text:
                                             dom
afsagt den 28. oktober 2016 af østre landsrets 2. afdeling
(landsdommerne kaspar linkis, ole græsbøll olesen og annette dam ryt-hansen).
2. afd. nr. b-1182-15:
a
(advokat jens baagøe thomsen)
mod
codan forsikring a/s
(advokat michael s. wiisbye)
og
2. afd. nr. b-1249-15:
a
(advokat jens baagøe thomsen)
mod
privatsikring a/s
(advokat michael s. wiisbye)
disse sager, der er anlagt ved retten på frederiksberg den 9. februar 2015, er ved kendelse af
18. maj 2015 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk.
1.
sagerne drejer sig om, hvorvidt den skade, som a pådrog sig under en løbetur den 19. juli
2013, er en ulykke i forsikringsbetingelsernes forstand. sagerne drejer sig endvidere om,
hvorvidt skaden er undtaget fra forsikringsdækning i medfør af dækningsundtagelsen i
forsikringsbetingelserne for forudbestående sygdom.
sagsøgeren, a, har nedlagt påstand om, at de sagsøgte, codan forsikring a/s og privatsikring
a/s, tilpligtes at anerkende, at a har været udsat for et ulykkestilfælde i
forsikringsbetingelsernes forstand.
de sagsøgte, codan forsikring a/s og privatsikring a/s, har nedlagt påstand om frifindelse.
                                               - 2 -
sagsfremstilling
af kendelse afsagt af ankenævnet for forsikring den 8. september 2014 i sagen mellem a og
codan forsikring a/s fremgår blandt andet:
     ”forsikringstageren har to ulykkesforsikringer i codan forsikring a/s. hun
     klager ved sin ægtefælle over selskabets afvisning af at yde forsikringsdækning i
     anledning af et anmeldt ulykkestilfælde den 19/7 2013.
     klageren, der er født i 1970, pådrog sig under en løbetur en meniskskade. sel-
     skabet har afvist at yde forsikringsdækning med henvisning til, at der er tale om
     en dagligdags hændelse, der ikke kan anses for at være et dækningsberettigende
     ulykkestilfælde.
     i ambulantepikrise af 1/8 2013 fra hospitalet, der behandlede klagerens knæ,
     fremgår det blandt andet:
     "pt. henvises fra skadestuen subakut grundet et aflåst knæ på højre side.
     pt. var på ferie i italien for 2 uger siden, hvor hun ville løbe sig en tur og pludselig
     fik et smæld i knæet. herefter kunne pt. ikke hverken strække eller bøje i knæet.
     der var voldsom hævelse samt smerter. pt. blev transporteret med sos hertil og
     vurderet i skadestuen.
     pt. blev sat til en subakut ambulant kontrol i dag.
     pt. oplyser, at der er lidt fremgang, men tilstanden er stadigvæk noget besværlig.
     objektivt
     pt. mangler 35 grader til fuld ekstension. bøjer kun til ca 90 grader. pt. er meget
     øm svarende til mediale ledlinje. positiv mcmurrays test. der er ingen sideløshed.
     det er svært at afgøre korsbåndet, idet pt. er smertepåvirket.
     der ses også lidt guadricepsmuskelatrofi.
     plan
     pt. henvises subakut til mr-skanning
     pt. har en forsikring og derfor tages denne i brug.
     når svaret foreligger, tager pt. selv kontakt til vores sekretær med henblik på en
     ny tid hurtigst muligt af undertegnede.
     ovenstående notat kan bruges som henvisning til mr-skanning af højre knæ.
     der er mistanke om en stor bucket handle-menisklæsion medialt.
     pt. er velforberedt på, at det kan være nødvendigt med at foretage en artroskopi
     for at behandle menisken.
     pt. er også informeret om behandlingsmuligheder i form af resektion versus
     reinsertion samt prognose og postoperative regi. er ligeledes informeret om
     operationens art og risici samt om mulige postoperative komplikationer i form af
     infektion og dvt.
                                         - 3 -
vi afventer svar på mr-skanning af højre knæ, som pt. selv vil stå for at få fo-
retaget. pt. kontakter os, når hun har en beskrivelse samt en cd-rom."
af udskrivningsepikrise i forbindelse med mr-skanning af knæet den 1/8 2013
fremgår bl.a.:
"mr-scanning af knæ, højre der ses moderat ansamling og synovit beliggende
overvejende i fossa suprapatellaris.
derudover ses diffus ødem bagtil for knæleddet, som strækker sig både kranielt
og kaudalt langs muskel gastroc nemius medialis, tyder på kapselruptur. end-
videre ses subkutan ødem især anteriort og posteriort for knæleddet, men også lidt
medialt og lateralt.
acl, pcl, mcl og lcl findes intakte.
den laterale menisk fremtræder fuldstændig intakt, uden tegn til penetrerende
læsioner.
svarende til mediale menisk ses posteromedialt (helt posteriort i corpus mod
overgangen til baghornet) en flap læsion, hvor flappen udgår fra underfladen og
peger medialt og en anelse nedad til mod recessen mellem mediale tibiakondyl og
mcl. der er ikke tale om bucket handle læsion.
endvidere ses flere overfladiske brusklæsioner som involverer den laterale flade
af retropatellare brusk og der er et par små fissurer som løber dybt og har kontakt
til underliggende knogle, men uden at give anledning til hverken subkondral ødem
eller subkondral cyste, og dermed taler brusklæsionerne for grad 2-3.
røntgendiagnose
flap læsion svarende til mediale menisk - se venligst tekst.
ansamling.
kapselruptur.
brusklæsioner af grad 2-3 svarende til retropatellare brusk."
i epikrise af 22/8 2013 fra det hospital, som klageren blev behandlet på, hedder
det blandt andet:
"aktionsdiagnose
dz090 kontrolundersøgelse efter operation af anden tilstand
ds832 traumatisk ruptur af menisk i knæled
epikrise:
22.08.2013
ambulant kontrol
pt. blev artroskoperet for 14 dage siden, hvor der blev fundet en lille osteokondral
læsion på patella samt i trochlea. endvidere en mindre menisklæsion medialt i
højre knæ.
pt. havde da 3 uger forinden slået knæet, og har siden knætraumet haft reduceret
bevægelighed i knæet.
                                          - 4 -
straks pt. var bedøvet ved operationen var bevægeligheden fri.
pt. henvender sig nu 14 dage efter operationen, idet der fortsat er hævelse og
dårlig bevægelighed i knæet. pt. synes egentligt ikke, at det gør ondt i knæet, når
blot der ikke strækkes og bøjes.
objektivt
der er ganske diskret ansamling i knæleddet.
pt. mangler 10 grader i at kunne strække helt ud. kan ikke flektere over 90 grader.
cikatricerne er velophelede."
i skadeanmeldelse modtaget i codan den 15/8 2013 har klageren bl.a. anført
[udfyldt i skemaform]:
"hvordan skete ulykken?
jeg var ude og løbe – får pludselig stærke smerter i mit højre knæ og må hoppe
hjem på venstre ben
hvad var årsagen til at ulykken skete?
løb"
efter at selskabet havde modtaget skadeanmeldelsen fra klageren, fremsendte det
et spørgeskema, hvori hun skulle besvare en række uddybende spørgsmål om
hændelsen. af klagerens svar af 15/10 2013 fremgår blandt andet, at der ikke
skete noget usædvanligt, uventet eller tilfældigt i forbindelse med hændelsen.
i klagen til nævnet hedder det blandt andet:
"min kone … har været ude for en ulykke/meniskskade i [udlandet] i sommer.
hun var ude at løbe - som så mange gange før. hun løber ca. 2-3 gange om ugen
og har gjort det gennem mange år. hun har aldrig haft skader af at løbe eller
problemer, hverken med det skadede højere knæ (meniskskade) eller det andet
tidligere, og har derfor ikke haft anledning til at passe særligt på. der var varmt og
hun var 'opvarmet' da hun startede - havde løbet i ca. 10 min. og var kommet ind i
den sædvanlige løberytme da hun lige pludselig oplevede kraftige smerter i sit
højre knæ. hun blev chokeret og utilpas, så efter om der var noget, hun var 'trådt
forkert' på, så ikke noget, men så omvendt heller ikke særlig grundigt efter, det
gjorde meget ondt i knæet, og det var ikke lige det hun tænkte på. der kan dog
sagtens have ligget en lille sten eller andet hun havde trådt forkert på og fået et
vrid. det var en asfalteret sti på en campingplads, der gik gennem et grønt
området.
codan påpeger i deres afslag at de ikke vil dække da 'der skal ske en pludselig
hændelse, der forårsager personskade'
… fik i aug. 13 en operation i knæet og fik fjernet godt 20 % af menisken samt
skabt lidt bruskskader væk."
i brev af 24/2 2014 har selskabet hertil blandt andet bemærket:
"vedr. [nr.] - codan-policen
i skadeanmeldelse af 12.08 2013 oplyste forsikringstageren, at hun d.19.07.2013
under en løbetur i italien pludselig fik stærke smerter i sit højre knæ. med
anmeldelsen fulgte journal fra aalborg universitetshospital.
                                         - 5 -
vi har rekvireret journalen fra forsikringstagerens læge.
vi har endvidere modtaget spørgeskema, hvori forsikringstageren oplyste føl-
gende: 'jeg var ude at løbe og oplevede pludselig kraftige smerter i højre knæ,
kunne derefter ikke støtte på højre ben måtte have hjælp til at komme hjem.'
forsikringstageren svarede benægtende på spørgsmål om, hvorvidt der var sket
noget usædvanligt, uventet eller tilfældigt i forbindelse med hændelsen.
vi har i brev af 04.12 2013 meddelt forsikringstageren, at vi ikke finder, at den
anmeldte skade opfylder ulykkesdefinition i henhold til forsikringsbetingelserne,
en pludselig hændelse, der forårsager personskade, jf. punkt 2 i betingelserne for
invaliditetsdækning ved ulykkestilfælde.
forsikringstageren gjorde i brev af 16.01 2014 indsigelse over afgørelsen, og
anfører, at der kan have ligget en lille sten eller andet, som hun var trådt forkert
på.
vi har imidlertid i brev af 22.01. fastholdt vores afgørelse.
vedr. [nr.] - mastercard-forsikringen
vi modtog d. 19.08 2013 en anmeldelse vedrørende rejseudgifter, hvilken vi har
anerkendt og betalt.
den 01.11 2013 oplyste forsikringstageren, at hun ønskede ligeledes at anmelde
skaden til den ulykkesforsikring, der er tilknyttet samme mastercard.
vi har bedt forsikringstageren udfylde et spørgeskema, hvilket vi modtog retur d.
25.11. forsikringstageren oplyste heri, at der ikke var sket noget usædvanligt i
forbindelse med løbeturen.
vi har i brev af 29.01 2014 meddelt forsikringstageren, at vi ikke kan anerkende
erstatningspligten, idet der ikke er tale om en begivenhed, der opfylder
ulykkesdefinitionen i forsikringsbetingelserne. vi skal for en ordens skyld be-
mærke, at brevet ikke citerer forsikringsbetingelserne korrekt med hensyn til
ulykkesdefinitionen. ordlyden i forsikringsbetingelsernes punkt 4.1. er følgende:
'forsikringen dækker ved død eller medicinsk invaliditet samt tandskade som
følge af et ulykkestilfælde, hvorved forstås en pludselig hændelse, der forårsager
personskade.'
vi har i brevet af 29.01. endvidere henvist til forsikringstagerens egne oplysninger
om, at der ikke skete noget usædvanligt i forbindelse med skadens opståen, og at
hun hverken faldt, gled eller snublede.
vi har i den forbindelse henvist til, at det fremgår af journalnotat, at knægenerne
opstod pludseligt efter løbetur, intet vridtraume [journalnotat af 29.07 2013]
efter fornyet gennemgang af de to sager må vi meddele, at vi ikke finder grundlag
for at ændre vores standpunkt.
                                         - 6 -
vi finder, at løb i sig selv må anses for en dagligdags bevægelse af kroppen. som
redegjort for, er der ikke indtruffet noget usædvanligt i forbindelse med løbeturen,
og vi finder derfor ikke, at der foreligger et ulykkestilfælde i forsikringens
forstand. vi må således fastholde vores afgørelse og skal til støtte herfor henvise
til ak 84.375, ak 84.828 og ak 84.9293."
i forsikringsbetingelserne for klagerens ulykkesforsikring hedder det bl.a.:
"hvad forstås ved et ulykkestilfælde?
som ulykkestilfælde betragtes:
- en pludselig hændelse
- der forårsager personskade"
i forsikringsbetingelserne for mastercard platinium forsikringen hedder det bl.a.:
"4.1 dækning
forsikringen dækker ved død eller medicinsk invaliditet samt tandskade som følge
af et ulykkestilfælde, hvorved forstås en pludselig hændelse, der forårsager
personskade.
