text:
- alj
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                         dom
afsagt den 11. oktober 2016
h-54-15
                                  viking logistik & spedition aps
                                  (advokat christian benedictsen-nislev)
                                  mod
                                  hammer gmbh & co. kg
                                  (advokat jakob rosing)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om, hvorvidt viking logistik & spedition aps (herefter ”viking”), som
var mellemkontraherende landevejstransportør af en forsendelse med bærbare computere
fra düren i tyskland til aarhus i danmark, er ansvarlig over for den kontraherende trans-
portør, hammer gmbh & co. kg (herefter ”hammer”), for tyveri af en del af godset fra
                                               -2-
lastbilens trailer. tyveriet skete i weekenden mellem den 13.-15. september 2014, mens traile-
ren holdt parkeret på en ubevogtet parkeringsplads i hamborg.
hammer har nedlagt endelig påstand om, at viking skal betale 114.891,97 eur til hammer
tillagt rente med 5 % p.a. af 107.306,74 eur fra den 16. september 2014 og af 7.585,23 eur fra
den 20. april 2016.
viking har nedlagt endelig påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et
mindre beløb.
sagen er anlagt af viking som et negativt anerkendelsessøgsmål mod hammer, der under
sagen har nedlagt ovenstående selvstændige betalingspåstand, som i forbindelse med ho-
vedforhandlingen af parterne er gjort til sagens hovedpåstand.
oplysningerne i sagen
parternes samarbejde
viking og hammer har igennem flere år haft et samarbejde om stykgodstransporter, blandt
andet mellem tyskland og danmark. som led i dette samarbejde har viking udført en række
transporter for hammers transportkunde, arvato distribution elc gmbh (herefter ”arva-
to”). af en fremlagt oversigt, udarbejdet af hammer, fremgår, at viking har stået for udførel-
sen af flere end 130 transporter af arvato-gods for hammer i perioden fra oktober 2012 til
september 2014.
i oversigten er næsten alle udførte transporter markeret med angivelsen af en kategori, enten
kategori ”a” eller kategori ”b”. langt hovedparten af transporterne er markeret som katego-
ri b, mens en enkelt transport, som er udført i marts 2013, er markeret som kategori a.
ifølge hammer er angivelsen af kategorier i oversigten en henvisning til de kategorier af sik-
kerhedsniveauer, som hammer opererer med for sine transporter. en nærmere beskrivelse af
sikkerhedsniveauerne fremgår af hammers manual for sikkerhedstransporter, som er date-
                                                -3-
ret den 21. august 2006 (herefter ”sikkerhedsmanualen” eller blot ”manualen”). dokumentet
har ifølge den fremlagte danske, informative oversættelse overskriften ”definitioner og aftaler
vedrørende sikkerhedstransporter”. det fremgår, at der ved sikkerhedstransporter ”som regel [er]
tale om transport af tyveritækkelige varer”. manualen indgår efter det oplyste som en del af
hammers ”high value cargo – chaufførmappe”.
sikkerhedsmanualen opererer overordnet med fire sikkerhedsniveauer, kategori a-d. ud-
over en række generelle krav og standarder, som er fælles for kategorierne a-c, indeholder
manualen et særligt sæt af sikkerhedsforskrifter for hver kategori. transporter i kategori a er
de mest sensitive transporter og skal udføres under iagttagelse af de mest restriktive for-
holdsregler, mens transporterne i kategori d er de mindst sensitive. i relation til kategori b-
transporter kræves blandt andet, at disse transporter ”udelukkende gennemføres med låselige
kasseenheder”, og at ”uundgåelige stop kun [må ske] på bevogtede parkeringspladser efter aftale med
hammer”. disse krav genfindes i relation til kategori a-transporter, der som en yderligere
forholdsregel blandt andet stiller krav om, at transporterne alene må udføres med to chauf-
fører.
parterne er uenige om, hvorvidt manualen har været fremsendt til viking før den i sagen
omhandlede transport, og/eller om viking i øvrigt har været bekendt med manualens ind-
hold.
i marts 2013 var viking i forbindelse med udførelsen af en arvato-transport for hammer ud-
sat for et tyveri, hvorved arvato-gods bortkom. i den følgende tid blev der efter det oplyste
ført retssag mellem parterne om ansvaret for bortkomsten. sagen blev efter det oplyste for-
ligt mellem parterne ved rettens mellemkomst.
den 6. maj 2014 skrev claus hansen fra viking en e-mail til daniel gronert og peter de wit
fra hammer, hvor det under overskriften ”arvato distribution” blev anført blandt andet
(oversættelse fra tysk):
           ”hej peter & daniel
                                                     -4-
          vi havde på viki 1 af 15.03.2013 et tyveri af to paller med toshiba-computere. nu
          kommer det vel til, at vi også skal deltage i omkostningerne for de stjålne computere.
          derfor har vores forsikringsselskab forlangt følgende af os:
            1.   at vi får nøjagtige retningslinjer fra jer om, hvordan vi skal forholde os ved 1
                 palle, 2 paller, 3 paller osv.
            2.   at vi kun skal forsikre 8,33 sdr pr. kg, som cmr siger.
          hvis vi ikke kan gøre dette, ser jeg ikke, hvordan vi i fremtiden kan køre arvato. vo-
          res forsikringsselskab forlanger det af os.
          jeg håber, at i har forståelse herfor og imødeser et svar/løsningsforslag fra jer.
          …”
den 10. juni 2014 skrev claus hansen på ny en e-mail til daniel gronert og peter de wit,
hvoraf fremgår (oversættelse fra tysk):
          ”godmorgen peter & daniel!
          jeg må endnu engang gøre jer opmærksom på, at vores lastbil kun har normal cmr-
          forsikring.
          vi har ingen særlig forsikring for værdifulde varer, kun 8,33 sdr pr. kg.
          …”
tyveriet i september 2014
i september 2014 fik viking i opdrag fra hammer at transportere gods tilhørende arvato fra
düren i tyskland til aarhus i danmark. viking viderekontraherede denne transport i sin
helhed til hansen transporte gmbh (herefter ”hansen transporte”), som skulle stå for ud-
førelsen af transporten, der efter det oplyste bestod af i alt 600 stk. bærbare toshiba-
computere.
af det for transporten udstedte cmr-fragtbrev af 11. september 2014 (nr. 0010006703441)
fremgår blandt andet, at godset bestod af i alt seks paller ”computer equipm” med en
vægt på i alt 1.826 kg. i den midterste boks på fragtbrevet stod desuden anført ”*** kate-
gorie b ***”. af følgeseddel og lasteseddel (”fahrauftrag” og ”vorverlade – anweisung”),
begge dateret den 12. september 2014, fremgår, at godset bestod af ”computer equip-
ment” henholdsvis ”computer equipments”. på ”vorverlade – anweisung” var des-
uden angivet ”*** kategorie b ***”.
                                                   -5-
fredag den 12. september 2014 blev godset efter det oplyste læsset i en presenningstrailer,
som var stillet til rådighed af den udførende transportør, hansen transporte. læsningen
blev efter det oplyste foretaget i düren af hammers personale. samme dag blev traileren af-
hentet af hansen transportes chauffør stefan koch på grund af sit ugentlige hvil hjemme
hensatte chaufføren senere på aftenen trækker og trailer på en parkeringsplads på hans-
duncker-str. i hamborg, som efter det oplyste ligger i et industrikvarter. parkeringspladsen
var ubevogtet og uden belysning. traileren henstod over weekenden den 13.-15. september
2014 på dette sted uaflåst og uden opsyn. mandag morgen den 15. september 2014, da chauf-
føren skulle afhente traileren, konstaterede han, at en del af arvato-godset var blevet stjålet.
efter det oplyste var vægten på det bortkomne gods i alt 1.098,58 kg.
den 15. september 2014, kl. 15.45, foretog politiet i hamborg en telefonisk afhøring af chauf-
føren. af politiets telefonnotat fremgår blandt andet (oversat fra tysk):
          ”…
          han havde fredag den 12.09.2014 hentet en stykgodsladning med forskellige varer,
          som skulle leveres til forskellige firmaer fra mandag den 15.09.2014. blandt denne
          stykgodsladning befandt sig også 6 paller med hver 100 bærbare computere. anmel-
          deren havde den 12.09.2014 hen mod midnat stillet sættevognstrækkeren med trailer
          fra sig på gerningsstedet. dette er noget, som har han gjort gennem flere år. lørdag
          den 13.09.2014 begav han sig omkring kl. 04.00 på weekend på sin bopælsadresse.
          indtil da havde han ikke bemærket noget ved varepartiet.
          da han kom tilbage til lastvognstoget mandag den 15.09.2014 omkring kl. 04.00, kon-
          statere han tyveriet af ca. 450 af de bærbare computere. af de i alt 6 paller blev alle
          bærbare computere stjålet fra tre paller. fra to øvrige paller var der stjålet ca. 2/3 og
          en palle var urørt.
          … der var ikke sket nogen skade på trækkeren og traileren. der havde dog i traile-
          rens presenning været en flænge på ca. 10 cm, ca. 10-20 cm under taget, men anmel-
          deren kunne ikke sige, hvordan denne var opstået. muligvis har de ukendte ger-
          ningsmænd lavet flængen, da de lossede de stjålne varer.
          …”
efter tyveriet blev hammer sagsøgt af ladningsinteressen ved landgericht hamburg, som
ved dom af 15. april 2016 fandt, at hammer havde handlet groft uagtsomt i forbindelse med
transporten, og derfor dømte hammer til at betale 107.306,74 eur i erstatning til ladningsin-
teressen. viking var af hammer blevet procesvarslet med opfordring til at indtræde i sagen,
                                                -6-
hvilket viking valgte ikke at gøre. den 29. april 2016 traf landgericht hamburg endvidere
omkostningsafgørelse i sagen, hvorefter hammer blev kendt pligtig at betale 7.585,23 eur i
sagsomkostninger til ladningsinteressen (med tillæg af renter).
hammer har efter det oplyste efterfølgende udbetalt erstatning til ladningsinteressen med i
alt 114.891,97 eur.
forklaringer
der under sagen afgivet forklaring af claus hansen, daniel gronert, peter de wit og stefan
koch.
claus hansen har forklaret blandt andet, at han er direktør i og ejer af viking, der er et lille
transport- og speditionsfirma med seks ansatte. firmaet har eksisteret i ca. 20 år. viking står
primært for transporter mellem tyskland og danmark. viking fungerer ikke selv som udfø-
rende transportør på transporterne, men har eksterne vognmænd til at køre for sig.
i en periode på ca. 10-12 år stod viking for al transport af hammers gods fra tyskland til for-
skellige destinationer i danmark. der har hovedsageligt været tale om transport af stykgods.
viking læssede i perioden gennemsnitligt 2-3 gange om ugen nede hos hammer i tyskland.
der var et godt samarbejde mellem parterne, men foranlediget af denne sag ophørte samar-
bejdet i september 2015.
efter at viking havde kørt for hammer i en længere periode, begyndte viking også at stå for
transporter af hammers arvato-gods. viking brugte forskellige vognmænd i den forbindel-
se, blandt andet hansen transporte, som kører fast for viking. der var ikke mellem parterne
aftalt noget særligt vedrørende arvato-godset; godset blev derfor samlastet med alt andet
stykgods, som viking afhentede hos hammer. viking anvender som hovedregel kun pre-
senningsstrailere. hammer har dog i et enkelt tilfælde bedt viking om at udføre en arvato-
transport med bokstrailer udstyret med gps. udførelsen af denne transport indebar højere
omkostninger for viking, da viking skulle ud og chartre en vognmand, der kørte med boks-
                                                -7-
trailer. viking blev desuden anmodet om at stille med to chauffører til transporten, og om at
traileren skulle parkeres på en beskyttet parkeringsplads. disse forhold fik viking imidlertid
i dette tilfælde betaling for af hammer. i forbindelse med alle andre transporter for hammer
er viking blev honoreret svarende til udførelsen af almindelige stykgodstransporter.
han har ikke set eller i øvrigt været bekendt med hammers sikkerhedsmanual før under
denne retssag. han har nu haft lejlighed til at gennemgå kravene i manualen og kan konsta-
tere, at kravene til ”kategori b”-transporter tilsyneladende i praksis vil være så godt som
umulige at opfylde ved almindelige stykgodstransporter. kravene kan ikke opfyldes på al-
mindelige fragtvilkår, hvor viking honoreres for transport af stykgods; kravene er da heller
ikke blevet opfyldt ved gennemførelsen af nogen af de i alt 130 transporter, som viking har
udført for hammer/arvato. selv den ene gang, da viking blev bedt om at stille med to chauf-
fører og en bokstrailer med gps samt at parkere på bevogtet plads, har alle kravene i katego-
ri b ikke været opfyldt. viking udsteder heller ikke selv sikkerhedsinstrukser til sine vogn-
mænd, der blot får at vide, hvor de skal læsse, og hvor de skal aflevere.
viking, hammer og arvato har over årene oplevet to tyverisager. den første sag er fra 2013,
hvor der også blev stjålet computere fra en trailer, som holdt parkeret over en weekend. der
blev konkret stjålet to paller med dyre toshiba-computere. viking var ikke klar over, at der
var tale om transport af sådanne højværdivarer, eller at viking skulle have behandlet godset
på en speciel måde. i overensstemmelse med normal fremgangsmåde var chaufføren i den
sag også kørt hjem på weekend og havde parkeret traileren på en ubevogtet plads i kiel. han
korresponderede løbende med hammer om sagen, mens sagen verserede, men ikke efter, at
sagen var afsluttet. efter denne første sag bad vikings forsikringsselskab ham om at indhen-
te retningslinjer fra hammer for udførelsen af transporterne, hvilket han gjorde ved de to e-
mails til daniel gronert og peter de wit, som blev sendt i maj og juni 2014. han rykkede bå-
de daniel gronert og peter de wit mundtligt for svar. der kom dog aldrig noget svar fra
hammer, og han fik dermed ikke fremsendt retningslinjer. han antog herefter, at viking
kunne behandle arvato-gods som almindeligt stykgods, medmindre han konkret måtte høre
andet fra hammer. det i hans e-mail af 6. maj 2014 varslede stop for vikings kørsel af arva-
to-gods blev ikke fulgt op, idet viking fortsatte med at transportere arvato-gods.
                                                -8-
i den anden tyverisag, som er genstanden for nærværende retssag, havde viking heller ikke
kendskab til, at der var tale om en transport af højværdivarer, eller at viking skulle have be-
handlet arvato-godset på en særlig måde. som følge af den første tyverisag fra 2013 vidste
viking godt, at arvato-gods kunne have karakter af højværdivarer, der var særligt tyveri-
tækkelige. men viking vidste ikke, hvilke af transporterne, som viking udførte for hammer,
der angik højværdivarer, og hvilke transporter der ikke angik højværdivarer. viking fik ikke
særlige instrukser fra hammer i forbindelse med den konkrete transport fra düren til aar-
hus og antog derfor, at godset kunne behandles som almindeligt stykgods. at der på fragt-
brevet stod angivet, at det transporterede gods var ”computer equipm”, gav heller ikke
viking anledning til at tro, at der var tale om højværdivarer. ”computerudstyr” kan således
dække over mange ting, f.eks. ledninger, ladere, kabinetter m.v., som ikke har synderlig høj
værdi. det var i øvrigt altid hammer, som læssede trailerne, og chaufføren fik ikke lov til at
komme ind på terminalen, når der blev læsset. chaufføren har derfor heller ikke i forbindel-
se med læsningen kunnet konstatere, at der var tale om højværdivarer. i forbindelse med en
besigtigelse af godset i padborg efter tyveriet bed han desuden mærke i, at godset var pakket
ind i papkasser, så chaufføren har ikke kunnet se, hvad der var indeholdt i kasserne.
dokumentet i sagen benævnt ”fahrauftrag” er den læsseliste, som bilen blev læsset ud fra.
dette dokument blev først fremsendt til viking, efter at traileren var blevet læsset af ham-
mer. dokumentet benævnt ”vorverlade – anweisung” er en forhåndsadvisering om, hvad
der vil blive læsset i bilen. dette dokument modtager viking dagen før eller om formiddagen
inden afgang.
daniel gronert har forklaret bl.a., at han har været ansat i hammer i forskellige stillinger si-
den 2008 og fra begyndelsen af 2013 i hammers afdeling for international spedition. han be-
skæftiger sig primært med planlægning af transporter, herunder bookning af vognmænd.
han var den person hos hammer, som havde den primære kontakt til viking. han havde
derimod ikke kontakten til arvato, som blev varetaget af hammers ”customer service”-
afdeling.
                                                  -9-
hammer har i mange år haft et samarbejde med arvato, som hammer transporterer bærbare
computere for. hammer har også i mange år, også før hans tid, brugt viking til at transporte-
re bærbare computere for arvato. viking har stået for transporterne fra tyskland til dan-
mark. på grund af denne sag har hammer og viking dog ikke et samarbejde i dag. viking
har godt vidst, at viking transporterede bærbare computere, når de kørte med arvato-
produkter. ordrerne blev aftalt telefonisk mellem hammer og viking, i hvilken forbindelse
parterne drøftede antallet af paller, og som regel også hvilke varer der skulle transporteres.
han husker ikke, om de også i relation til den konkrete transport mundtligt drøftede, hvilke
produkter det drejede sig om. det stod dog under alle omstændigheder tydeligt på den or-
dreseddel, som han sendte til viking efter den mundtlige drøftelse, og på fragtbrevet og la-
steanvisningen, der blev udleveret til chaufføren i forbindelse med afhentningen af godset, at
der var tale om computerudstyr. formuleringen ”computer equipment” dækker over bærba-
re computere og andet højværdigods. han ved ikke, hvorfor man ikke har skrevet ”laptops”
på fragtbrevet. det er hammers ”customer service”-afdeling, der registrerer data fra kun-
derne og noterer disse på fragtbrevene. formuleringen kan være valgt, fordi godset tillige
kunne bestå af andre varer end bærbare computere, f.eks. computerskærme, eller at ”custo-
mer service”-afdelingen ikke har vidst, hvad godset præcist bestod af, fordi de ikke selv har
fået detaljerede oplysninger herom fra kunden. årsagen til valget af formuleringen kan også
være, at man ikke har ønsket at oplyse chaufførerne om, at det drejer sig om bærbare compu-
tere.
både på fragtbrevet og lasteanvisningen i den konkrete sag var der henvist til, at der var tale
om en ”kategori b”-transport, hvilket var en henvisning til hammers sikkerhedsmanual, der
blev fremsendt til alle udenlandske undertransportører enten pr. e-mail eller fax. han ved
ikke, hvornår sikkerhedsmanualen blev sendt til viking, da han ikke selv har stået for frem-
sendelsen. han mener dog, at viking kendte til indholdet af sikkerhedsmanualen. som det
fremgår af manualen, var hammers sikkerhedstransporter inddelt i flere kategorier; kategori
b betød, at transporten skulle udføres med bokstrailer. hvis der var lastet mellem 17 til 49
paller i traileren, skulle der anvendes en bokstrailer, der var udstyret med gps, og hvis der
var lastet flere end 49 paller i traileren, skulle der endvidere anvendes to chauffører. ved vi-
kings udførelse af transporter for arvato var der indgået den særlige aftale, at transporterne
                                                - 10 -
kunne udføres med presenningstrailer, hvis ikke der var lastet mere end 16 paller i traileren.
arvato var indforstået med, at der i sådanne situationer kunne anvendes presenningstrailer.
ved alle kategori b-transporterne, også ved de af viking udførte arvato-transporter, skulle
chaufføren holde på sikrede parkeringspladser. dette krav har han tidligere personligt drøf-
tet med viking, i hvert fald telefonisk. han ved ikke, om der også blev nedfældet noget på
skrift. han husker ikke, om kravet også blev drøftet i forbindelse med den konkrete trans-
port. han er sikker på, at viking ikke kontaktede ham i forbindelse med udførelsen af den
konkrete transport for at spørge, om det var i orden at henstille traileren som sket i ham-
borg. selv hvis der havde været tale om transport af almindeligt stykgods, mener han ikke,
at det er normal procedure at henstille en trailer på en ubevogtet plads som sket. risikoen for
tyveri er alt for høj. han spurgte ikke ind til vikings praksis vedrørende henstilling af traile-
re, da det efter hans opfattelse er åbenbart, at man ikke kan parkere på en sådan måde.
hammer afregnede transporten i henhold til et fast tilbud fra viking. han ved ikke, om vi-
king i den konkrete situation tog sig et tillæg, eller om viking normalt beregnede sig et tillæg
ved arvato-transporter. han modtog tilbuddet og gik ud fra, at viking havde taget hensyn
til alle sine udgifter i tilbuddet.
han var ikke involveret i den første tyverisag fra 2013. han kan godt huske de efterfølgende
e-mails af maj og juni 2014 fra claus hansen, men det var ikke hans opgave at tage sig af dis-
se. han går ud fra, at peter de wit har svaret på disse e-mails.
peter de wit har forklaret blandt andet, at han er projektleder for transport og logistik hos
hammer.
han kan godt huske den første tyverisag fra 2013, som involverede viking og arvato. han
drøftede dengang hammers sikkerhedsmanual med claus hansen, herunder de forskellige
kategorier, som manualen opererer med.
han husker også de to e-mails af 6. maj og 10. juni 2014 fra claus hansen. han er sikker på,
at han som minimum mundtligt har drøftet disse e-mails med claus hansen. han husker ik-
                                               - 11 -
ke, om der også var skriftlig korrespondance mellem parterne herom. under disse mundtlige
drøftelser talte de også om manualen og de forskellige kategorier. de drøftede desuden for-
sikringsspørgsmålet; han forklarede i den forbindelse til claus hansen, at hammer i lyset af
det potentielle ansvar gerne så, at viking ikke nøjedes med at have en forsikring, der var be-
grænset til 8,33 sdr pr. kg. efter drøftelserne fortsatte viking med at køre arvato-produkter
for hammer.
alle undertransportører, som udfører sikkerhedstransporter for hammer, modtager en kopi
af sikkerhedsmanualen. viking har også modtaget sikkerhedsmanualen, men han ved ikke,
hvornår dette er sket, eller hvordan dokumentet er blevet fremsendt til viking. han går ud
fra, at fremsendelsen er sket pr. e-mail. han læste ikke dokumentet højt for claus hansen, da
de drøftede manualen telefonisk efter claus hansens e-mails af maj og juni 2014.
han var ikke involveret i aftaleindgåelsen omkring den konkrete transport i september 2014.
stefan koch har forklaret blandt andet, at han på tidspunktet for den konkrete transport i
september 2014 fungerede som chauffør hos hansen transporte, som kørte for viking. han
vidste ikke, at der var tale om højværdigods. han var til stede under læsningen af godset,
men kunne ikke se godset, som var pakket ind i store kasser. på kasserne var påført labels,
hvor der blot stod ”equipment”. hvis hammer ønskede, at han skulle vide, at der var tale
om højværdigods, skulle de i stedet have skrevet ”laptops”. det er korrekt, at der i fragtbre-
vet og i ”fahrauftrag” tilsyneladende står ”computer equipment”, og at han har fået trans-
portdokumenterne udleveret i forbindelse med transportens udførelse, men disse dokumen-
ter kigger han ikke i. det er også korrekt, at der i fragtbrevet tilsyneladende står ”kategori
b”, men han ved ikke, hvad dette betyder. han har ikke fået instrukser fra hverken hansen
transporte eller viking om, at der var tale om ”kategori-b”-varer. det var som hovedregel
op til ham selv at afgøre, hvordan transporten skulle udføres. det var dog aftalt med hansen
transporte og viking, at traileren enten skulle med ham hjem eller skulle parkeres på parke-
ringspladsen som sket. det var op til ham selv at vælge. han holder kun derhjemme, når han
skal østpå. i alle andre tilfælde holder han på parkeringspladsen som i den konkrete sag. det
gjorde han også, før han begyndte at køre for hansen transporte. han har kørt i over fire år,
                                                  - 12 -
og han har før parkeret på den pågældende parkeringsplads, hvor han f.eks. har kørt med
fladskærme eller lignende. der er aldrig tidligere sket noget.
han opdagede tyveriet mandag morgen den 15. september 2014, da han foretog sin sædvan-
lige kontrol af traileren i forbindelse med afgangen fra hamborg. traileren var stadig lukket.
da han åbnede den, kunne han imidlertid konstatere, at der havde været indbrud. bærbare
computere lå spredt rundt i traileren. fem af seks paller var tomme; i den sjette var der sta-
dig enkelte computere tilbage. han tilkaldte politiet, som ankom for at skrive en rapport og
tage billeder. gengivelsen af hans forklaring i politiets rapport er korrekt, omend det dog ik-
ke er korrekt, når der i rapporten skrives, at der efter tyveriet var en urørt palle; alle seks pal-
ler var revet op. han kunne til rapporten fastslå, at der manglede ca. 450 bærbare computere
ved at sammenligne, hvad der var tilbage i traileren, med oplysningen i ordresedlen om, at
forsendelsen bestod af i alt 600 bærbare computere.
parternes synspunkter
viking har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af 27. juli
2016, hvoraf fremgår blandt andet:
          ”…
          anbringender
          … [vikings] anbringender kan opsummeres som følger:
          … *det+ gøres … gældende, at [viking] er fritaget for ansvar for tabet af gods i med-
          før af cmr-lovens § 24, stk. 2, idet bortkomsten af godset skyldtes tyveri af tyvetæk-
          keligt gods, uden at [hammer] havde gjort særligt opmærksom på, at der var tale om
          sådan gods.
          i fragtbrevet (bilag 2) var der alene anført ”5 ewp computer equipm” og ”1 ewp
          computer equipm” om antal kolli og godsets art, og i pkt. 5 var intet anført. [viking]
          fik ikke kendskab til, hvad der skulle transporteres, og dette kunne heller ikke udle-
          des fra transportordren (bilag 1).
          det var fast praksis mellem [viking] og [hammer], at [hammer] selv pakkede alt
          gods, hvorefter godset blev læsset på [vikings] trailer til port. læsning blev foretaget
          af [hammer] selv på [hammers] eget lager i aachen. [vikings] chauffører var altid
          forment adgang til læsseområdet – også i forbindelse med læsningen af den trans-
                                                  - 13 -
         port, der er aktuel i denne sag. chaufføren havde derfor heller ikke mulighed for at
         få kendskab til godsets art ved egne observationer.
         i fragtbrevet var godset kategoriseret som kategori b-gods. i [hammers] duplik frem-
         lagdes [hammers] kørselsmanual (bilag g), hvoraf det ifølge [hammer] fremgik, at
         gods i kategori b var tyveritækkeligt. [viking] var dog ikke vidende om indholdet el-
         ler betydningen af kategoriseringen af godset. [viking] har aldrig modtaget den
         fremlagte manual, og [hammer] har aldrig gjort [viking] opmærksom på dens eksi-
         stens eller dens indhold på anden vis.
         det er transportørens ansvar at vurdere, hvordan en transport udføres forsvarligt.
         vurderingen forudsætter kendskab til godsets art. [hammer] bærer som kontrahe-
         rende transportør ansvaret for at foretage denne vurdering, da kun [hammer] besad
         kendskab til godsets art gennem sin kontakt med transportkunden. [hammer] har
         ikke kunnet dokumentere, at kendskabet blev videreformidlet til [viking] på noget
         tidspunkt forud for den pågældende transports begyndelse.
         da [viking] ikke modtog oplysninger, som indikererede, at [viking] skulle iagttage
         særlige forholdsregler ved udførelse af transporten, udførte [viking] transporten som
         enhver af de mange transporter, [viking] har udført for [hammer] gennem parternes
         samarbejde. [hammer] har ikke tidligere gjort indsigelser imod denne fremgangs-
         måde på trods af tidligere tyverier af samme type gods, som det i denne sag omhand-
         lede gods.
         foranlediget af tyverierne opfordrede [viking] flere gange, i maj og juni 2014,
         [hammer] til at oplyse, hvordan [viking] skulle forholde sig ved transport af [ham-
         mers] højværdivarer og om at få information, når sådant gods blev transporteret med
         [vikings] lastbiler, jf. e-mails fremlagt som bilag 4. da [hammer] ikke svarede på
         henvendelserne kan det konstateres, at ej heller ved direkte opfordringer ønskede
         [hammer], at fremgangsmåden ved transporternes udførelse skulle ændres.
         …
         ovenstående anbringender gøres ligeledes gældende til støtte for[, at viking ikke har
         handlet groft uagtsomt]. yderligere gøres det gældende, at [viking] og chaufføren
         ikke vidste eller burde have vidst, at det transporterede gods var tyveritækkeligt. af
         denne årsag udviste chaufføren og [viking] ikke grov uagtsomhed under udførelsen
         af transporten under cmr- fragtbrev no. 0010006703441, herunder da chaufføren ef-
         terlod traileren med godset ombord på en parkeringsplads i hamborg …
         som skadelidt part bærer [hammer] bevisbyrden for, at [viking] har optrådt groft
         uagtsomt. den bevisbyrde har [hammer] ikke løftet. [hammer] har ikke været i
         stand til at dokumentere, at [viking] havde kendskab til at godset var tyveritække-
         ligt.
         …”
hammer har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med revideret påstandsdoku-
ment af 29. juli 2016, hvoraf fremgår blandt andet:
                                          - 14 -
”…
anbringender
overordnet
 3.  viking havde af hammer fået i opdrag at transportere en forsendelse af bærba-
     re computere (laptops) fra düren i tyskland til aarhus i danmark til en samlet
     værdi af eur 175.200. det gøres gældende, at der dermed var tale om en trans-
     port af højværdigods / tyveritækkelige varer.
 4.  transportopdraget, der af viking i sin helhed blev viderekontraheret til hansen
     transporte gmbh, blev udført i henhold til cmr-fragtbrev no. 0010006703441
     (bilag 2).
 5.  under transporten, der blev udført med en presenningstrailer, efterlod vikings
     undertransportør traileren uaflåst og uden opsyn på en ubevogtet parkerings-
     plads uden belysning i et industrikvarter hamburg i weekenden mellem den
     13. og 15. september 2014. det gøres gældende, at en sådan parkering indebar
     en meget betydelig risiko for, at de bærbare computere ville blive stjålet. under
     parkeringen blev de i sagen omhandlede bærbare computere da også stjålet.
 6.  det gøres gældende, at viking er ansvarlig for tyveriet af de bærbare compute-
     re, jf. cmr-loven § 24, stk. 1, jf. cmr-loven § 4. endvidere gøres det gældende,
     at viking har udvist grov uagtsomhed i forbindelse med transporten ved at ha-
     ve udsat godset for en betydelig risiko for tyveri, jf. cmr-loven § 37. hammer
     skal derfor … have medhold i sin … påstand, idet hammer i sin egenskab af
     kontraherende transportør ved retten i hamborg er blevet dømt til at betale det
     indtalte krav til ladningsinteressen, jf. dom af 15. april 2016 (bilag f).
 7.  de overordnede anbringender vil blive uddybet i det følgende.
ansvarsspørgsmålet, herunder spørgsmålet om grov uagtsomhed
 8.  viking har ikke løftet bevisbyrden for, at tyveriet ikke kunne undgås, jf. cmr-
     loven § 24, stk. 2, og viking er derfor ansvarlig for bortkomsten, jf. cmr-loven
     § 24, stk. 1.
 9.  for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt der er handlet groft uagtsomt, jf.
     cmr-lovens § 37, bemærker hammer følgende:
 10. hammer arbejder med flere kategorier af sikkerhedsniveauer for sine transpor-
     ter, ”kategorie a-d”. de forskellige sikkerhedsniveauer er angivet i en instruk-
     tion (bilag g), som hammer har udsendt til samtlige sine undertransportører,
     herunder viking.
 11. i instruktionerne er angivet en række generelle forholdsregler og særlige sik-
     kerhedsforskrifter, som hammers undertransportører til enhver tid skal efterle-
     ve ved transport af højværdigods / tyveritækkelige varer. instruktionen har væ-
     ret gældende for alle transporter, hammers undertransportører har udført på
     vegne af hammer siden august 2006.
                                       - 15 -
12. det gøres gældende, at viking kendte – eller burde have været bekendt med –
    indholdet af instruktionen. det bemærkes hertil, at hammer og viking har haft
    et løbende samarbejde i mere end 15 år.
13. det fremgår bl.a. af de generelle forholdsregler i instruktionen, at for at undgå
    tyveri skal døre m.v. være aflåste.
14. hvad angår ”kategorie b” forsendelser, som den omhandlede transport blev
    kategoriseret som, jf. bilag 2 og b, fremgår det bl.a. af instruktionen, at unød-
    vendige stop skal undgås, og såfremt dette ikke er muligt, at sådanne stop alene
    må foretages på bevogtede parkeringspladser og alene efter aftale med ham-
    mer.
15. det bestrides, at opholdet på den ubevogtede parkeringsplads skete med
    hammers viden og accept. hammer har på intet tidspunkt accepteret dette, og
    det bestrides, at en sådan accept kan udledes af sagens bilag 3.
16. viking er blevet opfordret til at føre bevis for, at hammer har accepteret, at
    parkering af traileren henover weekenden mellem den 13. og 15. september
    2014 skete på den ubevogtede parkeringsplads. et sådant bevis er ikke blevet
    ført.
17. på denne baggrund gøres det gældende, at tyveriet af det tyveritækkelige gods
    er en direkte følge af vikings, eller vikings undertransportørs, overtrædelse af
    de for transporten aftalte sikkerhedsforskrifter, jf. bilag g. viking, eller vikings
    undertransportør, havde således efterladt traileren uaflåst og uden opsyn på en
    ubevogtet parkeringsplads uden belysning i et industrikvarter hamburg i
    weekenden mellem den 13. og 15. september 2014 uden at have indhentet for-
    nøden accept hertil fra hammer, hvilket er en klar overtrædelse af instruktio-
    nerne. viking har dermed handlet groft uagtsomt, jf. cmr-loven § 37.
18. vikings anbringender om, at man ikke var blevet oplyst, at der var tale om en
    ”kategorie b” transport, og at der var tale om højværdigods i form af bærbare
    computere bestrides i sin helhed.
19. ved transporter med gods fra hammers transportkunde arvato distribution
    (”arvato”) er der altid tale om enten ”kategorie a” eller ”kategorie b” trans-
    porter med tyveritækkeligt gods. herom er viking flere gange blevet informeret
    og instrueret, og også om hvad sikkerhedsniveauerne indebærer. viking har så-
    ledes udført mere end 130 transporter for hammer med gods fra arvato som
    ”kategorie a” eller ”kategorie b” transporter, se hertil sagens bilag a.
20. hvad angår den konkrete transport, fremgår det som nævnt af bilag 2 og bilag
    b, at der var tale om en ”kategorie b” transport. viking blev endvidere forud
    for transporten telefonisk oplyst herom af daniel gronert fra hammer. det gø-
    res derfor gældende, at viking var vidende om, at der ved denne transport var
    tale om en ”kategorie b” transport.
21. viking havde også kendskab til, hvilken type gods der blev transporteret. det
    fremgår således af sagens bilag 2 og b, at der var tale om ”computer
    equipm(ent)”.
                                                   - 16 -
          22. at viking havde viden om, hvilken type gods der blev transporteret bekræftes
              også af chaufførens forklaring til politiet i hamburg den 15. september 2014 (bi-
              lag h), som blev afgivet samme dag, tyveriet blev opdaget.
          23. det gøres på denne baggrund gældende, at viking og/eller vikings undertrans-
              portør, for hvem viking hæfter, jf. cmr-loven § 4, havde viden om, at der var
              tale om højværdigods.
          24. såfremt retten (imod forventning) måtte finde, at viking ikke har modtaget in-
              struktionerne (bilag g) gøres det i overensstemmelse med retten i hamborgs
              dom (bilag f) gældende, at der fremdeles er handlet groft uagtsomt, jf. cmr-
              loven § 37, når henses til den måde traileren blev henstillet på, og det område
              traileren blev henstillet i.
          …
          25. ved dom afsagt af landgericht i hamburg den 15. april 2016 i sag nr. 412 hko
              73/15 (bilag f) blev hammer i sin egenskab af kontraherende transportør dømt
              til at betale eur 107.306,74 med tillæg af renter til sompo japan nipponkoa in-
              surance co. of europe ltd. (sompo), som er vareforsikrer for ladningsejeren
              arvato. domsbeløbet svarer til det fulde lidte tab. retten fandt således, at hen-
              stillingen af traileren på den skete måde kvalificerede som et groft uagtsomt
              forhold, jf. cmr-konventionens art. 29 (cmr-lovens § 37).
          26. den 29. april 2016 afsagde landgericht i hamburg kendelse vedrørende sagens
              omkostninger (bilag i) i henhold til hvilken hammer blev dømt til at betale
              eur 7.585,23 i sagsomkostninger til sompo med tillæg af renter fra den 20. april
              2016. domsbeløbet på eur 107.306,74 tillagt omkostningsbeløbet på eur
              7.585,23 svarer til det indtalte krav på eur 114.891,97.
          27. viking var procestilvarslet til retssagen i hamborg, jf. bilag d, men viking valg-
              te ikke at indtræde i sagen til støtte for hammer.
          28. det gøres gældende, at viking i sin egenskab af hammers undertransportør
              skal friholde hammer for de idømte beløb inkl. renter, jf. cmr-loven § 35.
          …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
viking påtog sig efter opdrag fra hammer i september 2014 at forestå en landevejstransport
fra düren i tyskland til aarhus i danmark. viking viderekontraherede transportopdraget til
hansen transporte, som udførte transporten. dele af godset bortkom under transporten, idet
der skete tyveri fra traileren, der af chaufføren var henstillet på en ubevogtet parkerings-
plads i hamborg. da viking ikke findes at have løftet sin bevisbyrde for, at skaden ikke
kunne være undgået, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2, er viking ansvarlig for bortkomsten, jf.
cmr-lovens § 24, stk. 1, jf. § 4.
                                                 - 17 -
spørgsmålet er herefter, om viking eller dennes undertransportør, hansen transporte, for
hvem viking er ansvarlig, har udvist grov uagtsomhed, således at viking er afskåret fra at
påberåbe sig ansvarsbegrænsningsreglen i cmr-lovens § 29, stk. 2, jf. § 37.
om de nærmere omstændigheder ved henstillingen af traileren lægger retten efter sagens
oplysninger til grund, at chaufføren efterlod traileren, der var en presenningstrailer, over
weekenden den 13.-15. september 2014 på en parkeringsplads på hans-duncker-str. i ham-
borg i forbindelse med, at chaufføren var hjemme på weekend. parkeringspladsen er belig-
gende i et industrikvarter, og det er ubestridt, at den var både ubevogtet og uden belysning.
traileren henstod uaflåst og uden opsyn i hele perioden.
uanset om der mellem parterne alene var aftalt betaling for en stykgodstransport, og uanset
hvilken forståelse viking havde med hensyn til arten af forsendelsen, betegnet som ”com-
puter equipm” / ”computer equipment”, og hvilket kendskab viking havde til
hammers sikkerhedsmanual, indebærer henstillingen af presenningtraileren under de anfør-
te omstændigheder og forhold under alle omstændigheder en så nærliggende risiko for tyve-
ri fra traileren, at viking har handlet groft uagtsomt ved at henstille traileren som sket.
viking er derfor afskåret fra at påberåbe sig ansvarsbegrænsningsreglen i cmr-lovens § 29,
stk. 2, jf. § 37.
hammers påstand tages herefter til følge.
efter sagens værdi og udfald skal viking betale sagsomkostninger til hammer med
103.247,80 kr., hvoraf 75.000 kr. udgør rimelige advokatudgifter og 10.570 kr. hammers ud-
gifter til retsafgift. resten dækker hammers udgifter til tolk, oversættelse samt rejseomkost-
ninger til vidner i henhold til særskilt opgørelse.
                                              - 18 -
                                     thi kendes for ret:
viking logistik og spedition aps skal inden 14 dage betale 114.891,97 eur til hammer
gmbh & co. kg tillagt rente med 5 % p.a. af 107.306,74 eur fra den 16. september 2014 og
af 7.585,23 eur fra den 20. april 2016.
viking logistik og spedition aps skal inden samme frist betale 103.247,80 kr. i sagsomkost-
ninger til gmbh & co. kg. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
     ole sehested                  claus forum petersen           johnny holm jensen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                                  sø- og handelsretten, den


text:
 asb
                                       udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens retsbog
                                      ____________
                                       kendelse
afsagt den 27. februar 2015.
b-7-14
s aps
under konkurs
(advokat claus høeg madsen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet blev taget under konkursbehandling den 22. januar 2014, og advokat claus
høeg madsen blev samtidig udpeget som kurator. x har ifølge en fuldstændig rapport fra
erhvervsstyrelsen siden den 19. november 2012 og frem til den 1. oktober 2013 været regi-
streret som i selskabet.
                                                           -2-
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 11. juni 2014 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er fremsendt til x med modtagelsesbevis den 23. juli 2014. skifteretten har den
14. august 2014 modtaget bekræftelse for modtagelse fra x, som har indgivet svarskrift, date-
ret 11. august 2014. x har i svarskriftet henvist retten til at sende al fremtidig korrespondance
i kopi til hendes advokat, angivet som advokat peter secher schmidt, advokatfirmaet tom-
my v. christiansen.
i replik af 16. oktober 2014 har kurator fastholdt sin påstand om konkurskarantæne. replik-
ken er efterfølgende fremsendt til x med følgebrev af 19. november 2014.
sø- og handelsretten har den 20. oktober 2014 efter forespørgsel modtaget en e-mail fra ad-
vokat peter secher schmidt med oplysning om, at han ikke repræsenterer x i konkurskaran-
tænesagen. den 22. oktober 2014 har retten sendt brev til x med oplysning om, at advokat
peter secher schmidt ikke repræsenterer hende under sagen og med oplysning om, at hun
kan få beskikket en advokat, hvis hun ønsker det.
x har ikke svaret på skifterettens henvendelser af 22. oktober 2014 og 19. november 2014 og
har ikke anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grund-
lag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”… sø- og handelsrettens skifteret besluttede den 28. maj 2014 at tage indstillingen til følge.
       driften af selskabet
       x var direktør i s aps fra stiftelsen den 19. november 2012 til den 1. oktober 2013. selskabet var under
       tvangsopløsning forud for konkursen på baggrund af en opløsningsbegæring fra erhvervsstyrelsen, dateret
       den 6. januar 2014. som likvidator udpeget af skifteretten indgav jeg den 21. januar 2014 selskabets egenbe-
       gæring om konkurs og sø- og handelsrettens skifteret afsagde konkursdekretet den … 2014.
                                                         -3-
selskabets virksomhed bestod i at drive et modelbureau under navnet ”firma1”. navnet blev sammen med en
række kontrakter på tilknyttede modeller købt fra selskab1 umiddelbart efter stiftelsen.
selskabet fungerede som bookingbureau på den måde, at x repræsenterede modellerne over for potentielle
kunder. når en virksomhed ønskede at benytte en bestemt model, blev den pågældende booket igennem selska-
bet. betaling for opgaven blev overført til selskabet som først senere afregnede et beløb til den benyttede model.
en gennemgang af selskabets kontoudtog viser, at selskabet har været i drift i perioden fra den 13. december
2012 til den 15. december 2013.
x har til kurator oplyst, at konkursen skyldtes manglende omsætning samt tyveri begået af tidligere ansatte.
x har ligeledes oplyst, at selskabet havde en ansat, p1.
i løbet af perioden oktober – december 2013 blev selskabets aktiviteter i form af tilknyttede modeller, abonne-
menter på bookingsider og navnet ”firma1” overdraget til et nyt selskab under navnet selskab2 drevet af p2.
selskabets konto udgik den 15. december 2013, hvorefter driften antageligt endeligt er ophørt.
         bogføring
på trods af drift i selskabet har x ikke til kurator indleveret selskabets bogføringsmateriale. det fremgår af
selskabets kontoudtog, at der har været bogføringspligtige transaktioner i hele perioden fra den 13. december
2012 til den 15. november 2013.
x har på et møde med kurator oplyst, at selskabets bogføringsmateriale besiddes af selskabets bogholder, p3.
p3 har afvist at være i besiddelse af selskabets bogføringsmateriale.
         indberetning af moms og indeholdelse af a-skat
selskabet har haft pligt til at foretage kvartalvis indberetning af moms, jf. momslovens § 47, stk. 5.
der er foretaget en nul-indberetning af moms for perioden 1. oktober 2012 – 31. december 2012 og for perio-
den 1. januar 2013 – 31. marts 2013. for perioden fra den 1. april 2013 til den 30. juni 2013 er der den 19.
september 2013 indberettet købsmoms for kr. 47.872 og salgsmoms for kr. 7.632, hvilket resulterede i en udbe-
taling af negativ moms til selskabet på kr. 40.240. der er ikke indberettet moms for perioderne den 1. juli
2013 til den 30. september 2013 og den 1. oktober 2013 til den 31. december 2013.
det fremgår af selskabets kontoudtog, at selskabet har modtaget betalinger for modelydelser for kr. 38.750 i
perioden fra den 1. januar 2013 til den 31. marts 2013. der skulle således have været indberettet salgsmoms i
denne periode for i hvert fald kr. 7.750.
indberetningen af købsmoms for perioden fra den 1. april 2013 til den 1. juni 2013 forudsætter udgående be-
talinger for mindst kr. 239.360. det fremgår af selskabets kontoudtog, at der alene har været udgående beta-
linger i perioden for kr. 50.919,30. der har over hele selskabets levetid alene været udgående betalinger for
samlet kr. 163.500.
selskabet har haft pligt til at indeholde a-skat af lønudbetalinger, jf. kildeskattelovens § 46, stk. 1. selskabet
har samtidig haft pligt til at indberette indkomsten til indkomstregistreret hver den 10. måned for så vidt an-
går den forudgående måned, jf. indkomstregisterlovens § 4, stk. 1.
det fremgår af selskabets kontoudtog, at der til x er foretaget en betaling på kr. 900 den 15. januar 2013, en
kontantudbetaling på kr. 2.500 den 19. februar 2013 og en betaling på kr. 2.232,97 den 15. november 2013.
det fremgår ligeledes af selskabets kontoudtog, at der er foretaget en betaling til p1 den 4. marts 2013 på kr.
2.696, den 2. april 2013 på kr. 6.500 og den 8. april 2013 på kr. 1.000.
herudover er der løbende i månederne januar, februar, marts, april, maj, juni og november 2013 udbetalt kr.
62.166 til en række navngivne personer. flere af udbetalingerne er mærket løn, herunder betalingerne den 15.
                                                               -4-
     marts 2013 til p4, p5, p6 og p7. udbetalingerne anses på det foreliggende grundlag for at være sket til enten
     ansatte eller tilknyttede modeller.
     på det foreliggende grundlag anses betalingerne for at være indeholdelsespligtige lønudbetalinger, jf. kilde-
     skattelovens § 46, og indberetningspligtige, jf. indkomstregisterlovens § 3, jf. skattekontrollovens § 7, stk. 1,
     nr. 1.
     der er alene foretaget en indberetning af lønudbetalinger for perioden den 9. januar 2013 til den 31. marts
     2013 for kr. 7.065.
     der ses imidlertid ikke at være indeholdt eller indbetalt a-skat på noget tidspunkt…”
det hedder i xs (håndskrevne) svarskrift blandt andet:
     ”… til sø- og handelsretten 11/8-14 …
     jeg har dags dato modtaget jeres skrivelse af d. 11/7 hvorpå jeg håber at i kan genoptage sagen for mig.
     da jeg allerede i maj 2014 sendte brev med mine svar til kurator i konkursboet, hvorpå jeg ikke forstår hvorfor dette
     brev ikke er vedlagt.
     men endnu engang skal jeg erklære mig uenig i kurators påstand om konkurs karantæne idet jeg overfor ham har
     sendt den nødvendige dokumentation på at det var p3 der stod for al selskabets bogføring, samt indberetning af skat
     og moms.
     den indberettede moms som kurator henviser til er ikke indberettet under den periode jeg stod for selskabets ledelse
     hvorpå det må være selskabets tidligere ejer der har gjort det med tilbagevirkende kraft.
     dette burde kunne undersøges hos skat.
     jeg har i hvert fald aldrig haft bruger eller kode til indberetning.
     omkring selskabets konto så overtog den nye ejer den ikke hvorpå jeg stod for at lukke den ned. da selskabet blev
     solgt ca. august 2013 tog det nogle måneder før jeg fik afviklet kontoen, da jeg skulle have løn ind til modellerne først.
     disse blev betalt i november hvorefter jeg lukkede kontoen.
     af disse grunde og grunde som tidligere anført i mit brev til kurator skal jeg gøre indsigelse imod kurators krav.
     jeg skal bede om at al fremtidig korrespondance, samt kopi af alt sendes til min advokat peter secher schmidt, advo-
     katfirmaet tonny v. christiansen, søren frichsvej 42 a 8230 åbyhøj.
     med venlig hilsen
     x …”
det hedder i kurators replik af 16. oktober 2014 blandt andet:
     ”… konkursboet fastholder påstande og anbringender som anført i processkrift om konkurskarantæne af 11. juni
     2014, idet svarskriftet af 11. august 2014 fra x giver anledning til følgende bemærkninger:
     i svarskriftet af 11. juni 2014 gør x gældende, at hun allerede ved brev af maj måned 2014 har dokumenteret, at p3
     var ansvarlig for selskabets bogføring og for selskabets indberetning af moms og a-skat.
     kurator har modtaget et brev fra x dateret den 19. juni 2014. det formodes, at det er dette brev, som der henvises til i
     svarskriftet, hvorfor det fremlægges som bilag 14.
     brevet af 19. juni 2014 indeholder en række udokumenterede påstande, herunder at bogføringsbilag mv. løbende er
     sendt til selskabets bogholder, at der ikke var ansatte i selskabet samt at selskabet har været i besiddelse af to kunst-
     værker. flere af oplysningerne er i direkte modstrid med de oplysninger, som x afgav på mødet afholdt på kurators
     kontor den 6. februar 2014. på dette møde oplyste x blandt andet, at selskabet har haft mindst en ansat og at selska-
     bet ikke havde ejet andre aktiver end de oplyste. x bekræftede det efterfølgende mødereferat. selskabets kunstværker
     blev ikke nævnt på dette møde, men først efter kurator var kommet i besiddelse af selskabets stiftelsesdokument der vi-
     ste, at selskabet var blevet stiftet ved indskud af de to kunstværker og oplysningerne var blevet forelagt x.
                                                                  -5-
        selskabets bogholder p3 har over for kurator afvist at være i besiddelse af selskabets bilagsmateriale. der er fortsat ik-
        ke fremlagt dokumentation for, at p3 skulle have påtaget sig ansvaret for selskabets bogføring eller indberetninger til
        skat.
        uanset at selskabets ledelse i en periode eller permanent måtte have benyttet p3 som ekstern bogholder, påhviler plig-
        terne i bogføringslovens §§ 6 – 9, momslovens § 57, kildeskattelovens § 46 samt indkomstregisterlovens § 2 - 3 fort-
        sat selskabets ledelse, ligesom selskabets ledelse generelt har ansvaret for at sikre en forsvarlig indretning af virksom-
        heden, jf. selskabslovens § 118.
        anvendelsen af en ekstern bogholder fritager således ikke selskabets ledelse for ansvar. herudover er det hverken do-
        kumenteret, at det for bogføringen nødvendige bilagsmateriale er gjort tilgængeligt for p3, eller at p3 har påtaget sig
        pligten til at indberette moms og a-skat.
        svarskriftet og brevet af 19. juni 2014 indeholder ingen dokumentation. x opfordres til at fremlægge den aftale, der
        har været indgået med p3, samt dokumentation for at selskabet har aflønnet p3 for de pligter, han angiveligt har på-
        taget sig.
        der tages forbehold for at indkalde p3 til at afgive vidneforklaring i sagen …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
        ”… x har i perioden fra stiftelsen den 12. november 2012 (rettelig den 19. november 2012) indtil hendes
        fratræden som direktør den 1. oktober 2013 tilsidesat selskabets pligt til registrering og dokumentation, jf.
        bogføringslovens § 6 – 9. overtrædelse af de nævnte bestemmelser kan være strafbar efter bogføringslovens §
        16.
        x har for perioden den 1. januar 2013 til den 31. marts 2013 og for perioden den 1. april 2013 til den 30. juni
        2013 tilsidesat selskabets pligt til at indberette korrekt moms, jf. momslovens § 57. forsætlig eller groft uagt-
        som overtrædelse af momslovens § 57, kan være strafbar efter momslovens § 81, stk. 1, nr. 2.
        x har for januar, februar, marts, april, maj, juni og november 2013 tilsidesat selskabets pligt til at indeholde
        a-skat af lønudbetalinger, jf. kildeskattelovens § 46. forsætlig eller groft uagtsom overtrædelse af kildeskatte-
        lovens § 46 kan være strafbar efter kildeskattelovens § 74, stk. 1, nr. 1.
        x har for månederne januar, februar, marts, april, maj, juni og november 2013 tilsidesat selskabets pligt til at
        indberette lønoplysninger korrekt til indkomstregistreret, jf. indkomstregisterlovens § 2 – 3, jf. skattekontrol-
        lovens § 7, stk. 1, nr. 1. forsætlig eller groft uagtsom overtrædelse af indkomstregisterlovens § 2 kan være
        strafbar efter indkomstregisterlovens § 11, stk. 1.
        det gøres på den baggrund gældende, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, og at hun derfor er
        uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157. x bør derfor pålægges kon-
        kurskarantæne i 3 år, jf. herved konkurslovens § 158, stk. 1, 1. pkt., idet der ikke er særlige grunde, der taler
        for, at konkurskarantæne bør pålægges for en kortere periode end 3 år, jf. bestemmelsens 2. pkt. …”
x har i sit svarskrift, som fremgår ovenfor, blandt andet anført følgende:
        ”… at det var p3 der stod for al selskabets bogføring, samt indberetning af skat og moms.
        den indberettede moms som kurator henviser til er ikke indberettet under den periode jeg stod for selskabets ledelse
        hvorpå det må være selskabets tidligere ejer der har gjort det med tilbagevirkende kraft.
        dette burde kunne undersøges hos skat.
        jeg har i hvert fald aldrig haft bruger eller kode til indberetning.
                                                              -6-
        omkring selskabets konto så overtog den nye ejer den ikke hvorpå jeg stod for at lukke den ned. da selskabet blev
        solgt ca. august 2013 tog det nogle måneder før jeg fik afviklet kontoen, da jeg skulle have løn ind til modellerne først.
        disse blev betalt i november hvorefter jeg lukkede kontoen…”
sø- og handelsrettens afgørelse
efter de foreliggende oplysninger lægger retten til grund, at x var registreret som direktør i
selskabet fra stiftelsen den 19. november 2012 og frem til den 1. oktober 2013. i denne perio-
de havde x således ansvaret for at sikre, at selskabet overholdt bogføringslovens regler, at
der blev indberettet moms, indeholdt og afregnet a-skat og indberettet korrekt løn til ind-
komstregistreret. det forhold, at x havde antaget en medarbejder eller en ekstern bogholder
til at udføre en eller flere eller alle disse opgaver, fritager ikke x for ansvar herfor.
da retten videre lægger til grund, at x i perioden som anført af kurator ikke har sikret, at der
er sket den fornødne registrering og dokumentation, jf. bogføringslovens §§ 6 – 9, at x ikke
har sikret, at der for selskabet blev indberettet korrekt moms, jf. momslovens § 57, at x i pe-
rioden januar 2013 til november 2013 har tilsidesat selskabets pligt til at indeholde a-skat af
lønudbetalinger, jf. kildeskattelovens § 46 og at x for månederne januar 2013 til november
2013 har tilsidesat selskabets pligt til at indberette lønoplysninger til indkomstregistret, jf.
indkomstregisterlovens §§ 2 – 3, jf. skattekontrollovens § 7, stk. 1, nr. 1., findes x at have gjort
sig skyldig i groft uagtsom forretningsførelse, og at hun derfor er uegnet til at deltage i ledel-
sen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hendes handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø-
og handelsretten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157,
stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
x betaler sagens omkostninger.
                                                   derfor bestemmes:
                                              -7-
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                     jeanette melchior
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 27. februar 2015

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                               højesterets dom
                             afsagt tirsdag den 15. maj 2012
sag 361/2010
(1. afdeling)
fagligt fælles forbund som mandatar for a
(advokat christian bentz)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 3. afdeling den 26. oktober 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, marianne
højgaard pedersen, jens peter christensen og jan schans christensen.
påstande
appellanten, fagligt fælles forbund som mandatar for a, har påstået indstævnte, ankestyrel-
sen, tilpligtet at anerkende, at a, ud over hvad der er en følge af hans knætraume i 1985, har
pådraget sig en slidgigtlidelse i venstre knæ, som skal anerkendes som erhvervssygdom om-
fattet af § 10, stk. 1, i lov nr. 390 af 20. maj 1992 om sikring mod følger af arbejdsskade som
senest bekendtgjort ved socialministeriets lovbekendtgørelse nr. 943 af 16. oktober 2000.
ankestyrelsen har påstået stadfæstelse.
anbringender
fagligt fælles forbund som mandatar for a har anført, at han som følge af sit arbejde i perio-
den 1982-2001 er blevet påført en slidgigtlidelse (arthrosis genus) i venstre knæ, ud over hvad
der er en følge af hans knætraume i 1985, således at hans slidgigtlidelse samlet set er blevet
forværret og accelereret som følge af arbejdet. forværringen og accelerationen af slidgigtli-
delsen opfylder betingelserne for anerkendelse efter § 10, stk. 1, nr. 1, i den for sagen gæl-
                                                 - 2 -
dende lov om sikring mod følger af arbejdsskade. subsidiært opfylder forværringen og acce-
lerationen af slidgigtlidelsen betingelserne for anerkendelse efter § 10, stk. 1, nr. 2, i loven.
både de generelle betingelser i bekendtgørelse nr. 491 af 29. maj 2007 om fortegnelse over
erhvervssygdomme anmeldt før januar 2005 § 1, stk. 1, og de særlige betingelser i bekendtgø-
relsens § 1, stk. 3, er opfyldt. hertil kommer, at han ved bevisførelsen og ved retslægerådets
besvarelse af spørgsmål 7 i fornødent omfang har godtgjort, at han er blevet påført en selv-
stændig forværring og acceleration af sin slidgigtlidelse, som må anses for udelukkende eller i
overvejende grad at være forårsaget af arbejdets art.
ankestyrelsen har anført, at der ikke er grundlag for at anerkende as slidgigtlidelse som en
erhvervssygdom efter erhvervssygdomsfortegnelsen i bekendtgørelsen om fortegnelse over
erhvervssygdomme, idet a alene har arbejdet med knæbelastende arbejde i 17 år og ikke i de
mindst 20-25 år, som er udgangspunktet i erhvervssygdomsfortegnelsen. der er ikke grundlag
for at slække på de tidsmæssige krav. as slidgigtlidelse er derfor ikke omfattet af den dagæl-
dende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, nr. 1.
for ikke at udhule erhvervssygdomsbegrebet gælder der efter forarbejderne og retspraksis et
særligt kvalificeret beviskrav for at anerkende en lidelse som erhvervsbetinget efter lovens §
10, stk. 1, nr. 2, 2. led. der skal således foreligge et egentligt positivt bevis i form af sikker
dokumentation for årsagsforbindelse mellem den anmeldte lidelse og det udførte arbejde, og
der må ikke herske kvalificeret lægefaglig tvivl om, at sygdommen i det konkrete tilfælde er
erhvervsbetinget. a har ikke løftet sin bevisbyrde. også efter retslægerådets vurderinger er
der en sådan kvalificeret lægefaglig tvivl om, hvorvidt as slidgigt i knæet er erhvervsbetinget,
at der ikke er grundlag for at anerkende lidelsen som erhvervsbetinget.
supplerende sagsfremstilling
retslægerådets besvarelse af 2. august 2006 af spørgsmål 7 lyder rettelig således:
       ”med baggrund i sagsakterne inkl. bilag 10, 11 og 17-20 er det uændret retslægerådets
       vurdering, at den primære årsag til udvikling af slidgigtforandringerne i sagsøgers ven-
       stre knæled er det betydelige knætraume i 1985. samtidig finder retslægerådet det
       overvejende sandsynligt, at mange års tømrerarbejde inkl. en betydelig mængde direkte
       og indirekte knæbelastning har accellereret og forværret udviklingen af disse slidgigt-
       forandringer.”
                                              - 3 -
retsgrundlag
i betænkning nr. 1142/1988 om revision af arbejdsskadeforsikringsloven hedder det bl.a.:
      ”3.4.1. tilfælde, hvor arbejdet er medvirkende årsag til en erhvervssygdom eller til for-
      værring af en forudbestående lidelse.
      i en række tilfælde kan man undertiden komme ud for, at de påvirkninger den pågæl-
      dende udsættes for under arbejdet, forværrer en forudbestående ”privat” lidelse eller
      forværrer en lidelse, som måske kan henføres til en tidligere arbejdsskade.
      dette er typisk tilfældet ved hudlidelser.
      arbejdsskadeforsikringsloven indeholder ikke bestemmelser, der udtrykkeligt omtaler
      anerkendelse af forværring af en forudbestående lidelse, men flere steder i loven synes
      dette forudsat således f.eks. i §§ 22 og 23, der dog særligt forudsætter en forudgående
      arbejdsskade.
      der er ingen tvivl om, at sigtet med arbejdsskadeforsikringsloven generelt er at give er-
      statning for tab af erhvervsevne og for varigt mén, der kan henføres til den skadelidtes
      arbejde.
      dette betyder, at man skal vurdere skadelidtes helbredstilstand før og efter skaden, og
      dække den eventuelle forringelse, der måtte være sket, når lovens formelle betingelser i
      øvrigt er opfyldt.
      i denne forbindelse er det således uden betydning, om den skade, der måtte være sket,
      alene er en forværring af en privat sygdom eller en selvstændig skade, når blot forvær-
      ringen kan henføres til arbejdet.
      enhver arbejdsskade anses herefter principielt som en forværrelse af den skadelidtes
      helbredstilstand før skaden, uanset om skadelidte før arbejdsskaden generelt var anset
      for rask. styrelsens anerkendelse af sådanne tilfælde i den almindelige sagsbehandling
      hviler på mangeårig praksis, ubestridt af den sociale ankestyrelse.
      det kan nævnes, at anerkendelse af sager, som forelægges erhvervssygdomsnævnet i
      medfør af bestemmelsen i lovens § 10, stk. 3 er betinget enten af, at sygdommen efter
      den nyeste medicinske erfaring opfylder kravene for at blive optaget i fortegnelsen, eller
      af, at sygdommen udelukkende eller i overvejende grad er forårsaget af arbejdets sær-
      lige art.
      der er ikke med denne bestemmelse tilsigtet nogen indskrænkning i sikringsstyrelsens
      nævnte praksis.
      bestemmelsens ordlyd findes ej heller at være til hinder for, at sikringsstyrelsen kan
      anerkende en i forhold til den totale helbredssituation selv beskeden forværring, idet det
      i denne gruppe af sager alene er forværringen, der anerkendes som arbejdsbetinget, og
      ikke hele lidelsen.
                                                - 4 -
       ved fastsættelse af selve erstatningen (varigt mén og tab af erhvervsevne m.v.) vil der
       blive taget afgørende hensyn til omfanget af pågældendes forudbestående lidelse og om-
       fanget af den del af lidelsen, der herefter kan henføres til arbejdet.”
på baggrund af betænkningen vedtog folketinget lov nr. 390 af 20. maj 1992, som bl.a. inde-
holdt en bestemmelse i § 12, stk. 1, med følgende ordlyd:
       ”forsikringsdækningen efter denne lov omfatter den personskade, som er forvoldt af ar-
       bejdsskaden, selv om den er beskeden i forhold til skadelidtes samlede helbredstil-
       stand.”
i lovforslagets særlige bemærkninger anføres det om bestemmelsen i § 12, stk. 1, bl.a.:
       ”bestemmelsen er ny.
       der er rejst kritik af arbejdsskadestyrelsens praksis med at anerkende skadetilfælde,
       hvor skadelidtes aktuelle helbredsmæssige situation ikke udelukkende er en følge af ar-
       bejdsskaden, men er en kombination af følger af en arbejdsskade og konkurrerende for-
       hold, ligesom det er kritiseret, at arbejdsskadestyrelsen anerkender visse skadetilfælde
       som forværring af forudbestående lidelse.
       der foreslås i stk. 1 indsat en lovhjemmel til at anerkende disse skadetilfælde i overens-
       stemmelse med hidtidig praksis. beslutning om eventuelt forbehold forudsættes truffet i
       forbindelse med stillingtagen til anerkendelse.”
højesterets begrundelse og resultat
i forbindelse med sportsudøvelse fik a i 1985 et traume i venstre knæ. parterne er enige om,
at følgen heraf i form af slidgigt ikke er dækket af den dagældende arbejdsskadesikringslov.
uenigheden angår spørgsmålet, om as arbejde som tømrer har medført en forværring af hans
knælidelse, som er omfattet af den dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, jf. § 12,
stk.1. lovens § 10, stk. 1, nr. 1, omfatter erhvervssygdomme optaget på erhvervssygdoms-
fortegnelsen, mens bestemmelsens nr. 2, 2. led, omfatter erhvervssygdomme som følge af
arbejdets særlige art.
efter bekendtgørelse nr. 491 af 29. maj 2007 om fortegnelse over erhvervssygdomme anmeldt
før januar 2005, gruppe e, pkt. 9, litra b, skal belastningsperioden i forbindelse med slidgigt i
                                                - 5 -
knæled efter knæliggende og/eller hugsiddende arbejde som udgangspunkt være mindst 20-25
år for at være omfattet af fortegnelsen og dermed af lovens § 10, stk. 1, nr. 1.
på baggrund af udskrifterne vedrørende atp-indbetalinger for a og den øvrige bevisførelse
om karakteren og omfanget af hans arbejde i årene 1982-2001 lægger højesteret til grund, at
han har været beskæftiget med tømrerarbejde med knæbelastninger i varierende omfang i om-
kring 17 år. højesteret tiltræder herefter, at as slidgigt i knæet ikke opfylder den tidsmæssige
betingelse for at være omfattet af § 10, stk. 1, nr. 1.
spørgsmålet er herefter, om as slidgigt i knæet er en lidelse, der udelukkende eller i overve-
jende grad er forårsaget af arbejdets særlige art, jf. § 10, stk. 1, nr. 2, 2. led.
retslægerådet har i sit svar på spørgsmål 7 udtalt, at det er rådets vurdering, at den primære
årsag til udvikling af slidgigtforandringerne i as venstre knæled er det betydelige knætraume,
som han pådrog sig under sportsudøvelse i 1985. samtidig finder retslægerådet det overve-
jende sandsynligt, at mange års tømrerarbejde inkl. en betydelig mængde direkte og indirekte
knæbelastning har accelereret og forværret udviklingen af disse slidgigtforandringer.
det fremgår af erhvervssygdomsudvalgets indstilling til arbejdsskadestyrelsen, at flertallet af
udvalgets medlemmer ikke var enig i retslægerådets vurdering om, at det er overvejende
sandsynligt, at tømrerarbejdet har accelereret og forværret udviklingen af as slidgigtforan-
dringer. flertallet var således af den opfattelse, at knætraumet i 1985 var årsagen til slidgig-
ten. ankestyrelsen har i sin afgørelse af 15. januar 2010 anført, at styrelsen er enig i er-
hvervssygdomsudvalgets indstilling.
da den beskrevne forskel i retslægerådets og ankestyrelsens vurdering af årsagssammen-
hængen hovedsageligt angår spørgsmål af lægefaglig karakter, finder højesteret, at retslæge-
rådets vurdering må lægges til grund.
herefter finder højesteret det godtgjort, at a, ud over hvad der er en følge af hans knætraume
i 1985, har pådraget sig en slidgigtlidelse i venstre knæ, som er en erhvervssygdom omfattet
af den dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, nr. 2, 2. led, sammenholdt med lo-
vens § 12, stk. 1. højesteret tager derfor as påstand til følge.
                                               - 6 -
ankestyrelsen skal i sagsomkostninger for landsret og højesteret betale i alt 218.669,28 kr.,
hvoraf 180.000 kr. er til dækning af udgifter til advokat, 27.870 kr. er til dækning af retsafgift,
og 10.799,28 kr. er til dækning af udgifter til vidnegodtgørelse.
                                      thi kendes for ret:
ankestyrelsen skal anerkende, at a, ud over hvad der er en følge af hans knætraume i 1985,
har pådraget sig en slidgigtlidelse i venstre knæ, som er en erhvervssygdom omfattet af den
dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, nr. 2, 2. led.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal ankestyrelsen inden 14 dage efter denne
højesteretsdoms afsigelse betale 218.669,28 kr. til fagligt fælles forbund som mandatar for
a. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- jen
                                          udskrift
                                              af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 9. marts 2011 kl. 10.00 af sø- og handelsrettens skifteret
p-67-10
                                                                  poul stitz
                                                                  (advokat rune bredtoft)
                                                                  mod
                                                                  stico a/s u/konkurs
                                                                  (kurator, advokat per hald)
          denne dag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, poul stitz’ krav mod sagsøgte, stico
a/s under konkurs, skal anerkendes som et fortrinsstillet krav efter konkurslovens § 95.
parternes påstande:
          poul stitz har nedlagt påstand om, at stico a/s under konkurs tilpligtes at anerken-
de, at hans krav mod stico a/s under konkurs på 305.835 kr. nyder privilegium og er omfat-
tet af konkurslovens § 95.
                                                     -2-
          stico a/s under konkurs har nedlagt påstand om frifindelse.
der er ikke tvist om kravet størrelse.
sagen nærmere omstændigheder:
          poul stitz ejede og drev frem til juni 2008 rådgivnings- og entreprenørvirksomheden
stima aps fra adressen sofienlystvej 13, 8340 malling. selskabets aktiviteter blev ved købsaf-
tale af 20. juni 2008 overtaget af stico a/s, som var et datterselskab af nnv international a/s.
poul stitz blev samtidigt ansat i stico a/s med titel af ”salgsdirektør”. stico a/s blev i er-
hvervs- og selskabsstyrelsen registreret på adressen erhvervsvej 19, 2600 glostrup, men der
er mellem sagens parter enighed om, at poul stitz’ daglige arbejde blev udført fra adressen
sofienlystvej 13, 8340 malling. i erhvervs- og selskabsstyrelsen var montør mogens hansen,
som er medejer af nnv international a/s, registret som stico a/s’ direktør, og som med-
lemmer af bestyrelsen var endvidere registret chefingeniør jørgen gjørlund og ingeniør niels
mandrup christophersen.
af poul stitz’ ansættelseskontrakt fremgår blandt andet:
          ”… § 1 tiltrædelse: 1.1. med virkning fra den 1. juni 2008 blev poul stitz ansat som
          ”salgsdirektør” hos selskabet. arbejdsstedet er sofienlystvej 13, 8340 malling, samt i fornø-
          dent omfang hos selskabets kunder og leverandører.
          § 2 stillingsbeskrivelse: 2.1 salgsdirektøren, der refererer til selskabets bestyrelse, er
          forpligtet til samvittighedsfuldt at udføre sit arbejde i overensstemmelse med de almindelige
          og specielle retningslinier, der måtte blive anvist. salgsdirektørens nærmere arbejdsopgaver
          fastlægges efter aftale med selskabets bestyrelse. …
          § 3 arbejdstiden: 3.1 den normale arbejdstid er 37 timer ugentligt eksklusive frokost.
          arbejdstiden tilrettelægges efter nærmere aftale med bestyrelsen. …
          § 4 vederlag: 4.1 som vederlag oppebærer salgsdirektøren en fast gage, der er aftalt til
          kr. 44.000,00. lønnen erlægges månedvis bagud. … 4.3 udover ovennævnte faste månedlige
          gage oppebærer salgsdirektøren bonus som nedenfor anført under § 12. …
                                                   -3-
         § 6 ferie: 6.1 salgsdirektøren har i hvert kalenderår ret til ferie af samme længde, som føl-
         ger af den til enhver tid gældende ferielov. salgsdirektøren er i øvrigt ikke omfattet af ferie-
         lovens og bestemmer selv tidspunktet for feriens afholdelse under hensyn til selskabets inte-
         resser. salgsdirektøren informerer selskabets ledelse. …
         § 12 bonusordning: 12.1 udover ovennævnte faste månedlige gage, jfr. § 4 modtager
         salgsdirektøren bonus, der relaterer sig til de opgaver, som salgsdirektøren tilfører selska-
         bet. 12.2 bonussen udgør 10% af det efterkalkulerede dækningsbidrag på den enkelte ordre
         og udbetales a´conto i takt med kundens ratebetalinger til selskabet. …”
         i forbindelse med købsaftalen af 20. juni 2008 blev der udfærdiget et udkast til en
aktieoverdragelsesaftale mellem nnv international a/s og et anpartsselskab på vegne poul
stitz, hvorefter pouls stitz selskabet skulle overtage 49 % af stico a/s. aftalen blev aldrig
indgået.
i en e-mail af 24. september 2008 anmodede poul stitz mogens hansen om følgende:
         ”… hej mogens. vil du bestille 2 stk. mobiltelefoner nokia 6220 classic farve sort hos: tele-
         comshop.dk prisen er inklusive moms kr. 2.242,00 pr. stk. på forhånd tak for hjælpen. hilsen
         poul”
         af en e-mail af samme dato fra poul stitz til susanne degn, som arbejdede på sel-
skabets hjemadresse i glostrup med en mailadresse tilknyttet et selskab på samme adresse
ved navn ncn project a/s, fremgår det blandt andet:
         ”… du har tidligere lovet mig en kopi eller en sammentælling af de bilag som jeg tidligere
         afleverede til mogens og som blev lagt ind i jeres bankboks. vil du sende dette til mig ved
         lejlighed? tak
         jerzy har rykket mig for blanketter til post erhvervspakker. jeg vil gerne bestille kaffe, og te
         breve, samt kvadreret skrive blokke. håber du vil du hjælpe med dette? på forhånd tak. hil-
         sen stima drengen”
         i en e-mail af 30. september 2008 til poul stitz skrev susanne degn blandt andet føl-
gende:
                                                   -4-
          ”… som du ved, er vi ved at finde en ny kopimaskine med scanner. derfor opsiger vi ser-
          viceabonnementet hos bb kommunikation! da der er 3 måneders opsigelse vil det blive pr.
          31/12-2008. inden da har i fået ny maskine. dette til info …”
i en e-mail af samme dato anmodede poul stitz mogens hansen om følgende:
          ”… vil du være sød og bestille 2 stk. sensor for free chlorine, part nr. aac4807 pris.: 146 eu-
          ro pr. stk. sendes direkte til: ringsted svømmehal, att. peder rasmussen, teglovnsvej 46,
          dk-41 ringsted. tak for hjælpen …”
          i en e-mail af 6. januar 2009 til poul stitz anmodede mogens hansen under over-
skriften ”manglende faktura oplæg” om følgende:
          ”… vil i være så venlige at sørge for at fremsende oplæg til faktura indeholdende montør
          timer hvis der er forbrug, km. samt køb og salgspriser på leveret dele til disse sager, til dit-
          te/susanne nu:( så vi kan få nogle penge i kassen, hvis der skulle være flere, så skal i ikke
          holde jer tilbage med at fremsende dem.:) ...”
e-mailen er underskrevet ”nnv international a/s mogens p hansen”
          under sagen er fremlagt et såkaldt acceptbrev, dateret 3. marts 2009 og stilet til sti-
ma a/s, att. poul stitz. ved dette acceptbrev overdrog kirkebjerg a/s en entreprise på udfø-
relsen af nogle installationer til stima a/s. aftalen er på vegne stima a/s underskrevet af
henholdsvis poul stitz og mogens hansen. som stima a/s’ adresse er angivet sofienlystvej
13, 8340 malling. endvidere er der fremlagt en uddannelsesaftale indgået mellem stima aps
og en studerende med henblik på dennes afsluttende praktikophold. i uddannelsesaftalen er
der under betegnelsen ”virksomhed” angivet ”att.: poul stitz, adm. direktør stima aps, so-
fienlystvej 13, 8340 malling”. aftalen er angivet som underskrevet den 15. juni 2009 af poul
stitz med stemplet ”stima a/s sofienlystvej 13, 8340 mailling …” henover underskriften. en
attestation for gennemførelsen af praktikopholdet er underskrevet af en ansat ved navn jerzy
ligeledes med angivelse af navnet ”stima a/s”. attestationen er dateret 9. oktober 2009.
                                               -5-
          stico a/s blev erklæret konkurs den 1. september 2009 på grundlag af en konkurs-
begæring, modtaget i skifteretten den 30. juli 2009 fra selskabet. advokat per hald blev ud-
peget som kurator.
forklaringer:
          poul stitz har forklaret, at han er uddannet maskinarbejder og ingeniør. han var
tidligere direktør for stima aps, hvis anparter han også ejede 100 %. ved stico a/s’ overta-
gelse af stima aps’ aktiviteter var det meningen, at han skulle være salgsdirektør og stå for
salg af nnv international a/s' produkter. han skulle også eje 49 % af stico a/s. advokater-
ne kunne ikke blive enige, så overtagelsen kom ikke på plads. han havde titel af salgsdirek-
tør, men stod ikke for ledelsen af selskabet. det havde han troet, at han skulle, men han fik
ikke mulighed for at disponere i selskabet. han havde ikke noget at gøre med selskabets
bogføring og fik heller ikke oplysninger om selskabets økonomi. han havde ikke bemyndi-
gelse til at ansætte eller afskedige medarbejdere. han mener, at de i alt var tre ansatte i sel-
skabet, han selv og jerzy philip howitz og en montør, som dog muligvis var ansat i moder-
selskabet. det var jerzy philip howitz, der styrede montørerne. det var to piger på hoved-
kontoret i nnv international a/s i glostrup, der tog sig af økonomien. det var nogle gange
ham, der udfærdigede kundetilbud, men ikke altid. han lavede opsøgende kundearbejde,
men som følge af problemerne med selskabsnavnet gjorde han det i starten under et andet
selskabsnavn. han har ikke skrevet under på andre aftaler end acceptbrevet af 3. marts 2009,
som mogens hansen sagde, at han skulle skrive under på. den fejlagtige angivelse af navnet
som ”stima a/s” skyldes brug af et forkert stempel. efter han havde underskrevet brevet,
sendte han det til nnv international a/s, så mogens hansen også kunne underskrive det.
han havde ikke lov til at købe ind for selskabet. da selskabet skulle bruge to mobiltelefoner,
bad han mogens hansen om lov til at købe dem og fik nej. han endte derfor med selv at be-
tale for mobiltelefonerne. han lagde også ud for rejseudgifter i stedet for at få forskud. han
havde ikke lov til at indkøbe mindre ting som kaffe og the uden om nnv international a/s.
han havde heller ingen indflydelse på indkøb af for eksempel kopimaskinen og indkøb af
materiale til arbejdsopgaver. disse indkøb foregik for over 90 %'s vedkommende gennem
                                                -6-
nnv international a/s. han deltog aldrig i bestyrelsesmøder og fik heller ikke referater fra
sådanne. han vidste ikke før modtagelsen af et brev af 7. september 2009 fra kurator, at der
havde været indgivet konkursbegæring mod selskabet.
          mogens hansen har forklaret, at han er direktør i nnv international a/s, som laver
ventilatorer og køleanlæg. han var formentlig noteret som administrerende direktør i stico
a/s, fordi nnv international a/s havde økonomiske interesser i det selskab. han havde in-
gen direktørkontrakt med stico a/s og fik ikke løn. derimod havde man ansat poul stitz som
direktør i jylland for at styre selskabet. bogholderiet i glostrup styrede stico a/s’ økonomi
og bankkonto. poul stitz havde ikke fuldmagt til kontoen og heller ikke kreditkort. selv be-
søgte han nok selskabets driftssted i malling fire eller fem gange i den tid, selskabets eksiste-
rede. han havde ikke noget kontor derovre, for han var jo ikke daglig leder. ejendommen på
sofienlystvej blev købt fra stitz holding, og indretningen blev ikke ændret udover udskift-
ning af it, som blev tilkoblet hovedkontoret i københavn. nogle af kunderne opdagede
overtagelsen, mens andre ikke opfattede den. det var meningen, at selskabet skulle have
kørt videre med sammen navn som det oprindelige selskab, men som følge af kurators lang-
sommelighed lykkedes det ikke. grunden til, at poul stitz skulle bede hovedkontoret om at
indkøbe f.eks. telefoner og kaffe, var den, at der var en fælles indkøbsaftale med en rabat-
ordning i nnv international a/s. denne aftale gjaldt også for indkøb hos tdc og for den
nye kopimaskine. det var susanne, som var ansat i ncm i forbindelse med hovedkontoret i
glostrup, der forestod indkøb og teknik vedrørende kontorartikler. bogholderifunktionen lå
hos hovedkontoret i glostrup, hvorfra bankkontoen også blev styret. poul stitz havde ikke
fuldmagt til selskabets bankkonto eller adgang til kreditkort. når han blev bedt af poul stitz
om at foretage indkøbet til ringsted svømmehal, så skyldtes det, at sælgeren som følge af
den tidligere konkurs havde tabt penge som leverandør og derfor ikke ville handle med poul
stitz. da han rykkede pouls stitz for at oversende nogle oplæg til fakturaer, var det fordi, at
han i godt fire måneder ikke havde set et eneste oplæg fra poul stitz. fakturaer blev udskre-
vet fra hovedkontorets bogholderi efter oplæg fra stico a/s. brugen af navnet stima a/s i ac-
ceptbrevet af 3. marts 2009 skyldes, at de fejlagtigt dengang troede, at de havde retten til det
navn. for så vidt angår uddannelsesaftalen, så var han blevet ringet op af poul stitz om den-
ne, efter den var på plads og havde ikke ment, at der var noget i vejen for, at poul stitz un-
                                                   -7-
derskrev den. den oprindelige aktionæroverenskomst blev ikke til noget, fordi poul stitz ik-
ke havde økonomi til at købe.
parternes argumenter:
           poul stitz’ advokat har til gjort gældende, at det afgørende i forhold konkurslovens
§ 95, stk. 1, nr. 1, er det reelle stillingsindhold og ikke den formelle titel. uanset betegnelsen
”salgsdirektør” så var poul stitz’ ansat i en stilling med funktionærstatus uden beslutnings-
myndighed. beslutningsmyndigheden lå hos direktør mogens hansen, som også var regi-
streret som direktør i erhvervs- og selskabsstyrelsen. det var faktuelt mogens hansen, som
traf alle selskabets beslutninger. poul stitz derimod havde ikke nogen ledelsesmæssige funk-
tioner eller personaleansvar. han kunne ikke indgå og indgik heller ikke forpligtende aftaler
på selskabets vegne. poul stitz blev hverken indkaldt til eller deltog i bestyrelsesmøder. han
underskrev ikke rekvisitioner af nogen art, havde ikke adgang til bankkonti og havde intet
med selskabets økonomi at gøre, idet denne funktion lå i glostrup under mogens hansen.
poul stitz’ lønkrav må derfor være omfattet af konkurslovens § 95, stk. 1, nr. 1.
           kurator har gjort gældende, at det er uden betydning for bedømmelsen af ansættel-
sesforholdet i forhold til konkurslovens § 95, stk. 2, at poul stitz ikke har været anmeldt som
direktør i erhvervs- og selskabsstyrelsen. det må efter bevisførelsen lægges til grund, at mo-
gens hansen ikke af gavn fungerede som direktør, og det må således være poul stitz, der
gjorde dette. pouls stitz havde i sin funktion som salgsdirektør for stico a/s selvstændige le-
delsesbeføjelser, var ikke underlagt ferieloven og fungerede reelt som den daglige leder. det
forhold, at indkøb skulle ske via hovedkontoret i glostrup af hensyn til rabatter og en effek-
tiv drift, ændrer ikke herved. dertil kommer, at stico a/s egentlig var en videreførelse af
stima aps, som poul stitz var eneejer af og direktør for. stico a/s’ anvendelse af poul stitz’
tidligere driftsmateriel underbygger dette. endelig viser forhandlingerne om køb af de 49 %
af aktierne, at poul stitz indtog mere end en funktionærstilling hos stico a/s.
skifterettens afgørelse:
                                                  -8-
          det er uomtvistet, at poul stitz ikke var registreret i erhvervs- og selskabsstyrelsen
som direktør eller medlem af bestyrelsen i stico a/s. efter poul stitz’ forklaring, som på væ-
sentlige punkter har støtte i mogens hansens forklaring, lægger skifteretten til grund, at
poul stitz ikke havde adgang til selskabets konti eller kreditkort, og at selskabets indkøb og
fakturering m.v. blev styret af moderselskabet nnv international a/s. skifteretten lægger ef-
ter forklaringerne videre til grund, at poul stitz ikke har deltaget i bestyrelsesmøder eller i
øvrigt har været inddraget i ledelsesmæssige beslutninger, herunder heller ikke i ansættelse
af medarbejdere. i denne forbindelse findes det uden betydning, at der i sommeren 2008
havde været forhandlinger om en aktiepost i stico a/s, at poul stitz i foråret 2009 på vegne
selskabet indgik en praktikaftale med en ulønnet erhvervspraktikant, og at han i marts 2009
sammen med mogens hansen underskrev et acceptbrev vedrørende en entreprise. tilsva-
rende findes det heller ikke at have betydning, at selskabet blev drevet fra stima aps’ tidli-
gere adresse, eller at poul stitz ifølge ansættelsesaftalen selv kunne bestemme tidspunktet
for afholdelsen af sin ferie.
          selvom stico a/s i henhold til de afgivne forklaringer synes at have manglet egent-
lig ledelse, findes dette forhold henset til ovenstående heller ikke at kunne medføre, at poul
stitz kan antages at have indtaget en stilling som selskabets ledelse og dermed er undtaget
fra lønprivilegium efter konkurslovens § 95, stk. 1.
          skifteretten tager derfor poul stitz’ påstand til følge.
          for så vidt angår sagens omkostninger, fastsættes disse under hensyn til sagens om-
fang og resultat til 30.000 kr.
                                      thi kendes for ret:
          stico a/s under konkurs v/ kurator, advokat per hald tilpligtes at anerkende poul
stitz’ lønkrav på 305.835 kr. som et krav efter konkurslovens § 95, stk. 1.
          i sagsomkostninger betaler stico a/s under konkurs til poul stitz 30.000 kr. sag-
somkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                        jeanette melchior
                       -9-
                    (sign.)
                 ___ ___ ___
        udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den 9. marts 2011