text:
- eju
                                      udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                         dom
afsagt den 18. juni 2015
f-7-14
                                hk/danmark som mandatar for
                                a
                                (advokat jens jakob hjorth-hartmann)
                                mod
                                benzin- og oliebranchens arbejdsgiverforening
                                som mandatar for
                                statoil fuel & retail a/s
                                (advokat jeanette werner)
indledning
sagen angår, om aflønningen af a i overensstemmelse med bestemmelsen om ung under
uddannelse i ”overenskomst for servicestationer” indgået mellem benzin- og oliebranchens
                                                -2-
arbejdsgiverforening og hk/danmark (”servicestationsoverenskomsten”) var i strid med
forskelsbehandlingslovens forbud mod aldersdiskrimination.
sagen blev anlagt den 12. februar 2014 ved københavns byret, som ved kendelse af 28. maj
2014 henviste sagen til østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1. byrettens
kendelse blev af hk/danmark kæret til østre landsret, der ved kendelse af 16. september
2014 henviste sagen til sø- og handelsretten i medfør af retsplejelovens § 227, stk. 1.
påstande
hk/danmark (”hk”) som mandatar for a har nedlagt påstand om, at statoil fuel & retail
a/s skal betale 74.158,00 kr. til a, subsidiært et mindre beløb efter sø- og handelsrettens
skøn, med tillæg af procesrente af 70.710,89 kr. fra sagens anlæg og af 3.447,11 kr. fra 25.
marts 2015.
benzin- og oliebranchens arbejdsgiverforening (”boa”) som mandatar for statoil fuel &
retail har påstået frifindelse, subsidiært afvisning af påstanden om efterbetaling og godtgø-
relse.
sagens oplysninger
det konkrete ansættelsesforhold
med virkning fra den 1. januar 2010 blev a ansat af statoil a/s (senere statoil fuel and retail
a/s) som servicemedarbejder ”ung under 18 år” på en servicestation i albertslund.
a fyldte den 27. juli 2012 18 år, og da han på daværende tidspunkt gik på gymnasiet og mod-
tog su, overgik han ifølge ansættelsesaftale af 12. oktober 2012 til at være ansat som ”ung
under uddannelse mellem 18 og 25 år, som ikke arbejder over 15 timer pr. uge”. ansættelses-
forholdet ophørte ifølge ansættelsesaftalen uden yderligere varsel ved udgangen af den må-
ned, hvor han fyldte 25 år eller ved ophør af uddannelsesforløbet. a blev i forlængelse af sin
studentereksamen ifølge ansættelsesaftale af 31. maj 2013 ansat som ”ufaglært salgsassistent
over 18 år”.
                                                     -3-
i august 2014 påbegyndte a hg, der også er en su berettiget uddannelse. han modtog su
og blev derfor på ny ansat som ”ung under uddannelse mellem 18 og 25 år, som ikke arbej-
der over 15 timer pr. uge”.
a fratrådte sin stilling den 14. september 2014.
servicestationsoverenskomstens § 2, stk. 7
a’s ansættelsesforhold var under hele ansættelsesperioden omfattet af servicestationsover-
enskomsten.
af § 2, stk. 7, i servicestationsoverenskomsten for 2010-2012 fremgår følgende:
      ”unge under 25 år, der følger en su berettiget uddannelse og som højst beskæftiges 15
      timer om ugen, oppebærer på hverdage mellem kl. 18.00 og kl. 24.00, lørdage mellem kl.
      14.00 og kl. 24.00 samt søn- og helligdage mellem kl. 06.00 og kl. 24.00 et aften / weekend-
      tillæg på kr. 5,55 pr. time pr. 1. marts 2010 og kr. 5,66 pr. time pr. 1. marts 2011.
      dette tillæg træder i stedet for forskudttidstillægget for voksne over 18 år. på øvrige tids-
      punkter betales som for voksne over 18 år, i.ht. pkt. 6.
      denne medarbejdergruppe oppebærer ikke servicestationstillæg.”
forskudttidstillægget for voksne over 18 år udgjorde i henhold til servicestationsoverens-
komsten for 2010-2012 pr. 1. marts 2010 og 1. marts 2011 henholdsvis 11,09 kr. og 11,32 kr. på
hverdage mellem kl. 18.00 og 06.00. på lørdage mellem kl. 14.00 og 24.00 udgjorde tillægget
henholdsvis 20,80 kr. og 21,21 kr. og på søn- og helligdage mellem kl. 00.00 og 24.00 udgjor-
de det henholdsvis 23,57 kr. og 24,04 kr.. servicestationstillægget for ansatte over 18 år ud-
gjorde 1.089,55 kr. pr. måned de første seks måneder og herefter 2.447,21 kr. pr. 1. marts 2010
og 2.535,43 kr. pr. 1. marts 2011.
servicestationsoverenskomsten for 2012-2014 og for 2014-2017 indeholder en identisk be-
stemmelse. forskudttids- og servicetillæggene er ifølge disse overenskomster alle lidt højere.
                                                   -4-
en lignende bestemmelse blev indført i ”landsoverenskomst 1991” indgået mellem dansk
arbejdsgiverforening (”da”), butik og kontor arbejdsgiverforeningen og hk. bestemmel-
sen tog afsæt i følgende forslag fremsat af arbejdsgiverforeningerne ved brev af 7. februar
1991:
       ”for lærlinge, efg-elever og andre, der gennemfører statsanerkendt dagundervisning
       samt for unge under 18 år er tillæggene det halve af ovennævnte satser.”
efter forhandling med hk fik bestemmelsen i ”landsoverenskomst 1991” følgende ordlyd:
       ”…
       for elever, lærlinge, efg-elever og unge under 18 år er tillægget det halve af ovennævnte
       satser.
       for unge under 25 år, der er beskæftiget højst 15 timer om ugen, og som gennemfører en
       statsanerkendt heltidsundervisning, er tillægget ligeledes det halve af ovennævnte satser
       under forudsætning af, at der ikke i den enkelte virksomhed sker en forskydning i opad-
       gående retning i beskæftigelse af denne gruppe i forhold til den hidtidige beskæftigelse i
       virksomheden. overstiger beskæftigelsen for den enkelte 15 timer om ugen, udbetales
       hele satser for samtlige timer.”
det er oplyst, at de efterfølgende overenskomster for 1993-1995 og 1995-1997 havde samme
ordlyd.
den 10. marts 1997 blev der opnået enighed mellem boa og hk om et protokollat vedrø-
rende indgåelse af overenskomst for perioden 1. marts 1997 – 1. marts 2000. protokollatet in-
deholder bl.a. en bestemmelse om betaling af et servicestationstillæg på 1.000 kr. pr. måned
til såvel ikke-faglærte som faglærte medarbejdere. for unge under 18 år udgjorde tillægget
500 kr. protokollatet indeholdt ikke en bestemmelse om særlige regler for unge under ud-
dannelse under 25 år.
i servicestationsoverenskomsten for perioden 2000-2004 blev den omhandlede bestemmelse
om unge under uddannelse indsat på ny som § 4, stk. 2, litra b, med følgende ordlyd:
       ”unge under 25 år, der følger en statsanerkendt uddannelse og som højst beskæftiges 15
       timer om ugen oppebærer på hverdage mellem kl. 18.00 og kl. 24.00, lørdage mellem kl.
                                                   -5-
      14.00 og kl. 24.00 samt søn- og helligdage mellem kl. 06.00 og kl. 24.00 et af-
      ten/weekendtillæg, der forsøgsvis forhandles lokalt.
      dette tillæg træder i stedet for forskudttidstillægget i pkt. a) på de nævnte tidspunkter.
      på øvrige tidspunkter betales iht. pkt. a).
      denne medarbejdergruppe oppebærer ikke servicestationstillæg”.
en i det væsentlige identisk bestemmelse blev medtaget som § 2, stk. 6, henholdsvis stk. 7, i
servicestationsoverenskomsten for perioden 2004-2007 og igen for perioden 2007-2010.
under et møde den 23. november 2009 besluttede boa og hk, at begrebet ”statsanerkendt
uddannelse” skal forstås som ”su berettiget uddannelse”.
fra og med serviceoverenskomsten for 2010-2012 fik bestemmelsen herefter den nugældende
ordlyd.
andre forhold
der er under sagen fremlagt uddrag fra overenskomst indgået mellem service-stationernes
arbejdsgiverforening og specialarbejderforbundet i danmark for 1998-2000, landsoverens-
komst for butikker indgået mellem dansk erhverv arbejdsgiver og hk for 2012-2014,
landsoverenskomst for butikker indgået mellem di og hk for 2012-2014 og oao-s-
fællesoverenskomsten og organisationsaftale for kontorfunktionærer, laboranter og it-
medarbejdere for 2013-2015, der alle indeholder bestemmelser om lavere aflønning af/tillæg
til unge under uddannelse.
det fremgår endelig af et bilag udarbejdet af statoil fuel & retail a/s, at omsætningshastig-
heden for unge under 25 år, der følger en su berettiget uddannelse og som højst beskæftiges
15 timer om ugen, er på 61 %. ifølge samme bilag er omsætningshastigheden for faglærte
over 18 år 33,8 %.
opgørelse af as krav
as krav er opgjort således:
                                                   -6-
krav om efterbetaling af løn m.v., jf. bilag 16:                           20.710,89 kr.
betaling af pension af lønkrav i bilag 16:                                  1.468,92 kr.
yderligere krav relateret til 2014, jf. bilag 21:                           1.978,19 kr.
krav om godtgørelse for aflønning i strid med forskelsbehandlingsloven:    50.000,00 kr.
i alt                                                                      74.158,00 kr.
parterne er enige om den beløbsmæssige opgørelse af efterbetalingskravet.
forklaringer
der er afgivet forklaring af a, jørgen hoppe, finn orup, kim jensen, vagn marquardt, leif
kierkegaard og thorkild jensen.
a har forklaret bl.a., at han som ung under 18 år ikke måtte være alene i butikken. hans ar-
bejde bestod mest af rengøring og opfyldning. som ansat over 18 år stod han bag kassen og
kunne være alene på arbejde. der var ikke forskel på arbejdsopgaverne for de ansatte over 18
år.
han fik su fra oktober 2012. han gik i gymnasiet og fik den højeste sats for hjemmeboende.
da han blev student og ikke længere modtog su, overgik han til at være ansat som ufaglært.
hans vagter ændrede sig ikke, men kørte bare videre. hans arbejdstid var placeret hver
mandag fra kl. 17-22 og hver anden weekend lørdag fra kl. 15-22 og søndag fra kl. 7-15. han
havde ikke natarbejde. servicestationen lukkede kl. 22.
der var også deltidsansatte på servicestationen. de var i gennemsnit ansat 8 timer om ugen.
nogle af dem havde andre jobs og skulle supplere deres løn. han skulle supplere sin su og
udførte de samme opgaver, som dem der var ansat på deltid, men fik mindre i løn.
                                                -7-
han gik ikke mindre op i sit arbejde eller var mindre effektiv end sine kolleger. han vil for-
mentlig kunne dokumentere, at han var den bedste sælger på stationen. der var ikke forskel
på udskiftningsgraden hos de yngre ansatte i forhold til andre ansatte på deltid.
i august 2014 påbegyndte han et hg-forløb med henblik på at få en elevplads. uddannelsen
var su-berettiget, hvilket han selv gjorde sin chef opmærksom på.
han sagde op, fordi han havde fået et andet job og fik nogle andre prioriteter.
jørgen hoppe har forklaret bl.a., at han i maj 1973 blev ansat hos hk. i oktober 1992 blev han
formand. han stoppede som formand i oktober 2012. han er i dag pensioneret og har ingen
tilknytning til hk.
i 1991 var han var sekretær for forhandlingsudvalget og var derfor tæt på overenskomstfor-
handlingerne. det var arbejdsgiverne, der fremsatte forslag om, at unge under uddannelse
skulle have et lavere tillæg. hk var positivt indstillet over for forslaget under forudsætning
af, at det sparede tilgik deres medlemmer, de fastansatte, og at der i den enkelte virksomhed
ikke måtte ske en forskydning i opadgående retning i beskæftigelse af gruppen af unge del-
tidsansatte under uddannelse i forhold til den hidtidige beskæftigelse i virksomheden. der
var ikke nogen særlig logisk begrundelse for at vælge en aldersgrænse på 25 år. der er ikke
altid logik i den slags. det var blot et spørgsmål om at blive enige. oplægget fra arbejdsgi-
verne var, at det var alle under uddannelse, der skulle have halveret tillægget, og hk ønske-
de at begrænse virkningen af forslaget mest muligt.
han ved ikke, hvorfor protokollatet vedrørende indgåelse af overenskomst for perioden 1.
marts 1997 - 1. marts 2000 ikke indeholdt en bestemmelse om deltidsansatte unge under 25
år under uddannelse. han tror, at det beror på en fejltagelse, for bestemmelsen kom jo med
igen i 2000. servicestationstillægget i protokollatet blev indført for at få flest mulige penge til
de fastansatte og dermed hk’s medlemmer.