…
4.3 undtagelser
ulykkesforsikringen dækker ikke følgende:
     • ulykkestilfælde, der skyldes sygdom eller udløsning af latente
        sygdomsanlæg, selv om sygdommen er opstået eller forværret ved et
        ulykkestilfælde."
nævnets flertal udtaler:
af begge de ovenfor gengivne forsikringsbetingelser fremgår det, at der ved et
ulykkestilfælde forstås en pludselig hændelse, der forårsager personskade.
flertallet lægger til grund, at klagerens gener i højre knæ opstod i forbindelse
med, at hun havde motionsløbet i ca. 10 minutter. hun mærkede et smæld i knæet
og fik umiddelbart efter stærke smerter.
løb er efter flertallets opfattelse egnet til at forårsage en meniskskade som den
indtrufne i klagerens højre knæ. flertallet henviser herved til nævnets seneste
praksis i tilsvarende sager, herunder navnlig kendelserne 85.103, 85.462 og
85.204. efter en samlet vurdering finder flertallet herefter, at klageren har været
udsat for en pludselig hændelse, der har forårsaget personskade. da selskabet ikke
har taget stilling til méngradens størrelse, hjemvises sagen til afgørelse heraf.
nævnets mindretal udtaler:
efter almindelige forsikringsretlige principper påhviler det klageren at bevise, at
hun har været udsat for et dækningsberettiget ulykkestilfælde, i form af en
pludselig hændelse der forårsager personskade.
nævnets mindretal finder, at en aktivitet i form af almindeligt løb ikke kan ka-
rakteriseres som en pludselig hændelse.
da skaden efter klagerens oplysninger skete efter almindeligt løb i 10 minutter –
uden f.eks. vrid eller snublen - finder mindretallet, at klageren ikke har løftet
                                               - 7 -
      bevisbyrden for, at skaden er en følge af et ulykkestilfælde i forsikringsmæssig
      forstand.
      herefter finder mindretallet, at klageren ikke har været udsat for et dæknings-
      berettiget ulykkestilfælde.
      der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.”
ved brev af 28. september 2002 til a meddelte codan forsikring a/s, at selskabet med
virkning fra den 1. januar 2003 introducerede en ny ulykkesforsikring. af brevet fremgår
blandt andet:
      ”det kan føles uretfærdigt, når et uheld ikke dækkes af forsikringen, fordi det ikke
      er et ”ulykkestilfælde”. problemet er den definition af ”ulykkestilfælde”, der har
      været brugt af næsten alle selskaber de sidste 75 år: ”en tilfældig, af forsikredes
      vilje uafhængig, pludselig, udefra kommende indvirkning på legemet, som har
      påviselig beskadigelse af dette til følge”.
      det gør codan noget ved
      med virkning fra næste forfaldsdato 01.01.2013 ændrer vi dine forsikringsbe-
      tingelser, så definitionen af et ulykkestilfælde simpelthen er ”en pludselig
      hændelse, der forårsager personskade”. det gør det hele meget lettere.
      hvad betyder ændringen i praksis?
      se på disse eksempler. i begge tilfælde ville skaden ikke være dækket efter den
      gamle definition på et ulykkestilfælde; men efter den nye er der dækning.
      ⋅ hr. holm rydder op i kælderen. han slæber en sæk murbrokker op af trappen,
        forstrækker ryggen og får en varig skade. forsikringen har hidtil ikke dækket,
        fordi handlingen – det at slæbe sækken – ikke er sket ”uafhængigt af den for-
        sikredes vilje”.
      ⋅ fru nord kører i bil. hun får et midlertidigt ildebefindende, er ”væk” et øjeblik
        og kommer til skade. forsikringen har hidtil ikke dækket, fordi handlingen –
        den besvimelse, der førte til skaden – ikke er ”udefra kommende”.
      …
      der er selvfølgelig begrænsninger – men de er få
      vi kan naturligvis ikke dække alt. så efter forbedringen er der stadig enkelte
      ”pludselige hændelser”, der ikke er dækket. det er dog situationer, der heller ikke
      var dækket under de gamle betingelser:
      ⋅ forsikringen dækker ikke skader, der skyldes forgiftning som følge af medicin.
      ⋅ forsikringen dækker ikke skader, der skyldes smitte med virus, bakterier, andre
        mikroorganismer eller lignende.
      ⋅ hvis forsikringen omfatter dækning ved dødsfald, er dødsfald med naturlige år-
        sager og dødsfald med ukendt årsag undtaget.
                                                - 8 -
      ⋅ hvis forsikringen dækker invaliditet, omfatter den ikke psykiske følger efter
        hændelser, hvor du ikke selv har været udsat for fare for personskade.”
vedlagt brevet af 28. september 2002 var de nye forsikringsbetingelser, hvoraf blandt andet
fremgår:
      ”invaliditetsdækning ved ulykkestilfælde
      …
      hvad omfatter invaliditetsdækningen ikke?
      4. invaliditetserstatningen udbetales ikke for:
      - invaliditet, der skyldes skader nævnt under pkt. 3 i fællesbetingelserne.
      - invaliditet, når ulykkestilfældet skyldes sygdom (bortset fra besvimelsestilfælde
      eller ildebefindende).
      - invaliditet, der skyldes sygdom og udløsning af latente sygdomsanlæg, selv om
      sygdommen er opstået eller forværret ved et ulykkestilfælde.
      - invaliditet, der skyldes, at en tilstedeværende eller tilfældig tilstødende sygdom
      forværrer følgerne af et ulykkestilfælde.
      - invaliditet, der bestod før ulykkestilfældet,
      …
      fællesbetingelser for codans ulykkesforsikring
      …
      2. som ulykkestilfælde betragtes:
      - en pludselig hændelse
      - der forårsager personskade”
af sektion b, pkt. 4, om rejseulykker i forsikringsbetingelserne for mastercard platinum fra
januar 2009 fremgår:
      ”…
      4.1 dækning
      forsikringen dækker ved død eller medicinsk invaliditet samt tandskade som følge
      af ulykkestilfælde, hvorved forstås en pludselig hændelse, der forårsager
      personskade.
      …
      4.3 undtagelser
      ulykkesforsikringen dækker ikke følgende:
          • ulykkestilfælde, der skyldes sygdom eller udløsning af latente sygdoms-
               anlæg, selv om sygdommen er opstået eller forværret ved et
               ulykkestilfælde.
          • forværring af følgerne af ulykkestilfælde, der skyldes en tilstedeværende
               eller tilfældig tilstødende sygdom.
      …”
                                              - 9 -
af udskrift af journalnotat hos lægerne korslund og bundgaard af 22. juli 2011 vedrørende a
fremgår blandt andet:
     ”har over længere tid haft muskelsmerter samt ledsmerter, nærmest sv.t. samtlige
     led. føler som om der er ikke kommer blod nok ud til ekstremiteterne, og har også
     været træt. det har vist specielt været galt over de sidste tre uger. træner tre
     gange i fitness center og kan ikke forstå at hun ikke taber sig.
     er dog heller ikke overvægtig.
     har foreholdt hende, om hun ikke tror muskel- og ledsymptomerne skyldes
     overtræning, hvilket hun benægter.
     objektivt er der ikke nogen ledforandringer at påvise.”
herudover fremgår følgende af journalnotatet under datoen den 29. juli 2013:
     ”…
     kontakt tekst
     har skadet højre knæ, kom pludselig efter løbetur, intet vridtraume.
     undersøgt i italien, har fået don joyskinne. har været på skadestuen 29.07.13.
     blev udskrevet kl. 04 om morgenen med mulig mistanke om menisklæsion.
     knæet er afhævet lidt, men det er fortsat ømt ved belastning. har krykkestokke,
     men har brug for en kørestol, for at kunne tage sig rundt og få benet op, specielt
     med tanke på pt.’s dårlige ryg med skoliose, kan ikke holde til at ligge ned hele
     denne
     periode,
     må gerne gå med støtte med hjælp af krykkestokke, hvis det er muligt, vi hører på
     hjælpemiddelcentralen, hvorvidt
     det er muligt at få lov at låne en kørestol.
     …
     skadestueepikrise
     …
     epikrise
     …
     anamnese
     42-årig kvinde har for en uge siden på ferie i italien under løbetur oplevet plud-
     selig smæld i hø. knæ. intet forudgående vridtraume. kunne efterfølgende ikke
     støtte på benet grundet smerter. blev undersøgt på italiensk sygehus, hvor man
     angiveligt tog røntgen og herefter konstaterede, at der både var menisk- og
     korsbåndsskade. billederne fra italien er ikke medbragt.
     pt. er i italien pågivet låst donjoy-skinne.
     pt. er i dag via sos blevet fløjet hjem med henblik på akut behandling på et dansk
     sygehus. kan fortsat ikke støtte på benet og angiver store smerter fra knæet, når
     det ikke er eleveret.”
af ambulantepikrise af den 7. august 2013 fremgår blandt andet:
                                               - 10 -
       ”der gøres artroskopi via anterolateral skopport og anteromedial arbejdsport. der
       er gode oversigtsforhold, normale forhold i recessus suprapatellaris, femo-
       ropatellart finder man et 1 x 1 cm stort område på patella, hvor brusken er noget
       opflosset og ligeså i bunden af trochlea. i mediale ledkammer er der læsion på
       overgangen mellem midterste og bagerste 1/3. området reseceres med stansetang
       til stabil menisk. der er herved reseceret ca. 20 % af menisken. en mindre
       bruskkontusion midt på femurkondylen, men den er ret overfladisk. inter-
       kondylært ses begge korsbånd normale, begge er testet med krog. i laterale
       ledkammer er menisken intakt, er testet med krog, der er lidt mat brusk, men uden
       læsioner.”
a anmeldte skaden til forsikringsselskaberne i august 2013. i anmeldelsen af 5. august 2013
til privatforsikring a/s er det anført:
       ”a var ude at løbe og oplevede pludselig kraftige smerter i højre knæ. kunne
       derefter ikke støtte på højre ben og måtte hjælpes hjem til vores campingvogn.”
a besvarede i oktober og november 2013 uddybende spørgsmål fra forsikringsselskaberne om
skaden. i besvarelsen af 15. oktober 2013 til codan forsikring a/s er det anført:
       ”jeg var ude og løbe og oplevede pludselig kraftige smerter i højre knæ, kunne
       derefter ikke støtte på højre ben måtte have hjælp til at komme hjem.”
i besvarelsen af 20. november 2013 til privatsikring a/s er det anført:
       ”jeg var ude og løbe da jeg pludselig oplevede kraftige smerter i højre knæ
       hvorefter jeg umuligt kunne støtte på benet.”
efter at forsikringsselskaberne havde meddelt, at de ikke ville dække skaden, meddelte a i
brev af 16. januar 2014 til codan forsikring a/s og i brev af 18. februar 2014 til privatsikring
a/s, at hun, såfremt afgørelserne blev fastholdt, ville klage til ankenævnet for forsikring. i
brevene er det anført:
       ”som tidligere oplyst, var jeg ude at løbe som så mange gange før. jeg løber ca. 2-
       3 gange om ugen og har gjort det gennem mange år. jeg har aldrig haft skader af
       at løbe eller problemer, hverken med det skadede knæ eller det andet tidligere, og
       har derfor ikke haft anledning til at passe særligt på. der var varmt og jeg var
       ”opvarmet” da jeg startede - jeg havde løbet i ca. 10 min. og var kommet ind i min
       sædvanlige løberytme da jeg lige pludselig oplevede kraftige smerter i mit højre
       knæ. jeg blev chokeret og utilpas, så efter om der var noget jeg var ”trådt forkert”
       på, så ikke noget, men så omvendt heller ikke særlig grundigt efter, det gjorde
                                               - 11 -
      meget ondt i knæet, og det var ikke lige det jeg tænkte på. der kan dog sagtens
      have ligget en lille sten eller andet jeg havde trådt forkert på og fået et vrid. det
      var en asfalteret sti på en campingplads, der gik gennem et grønt område.”
af et internt lægenotat udfyldt af lægekonsulenten ved codan forsikring a/s den 19. sep-
tember 2014 fremgår blandt andet:
      ”1) hvad mener du er årsagen til skaden i knæet?
      2) kan skaden opstå i et rask knæ uden der sker et ulykkestilfælde?
      3) er der noget forudbestående i knæ?
      …
      der er ved operationen 7/8-2013 påvist en meniskskade i indvendige led, led-
      kammer samt ødelagt brusk på den ledbrusk der er ved lårbenets ledflade. det der
      sker er at menisken ”fanges” i den ujævne ledbrusk og derfor rives væk fra
      tilhæftningen. den ujævne ledflade kan nemt ”fange” bløddele.
      det er så det der sker 19/7-13.
      svar på dine spørgsmål
      1 årsagen til skaden opstået under løb er at den ujævne ledbrusk på lårbensknoen
      fanger den indvendige menisk, og river denne i stykker. derfor ”et smæld”.
      2 nej
      3 ja, der er ved kikkertundersøgelsen 7/8-2013 påvist ikke skaderelaterede
      bruskforandringer der må skyldes sygdom og ingen skade.”
codan forsikring a/s meddelte ved brev af 6. oktober 2014 til ankenævnet for forsikring, at
selskabet og privatsikring a/s ikke ønskede at efterleve ankenævnets kendelse af 8.
september 2014.
a var den 18. november 2014 til ambulant kontrol på aalborg universitetshospital. af
ambulantepikrisen fremgår blandt andet:
      ”en mr-skanning postoperativt viste grad ii-iii medial menisklæsion / evt.
      operationssequelae.
      pt. har desuden revner i brusken i femoropatellarleddet.
      postoperativt har pt. udvikler noget som ligner regionalt smertesyndrom på grund
      af dysæstesi, når man bevæger og undersøger højre knæ. ellers er der normal
      bevægelighed af knæet og knæet virker stabilt. der er diffuse smerter og
      retropatellar skurren.”
retslægerådet har den 10. juni 2016 afgivet en udtalelse, hvoraf blandt andet fremgår:
      ”spørgsmål a:
                                       - 12 -
i hvor høj grad er det sandsynligt, at de væsentligste bruskskader, der ses hos
sagsøger – femeropatellart – på noget tidspunkt er i kontakt med den bagerste del
af den mediale menisk?
en bruskskade på knæskallens bagside vil ikke kunne komme i kontakt med den
bagerste del af den mediale menisk.
spørgsmål b:
i hvor høj grad er det sandsynligt, at en mindre og ret overfladisk bruskkontusion
midt på femurkondylen kan ”fange” den bagerste del af medialmenisk?
bruskskaden midt på femurkondylen er beskrevet som overfladisk, og retslæ-
gerådet finder ikke, at denne bruskskade kan ”fange” den mediale menisk.
spørgsmål c:
findes der videnskabelige studier, der viser, at bruskskader er en risikofaktor for
udvikling af meniskskader?
spørgsmålet er for generelt. skader på brusken i et knæ, det vil sige begyndende
eller manifeste slidgigtforandringer kan være ledsaget af tilsvarende degenerative
forandringer i meniskerne. retslægerådet kan ikke give et nøjere svar på
spørgsmålet.
spørgsmål d:
findes der videnskabelige studier, der viser, at bruskskader er en risikofaktor for
udvikling af bruskskader?
spørgsmålet er generelt. kroniske skader på meniskerne kan medvirke til ud-
viklingen af slidforandringer i ledbrusken.
spørgsmål e:
hvor sandsynligt er det, at bruskskader opstår som følge af den belastning, der
hos en skadelidt også forårsager en meniskskade?
spørgsmålet er helt uspecifikt og kan ikke besvares.
spørgsmål 1:
retslægerådet anmodes om at beskrive, hvilke varige helbredsmæssige lidelser
relateret til højre knæ, man kan finde hos a?
ved den seneste beskrivelse af appellanten den 18.11.14 fandtes normal bevæ-
gelighed, ingen ustabilitet, men skurren bag knæskallen.
spørgsmål 2:
retslægerådet anmodes om at angive årsagen eller årsagerne til as varige
helbredsmæssige lidelser relateret til højre knæ.
sagsøgers smerter i højre knæ skyldes formentligt, at sagsøger har haft en læsion
af mediale menisk samt skader på brusken i knæet.
                                               - 13 -
      spørgsmål 3:
      i fortsættelse af spørgsmål 2 anmodes retslægerådet om at oplyse, hvilke dele af
      de varige lidelser relateret til as højre knæ, der måtte være opstået ved den i
      sagsakterne beskrevne hændelse under en løbetur den 19. juli 2013, samt hvilken
      årsag eller hvilke årsager der er til denne lidelse eller disse lidelser?
      sagsøger har følger efter bruskskader og læsion af mediale menisk. retslægerådet
      kan ikke tage stilling til, hvorledes disse forandringer er opstået.
      spørgsmål 4:
      under henvisning til retssagens bilag f [internt lægenotat af 19. september 2014
      fra codan forsikring a/s] anmodes retslægerådet om at oplyse, hvorvidt og i
      hvilket omfang det i lægenotatet omtalte forhold, hvor ujævn ledbrusk ved
      lårbenets ledflade antages at have fanget den indvendige menisk og revet denne i
      stykker, efter retslægerådets opfattelse er årsag eller medvirken årsag til de
      varige lidelser i højre knæ.
      der henvises til svaret på spørgsmål 3 og spørgsmål a og b.”
forklaringer
a har forklaret blandt andet, at hun er uddannet reklametegner og hospitalsklovn. hun har
ikke kunnet arbejde som hospitalsklovn siden ulykken. grundet en rygskade gik hun på
førtidspension for ca. 10 år siden.
gennem flere år løb hun et par gange om ugen en tur på omkring 5 km. herudover dyrkede
hun spinning og styrketræning. hun motionerede tre til fire gange om ugen.
i sommeren 2013 var hun med sin mand og deres to børn på ferie i italien på en camping-
plads, hvor de havde været et par år forinden. de havde været på campingpladsen i en uge, da
ulykken skete. det var hendes tredje løbetur på ferien. hun havde kortvarigt varmet op inden
løbeturen. det var en ældre, lidt slidt asfalteret sti langs en fodboldbane, som hun løb på. i
starten af løbeturen afleverede hun en liter vand hos nogle bekendte.
hun havde løbet i ca. 10 minutter og havde ikke forinden haft smerter i knæet. det var i
forbindelse med, at hendes højre fod landede på underlaget, at hun pludselig mærkede et
smæld i højre knæ, der øjeblikkeligt medførte stærke smerter i knæet. smerterne var så
stærke, at der ikke gik længe, inden hun følte, at det var hele indersiden af benet, der gjorde
ondt.
                                               - 14 -
hun kan godt huske, at hun var ved lægen i 2011. det, som hun redegjorde for over for sin
praktiserende læge, er efter hendes opfattelse ikke helt rigtigt gengivet i journalen, da hun
ikke mener at have beskrevet sine smerter som ledsmerter, men som smerter inde i musklerne.
smerterne forvandt i løbet af 14 dage.
procedure
a har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument og
sammenfattende processkrift af 15. juni 2016. hun har til støtte for den nedlagte påstand gjort
gældende blandt andet, at der foreligger et ulykkestilfælde omfattet af forsikringerne, da der
er tale om en pludselig hændelse, som har forårsaget en personskade.
det er bestridt, at løb pr. definition er en dagligdags bevægelse. det forhold, at a i
gennemsnit løb to til tre gange om ugen, ændrer ikke på, at selve løbet er en ekstraordinær
belastning af kroppen.
det er subsidiært gjort gældende, at a i forbindelse med løbeturen har trådt på en mindre
genstand, der har forårsaget et vrid i benet eller knæet og dermed skaden.
det er forsikringsselskaberne, der skal bevise, at skaden skyldes forudbestående invaliditet,
eller at skaden er en forværring af en forudbestående invaliditet, hvilken bevisbyrde ikke er
løftet. der må i overensstemmelse med arbejdsskadestyrelsens méntabel stilles krav om, at
sygdommen/skaden har været symptomgivende før skaden, og at der er lægelig dokumen-
tation herfor, eller at der foreligger en sikker prognose for, at sygdommen/skaden ville have
givet symptomer, selv om skaden ikke var sket. det gøres gældende, at disse krav ikke er
opfyldt.
retslægerådets besvarelse af spørgsmålene 2 og 3 vedrører ikke skadesmekanismen specifikt.
besvarelserne er derfor ikke relevante ved vurderingen af, hvorvidt den pludselige hændelse –
da a landede på højre fod med hele sin vægt – har været egnet til at forårsage skaden i form
af bruskskaderne og læsionen af den mediale menisk. dette har alene relevans i forhold til
méngradens størrelse.
                                               - 15 -
det er bestridt, at kendelsen afsagt af ankenævnet for forsikring i denne sag er et brud på fast
praksis, da ankenævnet i lignende sager har givet forsikringstagere medhold i, at skaden skal
anerkendes som en pludselig hændelse, hvis den er opstået pludseligt.
codan forsikring a/s og privatsikring a/s har i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med påstandsdokument af 15. august 2016. forsikringsselskaberne har til støtte for den
nedlagte påstand gjort gældende blandt andet, at der ikke har foreligget en pludselig
hændelse, som har forårsaget den pågældende skade på as knæ. det må efter oplysningerne
om begivenhedsforløbet konstateres, at der ikke skete noget usædvanligt i forhold til as
aktivitet i form af løb. der foreligger efter fast forsikringspraksis ikke en pludselig hændelse
eller anden form for ulykkestilfælde, når der ikke er tale om nogen udefrakommende
påvirkning, når der ikke er ydre omstændigheder eller noget usædvanligt eller uventet i
forhold til den aktivitet, som forsikringstageren var i færd med at udøve. heller ikke efter
hidtil gældende praksis fra ankenævnet for forsikring frem til medio 2014 ville det
foreliggende begivenhedsforløb blive anset for ”en pludselig hændelse” eller anden form for
”ulykkestilfælde”.
en situation som den foreliggende kan heller ikke efter en naturlig sproglig forståelse af
begreberne ”pludselig hændelse” eller ”ulykkestilfælde” henføres under hverken det ene eller
det andet begreb.
det er bestridt henset til de lægelige oplysninger og as tidligere forklaring, at hun i
forbindelse med sit løb skulle have trådt på en mindre genstand, der har forårsaget et vrid i
ben eller knæ.
løb, som det a foretog sig, må anses for en dagligdags bevægelse. det forhold, at en lidelse
indtræder uden nogen udefra kommende påvirkning, uden nogen ydre omstændigheder og
uden, at der er sket noget usædvanligt eller uventet i forhold til en aktivitet, som
forsikringstageren var i færd med at udøve, kan ikke med mening henføres under en
forsikringsmæssig dækning for en pludselig hændelse, der forårsager en personskade. i givet
fald ville det heller ikke give mening at anvende begrebet ”ulykkesforsikring” eller
”ulykkestilfælde”.
                                              - 16 -
efter retslægerådets udtalelse kan det ikke afgøres, hvordan den påberåbte skade er opstået.
når årsagen ikke kan fastlægges, har a ikke løftet sin bevisbyrde for, at skaden kan henføres
til det angivelige ulykkestilfælde den 19. juli 2013.
lægekonsulenten hos codan forsikring a/s har antaget, at knælidelsen skyldes, at ujævn
ledbrusk ved lårbenets ledflade har fanget den indvendige menisk og revet denne i stykker.
skaden kan derfor i givet fald henføres til dækningsundtagelserne for forudbestående sygdom
i forsikringsbetingelserne.
det fremgår navnlig af tre ankenævnskendelser fra 2013 – ak 84.373, ak 84.828 og ak
84.929, at man efter forsikringspraksis ikke anså det som et ulykkestilfælde, når forsik-
ringstageren under løb pådrog sig en fysisk skade, uden at dette skyldes udefrakommende
faktorer og/eller noget usædvanligt eller uventet i hændelsesforløbet. ankenævnets kendelse i
denne sag og nogle andre sager afgjort omkring samme tidspunkt indebar således et markant
brud med ankenævnets hidtidige praksis vedrørende ulykkesforsikring og definition af
begrebet ulykkestilfælde.
landsrettens begrundelse og resultat
ulykkestilfælde er i begge selskabers forsikringsbetingelser defineret som en pludselig
hændelse, der forårsager personskade. det er a, der har bevisbyrden for, at der foreligger et
ulykkestilfælde.
omstændighederne i forbindelse med skadens opståen er beskrevet i as anmeldelser og
oplysninger til forsikringsselskaberne i august, oktober og november 2013 samt januar og
februar 2014. omstændighederne er endvidere beskrevet i en skadestueepikrise af 29. juli
2013 og en ambulantepikrise af 1. august 2013 samt i as forklaring under
hovedforhandlingen i landsretten. landsretten lægger på baggrund af as anmeldelser og
oplysninger til forsikringsselskaberne til grund, at hun under en løbetur den 19. juli 2013
pludselig oplevede kraftige smerter i højre knæ, og at hun derefter ikke kunne støtte på højre
ben.
efter besvarelsen af spørgsmål 2 og 3 i retslægerådets udtalelse af 10. juni 2016 lægger
landsretten til grund, at as smerter i højre knæ skyldes en læsion af den mediale menisk og
                                              - 17 -
bruskskader i knæet, og at retslægerådet ikke kan tage stilling til, hvorledes disse foran-
dringer er opstået.
det lægges efter de lægelige oplysninger til grund, at a blev tilset af en læge kort efter, at
smerterne var begyndt. hun blev transporteret til danmark af sos,
hvorefter hun den 29. juli 2013 og i dagene derefter blev tilset og behandlet på aalborg
universitetshospital. den 8. august 2013 blev hun opereret for den konstaterede menisklæ-
sion.
landsretten finder det herefter godtgjort, at skaden i form af læsion af den mediale menisk
opstod i forbindelse med løbeturen den 19. juli 2013. det er efter retslægerådets besvarelse af
spørgsmålene a og b samt 3 og 4 ikke godtgjort, at skaden skyldes eller er forværret af en
forudbestående lidelse.
dommerne kaspar linkis og ole græsbøll olesen udtaler:
forsikringsbetingelsernes definition af et ulykkestilfælde må efter en naturlig sproglig for-
ståelse anses for at indeholde et krav om, at den pludselige hændelse, der har forårsaget en
personskade, er forskellig fra selve personskaden. det samlede forløb skal endvidere have
karakter af et ulykkestilfælde.
på baggrund af det begivenhedsforløb, som landsretten lægger til grund, jf. ovenfor, finder vi,
at a ikke har godtgjort, at der er tale om et ulykkestilfælde i forsikringsbetingelsernes
forstand, idet selve løbeturen ikke kan anses for en pludselig hændelse.
vi stemmer derfor for at tage forsikringsselskabernes frifindelsespåstand til følge.
dommer annette dam ryt-hansen udtaler:
ankenævnet for forsikring har gennem de seneste år i en række afgørelser bestemt, at sel-
skaberne skulle anerkende personskader opstået i forbindelse med sportsudøvelse eller lig-
nende aktivitet som dækningsberettigende ulykkestilfælde, såfremt den hændelse, der gav
anledning til skaden, efter nævnets opfattelse var egnet til at forårsage den pågældende
                                             - 18 -
personskade. flere af disse afgørelser har vedrørt personskader opstået i forbindelse med
bevægelser i tilknytning til løb under forskellige former for sportsudøvelse.
definitionen af et ulykkestilfælde giver anledning til afgrænsningsproblemer, og begrebet
”pludselig hændelse” omfatter efter ankenævnets praksis en række situationer, der ikke
afgørende adskiller sig fra den foreliggende.
der kan efter en almindelig sproglig forståelse af ulykkesdefinitionen ikke stilles krav om, at
der opstår noget usædvanligt, uventet eller tilfældigt. efter as forklaring skete skaden under
løbeturen i det øjeblik, hendes højre fod ramte underlaget. henset hertil finder jeg efter en
samlet vurdering, at a har været udsat for en pludselig hændelse, der har forårsaget person-
skade, og stemmer for at tage as påstand til følge.
der træffes afgørelse i overensstemmelse med stemmeflertallet, således at codan forsikring
a/s og privatsikring a/s frifindes.
a skal betale sagsomkostninger for landsretten til codan forsikring a/s med 15.000 kr. og til
privatsikring a/s med 15.000 kr. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til
advokatbistand er der ud over sagernes værdi taget hensyn til sagernes omfang og betydning.
                                   thi kendes for ret:
de sagsøgte codan forsikring a/s og privatsikring a/s frifindes.
i sagsomkostninger for landsretten skal a betale 15.000 kr. til codan forsikring a/s og
15.000 kr. til privatsikring a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- idi
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 20. juni 2014
h-81-12
                                    scottish woodlands limited
                                    (advokat lars hammer wentoft (prøve))
                                    mod
                                    wefri a/s
                                    (advokat eivind einersen)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen angår, om det sagsøgende skotske selskab, der administrerede bl.a. skovejendomme i
skotland for to danske selskaber med nære familierelationer, herunder det sagsøgte selskab,
kan kræve et beløb betalt hos den anden part, hvis denne havde et tilsvarende eller større til-
godehavende, efter et princip om ”nettoudligning”, samt om kravet er forældet.
scottish woodlands limited (scottish woodlands) har nedlagt påstand om, at wefri a/s
skal betale 69.586,90 £ med tillæg af procesrente fra den 7. december 2012.
wefri a/s (wefri) har påstået frifindelse.
                                                    -2-
oplysninger i sagen
sagens parter
scottish woodlands er et selskab hjemmehørende i skotland, hvor selskabet yder tjeneste-
ydelser i forbindelse med skov- og ejendomsdrift samt ejendomsadministration.
wefri, der er ejet af greve bent wedell, er et selskab hjemmehørende i danmark, der driver
land- og skovbrug, kyllingeproduktion samt planteskole og jagtarealer på frijsenborg gods.
dernæst har wefri ejet en række større ejendomme i skotland, hvilke scottish woodlands
har bistået wefri med administrationen og salget af.
scottish woodlands administrerede ejendomme i skotland for både wefri og for greve bent
wedells moder lensgrevinde irene wedell personligt.
samarbejdet
parterne er enige om, at der ikke er indgået en skriftlig administrationsaftale med scottish
woodlands. karakteren af parternes samarbejde er under sagen belyst ved vidneforklarin-
ger, herunder særligt skovrider jimmi enevoldsen, som tidligere har været ansat i wefri.
jimmi enevoldsen har på scottish woodlands foranledning udarbejdet en skriftlig redegørel-
se for samarbejdet, dateret 26. februar 2013. heraf fremgår følgende:
       ”beskrivelse af samarbejdet mellem wefri as og scottish woodiands.
       i forbindelse med en verserende sag mellem ovennævnte parter er jeg blevet anmodet om at
       beskrive samarbejdet mellem parterne.
       jeg har i perioden 1997 til ultimo 2005 været ansat som skovrider i wefri as, omfattende
       wedellsborg og frijsenborg skovbrug, et antal eksterne skove tilhørende stiftelser, eksterne
       ejendomme samt ejendomme i skotland ejet af wefri og afdøde lensgrevinde irene we-
       dell.
       den skotske portefølje omfattede følgende ejendomme:
                                                 -3-
wefri
achnabrech, skovdrift og production af nobilisjuletræer og klippegrønt købt 1981
achnashellach, som ovenfor, købt 1982.
melbourne, nordmannsgran juletræsplantage, købt ca. 1995
hyndshawland farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt 2000
irene wedell
cocklaw farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt 1999
old jeddard farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt ca. 1996
samlet areal ca. 700 ca.
samarbejdet med scottish woodlands (efterfølgende kaldet sw) etableredes i forbindelse med
købet af de første ejendomme og blev gradvist udvidet i takt med at der købtes ejendomme.
da der ikke var den fornødne ekspertise vedrørende produktion af juletræer i sw, blev der an-
sat en dansk forstuddannet fieldmanager (skovfoged). første ansættelse skete ca. år 2000
og blev der ansat en ny person, når den tidligere efter nogle år vendte tilbage til danmark.
i perioden 2003 til ultimo 2005 var forstkandidat morten thorøe ansat. ansættelsen var aftalt
således: sw ansatte og aflønnede personen og wefri betalte herefter 33 % af alle udgifter til
løn, bil mv.
1/3 af arbejdstiden skulle bruges på administration og ledelse på wefri's og irene we-
dells arealer. skovfogeden skulle udarbejde budgetter i samarbejde med undertegnede, tilse
arbejder i skovene, rekvirere ydelser, kontrollere fakturering fra leverandører og lignende
opgaver.
årsplanerne for ejendommene blev udarbejdet af skovfoged og undertegnede i tæt samar-
bejde med repræsentanter for sw, normalt robin dixon eller stuart johnston.
sw forestod indkøb af materialer, ydelser og maskiner. leverandører fakturerede direkte til
sw, hvorefter sw på månedsbasis fremsendte fakturaer på de leverede varer og ydelser.
der var oprettet klientkonti for wefri og iw, og på fakturaerne skulle der være tydelig spe-
cifikation af ejendom, ydelse eller vare. det var aftalt at der skulle betales provision til sw.
så vidt jeg husker 5 % på alle køb og 10 % på alle salg. disse provisioner skulle dække for-
rentning af udlæg, administrativ tid, rejseomkostninger og enhver anden omkostning som
sw måtte have i forbindelse med den løbende drift. fakturaer blev tilsendt godskontoret
på frijsenborg månedligt.
som chef for skovbruget, gennemgik jeg alle skovbrugets fakturaer, herunder de skotske.
efter kontrol blev fakturaer signeret og dateret. i tilfælde af, at der var poster som afveg fra
det aftalte eller forventede, blev de bagvedliggende bilag gennemgået af den skotske skov-
foged, og eventuelle rettelser blev herefter lavet af sw. økonomiafdelingen i wefri betalte
herefter. der var så vidt jeg husker tale om kvartalsvis betaling.
fakturaer fra sw blev indtastet i wefri´s bogholderi, og indgik herved som alle andre i
godsets regnskab. der var orden i debitor og kreditor regnskaber, og godset har altid sat en
ære i at betale rettidigt. der blev ført separate konto for iw og wefri, men betalingen til
sw blev normalt lavet som en nettoudligning for de to konti.
scottish woodlands har ligeledes været grundige med faktureringen og der var meget
sjældent ændringer til fakturerede beløb.
                                                      -4-
      det blev i sommeren 2004 besluttet at wefri og iw skulle afvikle det skotske engagement
      fuldstændig, da juletræsproduktionen og den skotske investering slet ikke levede op til
      forventningerne.
      det blev aftalt, at undertegnede kunne købe ejendommene cocklaw og hyndshawland og
      primo 2005 sattes alle øvrige ejendomme til salg. jeg ophørte som skovrider i wefri og
      overtog aftalen med sw vedrørende morten thorøe. der blev indgået en samarbejdsaftale
      mellem undertegnede og wefri til sikring af kontinuiteten og i forbindelse hermed blev
      der i foråret 2005 afholdt adskillige møder mellem stuart johnston fra sw og undertegne-
      de, hvor salget af ejendommene blev koordineret. efter 1/1 2005 var jeg ikke fast involveret
      i de løbende regnskabsrutiner, idet arbejdet primært omfattede konkrete projekter.
      fra beslutningen om salg blev der iværksat omkostningsstop, så der kun blev udført arbejder
      af strengeste nødvendighed. sw var en nær samarbejdspartner i dette arbejde og medvirkede
      til at få udstykket byggegrunde på achnashellach og de fandt køberen til achnabrech.
      i kraft af det langvarige samarbejde blev der mig bekendt ikke lavet specifikke aftaler om be-
      taling for salgsarbejdet.
      da købere til ejendommene var fundet og der var opnået enighed om priser og vilkår, ophørte
      min deltagelse i samarbejdet.
      jeg er ikke i stand til at udtale mig om berettigelsen af udeståender på det foreliggende
      grundlag. dels er det længe siden og dels er jeg ikke sikke på at have set alle bilag i sagen
      efter den 1/1 2005.
      jeg indgik 1/1 2005 en aftale med sw om at fortsætte samarbejdet vedrørende cocklaw og
      hyndshawland på enslydende vilkår. samarbejdet er ændret delvist siden da, men der er sta-
      dig et nært samarbejde mellem sw og mine skotske selskaber ligesom jeg har et nært og frugtbart
      samarbejde med wefr1 omkring forpagtning af arealer til juletræsproduktion.”
det er scottish woodlands synspunkt, at der fra begyndelsen af 1990’erne og frem til 2010
var en fast praksis, hvorefter wefris og lensgrevinde wedells konti hos scottish woodlands
blev ført parallelt og samlet, således at tilgodehavender til og fra wefri og lensgrevinde
wedell blev modregnet efter et princip om ”nettoudligning”.
wefri har bestridt at have accepteret, at der er etableret en sådan fast praksis.
den 22. april 2005 sendte stuart johnston fra scottish woodlands en opgørelse over det sam-
lede mellemværende for perioden 30. juni 2003 til 31. marts 2005 til jimmi enevoldsen fra
wefri. mellemværendet er i brevet opgjort således:
                                                    -5-
 period                      wefri a/s              countess wedell            total
 up to 30/06/03              -£1,444.47             £4,258.56                  £2,814.09
 01/07/03 - 30/09/03         £27,367.11             £27,469.44                 £54,836.55
 01/10/03 – 31/12/03         £9,253.27              £20,470.40                 £29,723.67
 …                           …                      …                          …
 01/03/05 – 31/03/05         -£479.58               -£85,626.89                -£86,106.47
 total                       £60,358.52             -£9,792.26                 -£33,433.74
af brevet fremgår desuden følgende:
      ”…
      reconciliations
      ca we agree either an exchange of cheques to settle the balances at as 31 march 2005 or
      can we send one cheque for £ 33.433.74? it would be good to conclude these accounts
      now…”
den 1. september 2005 sendte stuart johnston en opsummering af mellemværendet mellem
parterne pr. den 31. august 2005. mellemværendet er opgjort ligesom i brevet af 22. april
2005. følgende fremgår endvidere af brevet af 1. september 2005:
      ”…
      with the sales of the various properties either complete (old jeddart, melbourne- south
      and achnabreck) or well advanced (hyndshawland/cocklaw and achnashellach) i am
      keen that we agree to settle the outstanding position now…
      i would be grateful if you could confirm your agreement and advise whether we send
      one cheque for £16,433.51 or whether you want to send a cheque to us from wefri a/s
      for £65,495.15 and we send a cheque made out to countess wedell for £81,928.66?...”
til dokumentation af, at samarbejdet mellem parterne fortsatte efter 2005, er fremlagt diverse
korrespondance mellem stuart johnston og jimmi enevoldsen i perioden november 2005 til
marts 2007.
den 4. november 2010 sendte stuart johnston en opdateret opgørelse af det samlede mel-
lemværende mellem parterne og vedhæftede samtidig brevet af 1. september 2005. mellem-
værendet er opgjort ligesom i brevene af henholdsvis 22. april 2005 og 1. september 2005 og
udviser følgende:
                                                    -6-
  period                     wefri a/s             countess wedell           total
  up to 30/06/03             -£1,444.47            £4,258.56                 £2,814.09
  …                          …                     …                         …
  01/07/06 – 30/09/06        £3,014.11             £0,00                     £3,014.11
  paid by wefri              -£3,014.11            £0,00                     -£3,014.11
  …                          …                     …                         …
  total                      £69,586.90            -£77,583,30               -£7,996,40
i brevet anførte stuart johnston endvidere følgende:
       ”…
       i have asked our chief accountant to prepare a payment for £7.996,40 which will con-
       clude all the transactions with scottish woodlands…”
i 2010 afgik lensgrevinde irene wedell ved døden. boet efter hende blev behandlet af advo-
kat sebastian poulsen, som ved mail af 1. december 2010 meddelte wefris revisor gert fol-
dager, at den foretagne modregning ikke kunne accepteres, og at det fulde beløb på 77.583,30
£ skulle indbetales til boet. revisor gert foldager videresendte denne mail til stuart johnston
den 14. december 2010.
stuart johnston besvarede gert foldagers mail ved mail af 21. december 2010, hvoraf frem-
går følgende:
       ”…
       i now understand the position and was not aware that the countess had died. of course
       we will deal with the 2 accounts separately and i would appreciate a copy of the docu-
       mentation from the danish probate court confirming that mr poulsen is acting for the es-
       tate…
       we will deal with the wefri a/s account separately…”
ved mail af samme dato skrev stuart johnston følgende mail til wefris bogholderi:
       ”…
       with reference to our communication of 4th november 2010 attached, we now under-
       stand that the countess died last year and that the 2 accounts in respect of wefri a/s
       and countess wedell will be dealt with separately.
                                                   -7-
      we are in dialogue with kpmg in respect of remitting the funds due to countess wedell
      (or more correctly her estate), hence we need to be paid for the outstanding total due to
      scottish woodlands by wefri a/s.
      the attachment confirms the total amount due (£69.586,90)… we would be grateful to re-
      ceive settlement in early course…”
den 6. januar 2011 sendte stuart johnston en mail til henrik frijsenborg fra wefri a/s. det
er oplyst, at der var en fejl i mailadresseringen, idet der mangler et ”s” i mailadressen til
henrik frijsenborg, og at mailen derfor ikke er nået frem til ham. af mailen fremgår
følgende:
      ”…
      scottish woodlands managed both wefri a/s and countess wedell properties from ap-
      prox. 1986 until they were sold at varying times during the early to mid 2000s.
      we always operated on a quarterly reconciliation basis…
      we accept that the 2 accounts need to be dealt with separately, and therefore require
      someone in wefri to settle the outstanding debt of £69.586,90 which is due to scottish
      woodlands…”
i januar 2011 korresponderede advokat sebastian poulsen og stuart johnston om indbetaling
af det skyldige beløb til boet efter lensgrevinde wedell, og den 28. januar 2011 bekræftede
advokat sebastian poulsen, at betaling var modtaget.
den 1. februar 2011 og den 3. maj 2011 rykkede stuart johnston for wefris betaling af scot-
tish woodlands udestående på 69.586,90 £.
ved mail af 11. maj 2011 udbad revisor gert foldager sig dokumentation for det af scottish
woodlands udførte arbejde i form af fakturaer.
til dokumentation af sit krav har scottish woodlands fremlagt en opgørelse udarbejdet af
svarende til opgørelsen sendt til wefri den 4. november 2010 med underliggende bilag
(wefri reconciliations) og tilhørende fakturaer.
det fremgår af reconciliation frem til juni 2003, at wefri indbetalte 43.145,84 £ til scottish
woodlands den 30. juni 2011. opgørelsen er ikke bestridt af wefri.
                                                -8-
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af stuart johnston, bendt wedell og jimmy enevold-
sen.
stuart johnston har forklaret, at han er forestry director hos scottish woodlands, hvor han
har været ansat siden 1981. han har en bachelor i ecological science (1977-1981).
scottish woodlands yder en række serviceydelser, herunder bl.a. konsulentvirksomhed og
management service indenfor skovbrug for både offentlige og private skovejere. scottish
woodlands er den største private skovvirksomhed i skotland og den næststørste i uk.
samarbejdet mellem scottish woodlands og wefri startede i 1986 i forbindelse med
wefris og lensgrevinde wedells køb af nogle ejendomme i skotland – bl.a. landbrugsejen-
domme med jord til dyrkning af juletræer. oversigten over de pågældende ejendomme, som
fremgår af den skriftlige redegørelse af 26. februar 2013 fra jimmy enevoldsen, er retvisende.
han mener dog, at ejendommene achnabrech og achnashellach blev købt i hhv. 1986 og
1987. scottish woodlands assisterede med disse køb, indhentede tilladelser m.v.
bent wedell var ikke involveret i det daglige samarbejde.
aftalen om afregning var en fælles nettoopgørelse, opgjort kvartalsvis, og nettoudligning
mellem de to konti. samarbejdet med wefri og lensgrevinde wedell var ét samlet engage-
ment med den samme kontaktperson. aftalen om modregning fungerede fra starten, og
scottish woodlands vidste, at der løbende kom indtægter til wefri og lensgrevinden, hvor-
for de accepterede at yde ”løbende kredit”. der blev ikke indgået nogen skriftlig aftale her-
om. i starten var det primært scottish woodlands, der havde tilgodehavender. senere mod-
tog wefri flere indtægter, og da indgik de en mundtlig aftale om modregning. de lavede
løbende opgørelser som ses i hans brev af 22. april 2005 til jimmi enevoldsen. de kvartalsvi-
                                                 -9-
se mellemregninger blev udarbejdet både for wefri og for lensgrevinden, men de blev
sendt til samme adresse. de to konti blev anskuet som én.
den 30. juni 2003 betalte wefri 43.145,84 £ til scottish woodlands. han ved ikke, hvorfor de
betalte, men det var den sidste betaling, de modtog fra wefri. herefter var der et tilgode-
havende til wefri. de modtog alene to betalinger fra wefri fra 2003 og frem til i dag.
deres aftale om løbende modregning og en forventning om, at wefri ville få en indtægt ved
salg af juletræer senere på året, var baggrunden for, at scottish woodlands ikke fakturerede
deres tilgodehavende på 27.367,11 £ pr. 30. september 2003. de havde også et godt og tillids-
fuldt samarbejde med wefri.
vidnet redegjorde for en række af de af scottish woodland fakturerede beløb, herunder bl.a.
wefris andel af udgifter til telefon, lønudgifter til en dansk skovbrugsmanager, forsik-
ringspræmie m.v. fakturaerne er standardfakturaer, og de anførte betalingsbetingelser om
månedlig betaling blev ikke praktiseret.
da budgettet var aftalt fra starten, videresendte scottish woodlands ikke fakturaerne fra de-
res underleverandører til wefri. alle fakturaerne var dog tilgængelige for wefri, såfremt
de ønskede det. jimmy enevoldsen kunne revidere, når han ville.
i 2004 blev de informeret om, at der i wefri var truffet en beslutning om at sælge ejendom-
mene i skotland. de assisterede med dette og varetog bl.a. kontakt til mæglere og potentielle
købere samt stod for markedsføring og indhentede data og oplysninger om ejendommene.
som følge af wefris ønske om salg af ejendommene blev de enige om at minimere arbejdet
herpå. ejendommene skulle vedligeholdes, men der skulle ikke foretages proaktivt arbejde.
samtlige mellemregninger og fakturaer blev sendt til wefri på løbende basis, og wefri har
kun stillet få spørgsmål til enkelte poster. scottish woodlands har aldrig modtaget indsigel-
ser mod fakturaerne.
                                               - 10 -
med brevet af 22. april 2005 var det vigtigt for ham at aftale et ”settlement point”, da samar-
bejdet var ved at være slut. det var hans opfattelse, at de kunne modregne og foretage én be-
taling. de ville have sendt en check til wefri på 33.433,74 £, og han spurgte alene, om
wefri ønskede en alternativ afregning. det var fortsat hans opfattelse, at de kunne foretage
én betaling, da han sendte brevet af 1. september 2005. han modtog ingen reaktion på bre-
vet. samarbejdet forsatte herefter som altid, og de modtog ingen reaktion på de fremsendte
mellemregninger.
med brevet af 4. november 2010 ønskede han at afslutte alle transaktioner med wefri. hans
revisor havde mindet ham om mellemregningen på de to konti. han foreslog derfor at sende
en check på 7.996,40 £.
baggrunden for, at scottish woodlands ikke har krævet betaling fra wefri, er, at de havde
et tilgodehavende på den ene konto og et udestående på den anden konto. totalbeløbet var
netto i wefris favør, og da de ikke modtog instruktioner fra wefri, havde de ikke travlt
med at indkræve deres udestående.
da de modtog mailen af 14. december 2010 fra gert foldager, var de ikke klar over, at lens-
grevinden var afgået ved døden. han forstod mailen sådan, at det var bedst at foretage en
indbetaling til dødsboet. scottish woodlands havde dog ikke ændret opfattelse af aftale-
grundlaget, herunder aftalen om løbende modregning.
da han sendte mailen af 21. december 2010 var han blevet bekendt med, at lensgrevinden
var afgået ved døden. han ønskede en afregning og en aftale om, at de modtog betaling fra
wefri, da de havde indbetalt til dødsboet. de modtog ikke svar på mailen, men besluttede
sig for at betale dødsboet uden svar. baggrunden herfor var, at advokaten for dødsboet var
meget vedholdende, og de havde jo haft et langt og godt samarbejde med grevinden og
wefri, så han regnede med at modtage betaling fra wefri.
først den 11. maj 2011 modtog han en mail fra revisor gert foldager, som nu krævede do-
kumentation for kravet. de havde ikke tidligere modtaget indsigelser fra wefri.
                                                - 11 -
bendt wedell har forklaret, at han er eneejer af wefri. han har en landbrugsuddannelse og
har taget en hd eksamen i finansiering. allerede som barn arvede han godset og aktierne i
wefri, og hans søster og mor arvede formuen i øvrigt. wefri omsætter for omkring 175
mio. om året. de har 50 ansatte og 450.000.000 kr. i egenkapital. han har aldrig været invol-
veret i tvister om manglende betaling af regninger, da han altid betaler sine regninger.
wefri begyndte at købe ejendomme i skotland op igennem 1980’erne, og det gjorde hans
mor også . de driver kommercielt skovbrug i danmark, og de ønskede at drive skovbrug i
skotland også. i 2005 havde han et ønske om at indtræde i direktionen, og han tog fat i den
daglige ledelse af virksomheden. før dette var han ikke involveret i den daglige ledelse, men
deltog kun på bestyrelsesplan.
wefri og hans mor havde en fælles administration med samme adresse og samme kontor,
men de havde separate bogholderier. de har en professionel bestyrelse, som skal aflægge
regnskab. hans mor var ansvarlig, indtil han overtog driften i 2005. de gjorde meget for at
holde tingene adskilt, hvilket klart blev kommunikeret til scottish woodlands.
flemming høy hansen var økonomichef i wefri, og han stod for hele økonomiafdelingen.
samtlige driftsledere var budgetansvarlige og godkendte betalinger. hverken han eller hans
mor var involveret i betalinger.
jimmi enevoldsen var skovrider for wefri og for grevindens ejendomme, og han efterså
skovene i danmark og i udlandet. han havde ikke noget med bogholderiet at gøre, men han
attesterede regninger og lagde dem til bogholderiet.
han har ikke set en skriftlig administrationsaftale mellem wefri og scottish woodlands.
han har heller ikke fået at vide, at der skulle være indgået en aftale om nettoudligning. det
er meget usandsynligt, at der skulle være indgået en sådan aftale, da de gjorde meget ud af
at holde tingene adskilt, og fordi hans mor ikke ønskede at blande sin privatøkonomi med
wefris økonomi. der er heller ikke indgået en aftale om nettoudligning, efter han tiltrådte.
                                                - 12 -
scottish woodlands har ikke formået at overholde omkostningsbudgetterne, hvorfor der var
færre indtægter end udgifter. han var nødsaget til at rydde op i det hele, og de ønskede at
sælge ejendommene og bringe samarbejdet med scottish woodlands til ophør. han var util-
freds med scottish woodlands´ indsats, og det var svært at finde hoved og hale i, hvad scot-
tish woodlands gik og lavede. de blev nødt til at holde adskilt tingene adskilt, da både scot-
tish woodlands og wefri anvendte underentreprenører. de havde også ansat en deltids
skovfoged, som wefri betalte direkte.
de traf beslutning om salget af ejendommene i skotland på et bestyrelsesmøde i 2004. jimmi
enevoldsen ønskede at købe nogle af ejendommene selv, hvilket gjorde det naturligt at in-
volvere ham i processen.
han mindes ikke at have set brevet af 1. september 2005 fra stuart johnston, og såfremt
wefri havde modtaget det, ville det være jimmi enevoldsen, som tog sig af det. dette har
været den eneste påmindelse om at få tilgodehavendet bragt ud af verden, som han modtog
fra scottish woodlands. sagen opstod først igen i 2010.
han har drøftet sagen med sine regnskabsfolk, og scottish woodlands kan ikke have doku-
menteret sit krav tilstrækkeligt, da de ellers ville have betalt. revisor kunne ikke finde do-
kumentation for kravet.
jimmy enevoldsen vedstod sin erklæring afgivet den 26. februar 2013 med beskrivelsen af
samarbejdet mellem wefri og scottish woodlands. han præciserede dog, at han nu ikke
mener at have grundlag for at udtale sig om, hvorvidt der normalt blev lavet en nettoudlig-
ning for de to konti. denne udtalelse i hans erklæring var nok for bombastisk, og han ønsker
derfor at trække den tilbage. det var scottish woodlands advokat, der bad ham om at be-
skrive forløbet af samarbejdet på skrift, og det forsøgte han så. han har forsat gode samar-
bejdsrelationer til begge parter.
                                                - 13 -
han forklarede supplerende, at han ejer en gruppe selskaber, som sælger juletræer og har et
administrationsfirma. han er uddannet skovridder.
han blev ansat som skovridder i wefri maj 1997, hvor han havde en ledende administrativ
stilling i skovbrug. han var ansat frem til den 31. december 2004. han var ansvarlig for alle
wefri og lensgrevindens ejendomme i skotland, og han refererede til bestyrelsen i wefri
og senere til bent wedell.
da markedet var dårligt valgte wefri at frasælge hele juletræsporteføljen, og han blev til-
budt at købe to ejendomme i skotland, hvoraf den ene var ejet af wefri og den anden af
lensgrevinden.
samarbejdet med scottish woodlands kom i stand ved, at wefri og lensgrevinden ønskede
at investere i fast ejendom i skotland i 1980’erne. de købte deres første to ejendomme i 1983
og indledte i den forbindelse et tæt samarbejde med scottish woodlands. ejendommene var
primært juletræsejendomme. omkring 1990 ansatte man en fælles dansk skovfoged i skot-
land. han blev officielt ansat i scottish woodlands, og de fakturerede hans løn pro rata til
henholdsvis wefri og et andet dansk selskab, der havde ejendomme i skotland.
scottish woodlands udførte alle slags opgaver for wefri, herunder bl.a. skovadministration
og indkøb af materialer. wefri hyrede ikke selv folk i skotland, da det er kompliceret at an-
sætte folk i skotland. scottish woodlands stod derfor for alt vedrørende ansættelse og udbe-
taling af lønninger. samtlige ejendomme blev administreret individuelt.
opgørelsen for perioden frem til den 20. juni 2003 er repræsentativ for de opgørelser, som
wefri løbende modtog fra scottish woodlands. opgørelserne samt tilhørende bilag blev
indtastet i wefris edb-system, og når måneden var forbi, blev der lavet en faktura til de re-
levante ejere af arealerne. opgørelsen i perioden fra 30. juni 2003 til 30. september 2006 viser
transaktionerne og de bagvedliggende bilag refererer til opgørelsen. opgørelsen er således et
sammendrag af de underliggende bilag. samtlige bilag blev gennemgået og kontrolleret, og
det blev vurderet, om det var sandsynligt, at arbejdet var udført. herefter underskrev han
                                               - 14 -
dem og sendte dem til bogholderiet. han kan genkende teksten på de fleste fakturaer, men
han kan ikke sige, om der mangler nogle fakturaer eller bekræfte beløbene. såfremt der var
arbejdsopgaver, som så mærkelige eller for dyre ud, bad han skovfogeden om at fremskaffe
de underliggende bilag. det skete sjældent, da de løbende kontrollerede budgettet. han er-
indrer ikke at have set bilag, hvor der var overfaktureret. han godkendte fakturaerne fra
scottish woodlands. de gjorde indsigelser, hvis de faldt over ting, som så mærkelige ud, og
det blev altid rettet straks. ”nett monthly” betyder, at der skal ske betaling hver måned.
somme tider gik der dog 3 måneder, før de fik afregningerne, hvorfor han tvivler på, at de er
sket en månedlig udligning.
vidnet redegjorde for en række fakturaer, herunder for arbejde som hhv. scottish wood-
lands eller deres underentreprenører har udført for wefri.
scottish woodlands udførte et tilfredsstillende stykke arbejde, og samarbejdet fungerede
godt. der var ikke rod i papirerne, men det kunne tage lang tid før de modtog fakturaerne.
wefri udbetalte hans løn. han var ikke involveret i, hvordan hans løn var fordelt imellem
de forskellige ejere af ejendommene.
han har set brevet af 22. april 2005, som han skrev under og lagde videre til bogholderiet.
han har ikke før 2005 modtaget opgørelser udformet på denne måde. han har ikke set bre-
vet af 1. september 2005.
han ved ikke, hvorfor wefri ikke betalte scottish woodlands i perioden fra 30. juni 2003 til
31. december 2004. brevet af 22. april 2005 var den første opgørelse, de modtog fra scottish
woodlands.
parternes synspunkter
for scottish woodlands er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument af 17. marts 2014, hvoraf fremgår følgende:
                                               - 15 -
”…
1. anbringender
1.1 til støtte for den ovenfor under p. 1.1.1 nedlagte principale påstand gøres det gæl-
     dende:
1.1.1 i relation til kravets berettigelse:
(i)           at      sagsøgeren agerede efter aftale og instruks på vegne af sagsøgte og nu
              afdøde lensgrevinde(herefter gw) i forbindelse med sagsøgerens admini-
              stration af forskellige ejendomme i skotland, som var ejet af sagsøgte og gw
              fra ca. 1986, og indtil de forskellige ejendomme blev solgt til nye ejere fra ca.
              2000 - 2005;
(ii)          at      der blev etableret en procedure fra begyndelsen af 1990’erne og frem
              med godkendelse fra sagsøgte og gw, hvorefter sagsøgtes og gw’s konto
              hos sagsøgeren blev ført parallelt med den konsekvens, at tilgodehavender
              til og fra sagsøgte og gw blev modregnet mod hinanden, hvilket resulterede
              i en løbende samlet total for sagsøgte og gw i forhold til sagsøgeren;
(iii)         at      sagsøgte på intet tidspunkt før slutningen af 2011 og starten af 2012
              har protesteret mod fremgangsmåden eller gjort nogen form for indsigelse
              mod de fremsendte kvartalsvise afstemninger;
(iv)          at      det kan lægges til grund, at sagsøgte har modtaget opgørelserne i …,
              og at sagsøgte på intet tidspunkt har gjort indsigelse mod denne frem-
              gangsmåde;
(v)           at      sagsøgte ikke efter modtagelsen af indholdet af bilag 31 (…) har re-
              klameret rettidigt, såfremt sagsøgte var af den opfattelse, at dokumentatio-
              nen for faktureringerne ikke var tilstrækkelig;
(vi)          at      sagsøgte ikke på nuværende tidspunkt kan fremsætte en reklamation
              over det udførte arbejde eller omfanget af dokumentationen herfor, når
              denne er i overensstemmelse med, hvad der tidligere er tilgået sagsøgte og
              den praksis, som parterne har haft;
(vii)         at      sagsøgte på intet tidspunkt ved modtagelsen af sagsøgerens opgørelse
              af mellemværendet ved skrivelse af 22. april 2005 (…), skrivelse af 1. sep-
              tember 2005 (…) eller skrivelse af 4. november 2010 (…) har gjort nogen
              form for indsigelse eller udbedt sig nogen form for yderligere dokumentati-
              on herfor;
(viii)        at      sagsøgtes solvens og betalingshistorik er uden relevans for sagen;
(ix)          at      det bestrides som udokumenteret, at sagsøgte selv har fået og betalt
              opkrævninger fra tredjemand vedrørende en række af de udgifter, der er
              omfattet af sagsøgerens betalingspåstand.
1.1.2 i relation til kravets eventuelle forældelse:
                                       - 16 -
(i)   at      der har været et langt og formaliseret samarbejde mellem sagsøgeren
      på den ene side og sagsøgte og gw på den anden side, hvor der blev ført
      separate konti for gw og sagsøgte, mens selve betalingen blev foretaget som
      en nettoudligning for de to konti, hvorfor der således var et accepteret og de
      facto gennemført princip om modregning af de to konti, hvilket havde været
      den fulgte praksis gennem samarbejdsperioden fra 1986 til 2007 jfr. bilag 32
      (...);
(ii)  at      angivelsen i bilag 16 (…):
      ”can we agree either an exchange of cheques to settle the balances at as 31
      march 2005 or can we send once cheque for £33,433.74?”
      og angivelsen i bilag 1 (…):
      “i would be grateful if you could confirm your agreement and advise
      whether we send one cheque for £16,433.51 or whether you want to send a
      cheque to us from werfri a/s for £65,495.15 and we send a cheque made
      out to countess weddel for £81,928.66?”
      ikke kan tages til indtægt for, at der ikke var et aftalt og de facto gennemført
      princip om modregning, idet sagsøgtes daværende ansvarlige medarbejder,
      … netop bekræfter det aftalte princip om modregning af de to konti, hvilket
      princip er blevet praktiseret gennem alle årene i den løbende balance;
(iii) at      sagsøgerens citerede angivelser i bilag 1 (…) og bilag 16 (…) alene var
      udtryk for almindelig høflighed og imødekommenhed i et langvarigt sam-
      arbejde, hvor sagsøgeren ønskede at gennemføre den endelige praktiske af-
      vikling efter de ønsker, som sagsøgte og gw måtte have hertil, hvilket ikke
      ændrer det faktum, at der gennem hele samarbejdsforløbet og indtil sagsø-
      gerens de facto betaling til gw den 27. januar 2011… havde været praktise-
      ret et aftalt og de facto gennemført princip om modregning og dermed en
      nettoudligning af de to konti, hvilken udligning indtil ændringen af denne
      praksis om modregning i forbindelse med slutafregningen udviste en samlet
      saldo i gw og sagsøgtes favør;
(iv)  at      sagsøgerens angivelse i e-mail af 6. januar 2011…af, at de to konti
      skulle behandles separat, alene fremkom som følge af, at advokat sebastian
      christmas poulsen, der både var/er advokat for sagsøgte og boet efter gw
      med trusler om retslige skridt mod sagsøgeren, på trods af et samarbejde si-
      den 1986, som havde fungeret tilfredsstillende, krævede, at der blev betalt
      direkte til boet efter gw uden modregning…
(v)   at      sagsøgeren i forbindelse med, at sagsøgeren blev bekendt med gw’s
      død… udviste forståelse for den ændrede situation ved i tillid til det langva-
      rige samarbejde og en naturlig forventning om, at sagsøgte ikke ville opføre
      sig illoyalt at fravige fra den sædvanlige modregningsprocedure og foretog
      betaling til boet efter gw i tillid til, at sagsøgte, som også var/er repræsente-
      ret af advokat sebastian poulsen og meget belejligt gennem hele dette forløb
      havde forholdt sig passivt… tilsvarende ville foretage den modsatrettede be-
                                       - 17 -
       taling af sagsøgerens tilgodehavende hos sagsøgte på gbp 69.586,90, hvilket
       utvetydigt fremgår af sagsøgerens e-mail af 21. december 2010…
(vi)   at     det af sagsøgeren bestrides, at sagsøgerens angivelser i e-mailen af 6.
       januar 2011… kan betragtes som en bekræftelse af, at der ikke forelå en afta-
       le om modregning;
(vii)  at     hverken sagsøgte eller gw før den 11. maj 2011 …på noget tidspunkt
       bestred den foretagne løbende modregning mellem de to konti, ligesom det
       kan lægges til grund, at gw på intet tidspunkt fremsatte krav om betaling af
       det forfaldne tilgodehavende, som gw havde hos sagsøgeren, såfremt der
       ikke eksisterede et aftalt princip om modregning og dermed nettoudligning
       af de to konti;
(viii) at     sagsøgeren som følge af det hidtidige gode samarbejde og i forvent-
       ning om at modtage betaling af sit tilgodehavende hos sagsøgte i januar 2011
       imødekom anmodningen fra sagsøgte og gw’s bobestyrer om separat beta-
       ling af gw’s tilgodehavende hos sagsøgeren og indbetalte gbp 77.583,30 til
       dødsboet;
(ix)   at     der som en konsekvens heraf opstod et forfaldent tilgodehavende hos
       sagsøgte svarende til påstandsbeløbet, hvilket krav alene har været forfal-
       dent siden betalingen i januar 2011, hvor den indtil da af sagsøgeren forud-
       satte modregning blev ophævet, hvorfor forældelsesfristen skal regnes fra
       betalingsdatoen;
(x)    at     forældelsesfristen under alle omstændigheder først skal regnes fra be-
       talingsdatoen i januar 2011, idet sagsøgeren indtil denne betaling reelt var
       ubekendt med fordringen, jfr. forældelseslovens § 3, stk. 2, idet sagsøgeren
       var af den overbevisning, at fordringen var udlignet ved modregning;
(xi)   at     sagsøgeren, jfr. forældelseslovens § 3, stk. 2, først fik kendskab til det
       påstævnte tilgodehavende, da boet efter gw krævede betaling af gw’s ful-
       de tilgodehavende, jfr. e-mail af 21. december 2010…
(xii)  at     forældelsen endvidere må betragtes som afbrudt i medfør af forældel-
       seslovens § 15, stk. 1, idet sagsøgte på intet tidspunkt før efter januar 2011
       har bestridt gældens eksistens og dermed ved sin handlemåde har erkendt
       sin forpligtelse;
(xiii) at     sagsøgtes erkendelse af gælden i relation til forældelseslovens § 15,
       stk. 1, består i, at sagsøgte ifølge jimmi enevoldsen…har gennemgået og
       godkendt alle modtagne fakturaer, ligesom det kan lægges til grund som et
       faktum, at sagsøgte ikke har reklameret mod fakturaerne, hverken ved mod-
       tagelsen af disse eller i forbindelse med sagsøgerens henvendelser hen-
       holdsvis den 1. september 2005…, den 4. november 2010…, den 6. januar
       2011… og den 1. februar 2011…”
                                                    - 18 -
for wefri er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
10. marts 2014, hvoraf fremgår følgende:
     ”…
     3. anbringender
     3.1 kravet er forældet
     parterne er enige om, at tvisten skal behandles efter dansk ret.
     wefri gør gældende, at scottish woodlands’ eventuelle krav er forældet, da alle kravene
     vedrører arbejder udført og faktureret mere end 3 år før sagsanlægget, jf. forældelseslo-
     vens §§ 2 og 3.
     3.2 scottish woodlands har ikke ret til nettoudligning uden særskilt aftale
     det klare udgangspunkt er, at en forretningsmæssig forbindelse med forskellige juridiske
     personer må vurderes som vedrørende hver juridisk person for sig.
     dette udgangspunkt kan kun fraviges under ganske særlige omstændigheder.
     jf. u 1982.689 v…
     det bestrides, at der foreligger sådanne ganske særlige omstændigheder i den forelig-
     gende sag, hvor
      mellemværendet med gw vedrørte ejendomme ejet af hende og driften heraf;
      mellemværendet med wefri vedrørte ejendomme ejet af wefri og driften heraf;
      scottish woodlands i sin fakturering klart har sondret mellem gw og wefri;
      de eneste to ting, som knyttede wefri og gw sammen var, at wefri ejedes af gws
          søn, og at wefri varetog bogholderimæssige funktioner for gw.
     3.3 der er ingen aftale om nettoudligning
     det bestrides som anført i afsnit 2.2 ovenfor, at der skulle være indgået en aftale om, at
     scottish woodlands var berettiget til at foretage nettoudligning.
     bevisbyrden for eksistensen af en sådan aftale påhviler scottish woodlands. bevisbyrden
     kan ikke løftes ved at referere til enkeltstående situationer med nettoudligning eller fami-
     liemæssig tilknytning.
     jf. herved u 1963.326 h, hvor nettoudligning ikke blev tilladt, selvom debitor tidligere
     med frigørende virkning havde betalt til kreditors ejers fætter, og kreditor i syv måneder
     forholdt sig passiv over for debitors meddelelse om, at debitor havde modtaget medde-
     lelse fra fætteren om, at betaling skulle ske til ham.
     bevisbyrden er ikke løftet, og selv om der måtte have eksisteret en aftale eller praksis om
     nettoudligning, er denne i hvert fald ophørt i 2005, jf. herved bilag 16 og bilag 1, hvor
                                             - 19 -
scottish woodlands ikke gennemførte nettoudligning, men i stedet spurgte, om en sådan
nettoudligning var acceptabel.
jf. herved u 1967.48 h…
i øvrigt er der i den foreliggende sag ikke dokumenteret en eneste situation forud for
2005, hvor der er sket nettoudligning.
hvis scottish woodlands ikke har ret til nettoudligning, er scottish woodlands’ krav un-
der alle omstændigheder forældet.
3.4 der er ikke afgivet modregningserklæring
hvis retten mod forventning måtte finde det bevist, at scottish woodlands havde ret til
at foretage nettoudligning, er scottish woodlands’ krav alligevel forældet.
der foreligger ingen konneksitet. gws krav mod scottish woodlands vedrørte indtægter
fra hendes skotske ejendomme (benævnt old jeddart og cocklaw farm), mens scottish
woodlands’ påståede krav mod wefri vedrører scottish woodlands’ administration af
wefris skotske ejendomme (benævnt achabreck, achnashellach, hyndshawland og
south melbourne), der ligger helt andre steder i skotland. alle ejendommene er drevet
uafhængigt af hinanden.
en ret til nettoudligning indebærer ikke automatisk, at der løbende gennemføres både
nettoudligning og modregning uden meddelelse herom til parterne. det må i den forbin-
delse erindres, at den danske selskabslovgivning forbød wefri at yde lån til gw, da hun
var nærtstående til wefris ejer. en automatisk nettoudligning og modregning uden var-
sel og uden afgivelse af modregningserklæring ville dermed være i strid med selskabs-
lovgivningen. en sådan ulovlig aftale kan efter reglen i danske lov 5-1-2 om aftaler i
strid med lov og ærbarhed ikke gøres gældende for domstolene, og en eventuel aftale om
ret til nettoudligning må under alle omstændigheder fortolkes indskrænkende i en sådan
situation.
selv hvis scottish woodlands måtte have en ret til at gennemføre nettoudligning, er der
således ikke nogen aftale om ret til modregning uden varsel, idet et rimeligt varsel var
nødvendigt for, at wefri og gw kunne undgå at overtræde selskabslovgivningen.
under alle omstændigheder forudsætter gennemførelse af nettoudligning, at der er afgi-
vet en modregningserklæring.
scottish woodlands’ forespørgsler i bilag 16 og bilag 1 om, hvorvidt der kunne ske netto-
udligning, udgør ikke modregningserklæringer. sammenstillingen i disse bilag af en ”to-
tal” kolonne er ikke tilstrækkeligt klare meddelelser om, at der er gennemført modreg-
ning, navnlig når de ledsages af et spørgsmål om, hvorvidt nettoudligning kan accepte-
res. nettoudligningen er et nødvendigt første skridt i en modregning, og når end ikke
nettoudligningen er sket, kan modregning så meget desto mindre være gennemført.
bilag 2 udgør ej heller en modregningserklæring, da den omhandler en betaling af net-
tomellemværendet, som scottish woodlands agtede at foretage – en betaling, som i øvrigt
ikke fandt sted, da scottish woodlands efterfølgende accepterede at betale gws fulde til-
godehavende uden nettoudligning.
                                              - 20 -
scottish woodlands havde således ikke afgivet nogen modregningserklæring, inden den
nye forældelseslov trådte fuldt ud i kraft 1. januar 2011, og retten til at modregne mellem
gælden til gw og tilgodehavenderne hos wefri bortfaldt følgelig under alle omstæn-
digheder, da scottish woodlands’ tilgodehavender hos wefri bortfaldt ved forældelse,
hvilket senest skete 1. januar 2011.
hvis retten mod forventning måtte finde, at scottish woodlands havde ret til at gennem-
føre nettoudligning, og at bilag 2 (af 4. november 2010) udgør en modregningserklæring,
gøres det subsidiært gældende, at krav vedrørende arbejde udført forud for 4. november
2005 er forældet i medført af 1908-lovens 5-årige forældelsesfrist, således at scottish
woodlands’ krav skal reduceres til gbp 4.326,74 (jf. bilag 31, posteringerne fra og med
november 2005, dvs. gbp -280, gbp -923,87, gbp 3.014,11, gbp -3.014,11, gbp 257,8, gbp
572,81 og gbp 4.700).
3.5 retten til at foretage nettoudligning og modregning er bortfaldet
selv hvis kravet ikke måtte være forældet, er en eventuel ret til at foretage nettoudligning
og/eller modregning bortfaldet ved scottish woodlands’ frafald heraf eller ved passivitet
ved korrespondancen i bilag a og bilag 3 og/eller ved betalingen til gws dødsbo uden
forbehold i januar 2011.
jf. om bortfald af modregningsret u 1950.803 v, hvor k, der havde et beløb til gode hos
en tørvefabrikant, bestilte tørv hos denne. tørvefabrikanten lod bestillingen gå videre til
et brændselsfirma, som sendte en følgeseddel og en regning for leverancen til k. k prote-
sterede ikke mod dette, men søgte senere at betale ved modregning med sit tilgodeha-
vende over for tørvefabrikanten. da k ikke havde protesteret mod overgang af kontrak-
ten til brændselsfirmaet, havde k mistet sin modregningsret for så vidt angår sit tilgode-
havende hos tørvefabrikanten.
jf. herudover om de af scottish woodlands påberåbte forudsætninger om wefris aner-
kendelse af sin gæld u 1990.624 h, hvor debitor opfyldte en dom uden at tage forbehold
om anke, hvilket efter dagældende fast praksis måtte anses som et afkald på anke. kort
tid herefter anlagde kreditor sag om betaling af et yderligere tilgodehavende. debitor an-
kede nu og gjorde gældende, at ankeafkaldet forudsatte, at der ikke ville blive rejst yder-
ligere krav mod debitor. højesteret afviste anken.
3.6 gælden er ikke erkendt
det bestrides, at gælden er erkendt af wefri. det bemærkes i den forbindelse, at en
manglende betaling eller manglende kommentering af et påstået krav ikke udgør nogen
erkendelse. erkendelse af et krav forudsætter en aktiv handling. i den foreliggende sag
foreligger der ingen aktiv handling, idet scottish woodlands tværtimod påberåber sig
passivitet fra wefris side.
3.7 kravet er udokumenteret
det påståede tilgodehavende er udokumenteret.
                                                       - 21 -
       det må påhvile scottish woodlands at dokumentere berettigelsen af sine krav, og denne
       bevisbyrde må være streng, når der som her er forløbet mange år, uden at scottish wood-
       lands har taget skridt til at forklare eller dokumentere sit krav endsige forfølge det.
       scottish woodlands har fremlagt en række kontoudtog og udpluk af korrespondance om
       enkelte arbejdsopgaver, som scottish woodlands angiveligt skulle have udført for wefri
       eller for gw samt nogle fakturaer, som reelt er indholdsløse, idet de ikke angiver, hvilket
       arbejde der angiveligt skulle være udført, hvor det er udført, tidsforbruget og materialer-
       ne. der er heller ingen sammenhæng mellem de fremlagte fakturaer og den korrespon-
       dance, der er fremlagt til støtte for de påståede krav.
       wefri har ikke længere nogen rimelig chance for at vurdere, om kravet er berettiget el-
       ler korrekt opgjort.
       en række af fakturaerne udgør angiveligt omkostninger til tredjemand, som scottish
       woodlands har viderefaktureret med tillæg af mark-up på 10 %. scottish woodlands har
       imidlertid heller ikke dokumenteret tredjemands regninger, eller at disse skulle være be-
       talt af scottish woodlands.
       3.8 kravets størrelse
       hvis retten måtte give scottish woodlands medhold i en del af sit krav, gør wefri gæl-
       dende, at kravet skal reduceres med de tilgodehavender, som scottish woodlands i bilag
       1 har opgjort, at wefri har for perioderne op til 30/6 2003, 1/1-04 til 31/3-04, 1/11-04-
       30/11-04, 1/2-05-31/3-05, 1/6-05-30/6-05, 1/9-05-30/9-05, 1/11-05-30/11-05, 1/3-06-31/3-06 el-
       ler wefris betaling af gbp 3.014,11, som scottish woodlands i bilag 2 har erkendt at ha-
       ve modtaget, og som formentlig omfatter betaling for de arbejder, der er omtalt i bilag 19-
       25…”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
om sagens baggrund og parternes hidtidige samarbejde og aftalegrundlag kan det efter det
foreliggende lægges til grund, at lensgrevinde irene wedell og wefri indledte samarbejdet
med scottish woodlands primo-medio 1980’erne i forbindelse med opkøb af et antal navnlig
skovbrugsejendomme i skotland, som scottish woodlands efterfølgende administrerede for
og til dels i samarbejde med parterne. parterne har ikke indgået en skriftlig aftale om scottish
woodlands’ administration eller samarbejdet i øvrigt.
de centrale repræsentanter i parternes samarbejde var i mange år frem til ultimo 2004 stuart
johnston for scottish woodlands og skovrider jimmi enevoldsen for wefri. uanset om de
enkelte ejendomme og ejendomme tilhørende henholdsvis lensgrevinde wedell og wefri
havde selvstændig bogføring, blev alle ejendomme i forhold til scottish woodlands repræ-
                                              - 22 -
senteret af wefri. i 2005 blev lensgrevinde wedells søn greve bendt wedell direktør i
wefri, og der blev i samme periode truffet beslutning om at sælge ejendommene i skotland,
hvorfor samarbejdet med scottish woodlands blev afviklet. lensgrevinde wedell afgik sene-
re ved døden.
med hensyn til kravets berettigelse kan det efter de foreliggende oplysninger og forklaringen
fra jimmi enevoldsen lægges til grund, at både afregningerne fra scottish woodlands og de
tilhørende fakturaer og andre underliggende bilag løbende er gennemgået og godkendt af
repræsentanter for wefri, og at wefri heller ikke har gjort indsigelser imod disse ved
modtagelsen af mails, breve og opgørelser mv. herom i den efterfølgende tid. kravet findes
derfor veldokumenteret i sin helhed.
med hensyn til spørgsmålet om kravet er forældet, kan det efter de foreliggende oplysninger
og forklaringen fra stuart johnston lægges til grund, at scottish woodlands’ opfattelse var, at
parterne havde den aftale og faste praksis, at afregning af henholdsvis lensgrevinde wedells
og wefri’s konti og mellemværender med scottish woodlands kunne ske ved nettoudlig-
ning mellem de to konti, således at scottish woodlands alene udbetalte eller opkrævede det
samlede nettobeløb efter opgørelsen af de to konti. retten finder, at scottish woodlands med
rette kunne gå ud fra, at både lensgrevinde wedell og wefri var indforståede med dette af-
regningsprincip.
der er herved lagt vægt på oplysningerne om parternes mangeårige samarbejde og praksis,
der bl.a. understøttes af opgørelserne af det samlede engagement for perioden til 31. marts
2005 henholdsvis 31. august 2005, som scottish woodlands sendte til wefri ved breve af 22.
april 2005 henholdsvis 1. september 2005, der også indeholder kolonnen ”total”, hvori net-
toudligningsprincippet illustreres, og som wefri ikke gjorde indsigelser imod. det har ikke
betydning herfor, om parterne også formelt havde aftalt nettoudligning, eller om princippet
rent faktisk blev gennemført i parternes bogholderier.
efter oplysningerne i sagen og forklaringen fra stuart johnston kan det endvidere lægges til
grund, at status for lensgrevinde wedells og wefri’s konti hos scottish woodlands ved op-
                                                - 23 -
høret af samarbejdet var, at wefri/lensgrevinde wedell efter princippet om nettoudligning
havde et tilgodehavende hos scottish woodlands på gbp 7.996,40, jf. opgørelsen af det sam-
lede engagement i brevet af 4. november 2010 fra scottish woodlands til wefri. scottish
woodlands gjorde i brevet wefri opmærksom herpå og udbad sig instruktion om beløbets
udbetaling og har også rykket wefri for svar flere gange siden, men uden at modtage in-
struktion. det samme var tilfældet med wefri’s tilgodehavende på gbp 16.433,51 ifølge
opgørelsen indeholdt i brevet af 1. september 2005 fra scottish woodlands, jf. ovenfor.
scottish woodlands mente således ikke, at man havde et tilgodehavende hos wefri, men at
det tværtimod forholdt sig omvendt, og da wefri trods rykkere ikke vendte tilbage herom,
havde scottish woodlands ikke anledning til at forfølge sagen yderligere over for wefri, før
det efter lensgrevinde wedells død blev meddelt, at advokaten for dødsboet ikke ville accep-
tere nettoudligningsprincippet, men krævede, at scottish woodlands skulle betale det op-
gjorte beløb for lensgrevinde wedells konto direkte til dødsboet og ikke kunne anvende det
til delvis udligning af wefri’s tilgodehavende. scottish woodlands fik meddelelsen herom
ved mail af 14. december 2010 fra wefri’s revisor gert foldager, som greve bendt wedell
havde bemyndiget til at varetage wefri’s interesser over for scottish woodlands.
scottish woodlands havde herefter først anledning til at gøre kravet gældende over for
wefri fra den 14. december 2010, og forældelsesfristen kan først regnes fra dette tidspunkt.
da sagen er anlagt den 7. december 2012, er scottish woodlands’ krav derfor ikke forældet.
retten tilføjer, at det af revisoren gert foldagers mail til scottish woodlands af 11. maj 2011
(bilag 35) fremgår, at der var en del korrespondance mellem wefri og scottish woodlands
om dokumentation for kravet, og at han antog, at wefri ville anerkende betalingspligten
mod behørig dokumentation. i mailen nævnes intet om, at kravet skulle være forældet.
som følge af det anførte gives scottish woodlands medhold i påstanden om, at wefri skal
betale 69.586,90 £ til scottish woodlands med renter som påstået fra den 7. december 2012
(sagens anlæg).
                                              - 24 -
efter sagens værdi, omfang og forløb skal wefri betale i alt 66.564 kr. i sagsomkostninger til
scottish woodlands. beløbet omfatter dækning af udgifter til advokat med 50.000 kr., inkl.
moms, samt dækning af retsafgifter på 15.660 kr. og godtgørelse til et vidne på 904 kr.
                                    thi kendes for ret:
wefri a/s skal inden 14 dage betale 69.586,90 £ til scottish woodlands med tillæg af sæd-
vanlig procesrente fra den 7. december 2012 samt sagens omkostninger med 66.564 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
søren theilgaard                         lotte wetterling                    villy rasmussen
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 20. juni 2014

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                           afsagt fredag den 27. januar 2017
sag 13/2016
a
(advokat henrik lindebod)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 13. afdeling den 22. december 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, thomas rørdam, vibeke rønne,
jan schans christensen og lars apostoli.
sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.
påstande
appellanten, a, har påstået stadfæstelse af dommens bestemmelse om begyndelsestidspunktet
for hans ret til efterløn. endvidere har han påstået, at indstævnte, ankestyrelsen, skal aner-
kende, at han i 2-års perioden fra den 16. januar 2007 til den 16. januar 2009 har opfyldt
kravet om at have drevet selvstændig virksomhed i væsentligt omfang, eller at han har krav på
at blive stillet, som om dette krav var opfyldt.
ankestyrelsen har påstået stadfæstelse af dommens bestemmelse om beskæftigelseskravet
efter 2-års reglen. endvidere har ankestyrelsen gentaget sine påstande vedrørende begyn-
delsestidspunktet for retten til efterløn.
                                                 - 2 -
højesterets begrundelse og resultat
efter arbejdsløshedsforsikringslovens § 74 c, stk. 1, kan en selvstændig erhvervsdrivende
først overgå til efterløn, når det personlige arbejde i virksomheden er ophørt mere end mid-
lertidigt, jf. herved også § 74 a, stk. 1, nr. 4, jf. § 57, stk. 3.
det fremgår af § 3, stk. 1, i den dagældende bekendtgørelse nr. 850 af 16. oktober 2002 om
ophør med udøvelse af selvstændig virksomhed som hovedbeskæftigelse (svarende til § 7, stk.
1, i den nugældende bekendtgørelse nr. 678 af 22. juni 2011), at den selvstændige anses for
ophørt mere end midlertidigt med det personlige arbejde i virksomheden, når den pågældende
dokumenterer, at virksomheden endeligt er overdraget eller lukket. efter § 3, stk. 2, kan den
pågældende anses for ophørt fra et tidligere tidspunkt end den endelige overdragelse eller luk-
ning af virksomheden, hvis vedkommende dokumenterer at være afskåret fra fortsat at drive
virksomheden.
højesteret finder, at det følger af ordlyden af og sammenhængen mellem bestemmelserne i §
3, stk. 1, og stk. 2, at det ikke er en betingelse for, at en selvstændig virksomhed kan anses for
endeligt lukket, at den pågældende dokumenterer at være afskåret fra fortsat at drive selvstæn-
dig virksomhed. der kan ikke opstilles faste, generelle dokumentationskrav til, hvornår ved-
kommende kan anses for ophørt mere end midlertidigt med det personlige arbejde i virksom-
heden. afgørelsen beror på en konkret vurdering af sagens omstændigheder.
med henblik på at gå på efterløn havde a afmeldt sin selvstændige tandlægevirksomhed i
erhvervs- og selskabsstyrelsens register pr. 31. december 2008, og han havde med virkning
fra den 1. januar 2009 afmeldt virksomhedens ydernummer og telefon. endvidere havde han
annonceret, at virksomheden ville blive indstillet ved årsskiftet, og der har heller ikke været
nogen omsætning i virksomheden i 2009. hans eneste medarbejder – en klinikassistent – var
opsagt ligeledes pr. 31. december 2008. i februar 2009 blev virksomhedens udstyr og
driftsmidler solgt, og ejendommen, hvorfra virksomheden blev drevet, blev også sat til salg.
under disse omstændigheder tiltræder højesteret, at as tandlægevirksomhed med virkning fra
den 1. januar 2009 skal anses for endeligt lukket med den konsekvens, at hans personlige
arbejde i virksomheden var ophørt mere end midlertidigt.
                                              - 3 -
højesteret tiltræder herefter, at a som påstået var berettiget til efterløn fra den 16. januar
2009.
af de grunde, landsretten har anført, tiltræder højesteret endvidere, at a ikke har godtgjort at
have drevet virksomhed i væsentligt omfang efter den 31. december 2008, og at beskæftigel-
seskravet efter 2-års reglen derfor ikke er opfyldt.
højesteret tiltræder endelig, at a ikke har godtgjort, at ase har ydet ham fejlagtig
rådgivning.
højesteret stadfæster herefter dommen.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal ingen af parterne betale sags-
omkostninger for højesteret til den anden part.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for højesteret til den anden part.