text:
                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 10. marts 2015
sag 17/2010
(1. afdeling)
east scandic a/s
(advokat johnny petersen)
mod
bayerische motoren werke aktiengesellschaft
(advokat hans henrik skjødt)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 15. januar 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jon stokholm, poul dahl jensen, michael
rekling, lars hjortnæs og lars apostoli.
påstande
appellanten, east scandic a/s, har gentaget sin påstand om frifindelse og har yderligere
nedlagt påstand om, at indstævnte, bayerische motoren werke aktiengesellschaft (bmw),
skal anerkende, at bmw’s ef-design rcd 000150412-0002, rcd 000032438-0004 og rcd
000304274-0004 er ugyldige.
indstævnte, bmw, har over for east scandics ugyldighedspåstand nedlagt påstand om afvis-
ning, subsidiært frifindelse.
i øvrigt har bmw principalt påstået stadfæstelse af sø- og handelsrettens dom. subsidiært
har bmw påstået stadfæstelse med den ændring af domskonklusionens punkt 3, at der ned-
lægges forbud mod den erhvervsmæssige brug af bmw’s varemærker, der fremgår af bilag 1-
10 (print fra east scandics hjemmeside). mere subsidiært har bmw nedlagt anerkendelsespå-
stande vedrørende east scandics brug af bmw’s varemærker.
                                                - 2 -
anbringender
east scandic har navnlig anført, at højesteret ikke er afskåret fra at tage stilling til east scan-
dics påstand om ugyldighed for så vidt angår bmw’s registrerede design nr. 000150412-
0002, nr. 000032438-0004 og nr. 000304274-0004. eu-myndigheden, kontoret for harmo-
nisering i det indre marked (ohim), har ikke truffet endelig afgørelse om ugyldigheds-
spørgsmålet, og nærværende sag vedrører ikke fuldt ud samme spørgsmål som ohim’s ugyl-
dighedssager. hvis det antages, at ohim har taget stilling til ugyldighedsspørgsmålene, er
dette alligevel ikke til hinder for, at højesteret efterfølgende kan tage stilling til ugyldigheds-
påstanden, eftersom andre forhold gør sig gældende under retssagen. der må i den forbindelse
også lægges vægt på, at ohim – som registreringsmyndighed – vil være tilbageholdende med
at erklære designregistreringer ugyldige. af disse grunde skal ugyldighedspåstanden tages
under realitetspåkendelse og ikke afvises.
de registrerede design nr. 000150412-0002, nr. 000032438-0004 og nr. 000304274-0004 skal
erklæres ugyldige som følge af, at de ikke har fornøden individuel karakter, jf. designforord-
ningens artikel 6. dette er dokumenteret ved de af east scandic fremlagte modhold, der består
af eksempler på ældre fælgdesign. disse modhold viser, at bmw’s registrerede design ikke
afveg væsentligt fra design, som allerede var kendte på registreringstidspunktet, men
tværtimod efterlod det samme helhedsindtryk – også for den informerede bruger.
hvis det lægges til grund, at bmw’s registrerede fælgdesign opfylder betingelsen om indivi-
duel karakter, kan de alligevel ikke gøres gældende. det følger af overgangsreglen i design-
forordningens artikel 110. reglen i artikel 110 finder anvendelse på fælge, fordi de udgør en
del af et sammensat produkt (en bil) og fremstilles og bruges med det formål at give mulighed
for at reparere det sammensatte produkt med henblik på at genskabe dets oprindelige ud-
seende. fælgene på en bil skal passe til den specifikke bilmodel og dækket, og udformningen
af fælge skal derfor opfylde en lang række tekniske krav. i hvert fald gælder dette for bmw’s
fælge, eftersom næsten alle bilmodeller, som sælges af bmw, leveres fra fabrikken med alu-
miniumsfælge. det betyder, at fælgene ikke er tilbehør, men derimod skal bedømmes som
reservedele. af den grund er bmw’s fælge ikke omfattet af beskyttelsen som ef-design. det
var også konklusionen i en dom, der blev afsagt af en appeldomstol i napoli den 25. septem-
ber 2013 (civilsag nr. 3300/2011 r.g.a.c. generalregister for tvistemålssager). resultatet
                                               - 3 -
støttes yderligere af forbrugerhensyn og hensynet til principper om fremme af konkurrence,
som skal tilgodeses ved fortolkningen af overgangsreglen i designforordningens artikel 110.
hvis det lægges til grund, at bmw’s ef-design er gyldige, og at de ikke er omfattet af over-
gangsreglen i designforordningens artikel 110, skal east scandics frifindelsespåstand dog
alligevel tages til følge. ligheden mellem de omstridte fælge, som east scandic har markeds-
ført og solgt, og bmw’s fælge er ikke så stor, at east scandic har krænket bmw’s designret-
tigheder. målene på east scandics fælge adskiller sig fra målene på bmw’s fælge, og selv
små forskelle er afgørende, når der er tale om fælge, fordi de begrænsninger, der følger af
fælgenes funktion, er store, og friheden til designudvikling af samme grund er tilsvarende
lille. endvidere medfører det omfattende antal fælgdesign, der findes på markedet, at desig-
nere ved udformning af nye design er begrænsede i deres muligheder. markedet for produk-
tion og salg af aluminiumsfælge er særegent, da det er præget af trends og mode, og da der
gennem årene er udviklet tusindvis af fælge. beskyttelsesomfanget for fælgdesign er af disse
grunde meget snævert, således at der alene ydes beskyttelse mod slaviske kopier.
de omstridte fælge krænker heller ikke bmw’s rettigheder efter markedsføringsloven. mar-
kedsføringsloven indebærer ikke et forbud mod at efterligne andre. der må ligeledes lægges
vægt på, at fælgdesign i høj grad er fastlagt ud fra funktionalitet. der ydes alene markedsfø-
ringsretlig beskyttelse mod slaviske kopier, og det er de omtvistede fælge, som east scandic
har solgt, ikke.
east scandic har aldrig anvendt bmw’s logoer og varemærker som kendetegn. allerede af
den grund kan east scandic ikke dømmes for en varemærkekrænkelse. selv hvis det måtte
antages, at en varemærkekrænkelse på et tidspunkt har fundet sted, skal east scandic alligevel
frifindes, eftersom brugen af bmw’s kendetegn i hvert fald ophørte straks efter, at bmw
havde påtalt east scandics brug i maj 2007. en påstand om forbud mod brugen af bmw’s
varemærker har derfor ikke fornøden aktualitet.
hvad angår fælgen, der i dommen er omtalt som ”produkt d”, har bmw under alle omstæn-
digheder fortabt adgangen til at gøre sine rettigheder gældende som følge af passivitet. east
scandic bragte den pågældende fælg på markedet allerede omkring årsskiftet 2001/2002, dvs.
                                               - 4 -
mere end 5 år før bmw første gang påtalte east scandics markedsføring og salg af denne
fælg.
under alle omstændigheder er bmw’s erstatningskrav for stort. grundlaget for og opgørelsen
af bmw’s vederlags- og erstatningskrav er ikke korrekt, idet opgørelsen er sket på grundlag
af vidneudsagn fra bmw’s medarbejder jochen volkmer. disse vidneudsagn er ikke retvi-
sende.
der er ikke grundlag for bmw’s krav om erstatning som følge af markedsforstyrrelse, da det
er ukorrekt, at bmw’s fælgdesign alene sælges til bmw m-modellerne. det er ikke rigtigt, at
bmw værner om den påståede eksklusivitet af m-brandet, eftersom bmw i vid udstrækning
sælger karosseridele og kits, der oprindeligt er frembragt til brug for bmw m-modeller, med
henblik på montering på andre bmw-modeller – og endog på biler hidrørende fra andre pro-
ducenter.
bmw’s økonomiske krav kan heller ikke opgøres som et afsætningstab på 50 % af bmw’s
dækningsbidrag pr. fælg ganget med antallet af fælge, som er solgt af east scandic. kun 36 af
de ca. 700 fælge, som east scandic har solgt, har en indpresningsdybde, der tillader, at east
scandic kunne have solgt disse fælge til bmw-biler. bmw og east scandic henvender sig
endvidere til vidt forskellige markeder og aftagere.
east scandic sælger ikke længere fælge og dæk som påstået af bmw, eftersom disse aktivi-
teter er overgået til east scandics datterselskab wheels2go. east scandic hæfter ikke for
wheels2go’s handlinger. i øvrigt har hverken casper huusmann personligt, east scandic
eller wheels2go solgt de i sagen omhandlede fælgmodeller siden sagens anlæg.
bmw har navnlig anført, at højesteret er afskåret fra at tage stilling til east scandics påstand
om manglende gyldighed for så vidt angår bmw’s registrerede design, og at east scandics
ugyldighedspåstand derfor skal afvises. ohim har allerede truffet endelige afgørelser om
gyldigheden af bmw’s registrerede design. ugyldighedsindsigelserne i ohim’s sager er de
samme som i den foreliggende sag. modholdene og parterne er også de samme. east scandic
undlod at appellere ohim’s afgørelser, og der er ikke længere mulighed for at indbringe
ohim’s afgørelser for højere instans. der er herefter ikke adgang til domstolsprøvelse af de
                                               - 5 -
spørgsmål om gyldigheden af de pågældende design, som ohim har taget endeligt stilling til,
jf. designforordningens artikel 86 (5).
det var i øvrigt med rette, at ohim undlod at tage east scandics ugyldighedsindsigelser til
følge, fordi ingen af de påberåbte modhold udgør bevis for, at bmw’s registrerede ef-design
var uden individuel karakter. der er således ganske betydelige afvigelser mellem disse mod-
hold og bmw’s design. for en informeret bruger er helhedsindtrykket derfor ikke det samme.
east scandics indsigelse om, at overgangsreglen i designforordningens artikel 110 skulle være
til hinder for beskyttelse af fælgdesign, er ny, og den er ikke holdbar. reglen om begrænsning
af designbeskyttelsen ifølge artikel 110 skal fortolkes snævert og i overensstemmelse med
forordningens betragtning nr. 13. det betyder, at fælge ikke udgør en ”must match” del af et
sammensat produkt, og de er ikke fremstillet eller brugt til reparationsformål med henblik på
at genskabe det oprindelige udseende af bilen. tværtimod er udgangspunktet for anvendelse
af fælge – i hvert fald fælge som de i sagen omhandlede – at opgradere eller udsmykke bilen.
som det fremgår af de fremlagte eksempler, kan samme fælgdesign bruges til forskellige bil-
modeller, og omvendt kan forskellige fælgdesign bruges til samme bilmodel. det beror på
forbrugerens frie valg, hvilket design han eller hun ønsker. forbrugeren har også mulighed for
at vælge et andet design end bmw’s, hvis den pågældende ønsker det. det er således ikke
kun bmw’s egne design, der kan bruges til bmw’s biler. der er altså intet til hinder for, at
east scandic eller andre virksomheder sælger fælge, som passer til bmw’s biler, men der må
blot ikke være tale om fælge, som er kopier af bmw’s design.
der foreligger en omfattende udenlandsk domspraksis, som bekræfter, at artikel 110 ikke fin-
der anvendelse på fælgdesign, og det er ligeledes den almindelige opfattelse i litteraturen. den
af east scandic påberåbte dom fra appeldomstolen i napoli er en ”enlig svale”, idet det er den
eneste, der støtter det modsatte synspunkt, som east scandic gør gældende.
east scandics markedsføring og salg af fælge udgør krænkelser af bmw’s rettigheder i hen-
hold til designforordningen og markedsføringsloven. east scandics fælge giver ikke den in-
formerede bruger et andet helhedsindtryk end bmw’s registrerede design, men fremtræder
tværtimod som slaviske kopier eller i hvert fald nærgående efterligninger.
                                               - 6 -
bmw’s fælgstylinger nyder beskyttelse i henhold til markedsføringsloven både på grund af
fælgenes særprægede formgivning og på grund af bmw’s omfattende markedsføring af fæl-
gene på det danske marked og fælgenes indarbejdelse. fælgstyling 67 har været markedsført
på det danske marked siden begyndelsen af 2000. ved markedsføring og salg af de kræn-
kende fælge snylter east scandic såvel på de resurser, som bmw har investeret i udviklingen
af originale design, som på den betydelige goodwill, der generelt er knyttet til bmw og
bmw’s produkter.
bmw har ikke ved passivitet fortabt retten til at påtale krænkelserne. der foreligger ikke fyl-
destgørende bevis for, at east scandic har solgt den fælg, der i sagen er omtalt som ”produkt
d”, siden årsskiftet 2001/2002, og bmw påtalte east scandics krænkelser, umiddelbart efter
at man blev bekendt med dem.
det forhold, at east scandic har anvendt bmw’s varemærker, udgør en skærpende omstæn-
dighed, der støtter, at der er tale om en grov krænkelse af bmw’s rettigheder, og east scan-
dics indsigelse om manglende aktualitet for så vidt angår varemærkekrænkelserne er ikke
holdbar. east scandic har således hverken erkendt krænkelserne eller afgivet en klar og for-
pligtende tilkendegivelse om, at east scandic er ophørt med og ikke vil genoptage den kræn-
kende brug af samtlige de af sagen omfattede varemærker. under alle omstændigheder er der
grundlag for bmw’s mere subsidiære eller mest subsidiære påstand om, at east scandic skal
anerkende at have krænket bmw’s varemærker.
east scandics brug af de pågældende mærker skader bmw’s varemærker og udgør en
utilbørlig udnyttelse af mærkernes særpræg og renommé. det hænger sammen med, at east
scandic har brugt dem til beskrivelse af sine egne produkter – og dermed har fået disse
produkter til at fremstå, som om de svarede til bmw’s egne. der er også eksempler på, at
bmw’s logo har været påført east scandics egne produkter.
da east scandics fælge udgør krænkelser af bmw’s designrettigheder og/eller rettigheder i
henhold til markedsføringsloven, skal disse fælge destrueres. east scandic skal endvidere
pålægges at give bmw oplysninger om producenter og distributører med henblik på, at bmw
kan bringe den ulovlige produktion af kopier og det erhvervsmæssige salg af de ulovlige ko-
pier til ophør, jf. retsplejelovens § 306.
                                                - 7 -
revisorerklæringerne, som east scandic har fremlagt til belysning af sin omsætning af de
omtvistede fælge, er mangelfulde. bmw’s vederlags- og erstatningskrav kan derfor ikke op-
gøres på grundlag af revisorerklæringerne alene. der må tages udgangspunkt i bmw’s
reviderede opgørelser og beregninger ved erstatningsopgørelsen.
i tabsopgørelsen bør der også tages hensyn til det salg, som har fundet sted via selskabet
wheels2go aps, som har overtaget og videreført forretningen fra east scandic. east scan-
dics overdragelse af sine driftsaktiviteter til wheels2go har udelukkende fundet sted som
følge af den foreliggende sag. der er ikke tale om en reel driftsmæssig adskillelse. de kræn-
kende fælge har været solgt og markedsført fra east scandics hjemmeside. wheels2go er
east scandics helejede datterselskab, og selskaberne har samme adresse. casper huusmann er
den reelle eneejer af og direktør for begge selskaber.
bmw har krav på vederlag for den uberettigede brug af designrettighederne samt krav på
erstatning for yderligere tab, jf. designlovens § 37 og varemærkelovens § 43. beløbet på
250.000 kr. er udtryk for en beløbsbegrænsning ud fra et forsigtighedshensyn, da opgørelsen
er forbundet med usikkerhed. uanset om man foretager en opgørelse på grundlag af en ve-
derlagsbetragtning, jf. designlovens § 37, stk. 1, nr. 1, og varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1,
eller på grundlag af en ren tabsbetragtning, jf. designlovens § 37, stk. 1, nr. 2, varemærkelo-
vens § 43, stk. 1, nr. 2, og markedsføringslovens § 20, stk. 2, bliver resultatet således et bety-
deligt større beløb end 250.000 kr. derfor er der i hvert fald ikke grundlag for at nedsætte
beløbet yderligere.
en nøjagtig opgørelse af vederlaget eller erstatningen er ikke mulig – bl.a. som følge af util-
strækkelige oplysninger fra east scandic om salget af kopier. hertil kommer, at der er usik-
kerhed forbundet med fastsættelsen af et vederlag i form af licensafgift, eftersom bmw ikke
indgår sådanne licensaftaler om sine design. et skøn er derfor under alle omstændigheder
nødvendigt. i en tabsopgørelse skal der ikke alene tages hensyn til afsætningstab som følge af
east scandics salg af kopier, men også tab som følge af markedsforstyrrelse, fordi salget af
kopier skader den goodwill og eksklusivitet, der er knyttet til bmw’s varemærke og
fælgdesign.
                                                - 8 -
ifølge bmw’s beregning, som er baseret på de foreliggende oplysninger om solgte fælge og
bmw’s dækningsbidrag ved salg af fælge, ville afsætningstabet have været ca. 1½ mio. kr.
ved en substitutionsgrad på 100%. bmw er enig i, at en substitutionsgrad på 100% ikke er
realistisk, men selv ved anvendelse af en faktor på 25% bliver tabet 376.000 kr. – og dermed
betydeligt større end kravet på 250.000 kr. en beregning baseret på east scandics omsætning
fører til det resultat, at 250.000 kr. udgør mindre end 10%. kravet på 250.000 kr. var baseret
på en antagelse om, at east scandics salg af kopier var betydeligt mindre end det, som er
kommet frem senere under sagen.
supplerende sagsfremstilling
de eksempler på anvendelse af bmw’s varemærker, der er beskrevet på side 2 i sø- og han-
delsrettens dom, er de i bmw’s subsidiære påstand omtalte bilag 1-10.
under anken har spørgsmålet om gyldigheden af bmw’s registrerede design været forelagt
ohim til afgørelse. ved ansøgninger af 24. maj 2011 anmodede east scandic således ohim
om at erklære bmw’s ef-design rcd 000150412-0002, rcd 000032438-0004 og rcd
000304274-0004 ugyldige.
ved afgørelse af 5. april 2012 afslog ohim east scandics anmodning om at erklære bmw’s
design rcd 000032438-0004 ugyldigt. i afgørelsen er anført følgende begrundelse vedrø-
rende kravene om nyhed og individuel karakter (uautoriseret oversættelse til dansk):
       ”b.2 nyhed
       (11) i henhold til artikel 5 i forordningen om ef-design anses det omstridte design
       ikke for nyt, hvis der tidligere er blevet offentliggjort et identisk design.
       (12) det tidligere design og det omstridte design vedrører i samme omfang hjul til
       motorkøretøjer, særligt egefælge. de to design har følgende kendetegn til fælles:
       -   begge design har hver 10 dobbelteger.
       -   dobbeltegerne har et bueformet forløb, der skråner ned til hhv. fælgens midte og til
           fælgens kant.
       (13) de to design udviser mindst følgende forskelle:
                                              - 9 -
    -   i det tidligere design er dobbeltfælgene i den ene ende fastgjort til indersiden af
        fælgkanten og i den anden ende fastgjort i en konveks fordybning omkring fælgens
        midte. dobbeltegerne i det omstridte design løber derimod på den ene side ud over
        fælgkanten til det yderste punkt på fælgkanten og rækker på den anden side helt ind
        til det centrale hul i fælgens midte.
    -   i det omstridte design har egerne en krum overflade med en smal forhøjning i mid-
        ten, hvorimod det tidligere design udviser en plan overflade.
    (14) det omstridte design er ikke identisk med det tidligere design. det tidligere de-
    sign er således ikke til hinder for, at det omstridte design kan opfylde nyhedskravet.
    b.3 individuel karakter
    (15) det omstridte design anses for at have individuel karakter, hvis det helhedsind-
    tryk, det giver den informerede bruger, adskiller sig fra den pågældende brugers hel-
    hedsindtryk af de tidligere design. ved bedømmelsen af et designs individuelle karakter
    skal der tages hensyn til arten af det produkt, hvortil designet skal benyttes, eller hvori
    designet skal indgå, og specielt de særpræg, som den pågældende branche har, og den
    grad af frihed, som designeren har haft ved udviklingen af designet.
    (16) den informerede bruger er fortrolig med hjul til motorkøretøjer, særligt egefælge.
    han er bekendt med, at egefælge af tekniske grunde omfatter et stort antal eger og i
    midten skal have et stort antal åbninger til fastgørelse af fælgene på motorkøretøjets
    hjulaksel. endvidere er den informerede bruger bekendt med, at der findes mange vari-
    anter af sådanne egefælge på markedet. designerens designfrihed er dermed begrænset
    på to måder – nemlig på den ene side som følge af de tekniske krav og på den anden
    side som følge af den store designtæthed. der skal ved bedømmelsen af det omstridte
    designs individuelle karakter tages højde for begrænsningen af designfriheden på en
    sådan måde, at også mindre forskelle kan begrunde det omstridte designs individuelle
    karakter.
    (17) det omstridte design er kendetegnet ved de smalle eger, der strækker sig fra fæl-
    gens midte ud til den ydre fælgkant, og i forhold til det tidligere design, som har kor-
    tere og fladere eger, formidler det omstridte design mere et indtryk af at være et dyna-
    misk egehjul. det helhedsindtryk, som det omstridte design fremkalder hos en infor-
    meret bruger, adskiller sig dermed fra det helhedsindtryk, som det tidligere design
    fremkalder hos denne bruger.
    c. konklusion
    (18) begæringen om at erklære de omstridte design for ugyldigt afvises som værende
    ubegrundet.”
ohim’s afgørelse af 5. april 2012 indeholder følgende klagevejledning:
                                               - 10 -
      ”der kan indgives klage vedrørende den foreliggende afgørelse. klagen skal indgives
      skriftligt til harmoniseringskontoret inden for to måneder efter tilstillelse af afgørelsen.
      klagen anses først for indgivet, når klagegebyret er betalt. inden for fire måneder efter
      tilstillelse af afgørelsen skal klagen begrundes skriftligt.”
ved afgørelser af 11. april 2012 afslog ohim at erklære bmw’s design nr. 000150412-0002
og nr. 000304274-0004 ugyldige. disse afgørelser er ligeledes begrundet med, at east scan-
dic ikke har dokumenteret rigtigheden af sine indsigelser om manglende opfyldelse af hen-
holdsvis nyhedskravet, jf. designforordningens artikel 5, og kravet om individuel karakter, jf.
artikel 6.
east scandic har ikke påklaget ohim’s afgørelser af 5. og 11. april 2012.
de modhold, east scandic havde påberåbt sig som grundlag for ugyldighedsindsigelserne
over for ohim, er de samme, som east scandic har fremlagt for højesteret til støtte for sit
anbringende om, at bmw’s registrerede fælgdesign er ugyldige på grund af mangel på indi-
viduel karakter, jf. artikel 6.
i east scandics revisors brev af 1. februar 2009 vedrørende salg af de som ”produkt a”, ”pro-
dukt b”, ”produkt c” og ”produkt d” omtalte fælge, hedder det bl.a.:
      ”vedr. bmw.
      i henhold til aftale har jeg gennemgået opgørelser vedr. salg, vareforbrug og dæknings-
      bidrag vedr. de nedenfor nævnte fælge. jeg kan bekræfte at de omhandlede stykantal og
      salgspriser er i overensstemmelse med selskabets bogholderi. da der indkøbes fælge fra
      leverandører flere steder i verden kan de anførte beløb vedr. vareforbrug og bruttofor-
      tjeneste ikke opgøres nøjagtigt da selskabets edb-system beregner gennemsnitspriser.
      beløbene er i overensstemmelse med bogholderiet.
      beløbene kan opgøres således: …”
en sammentælling af de ifølge revisorerklæringen solgte fælge fører til, at der i alt er solgt
877 fælge, og at den samlede omsætning var 703.531 kr. det fremgår af revisorerklæringen,
at der ikke er udført revision.
i en erklæring af 12. juni 2014 fra east scandics revisor er anført bl.a.:
                                              - 11 -
      ”i henhold til aftale har jeg gennemgået opgørelser vedr. salg vedr. de nedenfor nævnte
      fælge. jeg kan bekræfte at de omhandlede stykantal og salgspriser er i overensstem-
      melse med selskabets bogholderi, som jeg ud fra varenumrene har kontrolleret.
      beløbene kan opgøres således:
      1. i alt 67 fælge til kr. 45.788,70.
      i perioden fra den 1. februar 2009 til dags dato har east scandic a/s solgt følgende an-
      tal af de nedenfor anførte fælge:
      fælgen udvist af bilag 1: 8 stk. svarende til en omsætning på kr. 7014,40
      fælgen udvist af bilagene 2,4 og d: 0 stk. svarende til en omsætning på 0 kr. 0,00
      fælgen udvist af bilag 3: 36 stk. svarende til en omsætning på kr. 23.249,20
      fælgen udvist af bilag 5: 23 stk. svarende til en omsætning på kr. 15.525,10
      2. i alt 0 fælge til kr. 0,00.
      i perioden fra den 6. januar 2010 til dags dato har wheels2go aps solgt følgende antal
      af de nedenfor anførte fælge:
      fælgen udvist af bilag 1: 0 stk.
      fælgen udvist af bilagene 2,4 og d: 0 stk.
      fælgen udvist af bilag 3: 0 stk.
      fælgen udvist af bilag 5: 0 stk.
      jeg har ikke udført revision eller review af opgørelserne og udtrykker derfor ikke nogen
      grad af sikkerhed herom.”
i ledelsesberetningen i east scandics årsrapport fra 2009 er anført bl.a.:
      ”trods nedgang i omsætningen, grundet finanskrisen, finder bestyrelsen resultatet til-
      fredsstillende. east scandic a/s er efter 23 års salg af moderigtige alu.fælge blevet
      dømt af sø- og handelsretten til at skulle betale erstatning til bmw, i det 4 af east
      scandic a/s’ fælge lignende for meget 4 af de 300 fælge som bmw har registeret de-
      signet for hos ohmi.
      det er bestyrelsens opfattelse at fremtiden for east scandic a/s er truet, idet der findes
      64 bilproducenter, som alle vil/har registreret ca. 300 fælgdesigns hver.
                                             - 12 -
       med ca. 20.000 registeret fælgdesigns, mener bestyrelsen at salg af fælge i fremtiden
       være forbundet med stor fare for søgsmål fra bilproducenternes side.
       bestyrelsen har derfor valgt at sælge driften (varelager og debitorer) til datterselskabet
       wheels2go aps. east scandic a/s udlejer herefter, lokaler, driftsmidler, domænenavnet
       wheels.dk, samt telefonnummeret 70220011 til wheels2go aps.”
wheels2go aps er et datterselskab af east scandic a/s, som ejer alle anparterne i dette sel-
skab. casper huusmann, der er eneejer af east scandic a/s, er tillige direktør i begge selska-
ber.
af en udskrift af wheels2go aps’ hjemmeside (wheels.dk) angiveligt fra perioden omkring
2013 eller 2014 fremgår, at produkt d er markedsført med billede og følgende varebetegnelse:
       ”alufælge bmw 1 (e81-e88)”.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring
af jochen volkmer og casper huusmann.
jochen volkmer har forklaret bl.a., at han fortsat er ansat i
sin stilling hos bmw. han er ikke direkte involveret i
designprocessen, men han bliver adviseret, når en ny bil er
klar til lancering. derudover er han ansvarlig for
ansøgningsprocessen relaterende til bmw’s design.
når designerne bliver bedt om at designe fælge, har de en bestemt bilmodel i tankerne. fæl-
gene skal passe til denne bilmodel rent æstetisk, men ikke teknisk. det er designerens opgave
at udvikle fælgene til en specifik model.
bmw styling 67 blev designet til den gamle bmw m3. den blev tillige markedsført af bmw
til den gamle bmw m3, idet brochuren, som bmw producerede, fokuserede på bmw m3.
bmw har et ekstranet for deres forhandlere, hvor brochurerne kan bestilles og downloades.
                                              - 13 -
bmw styling 166 blev designet til bmw m5 og bmw m6. designerne måtte have begge
modeller i tankerne, da styling 166 blev designet. selvom bmw m6 endnu ikke var blevet
lanceret, var designerne bekendt med modellen. designerne kender til mange kommende bil-
modeller. styling 166 blev tillige markedsført af bmw til bmw m5 og bmw m6.
bmw styling 167 blev tillige designet til bmw m5 og bmw m6 og markedsført af bmw til
bmw m5 og bmw m6.
bmw styling 135 blev designet som en del af en sportspakke til 3-serien. når man køber en
model i 3-serien, kan man vælge at købe en standard model eller en sportsmodel. styling 135
blev markedsført af bmw som en del af denne sportspakke, men blev senere også markeds-
ført til bmw z4 og 5-serien. han ved ikke, om designerne var klar over, at styling 135 også
skulle markedsføres til bmw z4 og 5-serien.
bmw kan ikke bestemme, hvad forhandlerne sælger, og hvilke råd de giver kunderne, og de
prøver heller ikke på det. sommetider er det teknisk muligt at anvende en type fælge til en
anden bmw-model, end den model, som fælgene er designet til, og hvis kunden har et ønske
herom, er det sælgerens beslutning, om han vil sælge fælgene til denne anden bilmodel.
de autoriserede sælgere ved, at fælgene er designet til en specifik model. de modtager bro-
churerne og følger typisk anbefalingerne heri. der kan dog være en situation, hvor sælgeren
vælger at sælge fælge til en anden model, for at opfylde kundens behov. han vil dog håbe, at
sælgeren nægter at sælge fælge til en bilmodel, hvis den rent teknisk ikke passer hertil.
sælgeren kan i onlinekataloget se, hvilke fælge der passer til de forskellige bilmodeller.
han ville personligt foretrække, at fælgene kun anvendes til den bilmodel, som den er desig-
net til. det ville designeren også – ud fra et æstetisk synspunkt.
fælgene anvendes formentlig også til andre biler end bmw. bmw forbyder ikke deres for-
handlere at sælge fælgene til andre biler, og nogle få sælgere sælger formentlig også dele til
biler, som ikke er bmw. han er ikke glad for det, men det overrasker ham ikke, at det sker.
                                             - 14 -
nye fælge introduceres i alle lande i eu på samme tidspunkt. styling 67 blev markedsført
første gang i danmark ultimo 1999 eller primo 2000. de ansøger om registrering, ca. 6 måne-
der før de markedsfører, og der blev ansøgt om tysk registrering i marts 1999.
når bmw bliver opmærksom på en mulig krænkelse, undersøger de sagen grundigt. baseret
på deres normale procedure vil han tro, at de blev bekendt med, at east scandic a/s solgte
deres fælge i danmark ultimo 2006 eller primo 2007.
det overrasker ham ikke, at forhandlere er villige til at sælge styling 166 til en anden model i
5-serien end en bmw m5, da den passer rent teknisk.
bmw meddeler aldrig licens til deres fælge, men hvis de skulle gøre det, ville royalty herfor
være meget høj, og de ville kræve en kvalitetskontrol. det er dog ren spekulation, da det ikke
ville ske.
hvis en ejer af en bmw i 5-serien ønsker at gøre bilen mere sporty og samtidig gerne vil be-
vare bmw-designet, ville han have købt fælgene hos bmw, hvis der ikke fandtes en kopi.
derved har bmw lidt et økonomisk tab.
east scandics salg af kopifælge til en anden bmw-model end den model, som fælgen oprin-
deligt var designet til, skader bmw, og bmw lider både et direkte og et indirekte tab herved.
bmw lider et direkte tab, da east scandic sælger, hvad bmw kunne have solgt. bmw lider
et indirekte tab, da salget af kopifælgene skader eksklusiviteten.
bmw lider også et indirekte tab, hvis uoriginale fælge designet til m5 og m6 sælges til en
mindre eksklusiv bmw-model. det skader eksklusiviteten, men det er trods alt værre, hvis
den sælges til en bil af andet mærke end bmw.
det lyder voldsomt at sige, at det krænkende salg også skader bmw’s salg af biler, men det
har en indirekte betydning, da det skader eksklusiviteten.
før sommeren 2013 var han ikke bekendt med, at east scandic a/s har overført dele af deres
virksomhed til wheels2go aps.
                                              - 15 -
det ville være mere korrekt, hvis der i hans forklaring til brug for sø- og handelsretten havde
stået, at styling 135 alene ”designes” som en del af m-sportspakken til 3-serien, og tilsvarende
for så vidt angår styling 166, styling 167 og styling 67.
han vil vurdere, at en substitution på 50 % er korrekt. såfremt east scandics kopier primært
er solgt til biler af andet mærke end bmw, er det mindre sandsynligt, at bmw ville have
solgt 50 % flere fælge.
casper huusmann har forklaret bl.a., at han har en handelsuddannelse fra niels brock fra
1985. derefter har han taget en hd-uddannelse. han har stor erfaring med design af fælge,
idet han har arbejdet med det hele sit liv. han har været med til at udvikle og designe to nye
fælge, som forventes introduceret i foråret 2014.
da bilproducenterne selv begyndte at overtage produktion og salg af fælge til deres kunder,
lukkede de fleste uafhængige fabrikker i europa. produktionen flyttede i stedet mod øst. i dag
er der syv producenter tilbage i europa, hvoraf de fire er underleverandører for bilproducen-
terne.
man skal bruge et cad-program for at designe fælgene. med programmet designer man den
ene arm, hvorefter programmet laver resten af designet hele vejen rundt. dermed bliver ar-
mene helt identiske. han vil mene, at det tager et par timer at designe et sæt fælge. det er lidt
forskelligt, men man kan sagtens lave tre til fire design på en dag.
såfremt bmw får medhold i, at der foreligger en krænkelse, vil det betyde monopollignede
tilstande på markedet, og det vil være umuligt at tilbyde forbrugerne fælge hidrørende fra
uafhængige producenter.
det fremlagte katalog fra den uafhængige producent af fælge rw wheels er fra 1990/1991,
muligvis slutningen af 1980’erne, hvor der var omkring 30-40 producenter i europa. katalo-
get illustrerer trenden inden for fælge på daværende tidspunkt. fælgmarkedet er kendetegnet
ved, at der er trends og mode.
                                            - 16 -
når man sammenligner kataloget fra rw wheels med de fremlagte billeder af en fælg fra
antera fra 1994 og en fælg fra bmw fra 1996, ses det, at der er sket et totalt skift i moden i
forhold til 1990. som det fremgår, kom bmw senere end antera med denne fælgmodel.
bilproducenterne forsøger at beskytte sig, hvorfor de kører med hver deres mål. deres design
ligner hinanden, men de ændrer med vilje målene, så en fælg hidrørende fra bmw ikke pas-
ser på en vw.
det er ikke praktisk muligt for ham at undersøge samtlige designregistreringer, før han desig-
ner nye fælge. der er så mange fælge, at det ville være en umulig opgave.
east scandic har aldrig anvendt bmw’s logo eller varemærker. på grund af en sammensæt-
ning i deres computersystem kom der på deres hjemmeside til at stå bmw m3, når der var
tale om fælge til en bmw m3. de stoppede med det straks efter modtagelsen af brevet af 24.
maj 2007 fra advokat nicolai lindgreen.
east scandic har ingen interesse i at anvende bmw’s logo. tværtimod mister de muligheden
for at brande deres egne produkter, når forbrugere vælger at sætte et klistermærke med bmw-
logoet på deres fælge.
east scandics indkøbsfaktura nr. k00893 fra november 2001 er oprettet i det gamle navision
356-program. heraf fremgår fejlen, hvor navnet er blevet sat forkert sammen. der er indkøbt
tre forskellige goodyear dæk og 12 aluminiumsfælge i tre mærkater til bmw m3. fælgen er
den samme som styling 67. det er således ikke fælge hidrørende fra bmw, der er indkøbt
her. han har ikke kunnet finde de tilhørende videresalgsfakturaer. han ved ikke, hvem der har
produceret dem. indkøbsfakturaen er påsat to mærkater, som dækker for prisen og for leve-
randøren. han ønsker ikke at oplyse om leverandøren.
siden sagens anlæg har hverken han personligt eller east scandic solgt de omhandlede fire
fælgmodeller. de ophørte med salget i 2008/2009. east scandic sælger og markedsfører slet
ikke fælge længere. de har heller ikke fælge på lager.
                                              - 17 -
wheels2go er et datterselskab til east scandic. han er direktør i begge selskaber. wheels2go
blev stiftet som følge af nærværende retssag. east scandics varelager blev overdraget til
wheels2go. selskaberne drives fra samme adresse. heller ikke wheels2go har solgt de fire
omhandlede fælgmodeller siden sagens anlæg.
når der i udskrift fra wheels.dk af 11. april 2013 står ”alufælge i 19ʺ bmw 1”, er der blot
tale om en overskrift. det er sådan, et onlinekatalog virker, så man kan se, hvilke bilmodeller
fælgen kan anvendes til. de anvender stadig disse overskrifter, men der er ikke tale om mar-
kedsføring.
east scandic har solgt 700 fælge, men disse er teknisk forskellige fra bmw’s fælge. kun 36
af de 700 solgte fælge har en indpresningsdybde, som gør, at bmw kunne have solgt disse
fælge. de resterende 664 fælge passer ikke og kunne dermed ikke erstattes af bmw fælge.
east scandic sælger deres fælge til omkring 700 kr., hvor fælge hidrørende fra bmw koster
5.500 kr. dernæst sælger east scandic ikke fælge til bmw-forhandlere, men derimod til
mindre dækcentre, mindre mekanikere og brugtvognsforhandlere. uanset at de 36 fælge
kunne være solgt af bmw, er det urealistisk, at east scandics kunder ville have købt deres
fælge hos bmw på grund af prisforskellen.
han ved ikke, hvor mange af de 700 fælge der er solgt til bmw-biler. de blev udelukkende
solgt på internettet. de har kun solgt til engroshandel – aldrig til detailhandlen. når kunderne
går ind på hjemmesiden, skal de klikke på bmw, derefter motorstørrelse, model osv.
de 700 fælge havde han købt i italien, belgien og tyskland, og senere indkøbte han fælge i
thailand, indonesien og tyrkiet. i 2004 begyndte kina at udvikle sig inden for produktion af
fælge, da der kom flere bilfabrikker til landet.
de fire modeller, der er vist i dommen som east scandics produkter a – d, har han købt fra
flere forskellige producenter. det er helt almindelige produkter. han ønsker ikke at oplyse om
sine leverandører.
                                               - 18 -
bilerne er født med fælgene, og det er ikke realistisk, at der sælges så mange fælge til origi-
nale bmw-biler. han mener ikke, at antallet af bmw m5 og bmw m6 harmonerer med an-
tallet af solgte fælge.
han har ikke hørt om andre bilproducenter, som fører tilsvarende sager. han har dog hørt om
sager vedrørende misbrug af varemærker og logoer, men ikke om design alene. sagen her vil
dermed danne præcedens, og såfremt bmw måtte få medhold, er det uafhængige marked for
fælge færdigt.
årsagen til, at han ikke har ønsket at indgå et forlig i sagen er, at han er dømt på en historie
fra jochen volkmer alene, og at sagen er afgørende for branchens overlevelse.
retsgrundlaget
i rådets forordning (ef) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om ef-varemærker (”varemærke-
forordningen”) hedder det i artikel 12 (c) og artikel 102:
       ”artikel 12
       begrænsninger i ef-varemærkets retsvirkninger
       de til ef-varemærket knyttede rettigheder giver ikke indehaveren ret til at forbyde
       tredjemand at gøre erhvervsmæssig brug af:
           c) varemærket, når dette er nødvendigt for at angive anvendelsen af en vare eller
               tjenesteydelse, navnlig som tilbehør eller reservedele
       for så vidt dette sker i overensstemmelse med god markedsføringsskik.
       artikel 102
       sanktioner
       1. såfremt en ef-varemærkedomstol finder, at sagsøgte har krænket eller truet med at
            krænke et ef-varemærke, udsteder den et forbud mod, at sagsøgte krænker eller
            truer med at krænke ef-varemærket, medmindre der er særlige grunde til at und-
            lade dette. den træffer ligeledes i henhold til den nationale lovgivning foranstalt-
            ninger, som tager sigte på at sikre overholdelsen af dette forbud.
       2.   i øvrigt anvender ef-varemærkedomstolen lovgivningen, herunder den internatio-
            nale privatret, i den medlemsstat, hvor krænkelserne er begået, eller hvor der har
            været risiko for krænkelse.”
                                              - 19 -
i rådets forordning (ef) nr. 6/2002 af 12. december 2001 om ef-design (designforordnin-
gen) er anført bl.a.:
      ”rådet for den europæiske union har –
      …
      ud fra følgende betragtninger:
      …
      (13) det har ikke ved direktiv 98/71/ef været muligt at opnå fuldstændig indbyrdes til-
      nærmelse af medlemsstaternes lovgivning om anvendelse af beskyttet design med det
      formål at give mulighed for at reparere et sammensat produkt med henblik på at gen-
      skabe dets oprindelige udseende, såfremt det produkt, hvorpå designet anvendes eller
      hvori det indgår, udgør en del af et sammensat produkt, hvis udseende er afgørende for
      det beskyttede design. i forbindelse med forligsproceduren om nævnte direktiv gav
      kommissionen tilsagn om, at den tre år efter udløbet af fristen for direktivets gennemfø-
      relse vil undersøge konsekvenserne af direktivets bestemmelser særligt for de industri-
      sektorer, der er mest berørt. under disse omstændigheder er det hensigtsmæssigt ikke at
      give ef-designbeskyttelse til et design, såfremt det produkt, hvorpå designet anvendes,
      eller hvori det indgår, udgør en del af et sammensat produkt, hvis udseende er afgørende
      for designet, og det bruges med det formål at give mulighed for at reparere et sammen-
      sat produkt med henblik på at genskabe dets oprindelige udseende, så længe [”until”i
      den engelske sprogversion] rådet har taget stilling til dette spørgsmål på forslag af
      kommissionen.
      …
      artikel 3
      definitioner
      i denne forordning forstås ved:
      a) ”design”: et produkts eller en del af et produkts udseende, navnlig bestemt af de
      særlige træk ved selve produktets og/eller dets udsmyknings linjer, konturer, farver,
      form, tekstur og/eller materiale.
      b) ”produkt”: en industrielt eller håndværksmæssigt fremstillet artikel, herunder bl.a.
      dele, der er bestemt til at blive samlet til et sammensat produkt, samt emballage, udstyr,
      grafiske symboler og typografiske skrifttyper, men ikke edb-programmer.
      c) ”sammensat produkt”: et produkt, der består af flere komponenter, som kan udskif-
      tes, således at produktet kan skilles ad og samles igen.
       artikel 4
      betingelser for beskyttelse
      1. et design beskyttes af et ef-design, hvis designet er nyt og har individuel karakter.
      2. et design, der finder anvendelse på eller indgår i et produkt, som udgør en kompo-
      nent af et sammensat produkt, anses kun for at være nyt og have individuel karakter,
      hvis:
                                         - 20 -
a) komponenten efter at være blevet inkorporeret i det sammensatte produkt fortsat er
    synlig under normal brug af dette produkt, og
b) de synlige elementer af komponenten i sig selv opfylder kravene om nyhed og
    individuel karakter.
3. ved ”normal brug” i den i stk. 2, litra a) anvendte betydning forstås den endelige
brugers anvendelse, dog hverken vedligeholdelse eller reparation.
artikel 5
nyhedskravet
1. et design anses for nyt, hvis intet identisk design er blevet offentliggjort:
a) inden den dato, hvor det design, for hvilket der påberåbes beskyttelse, første gang er
    blevet offentliggjort, hvis det er et ikke-registreret ef-design
b) inden den dato, hvor ansøgningen om registrering af det design, for hvilket der
    påberåbes beskyttelse, er indgivet, eller, hvis der begæres prioritet, inden prioritets-
    dagen, hvis det er et registreret ef-design.
…
artikel 6
individuel karakter
1. et design anses for at have individuel karakter, hvis det helhedsindtryk, det giver den
informerede bruger, adskiller sig fra en sådan brugers helhedsindtryk af alle andre de-
sign, som er blevet offentliggjort:
a) inden den dato, hvor det design, for hvilket der påberåbes beskyttelse, første gang er
    blevet offentliggjort, hvis det er et ikke-registreret ef-design
b) inden den dato, hvor ansøgningen om registrering er indgivet, eller, hvis der begæ-
    res prioritet, inden prioritetsdagen, hvis det er et registreret ef-design.
…
artikel 10
beskyttelsens omfang
1. beskyttelsen i henhold til et ef-design omfatter ethvert design, der ikke giver den in-
formerede bruger et andet helhedsindtryk.
…
artikel 19
de rettigheder, der er knyttet til et registreret ef-design
1. registreringen som et ef-design giver indehaveren eneret til at bruge det pågældende
design og til at forbyde tredjemand at bruge det uden indehaverens samtykke. ved brug
af det pågældende design forstås navnlig fremstilling, udbud, markedsføring, indførsel,
udførsel eller brug af et produkt, som designet indgår i eller finder anvendelse på, eller
oplagring af et sådant produkt med de nævnte formål.
…
artikel 25
                                          - 21 -
ugyldighedsgrunde
1. et ef-design kan kun erklæres ugyldigt,
…
b) hvis det ikke opfylder betingelserne i artikel 4 til 9
…
artikel 55
afgørelser, der kan påklages
1. afgørelser truffet af undersøgerne, af afdelingen for administration af varemærker og
design og juridiske spørgsmål samt af ugyldighedsafdelingerne kan påklages. klagen
har opsættende virkning.
…
artikel 57
tidsfrist og klagens form
klagen indgives skriftligt til harmoniseringskontoret inden to måneder fra den dato, på
hvilken der er givet meddelelse om den afgørelse, der påklages. …
…
artikel 61
indbringelse af klager for ef-domstolen
1. appelkamrenes afgørelser om klager kan indbringes for ef-domstolen.
…
artikel 86
dom vedrørende et designs gyldighed
…
5. modkrav med påstand om et registreret ef-designs ugyldighed afvises, såfremt
harmoniseringskontoret allerede har truffet endelig afgørelse i en sag vedrørende
samme spørgsmål mellem de samme parter.
…
artikel 88
lovvalg
1. ef-designdomstolene anvender bestemmelserne i denne forordning.
…
artikel 89
sanktioner for designkrænkelse
1. finder en ef-designdomstol i en sag om designkrænkelse, at sagsøgte har krænket,
eller at der er risiko for, at sagsøgte vil krænke et ef-design, træffer den, medmindre
særlige grunde taler imod noget sådant, følgende foranstaltninger:
a) en afgørelse, der forbyder sagsøgte at fortsætte de handlinger, der har krænket eller
vil kunne krænke ef-designet
…
                                                 - 22 -
       d) afgørelse om sanktioner, der er egnede under de givne omstændigheder, og som har
       hjemmel i lovgivningen i den medlemsstat, hvor designkrænkelsen finder sted, eller der
       er risiko for, at den vil finde sted, herunder i medlemsstatens internationale privatret.
       2. ef-designdomstolen træffer i overensstemmelse med sin nationale lovgivning de for-
       anstaltninger, der har til formål at sikre overholdelse af afgørelser af den i stk. 1 om-
       handlede art.
       …
       artikel 110
       overgangsbestemmelse
       1. design, der udgør en del af et sammensat produkt, som i medfør af artikel 19, stk. 1,
       er fremstillet eller bruges med det formål at give mulighed for at reparere et sammensat
       produkt med henblik på at genskabe dets oprindelige udseende, er ikke omfattet af be-
       skyttelse som ef-design, før der på forslag af kommissionen træder ændringer i kraft i
       forhold til denne forordning.
       …”
højesterets begrundelse og resultat
sagens temaer
sagens hovedspørgsmål er, om east scandic a/s i sin virksomhed med markedsføring og salg
af bilfælge har krænket bmw’s designrettigheder og varemærker. i den forbindelse skal det
afgøres, om east scandic som følge af artikel 86 (5) i rådets forordning (ef) nr. 6/2002 af
12. december 2001 om ef-design (designforordningen) nu er afskåret fra at få prøvet sine
indsigelser mod gyldigheden af bmw’s registrerede ef-design. i givet fald skal der endvi-
dere tages stilling til, om overgangsreglen i designforordningens artikel 110 er til hinder for,
at bmw kan håndhæve sine designrettigheder.
east scandics ugyldighedspåstand
efter afsigelsen af sø- og handelsrettens dom har east scandic indbragt spørgsmålet om gyl-
digheden af bmw’s registrerede ef-design rcd 000032438-0004, rcd 000150412-0002 og
rcd 000304274-0004 for eu-myndigheden, kontoret for harmonisering i det indre marked
(ohim). east scandic anførte bl.a., at disse ef-design var ugyldige, fordi designforordnin-
gens krav om, at de har individuel karakter, ikke var opfyldt, jf. artikel 6. ohim fandt, at
kravet om individuel karakter var opfyldt og afslog derfor east scandics anmodning om at
erklære de pågældende fælgdesign ugyldige. east scandic har ikke påklaget ohim’s af-
gørelser om gyldigheden af bmw’s registrerede ef-design. disse afgørelser er derfor
endelige, jf. designforordningens artikel 57.
                                              - 23 -
for højesteret har east scandic nedlagt påstand om, at de samme tre ef-design er ugyldige
med den begrundelse, at de ikke lever op til kravet om individuel karakter, der som nævnt
følger af designforordningens artikel 6.
det fremgår af designforordningens artikel 86 (5), at en påstand om ugyldighed af et registre-
ret ef-design skal afvises, såfremt ohim allerede har truffet endelig afgørelse i en sag vedrø-
rende samme spørgsmål mellem de samme parter.
herefter er east scandic afskåret fra under denne sag at få prøvet sin påstand om, at de
nævnte ef-design er ugyldige, og east scandics ugyldighedspåstand afvises derfor.
anvendeligheden af designforordningens artikel 110 på aluminiumsfælge
det følger af overgangsbestemmelsen i designforordningens artikel 110, at design, som udgør
en del af et sammensat produkt – f.eks. en bil – og som er fremstillet eller bruges med det
formål at give mulighed for at reparere det sammensatte produkt og genskabe dets oprindelige
udseende, endnu ikke kan håndhæves.
aluminiumsfælge har et selvstændigt design. bilens øvrige udseende er ikke afgørende for
fælgens design, således at kun én udformning af fælgen er mulig. til forskel fra en reservedel
som f.eks. en forskærm, der nødvendigvis skal være designmæssigt identisk med den skærm,
som den skal erstatte, er det karakteristisk for aluminiumsfælge, at de er fremstillet og anven-
des for at give bilen et andet – typisk et smartere – udseende. aluminiumsfælge bruges såle-
des sædvanligvis ikke med det formål at genskabe bilens oprindelige udseende, men for at
udsmykke og opgradere bilens samlede udseende, og fælge med forskelligt design kan bruges
på samme bil, ligesom samme fælgdesign kan bruges på forskellige bilmodeller. på den bag-
grund finder højesteret, at aluminiumsfælge ikke kan anses for omfattet af artikel 110, og
bestemmelsen er således ikke til hinder for, at bmw kan håndhæve de tre registrerede fælg-
design.
bmw’s designrettigheder for så vidt angår de registrerede fælgdesign
højesteret tiltræder, at produkt a, produkt b og produkt c ikke giver den informerede bruger
et andet helhedsindtryk end bmw’s registrerede fælgdesign (henholdsvis styling 135, styling
                                                - 24 -
166 og styling 167). højesteret tiltræder derfor også, at east scandics produkter indebærer en
krænkelse af bmw’s rettigheder vedrørende de registrerede ef-design, jf. designforordnin-
gens artikel 10.
bmw’s rettigheder efter markedsføringsloven for så vidt angår fælgen, der ikke er omfattet af
et registreret ef-design
højesteret tiltræder, at produkt d udgør en så nærgående efterligning af bmw’s fælg be-
nævnt styling 67, at det indebærer en overtrædelse af markedsføringslovens § 1. endvidere
finder højesteret, at der ikke er grundlag for east scandics indsigelse om, at bmw ved passi-
vitet har fortabt retten til at påtale denne krænkelse.
bmw’s varemærkerettigheder
efter varemærkelovens § 5, nr. 3, og artikel 12 (c) i rådets forordning (ef) nr. 207/2009 af
26. februar 2009 om ef-varemærker (varemærkeforordningen) er erhvervsmæssig brug af en
andens varemærke ikke ulovlig, når brugen af varemærket er nødvendig for at angive anven-
delsen af varen, og brugen i øvrigt sker i overensstemmelse med god markedsføringsskik.
east scandic har på sin hjemmeside markedsført fælge, som ikke hidrører fra bmw, på en
måde, som efter højesterets opfattelse må give kunden det indtryk, at der er tale om bmw’s
varer, og i flere tilfælde er de vist med bmw’s særlige blå-hvide figurmærke med en stiliseret
propel. denne brug af bmw’s varemærker ligger uden for rammen af det lovlige i henhold til
varemærkelovens § 5, nr. 3, og varemærkeforordningens artikel 12 (c). højesteret tiltræder
derfor, at east scandic har krænket bmw’s varemærkerettigheder ved sin anvendelse af va-
remærkerne i sin markedsføring af fælge.
det følger af varemærkeforordningens artikel 102, at der som udgangspunkt skal udstedes et
forbud mod fortsat krænkelse af ef-varemærkerettigheder, når sådan krænkelse har fundet
sted. varemærkelovens § 4 indeholder en tilsvarende hjemmel for rettighedshaveren til at for-
byde uberettiget brug af dennes varemærke. herefter, og da bmw har fornøden aktuel inte-
resse i, at der nedlægges et forbud, tiltræder højesteret, at der er grundlag for et forbud i det
foreliggende tilfælde. da formuleringen af forbuddet i domskonklusionens punkt 3 omfatter
mere end den retsstridige brug af bmw’s varemærker, skal forbuddet dog begrænses i over-
ensstemmelse med bmw’s subsidiære påstand herom.
                                              - 25 -
bmw’s økonomiske krav
der er ikke for højesteret fremkommet oplysninger om east scandics omsætning ved salg af
de krænkende fælge, der kan begrunde en nedsættelse af det beløb på 250.000 kr. i vederlag
og erstatning, som sø- og handelsretten har fastsat.
konklusion
højesteret afviser east scandics ugyldighedspåstand og stadfæster i øvrigt sø- og handels-
rettens dom med den ændring, at der nedlægges forbud mod den erhvervsmæssige brug af
bmw’s varemærker, der fremgår af bilag 1-10.
sagsomkostninger
efter sagens omfang for højesteret, herunder inddragelsen af nye påstande og anbringender
vedrørende gyldigheden af bmw’s registrerede ef-design og anvendeligheden af overgangs-
bestemmelsen i designforordningens artikel 110, fastsættes sagens omkostninger for højeste-
ret til 125.000 kr.
                                     thi kendes for ret:
east scandic a/s’ ugyldighedspåstand afvises.
sø- og handelsrettens dom stadfæstes med den ændring, at der nedlægges forbud mod den
erhvervsmæssige brug af bayerische motoren werke aktiengesellschafts varemærker, der
fremgår af bilag 1-10.
i sagsomkostninger for højesteret skal east scandic a/s betale 125.000 kr. til bayerische
motoren werke aktiengesellschaft.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- evh
                                          udskrift
                                                af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 16. januar 2015
p-8-14
                                    michael carl holding aps under konkurs
                                    v/kurator, advokat mette malene eigtved
                                    mod
                                    carl wine a/s under konkurs
                                    v/kurator, advokat henning hansen
indledning
sagen, der er anlagt den 3. april 2014, drejer sig om, hvorvidt michael carl som direktør i og
eneejer af michael carl holding aps har givet afkald på dette selskabs krav mod carl wine
a/s under konkurs – herunder om et sådant afkald måtte være ugyldigt.
                                               -2-
påstande
sagsøgeren, michael carl holding aps under konkurs v/kurator, advokat malene eigtved,
har principalt nedlagt påstand om, at sagsøgte, carl wine a/s under konkurs v/kurator ad-
vokat henning hansen, tilpligtes at anerkende det af sagsøgeren anmeldte krav med
1.942.052,36 d. kr. i medfør af konkurslovens § 97 samt renter (8,5 % p. a.) af beløbet fra de-
kretdagen den 25. maj 2012, jf. konkurslovens § 98.
sagsøgeren har subsidiært nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at anerkende det af sag-
søgeren anmeldte krav med 1.820.885,78 d. kr. i medfør af konkurslovens § 97 samt renter
(diskontoen med tillæg af 4,5 %) af beløbet fra dekretdagen den 25. maj 2012, jf. konkurslo-
vens § 98.
i både den principale og den subsidiære påstand udgør hovedstolen 1.613.436 kr. restbelø-
bet udgør rente fra den 1. januar 2010 og frem til 25. maj 2012.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
det fremgår af årsrapport for 2009 for selskabet carl wine a/s, at selskabet har en gæld til
michael carl holding aps på 1.613.436 kr.
det omhandlede krav hidrører fra to låneaftaler. det fremgår af låneaftalen underskrevet af
chris-wine a/s (senere carl wine a/s) og michael carl holding aps den 18. juni 2008, at
chris-wine a/s erkender at skylde michael carl holding aps 3.000.000 kr. det er anført i lå-
neaftalen, at: ”lånet forrentes med 8,50 % p.a. fra tidspunktet for underskrivelsen af nærvæ-
rende gældsbrev og frem til indfrielse”. med håndskrift er på låneaftalen anført ”baseret på
4 ½ % over nationalbk’s diskonto”.
                                                     -3-
den anden låneaftale mellem chris-wine a/s og michael carl holding aps er underskrevet
den 4. december 2008. den danske aftale er oversat til engelsk i samme dokument. det frem-
går af den danske del af aftalen, at chris-wine a/s erkender at skylde michael carl holding
aps 690.280 kr. i oversættelsen til engelsk er beløbet anført til 3.000.000 kr. renten er både på
dansk og engelsk anført til 4,50 % p.a. over nationalbankens diskonto fra tidspunktet for
underskrivelsen af gældsbrevet.
parterne er enige om, at det skyldige beløb er 1.613.436 kr., hvortil kommer renter.
det fremgår af e-mail af 2. august 2012 til michael carl, cc advokat jette h. ronøe, fra kura-
tor, advokat henning hansens kontor blandt andet:
      ”…
      som anført i min e-mail af 7. juni 2012 til lotte carl, … , opfordres i til at anmelde jeres
      krav i konkursboet hurtigst muligt, idet kravene ikke er anmeldt i forbindelse med re-
      konstruktionsbehandlingen. hvis kravene ikke anmeldes formelt i konkursboet, vil kra-
      vene ikke modtage andel af dividende i boet. … det vil være muligt for jer efterfølgende
      at trække jeres anmeldelser tilbage, såfremt dette indgår som et led i et eventuelt køb af
      konkursboets aktiver.
      …”
michael carl besvarede denne mail ved e-mail af 3. august 2012, hvoraf fremgår blandt an-
det:
      ”…
      jeg vil lave en optælling som du foreskriver, men jeg mangler nogle del elementer.
      også de 3 mill dkk, jeg har lånt til firmaet i 2007, er noteret i et bestyrelsesreferat under
      formand niels dahl sørensen.
      ...”
                                                      -4-
ved e-mail af 28. september 2012 anmeldte michael carl et krav i konkursboet. det fremgår
af e-mailen blandt andet:
      ”…
      jeg anmelder hermed mit krav på 3,0 mill dkk, som jeg har udlånt til carl wine a/s.
      beløbet er indbetalt med sikkerhed i de rumænske aktiviteter, og størstedelen af beløbet
      blev af firmaet anvendt til indfrielse af iø-fonden, for at få ejerskab af hele aktiekapitalen.
      indbetalingen blev ligeledes taget til berigtigelse ved bestyrelsesmøde i carl wine a/s,
      under ledelse af formand niels dahl sørensen.
      pengene er taget som lån i min ejendom i gilleleje.
      ...”
af e-mail af 17. april 2013 fra gert carl til morten munch fra kurator, advokat henning han-
sens kontor fremgår blandt andet:
      ”…
      jeg skal hermed på vegne af gert carl holding og michael carl holding bekræfte at vi er
      villige til at indgå en aftale hvorved vi betaler 100.000 dkk til boet.
      som nævnt under vort møde på jeres kontor så skal vor søsters krav på 300.000 kr. ud af
      aftalen eftersom hun ikke er part af denne.
      desuden skal vor kaution overfor bankerne på 5 mio dkk ophæves, eftersom bankernes
      udbytte risikerer at blive forringet, hvis aftalen ikke indgåes.
      vi ville gerne have en garanti for at der ikke er gæld i selskabet eurl carl wine men for-
      står at det kan ikke give. geert bjørn hansen er villig til at gennemse regnskaberne men
      han er bortrejst indtil den 28. april. vi vil gerne have aftalen betinget af at der ikke er be-
      tydelig gæld, lig over den gæld på 19.000 euro, som han mener, at der er i selskabet.
                                                  -5-
      blot til orientering medsender jeg dokumentation for michaels overførelser fra sparnord
      bank vel vidende at de ikke vil få betydning for boet såfremt denne aftale indgåes.
      på vegne af michael og gert carl
      kind regards
      gert carl
      ...”
i maj 2013 indgåes: ”aftale mellem carl wine a/s under konkurs og carl-brødrene”. det
fremgår af aftalen blandt andet:
      ”mellem undertegnede
      carl wine a/s under konkurs
      c/o kurator advokat henning hansen
      …
      (”carl wine a/s” eller ”konkursboet”)
      og
      eurl carl wine i likvidation
      …
      cháteau de seguin
      f-33360 lignan de bordeaux
      frankring
      (”eurl carl wine”)
      på den ene side
      og
      sarl holding de chateau de seguin eller ordre
      …
                                                  -6-
   f-33360 lignan de bordeaux
   frankrig
   (”sarl holding”)
   og
   gert carl eller ordre
   …
   (”gert carl”)
   og
    michael carl eller ordre
   …
   (”michael carl”)
   (tilsammen benævnt ”carl-brødrene”) på den anden side
   er dags dato indgået nærværende aftale vedrørende konkursboets aktiver og passiver
   (herefter benævnt ”aftalen”).