                                                -8-
hk accepterede en genindførelse af bestemmelsen om deltidsansatte unge under 25 år under
uddannelse i overenskomsten for 2000-2004, mod en forhøjelse af forskudttidstillæggene til
fordel for de fastansatte. de drøftede ikke 25-års-grænsen under forhandlingerne i 2000.
han husker ikke, at arbejdsgiverne under forhandlingerne brugte argumentet om, at be-
stemmelsen om unge under uddannelse havde til formål at integrere denne gruppe unge på
arbejdsmarkedet. bestemmelsen var for begge parter alene en lønreguleringsmekanisme.
i forbindelse med overenskomstforhandlingerne i 2004 drøftede hk med dansk erhverv
spørgsmålet om aldersdiskrimination, og de blev enige om at genoptage deres drøftelser
herom, når beskæftigelsesdirektivet blev implementeret ved lov. ved overenskomstforhand-
lingerne i 2007 ville hk have aldersgrænserne fjernet. hk mente, at aldersgrænserne var i
strid med direktivet, men ønskede ikke at gå i konflikt om det. han sendte derfor brev af 20.
januar 2007 til dansk erhverv, hvori han bemærkede, at overenskomstsfornyelsen med de i
overenskomsten nævnte aldersgrænser ikke var udtryk for, at hk fraveg sin opfattelse af, at
grænserne er i strid med direktivet om alder og handicap, ligesom hk i brevet forbeholdt sig
retten til at føre sager herom. hk vidste godt, at det var en knast, der skulle ryddes af vejen
på et tidspunkt.
hk tilbød i 2012 boa at udskifte den omhandlede bestemmelse med en bestemmelse, der li-
gesom § 1, stk. 4, afsnit 5, i landsoverenskomsten for butikker indgået mellem di og hk i
2009 er baseret på anciennitet. boa ønskede ikke at ændre bestemmelsen.
finn orup har forklaret bl.a., at han er faglig sekretær i hk, hvor han blev ansat den 1. fe-
bruar 1987. han deltog i overenskomstforhandlingerne med boa i 1999/2000.
hk havde en organisationsmæssig interesse i servicestationstillægget, idet tillægget var til-
tænkt de fastansatte, som var deres medlemmer. overenskomsten med boa måtte imidler-
tid ikke være billigere for arbejdsgiver end andre sammenlignelige overenskomster, og han
udarbejdede derfor en række beregninger og modeller, som tog udgangspunkt i, hvordan en
servicestation typisk var bemandet på forskellige tidspunkter. han kan ikke huske, hvor stor
                                               -9-
en del af medarbejderne på servicestationerne, der i 2000 var studerende. de lave tillæg til de
unge under uddannelse blev ikke indført for at integrere dem på arbejdsmarkedet, eller fordi
de studerende var mindre stabile eller lign. ordningen var noget rent teknisk, der gav par-
terne noget at skrue på under forhandlingerne. aldersgrænsen på 25 år blev valgt, fordi al-
dersgrænsen blev anvendt i andre overenskomster.
han ved ikke, hvorfor bestemmelsen ikke var med i overenskomsten for 1997-2000.
kim jensen har forklaret bl.a., at han er ansat som faglig sekretær i hk, hvor han blev ansat
den 1. marts 1995. han deltog i overenskomstforhandlingerne med boa i 1997 og 2004. han
husker ikke baggrunden for, at den omhandlede bestemmelse blev indført i 2000, da han det
år kun perifært deltog i overenskomstforhandlingerne.
aftalen af 20. februar 2004 mellem dansk erhverv og hk om en eventuel implementering af
beskæftigelsesdirektivet blev indgået, fordi parterne ville afvente en lovimplementering af
direktivet, inden de påbegyndte en drøftelse om de overenskomstmæssige konsekvenser
heraf. der blev aldrig nedsat det udvalg, der er nævnt i protokollatet om overenskomstfor-
nyelse for perioden 2004-2007.
i 2009 blev en tilsvarende bestemmelse om unge under uddannelse i landsoverenskomsten
for butikker mellem di og hk ændret til et anciennitetstillæg. baggrunden for ændringen
var, at q8 ikke ønskede en sag om aldersdiskrimination, og at q8 ønskede at fastholde deres
fritidsjobbere. bestemmelsen er fornyet frem til i dag uden ændringer, bortset fra procentvise
stigninger i tillægget. hk gjorde under overenskomstforhandlinger i 2010 boa opmærksom
på anciennitetsbestemmelsen og tilbød dem en tilsvarende bestemmelse. boa var ikke inte-
resseret i en tilsvarende ændring.
han har ikke tidligere hørt argumentet om, at bestemmelsen om unge under uddannelse har
til formål at integrere de studerende på arbejdsmarkedet.
                                               - 10 -
fra og med 2007 har hk stillet overenskomstkrav om, at aldersbegrænsningerne skulle falde
bort, men kravet har ikke været ultimativt, og hk har derfor under overenskomstforhand-
lingerne afleveret et brev med et forbehold for at føre sager om aldersdiskrimination.
de fremlagte tal vedrørende omsætningshastighed på deltidsansatte unge kan godt være
korrekte. han har hørt om højere tal. hk ved godt, at der er en stor omsætningshastighed for
denne gruppe. det er et stort problem, men der er ikke forskel på, om de unge deltidsansatte
er under uddannelse eller ej.
vagn marquardt har forklaret bl.a., at han siden maj 1996 har været direktør hos boa.
i 1997 ønskede han en servicestationsoverenskomst med hk. servicestationerne kunne holde
åbent om aftenen, og boa og hk blev derfor enige om at halvere forskudttidstillægget mod
at tildele medarbejderne et servicestationstillæg, der svarede til det mistede forskudttidstil-
læg. servicestationstillægget er således ”født ud af” forskudttidstillægget.
under overenskomstforhandlingerne i 2000 var det vigtigt for boa at få servicestationerne
over på hk-overenskomsten. boa havde fået en masse servicestationer, men de var under-
lagt sid-overenskomsten, der ikke lignede hk-overenskomsten. for at få servicestationerne
til at acceptere en ny overenskomst, måtte servicestationsoverenskomsten fra 1997 tilrettes,
så den kunne matche sid-overenskomsten. især sid-overenskomstens ”forskudttidstillæg”
til unge under uddannelse var meget lavt. i 1997 havde han ikke været opmærksom på, at
unge under uddannelse var vigtige for servicestationerne, men det fandt han ud af. derfor
var det også vigtigt at få en bestemmelse med i servicestationsoverenskomsten om unge un-
der uddannelse. aldersgrænsen på 25, der kom ind i 2000, var et ultimativt krav fra hk. det
var en bestemmelse, der oprindeligt lå i landsoverenskomsten, og som var blevet overført til
overenskomsten med dansk erhverv. så vidt han erindrer, så sagde jørgen hoppe fra hk
under forhandlingerne, at der derfor ikke kunne ændres på aldersgrænsen. boa accepterede
aldersgrænsen, da medlemmer ikke mente, at aldersgrænsen udgjorde et problem, da de ik-
ke havde mange ansatte under uddannelse, der var fyldt 25 år. bestemmelsen og spørgsmå-
let om aldersdiskrimination blev ikke drøftet under overenskomstforhandlingerne i 2004.
                                                - 11 -
der blev ikke nedsat et efterfølgende udvalg om alder og handicap som nævnt i protokolla-
tet om overenskomstfornyelse for perioden 2004-2007.
boa modtog brevet af 29. marts 2007 fra hk med forbehold for at føre sager om aldersdis-
krimination med post efter overenskomstforhandlingerne. hk’s tilsvarende brev af 1. marts
2012 modtog boa, da overenskomstforhandlinger var afsluttet i 2012, og hk var på vej ud
af døren. hk har i hans tid aldrig under overenskomstforhandlingerne stillet krav om, at der
skulle ændres på aldersgrænserne eller gjort gældende, at aldersgrænserne er i strid med di-
rektivet.
han har ikke tidligere set aftalen af 29. juni 2009 vedrørende overgang til landsoverenskom-
sten for butikker mellem di og hk og den anciennitetsbestemmelse, der er indeholdt heri.
hk har ikke stillet krav om, at boa skulle overgå til at anvende en bestemmelse baseret på
anciennitet.
leif kierkegaard har forklaret bl.a., at han var retail manager hos shell a/s fra 1996 til 2002,
hvor han havde ansvaret for servicestationsmarkedet, herunder både grossist- og detailfor-
retningen. han kom ind i boa's bestyrelse omkring 2000 og forlod den igen i 2002. han har
ikke siden haft noget med området at gøre.
han deltog i overenskomstforhandlingerne i 2000. det var et krav fra servicestationerne, at
vilkårene ikke måtte ændres, hvis man skulle flytte overenskomst fra sid til hk, og at over-
gangen til en ny overenskomst var omkostningsneutral for virksomhederne, ligesom at den
enkelte medarbejder heller ikke måtte opleve ændringer i lønnen.
der var tradition for at beskæftige unge under uddannelse på servicestationerne. andelen af
denne medarbejdergruppe kunne svinge fra nogle få procent op til 25 %. de servicestationer,
der havde døgnåbent, havde typisk flere fuldtidsansatte end andre servicestationer, hvor der
typisk var flere studerende. boa så det som en opgave at kunne tilbyde disse unge en mu-
lighed for at supplere deres su med et job, hvor arbejdstiderne lå uden for den tid, de brugte
på deres studier. han mener, at beskæftigelse af denne gruppe virker fremmende for deres
                                                 - 12 -
integration på arbejdsmarkedet. værdien af de unges arbejde var dog ikke på højde med
værdien af de fastansattes arbejde. de var sjældent ansat ret lang tid af gangen, så der var
meget oplæring forbundet med at beskæftige denne gruppe. det var årsagen til, at de ikke
skulle have servicestationstillæg. forskudttidstillægget var desuden et ”genetillæg”, men de
unge under uddannelse ønskede jo netop at arbejde i ydertimerne.
det var hk, der ønskede at få aldersgrænsen på 25 år ind i bestemmelsen. det ville boa ik-
ke være med til i starten, da de ikke kunne se, hvorfor en studerende over 25 år skulle kunne
gøre sit arbejde bedre end en studerende under 25 år. boa havde heller ikke tradition for at
have en grænse på 25 år. der var imidlertid ikke ret mange studerende over 25 år ansat på
servicestationerne, så det betød i realiteten ikke så meget for dem.
han husker ikke, at de havde en større diskussion om begrebet ”statsanerkendt uddannel-
se”. der var en fælles forståelse af, hvem der faldt ind under dette begreb. boa var tilfreds
med satserne i overenskomsten, der endte med at blive omkostningsneutral i forhold til den
overenskomst, som de kom fra.
det tager to til tre uger at oplære en medarbejder, som skal oplæres i alt fra at styre pumper-
ne, vasken og kassen til håndtering af fastfood. efter oplæringen vil man som kunde forhå-
bentlig ikke kunne mærke, om man bliver betjent af en fastansat eller en studerende.
thorkild jensen har forklaret bl.a., at han blev ansat i boa den 1. juli 1998 og fratrådte den
31. januar 2011. han startede som advokatfuldmægtig og blev senere advokat. han er i dag
pensioneret.
hans opgave i forbindelse med overenskomstforhandlingerne i 2000 var at få virksomheder-
ne over på en hk-overenskomst. i sid-overenskomsten var der en bestemmelse om, at unge
over 18 år under uddannelse fik et meget lille forskudttidstillæg for at arbejde om aftenen og
i weekenden. det var et kardinalpunkt under forhandlingerne, at virksomhederne kunne få
en overenskomst, der matchede sid-overenskomsten og dermed var omkostningsneutral.
det betød, at bestemmelsen om unge under uddannelse skulle videreføres i den nye over-
                                                 - 13 -
enskomst. det var ham, der sammen med finn orup fra hk lavede en masse beregninger
på, hvordan de kunne få det hele til at gå op.
det var et krav fra hk, at der blev indsat en aldersgrænse på 25 år, idet hk havde en tilsva-
rende aldersgrænse i hk’s andre overenskomster. boa overvejede, om de kunne leve med
denne aldersgrænse, og det viste sig, at den stort set ikke ville få praktisk betydning. så vidt
han husker, var begrebet ”statsanerkendt uddannelse” noget man blot tog fra landsoverens-
komsten.
da han fratrådte i 2011, var der endnu ikke nedsat et efterfølgende udvalg om alder og han-
dicap som nævnt i protokollatet om overenskomstfornyelse for perioden 2004-2007.
efter fornyelsen af overenskomsten i 2007 blev de kontaktet af kim jensen fra hk, der sagde,
at hk forresten havde glemt at tage et forbehold om bestemmelserne om aldersdiskriminati-
on, og at de derfor ville modtage et brev herom. kim jensen sagde også, at de ikke skulle ta-
ge brevet så højtideligt. de modtog et tilsvarende brev i 2010, da overenskomstforhandlin-
gerne var slut, og hk var på vej ud af døren. han kan ikke huske, at hk nogensinde har
fremsat et egentligt overenskomstkrav om, at bestemmelsen skulle ændres.
det var ikke blevet afgjort, hvad der lå i begrebet ”statsanerkendt uddannelse”, og der var
vist optræk til en konkret sag, der aldrig blev til noget. på den baggrund blev de enige om, at
ordlyden i bestemmelsen skulle ændres til en ”su-berettiget uddannelse”. det var helt ud-
ramatisk.
hk har aldrig stillet krav over for boa om, at bestemmelsen om unge under uddannelse
skal ændres til en bestemmelse baseret på anciennitet.
de studerende arbejder om aftenen og i weekenden. han ved ikke, om det vil være nemt at
få fuldtidsansatte til at arbejde om aftenen og i weekenden. de deltidsansatte lavede det
samme arbejde som de fuldtidsansatte. han mener, at virksomhederne krævede dokumenta-
tion for, at folk var tilmeldt en su-berettiget uddannelse, og det var alle.
                                              - 14 -
parternes synspunkter
hk har som mandatar for a navnlig anført, at aflønningen af a, mens han var ansat som
”ung under uddannelse mellem 18 og 25 år”, var, og at vilkårene i overenskomstens § 2, stk.
7, er i strid med forskelsbehandlingslovens forbud mod aldersdiskrimination og med det
grundlæggende eu-retlige princip om forbud mod aldersdiskrimination, som dette også er
fastslået af eu-domstolen og defineret samt fastlagt i beskæftigelsesdirektivet. overenskom-
stens bestemmelser om lavere aflønning af unge mellem 18 og 25 år, der er tilmeldt en su-
berettiget uddannelse, skal derfor ikke håndhæves og gøres gældende over for a, jf. for-
skelsbehandlingslovens § 5 a, stk. 1, og a er dermed berettiget til at modtage efterbetaling af
løn mv. som opgjort af hk.
a modtog et reduceret tillæg for arbejde på særlige tidspunkter og ingen betaling af service-
stationstillæg i modsætning til en medarbejder på 25 år eller derover, som fulgte en su-
berettiget uddannelse. den lavere aflønning af a var således udelukkende begrundet i hans
alder, hvilket udgør direkte forskelsbehandling, jf. forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 2, og §
2, stk. 1 og stk. 2.
forskelsbehandlingen af a var ikke objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål inden
for rammerne af dansk ret, og midlerne til at opfylde det pågældende formål var ikke hen-
sigtsmæssige og nødvendige, jf. forskelsbehandlingslovens § 5 a, stk. 3.
as ret til su udgør ikke en objektiv og rimelig begrundelse for en lavere løn. formålet med
den lavere aflønning af medarbejdere under 25 år, der er tilmeldt en su berettiget uddannel-
se, er ikke at give denne medarbejdergruppe adgang til at opnå erhvervserfaring, ligesom
den lavere aflønning heller ikke er begrundet i, at medarbejdergruppen er mindre fleksibel.
den pågældende medarbejdergruppe er derimod ligeså egnet og kompetent som øvrige
medarbejdere, herunder også ligeså kompetent og egnet som medarbejdere, der er ældre end
                                                 - 15 -
25 år, og som også er tilmeldt en su berettiget uddannelse. det er også forklaret, at det kun
tog 2-3 uger at oplære nye medarbejdere, og at de herefter udførte præcis det samme arbejde
som andre over 18 år.
anvendelsen af kriteriet ”tilmeldt en su-berettiget uddannelse” kan endvidere udgøre en
indirekte forskelsbehandling, idet kriteriet generelt stiller yngre medarbejdere ringere end
ældre medarbejdere. baggrunden herfor er, at det generelt er yngre medarbejdere, der er
tilmeldt en su berettiget uddannelse. det fremgår også af vidneforklaringerne, at kriteriet
om ”su berettiget uddannelse” kun vil ramme yngre medarbejdere. ud fra de samme an-
bringender som anført ovenfor, er kriteriet ”tilmeldt en su-berettiget uddannelse” således
også i strid med forskelsbehandlingsloven, beskæftigelsesdirektivet og det generelle eu-
retlige forbud mod diskrimination på grund af alder.
a har herefter påvist faktiske omstændigheder, der giver anledning til at formode, at statoil
fuel & retail direkte eller indirekte har forskelsbehandlet ham, hvorfor det er statoil fuel &
retail, der skal løfte bevisbyrden for, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet krænket.
statoil fuel & retail har ikke påvist et objektivt og rimeligt begrundet legitimt formål, og har
dermed ikke løftet denne bevisbyrde. dertil kommer, at den lavere aflønning af a hverken er
hensigtsmæssig eller nødvendig.
statoil fuel & retail har ikke dokumenteret, at der er beskæftigelsesfremmende hensyn eller
andre objektive og rimeligt begrundede forhold, der medfører, at den lønmæssige forskels-
behandling alene på grund af alder og/eller tilmelding til en su-berettiget uddannelse kan
finde sted. formålet med bestemmelsen er alene at give så lav en løn som muligt til denne
gruppe mennesker, som måske ikke har mulighed for at finde arbejde andre steder.
ud fra ovenstående skal a gives medhold i, at der skal ske efterbetaling af løn, jf. forskelsbe-
handlingslovens § 2, stk. 3, og han er endvidere berettiget til en godtgørelse for den forskels-
behandling, som han har været udsat for, jf. forskelsbehandlingslovens § 7. der er både sket
en krænkelse af a, da han blev ansat under de pågældende vilkår, da han fyldte 18 år, og da
                                                - 16 -
han blev på ny ansat under de pågældende vilkår, da han blev tilmeldt en su-berettiget ud-
dannelse i august og september 2014.
der er ikke tvivl eller tvist om, hvordan bestemmelsen skal fortolkes. sagen angår, om be-
stemmelsen i overenskomsten strider mod loven. sagen skal derfor ikke afvises fra sø- og
handelsretten.
boa har som mandatar for statoil fuel & retail a/s navnlig anført, at hovedkriteriet for den
lønmæssige forskelsbehandling i den omhandlede bestemmelse er, hvorvidt medarbejderen
følger en su-berettiget uddannelse. anvendelsen af kriteriet “su-berettiget uddannelse”,
under henvisning til at flere yngre er tilknyttet en su-berettiget uddannelse end ældre, kan
højst udgøre indirekte forskelsbehandling, jf. forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 3.
hvis den omhandlede bestemmelse udgør indirekte forskelsbehandling, så anerkender for-
skelsbehandlingslovens § 1, stk. 3, udtrykkeligt lovligheden heraf, når vilkåret er objektivt
begrundet i et sagligt formål, og midlerne til at opfylde det er hensigtsmæssige og nødven-
dige.
i forhold til alderskriteriet “unge under 25 år”, så udgør forskelsbehandlingslovens § 5 a, stk.
3, en klar undtagelse til lovens forbud mod forskelsbehandling på grund af alder. bestem-
melsen tillader videre rammer for ulige behandling på grund af alder i kollektive overens-
komster. den omhandlede bestemmelse er udtryk for en retmæssig udnyttelse af undtagel-
sesbestemmelsen i forskelsbehandlingslovens § 5 a, stk. 3, og bestemmelsen kan derfor gyl-
digt opretholdes, idet bestemmelsen er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål
inden for rammerne af national ret, ligesom bestemmelsen er hensigtsmæssig og nødvendig,
og dermed i overensstemmelse med beskæftigelsesdirektivets artikel 6, stk. 1.
beskæftigelsesdirektivets artikel 6, stk. 1, anerkender udtrykkeligt, at der kan være behov for
at fastsætte særlige vilkår for adgang til beskæftigelse, herunder betingelser vedrørende af-
lønning af unge medarbejdere med henblik på at fremme deres erhvervsmæssige integrati-
                                              - 17 -
on. bestemmelsen tilvejebringer gennem de særlige vilkår adgang til lønnet beskæftigelse,
som supplerer su-støtten i overensstemmelse med målsætningerne for su-loven.
den overenskomstmæssigt fastlagte ordning mellem hk og boa er desuden i overens-
stemmelse med en mangeårig praksis i servicestationsoverenskomsten og en praksis, der
udspringer af landsoverenskomsten fra 1991. denne praksis må anses for begrundet i over-
enskomstparternes fælles interesse i gennem overenskomsten at tilvejebringe særlige vilkår
for su berettigede unges adgang til beskæftigelse, som understøtter de beskæftigelses- og
erhvervsuddannelsespolitiske mål, som ligger i su-loven. den indførte aldersbegrænsning
på 25 år var desuden et krav fra hk. beskæftigelse af unge under uddannelse på særlige vil-
kår er endelig generelt anvendt og anerkendt på det danske arbejdsmarked, herunder også
på offentlige overenskomstområder.
vurderingen af om bestemmelsen er “nødvendig og hensigtsmæssig” i overensstemmelse
med eu-domstolens praksis, må tage udgangspunkt i, at arbejdsmarkedets parter råder over
en vid skønsmargin ved valget af de bedst egnede midler til opfyldelse af formålet, hvilket i
den foreliggende sag er at tilvejebringe vilkår for su berettigede unges adgang til beskæfti-
gelse, som kan supplere su-støtten.
den lønmæssige forskelsbehandling vedrører kun overenskomstbestemte tillæg for arbejde
på særlige tidspunkter, hvor de unge studerende har muligheden for beskæftigelse. be-
stemmelsen er således både egnet og nødvendig for at opnå formålet med bestemmelsen,
idet muligheden for at betale lavere tillæg til de unge su berettigede således kompenserer
for de arbejdsbetingede ulemper, der består ved ansættelse af unge studerende. muligheden
for at betale lavere tillæg kompenserer således for, at de unge su berettigede – trods samme
oplæringsudgifter – er en væsentlig mere ustabil arbejdskraft med korte ansættelser, hvilket
understøttes af det fremlagte bilag om omsætningshastighed. muligheden for at betale lavere
tillægssatser kompenserer endvidere for den ulempe, der er forbundet med, at de unge su-
berettigede på grund af fokus på studiet og det lave ugentlig arbejdstimetal ikke har samme
interesse i jobbet. bestemmelsen kan derfor utvivlsomt motivere arbejdsgiverne til at ansætte
unge under uddannelse. omvendt ville det uden denne mulighed i væsentlig grad vanske-
                                              - 18 -
liggøre de unge under uddannelses muligheder for at supplere egen forsørgelse ud over su,
idet arbejdsgiverne ville foretrække andre medarbejdergrupper.
den lavere aflønning af a med hensyn til tillæg har kun været anvendt i den periode, hvor
han fulgte en su berettiget uddannelse og havde ansættelsen hos statoil fuel & retail som
bibeskæftigelse, og han har som nævnt højst været udsat for indirekte forskelsbehandling,
idet aldersgrænsen på de 25 år alene har til formål at begrænse anvendelsen i forhold til det
primære kriterium ”su berettiget uddannelse”. bestemmelsen går dermed ikke videre end
nødvendigt for at fremme bestemmelsens formål. aldersgrænsen understøtter således direk-
te beskæftigelsesdirektivets proportionalitetskrav.
det er i overensstemmelse med eu-domstolens praksis overladt til arbejdsmarkedets parter
under udøvelsen af deres grundlæggende ret til at føre kollektive overenskomstforhandlin-
ger at finde en balance mellem deres respektive interesser under hensyntagen til den over-
ordnede situation på det berørte arbejdsmarked og de særlige kendetegn ved de pågældende
stillinger. den skete aflønning, der kun finder sted inden for parternes overenskomst, forføl-
ges dermed på en konsekvent og systematisk måde.
bestemmelsen omfatter alene lavere tillægsbetaling og tilvejebringer således ikke i øvrigt
ringere vilkår med hensyn til ansættelse, afskedigelse eller i relation til øvrige arbejdsvilkår
og går således ikke videre end nødvendigt for at opfylde det forfulgte formål. der er tale om
en mangeårig beskæftigelsesmulighed inden for parternes overenskomstområde, som ikke
har negative konsekvenser for den fremtidige beskæftigelse, hverken i forhold til ancienni-
tetsoptjening, afskedigelse m.v., men som har taget behørigt hensyn til den unges personlige
forhold.
