text:
 -
                                  udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 24. januar 2002 blev af retten i sagen
h-0106-99
zürich forsikring
(advokat michael villadsen)
   mod
sp-transport & spedition aps
(advokat henrik thal jantzen)
adcit. 1) blue water shipping a/s
        (advokat henrik thal jantzen)
adcit. 2) asg ert a/s
        (advokat per ekelund)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagen hovedspørgsmål er, om en værktøjsmaskine, der skulle transporteres fra danmark til
                                                 - 2 -
england, og som blev beskadiget under transporten, var mangelfuldt emballeret med den
konsekvens, at transportøren er ansvarsfri efter cmr-lovens § 25, stk. 1, litra b.
sagsøgeren, zürich forsikring, der efter at have udbetalt erstatning til afsenderen af maskinen,
f.a. müggler service a/s (herefter f.a. müggler), er indtrådt i retten til at rejse krav mod den
kontraherende fragtfører, sp transport & spedition aps (herefter sp transport), har nedlagt
påstand om, at sp transport tilpligtes at betale modværdien i danske kroner af sdr 33.320
med tillæg af rente 5 % p.a. fra den 12. oktober 1998.
sp transport har påstået frifindelse.
overfor adciterede 1, blue water shipping a/s (herefter blue water), har sp transport nedlagt
påstand om, at blue water tilpligtes at friholde sp transport for ethvert beløb, som sp
transport måtte blive tilpligtet at betale til zürich forsikring.
blue water har taget bekræftende til genmæle.
overfor adciterede 2, asg ert a/s (herefter asg) har blue water nedlagt påstand om, at asg
tilpligtes at friholde blue water for ethvert beløb, som blue water måtte blive tilpligtet at betale
til sp transport.
asg har principalt påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb
dog maksimalt modværdien i danske kroner af gbp 10.000.
sagsfremstilling
i juli 1998 indgik f.a. müggler aftale med sp transport om transport af værktøjsmaskinen fra
slangerup til summerset i england.
af en telefax af 17. juli 1998 fremgik, at sp transport anmodede blue water om at afhente "1
stk. maskine", 2 x 2 m, ca. 1.000 kg, hos f.a. müggler. maskinen skulle afhentes "så sent som
overhovedet muligt d. 23.7.98 og ...leveres den 28.7.98 i england."
efter aftale med blue water overtog asg transportopga ven. af et fragtbrev af 23. juli 1998
med blue water som "afsender" og asg som "modtager" fremgik oprindeligt, at der hos f.a.
müggler skulle afhentes 1 "cll machinery", 1.000 kg. dette er ved overstregninger og tilføjelser
                                                 - 3 -
ændret til 5 kolli, 4.000 kg og "4,8 ldm".
godset bestod ved afsendelsen af en bed (drejebænk), en dok, et elektronikskab og to
trækasser. den store af kasserne indeholdt maskinens elektroniske styresystem, den mindre
kasse indeholdt værktøj.
i et brev af 27. juli 1998, stilet til f.a. müggler, bekræftede sp transport, at afhentningen af
maskinen var blevet udsat til den 27. juli 1998 pga. "misunderstanding between müggler and
sp transport about the weight on the machine we have to move", og at maskinen derfor først
ville blive leveret i england den 31. juli 1998.
godset ankom den 31. juli 1998 til modtageren i england, der imidlertid nægtede at modtage
det på grund af omfattende skader. samme dag reklamerede f.a. müggler overfor sp
transport og anmodede om, at godset, der blev betegnet som totalskadet, blev transporteret
tilbage til f.a. müggler så hurtigt som muligt.
det engelske transportfirma hellmann sendte en fax, dateret den 3. august 1998, til asg,
hvoraf bl.a. fremgik:
"...we organised loss adjusters to investigate the damage and advise of damage...
...they have advised that the machinery was not correctly packed for road transport and
before we deliver, they suggest we arrange for the machinery to be packed to ensure no
further damage...
...
could you also advise why the machinery was not organised for delivery on trailer because this
would have ensured no unnecessary risks??
..."
efter besigtigelse af godset den 3. august 1998 i england afgav surveyor p. mcclelland, marker
& eccles, en rapport af 7. august 1998 med følgende konklusion:
"we would estimate that costs of repair to the subject cargo could be in the region of £10,000
but this is subject to more detailed investigation when the goods have been returned to the
cargo owners.
                                               - 4 -
we consider that the used machinery has been inadequately and inappropriately packaged for
road transit. we would confirm our earlier recommendation that the goods be held where they
are until cargo interests have repacked them to a suitable standard to enable the proposed
return transit to denmark to be carried out safely and successfully.
this report is issued without prejudice."
ved godsets hjemkomst den 10. august 1998 blev det på foranledning af zürich forsikring be-
sigtiget af surveyor alf simmelkjær, af hvis rapport af 22. september 1998 det bl.a. fremgår:
"nature of the damage:...
...
the lathe was seriously damaged and so were the wooden boxes containing control unit and
the electrical cabinet...
...
damage to the packing and cause of damage: the lathe has been forwarded unpacked
which is customary in transit on trailer in europe when door-to- door transport is used.
electrical control cabinet was forwarded strapped to pallets and protected with edgeguards.
parts were forwarded in a wooden container (box).
according to shipper in denmark a door-to-door transport without transhipment has been
ordered.
however, in this case the goods have been transhipped one or more times.
the damage is due to extremely rough handling and lack of proper securing of goods in transit.
it looks like the lathe has been dropped from a forklift, then tried to be raised to an upright
position with the forks. the electrical control cabinet has been dented/scratched because of
poor stowing of goods on trailer/lorry. the wooden box is broken because of collision with a
forklift and/or as a result of heavy cargo placed on top of the box..."
den beskadigede maskine blev efterfølgende repareret af f.a. müggler for 480.000 kr.
der har under sagen været afholdt syn og skøn. af skønsmanden, ingeniør m.ida jørgen
dejbjergs erklæring af 12. februar 2001, som er udarbejdet på grundlag af de fore liggende
fotos og øvrigt modtaget sagsmateriale, fremgår blandt andet:
                                             - 5 -
"...
teknisk orientering:
omfanget af nødvendig emballering afhænger især af godsets følsomhed og
forsendelsesmåden.
emballeringen skal tage højde for følgende:
1. sikre at godset på forsvarlig vis kan
   løftes/flyttes med sædvanligt løftegrej.
2. forekomsten af og antallet af omladninger.
3. forhindre væltning under transport.
4. beskytte mod eventuelt andet gods.
5. beskytte mod vejrliget.(fugt og støv).
uliggøre surring så godset ikke flytter sig
   under transporten.
...
spørgsmål 1:
bør en maskine af den under sagen omhandlede art emballeres forud for en lastbiltransport fra
danmark til england? såfremt svaret på dette spørgsmål er bekræftende, anmodes
skønsmanden om at udtale sig om, hvilken emballage skønsmanden vil anse for at være
nødvendig med henblik på undgåelse af transportskader.
svar:
ja, en vis form for emballering er påkrævet, selv om lastbiltransport fra dør til dør er relativt
sikker og skånsom.
det er skønsmandens opfattelse at emballeringen burde være udført efter følgende
retningslinier:
høje og toptunge maskindele bør være fastgjort til strøer, paller eller lignende, således at de
får forøget deres understøtningsflade.
generelt bør maskindele ikke rage udenfor understøtningsfladen. derved forhindres de i at
støde mod hinanden selv om de skrider på ladet.
                                               - 6 -
løfte- og surringspunkter bør være tydeligt markeret, eventuelt etableret specielt af hensyn til
transport. man kan ikke forvente at en chauffør eller truckfører kan vurdere hvilke dele af en
maskine der må anvendes til løft og surring.
...
mindre dele emballeres i trækasser eller i papkasser anbragt på paller.
spørgsmål 2:
hvilken forberedelse af godset (inkl. evt. emballage) foretages der sædvanligvis forud for en
lastbiltransport fra danmark til england af en maskine af den i sagen omhandlede art?
svar:
ved lastbiltransport af maskiner og maskindele i europa er det sædvane at emballagen er
begrænset til fastgørelse på strøer eller paller.
mindre maskindele pakkes sædvanligvis i trækasser/pallekasser.
elkomponenter og lignende sarte dele er som oftest beskyttet med plastfolie.
derimod mangler der ofte velegnede og afmærkede løfte- og surringspunkter. dette er især
kritisk når der forekommer omladning undervejs.
spørgsmål 3:
anser skønsmanden den måde, hvorpå maskinen var forberedt til transport, for at have været
faglig forsvarlig efter det for skønsmanden forelagte.
svar:
nej, det er skønsmandens opfattelse at maskinen var for dårligt forberedt til transporten.
det ser dog ud til at skaderne hænger sammen med at maskinen har været omladet og i den
forbindelse været håndteret temmelig groft.
ifølge...skadesrapport fra marker & eccles, var der ved ankomsten til...england skader på fire
af fem colli. det ville næppe have været tilfældet hvis transporten ikke havde krævet
omladning."
                                                - 7 -
der har under sagen været forevist fotos af det beskadigede gods ved ankomsten til
bestemmelsesstedet i england og i forbindelse med, at det kom retur til f.a. müggler.
forklaringer
jens müggler har forklaret, at han er administrerende direktør i f.a. müggler, der driver
virksomhed med reparation og salg af nye og brugte værktøjsmaskiner. virksomheden har
ansvaret for klargøring af 75-100 værktøjsmaskiner om året til transport.
den omhandlede maskine var specialudviklet til brug i tætningsindustrien. sp transport blev
antaget til at forestå transporten til england. f.a. müggler brugte dengang udelukkende sp
transport, hvor kontaktpersonen gennem årene havde været peter dementier. sådan havde
det været de sidste 10-15 år. det var vidnet, der bestilte transporten. peter dementier var
holdt op, og han havde i stedet kontakt med en ung dame, jeanette, der ikke havde samme
erfaring. tingene gik derfor lidt galt. vidnet bestilte som sædvanlig en dør-til-dør transport,
fordi godset er vanskeligt at håndtere. godset stilles normalt ind på lastbilen uden større
indpakning. her surres det ordentligt, og det frigøres først, når det er fremme. da han bestilte
transporten hos sp transport, oplyste han, at der var 4 colli a 1000 kg. han forberedte selv
maskinen til transporten. bed'en blev som sædvanlig sat på strøer, således at den står blødere
end på selve vognbunden. hvis den står på den hårde vognbund, kan den blive slået skæv
under transporten. elektronikskabet blev lagt på paller, og maskinens vitale dele, herunder
styringsmekanismen, blev lagt i en trækasse med skumplast. alle ledningsender blev dækket
med plastposer for at beskytte dem mod fugt og støv. da vognmanden kom for at afhente god-
set, var der ikke plads til det i vognen, der ikke var større end en stor minitrans. chaufføren
oplyste, at godset skulle omlades. vidnet kontaktede svend poulsen hos sp transport og fik at
vide, at det var nødvendigt med omladning, hvis maskinen skulle af sted nu. vidnet sagde til
svend poulsen, at der skulle passes på maskinen. han anmodede svend poulsen om at in-
struere chaufføren, således at der blev surret ordentligt. dette ville poulsen sørge for. han
aftalte med andre ord med poulsen, at maskinen skulle behandles med nænsom hånd, og hvis
der var tvivl, kunne man kontakte f.a. müggler. da den nye chauffør ankom med en større
vogn, instruerede vidnet chaufføren om, hvordan omladning skulle ske, og hvordan godset
skulle løftes. almindeligvis sørger f.a. müggler selv for at læsse godset, mens chaufføren har
ansvaret for, at surringen foregår korrekt. da transporten blev forsinket, havde f.a. müggler
behov for at give den engelske kunde en forklaring. på den baggrund skrev svend poulsen
brevet på engelsk den 27. juli 1998. reklamationen over for sp transport skete på baggrund af
                                                 - 8 -
oplysningerne fra england om skadernes omfang. det viste sig siden, at maskinen ikke var
totalskadet. vidnet gav ingen instruktioner til brug for returtransporten og kan ikke sige, om
der er tilføjet maskinen skade under returtransporten. der blev ikke taget specielle
forholdsregler som følge af, at ma- skinen også skulle transporteres ad søvejen.
christian willadsen har forklaret, at han, der er uddannet maskinarbejder, er salgschef hos
f.a. müggler, hvor han har været ansat i 7 år. han var ikke involveret i transportaftalen, som
jens müggler tog sig af. de brugte altid sp transport til at forestå transporterne, der altid
bestilles "dør til dør", hvilket der også betales for. det var tidligere peter dementier hos sp
transport, som f.a. müggler samarbejdede med. han kendte til f.a. mügglers gods. det er f.a.
müggler, der sørger for pakning af maskinerne og maskindelene, mens chaufføren sikrer godset
på traileren. kunden læsser af. bed'en - drejebænken - stod som sædvanlig på strøer ved
afsendelsen. det blev sikret, at maskinens bevægelige dele ikke kunne bevæge sig under
transporten, og elledninger blev bundet op og dækket med plastik. hvis godset skal løftes,
monteres løftebolte, eller godset lægges på brædder, så gaffeltrucken ikke kommer i direkte
kontakt med godset. i det konkrete tilfælde var der ingen markering af løftepunkter på godset.
vidnet modtog reklamationen fra kunden i england, der oplyste, at de ikke ville modtage
maskinen, som var i en "terrible" forfatning og skadet næsten overalt. vidnet rettede herefter
skriftlig henvendelse til sp transport og angav, at godset var totalskadet. vidnet var til stede
sammen med surveyor alf simmelkjær, da godset kom retur. godset stod nærmest som på
billederne fra england. simmelkjær tog nye billeder. det kunne ved modtagelsen konstateres,
at godset var voldsomt molesteret. eksempelvis havde bed'en slagmærker på vangerne,
slæden var slået skæv, motoren var slået i stykker, og ledninger var revet over. elektronikska-
bet havde en stor bule i siden, og komponenterne indeni var slået skæve. kontrolpanellet, der
lå i en trækasse med bobleplast, var beskadiget ovenfra. dokken var ridset, men havde ikke
lidt anden skade. vidnet tror, at skaderne er opstået under flere omladninger, formentlig fordi
godset er blevet tabt fra en gaffeltruck. godset har "været hele vejen rundt". ekstra emballage
kunne næppe have forhindret skaderne. vidnet har ikke hørt, at man anbefalede, at godset
skulle emballeres yderligere inden hjemtransporten. hovedparten af skaderne er sket under
transporten til england, men vidnet kan selvfølgelig ik ke udelukke, at der også er sket skader
under hjemtransporten. der var ingen anledning til at reklamere yderligere, da godset ved
hjemkomsten var i den forventede beskadigede stand. desuden var forsikringsselskabets sur-
veyor jo selv til stede, da godset kom retur.
svend otto poulsen har forklaret, at han har været direktør i sp transport siden 1982. sp
transport havde på daværende tidspunkt 10-15 maskintransporter om året for f.a. müggler. -
                                                   - 9 -
maskinerne var alle forskellige. det blev aftalt fra gang til gang, hvordan transporten skulle ud-
føres, og der var ingen generel aftale om, at transporterne skulle være "dør-til-dør". en "dør-
til-dør" transport skal altid aftales skriftligt. vidnet mener ikke, at det i det foreliggende tilfælde
var aftalt, at der ikke skulle ske omladning. der foreligger intet skriftligt herom. hvis f.a.
müggler havde bestilt "dør-til- dør" transport, ville sp transport selvfølgelig have instrueret
blue water herom, og dette - hvilket også fremgår af korrespodancen - gjorde man ikke. det
var sp transports medarbejder, jeanette have, som er en erfaren speditør, der tog imod og
ekspederede ordren. det er godsets vægt og antallet af ladmeter, der betinger prisen - i det
foreliggende tilfælde dog alene antallet af ladmeter, da luftrummet over godset ikke kunne
benyttes. vidnet kom selv ind i sagen, da han fredag den 24. juli 1998 blev ringet op fra bilen,
der skulle afhente maskinen hos f.a. müggler. vidnet fik at vide, at bilen var for lille til
opgaven. han ringede til blue water, som først kunne sende en større bil mandag eller tirsdag.
vidnet ringede herefter til jens müggler og oplyste, at maskinen var langt tungere end oplyst
over for jeanette have, hvorfor der måtte rekvireres en anden bil, ligesom prisen for
transporten ville blive væsentlig højere. spørgsmålet om omladninger blev ikke drøftet. han
kan umuligt forestille sig at have lovet selv at sørge for surring efter omladning, men måske
nok at instruere herom. vidnet ved ikke, hvor der har været foretaget omladninger. han har
fra blue water hørt, at skaderne opstod under omladning i england. vidnet aftalte
hjemtransporten med blue water, som overdrog opgaven til dfds. vidnet fik ingen instruktion
om yderligere emballering af godset inden hjemtransporten. intet tyder på, at der skete
yderligere skader under hjemtransporten. vidnet vidste, hvornår maskinen kom retur til
danmark og kunne være mødt op til besigtigelsen. han fandt ikke dette nødvendigt, da
forsikringsselskaberne allerede var inde i sagen.
surveyor alf simmelkjær har forklaret, at han i 45 år har beskæftiget sig med
transportforsikring, heraf de sidste 15 år som selvstændig surveyor. han kan vedstå indholdet
af sin "survey report" af 22. september 1998. ved lastbiltransport i europa er det sædvanligt,
at emballeringen består af strøer og plastik, og der er ingen særlige hensyn at tage ved
transporter til england. det omhandlede gods var således emballeret på sædvanlig vis.
emballeringen var i orden, også selvom der skulle ske omladning undervejs. det er ikke
normalt, at der anvendes løftemarkeringer, når godset skal løftes med gaffeltruck. dette er
derimod tilfældet ved kranløft. man kan løfte gods af den foreliggende type med truck, når man
ved, hvad man har med at gøre. ved besigtigelsen konstaterede han, at godset stod nydeligt
på vognen og var korrekt sikret med stropper. især bed'en - drejebænken - var meget beska-
diget. der var ridser på siderne, skader på det elektroniske udstyr, og alle synlige dele var
skæve. skaderne var påført ved flytning med en gaffeltruck, som også er blevet brugt til at
                                                - 10 -
forsøge at rejse godset igen. elektronikskabet var påført skade af andet gods, og trækassen
med styremekanismen var formentlig beskadiget ved, at andet gods var faldet ned over
kassen. den lave trækasse var ikke synligt skadet. de påvirkninger, som godset havde været
udsat for, var helt usædvanlige. skaderne er hovedsagligt opstået under udtransporten, men
det kan ikke udelukkes, at der også er sket mindre skader under hjemtransporten. vidnet kan
dog ikke påvise sådanne skader. vidnet fik oplyst, at det var samme transportør, som forestod
ud- og hjemtransport, og at dennes forsikringsselskab var involveret. han har ikke selv
informeret blue water eller asg om besigtigelsen.
skønsmanden, ingeniør m.ida jørgen dejbjerg har vedstået sin skønserklæring og
supplerende forklaret, at de anvendte trækasser var velegnede til transport, og at de paller,
som en del af godset var placeret på, var anvendelige til løft med gaffeltruck. bed'en ville være
tilstrækkeligt emballeret i tilfælde af "dør-til-dør" transport, hvis den inden afsendelsen var
anbragt rigtigt på strøer og gjort ordentligt fast. derimod burde emballeringen have været
bedre, hvis afsenderen var klar over, at godset skulle omlades undervejs. ved transport med
omladninger undervejs har der manglet gode punkter til at løfte og gribe i eller i det mindste
markeringer af, hvor løft skulle ske. han er ikke sikker på, at yderligere emballering ville have
begrænset skaderne.
procedure
ansvarsgrundlaget
zürich forsikring har anført, at der var aftalt en direkte transport uden omladninger. jeanette
have er ikke ført som vidne, og svend poulsens forklaring var andenhånds. jens mügglers
forklaring må derfor lægges til grund. sp transport må have misforstået opdraget. jens
müggler instruerede chaufføren i, hvordan surring og omladning skulle ske, og han gav også
anvisninger til svend poulsen, der gav tilsagn om at instruere om omladning. det må komme
sp transport til skade, at man ikke har kunnet redegøre for forløbet af transporten. under alle
omstændigheder er skaderne sket under transporten, og sp transport er derfor ansvarlig, jfr.
cmr-lovens § 24, stk. 1, jf. § 4. sp spedition kan ikke påberåbe sig ansvarsfrihed efter cmr-
lovens § 25, stk. 1, litra b. sp transport og asg har ikke bevist, at indpakningen af godset var
mangelfuld, eller at mangelfuld indpakning kan have været årsag til skaden. det kan lægges til
grund, at der var strøer eller paller under alle dele af godset, og at forberedelsen af godset til
transport i øvrigt var tilstrækkelig, også selvom der skulle ske omladning. godset ville sagtens
kunne modstå normale påvirkninger. efter såvel surveyor simmelskjærs rapport og forklaring
                                               - 11 -
som skønserklæringen og skønsmandens forklaring var godset emballeret helt kutymemæssigt.
den en gelske survey report er uden bevismæssig betydning. yderligere emballering ville ikke
have forhindret skaderne, der skyldtes helt ekstraordinære påvirkninger, idet 4 ud af 5 kolli
havde fået en særdeles hårdhændet behandling. argumentet om manglende emballering havde
været til at forstå, hvis der kun var sket skade på en enkelt af godsdelene. hverken sp
transport eller de øvrige parter har løftet bevisbyrden for, at cmr-lovens § 25 skal finde
anvendelse. sp spedition kan ikke påberåbe sig cmr-lovens § 25, stk. 2, da dette
anbringende, der ikke fremgår af processkrifterne, er fremsat for sent. en nedsættelse af
kravet udover den reduktion, som allerede har fundet sted, på grundlag af betragtninger om
egen skyld er udelukket.
sp transport, blue water og asg har anført, at de som transportører er fri for ansvar efter
cmr-lovens § 25, stk. 1, litra b, idet det efter såvel den engelske survey report som efter
skønsrapporten kan lægges til grund, at godset har været mangelfuldt indpakket, og at den
mangelfulde indpakning kan have være årsag til skaden. zürich forsikring har ikke godtgjort,
at skadesårsagen er en anden, og har dermed ikke løftet sin bevisbyrde efter § 25, stk. 2.
ingen af de involverede parter var inden afsendelsen i tvivl om, at godset skulle omlades under
transporten, og hvad der har måttet være af misforståelser undervejs frem til afsendelsen, er
uden betydning. i de dage, der gik mellem den 24. juli 1998, hvor den lille transportvogn kørte
fra f.a. müggler uden at have godset med, og frem til afsendelsen, havde jens müggler
tilstrækkelig tid til at foretage den nødvendige yderligere emballering under hensyn til, at
omladning skulle ske.
ansvarsfordeling
såfremt retten måtte komme frem til, at der foreligger et fragtføreransvar, har sp transport og
blue water anført, at det endelige ansvar for skaderne må bæres af asg som udførende
fragtfører. sp transport var kontraherende og blue water mellemkontraherende fragtfører. det
bestrides, at der forelå en aftale, generel eller speci fik, om dør-til-dør transport. efter cmr-
lovens § 8 a, må transportøren gerne omlaste, hvis andet ikke udtrykkeligt er aftalt. svend
poulsen har ikke afgivet særlige garantier om surring/sikring af godset, og skaderne var i øvrigt
ikke surringsskader. det må lægges til grund, at al beskadigelse af godset skete under
transporten til england, som asg forestod. asg har ikke godtgjort, at der tillige er sket skade
på godset under hjemtransporten. der er ikke påvist en eneste yderligere skade. det forhold,
at den engelske surveyor har estimeret reparationsomkostningerne til gbp 10.000, mens de
faktiske reparationsomkostninger var betydeligt højere, dokumenterer ikke, at der skete skade
                                               - 12 -
på godset også under hjemtransporten. estimatet blev i øvrigt afgivet med alle forbehold. det
kan lægges til grund, at godset var tilstrækkeligt stroppet ved hjemkomsten. hertil kommer, at
der ikke blev reklameret over skader ved hjemtransporten. endelig var det alene asg, som
vidste, at det blev anbefalet, at godset skulle emballeres yderligere inden hjemtransporten.
dette var ikke videreformidlet til sp transport eller blue water.
asg har, såfremt der foreligger et fragtføreransvar, anført, at asg kun skal bære en del af
ansvaret, idet asg kun var involveret i transporten til england. det kan ikke udelukkes, at der
er sket yderligere skade på godset under hjemtransporten. den meget betydelige forskel
mellem de af den engelske surveyor anslåede reparationsomkostninger og de faktiske
reparationsomkostninger indikerer, at der skete yderligere skade under hjemtransporten.
desuden blev der ikke, som anbefalet af den engelske surveuor, foretaget yderligere
emballering af godset inden hjemtransporten. årsagen til den manglende reklamation ved
hjemkomsten var, at christian willadsen modtog godset i den stand, han forventede det. han
havde derfor ikke anledning til at tage forbehold.
rettens bemærkninger
det kan lægges til grund, at det under de af vidnerne forklarede omstændigheder blev et led i
den endelige transportaftale mellem f.a. müggler og sp spedition, at godset ville blive omladet
under transporten fra f.a. müggler til den engelske modtager.
efter skønserklæringen, skønsmandens supplerende forklaring og det i øvrigt fremkomne
lægges det endvidere til grund, at gods af den foreliggende vanskeligt håndterbare karakter
under transporter med omladning undervejs bør være forsynet med gribe-/løftepunkter eller i
det mindste løftemarkeringer, der er egnede til at sikre, at godset på forsvarlig vis kan løftes
og flyttes med sædvanligt løftegrej.
det er ubestridt, at godset ikke var forsynet med sådanne punkter eller markeringer, da det
blev afsendt, og retten finder derfor, at emballeringen af godset var mangelfuld.
da det endvidere efter de foreliggende sagkyndige erklæringer og vidneforklaringer må anses
for sandsynligt, at skaderne indtraf i forbindelse med omladning af godset ved brug af
gaffeltruck, finder retten det antageliggjort, at skaderne kan være opstået som følge af den
mangelfulde emballering. de nærmere faktiske omstændigheder omkring skadernes opståen er
                                              - 13 -
uoplyste, og zürich forsikring har derfor ikke løftet bevisbyrden for, at skaderne er opstået af
anden årsag.
under disse omstændigheder, og da det af zürich forsikring i øvrigt anførte ikke kan føre til et
andet resultat, er sp transport fri for ansvar, jf. cmr-lovens § 25, stk. 2, jf. stk. 1, litra b. sp
transport og de adciterede skal derfor frifindes.
                       t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, sp transport & spedition aps, adciterede 1, blue water shipping a/s, og adciterede
2, asg ert a/s, frifindes.
inden 14 dage betaler sagsøger, zürich forsikring, 44.375 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte,
sagsøgte betaler 44.375 kr. til adciterede 1, og adciterede 1 betaler 44.375 kr. til adciterede 2,
der endeligt udreder omkostningerne til syn og skøn.
                               claus forum petersen
ole bent andersen                                           helle lehmann
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
 -
                                  udskrift
                                        af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 20. februar 2001 blev af retten i sagen
v-0042-99
landsorganisationen red barnet
(advokat johan løje)
   mod
den almennyttige forening hjælpe-
organisationen hjælp barnet
(advokat jens jacob bugge)
afsagt sålydende
                                     d o m:
denne sag drejer sig om, hvorvidt "red barnet" er forveksleligt med "hjælp barnet", samt i
givet fald om sagsøger, landsorganisationen red barnet, har krav på godtgørelse for sagsøgte,
den almennyttige forening hjælpeorganisationen hjælp barnets, krænkelse af sagsøgers va-
remærkerettigheder og erstatning for markedsforstyrrelse. endvidere er der spørgsmålet, om
sagsøgers ret er fortabt ved passivitet.
                                               - 2 -
påstande:
sagsøger har nedlagt følgende påstande:
1. sagsøgte tilpligtes at ophøre med brug af foreningsnavnet "hjælp barnet".
2. sagsøgte tilpligtes at afregistrere foreningsnavnet "den almennyttige forening
hjælpeorganisationen hjælp barnet" af foreningsregistret.
3. sagsøgte betaler til sagsøger kr. 100.000, der forrentes med procesrente fra sagens anlæg
den 12. april 1999.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder:
landsorganisationen red barnet (i det følgende red barnet) er en humanitær organisation, der
blev etableret den 14. marts 1945. red barnet har 70 lokalkomitéer i danmark og er medlem
af den internationale organisation "save the children alliance".
red barnet blev registreret i foreningsregistret den 8. august 1994, og det fremgår både af
vedtægterne samt af formålsoplysningen i foreningsregistret, at red barnets formål er:
"at deltage i nationalt og internationalt arbejde for børn, som trænger til hjælp, herunder
samarbejdet med andre organisationer med samme formål. grundlaget for arbejdet er de
forenede nationers konvention om barnets rettigheder".
red barnet har ifølge foreningsregistret som kendetegn "et stiliseret billede af et barn, der
rækker armene i vejret for at få hjælp"
kendetegnet er senere blevet ændret, idet der nu er en cirkel rundt om barnet. kendetegnet er
udført i rødt.
både navnet red barnet og logoet anvendes i forbindelse med indsamlinger og ved
                                               - 3 -
markedsføring af foreningen, herunder i red barnets årsrapporter samt i bladet "red barnet
nyt", der udsendes til donorer.
ordmærket "red barnet" blev registreret i varemærkeregisteret den 23. august 1999 af the
international save the children alliance i klasserne 16, 25, 28, 36, 41 og 42. red barnet
anvender navn og logo i medfør af en licensaftale.
i forbindelse med registreringen blev der foretaget en søgning, hvorunder kun
foreningsnavnene "red barnet" og "landsorganisationen red barnet" blev fundet.
red barnet har siden 1960 være godkendt af toldskat som en almennyttig velgørende
forening, der er omfattet af ligningslovens ⌡ 8a, hvorefter der kan gives gaver til or-
ganisationen med fradragsret for giveren.
der er under sagen fremlagt et eksemplar af red barnets årsrapport 1997, der bl.a. indeholder
en økonomisk redegørelse for 1997 samt oplysning om fonde, der har støttet red barnet.
den almennyttige forening hjælpeorganisationen hjælp barnet (i det følgende hjælp barnet)
blev stiftet på en generalforsamling den 10. januar 1995. foreningens formål er ifølge
vedtægterne følgende:
"foreningen har som hovedformål at hjælpe børn i alle lande dels som nødhjælp mod sult,
sygdom og overgreb, dels som hjælpeprogrammer baseret på forebyggelse mod sult, sygdom
og overgreb.
foreningen har endvidere til formål at understøtte forskning i børnesygdomme med hovedvægt
på områderne kræft hos børn - aids hos børn. samarbejde med andre organisationer,
nationalt og internationalt med samme formål".
den 13. juni 1995 blev hjælp barnet registeret i foreningsregistret.
hjælp barnet anmodede ved skrivelse af 16. august 1995 foreningsregistret om registrering af
hjælp barnets logo. logoet beskrives således:
"hjælp barnet skrevet med blokbogstaver med hældning på rød linieret baggrund. endvidere
findes i logoet to røde prikker (en stor og en mindre) foroven, hvorfra der fra hver rød prik går
                                               - 4 -
fire skråt nedadgående sorte linier i pyramideform, som skal illustrere to personer (en voksen
og et barn)."
navn og logo fremgår af foreningens foldere og øvrige skriftlige materiale, og navnet anvendes
ved telemarketing.
i forbindelse med forberedelserne til indgivelse af varemærkeansøgning udarbejdede
patentdirektoratet den 30. august 1995 en kollisionsundersøgelse. det fremgår af un-
dersøgelsen, at denne er foretaget i patentdirektoratets varemærkeregister samt i erhvervs- og
selskabsstyrelsens register og civilretsdirektoratets liste over beskyttede navne.
ved undersøgelsen fremkom ét registreret varemærke: "vr 1042 1973 hjælp <w>", der
indehaves af falcks redningskorps a/s, og som er registreret som ordmærke i klasse 16. red
barnet, som blev registreret i foreningsregistret i erhvervs- og selskabsstyrelsen den 8. august
1994, er ikke anført i kollisionsundersøgelsen.
hjælp barnet's logo blev registreret den 20. oktober 1995 i patentdirektoratets va-
remærkeregister som figurmærke i klasserne 16, 36, 41-42 .
hjælp barnet udgav en pamflet, hvori der alene er foto af børn fra tredjelande.
hjælp barnet udsendte tillige 4 gange årligt medlemsbladet "hjælp barnet", hvori der fortælles
om foreningens donationer, bl.a. oplystes det, at der i 1996 blev besluttet at yde støtte til et
dansk drevet børnehjem i guatemala.
ligeledes nævnes i bladet, at organisationen har en tool-kit, som kan redde børn i en
nødsituation.
hjælp barnet havde etableret en telemarketingafdeling i odense. under sagen er fremlagt
eksempler på hjælp barnets instrukser til telemarketingmedarbejder. endvidere er fremlagt
årsregnskaber for 1995 og 1996.
det fremgår af tidsskrift for skatter og afgifter 30/11 1998, at hjælp barnets godkendelse
efter ligningslovens § 8a tilbagekaldtes fra og med 1999. som begrundelse for afgørelsen
anføres bl.a.:
                                              - 5 -
"regionen har lagt til grund for afgørelsen, at hjælpeorganisationen ikke løbende har anvendt
de modtagne midler til almenvelgørende og almennyttige formål i et sådant omfang, at
godkendelsen kan opretholdes. der er herved navnlig henset til, at organisationens donationer
i 1996 og 1997 har udgjort henholdsvis 16,28 pct. og 11,98 pct. af bruttoindtægten, medens
administrationsudgifterne i disse år har udgjort henholdsvis 83,15 pct. og 35,54 pct.."
til belysning af presseomtalen af sagsøgtes aktivitet og forholdet mellem parterne er fremlagt
adskillige artikler fra lokale og landsdækkende aviser, hvoraf enkelte er refereret nedenfor.
af meddelelse fra ritzaus bureau den 30. december 1995 fremgår bl.a.:
"hjælpeorganisationen red barnet er irriteret over, at en ny og ukendt organisation har valgt
navn, logo og præsentationsmateriale, som kan forveksles med red barnets.
- vi bryder os ikke om at blive forvekslet med den nye organisation og vil bede vores advokat
om at se på sagen, siger red barnets generalsekretær, niels- christian andersen til
morgenavisen jyllands-posten søndag.
..."
på initiativ fra hjælp barnet afholdtes den 12. marts 1996 møde mellem repræsentanter fra
red barnet og bestyrelsesmedlem i hjælp barnet, poul vinholt. den 18. marts 1996 udsendte
poul vinholt en meddelelse til "hjælp barnet's aktivister". af meddelelsen fremgår bl.a.:
   "...
under mødet gav repræsentanterne fra "red barnet" udtryk for, at de - fra nogle lokale
afdelinger - havde fået indberetninger om, at nogle af vore aktivister under vor indsamling -
underforstået - skulle have givet udtryk for en vis sammenhæng mellem os og "red barnet".
jeg afviste på det bestemteste, at sådanne episoder skulle have fundet sted.
men desuagtet, og for at undgå enhver tvivl om vor adfærd, skal jeg herved klart præcisere:
der må under ingen omstændigheder finde sammenblandingshentydninger endsige negativ
omtale af "red barnet" sted i forbindelse med vore indsamlinger og vor medlemshvervning.
                                               - 6 -
vi har vor profil. det der gør os bæredygtige: "lave omkostninger!"
..."
af en meddelelse fra ritzaus bureau den 7. maj 1997 fremgår bl.a.:
"...
kong frederik den niendes barndomsbamse blev onsdag aften solgt for over en kvart million
kroner under en auktion i lyngby. køberen var organisationen hjælp barnet, men den
kongelige teddybamse blev betalt af en anonym giver.
prisen blev på i alt 277.200 kroner - men så er der også betalt både moms og salær til
auktionsfirmaet..."
af en artikel i jyllands posten den 1. juni 1997 fremgår bl.a.:
"...
hjælpeorganisationen "red barnet" gør nu et nyt forsøg på at stoppe organisationen "hjælp
barnet" der sidste år blev etableret af en af landets største udbydere af anpartsprojekter -
bjarne skov larsen.
...
"der er ingen tvivl om, at "hjælp barnet" lukrerer på det navn, vi har slået fast igennem 50 års
virke i danmark. vi har på møder forsøgt at få dem til at ændre navn, men forgæves. nu vil
jeg igen sætte vores advokat på at finde en mulighed for at stoppe organisationen" siger
generalsekretær niels christian andersen fra red barnet.
efter tv-indslagene har "red barnet" fået utallige henvendelser fra sine over 20.000 faste
donorer, der troede, at "red barnet" brugte sine penge på bamser frem for hjælpearbejde.
selv ritzaus bureau tog fejl og sendte et telegram ud til dansk dagspresse om, at det var "red
barnet", der havde købt den dyre bamse.
...
"hvis vi havde været et firma, så havde vi uden problemer kunnet stoppe "hjælp barnet" på
grund af det tætte navnesammenfald med "red barnet". jeg vil nu gøre et nyt forsøg med vore
advokater for at stoppe alle de problemer, forvekslingen giver", siger generalsekretær niels
christian andersen.
..."
                                                 - 7 -
danmarks handelsstandsforeninger udsendte den 29. november 1997 følgende
pressemeddelelse til redaktionerne på et større antal dagblade samt til medlemsforeningerne:
"mange forvekslede uheldigvis hjælp barnet med red barnet, når de støttede hjælp
barnet.
efter at vi for et par uger siden orienterede vore medlemmer om, at indsamlingsforeningen
hjælp barnet har opereret i mindst 11 provinsbyer - med uindfriede løfter til følge, og
pressen i øvrigt har omtalt foreningen både i aviser, radio og tv, er flere detailhandlere blevet
klar over og kede af, at de forvekslede hjælp barnet med red barnet, da de sagde ja til at
støtte en indsamling til udstyr til det lokale sygehus børneafdeling. en indsamling, hvor så
langt fra hele det indsamlede beløb blev brugt til køb af udstyr.
derfor skal vi opfordre til, at det heller ikke her op til jul bør gå ud over det lokale komité-
arbejde hos red barnet, at man er kommet til at forveksle hjælp barnet med red barnet.
i tilfældet hjælp barnet blev vi opfordret til at anbefale, at man ikke deltager i indsamlinger,
med mindre man har en juridisk holdbar skriftlig aftale med hjælp barnet, om hvad pengene
bliver brugt til herunder en efterfølgende revisorattesteret redegørelse for, hvad der i praksis
også er sket i henhold til aftalen.
..."
forklaringer:
niels hjortdahl har forklaret, at han blev ansat hos red barnet i juli 1998, hvor han nu er
programchef.
red barnet er en forening med knap 70 lokalkomitéer. fra hver af disse udpeges en person til
repræsentantskabet, som afholder møde en gang om året. på repræsentantskabsmødet vælges
hovedbestyrelsen.
red barnet arbejder ud fra fn's børnekonvention, som er ratificeret af alle lande, bortset fra
usa og somalia. red barnet fokuserer på de mest udsatte børn - børnearbejdere,
børneprostituerede, slaver og børn fra krigsområder samt børn på flugt. nationalt fokuseres på
seksuelt misbrugte børn. sideløbende hermed eksisterer et feriebørnsprogram, hvor fortrinsvis
enlige mødres børn tilbydes et ferie- eller weekendophold. der drives børnehuse i danmark for
                                              - 8 -
flygtningebørn samt et videnscenter, der stilles til rådighed bl.a. for kommunerne.
red barnet har ca. 25.000 faste støttemedlemmer, men kun de ca. 1.700 aktive personer i
lokalkomitéerne betragtes som aktive medlemmer. alle 25.000 modtager uanset bidragets
størrelse 8 gange årligt bladet "red barnet" indeholdende artikler om aktuelle emner.
red barnet er en af de mest kendte humanitære organisationer i danmark. forudsætningen for
modtagelse af offentlige bidrag fra udenrigsministeriet og socialministeriet er, at
organisationen modtager midler fra private. foruden disse midler modtager red barnet støtte
fra en række private fonde, tipsmidler og støtte gennem samarbejde med virksomheder.
lokalkomitéerne yder bidrag ved lokalarrangementer fx. underholdning i det lokale "musikhus",
via indsamlinger eller andre typer aktiviteter. også på landsplan modtages bidrag i forbindelse
med underholdningsaktiviteter fx. koncerten i forbindelse med dronning magrethes 60 års fød-
selsdag.
bistandsmarkedet er blevet meget konkurrencepræget, da der er flere
indsamlingsorganisationer, og holdningen til bidrag i danmark generelt er ændret bl.a. på
grund af skattetrykket.
som bistandsorganisation er det vigtigt at fokusere på det, man er dygtig til. red barnet har
forsøgt at arbejde i færre lande, da lokalkendskab og faglig ekspertise er afgørende for, om et
hjælpeprojekt kan lykkes. derfor reklamerer red barnet heller ikke med, at der stilles en "tool
kit" til rådighed i forbindelse med nødhjælpssituationer, idet en sådan ikke kan anvendes ved
enhver nødhjælpssituation.
red barnet markedsfører sig med "kvalitetsprodukter" og anvender ikke salgsmæssige tricks
ved indsamlingerne, som fx. indsamling til gadebørn, men anvender istedet for ordet
børnearbejde eller lignende. det er den langsigtede solide indsats, som red barnet
markedsfører sig på.
red barnet har selvfølgelig administrationsomkostninger i forbindelse med dets virke. alt efter,
hvordan disse udregnes, er de på omkring 8-10% udregnet efter finansministeriets definition.
hvis der arbejdes for danida midler, kræves et klart budget, som skal følges fuldt ud.
til sammenligning bruger mellemfolkelig samvirke ca. 20- 25 % på
                                              - 9 -
administrationsomkostninger, men baggrunden herfor er, at de udsender 200-300 personer om
året til katastrofeområder, hvilket er meget omkostningskrævende.
ved en indsamling sælges "troværdighed", hvorfor soberhed i forbindelse med indsamlingen og
senere ved anvendelsen af midlerne på de konkrete projekter er afgørende. organisationen er
derfor meget sårbar overfor negativ omtale, idet dette påvirker størrelsen af næste indsamling.
da han blev ansat, blev han sat ind i problemerne omkring hjælp barnet. fra lokalkomitéerne
kom der oplysninger om, at de to organisationer blev forvekslet, hvorfor den lokale
indsamlingsstrategi blev berørt.
i forbindelse med hjælp barnets køb af kong frederik ix's bamse var der telefonstorm hos red
barnet, idet medlemmerne var forargede over, at red barnet havde anvendt mere end kr.
200.000 på køb af en bamse. organisationerne blev også forvekslet af pressen.
hjælp barnet bruger tvivlsomme indsamlingsmetoder, hvorfor red barnets renommé bliver
skadet ved en forveksling. fra lokalkomitéerne er det bl.a. blevet oplyst, at indsamlere fra
hjælp barnet har oplyst, at de arbejder sammen med red barnet.
hjælp barnets markedsføring indeholder ikke den professionalisme og kvalitet, som red barnet
finder nødvendig, bl.a. reklameres med uddeling af tool kits i katastrofe- områder, hvilket ikke
er muligt.
hjælp barnets aktiviteter har helt sikkert medført, at red barnet har mistet bidrag. der er ca.
kr. 3 mia. at konkurrere om. red barnet var allerede i 1995 opmærksom herpå, men i håb om,
at hjælp barnet ikke kunne fortsætte med at eksistere, blev der ikke fra red barnets side re-
ageret med det samme. dernæst skulle sagen forberedes.
bjarne skov larsen har forklaret, at han og poul vinholt fik idéen til en hjælpeorganisation
for børn. de var enige om, at de kunne drive en sådan organisation bedre end de eksisterende
på markedet.
vedtægterne blev udarbejdet af poul vinholt, og de blev udformet således, at hverken poul
vinholt eller vidnet kunne stemmes ud af bestyrelsen.
                                               - 10 -
de havde begge mange forslag til foreningens navn, men fandt, at navnet, hjælp barnet, var
bedst dækkende for de aktiviteter, de ønskede at påbegynde. inden registreringen af navnet i
patentdirektoratet blev der foretaget en kollisionsundersøgelse, idet de ikke ønskede at krænke
andres rettigheder. de kendte selvfølgelig organisationen red barnet, men da
kollisionsundersøgelsen ikke gav anledning til betænkeligheder, valgte de navnet "hjælp
barnet".
i januar 1995 var der stiftende generalforsamling, hvor bestyrelsen lavede en plan for, hvad
foreningen skulle foretage sig. hjælp barnet fik hovedkontor i st. kongensgade.
i januar 1996 påbegyndtes det egentlige indsamlingsarbejde. der blev oprettet en
telemarketingafdeling i odense samt ansat en person, ove kristiansen, der skulle opsøge
erhvervslivet i lokalområderne.
der blev lavet en del fodfejl i begyndelsen, som senere belastede foreningen meget. en af disse
fodfejl bestod i, at det ved markedsføringen af hjælp barnet blev oplyst, at der kun var ulønnet
arbejdskraft, hvilket alene var korrekt i begyndelsen af foreningens levetid. i 1996 blev bl.a.
telemarketingmedarbejderne aflønnet med kr. 65 i timen.
det var ligeledes en fodfejl, at hjælp barnet reklamerede med en "tool kit" til
katastrofeområder, idet en sådan reelt ikke kan laves, fordi de enkelte katastrofeområder
aldrig er ens.
en anden væsentlig fejl var guatemalaprojektet. det var hensigten, at projektet skulle støttes,
hvorfor der blev udarbejdet bl.a. en artikel herom til medlemsbladet. bestyrelsen besluttede
efterfølgende, at der alligevel ikke skulle gives donation hertil. der blev udsendt en korrektion
herom til medlemmerne i forbindelse med udsendelsen af et senere medlemsblad.
første rigtige projekt var betaling af kr. 10.000 til hivfonden i århus. efterhånden som ove
kristiansen fik kontakter til det lokale erhvervsliv i forskellige byer i jylland, blev der indgået
aftaler, hvorefter en del af bidragene gik til det lokale sygehus, og resten gik til andre formål.
ove kristiansen kontaktede altid først det lokale sygehus, herefter handelsstandsforeningen og
til sidst den lokale avis før indsamlingens påbegyndelse. når indsamlingen var afsluttet, var
den lokale avis altid inviteret med til overrækkelse af checken på sygehuset.
                                               - 11 -
ole kristiansen besøgte ialt ca. 15 byer, hvor der blev foretaget indsamling til det lokale
sygehus. de lokale erhvervsdrivende gav typisk kr. 1.500 og fik herfor 3 års medlemskab af
hjælp barnet. i vejle blev der indsamlet kr. 78.000, hvoraf sygehuset fik kr. 28.000.
hjælp barnet fik udarbejdet en pamflet med billeder, som viser børn i tredjelande under
overskriften "hjælp verdens børn... mod sult sygdom overgreb", men hjælp barnet har aldrig
støttet projekter i udlandet, da de havde begrænset kendskab hertil og derfor ønskede at
begynde på det danske marked. pamfletten blev bl.a. udsendt til virksomheder, og det fremgik
tydeligt af informationsmaterialet, der medsendtes, at hjælp barnet havde valgt at begynde
med støtte i danmark. dette informationsmateriale er dog ikke fremlagt. der blev også vedlagt
en side med information om hjælp barnet "tak for interessen". nederst på siden står "in-
ternational network helping children". det var deres egen oversættelse af "den almennyttige
forening hjælpeorganisationen hjælp barnet". der eksisterede dog ikke noget netværk, men de
mente, at der var tale om en god oversættelse.
kong frederik ix's bamse var en donation fra en anonym person, der forventede, at bamsen
ville give positiv omtale af foreningen. faktisk fik sagen den modsatte effekt, og toldskat
undersøgte herefter foreningens økonomi og besluttede at tilbagekalde godkendelsen efter lig-
ningslovens § 8a, idet hjælp barnets omkostninger var for store i forhold til den ydede hjælp.
de høje administrationsomkostninger skyldtes til dels påbegyndelse af telemarketingafdelingen
i odense, hvor 6-8 personer var ansat, samtidig med at indsamlede midler blev flyttet til en
fond, idet disse midler skulle anvendes til mere langsigtet hjælp.
en § 8 a godkendelse var af markedsføringsmæssig stor betydning, da det var en blåstempling
af foreningen, men reelt kunne erhvervsdrivende alligevel trække deres bidrag fra. desuden
modtog foreningen sjældent gaver fra private.
foreningens omkostninger blev posteret således, at alle aktiviteter i forbindelse med
telemarketing, herunder husleje og alle ove kristiansens udgifter, fremstod i regnskabet som
udgifter. posten "administrationsudgifter" bestod af øvrig husleje og kontorhold.
i 1996 betalte vidnet huslejen, hvorfor administrationsudgiften reelt var højere, end det
fremgår af 1996 regnskabet.
                                              - 12 -
den negative presseomtale i forbindelse med bamsesagen og fratagelse af § 8 a godkendelsen
bevirkede, at medlemstallet faldt fra 5.000 til ca. 700. den norske sø sterorganisation ophørte
fuldstændigt.
i 1998 flyttede foreningen adresse til borgergade 28.
i dag udføres ingen telemarketing, og der er ingen aktiviteter i foreningen. dog forsøger
bestyrelsen at kontakte tidligere medlemmer i forsøg på at fastholde dem som medlemmer.
anna poulsen har forklaret, at hun har været lokalkomité medlem i red barnet i esbjerg fra
omkring 1981. der er ialt 9 medlemmer i komitéen.
foruden landsdækkende indsamlinger indsamler red barnet penge i esbjerg ved bl.a.
tombolaer og opsætning af bolschedåser på posthuse og sygehuse, i banker og hos politiet.
hun hørte første gang om hjælp barnet i forbindelse med, at ca. 20 medlemmer telefonisk
klagede over, at de havde modtaget 2 kontingentopkrævninger. samtidig oplyste mange
erhversdrivende, som plejede at yde bidrag til tombolaen, at de allerede havde ydet bidrag.
hun blev først klar over den rette sammenhæng i forbindelse med en artikel i vestkysten, som
omtalte indsamling til en scanner til esbjerg sygehus foretaget af organisationen "hjælp
barnet". hun kontaktede vestkysten, som efterfølgende skrev en artikel med overskriften "red
barnet trætte af "hjælp barnet". denne artikel nedsatte delvist forvekslingsrisikoen. dog var
der fortsat problemer med hjælp barnets opringninger til personer i lokalområdet, idet folk
fortsat forvekslede organisationerne. hun har dog ikke direkte hørt, at hjælp barnet udgav sig
for at være red barnet. to af lokalkomitémedlemmerne blev dog ringet op, og efter at de
havde oplyst, at de var medlemmer af lokalkomitéen for red barnet, blev røret lagt på.
der var således mange ubehageligheder forbundet med forvekslingen, men det kan ikke
umiddelbart afgøres, om det har haft nogen økonomisk betydning for red barnet i es bjerg.
else vigh har forklaret, at hun etablerede lokalkomitéen for red barnet i silkeborg i 1994 og
er i dag dennes formand.
hun hørte første gang om hjælp barnet i forbindelse med en indsamling i vejle, hvor de
                                               - 13 -
indsamlede penge ikke som lovet gik til vejle sygehus. samme problem opstod i silkeborg,
hvor hjælp barnet samlede mere end kr. 70.000 ind, men donerede knap halvdelen til
sygehuset.
omtalen af disse sager kan have haft en negativ virkning på donationerne til red barnet, idet
mange forvekslede disse organisationer.
som eksempler på forvekslingen kan nævnes, at hun blev kontaktet af et ægtepar, som havde
fået tilsendt et påkrav for manglende betaling af kontingent, hvilket de vidste ikke var korrekt,
idet de allerede havde betalt kontingent til red barnet. men det viste sig, at der på det
tilsendte girokort stod hjælp barnet, hvilket ægteparret ikke havde bemærket.
hendes bror blev ligeledes telefonisk kontaktet af hjælp barnet, og først ved modtagelsen af
girokortet blev han klar over, at det var en anden organisation end red barnet.
procedure:
red barnet har anført, at ordene "red barnet" anvendes som kaldenavn, og at dette navn
nyder beskyttelse i henhold til varemærkelovens § 3.
"red barnet" har fornødent særpræg. der er tale om en sammensætning af ord, hvor "red"
fremstår i bydeform, og "barnet" fremstår i bestemt form, hvilket ikke giver nogen sproglig
mening, hvorfor der er tale om en slags fantasisammensætning. der er derfor tale om en
suggestiv betegnelse.
navnet har været anvendt siden 1945 og er særdeles velindarbejdet i danmark, og
patentdirektoratet har fundet navnet egnet til en registrering på baggrund af særpræg og ikke
indarbejdelse.
"red barnet" nyder tillige beskyttelse i medfør af markedsføringslovens § 5. hjælp barnet har
ikke under sagens forberedelse bestridt, at red barnet ikke er erhvervsdrivende i
markedsføringslovens forstand. såfremt retten admitterer dette anbringende, gøres det
gældende, at red barnet er en erhvervsdrivende organisation. af industriministerens be-
svarelse af et i folketinget stillet spørgsmål - ft 1988-89 sp. 11505 - fremgår det, at
salgsfremmende foranstaltninger kan påtales i medfør af markedsføringsloven. når
                                            - 14 -
markedsføringslovens ⌡ 6 kan anvendes mod red barnet, må organisationen samtidig være
omfattet af samme lovs beskyttelsesbestemmelser.
af betænkning 1992/1236 fremgår det, at erhvervsdrivende virksomheder er omfattet af
markedsføringsloven. politiske organisationer undtages udtrykkeligt, men intet sted anføres, at
almennyttige organisationer ikke skulle være omfattet. i u 1982.769 h anses fdm - en
interesseorganisation - som værende omfattet af markedsføringsloven.
red barnet driver erhvervsvirksomhed med en betydelig omsætning. der drives en række
flygtningeprojekter i udlandet både i konkurrence med andre organisationer og private
rådgivningsvirksomheder.
i danmark drives ligeledes erhvervsvirksomhed bl.a. ved formidling af feriebørns ophold. på
områder som nødhjælp og omsorg er iss og falck tillige aktører på markedet, hvorfor red
barnet også af denne grund må anses som omfattet af markedsføringsloven.
red barnet må anses som forveksleligt med hjælp barnet, hvilket også under sagen er
dokumenteret ved avisartikler og forklaringer.
begge navne anvender et ord i bydeform henholdsvis "red" og "hjælp" og herefter "barnet" i
bestemt form. de er syns- og lydmæssigt afvigende, men betydningsmæssig forvekslelige.
organisationerne har stort set samme formål og dermed også samme målgruppe. denne
målgruppe er flygtig, hvorfor konkurrencen mellem organisationer i almindelighed er stor
samtidig med, at den "vare", som organisationerne udbyder, vanskeligt lader sig kontrollere.
troværdigheden for den enkelte organisation bliver derfor meget vigtig, hvorfor en forveksling
mellem red barnet og hjælp barnet kan få betydelige konsekvenser. beskyttelsesbehovet
bliver derfor større.
ordene "red" og "hjælp" er umiddelbart substituerbare, og organisationerne huskes som ens i
det "udviskede erindringsbillede".
desto mere et varemærke er indarbejdet, desto bredere er beskyttelsen heraf, hvorfor red
barnet i særdeleshed nyder beskyttelse mod en organisation med et forveksleligt navn.
at patentdirektoratet ved anmeldelsen af red barnet ikke fandt hjælp barnets registrering til
                                               - 15 -
hinder for registrering, skyldes, at det er hjælp barnets figurmærke, der er registreret. dette
mærke er forskelligt fra red barnets mærke.
at patentdirektoratet ved kollisionsundersøgelsen, udarbejdet i forbindelse med hjælp barnets
registrering, ikke fandt red barnet, skyldes, at red barnet på daværende tidspunkt ikke var
registreret, og der medtages ikke indarbejdede varemærker i undersøgelsen.
red barnet udtalte sig i denne periode løbende til pressen om, at de fandt, at hjælp barnet
krænkede red barnets rettigheder, ligesom der fandt et møde sted mellem de to
organisationer.
hjælp barnet kendte ved anmeldelsen til både foreningsregistret og varemærkeregisteret red
barnet, hvorfor der har været forsæt til en krænkelse af red barnet. en udnyttelse af navnet
bevirker, at red barnet har krav på en rimelig godtgørelse.
der kan ikke dokumenteres et egentlig tab, men det kan efter forklaringerne lægges til grund,
at forveksleligheden medførte, at folk ikke længere ønskede at yde bidrag til red barnet.
den måde, hvorpå hjælp barnet har drevet virksomhed, har medført en markedsforstyrrelse
for red barnet. hjælp barnet har udsendt indsamlingsbrochurer, som ikke var dækkende for de
områder, der skulle ydes støtte til, har indsamlet penge til de lokale sygehuse, men ikke givet
hele det indsamlede beløb som bidrag, og har givet urigtige oplysninger om
administrationsomkostninger, hvorfor hjælp barnets virksomhed har været gennemgående
utroværdig.
henset til, at det kan lægges til grund, at der er forvekslelighed mellem de to navne, samt at
troværdighed er af overordentlig stor betydning, har benyttelsen af navnet hjælp barnet
bevirket en økonomisk nedgang for red barnet, som organisationen i medfør af både
varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens § 13 er berettiget til at få erstatning for. et
beløb på kr. 100.000 vil skønnes passende, når henses til lignende sager, hvor en or-
ganisations logo uretmæssigt er anvendt.
det bestrides, at der foreligger passivitet. såfremt hjælp barnet havde haft en massiv
markedsføring, kunne der kræves hurtigere reaktion. da dette ikke er tilfældet samtidig med,
at red barnet løbende har reageret, og idet hjælp barnet i perioder ingen aktivitet har haft,
                                             - 16 -
var red barnet af den berettigede opfattelse, at hjælp barnet var ophørt. passivitet kan derfor
ikke indtræde allerede efter 3-4 år.
hjælp barnet har anført, at organisationen har til formål at hjælpe børn, og der indsamles
midler til dette formål.
det bestrides ikke, at red barnet er et indarbejdet varemærke, men ved registrering af hjælp
barnet blev der udarbejdet en kollisionsundersøgelse, hvis konklusion var, at der ikke var
kolliderende rettigheder. også ved red barnets registrering i august 1999 blev der lavet en
undersøgelse over øvrige rettigheder, og her figurerede hjælp barnet ikke. patentdirektoratet
må derfor have været af den opfattelse, at de to navne ikke er forvekslelige.
der er hverken syns- eller lydmæssig lighed mellem navnene, og begge navne savner
særpræg, hvilket også fremgår af kollisionsundersøgelse for så vidt angår hjælp barnet.
baggrunden for, at red barnet har fået navnet registreret som ordmærke, er, at navnet anses
som velindarbejdet. der må lægges betydelig vægt på, om et varemærke har oprindeligt
særpræg, eller om dette særpræg er opnået gennem indarbejdelse, idet sidstnævnte betegnes
som "svage mærker", og har et meget snæver beskyttelsesområde.
red barnet må betegnes som et sådan svagt mærke, hvorfor der stilles strenge krav til
mærkeligheden, før der forligger forveksling og dermed en krænkelse.
højesterets dom, gengivet i u 1995.211, må have afgørende præjudikatværdi, idet de to
foreningers navne - som i denne sag - var af beskrivende karakter.
når folk yder donationer til foreninger, må det antages, at de er særligt agtpågivende, hvorfor
der ikke kan have været nogen omfattende forveksling mellem de to organisationer.
det følger af både udtalelser fra forbrugerombudsmanden og industriministeren, at
almennyttige organisationer ikke kan anses for omfattet af markedsføringsloven, med- mindre
der er tale om konkret salg af varer.
såfremt det antages, at organisationerne er omfattet af markedsføringsloven, er der i denne
sag ingen krænkelse af § 5, idet der ikke foreligger tilstrækkelig forvek slelighed.
                                              - 17 -
red barnets påstand om erstatning er i påstandsdokumentet alene støttet på varemærkeloven,
hvorfor der ikke kan ydes erstatning, såfremt der kun statueres krænkelse efter
markedsføringsloven.
endvidere er der ikke dokumenteret et tab, og hjælp barnet har ikke handlet hverken
uagtsomt eller forsætligt, idet der blev foretaget en kollisionsundersøgelse, før hjælp barnet
blev registreret, hvorfor navnet blev registreret i god tro.
ud fra forklaringerne kan det ikke lægges til grund, at red barnet har lidt et tab. hjælp barnet
har som indsamlingsorganisation nok givet red barnet konkurrence, men et tab på dette
grundlag kan der ikke ydes erstatning for.
red barnet burde have fremlagt regnskaber og ved revisorerklæringer have dokumenteret et
tab og en markedsforstyrrelse.
om passivitet anføres, at red barnet har udvist retsfortabende passivitet, da hjælp barnets
eksistens har været red barnet bekendt siden 1995. indsigelserne fortabes hurtigere, når den
ældre ret har haft kendskab til den yngre ret. efter varemærkelovens § 9 skal alle omstæn-
digheder tages i betragtning, og i denne sag har red barnet haft kendskab til hjælp barnet i 4
år, før sag anlægges.
rettens begrundelse og resultat:
red barnet og hjælp barnet er begge hjælpeorganisationer, der støtter børneformål, og deres
indsamlingsaktivitet retter sig mod de samme potentielle bidragsydere.
navnene "red barnet" og "hjælp barnet" er begge deskriptive uden selvstændigt særpræg,
men "red barnet" er et særdeles stærkt indarbejdet varemærke og har gennem sin
indarbejdelse opnået særpræg.
retten finder ikke, at hjælp barnet gennem kollisionsundersøgelsen kan opnå god tro med
hensyn til red barnet, hvilket navn var sagsøgte bekendt. hjælp barnet har derfor forsætligt
krænket red barnets indarbejdede varemærke.
                                              - 18 -
red barnet har i stævningen henvist til markedsføringsloven, og hjælp barnet har først under
domsforhandlingen bestridt, at red barnet er omfattet af markedsføringsloven. retten finder
dog, at red barnet i medfør af retsplejelovens § 363, stk. 1 nr. 2 har haft tilstrækkelig mu-
lighed for at varetage sine interesser, hvorfor det af hjælp barnet anførte anbringende tillades
fremført.
hjælpeorganisationer agerer på markedet som erhvervsdrivende med store
markedsføringskampagner samt med indsamlingsmetoder med kommercielt tilsnit, og i red
barnets tilfælde er der tale om en særdeles stor omsætning. markedet er præget af øget
konkurrence ikke blot fra andre almennyttige organisationer, men tillige fra traditionelle
erhvervsdrivende.
red barnet findes derfor at være omfattet af markedsføringsloven.
navnene "red barnet" og "hjælp barnet" er forvekslelige, uanset den auditive forskel, idet
ordene "red" og "hjælp" må anses som betydningsmæssig forvekslelige, hvilket retten er
overbevist om, var tilsigtet. hjælp barnet findes derfor tillige at have overtrådt markeds-
føringslovens § 5.
red barnet har ihvertfald siden 30. december 1995, hvor der udsendes pressemeddelelse
herom, været bekendt med hjælp barnets eksistens.
efterfølgende har der den 12. marts 1996 på hjælp barnets initiativ været afholdt møde
mellem parterne, hvilket ikke medførte en ændring af forholdene, og daværende
generalsekretær for red barnet, niels christian andersen udtalte sig igen til jyllandsposten den
1. juni 1997. der var en del presseomtale om hjælp barnets organisation og aktiviteter
igennem 1997, men red barnet forholdt sig fortsat passiv.
som sagen er forelagt retten, herunder at der ikke er fremlagt eventuel korrespondance
mellem parterne, men at kommunikationen mellem dem i hovedsagen er foregået via pressen,
findes red barnet af have udvist en sådan passivitet, at red barnet har fortabt retten til at
gøre indsigelser gældende mod navnet hjælp barnet.
hjælp barnet frifindelsespåstand tages derfor til følge.
                                             - 19 -
                      thi kendes for ret
sagsøgte, den almennyttige forening hjælpeorganisationen hjælp barnet, frifindes.
hver part bærer egne omkostninger.
                               mette christensen
ivan hermansen                       uffe thustrup
                                    (sign.)
                       udskriftens rigtighed bekræftes
                      p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                               dom
afsagt den 27. september 2016 af vestre landsrets 3. afdeling (dommerne thomas jønler, ida
skouvig og lars krunderup samt sagkyndige meddommere, maskinchef gustav schmidt
hansen og faglært kabys henrik mikkelsen) i ankesag
v.l. s–0662–16
anklagemyndigheden
mod
t
født den … 1962
(advokat michael sønderskov, fredericia)
retten i holstebro har den 21. marts 2016 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. 2-2982/2015).
påstande
tiltalte t har påstået frifindelse, subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
forklaringer
tiltalte og vidnet a har for landsretten i det væsentlige forklaret som i 1. instans. der er
endvidere afgivet forklaring som vidne af b.
tiltalte har supplerende forklaret, at der er korrekt, at han sejlede med 8,5 til 9 knob, og at han
ledte efter fisk. når han lå midt i skillezonen, kunne han med sit daværende udstyr overskue
hele zonen. han kunne også søge, hvis han sejlede i trafiksepareringen, og der må de også
godt fiske, men det er vanskeligt at fiske der, fordi de kun må sejle i samme retning som den
                                                 - 2 -
øvrige trafik. han sætter ikke trawlet ud, medmindre han kan se, at der er fisk. de fisk, de
havde fanget tidligere, var sat ud igen. de havde fisket på den måde hele vejen fra thyborøn
og tilbage igen, sådan som det er vist på kortet side 20 i ekstrakten. de fulgtes med et andet
skib, der gjorde det på samme måde. man kan se på oversigten side 21 i ekstrakten, at skibet
på denne rute kun én gang havde sat hastigheden ned, når redskaberne var ude. de fremlagte
oversigter stammer fra fiskeridirektoratet. når de søgte efter fisk, havde de almindelig
navigationslys på. et fiskeskib skal føre lys som et almindeligt let maskindrevet skib, når
trawlet ikke er nede. kun når de er hæmmet i manøvredygtigheden, når trawlet er sat ud, skal
der føres særligt fiskelys. de tyske myndigheder sagde, at de skulle trække ud af skillezonen
og ind i selve trafiksepareringen. han kan ikke se, hvordan det skulle være muligt at fiske i
skillezonen, hvis man ikke først må finde fiskene. han er uddannet i almindelige søvejsregler
i 1980. der var ikke nogen fare på færde, da han blev kontaktet af de tyske myndigheder. der
var ikke andre skibe i nærheden. hvis de er i trafikerede områder, kommunikerer de med de
andre skibe for at undgå risiko for kollision. de fiskede efter brislinger, som står oppe i
vandet, og derfor er det nødvendigt at søge efter fiskene først. han er ikke bekendt med andre
skibsførere, der er blevet tiltalt for samme overtrædelse. det er helt normalt at fiske på den
måde, og han havde sammen med andre fisket på samme måde i området gennem lang tid,
uden at det var blevet bemærket af de tyske myndigheder. det er for dyrt, hvis trawlet skal
slæbes under søgningen efter fisk, fordi det foregår med en meget lav hastighed, og fordi det
koster for meget i brændstof.
a har supplerende forklaret, at han er uddannet som navigatør, og han har arbejdet i
søfartsstyrelsen i 11 år. han har modtaget flere indberetninger fra de tyske myndigheder, nok
5-8 siden 2014. skillezonen er som midterrabatten på en motorvej. man må godt fiske der,
fordi det går med en lav hastighed, mens fartøjet benytte lys. det forvirrer ikke den øvrige
trafik. det gør det derimod, hvis sejladsen i skillezonen foregår med fuld hastighed, fordi de
andre skibe bliver forvirrede over, hvad der sker i rabatten. det pågældende område, hvor
tiltalte sejlede, er stærkt trafikeret, og derfor er de tyske myndigheder meget opmærksomme
på at håndhæve reglerne. det er undtagelsen, at man må sejle i skillezonen. undtagelsen
gælder kun, hvis skibet er beskæftiget med fiskeri, sådan som det er defineret i reglerne. det
er tydeligt for de andre skibe, at der fiskes, fordi det kræver en særlig lygteføring, og fordi det
skib, der fisker, zigzagger og sejler langsomt. efter søvejsreglerne er et skib kun i færd med at
fiske, hvis det er hæmmet i sin manøvreevne, fordi fiskeredskaberne er i brug. der er også et
                                                 - 3 -
behov for, at man af hensyn til retshåndhævelsen simpelt og enkelt kan se, hvilke skibe der
har ret til at sejle i skillezonen, og det kan man ikke, hvis skibe også må sejle der med normal
hastighed, fordi de søger efter fisk. hvis det er tilfældet, kan alle sige, at de søger efter fisk,
når de sejler i skillezonen, uden at der er mulighed for at efterprøve rigtigheden deraf. der er
efter hans opfattelse ikke forskel på ”i færd med at fiske” og ”for at drive fiskeri” i
søvejsreglerne. det anbefales, at man entydigt følger søvejsreglerne uden individuel
kommunikation, fordi det giver de bedste muligheder for at undgå kollisioner. han er enig i
afsnit 2 i jens thomsens udtalelse, men ikke i afsnit 4, fordi det - som forklaret - er vigtigt for
håndhævelsen, at man kan se, om et skib fisker eller ikke fisker. han er enig i, at x-skib ikke
var begrænset i sin manøvreevne, mens der blev søgt efter fisk.
b har forklaret, at han er uddannet som skibsfører på handelsskibe efter at have været fisker,
og han har de sidste 6 år undervist på skagen skipperskole. han blev af skolens ledelse bedt
om at lave en udtalelse til brug for sagen efter en henvendelse fra tiltalte, og han har tjekket af
med de øvrige lærere, at de er enige. udtalelsen er udtryk for det, der bliver undervist i. der
står ikke noget i søvejsreglerne om at søge efter fisk. efter eu-reglerne er det også fiskeri at
søge efter fisk, og derfor mener han, at regel 10 må forstås i overensstemmelse hermed. det er
efter hans opfattelse ikke af betydning for definitionen af fiskeri, om fartøjet er hæmmet eller
ikke hæmmet i sin manøvredygtighed. han mener, at tiltalte har handlet i overensstemmelse
med reglerne. tiltalte har sejlet i en lige linje, og derfor har han ikke været til gene for andre
skibe på samme måde som et fiskefartøj, der zigzagger. skibet har desuden haft den korrekte
lygteføring.
landsrettens begrundelse og resultat
bestemmelserne i de internationale søvejsregler har bl.a. til formål at hindre kollisioner.
regel 10, trafiksepareringssystemer, litra (e) om, at et skib ikke må sejle ind i en skillezone,
medmindre det sker for at drive fiskeri i zonen, må i overensstemmelse hermed og på
baggrund af det, som a har forklaret, forstås således, at undtagelsen alene angår de
situationer, hvor fiskeskibe sejler med nedsat manøvredygtighed i overensstemmelse med det,
der fremgår af definition litra (d) i regel 3, om ”skibe, der er i færd med at fiske”. afsøgning
uden nedsat manøvreevne er derfor ikke tilladt i skillezonen, selv om dette sker med henblik
                                               - 4 -
på fiskeri. herefter og i øvrigt af de grunde, som byretten har anført, tiltræder landsretten, at
tiltalte er skyldig.
straffen er passende fastsat, idet der ikke – under hensyn til sagens karakter – foreligger
forhold, der kan begrunde, at bøden nedsættes.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
dom
afsagt den 2. juli 2014
rettens nr. 2-2695/2014
politiets nr. sav-2013-521-1779
statsadvokaten i viborg
mod
e
født den … 1984
sagens baggrund og parternes påstande
i denne sag har e nedlagt påstand om, at anklagemyndigheden skal anerkende erstatningsan-
svaret for den skade, der opstod på gulvet i stuen i lejligheden, beliggende …vej, x-by, under
en ransagning den 11. juni 2013.
kravet er støttet på retsplejelovens § 1018 b, subsidiært § 1018 h.
anklagemyndigheden har påstået frifindelse.
sagens oplysninger
den 11. juni 2013 foretog østjyllands politi i henhold til retskendelse ransagning på adressen
…vej, y-by, hvor blandt andet lejlighedens indehaver, a, og hendes søn, e var til stede.
under ransagningen blev der i lejlighedens køkken fundet en pose med cirka 25 gram hvidt
pulver, som politiet antog kunne være amfetamin, og 9 ampuller hver med 2 ml nandrolon.
desuden fandt politiet en pose med cirka 1,5 kilo hvidt uidentificerbart stof, som ved en
narkotest gav udslag som et amfetaminlignende stof. e oplyste, at de to første fund tilhørte
ham. a oplyste, at den sidstnævnte pose tilhørte hende.
på baggrund heraf blev e anholdt, og der blev umiddelbart herefter med hans samtykke fore-
taget en ransagning af hans bopæl, ...vej, x-by. under denne ransagning fandt politiassistent
b et cirka 80 cm langt jernrør i es stue. da politiassistenten tog røret op, faldt en del af røret
på gulvet og lavede et hak i gulvet.
ved brev af 10. september 2013 fra østjyllands politi blev sigtelsen mod e for besiddelse af
cirka 25 gram amfetamin opgivet.
den 20. september 2013 anmodede advokat bjarne frøberg om politidirektørens tilkendegi-
velse af, om man kunne anerkende et erstatningsansvar for skaden, der ikke var opgjort.
ved brev af 18. november 2013 meddelte statsadvokaten i viborg, at kravet ikke kunne imø-
dekommes efter retsplejelovens § 1018 h, idet politiassistenten ikke havde handlet culpøst.
ved dom af 8. januar 2014 blev e idømt bødestraf for overtrædelse af lov om forbud mod
visse dopingmidler ved at have besiddet 9 ampuller med nandrolon.
den 23. januar 2014 tiltrådte rigsadvokaten afgørelsen fra statsadvokaten i viborg med
samme begrundelse.
                                                - 2 -
sagen er den 28. februar 2014 indbragt for retten, der har behandlet sagen med domsmænd.
forklaringer
erstatningssøgende e og vidnet, politiassistent b, har afgivet forklaring. forklaringerne er
lydoptaget og gengives ikke i retsbogen eller dommen.
parternes procedure
anklagemyndigheden har vedrørende retsplejelovens § 1018 b anført, at bestemmelsen ikke
finder anvendelse i den foreliggende situation, men typisk hvor der er tale om bevidste hand-
linger så som at slå en dør ind for at kunne gennemføre en ransagning. det objektive ansvar
modsvares af reglerne om egen skyld.
efter bevisførelsen må der antages at være tale om et hændeligt uheld, idet politiassistenten
ikke har handlet culpøst. hans adfærd kan ikke karakteriseres som uhensigtsmæssig, og er-
statningssøgendes advarsel er fremkommet så sent, at politiassistenten ikke har kunnet nå at
reagere. der kan således ikke pålægges erstatningsansvar efter retsplejelovens § 1018 h for
tabet, hvis størrelse stadig er ukendt.
erstatningssøgende har under hovedforhandlingen principalt gjort gældende, at kravet har
støtte i retsplejelovens § 1018 b, hvor der på objektivt grundlag bør ydes erstatning, når er-
statningssøgende ikke har udvist egen skyld. der er henvist til afgørelserne i ufr 1997/207 v
og ufr 2012/2477 ø.
det er subsidiært gjort gældende, at politiassistenten har handlet culpøst i forbindelse med
ransagningen, hvorfor erstatningsansvaret bør anerkendes efter retsplejelovens § 1018 h. po-
litiet har en almindelig pligt til at udvise den yderste agtpågivenhed i forbindelse med ransag-
ninger. skaden kunne være undgået, hvis politiassistenten havde spurgt erstatningssøgende,
om der skulle udvises særlig agtpågivenhed ved løft eller flytning af forskellige indbogen-
stande. ransagningen foregik roligt, og politiassistenten kunne have nået at reagere på erstat-
ningssøgendes advarsel.
rettens begrundelse og afgørelse
det rejste erstatningskrav er baseret på en hændelse, som fandt sted under en ransagning på
erstatningssøgendes bopæl, hvor en politiassistent under eftersøgning af narkotika i stuen tog
et jernrør op. ved denne manøvre gik jernrøret i tre dele, og en af disse dele faldt på gulvet,
hvilket forårsagede et hak i gulvet. erstatningskravet er ikke opgjort.
den skadeforvoldende hændelse relaterer sig ikke til det straffeprocessuelle indgreb på en
sådan måde, at skaden er blevet tilføjet som et led i strafferetlig forfølgning. erstatningskravet
må derimod - som for afledede skader - antages at være opstået i anledning af strafferetlig
forfølgning.
der er derfor ikke grundlag for at kræve erstatning efter retsplejelovens § 1018 b, men efter
retsplejelovens § 1018 h, hvor dansk rets almindelige erstatningsregler finder anvendelse ved
ansvarsbedømmelsen.
                                               - 3 -
ved denne bedømmelse lægger retten til grund, at e, der var i samme rum som vidnet, har
sagt "pas på", da vidnet løftede røret op, idet e var klar over, at splitten i røret kunne falde ud,
når røret blev holdt vandret.
efter politiassistent bs forklaring lægges det endvidere til grund, at han under eftersøgningen
af narkotika tog røret roligt op, og at e sagde "pas på", da røret i samme øjeblik gik i tre dele.
undersøgelsen af jernrøret må antages at være en del af politiets arbejdsopgaver i forbindelse
med eftersøgning af narkotika ved ransagningen af lejligheden. retten finder ikke grundlag
for at antage, at politiassistenten burde have iagttaget særlige forholdsregler, da han tog den
omhandlede jernstang op, idet han ikke kunne forudse, at den i vandret stilling ville gå i tre
dele. da es advarsel først blev givet samtidig med, at politiassistenten tog røret op, er der ikke
udvist en sådan uagtsomhed fra politiassistentens side, at der er grundlag for at antage, at han
har handlet ansvarspådragende.
skaden er derfor sket ved et hændeligt uheld, som ikke kan føre til erstatningsansvar efter
retsplejelovens § 1018 h.
thi kendes for ret:
anklagemyndigheden frifindes.
e skal betale sagens omkostninger.


text:
                              højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 26. august 2014
sag 320/2012
(2. afdeling)
a
(advokat erik dreyer)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat sune riisgaard)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 1. afdeling den 2. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, poul dahl
jensen, hanne schmidt og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
parterne er enige om nogle rettelser i visse af tallene i den kalkulation over prisforskellene på
dieselolie og benzin, der fremgår af sagsfremstillingen i landsrettens dom. rettelserne angår
ikke nogen af de tal i kalkulationen, som landsretten har nævnt i sin begrundelse for dommens
resultat.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, som landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                               - 2 -
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 200.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.