1. baggrund.
   carl wine a/s under konkurs blev den 25. maj 2012 taget under konkursbehandling med
   advokat henning hansen som kurator efter en forudgående anmeldt rekonstruktion. år-
   sagen til konkursen var carl wine a/s´ manglende mulighed for at betale kreditorerne,
   hvilket bl.a. skyldtes, at det ikke var muligt på daværende tidspunkt at realisere carl wi-
   ne a/s´ aktiver.
   michael carl og gert carl ejede forud for konkursen carl wine a/s sammen med birthe
   carl gennem michael carl og gert carls 100% ejede datterselskaber og var således de ul-
   timative ejere af carl wine a/s sammen med birthe carl.
                                              -7-
carl wine a/s drev forud for konkursen virksomhed med vinproduktion og salg via to
vinslotte i frankrig og rumænien. vinslottene hed cháteau de segiun og villa bona ter-
ra.
de franske aktiviteter bestod af 100 % af aktierne i eurl carl wine samt 25 % i societe
civile du cháteau de seguin, cháteau de seguin, 33.360 lignan de bordeaux, … (”sc
cháteau de seguin”). eurl carl wine ejede de resterende 75 % af aktiekapitalen i sc
cháteau de seguin, der således var 100% ejet af carl wine a/s under konkurs.
de rumænske aktiviteter bestod af det franske holdingselskab cwi romania holding
sarl, cháteau de seguin, 33.360 lignan de bordeaux, … (”cwi romania”), der ejede
100 % af aktierne i det rumænske selskab s.c. danero carl wine srl. cwi romania var
ejet af henholdsvis carl wine a/s med 40 % og sc cháteau de seguin med 60 %.
forud for konkursens indledning forsøgte michael via selskabet sarl holding at købe
konkursboets franske aktiviteter bestående af aktierne i carl wine eurl og sc cháteau
de seguin, jf. købsaftalen, der er vedlagt som bilag 1. prisen var € 6.700.000. første rate af
købesummen på € 1.500.000 blev betalt.
det var imidlertid ikke muligt for michael carl og sarl holding at betale 2. og 3. rate af
købesummen, hvorfor handlen aldrig blev gennemført. carl wine a/s blev som konse-
kvens heraf efterfølgende taget under konkursbehandling.
konkursboet har pr. 28. februar 2013 solgt de franske aktiviteter bestående af samtlige ak-
tier i sc cháteau de seguin og samtlige aktiver – bortset fra debitorerne – i eurl carl
wine. eurl carl wine er nu trådt i likvidation.
i forbindelse med salget som konkursboet har gennemført den 28. februar 2013, var det
en betingelse for handlen, at køberen ikke overtog de rumænske aktiviteter i form af cwi
romania. 60 % af aktierne blev derfor solgt fra sc cháteau de seguin til konkursboet for
€ 1. konkursboet ejer på nuværende tidspunkt 100 % af aktiekapitalen i cwi romania.
årsrapport for cwi romania for 2012 vedlægges som bilag 2.
                                                 -8-
   konkursboet ejer således fortsat aktierne i cwi romania. selskabet er trådt i likvidation,
   men kan træde ud af likvidationen, hvis aktionærerne ønsker dette.
   konkursboets sidste aktiv er et muligt krav mod systembolaget, som er nærmere beskre-
   vet i den meddelelse, som konkursboet har udsendt til kreditorerne i henhold til kon-
   kurslovens § 137, der vedlægges som bilag 3. michael carl har i forlængelse af udsendel-
   sen meddelt overfor konkursboet, at han ønsker at føre sagen.
   når de franske aktiviteter er endeligt realiseret, dvs. at eurl carl wine er endelig likvi-
   deret og likvidationsprovenuet er udbetalt til konkursboet, forventer konkursboet tæt på
   100 % dividende til kreditorerne, ekskl. carl-brødrene, hvilket dog afhænger af det ende-
   lige provenu samt den endelige kreditormasse.
   det er intentionen med aftalen at foretage et samlet opgør med parternes rettigheder og
   forpligtelser over for hinanden, ved at carl-brødrene og de af carl-brødrene hel- eller
   delvist ejede eller kontrollerede selskaber giver afkald på at anmelde krav i konkursboet
   mod, at carl-brødrene erhverver de resterende aktiver med tilhørende mellemregninger
   til en nærmere aftalt pris som anført nedenfor.
2. carl-brødrenes anmeldte krav i konkursboet
    …
   michael carl har personligt anmeldt et krav i konkursboet på dkk 4.207.655. michael
   carl har ikke fremsendt nærmere dokumentation for kravet. af carl wine a/s´ årsrap-
   port for 2009 fremgår, at der på daværende tidspunkt var en gæld til michael carl på kr.
   1.073.748. kravet er anmeldt under gb nr. 33.
   gert carl har anmeldt et krav i konkursboet på dkk 505.623. gert carl har ikke frem-
   sendt nærmere dokumentation for kravet. af carl wine a/s´ årsrapport for 2009 fremgik
   det, at der på daværende tidspunkt var en gæld til gert carl på kr. 766.047. kravet er
   anmeldt under gb 31.
   …
3. muligt krav mod systembolaget
   …
                                                  -9-
    carl-brødrene ønsker at købe det mulige krav mod systembolaget på sek 53.400.000 af
    konkursboet. købet er fra carl-brødrenes side betinget af, at danske bank a/s og nordea
    bank danmark a/s, der har transport i kravet, frafalder denne transport. kravet overta-
    ges i øvrigt i henhold til de rettigheder som konkursboet har til kravet og som er carl-
    brødrene bekendt.
 4. cwi romania
    …
    carl-brødrene ønsker at overtage 100 % af aktierne i cwi romania fra konkursboet samt
    mellemregningerne på hhv. € 259.566 og € 203.447, i alt € 463.013. carl-brødrene ønsker
    endvidere at overtage eventuelle yderligere mellemregninger mellem konkursboet og
    eurl carl wine på den ene side og s.c. danero carl wine s.r.l. på anden side.
    …
7. carl-brødrenes krav mod konkursboet.
    carl-brødrene og de af carl-brødrene hel- eller delvist ejede eller kontrollerede selskaber
    forpligter sig hermed til at frafalde samtlige krav i konkursboet og retten til at anmelde
    eksisterende og fremtidige krav i konkursboet. konkursboet foranlediger at de anmeldte
    krav slettes i gældbogen og bekræfter overfor carl-brødrene, når betingelserne for afta-
    len er opfyldt, jf. punkt 10 nedenfor.
    samtidigt hermed modregnes det krav, som eurl carl wine har på michael carl på
    dkk 4.679.783,02, således at mellemregningen nedbringes til dkk 0.
8. dividende til carl-brødrene.
    som konsekvens af pkt. 7 ovenfor modtager carl-brødrene ikke dividende af simple
    krav, når konkursboet afsluttes.
    såfremt der herefter måtte vise sig at være fuld dækning til kreditorerne i konkursboet
    vil det resterende provenu blive udbetalt til konkursboets aktionærer, som ultimativt er
    michael carl, gert carl og birthe carl. udbetalingen vil ske forholdsmæssigt efter aktie-
    besiddelse.
                                                   - 10 -
      …”
kurator, advokat henning hansen, har underskrevet aftalen for konkursboet den 21. maj
2013. han har endvidere samme dato underskrevet aftalen som direktør for eurl carl-
wine. michael carl har underskrevet aftalen to gange, både som direktør, michael carl, for
sarl holding og som michael carl. over underskriften er med håndskrift anført datoen 6.
maj 2013. over gert carls underskrift er påført datoen 6. maj 2013.
michael carl har for eurl michael carl holding underskrevet allonge til aftalen. datoen for
underskriften er med håndskrift anført til 6. maj 2013. det fremgår af allongen:
      ”allonge til aftale af 6. maj 2013 mellem carl wine a/s under konkurs og eurl carl
      wine i likvidation på den ene side og sarl holding du cháteau de sequin, gert carl og
      michael carl på den anden side.
      undertegnede, eurl michael carl holding … erklærer sig herved indforstået med ind-
      gåelsen af ovennævnte aftale på de i aftalen anførte vilkår og forpligter sig herved til at
      frafalde samtlige krav i konkursboet og retten til at anmelde eksisterende og fremtidige
      krav i konkursboet.
      alle aftalens øvrige vilkår og betingelser forbliver uændret gældende.
      …”
det fremgår af gældsbogsliste af 26. maj 2014 vedrørende selskabet michael carl holding
aps under konkurs, at der er anmeldt krav i konkursboet på knap 16.000.000 mio. kr. der er
ingen aktiver i boet, bortset fra kravet i nærværende sag.
det fremgår af udskrift fra erhvervsstyrelsen vedrørende michael carl holding aps under
konkurs, at michael carl var direktør i selskabet, og at selskabet blev tegnet af den samlede
direktion.
forklaringer
                                                - 11 -
michael carl har forklaret blandt andet, at han husker, at han var på kurator, advokat hen-
ning hansens kontor for at underskrive den omhandlede aftale. meningen var, at konkurs-
boet, carl wine a/s, skulle sluttes hurtigst muligt, og at der ikke skulle være udeståender,
der skulle håndteres efter aftalens indgåelse. de fik at vide af advokat henning hansen, at
de nok kunne regne med en dividende på 75 %. hans advokat, advokat jette ronøe, var med
for at rådgive ham. hun så de dokumenter, som han og gert carl fik. han husker mailen af
17. april 2013 fra gert carl til kurators kontor, sagens bilag f. han var gået personligt kon-
kurs og havde derfor ingen signatur, så gert carl underskrev også for ham. michael carl
holding aps var på en eller anden måde indblandet i aftalen. der var mange selskaber ind-
blandet i aftalen, så han har svært ved at huske det ene fra det andet. han kan derfor heller
ikke klart huske, om han underskrev aftalen også på vegne af michael carl holding aps.
senere var han igen hos advokat henning hansen og underskrive et andet dokument, der
kunne være den omhandlede allonge. han kan ikke huske, om det var samme dag, som han
underskrev aftalen. eurl michael carl holding er ikke det samme selskab som michael
carl holding aps. han og gert carl skulle købe en ”svensk retssag” og rumænske aktier ud
af konkursboet carl wine a/s. retssagen virkede lovende, og de troede, at de rumænske ak-
tier var mere værd end de 100.000 kr., som advokat henning hansen var blevet tilbudt. de
ville derfor gerne betale 100.000 kr. for disse aktiver. da michael carl gik konkurs og derfor
ikke havde penge, endte det med, at gert carl overtog aktierne i det rumænske selskab.
selvom de var blevet lovet, at der var penge i konkursboet carl wine a/s, regnede han ef-
terhånden ikke med, at der var noget tilbage i konkursboet. han blev opfordret til at anmel-
de sit krav i konkursboet carl wine a/s, hvilket han gjorde ved mail af 28. september 2012,
jf. bilag d. han er i tvivl, om han anmeldte kravet personligt eller for michael carl holding
aps. han kan ikke huske, om det var ham personligt eller michael carl holding aps, der
havde penge til gode i konkursboet carl wine a/s.
advokat henning hansen har forklaret blandt andet, at han er kurator i carl wine a/s, som
oprindeligt blev stiftet af michael carl og gert carls far og videreført af sønnerne. han blev i
2009 kontaktet af chefen for særlige kreditter i danske bank, der ønskede hjælp vedrørende
chris wine a/s, idet det var vanskeligt for kunden at finansiere kreditter på 100 mio. kr. for-
                                                  - 12 -
delt mellem danske bank og nordea. han blev bedt om at indtræde i bestyrelsen i selskabet
og at nedbringe og afvikle kreditterne. han indtrådte i bestyrelsen, og da regnskaberne så
værre ud end forventet, forsøgte de at sælge koncernen. den danske del blev solgt, og sel-
skabet tog navneændring til carl wine a/s. han kendte koncernstrukturen, men han kendte
ikke til de to brødres forhold som sådan. de udenlandske aktiviteter bestod af vinproduktion
m.v. i frankrig og i rumænien, hvilke aktiver måtte sælges. michael carl havde forgæves
forsøgt at sælge aktiviteterne i frankrig. det lykkedes at sælge aktiviteterne i frankrig i de-
cember 2012 til en ”pæn pris”, således at kreditorerne ville blive dækket, og det så også ud
til, at aktionærerne ville kunne få en del udbetalt. med hensyn til afslutningen af konkursbo-
et var der 2 aktiver, der var interessante for familien carl, nemlig retssagen i sverige og de
rumænske aktiviteter. for så vidt angår retssagen i sverige havde et andet selskab i sverige
med held gennemført en retssag mod systembolaget, og en svensk advokat var positiv ved-
rørende en retssag. bankerne var dog ikke interesserede i sagen, men det var michael carl.
tabet kunne blive 5 mio. kr., men et positivt udfald af sagen kunne betyde en del flere mio.
kr. med hensyn til de rumænske vinaktiviteter betalte konkursboet 50.000 kr. til deloitte i
bukarest for at sælge aktierne. efter et halvt år opgav de. han holdt et møde med michael og
gert carl. michael carl var meget skuffet over, at de franske aktiviteter var blevet solgt. mø-
det endte med et udkast til aftale, jf. bilag e, som også blev sendt til brødrenes advokat. afta-
len blev, at michael og gert carl skulle betale 100.000 kr. til konkursboet for de to aktiver.
det var specielt gert carl, der kunne se en fremtid i den rumænske vinproduktion. han ved
ikke, hvilken juridisk person, der betalte de 100.000 kr. meningen med den omhandlede afta-
le var, at der skulle ryddes op i alle mellemværender mellem brødrene og deres selskaber.
alle krav, også fra selskaberne, skulle medtages. dette er grunden til, at der står ”michael
carl eller ordre” i aftalen. det var herefter ikke nødvendigt at nævne selskabet michael carl
holding aps. michael carls underskrift vedrører således også selskabet michael carl hol-
ding aps. imidlertid blev konkursboet, carl wine a/s, ikke afsluttet, da der kom et krav fra
et pensionsselskab i luxembourg samt kravet fra nærnærende sag. han underskrev selv to
gange på aftalen, da han også var kurator. at det var nødvendigt for michael carl at under-
skrive allongen til aftalen for eurl michael carl holding var for en sikkerheds skyld af hen-
syn til kravene i frankrig. selvom det ser ud, som om michael carl underskrev aftalen og al-
longen den 6. maj 2013, er dette ikke tilfældet. der står udkast på aftalen, bilag e, og aftalen
                                                   - 13 -
blev sendt til gert carl først. michael carl kom senere og underskrev. han påførte dog dato-
en den 6. maj 2013, da gert carl havde underskrevet den dag. han mener, at michael carl
var på kontoret den 24. maj 2013 for at underskrive allongen, og at aftalen allerede var un-
derskrevet på dette tidspunkt.
gert carl har forklaret blandt andet, at carl wine a/s var et kompliceret konkursbo. menin-
gen med den omhandlede aftale var, at den skulle gøre op med ”alt”. aktiverne, et muligt
krav mod systembolaget i sverige og aktierne i det rumænske selskab, skulle placeres i sel-
skaber, ikke hos ham og michael personligt. de troede fejlagtigt, at vinproduktionen kunne
drives videre i rumænien, og at de ville få 10 mio. kr. udbetalt fra carl wine a/s under kon-
kurs. derfor gav han i aftalen afkald på et krav på ½ mio. kr. det var et krav fra bankernes
side, at både han og michael gav afkald på deres krav i konkursboet. advokat jette ronøe
rådgav michael. det er 100 % sikkert, at hans og michaels selskaber også var omfattet af afta-
len. vidnet ejer alle aktierne i det rumænske selskab, da michael ikke havde råd til at skyde
flere penge ind til driften. i løbet af 2-3 måneder betalte vidnet 400.000 kr., da der manglede
penge til driften det første år. det var så meningen, at den nye høst skulle finansiere driften
fremover. michael havde lånt 50.000 kr., svarende til sin andel af købsprisen for de to akti-
ver, af vidnet. vidnet har ikke råd til at sende flere penge til rumænien. han har solgt enkel-
te aktiver fra og håber nu, at det kan løbe rundt. for så vidt angår kravet mod systembolaget
i sverige, bliver det ikke til noget.
parternes synspunkter
sagsøgeren har i det væsentlige procederet sagen i overensstemmelse med følgende anbrin-
gender anført i udvidet påstandsdokument af 13. november 2014:
       ”…
       anbringender
       til støtte for de nedlagte påstande gøres det principalt gældende, at michael carl hol-
       ding aps ikke har givet afkald på fordringen mod sagsøgte.
                                              - 14 -
det gøres i den forbindelse gældende, at michael carl holding aps ikke er part i den af-
tale, der blev indgået i maj 2013 - og heller ikke efterfølgende har tiltrådt denne - og som
følge heraf kan michael carl holding aps ikke være forpligtet på aftalens indhold. så-
fremt sagsøgte havde ønsket at forpligte michael carl holding aps på aftalens indhold,
måtte sagsøgte have bedt michael carl om tillige at underskrive på vegne af michael carl
holding aps og ikke kun for ham selv. michael carl holding aps’s krav fremgik af såvel
carl wine a/s’s årsrapport som af selskabets bogføring. kurator i carl wine a/s under
konkurs kendte således til kravet fra michael carl holding aps. såfremt det var menin-
gen, at michael carl holding aps skulle være omfattet af aftalen, ville det have været na-
turligt enten at gøre michael carl holding aps til part i aftalen eller bede michael carl
holding aps om at om at tiltræde aftalen.
michael carl holding aps er en selvstændig juridisk enhed, og selskabets kreditorer kan
som udgangspunkt alene holde sig til selskabets formue. selskabet var uden midler til at
betale sine kreditorer. selskabet er nu taget under konkursbehandling. at give et blankt
afkald på et millionkrav som havde udsigt til at få 100% i dividende er klart ikke i selska-
bets og dets kreditorers interesse. sagsøgeren har ikke fuld indsigt i forholdene i carl
wine a/s under konkurs og dets datterselskaber og relationer til carl-familien, men det
må lægges til grund, at aftalen har været en fordel for en eller flere af aftalens parter –
idet den ellers næppe var blevet indgået.
såfremt retten måtte lægge til grund, at michael carl på vegne af michael carl holding
aps har givet afkald på kravet mod sagsøgte, fastholdes det, at michael carl holding
aps ikke er bundet heraf, jf. selskabslovens § 136, selvom michael carl er enetegningsbe-
rettiget i michael carl holding aps. selvom michael carl er enetegningsberettiget i sel-
skabet kan han ikke sætte de selskabsretlige regler ud af kraft. en beslutning om at give
et blanko afkald på kravet i carl wine a/s under konkurs ville helt åbenbart være i strid
med selskabets interesser, jf. ovenfor. beslutningen ville ligeledes falde uden for selska-
bets formål. kurator i carl wine a/s vidste eller burde have vidst dette, jf. selskabslovens
§ 136. det bemærkes i den forbindelse, at der i maj 2013 var udsigt til fuld dækning til
kreditorerne i carl wine a/s under konkurs. beslutningen ville ligeledes falde uden for
selskabets formål. kurator i carl wine a/s vidste eller burde have vidst dette, jf. sel-
skabslovens § 136. det bemærkes i den forbindelse, at aftalen ikke indeholdt en modydel-
se til michael carl holding aps.
                                                - 15 -
det gøres endvidere gældende, at det heller ikke ville være lovligt på en generalforsam-
ling i michael carl holding aps at træffe en afgørelse om at give et blankt afkald på et så
væsentligt aktiv i selskabet til fordel for 3. mand, jf. selskabslovens § 108.
til støtte for den nedlagte påstand gøres det mere subsidiært gældende, at det ville være
omstødeligt, såfremt michael carl holding aps havde givet afkald på sin fordring mod
sagsøgte, jf. konkurslovens § 64 og § 74. såfremt retten måtte lægge til grund, at michael
carl holding har frafaldet kravet mod carl wine a/s under konkurs, vil dette være at
karakterisere som en gavedisposition og dermed omstødelig i medfør af konkurslovens §
64. gaven er fuldbyrdet ved aftalens underskrift i maj 2013. fristdag i boet er den 26. au-
gust 2013. gaven er således fuldbyrdet senere end 6 måneder før fristdagen. en dispositi-
on hvorved michael carl holding aps’s aktiver unddrages fra at tjene til hans kredito-
rers fyldestgørelse, vil ligeledes være omstødelig i medfør af konkurslovens § 74. det gø-
res gældende, at michael carl ved dispositionen var – eller i hvert fald blev - insolvent,
og at kurator i carl wine a/s vidste eller burde vide dette.
rentepåstanden fastholdes. det fremgår af gældsbrevet, at renten var 8,5% p.a. det er rig-
tigt, at det tillige fremgår med håndskrift, at dette er baseret på en rente på 4,5% over dis-
kontoen. såfremt man havde ønsket, at renten skulle være variabel med 4,5 % over dis-
kontoen i stedet for fast med 8,5% p.a. så havde man skrevet dette.
ad sagsøgtes protest mod anbringendet om omstødelse:
det fastholdes, at anbringendet kan gøres gældende og påkendes under denne sag. for-
dringsprøvelsessager anlagt mod et konkursbo skal anlægges ved skifteretten, jf. kon-
kurslovens § 242 mens omstødelsessager, der anlægges af et konkursbo skal anlægges
ved de almindelige domstole, jf. konkurslovens § 135. det fremgår af konkurslovens §
243 at skifterettens behandling af tvister foregår efter retsplejelovens regler med de æn-
dringer, der følger af forholdets natur. der er hverken i konkursloven eller retsplejeloven
begrænsninger i hvilke anbringender, der kan gøres gældende under en retssag. retsple-
jelovens § 249 giver endvidere vid adgang til, at en sagsøger kan fremsætte flere krav
mod sagsøgte under en sag, selvom der kun er værneting for et af kravene. når retspleje-
loven giver vid adgang til at sammenlægge krav, må der så meget desto mere være ad-
gang til frit at fremsætte og få påkendt anbringender. det fastholdes derfor, at sagsøger
                                                      - 16 -
     kan fremsætte og få påkendt det subsidiære anbringende om omstødelse under en for-
     dringsprøvelsessag. der er ikke tale om, at sagsøgeren forsøger at få en omstødelsessag
     ”ind af bagdøren”. der er tale om en helt reel fordringsprøvelsessag. sagsøgte har aner-
     kendt, at sagsøgeren havde et krav mod sagsøgte på konkurstidspunktet, idet sagsøgte
     dog har afvist kravet med den begrundelse, at sagsøgeren har frafaldet sit krav efterføl-
     gende. hvorvidt et afkald i givet fald ville være omstødeligt, kan mest naturligt afgøres
     under den verserende fordringsprøvelsessag.
     det ville være unødigt ressourcekrævende for parterne og retssystemet, såfremt der efter-
     følgende skulle anlægges en omstødelsessag ved byretten.
     …”
sagsøgte har i det væsentlige procederet sagen i overensstemmelse med følgende anbrin-
gender anført i påstandsdokument af 13. november 2014:
    ”…
    2. anbringender
    2.1 frafald af krav i konkursboet
     til støtte for carl wine a/s under konkurs’ frifindelsespåstand gøres det gældende, at
     michael carl holding aps ved michael carls underskrift på aftalen mellem på den ene
     side konkursboet og eurl carl wine i likvidation og på den anden side sarl holding
     du chateau de seguin, gert carl og michael carl (”aftalen”), jf. bilag e, gyldigt og
     uigenkaldeligt har fraskrevet sig muligheden for at anmelde kravet på dkk 1.613.437, jf.
     bilag 7, i konkursboet.
     aftalen indeholder et samlet opgør af parternes rettigheder og forpligtelser, ved at carl-
     brødrene og de af carl-brødrene hel- eller delvist ejede eller kontrollerede selskaber giver
     afkald på at anmelde krav i konkursboet mod, at carl-brødrene erhverver de resterende
     aktiver med tilhørende mellemregninger til en nærmere aftalt pris som anført i aftalen.
     aftalens punkt 7 fremhæves i det følgende:
     ”carl-brødrene og de af carl-brødrene hel- eller delvist ejede eller kontrollerede selskaber forpligter
     sig hermed til at frafalde samtlige krav i konkursboet og retten til at anmelde eksisterende og frem-
                                                 - 17 -
 tidige krav i konkursboet. konkursboet foranlediger at de anmeldte krav slettes i gældbogen og be-
 kræfter overfor carl-brødrene, når betingelserne for aftalen er opfyldt, jf. pkt. 10 nedenfor.”
 michael carl har ved sin underskrift på aftalen den 6. maj 2013 tiltrådt dette punkt,
 hvormed han og de af ham ejede selskaber herunder michael carl holding aps frafalder
 samtlige krav i konkursboet.
2.2 aftalen ikke ugyldig efter sl § 136, stk. 1
 det gøres endvidere gældende, at aftalen ikke kan anses for ugyldig, jf. selskabslovens §
 136, stk. 1, nr. 1, da michael carl var enedirektør og ene tegningsberettiget i michael carl
 holding aps, jf. bilag h, samt eneanpartshaver og dermed ikke ved sin underskrift på
 aftalen var begrænset i sin beføjelse i henhold til selskabsloven.
 bestemmelsen i selskabslovens § 136, stk. 1, nr. 2, gælder ikke ved dispositioner, som er
 godkendt af selskabets ejere. bestemmelsen finder derfor ikke anvendelse i denne sag,
 hvor en enedirektør og ejer indgår en aftale på vegne af sit 100 % ejede selskab, som i øv-
 rigt ikke er udenfor selskabets formål.
 det gøres videre gældende, at michael carl ved indgåelsen af aftalen ikke har overskre-
 det sin bemyndigelse eller på anden måde væsentligt har tilsidesat michael carl holding
 aps’ interesser i henhold til selskabsloven § 136, stk. 1, nr. 3, da michael carl i sin egen-
 skab af enedirektør og eneanpartshaver har haft vide beføjelser til at forpligte michael
 carl holding aps.
 michael carl har som enedirektør og eneanpartshaver indgået aftalen med konkursboet
 m.fl. på vegne af michael carl holding aps, og en underkendelse af denne selskabsretli-
 ge beslutning må kræve væsentlige holdepunkter, som ikke ses at være fremført.
 bevisbyrden for at michael carls tiltrædelse af aftalen på vegne af michael carl holding
 aps er i strid med selskabslovens § 136 påhviler michael carl holding aps under kon-
 kurs. det gøres gældende, at denne bevisbyrde ikke er løftet.
 2.2.1 modydelse til michael carl holding aps
                                              - 18 -
der var på tidspunktet for aftalens indgåelse ikke anmeldt et krav på vegne af michael
carl holding aps, da michael carl, ligesom konkursboet, var af den opfattelse, at der
alene bestod et krav mellem konkursboet og michael carl.
aftalen indeholder derfor ikke en nærmere specificeret modydelse til michael carl hol-
ding aps.
imidlertid fremgår det af aftalens punkt 6, at aktiekapitalen i cwi romania holding
sarl samt en række fordringer (herunder et krav mod systembolaget ab og en række
mellemregninger) overdrages til michael og gert carl eller ordre. sidstnævnte, ”eller or-
dre”, er væsentligt, da konkursboet ved aftalens indgåelse ikke var bekendt med, hvor-
ledes den indbyrdes fordeling af aktiverne skulle ske. det ville være nærliggende, at hele
eller dele af aktiverne blev overdraget til gert og michael carls holdingselskaber, idet det
skal understreges, at konkursboet ikke har haft indsigt i dette.
det gøres gældende, at aftalen skal fortolkes ud fra en samlet vurdering. aftalen løste på
en gang de udeståender, der resterede i konkursboet, således at der ikke skulle påløbe
yderligere sagsomkostninger, mens at aktionærerne, herunder michael carl holding
aps, kunne modtage provenue som aktionærer i carl wine a/s under konkurs hurtigst
muligt. idet det skal anføres, at der på daværende tidspunkt var udsigt til fuld dækning
til kreditorerne samt et større millionbeløb til deling blandt aktionærerne. der er således
tale om en afbalanceret aftale, hvor provenuet må antages at have været af væsentlig in-
teresse for michael carl holding aps.
det gøres på denne baggrund gældende, at der var en modydelse for michael carl hol-
ding aps’ krav i aftalen.
2.2.2 ingen utilbørlig fordel på kapitalselskabets bekostning
såfremt retten måtte nå frem til, at der skulle have været afholdt generalforsamling til
beslutning om, hvorvidt michael carl holding aps skulle give afkald på kravet mod
carl wine a/s, gøres det gældende, at michael carl holding aps under konkurs ikke har
                                                - 19 -
 løftet bevisbyrden for, at afkaldet på daværende tidspunkt var åbenbart egnet til at skaffe
 visse kapitalejere eller andre en utilbørlig fordel på kapitalselskabets bekostning.
 det gøres endvidere gældende, at et krav om en egentlig formel afholdelse af en general-
 forsamling er illusorisk, da michael carl både var eneanpartshaver og ene tegningsberet-
 tiget i michael carl holding aps og dermed havde beføjelse til at træffe beslutningen om
 at give afkald på kravet.
2.2.3 ikke ond tro
 skulle retten komme frem til, at michael carl ved sin underskrift på aftalen væsentligt
 har handlet i strid med michael carl holding aps’ interesser, gøres det gældende, at
 konkursboet ikke vidste eller burde vide dette, allerede af den grund, at michael carl
 holding aps ved aftalens indgåelse ikke havde anmeldt noget krav i konkursboet på
 trods af, at konkursboet ved fremsendelse af kreditorinformation nr. 1, har opfordret mi-
 chael carl holding aps til at anmelde sit eventuelle krav i boet, uden at michael carl
 holding aps reagerede herpå, og at selskabslovens § 136, stk. 1, nr. 3, ifølge forarbejder-
 ne ikke indeholder en egentlig undersøgelsespligt for tredjemand (kbet 2008 nr. 1498,
 pkt. 9.7.4).
 konkursboet var således ikke bekendt med michael carl holding aps´ situation og var i
 øvrigt af den opfattelse, at behandlingen af konkursboet ville medføre en større dividen-
 de i niveauet 5 mio. kr. til michael carl holding aps som aktionær. som det fremgår af
 michael carl holding aps´ årsrapport for 2011 (bilag j), havde michael carl holding
 aps pr. 31. december 2011 kortfristede gældsforpligtelser for i alt 4.777.992 kr., og en di-
 vidende på 5 mio. kr. ville således kunne fyldestgøre kreditorerne, hvorfor det gøres
 gældende, at konkursboet heller ikke af den grund kunne være i ond tro omkring even-
 tuel insolvens.
 2.3 fastsættelse af renten
 michael carl holding aps’ krav på dkk 1.613.437 fra den 31. december 2010 til den 25.
 maj 2012 skulle forrentes med en rente svarende til 4,50 % p.a. over nationalbankens dis-
                                              - 20 -
 konto i overensstemmelse med gældsbrevet dateret 4. december 2008 og ikke procesren-
 ten, som michael carl holding aps gør gældende.
 til støtte herfor gøres det gældende at gældsbrevet, der er fremlagt som bilag j, er ind-
 holdsmæssigt ufuldstændigt og i øvrigt er rettet med håndskrift, hvormed renten fastsæt-
 tes til 4,50 % p.a. over nationalbankens diskonto.
 yderligere gøres det til støtte herfor gældende, at nøjagtig samme vilkår er indskrevet i
 gældsbrevet fremlagt som bilag k, hvilket er paraferet og underskrevet af det rumænske
 selskab s.c. danero/carl wine s.r.l.
2.4 omstødelsessag skal anlægges ved de almindelige domstole
 omstødelse af aftalen kan ikke gøres gældende under denne sag, men vil kræve anlæg-
 gelse af en omstødelsessag ved de almindelige domstole, hvilket ikke er sket.
 fordringsprøvelsessagen mod carl wine a/s under konkurs er undergivet skifterettens
 kompetence, mens omstødelsessagen mod carl wine a/s er undergivet de almindelige
 byretters kompetence, jf. konkurslovens § 135.
 uanset om det i dette tilfælde kunne være hensigtsmæssigt at kumulere sagerne, findes
 der ikke at være hjemmel hertil i retsplejelovens § 249, der alene angår de almindelige by-
 retters kompetence.
2.5 ikke mulighed for omstødelse
 såfremt retten skulle komme frem til, at omstødelsesspørgsmålet kan behandles under
 denne sag, bestrider konkursboet, at aftalen hverken kan omstødes i henhold til kon-
 kurslovens § 64 eller § 74.
 der var ikke tale om nogen gave, hvorfor konkurslovens 64 ikke finder anvendelse. som
 det er anført ovenfor under pkt. 2.2.1, var der tale om en modydelse, og michael carl
 holding aps havde en væsentlig interesse i og incitament til at indgå aftalen. endvidere
 var der intet gavemiljø mellem parterne, der hver havde egne interesser at forsvare i for-
                                                  - 21 -
      bindelse med indgåelsen af aftalen. endelig kan dispositionen ikke antages at være ud-
      tryk for gavmildhed.
      i forhold til konkurslovens § 74 gøres gældende, at der intet utilbørligt er i dispositionen,
      og at konkursboet, som angivet under pkt. 2.2.3, ikke var i ond tro om michael carl hol-
      ding aps´ insolvens. det gøres gældende, at det må være michael carl holding aps´
      eventuelle insolvens, der skal ses på i den forbindelse og ikke michael carls, som sagsø-
      ger anfører i sin replik.
      ...”
sø- og handelsrettens afgørelse
selskabet michael carl holding aps er ikke direkte nævnt i den omhandlede aftale. det
fremgår imidlertid af aftalen, at michael og gert carl og de af dem helt eller delvist ejede el-
ler kontrollerede selskaber skulle give afkald på at anmelde krav i carl wine a/s under kon-
kurs mod at købe de resterende fordringer.
det fremgår endvidere af aftalen, at aftalen blandt andet er indgået med ”michael carl eller
ordre”.
henset hertil, og da advokat henning hansen og gert carl har forklaret, at aftalen skulle
omfatte alle mellemværender mellem michael og gert carl og deres selskaber, hvilket til dels
støttes af michael carls forklaring, lægger skifteretten til grund, at michael carl holding
aps også var omfattet af aftalen, og at michael carl også underskrev aftalen som direktør for
michael carl holding aps.
at der blev indgået en allonge vedrørende selskabet eurl carl wine i likvidation kan ikke
ændre på dette, da det efter bevisførelsen må lægges til grund, at det var på grund af de
franske forhold.
michael carl holding aps har således givet afkald på kravet mod carl wine a/s under kon-
kurs.
                                                 - 22 -
det kan lægges til grund, at det på tidspunktet for aftalens indgåelse så ud som om, at kredi-
torerne ville få fuld dækning i carl wine a/s under konkurs, at michael carl ville få udbetalt
ca. 5 mio. kr. fra carl wine a/s under konkurs, og at der ikke på dette tidspunkt var anmeldt
et krav fra michael carl holding aps i carl wine a/s.
det kan endvidere lægges til grund, at aktiverne - retssagen mod systembolaget og de ru-
mænske aktiviteter - i carl wine a/s på aftaletidspunktet så ”lovende” ud, og at det var afta-
leparternes forventning, at aktiverne var mere værd end de 100.000 kr., som skulle betales
for at købe aktiverne ud af konkursboet.
det kan endelig efter gert carls forklaring lægges til grund, at de nævnte aktiver skulle pla-
ceres i hans og michael carls selskaber.
da den indgåede aftale herefter på aftaletidspunktet må antages at indeholde en modydelse
til michael carl holding aps, da det også var af betydning for michael carl holding aps
som aktionær, at konkursboet carl wine a/s blev afsluttet hurtigst muligt, og da michael
carl var enedirektør, enetegningsberettiget og eneanpartshaver i michael carl holding aps,
finder skifteretten ikke, at aftalen er ugyldig efter selskabslovens § 136, stk. 1, nr. 1, 2 eller 3,
eller at michael carl ved at indgå aftalen for michael carl holding aps måtte have overtrådt
selskabslovens § 108.
denne fordringsprøvelsessag er undergivet skifterettens kompetence efter konkurslovens §
242, mens en omstødelsessag anlægges ved de almindelige domstole, jf. konkurslovens § 135.
skifteretten finder derfor ikke, at chris wine a/s under konkurs kan gøre et anbringende om
omstødelse gældende under denne sag.
 som følge heraf tages carl wine a/s under konkurs’ frifindelsespåstand til følge.
                                               - 23 -
sagsomkostningerne fastsættes således, at michael carl holding aps under konkurs skal be-
tale 69.000 kr. til carl wine a/s under konkurs. beløbet, der dækker rimelige udgifter til ad-
vokatbistand, er fastsat på baggrund af sagens genstand, omfang og kompleksitet.
                                     thi kendes for ret:
carl wine a/s under konkurs frifindes.
inden 14 dage betaler michael carl holding aps under konkurs 69.000 kr. i sagsomkostnin-
ger til carl wine a/s under konkurs.
                                         helle degnbol
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                           sø- og handelsretten, den 16. januar 2015

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark