han blev tilkaldt til et bestyrelsesmøde i koncernen i slutningen af oktober 2010. kon-
cernens bankforbindelser, herunder jyske bank og amagerbanken, havde lukket for kredit-
faciliteterne. der var derfor ikke likviditet i koncernen til at dække et akut behov for ca. 500
mio. kr. koncernen gik derfor i betalingsstandsning, og han blev udpeget som tilsyn i de fle-
ste koncernselskaber. han har 20 års erfaring i betalingsstandsninger.
       om koncernens cashpool-ordning forklarede han, at man i koncernen havde anvendt
et koncept, hvor man i holdingselskabet skykon forsøgte at optimere likviditeten rundt i
                                                  -7-
koncernen. der var selskaber, som arbejdede med længerevarende projekter, og som derfor
havde behov for driftsfinansiering. dette cashpool-princip blev videreført i mere begrænset
omfang under betalingsstandsningen.
       under betalingsstandsning skulle han som tilsyn godkende selskabernes dispositioner.
der blev derfor lavet ugebudgetter for at kunne forudse, hvilke indtægter og udgifter det
enkelte selskab ville få. han godkendte hvert enkelt ugebudget. der var tale om rimeligt de-
taljerede budgetter. i enkelte tilfælde viste disse ugebudgetter, at der var spidsbelastning på
det enkelte selskabs likviditet. i disse tilfælde kunne han som tilsyn tage stilling til, om det
var i orden at overføre et beløb fra et andet selskab til dækning af det aktuelle likviditetsbe-
hov. det var en konkret vurdering hver gang, og det forudsatte hver gang, at der var positiv
drift i selskabet. det blev ikke overført penge til depot.
       der blev udleveret instruks til koncernens ledende medarbejdere i forbindelse med be-
talingsstandsningen, og han indkaldte også til et møde, hvor han instruerede dem i, hvordan
situationen skulle håndteres. der var en meget tæt kontakt mellem medarbejderne og ham
som tilsyn. fremgangsmåden med ugebudgetterne betød, at han ikke skulle godkende de
løbende småindkøb. han har ikke personligt gennemført nogen betalinger, og han har ikke
haft adgang til netbank.
       bogføringen i koncernen var ikke ajour, da konkursen indtrådte. der havde været gan-
ske travlt i de måneder som betalingsstandsningen varede, og det overordnede sigte havde
været at få styr på driften. bogholderiet blev ført ajour efter konkursen af nogle af de tidlige-
re medarbejdere.
       den fejlagtige indbetaling blev opdaget efter konkursen. da han selv havde været til-
syn i offshore, var det medkurator christian juul madsen, som undersøgte disse forhold.
han husker ikke, om fejlen blev opdaget i februar eller marts måned.
       han er ikke enig i denne opgørelse over mellemregningerne som er foretaget af kpmg.
det fremgår også af hans e-mail til thomas u. thygesen af 16. januar 2012. det er hans opfat-
telse, at det er skykon offshore, som har et tilgodehavende hos skykon og ikke omvendt.
den efterfølgende gennemgang, der er lavet at selskabets revisor søren roesgaard, viser da
også, at der ikke er en mellemregning mellem skykon offshore og skykon. hvis det var rig-
tigt, at skykon havde betalt noget for skykon offshore, skulle det kunne genfindes i selska-
bets bankkonti. der var ingen kontantbeholdning i selskaberne. der findes ingen sådanne be-
                                                -8-
talinger. skykon har fungeret som øverste led. der har været et bogholderiprincip i koncer-
nen der betød, at hvis der skulle mellemregnes mellem to datterselskaber ville der blive bog-
ført op til skykon og ned til det andet datterselskab, og således ikke direkte mellem datter-
selskaberne.
       den økonomiske status i konkursboet skykon offshore er, at der er et indestående på
ca. 3 mio. kr. samt kravet som denne sag vedrører, det vil sige aktiver for i alt ca. 3,5 mio. kr.
der er anmeldt § 94-krav med 999.000 kr. fra skykon, ca. 1,7 mio. kr. fra welcon og øvrige
krav, i alt ca. 3,5 kr. dertil kommer omkostningerne til konkursbehandlingen med 1-1,5 mio.
kr. hvis alle § 94-krav godkendes, vil der være en underbalance.
       han har ikke på nogen måde givet accept eller tilsagn om, at indbetalingen skulle ind-
gå til skykon i stedet for skykon offshore. som det ses af mail korrespondancen, er det beta-
lingen til pn steel a/s han har godkendt. det ville være meget usædvanligt, om man skulle
ændre betalingsmodtager.
       han husker ikke, om betalingen pn steel a/s var en del af de ugebudgetter, som han
godkendte, men han tror det ikke. i så fald ville der ikke have været behov for at spørge om
hans godkendelse sådan som det skete.
knud hjorth har forklaret, at han blev ansat i skykon i marts 2010, og at han var ansat frem
til konkursen. han var ansat som treasurer, hvilket indebar, at han havde den daglige kon-
takt til koncernens banker og styrede likviditet, forsikringsrisici med mere. han så koncer-
nen som en samlet enhed og varetog hele koncernens interesser.
       det er meget naturligt, at en koncern, der består af flere selskaber, har interne mellem-
regninger. på den måde er der ikke behov for fysisk at flytte likvider mellem selskaberne.
hvis et selskab betalte en faktura for et andet selskab, blev der bogført mellem selskaberne.
han husker ikke, om det var sædvanlig praksis, at det blev flyttet midler rundt under beta-
lingsstandsningen. hvis der var behov for betaling af en telefonregning, en regning for ho-
sting eller anden meget nødvendig leverance, kunne ole søgaard-nielsen godkende, at reg-
ningen blev betalt af et andet selskab. betalingen blev herefter mellemregnet. i disse tilfælde
var det ikke afgørende, hvor pengene kom fra. på samme måde var det ikke afgørende, hvor
pengene gik ind i koncernen. han husker ikke, at der blev overført depoter af likvide midler
mellem selskaberne.
                                                 -9-
       han mener ikke, at der var ansatte i skykon offshore, der udførte bogholderiopgaver
eller anden administration. bogholderiet blev, som han husker det, varetaget i skykon. han
vil tro, at der er betalt overhead omkostninger herfor.
       han havde også den daglige kontakt til amagerbanken under betalingsstandsningen.
kontaktpersonerne i amagerbanken var dan egdesøe og jan jacobsen. amagerbanken ud-
førte ikke nogen betalinger uden tilsynets godkendelse. han ville ikke kunne finde på at æn-
dre modtager af en betaling uden tilsynets samtykke, og det ville banken heller ikke have ac-
cepteret.
       han husker ikke den konkrete indbetaling, som denne sag vedrører. han husker heller
ikke, om amagerbanken fik besked om at ændre betalingsmodtageren. han husker ikke, om
der efterfølgende blev reklameret overfor amagerbanken i anledning af forkert indbetaling.
dan egdesøe har forklaret, at han var ansat i amagerbanken fra 1988 til 2011. han har pri-
mært beskæftiget sig med erhvervskunder. i starten med mindre virksomheder men i de sid-
ste 10-12 år med århus-regionens største kunder.
       han havde meget kontakt til skykon-koncernen i forbindelse med betalingsstandsnin-
gen, og var koncernens primære kontaktperson. han havde kontakt med knud hjorth under
hele forløbet med betalingsstandsningen. henvendelserne drejede sig primært om betaling
af regninger fra koncernens konti.
       i betalingsstandsperioden foregik det sådan, at der kom nogle debitorer ind, og der
blev betalt nogle regninger. han husker ikke, at der blev flyttet penge rundt mellem selska-
berne. han husker det ikke som normalt, at udefrakommende betalinger gik ind på skykons
konto. skykon offshore havde alene en almindelig driftskonto uden trækningsret.
        når der kommer en udenlandsk betaling ind, er det generelt sådan, at hvis alle oplys-
ninger der kommer med betalingen, det vil sige swift-adressen, kundens iban kontonum-
mer og betalingsmodtager stemmer, er der ingen manuel håndtering, og indbetalingen for-
løber derfor stort set af sig selv. det forekom ikke, at banken af egen drift ændrede modta-
gerkonto. det ville være meget unormalt.
       han husker ikke den konkrete mailkorrespondance, indbetalingen eller betalingen af
regningerne. han husker ikke om ændringen af modtagerkontoen skete af egen drift. banken
ville ikke ændre modtagerkonto uden instruks fra skykon-koncernen. amagerbanken ville
                                               - 10 -
ikke blive stillet bedre som følge af ændringen, idet der var lavet en aftale om, at de kredit-
rammer der var på tidspunktet for betalingsstandsningen blev fortsat, det vil sige, at maksi-
mum blev nedskrevet til saldo. koncernen kunne operere inden for denne ramme. hvis kon-
cernen gik konkurs, og gælden i den mellemliggende periode var blevet nedbragt, ville ban-
ken skulle aflevere overskuddet.
      han husker ikke at der er blevet reklameret overfor amagerbanken i anledning af den
forkerte beløbsmodtager.
parternes synspunkter
for skykon offshore er det gjort gældende, at amagerbanken ved ikke at følge den udtryk-
kelige overførselsinstruks fra danske bank på vegne af aarsleff-bilfinger berger jv er an-
svarlig for den manglende tilbageførsel af restbeløbet på 448.477,87 kr. til skykon offshores
konto. amagerbankens ansvar er et professionaanvsar, idet banken har handlet indenfor sin
almindelige bankvirksomhed. amagerbanken har ikke sikret sig dokumentation for instruks
om ændring af modtagerkonto og har handlet i strid med god bankskik. der er således enig-
hed mellem parterne om, at ændringen af modtagerkontoen er sket manuelt. amagerbanken
har ikke fremlagt dokumentation for, at kompetente personer hos skykon offshore skulle
have anmodet amagerbanken om at ændre modtagerkontoen for indbetalingen fra aarsleff-
bilfinger berger jv, ligesom man ej heller har fremlagt indhentet tilsynets samtykke til at
indbetalingen, der blev modtaget under betalingsstandsningen, skulle tilgå skykons konto, i
stedet for skykon offshores konto. det bestrides, at den fremlagte e-mail korrespondance
skulle indeholde nogen form for anmodning om ændring af modtagerkonto. der er heller
ikke under vidneforklaringerne kommet oplysninger frem om, at banken har fået sådan in-
struks. det skal derfor lægges til grund, at der er tale om en uanmodet kontoændring, hvil-
ket medfører erstatningsansvar. en eventuel vildfarelse om betalingsmodtageren kan ikke
lægges skykon offshore til last.
      hvis det alligevel kan lægges til grund, at knud hjorth har anmodet om ændring af
modtagerkontoen, gøres det gældende, at ændringen ikke kunne ske uden tilsynets samtyk-
ke. amagerbanken var bekendt med betalingsstandsningen, og at der skulle foreligge sam-
tykke fra tilsynet. samtykket er således en gyldighedsbetingelse. et sådant samtykke forelig-
ger ikke.
                                                  - 11 -
       skykon havde ikke akut likviditetsbehov. først 15 dage efter indbetalingen ville konto-
en have haft behov for tilførsel, det vil sige omkring en fjedredel af betalingsstandsningspe-
rioden. selv hvis der tages hensyn til alle betalingerne i resten af december ville behovet for
likviditet have været omkring 80.000 kr. og således ikke 4,6 mio. kr.
       skykon offshores konto viser en saldo på ca. 300.000 kr. på tidspunktet hvor indbeta-
lingen fra aarslev skulle være kommet. hertil kommer, at der i december indgik yderligere
betaling, således at der på kontoen ved konkursens indtræden indestod ca. 4,3 mio. kr. det
kan således dokumenteres, at koncernen ikke anvendte cashpool med flytning af depoter,
hvilket også blev forklaret af ole søgaard-nielsen. det bemærkes, at aarsleff-bilfinger ber-
ger jvs næste indbetaling faktisk indgik på skykon offshores konto den 21. december 2010.
       amagerbankens ændring af modtagerkontoen, den manglende indhentelse af tilsynets
samtykke til overførsel til skykons konto, og den manglende tilbageførsel af restbeløbet til
skykon offshore, på trods af amagerbankens kendskab til skykon offshores betalings-
standsning, har forårsaget et tab for skykon offshore svarende til påstandsbeløbet.
       det bestrides, at der foreligger en mellemregning mellem skykon offshore og skykon i
skykons favør som påstået af amagerbanken, og at denne mellemregning skulle medføre, at
skykon offshore ikke har lidt noget tab. i den første mellemregningsopgørelse var det påstå-
ede tilgodehavende opgjort til ca. 999.000 kr. i stævningen mod det tidligere tilsyn er beløbet
reguleret til ca. 709.000 kr. af svarskriftet fremgår det, at der ikke er enighed mellem kpmg
og selskabets revisor i deres fælles opgørelse om denne mellemregning. der er således bety-
delig usikkerhed om mellemregningen. det er skykon offshores opfattelse, at bogføringen
burde følge pengestrømmene, og at der derfor ikke kan mellemregnes mellem welcon og
skykon offshore.
       der er klar årsagssammenhæng mellem den manuelle ændring af kontonr./den mang-
lende tilbageførsel til skykon offshores konto og det opgjorte tab. skykon offshore har lidt
et tab svarende til påstandsbeløbet, da det manglende beløb ville have tilgået selskabets kre-
ditorer til ligelig fordeling. efter ole søgaard-nielsen forklaring kan det lægges til grund, at
der ikke bliver fuld dækning til § 94-krav, og disse kreditorer lider derfor et tab, hvis ama-
gerbanken ikke tilbagefører påstandsbeløbet.
                                                 - 12 -
       beviskravene til tabet bør lempes i overensstemmelse med retspraksis, fx u 2000.521 h
hvor højesteret lempede beviskravene under hensyn til grovheden at de fejl, som revisor
havde begået. retten bør i denne sag ligeledes lempe beviskravene.
       skykon offshore har reklameret rettidigt overfor amagerbankens fejlhåndtering. efter
de afgivne vidneforklaringer kan det lægges til grund, at bogføringen ikke var ajour, da
konkursen indtrådte. bogføringen blev ført ajour efter kuratellets beslutning ved hjælp af
nogle tidligere medarbejdere. det er en normal fremgangsmåde og helt sædvanligt i kon-
kurstruede virksomheder, at bogføring ikke er ajour. tilsynet har heller ikke haft særlig an-
ledning til at undersøge indbetalinger på skykon offshores konto, idet kontoen i hele forlø-
bet har været positiv med et betydeligt indestående. det er ikke en tilsynsopgave at gen-
nemgå bogføring, men derimod har tilsynet en mere overordnet rolle. det skal også tages i
betragtning, at betalingsstandsningsperioden har været forholdsvis kort. efter konkursen er
fejlen opdaget, og der er reklameret rettidigt overfor amagerbanken. amagerbanken har ik-
ke indrettet sig efter, at skykon offshore har opgivet at reklamere over fejlen.
for amagerbanken er det gjort gældende, at skykon offshore ikke har et erstatningskrav
mod amagerbanken, og at amagerbanken i øvrigt ikke har handlet erstatningspådragende i
forbindelse med overførslen fra aarsleff-bilfinger berger jv.
       om bevisbyrden er det gjort gældende, at der ikke gælder et objektivt ansvar for ama-
gerbanken, som medfører, at amagerbanken har bevisbyrden for, at der ikke er handlet er-
statningspådragende i forbindelse med den i sagen omhandlende pengeoverførsel.
       et eventuelt erstatningsansvar bygger derimod på de almindelige erstatningsretlige be-
tingelser herunder, at der skal foreligge et ansvarsgrundlag for banken, skykon offshore
skal have lidt et tab, og der skal foreligge årsagsforbindelse og adækvans. i forhold til ama-
gerbankens eventuelle ansvarspådragende handling er det således en almindelig culpavur-
dering, der er afgørende i denne sag. det bestrides at bankens ansvar er et professionsansvar,
idet der ikke er ydet rådgivning, men blot udført almindelig bankforretning.
       efter vidnet dan egdesøes forklaring var det fast praksis, at beløbsmodtager ikke blev
ændret uden anmodning herom. banken havde heller ikke incitament til at ændre modtage-
ren.
                                                - 13 -
       det er skykon offshore som sagsøger, der har bevisbyrden for, at amagerbanken, på
trods af manglende incitament, af egen drift skulle have foranlediget ændringen af modta-
gerkontoen og dernæst, at de erstatningsretlige betingelser i øvrigt er opfyldt.
       vidnet knud hjorth agerede ud ad til på vegne af hele skykon koncernen. når knud
hjorth kontaktede amagerbanken, fremstod han dermed, som om han tegnede både skykon
og skykon offshore. i sin e-mail omtalte knud hjorth selskaberne som én fælles juridisk per-
son. der blev ikke på noget tidspunkt reklameret overfor amagerbanken med henblik på at
påpege den såkaldte "fejlindbetaling" hos skykon. først fem måneder efter både skykon off-
shore og skykon var gået konkurs, og over et halvt år efter indbetalingen havde fundet sted,
rettede kurator i skykon offshore krav mod amagerbanken.
       mellemregningsopgørelserne er udarbejdet efter selskaberne gik konkurs. den ene op-
gørelse har amagerbanken modtaget fra kurator. denne opgørelse viser en ikke afstemt ud-
skrift af selskabernes bogholderi. den anden opgørelse er afstemt efter konkursdekretet af
kpmg og er blandt andet fremlagt i ansvarssagen mod det tidligere tilsyn. der er tvist om
denne opgørelse. der er imidlertid stor lighed mellem de to opgørelser. det fremgår at sel-
skaberne har bogført indbetalingen samme dag som den blev modtaget. hvade der været ta-
le om fejl, ville selskaberne have reklameret.
       efter ole søgaard-nielsens forklaring var der betydelig fokus på den samlede kon-
cerns likviditet. det er også forklaret, at koncernen anvendte et cashpool-princip både før og
under betalingsstandsningen. det fremgår af kontoudtogene, at behovet for likviditet var be-
tydeligt større i skykon end i skykon offshore, idet der på skykons konto alene indestod ca.
17.000 kr. skykon ville derfor ikke have været i stand til at betale regninger sådan som det
skete med ca. 75.000 kr. 14 dage senere. det bemærkes, at skykon offshore, ifølge den inter-
ne mellemregning, allerede skyldte ca. 9 mio. kr. til skykon. hvis retten lægger til grund, at
banken ændrede modtageren, er det ikke culpøst, da det var sædvanligt at flytte betalinger.
       det bestrides, at skykon offshore har lidt noget tab. den anvendte cashpool ordning i
betalingsstandsningsperioden har medført, at skykon offshore ikke har et tilgodehavende
hos skykon, og derved heller ikke har lidt et økonomisk tab i nærværende sag. de fremlagte
mellemregningsopgørelser viser, at gælden er vokset omkring med ca. 1 mio. kr. i betalings-
standsningsperioden. dette skyldes, at skykon har afholdt udgifter for skykon offshore.
skykon offshore har ikke løftet bevisbyrden for, at opgørelserne er forkerte. skykon off-
                                                - 14 -
shore har således ikke lidt noget tab, da gælden til skykon overstiger det påstævnte beløb.
kreditorerne i skykon offshore er således begunstiget på bekostning af kreditorerne i sky-
kon.
sø- og handelsrettens afgørelse
der er enighed mellem parterne om, at indbetalingen fra aarsleff-bilfinger berger jv er æn-
dret fra skykon offshore som betalingsmodtager til skykon som modtager, og at pengene
faktisk blev modtaget på skykons konto. amagerbanken har ikke med den fremlagte e-
mailkorrespondance eller de afgivne vidneforklaringer løftet sin bevisbyrde for, at denne
ændring er sket efter anmodning fra hverken skykon-koncernen eller tilsynet. amagerban-
ken har derfor pådraget sig erstatningsansvar.
       skykon offshores tab udgør som udgangspunkt hele den manglende betaling. en del
af beløbet er kommet skykon offshore tilgode, blandt andet som følge af betaling af faktura-
er til pn steel a/s. amagerbanken har ikke med de fremlagte mellemregningsopgørelser, el-
ler på anden måde dokumenteret, at skykon har foretaget betalinger til benefice for skykon
offshore. det bemærkes, at der er enighed mellem parterne om, at mellemregningsopgørel-
serne ikke er fordringsprøvet. opgørelserne er bestridt af skykon offshore i denne sag, og
også af det tidligere tilsyn i ansvarssagen der verserer ved retten i århus. retten finder på
denne baggrund, at skykon offshore i tilstrækkelig grad har dokumenteret et tab svarende
til det påstævnte beløb.
        de øvrige erstatningsbetingelser, årsagssammenhæng og adækvans, er ligeledes op-
fyldt.
        skykon offshore findes ikke at have udvist passivitet med hensyn til reklamation
overfor amagerbanken. der er herved blandt andet taget hensyn til, at indbetalingen er sket
i en forholdsvis kort betalingsstandsningsperiode, og kravet er rejst af konkursboet ca. 5 må-
neder efter konkursdekretet.
       på denne baggrund gives der medhold i det af skykon offshore rejste krav.
       efter sagens omfang og resultat skal amagerbanken betale omkostninger til skykon
offshore. omkostningerne fastsættes samlet til 27.000 kr., der dækker udgifter til advokatbi-
stand og udgifter til retsafgifter med 5.540 kr. sagsomkostningerne forrentes som nedenfor
bestemt.
                                              - 15 -
                                    thi kendes for ret:
amagerbanken aktieselskab under konkurs tilpligtes at anerkende, at skykon offshore a/s
under konkurs hos amagerbanken aktieselskab under konkurs har et tilgodehavende på
448.477,87 kr. med status som simpelt krav i henhold til konkurslovens § 97.
amagerbanken aktieselskab under konkurs skal inden 14 dage betale 27.000 kr. til skykon
offshore a/s under konkurs. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                   peter hammershaimb
                                           (sign.)
                                       ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                                 sø- og handelsretten, den