først i forbindelse med overenskomstforhandlingerne i 2007 tog hk et generelt forbehold for
de i overenskomsten fastsatte aldersgrænser, men hk kunne have gjort dette synspunkt
gældende allerede under overenskomstforhandlingerne i 2004, hvor beskæftigelsesdirektivet
var vedtaget og delvist implementeret i dansk ret, og fristen for implementeringen af for-
buddet mod forskelsbehandling på grund af alder var overskredet. hk har heller ikke for-
                                                 - 19 -
søgt at frigøre sig fra overenskomsten, men har derimod ved hver overenskomstfornyelse
fremsat nye overenskomstkrav og aktivt deltaget i overenskomstens fornyelse, og boa har
dermed med føje kunne indrette sig på overenskomstens vilkår. hk har derfor ved passivitet
fortabt muligheden for at rejse krav om efterbetaling af løn og godtgørelse i henhold til for-
skelsbehandlingsloven.
der kan endelig ikke gives a medhold i det rejste krav om efterbetaling af løn og betaling af
godtgørelse, idet station fuel & retail har handlet i overensstemmelse med en klar og utve-
tydig bestemmelse i parternes overenskomst, og der foreligger derfor ikke det fornødne
grundlag for at tilkende a efterbetaling af løn samt godtgørelse.
i forhold til den subsidiære påstand om afvisning gøres det gældende, at spørgsmålet om ef-
terbetaling og godtgørelse og følgerne af en ulovlig overenskomstbestemmelse hviler på
rammerne af den kollektive overenskomsts forståelse, og det ligger efter lov om arbejdsret-
ten og de faglige voldgiftsretter § 22, stk. 1, og § 21, stk. 1, nr. 1, uden for sø- og handelsret-
tens kompetence.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
sagen angår, om et ansættelsesvilkår er i strid med forskelsbehandlingsloven. sø- og han-
delsretten har dermed kompetence til at behandle sagen, og det kan ikke føre til andet resul-
tat, at det pågældende vilkår fremgår af en kollektiv overenskomst. boa’s påstand om af-
visning tages herefter ikke til følge.
a var i perioden fra den 1. januar 2010 til den 14. september 2014 ansat af statoil fuel & re-
tail a/s på en servicestation i albertslund. i perioden fra den 1. august 2012 til sommeren
2013, og igen i august og september 2014, hvor a var under 25 år, fulgte en su berettiget ud-
dannelse og var beskæftiget under 15 timer om ugen, blev han aflønnet i overensstemmelse
med servicestationsoverenskomstens § 2, stk. 7.
                                                   - 20 -
servicestationsoverenskomstens § 2, stk. 7, er begrænset til at vedrøre unge under 25 år. per-
soner over 25 år, der er tilmeldt en su berettiget uddannelse og højst arbejder 15 timer om
ugen, er ikke omfattet af bestemmelsen. bestemmelsen indebærer således en direkte for-
skelsbehandling på grund af alder, jf. forskelsbehandlingslovens § 2, stk. 1, jf. § 1, stk. 2.
spørgsmålet er herefter, om bestemmelsen er ugyldig i medfør af forskelsbehandlingslovens
§ 2, stk. 1, jf. § 5 a, stk. 1, eller om aldersgrænsen kan opretholdelses i medfør af lovens § 5 a,
stk. 3, hvorefter gældende aldersgrænser fastsat i eller aftalt i henhold til kollektive aftaler og
overenskomster kan opretholdes, hvis disse aldersgrænser er objektivt og rimeligt begrundet
i et legitimt formål inden for rammerne af dansk ret, og midlerne til at opfylde det pågæl-
dende formål er hensigtsmæssige og nødvendige.
den ansattes alder er ikke eneafgørende for, om bestemmelsen finder anvendelse eller ej.
den manglende ret til at modtage servicestationstillæg og de nævnte lavere tillæg er således
også betinget af, at vedkommende er tilmeldt en su berettiget uddannelse og højst arbejder
15 timer om ugen. vurderingen af, om bestemmelsen kan opretholdes uanset aldersgrænsen
på 25 år, må derfor bero på en samlet bedømmelse af bestemmelsen.
boa har anført, at bestemmelsen bl.a. har til formål at fremme erhvervsmæssig integration
af unge under 25 år under uddannelse ved at lette deres mulighed for at opnå beskæftigelse i
de tidsrum, hvor de ikke er optaget af deres studier.
det fremgår af præamblen til eu-direktiv 2000/78/ef af 27. november 2000 om generelle
rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, som for-
skelsbehandlingslovens § 5 a, stk. 3, skal forstås i overensstemmelse med, at ulige behand-
ling på grund af alder kan være berettiget, især under hensyn til legitime beskæftigelses-, ar-
bejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske mål, som kan variere alt efter situationen i
medlemsstaterne. det fremgår desuden udtrykkeligt af artikel 6, stk. 1, litra a, at der bl.a. kan
være tale om berettiget ulige behandling, når den består i tilvejebringelse af særlige vilkår for
adgang til beskæftigelse, herunder betingelser om afskedigelse og aflønning, for unge med
henblik på at fremme deres erhvervsmæssige integration.
                                               - 21 -
dertil kommer, at en bestemmelse svarende til servicestationsoverenskomstens § 2, stk. 7, ef-
ter det oplyste blev indført i 1991 i landsoverenskomsten mellem da og hk, hvor alders-
grænsen på 25 år blev indsat i bestemmelsen på hk’s foranledning med henblik på at be-
grænse forskelsbehandlingen af personer, der er tilmeldt en su berettiget uddannelse.
på denne baggrund og under henvisning til, at den ulige behandling af unge under uddan-
nelse udgør en mangeårig overenskomstpraksis ikke kun på butiksområdet, og til at ar-
bejdsmarkedets parter ifølge eu-domstolens praksis råder over en vid skønsmargin ved
valget af, hvilke socialpolitiske og beskæftigelsesmæssige formål man ønsker at forfølge, og
hvordan dette skal ske, finder sø- og handelsretten, at den ulige behandling af unge under
25 år under uddannelse, som fremgår af servicestationsoverenskomstens § 2, stk. 7, må anses
for at være objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål.
på baggrund af de fremlagte oplysninger om omsætningshastigheden for unge under 25 år
under uddannelse og efter de afgivne forklaringer lægger retten til grund, at disse personer
udgør en væsentlig mere ustabil arbejdskraft end andre ansatte med højere oplæringsom-
kostninger til følge. den lavere aflønning af disse personer må anses for egnet til at kompen-
sere herfor og motivere potentielle arbejdsgivere til at ansætte disse personer og dermed
fremme den erhvervsmæssige integration.
herefter og under hensyn til arbejdsmarkedets parters ovenfor nævnte vide skønsmargin,
findes bestemmelsens vilkår om lavere aflønning af unge under 25 år, der er tilmeldt en su
berettiget uddannelse, og som højst arbejder 15 timer om ugen, at være et hensigtsmæssigt
middel til at nå målet om at fremme deres erhvervsmæssige integration.
da bestemmelsen alene angår manglende betaling af servicestationstillæg samt betaling af
lavere tillæg for arbejde på de tidspunkter, hvor de unge under 25 år under uddannelse al-
mindeligvis har mulighed for at arbejde, er der ikke grundlag for at fastslå, at bestemmelsen
går videre end nødvendigt for at opnå formålet om at fremme den erhvervsmæssige integra-
tion af unge under 25 år under uddannelse.
                                               - 22 -
statoil fuel & retail skal derfor frifindes.
som følge af sagens principielle karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til
den anden part.
                                       thi kendes for ret:
statoil fuel & retail a/s frifindes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
mads bundgaard larsen                       henrik rothe              lise krüger andersen
                  torkild justesen                         sanne claudius stadil
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
- evh
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                           dom
afsagt den 9. april 2014
f-18-12
                                   hk/danmark smf
                                   a
                                   (advokat michael møllegård jessen)
                                   mod
                                   di - dansk industri smf
                                   post danmark a/s
                                   (advokat ulla løvschal wernblad)
indledning
sagsøgeren, a, var oprindeligt tjenestemandsansat i post danmark. post danmark blev i
forbindelse med liberaliseringen af postmarkedet omdannet til aktieselskab.
de faglige organisationer og post danmark indgik i forhandlinger vedrørende den fremtidi-
ge ansættelse af tjenestemændene. disse forhandlinger gjorde det muligt for tjenestemænde-
                                                 -2-
ne at forblive tjenestemænd, eller overgå til overenskomstansættelse på særlige vilkår efter to
forskellige modeller. et af de særlige vilkår i disse modeller var en uopsigelig lønrettighed.
et meget stort antal tjenestemænd, herunder a, valgte i denne forbindelse at tage imod over-
enskomstansættelse på særlige vilkår.
a blev siden virksomhedsoverdraget fra post danmark til pinnerups eftf aps, din aktive
isenkræmmer i hedehusene (herefter din aktive isenkræmmer). efter virksomhedsoverdra-
gelsen gik din aktive isenkræmmer konkurs, hvorved a led et tab vedrørende løn svarende
til det påstævnte beløb 139.578,38 kr.
i denne sag har a nedlagt påstand om, at post danmark skal erstatte hans tab, idet han gør
gældende, at post danmark hæfter for lønrettighederne også i tilfælde af konkurs hos en ar-
bejdsgiver, som han er blevet virksomhedsoverdraget til.
spørgsmålet, om sagen skal behandles i det fagretlige system, eller kan behandles af de al-
mindelige domstole, er udskilt til særskilt behandling i medfør af retsplejelovens § 253.
påstande
dansk industri som mandatar for post danmark a/s har nedlagt påstand om afvisning.
hk/danmark som mandatar for a har nedlagt påstand om frifindelse for afvisningspåstan-
den, og om at sagen fremmes til realitetsbehandling.
oplysninger i sagen
postmarkedet i danmark er gradvist blevet liberaliseret. det statslige postvæsen blev i 1995
omdannet til den selvstændige offentlige virksomhed - post danmark. inden post danmark
                                                   -3-
kunne omdannes til aktieselskab, og med henblik på eventuel dannelse af datterselskaber,
var det nødvendigt at øge fleksibiliteten i personaleanvendelsen. der blev derfor indledt
drøftelser med de faglige organisationer, der repræsenterede de mange tjenestemandsansatte
i post danmark.
forhandlinger mellem de faglige organisationer og post danmark
muligheden for at tjenestemænd, der var ansat i post danmark, kunne overgå til overens-
komstansættelse, blev blandt andet drøftet på et møde den 28. juni 2001 hos post danmark.
på mødet deltog blandt andre isa rogild fra hk / post & kommunikation samt helge israel-
sen og palle juliussen fra post danmark. sid-post var også repræsenteret på mødet. der blev
drøftet løngarantier, tjenestemandspension, forfremmelse og lønforskrivning. der var enig-
hed om, at de tjenestemænd, der overgik til overenskomstansættelse, skulle ansættes under
de allerede gældende og godkendte organisationsaftaler.
parternes drøftelser resulterede i et protokollat over resultatet af forhandlinger om nye vilkår
for tjenestemænd af 5. juli 2001. det fremgår blandt andet af protokollatet, at der mellem
post danmark, og sid-post og hk/post & kommunikation er opnået enighed om principper
for udarbejdelse af tilbud til hver enkelt tjenestemand i post danmark om ansættelse på nye
vilkår. overgang til overenskomstansættelse skitseres efter 2 modeller.
model 1 indebar, at den pågældende medarbejder bliver forpligtet til at overtage andet ar-
bejde, der efter sit indhold og natur ikke ligger ud over den pågældendes fysiske og kvalifi-
kationsmæssige forudsætninger. tjenestemænd, der valgte denne model, modtog ved afske-
digelsen fra tjenestemandsstillingen et engangsbeløb på 50.000 kr.
om model 2 fremgår det:
       ”tjenestemænd der ansættes på overenskomstvilkår, bevarer retten til rådighedsløn (tjeneste-
       mænd udnævnt før 1. juli 1969 bevarer ret til ventepenge) efter bestemmelser svarende til tje-
       nestemandslovens § 32.
       post danmark tilkendegiver at virksomheden i forbindelse med omplaceringer i henhold til
       tjenestemandslovens § 12 vil basere sig på hidtidig praksis med hensyn til omfang, rækkevidde
       og beskaffenhed af de ændringer, som en tidligere tjenestemand er forpligtet til at tåle.
                                                    -4-
    post danmark vil som led i denne praksis foretage en sammenligning mellem den pågældendes
    hidtidige stilling og den nye stilling. der ses i denne forbindelse på de ændringer i arbejdsvilkå-
    rene og det sted, hvor arbejdet udføres i forhold til de nye arbejdsvilkår og arbejdssted.
    post danmark tilkendegiver, at virksomheden vil anlægge en saglig vurdering af ovenstående,
    hvor hensynet til den pågældende medarbejder vejer tungt og tilsiger, at der foretages de
    mindst mulige indgreb i medarbejdernes arbejdsvilkår og at geografisk forflyttelser begrænses i
    mest muligt omfang til tilfælde, hvor arbejdsmangel eller ændringer i virksomhedens organisa-
    tion og arbejdsform nødvendiggør en flytning af medarbejderen. det betyder bl.a., at post
    danmark ved behov for geografiske forflyttelser vil søge placering tættest muligt på hidtidigt
    arbejdssted.”
om øvrige vilkår fremgår det blandt andet:
    ”…
    3. løn
    de tidligere tjenestemænd i lønramme 5 – 32 tillægges ved overgang til overenskomstansættelse
    1 skalatrin, hvilket samtidig betyder, at slutlønnen vil være 1 skalatrin højere, end den eller ville
    have været. dette indebærer i praksis oprykning til nærmeste højere lønramme (bortset fra løn-
    ramme 19, 22, 27, 28, 31 og 32, hvor tillæggelse af 1 skaltrin ikke passer med lønrammesyste-
    mets opbygning).
    de tidligere tjenestemænd bevarer deres hidtidige anciennitetsbestemte oprykningsdato.
    til de tidligere tjenestemænd i lønramme 33 og højere, der ikke jf. bestemmelserne i virksom-
    hedsoverenskomsten overgår til kontraktansættelse, ydes lønforbedringen i form af et pensi-
    onsgivende tillæg.
    øvrige tidligere tjenestemænd i lønramme 33 og derover tilbydes ansættelse på standardkon-
    trakt hvis nærmere indhold drøftes.
    samtidig ophæves mulighederne for anvendelse af puljemidler samt tilførsel af nye lønpuljer til
    tidligere tjenestemænd. genanvendelige puljemidler reduceres forholdsmæssigt efter princip-
    perne for nedskrivning af puljer i forbindelse med indførsel af nye lønsystemer. nuværende til-
    lægsmidler forudsættes fortsat anvendt i et nyt lønsystem.
    i perioden 1. april 2002 til 31. marts 2003 indplaceres de tidligere tjenestemænd i nyt lønsystem
    efter en nærmere fastlagt plan for en enhed ad gangen.
    indplacering i nyt lønsystem vil som udgangspunkt ske med en basisløn mindst svarende til
    den pensionsgivende løn på overgangstidspunktet. de nedenfor beskrevne slutlønninger sikres
    bevaret ved overgang til nyt lønsystem.
    hk/post / kommunikation
    salgsassistenter og kontorassistenter, der ved overgang har en lavere aflønning end lønramme
    15, sikres senest den 1. april 2005 et skalatrinsforløb med slutløn i lønramme 14/skalatrin 24.
    salgskonsulenter, der ved overgang er aflønnet efter lønramme 24, sikres senest den 1. april
    2005 et skalatrinsforløb med slutløn i lønramme 24/skalatrin 36.
    sid post
    …
    13. videre forløb
    parterne er enige om, at der på grundlag af foranstående punkter udarbejdes tilbud til hver en-
    kelt tjenestemand med henblik på fremsættelse af tilbud i september 2001.
    parterne er endvidere enige om at gennemføre orienteringsmøder i fællesskab landet over i ok-
    tober 2001.
    svarfristen for tilbuddene forudses at være den 1. december 2001.
                                                      -5-
      der er enighed mellem parterne om, at alle væsentlige vilkår og bestemmelser for tjenestemænd
      har været drøftet inden underskrift af nærværende protokollat. resterende forhold forudsættes
      drøftet og aftalt således at de samledes vilkår for tjenestemænd, der accepterer ansættelsestil-
      buddet på overenskomstvilkår, så vidt muligt vil være afklaret når tilbuddet fremsættes.
      14. forbehold
      der tages forbehold for effektueringen af tilbud beroende på tilvejebringelse af fornøden lov-
      hjemmel vedrørende tjenestemandspensionsforhold.
      det vil derfor være nødvendigt at lade såvel tilbud som accept af tilbud være betinget af, at
      lovhjemmel er tilvejebragt. der søges så vidt muligt tilvejebragt lovhjemmel inden den 1. de-
      cember 2001, så accept af tilbud kan ske uden forbehold.
      sid-post og hk/post & kommunikation tager forbehold for godkendelse i de kompetente for-
      samlinger i hhv. sid og hk samt for statsansattes kartels godkendelse.
      …”
protokollatet blev fulgt af en aftale den 30. september 2001 mellem post danmark og statsan-
sattes kartel, idet statsansattes kartel var den forhandlingsberettigede organisation. det
fremgår blandt andet af aftalen:
      ”…
      i forbindelse med den planlagte reform af ansættelsesformen for ansatte statstjenestemænd i
      post danmark, der går ud på at tilbyde disse statstjenestemænd overgang til overenskomstan-
      sættelse på de efter forhandling mellem denne aftales parter nærmere fastsatte valgfrie alterna-
      tive vilkår (model 1 og model 2), er parterne enige om
      at post danmark som en med hver enkelt af dem aftalt uopsigelig individuel rettighed for de
      statstjenestemænd, der tager imod tilbuddet om at overgå til overenskomstansættelse, fra tids-
      punktet for deres afsked fra stilling som statstjenestemand indtil det tidspunkt, da de afskedi-
      ges med ret til aktuel eller opsat tjenestemandspension, garanterer følgende:
      1.   de tidligere statstjenestemænd bevarer uanset deres fremtidige overenskomstforhold den
           hidtidige ret til rådighedsløn m.v. i tilfælde af stillingsnedlæggelse som følge af arbejds-
           mangel eller ændringer i virksomhedens organisation og arbejdsform efter bestemmelser
           svarende til tjenestemandslovens § 32, så længe de er ansat indenfor det stk. 2 angivne an-
           sættelsesområde.
           indenfor ansættelsesområdet har de tidligere statstjenestemænd, der vælger at overgå til
           overenskomstansættelse i henhold til den tilbudte model 2, i tilfælde af stillingsnedlæggelse
           efter bestemmelser der svarende til tjenestemandslovens § 12 pligt til at overtage en anden
           stilling. ved udvidelse af ansættelsesområdet i henhold til bestemmelsen herom i stk. 2
           vurderes spørgsmålet, om stillingen i henhold til de til § 12 svarende bestemmelser kan an-
           ses for passende med udgangspunkt i de opgaveområder, som er angivet i § 1, stk. 1, i lov
           nr. 88 af 8. februar 1995 om post danmark, som ændret ved lov nr. 1125 af 20. december
           1995 og lov nr. 1119 af 29. december 1999.
           …
      2.   ansættelsesområdet i relation til retten til rådighedsløn i henhold til stk. 1 er post danmark
           med tilhørende datterselskaber, jf. aktieselskabslovens § 2, samt post danmark ved eventu-
           el omdannelse til aktieselskab.
                                                           -6-
             for de tidligere statstjenestemænd, der vælger at overgå til overenskomstansættelse i hen-
             hold til den tilbudte model 2 udvides ansættelsesområdet ved enhver fremtidig overdragel-
             se af en virksomhed indenfor dette ansættelsesområde til et selskab udenfor koncernen for
             de ansatte i den overdragne virksomhed til også at omfatte det selskab, hvortil de som føl-
             ge af virksomhedsoverdragelsen overgår til at være ansatte.
             …
        3.   tidligere statstjenestemænd, der oppebærer rådighedsløn i henhold til stk. 1, er i rå-
             dighedslønsperioden forpligtet til at lade sig genansætte, såfremt der indenfor det i stk. 2, 1.
             afsnit, angivne ansættelsesområde kan anvises en varig stilling, som i henhold til stk. 1, af-
             snit 2. eller 3, ville afskære ret til rådighedsløn. ved en sådan genansættelse genindtræder
             vedkommende i de løn og ansættelsesvilkår, der var gældende på afskedigelsestidspunktet
             (med eventuelt i mellemtiden gennemførte reguleringer), og i de rettigheder og pligter, der
             følger af denne aftale.
        …
        at post danmark med hver enkelt af de statstjenestemænd, der tager mod tilbuddet om at over-
        gå til overenskomstansættelse indgår en aftale om deres løn- og ansættelsesvilkår, der som en
        aftalt uopsigelig individuel rettighed som minimum sikrer dem de i det af aftalens parter un-
        derskrevne bilag til denne aftale beskrevne løn og ansættelsesvilkår for fremtiden, som desuden
        skal anføres i de til hver enkelt statstjenestemand udsendte tilbud om overgang til overens-
        komstansættelse og i selve det ansættelsesbrev, der udstedes til de statstjenestemænd der væl-
        ger at overgå til overenskomstansættelse, ved overgangen til overenskomstansættelse.
        …”
af et bilag af 30. september 2001 til aftalen fremgår det blandt andet:
        ”de løn- og ansættelsesvilkår, hvorom der henhold til aftalen af post danmark med hver en-
        kelt af de statstjenestemænd, der tager imod tilbuddet om at overgå til overenskomstansættelse,
        skal indgås en aftale om deres løn- og ansættelsesvilkår, der sikrer dem disse vilkår som en
        uopsigelig individuel aftalt rettighed, omfatter den aflønning, som er aftalt ved § 5, stk. 1 og § 6
        i tillæg til organisationsaftaler af 20. september 1999 mellem post danmark og henholdsvis
        dansk postforbund (nu sid post) og brancheafdelingen post danmark hk/stat (nu hk/post og
        kommunikation) af 30. september 2001.
        …”
af tillæg af 30. september 2001 til organisationsaftalen af 20. september 1999 mellem post
danmark og brancheafdelingen post danmark hk/stat (nu hk/post & kommunikation)
fremgår et supplement til organisationsaftalen for de tidligere tjenestemænd, som er overgå-
et til overenskomstansættelse.
efter aftalerne var indgået, blev der afholdt en række informationsmøder for ansatte tjene-
stemænd. møderne blev afholdt i samarbejde mellem post danmark, hk/post & kommuni-
kation og sid-post.
                                                   -7-
de enkelte tjenestemænd modtog desuden beskrivelse af de to modeller og underskrifts-
blanketter til accept af henholdsvis model 1 og model 2.
den 5. december 2001 fremsatte trafikministeren lovforslag om ændring af lov om post
danmark. med forslaget blev det muligt for tjenestemænd, der accepterede tilbud om over-
gang til overenskomstansættelse at bevare ret til statslig tjenestemandspension. forslaget
blev vedtaget og trådte i kraft 1. januar 2002.
af brev af 22. januar 2002 fra post danmark til a fremgår det, at a pr. 1. januar 2002 er over-
gået til overenskomstansættelse på særlige vilkår efter model 2. det fremgår desuden blandt
andet:
      ”…
      som overenskomstansat på særlige vilkår bevarer du en uopsigelig ret til tjenestemandspension
      og rådighedsløn, samt til at dine lønforhold ikke forringes.
       med dette brev tilkendegives dine uopsigelige rettigheder.
      ved ”uopsigelig ret” forstås en personlig garanti, som ikke på noget tidspunkt kan fratages dig,
      så længe du er ansat i post danmark eller i tilhørende datterselskaber (jf. aktieselskabslovens §
      2) den ret gælder også ved en eventuel omdannelse af post danmark til aktieselskab.
      endelig gælder retten ved enhver fremtidig virksomhedsoverdragelse, hvilket betyder, at så-
      fremt post danmark eller dele af virksomheden indgår alliancer eller sælges fra, bevarer du ret-
      ten til dine uopsigelige rettigheder.
      …”
a modtog i marts 2002 ansættelsesbrev, hvoraf det fremgik, at han var ansat som kontrollør i
post danmark, postområde taastrup, og at hans tjenestested indtil videre var brøndby
strand posthus. der var henvist til virksomhedsoverenskomsten mellem post danmark og
statsansattes kartel med tilhørende organisationsaftale mellem post danmark og hk/post &
kommunikation samt protokollat af 5. juli 2001 om tjenestemænds overgang til overens-
komstansættelse på særlige vilkår efter model 2.
den 4. april 2002 fremsatte trafikministeren lovforslag om post danmark a/s, der gjorde det
muligt at stifte et aktieselskab, der skulle overtage den selvstændige offentlige virksomhed
post danmark. forslaget blev vedtaget 6. juni 2002.
                                                -8-
af protokollat af 1. december 2004 mellem dansk industri / post danmark a/s og co-
industri om overenskomstforholdene i post danmark a/s efter virksomhedens optagelse i
dansk industri pr. 1. oktober 2004, fremgår det blandt andet af de eksisterende overenskom-
ster erstattes af industriens overenskomst og industriens funktionæroverenskomst, og at
der indledes tilpasningsforhandlinger til de særlige lokale aftaler.
tilpasningsforhandlingerne vedrørende industriens funktionæroverenskomst blev gennem-
ført ved forhandlingsprotokollat af 29. september 2006 og det tilhørende protokollat nr. 2.
om tillæg til organisationsaftale udarbejdet 30. september 2001.
det fremgår af protokollat nr. 2 af 20. oktober 2006 mellem post danmark a/s og hk/post &
kommunikation om tillæg til organisationsaftale udarbejdet den 30. september 2001, at par-
terne er enighed om, at tillægget fortsætter uændret i forbindelse med tilpasningsforhand-
lingerne.
efter tilpasningsforhandlingerne var gennemført, modtog medarbejderne i marts 2007 tillæg
til deres ansættelsesbreve.
industriens funktionæroverenskomst og lokalaftaler
det fremgår af industriens funktionæroverenskomst 2012-14 § 14, stk. 2, at hvis der ikke op-
nås enighed ved lokal forhandling, kan der begæres mægling i sagen. af § 14, stk. 3 fremgår
det, at hvis der ikke opnås enighed i sagen, kan sagen videreføres ved afskedigelsesnævnet i
henhold til hovedaftalens regler. i tilfælde hvor en af sagens parter ønsker sagen videreført
ved de almindelige domstole, henvises til overenskomstens bilag 9 om fagretlig behandling
af uoverensstemmelser – civilretlig behandling. parterne er enige om, at samme bestemmelse
var gældende i 2011.
af § 24 fremgår det blandt andet:
       ”stk. 2 mæglingsmøde
       a. kan der ikke opnås enighed ved den lokaleforhandling, kan de respektive organisationer
           begære mægling i sagen.
       …
                                                         -9-
       stk. 3 organisationsmøde
       a. er der ikke opnået enighed ved mæglingsmødet, kan de respektive organisationer begære
            sagen videreført ved et organisationsmøde.
       b. skriftlig begæring herom skal meddeles den modstående organisation senest 10 arbejdsda-
            ge efter mæglingsmødets afholdelse.
       …”
af bilag 9 fremgår det:
       ”såfremt der fortsat er uenighed mellem parterne efter afholdelse af mæglingsmøde jf. § 24 / §
       14, er parterne enige om, at dansk industri orienteres, forinden lønmodtagerparten beslutter
       eventuelt at overdrage sagen til advokat/udtagelse af stævning.
       dansk industri kan inden for 5 arbejdsdage efter modtagelsen af besked herom begære sagen
       behandlet ved et organisationsmøde.
       sagens overdragelse til advokat/udtagelse af stævning afventer afholdelse af organisationsmø-
       de, som skal finde sted i h.t. § 24, stk. 3 / § 14.”
der er ikke afholdt organisationsmøde i nærværende sag, og parterne er ikke enige om,
hvorvidt sagen skal løses efter dette bilag.
der er enighed mellem parterne om, at industriens funktionæroverenskomst samt lokal afta-
ler i post danmark vedrørende hk/ post & kommunikation for 2012-2014 om behandling af
uoverensstemmelser af faglig karakter m.v. er tilsvarende dem, som var gældende i 2011. af
§ 1, stk. 1, fremgår det, at uoverensstemmelser af faglig karakter skal søges løst lokalt. af § 2,
stk. 1, fremgår det, at hvis der ikke nås enighed efter § 1, kan sagen videreføres ved central-
forhandling. af § 2, stk. 4, fremgår det, at hvis der ikke nås enighed efter § 1 eller § 2, stk. 1,
kan sagen videreføres i henhold til industriens funktionæroverenskomst § 24, stk. 2.
virksomhedsoverdragelsen
a modtog den 12. april 2011 orientering om virksomhedsoverdragelse fra post danmark. det
fremgår af brevet, at din aktive isenkræmmer i hedehusene med virkning fra den 8. juni
2011 vil overtage post danmarks rettigheder og forpligtigelser overfor a. det fremgår desu-
den, at de uopsigelige rettigheder, der blev meddelt ved brev af 1. januar 2002, videreføres
uændret, og at rettighederne også videreføres ved en eventuel ny virksomhedsoverdragelse.
endelig fremgår det, at hvis din aktive isenkræmmer på et tidspunkt ikke længere har mu-
lighed for at beskæftige a i en passende stilling på grund af stillingsnedlæggelse, tilbagefø-
                                              - 10 -
res ansættelsesforholdet til post danmark, medmindre en eventuel efterfølgende overdrager
har mulighed for at tilbyde en passende stilling.
a modtog den 27. maj 2011 udkast til ansættelsesbevis fra din aktive isenkræmmer. det en-
delige ansættelsesbevis er dateret 16. november 2011.
post danmark afregnede den 5. juli 2011 as tilgodehavende ferie og særlige feriegodtgørelse
overfor din aktive isenkræmmer.
konkurs
din aktive isenkræmmer blev den 27. september 2011 erklæret konkurs. advokat nicolai
dyhr, der blev udpeget som kurator, opsagde og fritstillede a ved brev af 28. september
2011. kurator opfordrede a til at anmelde sit løn- og feriepenge krav til lønmodtagernes
garantifond.
a tog ansættelse i en ny postbutik den 17. oktober 2011, idet importøren i roskilde overtog
den konkursramte postbutik. der er ikke enighed mellem parterne om, hvilken rolle post
danmark spillede i forbindelse med ansættelsen af a i den nye postbutik.
tvisten
hk/post & kommunikation rejste på vegne af a krav på tilgodehavende løn og ferie på i alt
139.578,38 kr. kravet blev drøftet på et møde den 9. november 2011 mellem hk/ post &
kommunikation og post danmark. parterne gjorde deres synspunkter gældende, men der
blev ikke opnået enighed.
as krav blev anmeldt til lønmodtagernes garantifond ved brev af 16. november 2011 og
overfor konkursboet den 23. november 2011. lønmodtagernes garantifond har meddelt, at
en eventuel udbetaling afventer udfaldet af nærværende sag.
                                               - 11 -
hk / post & kommunikation begærede den 23. november 2011 mæglingsmøde i sagen.
mæglingsmødet blev gennemført den 19. december 2011, uden der blev opnået enighed. af
protokollatet fremgår det, at hk / post & kommunikation forbeholdt sig at videreføre sagen
i medfør af industriens funktionæroverenskomst bilag 8, mens dansk industri tog forbehold
for, at sagen ikke kunne videreføres efter det nævnte bilag. der er enighed mellem parterne
om, at dagældende bilag 8 svarer til det nugældende bilag 9.
denne sag er anlagt den 17. august 2012 ved københavns byret, som ved kendelse af 5. de-
cember 2012, har henvist sagen til behandling ved sø- og handelsretten i medfør af retspleje-
lovens § 227.
forklaringer
a har forklaret, at han er 63 år gammel, og at han startede i post danmark som elev i 1967.
han har været ansat i post danmark frem til 2011, hvor han blev virksomhedsoverdraget til
en isenkræmmer. da isenkræmmeren gik konkurs, blev han ansat af den, som overtog for-
retningen.
han var ansat som tjenestemand i post danmark, men valgte at overgå til overenskomstan-
sættelse efter model 2. han følte sig tvunget. der var vistnok kun 12, der blev tilbage som
tjenestemænd.
han valgte model 2, fordi han ikke ville risikere at skulle stå og sortere post midt om natten.
model 1 ville have givet ham 50.000 kr. dengang tænkte han ikke på garantierne, og han tog
nok mange ting som en selvfølge efter mange års tjenestemandsansættelse.
han tabte ca. 1½ månedsløn i forbindelse med konkursen, fordi han var bagudlønnet i for-
retningen. han accepterede at blive bagudlønnet, fordi han vidste, at han i forbindelse med
pensionen alligevel ville gå fra at være forudlønnet til at være bagudlønnet. han er i dag
igen forudlønnet. derudover tabte han en del feriepenge, særlige feriedage samt 220 timers
overarbejde. hk har udregnet hans tab til ca. 139.000 kr.
efter konkursen kom kurator ud i butikken. kurator bestemte, at de skulle stoppe med at ar-
bejde, og at de skulle fratræde med det samme. han mente ikke, at man kunne forlade et
posthus. han tog kontakt til en medarbejder hos post danmark for at høre, hvordan han
                                                 - 12 -
skulle forholde sig. den pågældende sagde, at han skulle holde sig ved telefonen. han kunne
derfor ikke engang holde ferie. situationen var den, at han ikke måtte arbejde, men han fik
heller ikke løn. den 12. oktober fik han i telefonen at vide, at han skulle møde til ansættelses-
samtale i roskilde. han blev ansat, selvom han stillede krav om igen at blive forudlønnet.
han husker ikke, hvem der ringede, men det kan godt have været tonni poulsen hos post
danmark. tonni poulsen styrer postbutikkerne.
postbutikkerne køber blandt andet frimærker af post danmark. når der er afgivet ordre, be-
taler postbutikkerne for varerne. der er ikke anden kontakt mellem post danmark og butik-
kerne.
han regnede med, at post danmark ville tage ham tilbage efter konkursen. i hvert fald reg-
nede han med, at han ville komme på post danmarks jobbørs og på den måde blive sendt ud
i tilsvarende passende stillinger.
palle juliussen har forklaret, at han siden 1995 havde haft ansvaret for personale og overens-
komstansatte i post danmark. i 2009 kom han til hr og havde fortsat ansvaret for danske
personaleforhold. han gik på pension for et år siden.
danmark blev på et tidspunkt omfattet af et eu-direktiv om liberalisering. den danske post-
virksomhed ville som følge heraf blive udsat for konkurrence, og det var derfor nødvendigt,
at post danmark skulle virke på samme vilkår som sine konkurrenter, hvilket blandt andet
betød, at post danmark skulle omdannes til aktieselskab. i den forbindelse var det nødven-
digt, at de mange tjenestemænd overgik til overenskomstansættelse, da man ikke ville kunne
tvangsudlåne tjenestemændene til et aktieselskab. det blev derfor givet mandat til at indlede
forhandlinger med post danmark på vegne af hk og sid-post. protokollatet af 5. juli
2001viser, at forhandlingerne var ved at være færdige.
i protokollatet præciseres det, hvad løngarantien omfatter. der er tale om uopsigelige rettig-
heder, der heller ikke bortfalder i forbindelse med virksomhedsoverdragelse.
efter forhandlingerne skulle resultatet udmøntes i egentlige aftaler mellem statsansattes kar-
tel, hk og sid post. ifølge hovedaftalen var det statsansattes kartel, der havde bemyndigel-
se til at indgå aftaler. aftalen, der blev indgået mellem post danmark og statsansattes kartel,
indeholder de samme elementer som protokollatet.
                                                - 13 -
der blev herefter udarbejdet et tillæg til organisationsaftalen mellem post danmark og hk.
de nye overenskomstansatte skulle på den måde omfattes af de aftaler, der allerede var ind-
gået for overenskomstansatte. dog skulle de nye overenskomstansatte have særlige vilkår i
kraft af de indgåede garantier.
forhandlingerne betød, at det blev muligt at tilbyde tjenestemændene at overgå til overens-
komstansættelse. hver enkelt tjenestemand skulle tage initiativ til at søge sin afsked. da et
tilstrækkeligt stort antal havde accepteret ordningen, blev lov om omdannelse af post dan-
mark vedtaget. loven gjorde det muligt at bevare retten til tjenestemandspension ved over-
gang til overenskomstansættelse. denne lovhjemmel blev senere overflyttet til den nye lov
om post danmark. meningen med bestemmelserne var, at staten skulle indestå for post
danmarks forpligtelser i forhold til rådighedsløn, ventepenge og pensionsbidrag i forbindel-
se med en konkurs. han mener ikke, at der er nogen bestemmelser i tilfælde af en erhvervs-
drivendes konkurs. dette skyldes, at så længe der eksisterede et post danmark, er det post
danmark, der indestår for forpligtigelserne.
de tjenestemænd, som valgte at overgå til overenskomstansættelse efter model 2, bevarede
pension og rådighedsløn ved stillingsnedlæggelse. hvis en postbutik blev nedlagt eller gik
konkurs, skulle den pågældende medarbejder trinvist gå tilbage til den tidligere arbejdsgi-
ver. den tidligere arbejdsgiver skulle anvise andet passende arbejde, og ellers skulle der væ-
re ret til afsked med rådighedsløn. processen er beskrevet i et bilag til protokollat nr. 2 af 29.
september 2006 og tillæg til organisationsaftalen.
processen med at gå trinvist tilbage passer med, at a efter konkursen blev kontaktet af tonni
poulsen fra post danmark. post danmark var nemlig forpligtet til at undersøge muligheder-
ne for andet passende arbejde. as ansættelsesområde omfattede den postbutik, som han var
ansat i, og dermed også det nye selskab, som overtog postbutikken.
post danmark blev den 1. oktober 2004 medlem af dansk industri (di). de gældende over-
enskomster skulle derfor ind under industriens overenskomster med 3f og hk. der var tale
om tilpasningsforhandlinger til industriens overenskomst og industriens funktionærover-
enskomst. processen var tung, da der var mange lokalaftaler. det lykkedes at blive færdige
med forhandlingerne den 1. marts 2007.
drøftelserne under forhandlingerne vedrørende den trinvise tilbagegang og ansættelsesom-
råde havde blandt andet udgangspunkt i, at den bærende forretning i alle posthuse, nemlig
                                                - 14 -
indbetaling til giro, var stærkt nedadgående. det ville derfor være et spørgsmål om tid, før-
end postbutikkerne ville blive overdraget til købmænd og andre. han ved ikke, om konkurs-
situationen blev drøftet. han vil mene, at en konkurs kan sidestilles med, at der ikke længere
er passende arbejde, og at den tidligere arbejdsgiver derfor skal finde andet passende arbej-
de.
han kender ikke til andre tilfælde af konkurs end nærværende sag.
i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse kunne der godt være enkelte individuelle ret-
tigheder, som erhververen ikke kunne opfylde, og som det derfor kunne blive nødvendigt at
kapitalisere.
protokollat nr. 2 mellem post danmark og hk, der et tillæg til organisationsaftalen, sikrer, at
de indgåede overenskomstaftaler kunne videreføres med samme indhold.
de individuelle rettigheder betyder, at ingen arbejdsgiver skal kunne opsige rettighederne.
de overenskomstansatte med særlige vilkår kunne godt blive omfattet af en virksomheds-
overdragelse. virksomhedsoverdragelsen medfører et fuldstændigt debitorskifte, men selv i
den situation skulle rettighederne være gældende. det skulle heller ikke være muligt at bort-
forhandle rettighederne som overenskomst.
forskellen mellem model 1 og model 2 er kravet om anden passende stilling. det var tanken,
at reglerne om tålegrænsen skulle svare til tjenestemandslovens bestemmelser.
isa rogild har forklaret, at hun siden 1995 har været formand for hk/ post og kommunika-
tion, og at hun tidligere har været ansat i post danmark.
de indledende drøftelser blev startet af helge israelsen og 3f. disse drøftelser lå forud for re-
feratet af 3. juli 2001. dengang blev der også drøftet en model 3, der indebar frikøb, men den
blev droppet, fordi man fandt ud af, at det var bedst at holde de ansatte i virksomheden.
det altafgørende i forhandlingerne var, at de grundlæggende rettigheder skulle sikres. hvis
der skulle indgås en aftale, skulle der gives garantier, og disse skulle sikres på individniveau.
virksomheden havde brug for større fleksibilitet, og der var derfor brug for en større om-
flytningsgrænse. denne fleksibilitet blev imødekommet med model 1. de medarbejdere, som
valgte denne model, blev kompenseret. medarbejdere, som ønskede at bibeholde kravet om
passende stilling, kunne vælge model 2. det er således omflytningsgrænsen, der adskiller
modellerne.
                                                     - 15 -
post danmark havde allerede datterselskaber, blandt andet indenfor datascanning. det var
oplagt, at der kunne komme flere og nye forretningsområder til i forbindelse med omdan-
nelsen til aktieselskab.
en virksomhedsoverdragelse indgås mellem overdrager og erhverver, og den kender fagfor-
eningen intet til. i tilfælde af konkurs er der en tilbagerulningsaftale, der indebærer, at med-
arbejderen kan komme tilbage til post danmark. hvis post danmark i sidste ende gik kon-
kurs, var det staten, der skulle indestå for de økonomiske krav.
der var stor nervøsitet og usikkerhed blandt de ansatte vedrørende deres muligheder. i sam-
arbejde mellem de faglige organisationer og post danmark blev der derfor holdt en række
informationsmøder, og der blev udarbejdet en oversigt med en række typiske spørgsmål og
med tilhørende svar. det endte med, at mere end 95 % sagde ja til de nye modeller. omkring
75 % valgte model 1, og ca. 25 % valgte model 2.
parternes synspunkter
for hk/danmark som mandatar for a er der i det væsentligste procederet i overensstem-
melse med sammenfattende processkrift af 15. januar 2014, hvoraf fremgår:
      ”…
      det gøres gældende, at
            de civile domstole er kompetente til at behandle sagen, idet der er tale om individuelle
               tilsikrede rettigheder, der ikke er hjelmede i kollektive aftaler,
            sagen angår fortolkning af og rækkevidden af lovgivningen omkring dannelsen af post
               danmark og omdannelsen til post danmark a/s, hvorfor de civile domstole er kompe-
               tente,
            de civile domstole tidligere har behandlet sager om rettigheder i relation til de tidligere
               tjenestemænd og nu overenskomstansatte på særlige vilkår- endda mellem post dan-
               mark a/s og hk, og begge parter derved har været indforstået med at anvende de civi-
               le domstole ved tvister i relation til de overenskomstansatte på særlige vilkår
            kollektive aftaler mellem post danmark og hk hjemler civilretlig behandling … og
            sagsøgtes handlemåde viser, at sagen er anlagt korrekt [og] skal behandles civilretligt.
      …
      det gøres gældende, at de civile domstole er kompetente til at behandle sagen, idet der er ta-
      le om individuelle tilsikrede rettigheder, der ikke er hjelmede i kollektive aftaler
      der er tale om individuelle, tilsikrede urørlige rettigheder, der stammer fra ansættelsesformen
      som tjenestemand. rettigheder for tjenestemænd er altid blevet intensivt prøvet uden forbehold
      af de civile domstole. der henvises i den forbindelse til det righoldige antal trykte domme, der
      bl.a. fremgår af ufr og karnov.
                                              - 16 -
tjenestemandsrettighederne omkring stillingsnedlæggelse er videreført efter overgang til over-
enskomstansættelse på særlige vilkår, og kan ikke ændres af overenskomstens parter gennem
kollektive aftaler, idet der netop er tale om tilsikrede, individuelle rettigheder, jf. aftale mellem
post danmark og statsansattes kartel, … deraf også betegnelsen overenskomstansættelse på særli-
ge vilkår.
aftalens indhold og formulering viser netop, at der ikke er tale om en kollektiv overenskomst,
men om en rammeaftale, hvor det overlades til den enkelte tjenestemand at vælge, hvorvidt tje-
nestemanden selv vil fastholde tjenestemandsansættelsen, eller hvorvidt tjenestemanden ønsker
at overgå til overenskomstansættelse på særlige vilkår og i givet fald, om det skal ske med en
videre forflyttelsesmulighed end hjemlet i tjenestemandslovens § 32 mod kompensation.
prøvelse af urørlige rettigheder, der stammer fra tjenestemandsansættelsen, må prøves på til-
svarende vis som tjenestemænds vilkår. derfor skal prøvelse ske civilretligt.
af lovforslaget, der skulle omdanne den særlige offentlige virksomhed post danmark til post
danmark a/s fremsat den 4. april 2002, fremgår det af § 9, stk. 3, at der med finansministerens
godkendelse kan ske overdragelse uden for de med post danmark a/s koncernforbundne sel-
skaber under forudsætning af, at betalingsforpligtelserne fortsat påhviler post danmarks a/s. be-
stemmelsen er møntet på tjenestemandspension, men viser, at der ikke er tale om sædvanligt
overenskomstforhold, og tilsvarende må gælde for lønnen i tilknytning til stillingsnedlæggelse,
hvor sagsøgte frem for at afskedige den pågældende medarbejder med rådighedsløn forflytter
medarbejderen til en passende stilling.
det gøres gældende, [at] sagen angår fortolkning af og rækkevidden af lovgivningen om-
kring dannelsen af post danmark og omdannelsen til post danmark a/s, hvorfor de civile
domstole er kompetente
sagsøger var virksomhedsoverdraget fra sagsøgte til din aktive isenkræmmer i hedehusene.
da din aktive isenkræmmer gik konkurs bortfaldt stillingen, hvorfor der forelå stillingsned-
læggelse. netop stillingsnedlæggelse med ret til rådighedsløn er omfattet af løngarantierne,
hvis post danmark ikke var i stand til at anvise en passende stilling til sagsøger.
af forslag af 5. december 2001 til lov om ændring af lov om post danmark fremgår det af forar-
bejdsbemærkningerne …:
       "endvidere er det i rammeaftalen forudsat, at der indgås individuelle aftaler om bevarel-
       se af retten til rådighedsløn og ventepenge efter bestemmelser svarende til tjeneste-
       mandslovens § 32, idet tjenestemændene får mulighed for at vælge mellem to forskellige
       modeller for, hvordan den med rådighedsløn eller ventepenge tilknyttede omplacerings-
       forpligtelse skal administreres..."
videre fremgår det af det forslag, der skulle omdanne den særlige offentlige virksomhed post
danmark til post danmark a/s fremsat den 4. april 2002 (§§ 9-11), at tjenestemandspensionerne
til overenskomstansatte er garanteret af staten. det fremgår også af § 9, stk. 3, at der med fi-
nansministerens godkendelse kan ske overdragelse uden for de med post danmark a/s kon-
cernforbundne selskaber under forudsætning af, at betalingsforpligtelserne fortsat påhviler post
danmarks a/s.
                                                - 17 -
det kan konstateres, at der gennem forarbejdsbemærkninger er sket regulering af de tidligere
tjenestemænds og nu særligt overenskomstansattes vilkår. direkte fortolkning af loven og den-
nes bemærkninger er et anliggende for de civile domstole.
det kan samtidigt ubestrideligt konstateres, at der ikke er tale om almindelig overenskomstind-
gåelse og fortolkning heraf. i den forbindelse henvises på ny til at gruppen af tidligere tjeneste-
mænd omtales som overenskomstansatte på særlige vilkår.
det er korrekt, at sagsøger valgte at overgå fra tjenestemandsansættelse til (funktio-
nær)overenskomstansættelse på særlige vilkår. det følger af tjenestemandslovens kapitel 10
med overskriften "forhandlings- og organisationsforhold", at der indgås kollektive tjeneste-
mandsaftaler mellem finansministeren som arbejdsgiverpart og centralorganisationerne.
for alle tjenestemænd er der indgået kollektive tjenestemandsaftaler, så efter sagsøgers opfat-
telse kan kollektive aftaler ikke i sig selv føre til, at sagen skal afvises, når en sag angår rettighe-
der, der eksplicit er forudsat i lovgivning.
det gøres gældende, at de civile domstole i sager om fortolkning af lovgivningen er kompetente
til at behandle sagen.
det gøres gældende, [at] de civile domstole tidligere har behandlet sager om rettigheder i re-
lation til de tidligere tjenestemænd og nu overenskomstansatte på særlige vilkår - endda
mellem post danmark a/s og hk, og begge parter derved har været indforstået med at an-
vende de civile domstole ved tvister i relation til de overenskomstansatte på særlige vilkår
for sø- og handelsretten verserer der en sag (f-0003-13) om forståelsen af den af post danmark
a/s afgivne løngaranti over for de tidligere tjenestemænd i forbindelse med deres overgang til
overenskomstansættelse på særlige vilkår. denne sag er anlagt af hk mod et medlem af dansk
erhverv. dansk erhverv har ikke påstået afvisning, men derimod begæret henvisning til sø- og
handelsretten, hvilket viser, at sø- og handelsretten må være kompetent og egnet til at tage
stilling til tvisterne om de tidligere tjenestemænd. dansk erhverv er en af danmarks største og i
øvrigt førende arbejdsgiverorganisationer sammen med dl. videre gøres det gældende, at den
sagkyndige kompetence, der er at finde i den fagretlige prøvelse, også er tilstede i sø- og han-
delsretten.
post danmark har tidligere delt hk's opfattelse om prøvelsesforum i tilsvarende sager. i disse
sager angik tvisterne, hvorvidt det fortsat var tjenestemandslovens opsigelsesvarsler, der var
gældende som aftalte i relation til overenskomstansatte på særlige vilkår, eller om det var funk-
tionærlovens opsigelsesvarsler.
med andre ord har post danmark tidligere medvirket til, at andre problemstillinger om den på-
gældende medarbejdergruppes ansættelsesvilkår er prøvet civilretligt. der henvises til
u2009.409h… i den pågældende sag skulle et tillæg af 30. september 2001 til organisationsafta-
len mellem sagsøgte og hk fortolkes. konkret var der tale om 3 sager, og prøvelsestemaet var
gyldigheden af de mellem parterne aftalte opsigelsesvarsler. sagen viser, at de civile domstole
er kompetente.
sagsøgte har gennem sin måde at agere på i andre sager accepteret, at de civile domstole er be-
føjet til at fortolke de mellem parterne indgåede aftaler og kan ikke — og slet ikke uvarslet —
frigøre sig herfra.
                                                    - 18 -
     det kan i øvrigt oplyses, at hk som mandatar for et medlem har sagsøgt coop danmark a/s,
     og at retten på bornholm har taget sagen under behandling med kollegial behandling jf. rets-
     plejelovens § 12, stk., 3, og sagen realitetsbehandles 19-20. maj 2014. sagen angår, hvorvidt en
     tidligere tjenestemand, der er virksomhedsoverdraget fra sagsøgte til coop, er blevet pålagt ar-
     bejde, der ikke er passende i henhold til aftale mellem nærværende sags parter, og dermed skal
     tilbageføres til sagsøgte eventuelt med rådighedsløn. der henvises til … udskrift af retsbogen
     fra retten på bornholm af 6. december og 9. december 2013… i denne sag er der ikke påstået
     afvisning, selv om aftalegrundlaget er identisk med nærværende sag. dette viser, at både dansk
     erhverv og coop mener, at de civile domstole er kompetente til at behandle tvister ved de civile
     domstole. coop er i øvrigt repræsenteret af sagsøgtes tidligere advokat.
     det gøres gældende, [at] kollektive aftaler mellem post danmark og hk hjemler civilretlig
     behandling …
     af bilag 11 fremgår, at der den 19. december 2011 fandt et møde sted mellem di og hk. af pro-
     tokollatet fremgår netop, at hk ville videreføre sagen civilretligt, idet der henvises til bilag 8 (9).
     over for det standpunkt har di alene taget forbehold for om dette kunne ske. det vil sige, at di
     ikke forud for nærværende retssag har afvist civilt søgsmål.
     sagen var allerede forud blevet forhandlet mellem post danmark aftaler og vilkår og hk den
     23. november 2011, … uden at enighed kunne opnås.
     selv hvis protokollat om fagretlig behandling af uoverensstemmelser — civilretlig behandling
     lægges til grund, afskærer dette ikke et civilretligt søgsmål i denne sag.
     det gøres gældende, at sagsøgtes handlemåde viser, at sagen skal behandles civilretligt
     sagsøgte bebudede i svarskriftet … at indbringe hk's anlæggelse af civilt søgsmål som en over-
     trædelse af de fagretlige regler, idet man i første omgang tog forbehold herfor. det kan konsta-
     teres, at der mere end et år efter ikke er sket [nogen] indbringelse af den påståede overtrædelse.
     …”
for di – dansk industri som mandatar for post danmark a/s er der i det væsentligste pro-
cederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 15. januar 2014, hvoraf fremgår:
     ”…
     til støtte for den nedlagte afvisningspåstand gør sagsøgte gældende, at sagen angår fortolkning
     og forståelse af de kollektive aftaler, som post danmark har indgået med statsansattes kartel og
     hk/post & kommunikation om vilkårene for tidligere statstjenestemænds overgang til over-
     enskomstansættelse.
     de nævnte aftaler mellem post danmark og statsansattes kartel samt hk/post og kommunika-
     tion opfylder betingelserne for at være arbejdsretlige overenskomster, idet aftalerne er indgået
     mellem en kollektivitet af lønmodtagere på den ene side og en arbejdsgiver på den anden side
     og regulerer løn og ansættelsesforhold.
     det nærmere indholdet af det til a meddelte tilsagn om, at hans lønforhold ikke må forringes
     skal således afgøres ved faglig voldgift efter en fortolkning af de kollektive aftaler, herunder af-
     talernes indbyrdes sammenhæng og forarbejder.
                                               - 19 -
den med a indgåede aftale … hviler på og er udelukkende en udmøntning af de bestemmelser,
som blev aftalt mellem de forhandlingskompetente parter.
der foreligger dermed ikke en individuel aftale, der kan fortolkes isoleret og uafhængigt af afta-
len mellem post danmark og statsansattes kartel og det med hk/post & kommunikation ind-
gåede tillæg, og det relevante retsgrundlag for tvisten er de nævnte aftaler med organisationer-
ne. det forhold, at rettigheden i aftalen betegnes som en ”individuel rettighed” er i den sam-
menhæng uden betydning, idet kollektive overenskomster ofte indeholder individuelle rettig-
heder.
herudover gør sagsøgte gældende, at de tidligere organisationsaftaler ved tilpasningen i 2007
er blevet henført til industriens funktionæroverenskomst som en del af det tilpassede grundlag,
og at hk/post & kommunikation ved tilpasningen har tilsluttet sig de i overenskomsten gæl-
dende bestemmelser om fagretlig behandling, jf. overenskomstens § 24, suppleret med de i lo-
kalaftale nr. 20 fastsatte bestemmelser.
hk har ved forbundets begæring af mæglingsmøde handlet i overensstemmelse hermed, idet
det påståede brud på protokollat nr. 2 og aftalen mellem post danmark og statsansattes kartel
er behandlet ved lokalforhandling og mæglingsmøde.
hk har imidlertid ikke videreført sagen til organisationsmøde, jf. industriens funktionærover-
enskomst § 24, stk. 3.
sagsøger har anført, at tjenestemænds rettigheder for så vidt angår afskedigelse, stillingsned-
læggelse og forflyttelse og pension er fastsat i lovgivningen, hvorfor hverken hk eller statsan-
sattes kartel kan disponere over de tidligere tjenestemænds individuelle rettigheder.
hertil bemærkes, at det følger af tjenestemandslovens kapitel 10, at tjenestemænds forhand-
lingsret i relation til ”løn og andre ansættelsesvilkår” udøves gennem centralorganisationerne
og de hertil sluttede organisationer, dvs. gennem kollektive aftaler med arbejdsgiversiden.
den … fremlagte aftale mellem post danmark og statsansattes kartel samt det … fremlagte til-
læg vedrørende hk/post & kommunikation er således indgået på baggrund af den kompeten-
ce, som tjenestemandsloven giver organisationerne.
den af sagsøger påberåbte afgørelse fra højesteret (u2009.409h) vedrørte ikke lønforhold, men
derimod et spørgsmål om, hvorvidt opsigelsesvarslet til en medarbejder, der var overgået fra
tjenestemandsansættelse til overenskomstansat på særlige vilkår, var i strid mod funktionærlo-
vens bestemmelse om ufravigelighed i § 21.
afgørelsen kan således ikke tages til indtægt for, at post danmark generelt skulle have aner-
kendt, at alle tvister om de tidligere tjenestemænds vilkår henhører under de civile domstole,
og dette gælder navnlig ikke for aftaler om lønforhold, der som nævnt henhører under organi-
sationernes forhandlingskompetence.
sammenfattende gøres det således gældende, at hk i medfør af arbejdsretslovens § 22, jf. § 21,
er afskåret fra at indbringe sagen for de almindelige domstole. det bemærkes, at undtagelsen i
lovens § 11, stk. 2, ikke er relevant, allerede fordi … hk danmark optræder som mandatar for
medlemmet a under retssagen.
…”
                                                   - 20 -
der er desuden procederet i overensstemmelse med supplerende påstandsdokument af 23.
januar 2014:
     ”…
     som allerede anført … bestrides det, at industriens funktionæroverenskomst bilag 9 … vedrø-
     rende civilretlig behandling gælder for en uoverensstemmelse som den omhandlede.
     overenskomstens bilag 9 henviser til § 14 og vedrører alene de i denne bestemmelse nævnte
     uoverensstemmelser. af § 14 fremgår, at der for så vidt angår behandling af sager vedrørende
     afskedigelse af medarbejdere henvises til hovedaftalens og funktionærlovens bestemmelser.
     hermed sigtes til hovedaftalens § 4, stk. 3, vedrørende urimelige afskedigelser og funktionær-
     lovens § 2 b vedrørende usaglig afskedigelse.
     det fremgår af § 14, stk. 3, at en afskedigelsessag efter mæglingsmødet kan videreføres til af-
     skedigelsesnævnet efter hovedaftalens bestemmelser. efter § 14 er der endvidere mulighed for,
     at sagen kan videreføres ved de civile domstole efter bilag 9.
     bilag 9 indebærer, at såfremt lønmodtagerparten beslutter at overdrage sagen til advokat med
     henblik på udtagelse af stævning, skal dansk industri orienteres forinden. dansk industri kan
     herefter inden 5 dage efter underretningen begære sagen behandlet ved et organisationsmøde.
     det gøres herefter gældende, at bilag 9 ikke finder anvendelse i nærværende sag, da sagen ikke
     drejer sig om usaglig afskedigelse efter funktionærlovens § 2b.
     herudover bemærkes det, at di’s forbehold på mæglingsmødet alene var udtryk for en advar-
     sel til hk om, at di forbeholdt sig at gøre indsigelse mod den af hk på mæglingsmødet frem-
     satte bemærkning om, at hk agtede at videreføre sagen ved de civile domstole. det gøres såle-
     des gældende, at dette forbehold på ingen måde kan sidestilles med en accept fra di om, at sa-
     gen kan anlægges ved domstolene.
     herudover bemærkes det – ex tuto – at hk heller ikke har overholdt den i bilag 9 fastsatte pro-
     cedure, idet hk ikke har orienteret di forud for udtagelse af stævning. som følge heraf er der
     ikke blevet afholdt organisationsmøde i sagen, hvor spørgsmålet om sagens rette forum i øvrigt
     kunne have været drøftet yderligere.
     heller ikke di’s handlemåde efter sagens anlæg kan medføre, at sagen kan tages til pådømmel-
     se ved de almindelige domstole. det gøres i den forbindelse gældende, at di ikke har nogen
     pligt til at indbringe sagen for arbejdsretten. det bemærkes herved, at arbejdsretten behandler
     sager om overtrædelse af en kollektiv overenskomst og har kompetence til at idømme bod her-
     for. det forhold, at di ikke har indbragt sagen for arbejdsretten, er således ikke ensbetydende
     med, at di har givet afkald på sin påstanden om afvisning, som blev nedlagt i svarskriftet.
     …
     protokollatet [af 5. juli 2001] indeholder de mellem parterne aftalte principper for udarbejdelse
     af tilbud til hver enkelt tjenestemand i post danmark om ansættelse på nye vilkår. protokollatet
     fastslår blandt andet indholdet af de lønforhold, der ifølge parternes aftale skulle indgå i de in-
     dividuelle tilsagn over for hver enkelt tjenestemand, jf. punkt 3.
     af protokollatets punkt 13 fremgår, at parterne var enige om, at alle væsentlige vilkår og be-
     stemmelser havde været drøftet inden protokollatets underskrift, og at resterende forhold for-
                                                     - 21 -
       udsattes drøftet og aftalt, således at de samlede vilkår for tjenestemænd, der accepterede ansæt-
       telsestilbuddet på overenskomstvilkår, så vidt muligt ville være afklaret når tilbuddet blev
       fremsat.
       af punkt 14 fremgår, at der blev taget forbehold for effektueringen af tilbud beroende på tilve-
       jebringelse af fornøden lovhjemmel vedrørende tjenestemandspensionsforhold. herudover tog
       sid-post og hk/post & kommunikation forbehold for godkendelse i de kompetente organer
       samt for statsansattes kartels godkendelse. denne godkendelse blev udmøntet i den senere af-
       tale mellem post danmark og statsansattes kartel … af 30. september 2001.
       protokollatet indeholder således den første og afgørende aftale mellem parterne, som de senere
       forhandlinger og aftaler samt individuelle tilbud tager afsæt i.
       …”
sø- og handelsrettens afgørelse
tilbuddet til tjenestemænd ansat i post danmark, herunder a, om at overgå til overens-
komstansættelse, havde baggrund i liberaliseringen af postområdet og forberedelsen til om-
dannelse af post danmark til et aktieselskab. post danmark og de faglige organisationer del-
tog i denne forbindelse i forhandlingen af kollektive aftaler, der havde til formål at sikre me-
re fleksible ansættelsesvilkår og at sikre en række rettigheder for de tidligere tjenestemænd.
aftalerne blev indledningsvis forhandlet mellem post danmark og henholdsvis sid post og
hk/post & kommunikation og blev endeligt indgået med statsansattes kartel, som den for-
handlingsberettigede organisation.
disse kollektive aftaler indeholder flere individuelle, personlige og umistelige rettigheder for
den enkelte, som skal sikre, at de berørtes fremtidige løn- og ansættelsesvilkår ikke forringes
i forhold til de hidtil gældende vilkår. der blev herved henvist til den aflønning, som var af-
talt ved organisationsaftalerne mellem post danmark og henholdsvis sid post og hk/post &
kommunikation.
herudover blev de tidligere tjenestemænd sikret grundlæggende rettigheder fra tjeneste-
mandsloven, herunder retten til rådighedsløn efter samme principper som i tjenestemands-
                                               - 22 -
loven. det var endvidere forudsat, at der gennem lovændring blev skabt hjemmel til, at de
tidligere tjenestemænd fortsat kunne oppebære tjenestemandspension.
denne sag vedrører spørgsmålet om as lønrettigheder, som er baseret på en kollektiv aftale.
sagen skal som følge heraf ikke behandles ved de almindelige domstole, men ved faglig
voldgift som en del af det fagretlige system.
retten tager derfor sagsøgtes afvisningspåstand til følge.
efter sagens omfang og resultat skal hk/danmark som mandatar for a betale 20.000 kr. i
sagsomkostninger til dansk industri som mandatar for post danmark.
                                      thi kendes for ret:
denne sag afvises.
hk/danmark som mandatar for a skal inden 14 dage betale 20.000 kr. i sagsomkostninger til
dansk industri som mandatar for post danmark
              lotte wetterling       henrik rothe              torben kuld hansen
   merete preisler         torkild justesen         byrial bjørst         anne louise wulff
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark