text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 21. januar 2000 blev af retten i sagen
h-0048-97
codan forsikring a/s
(advokat henrik thal jantzen)
   mod
1) norfolk line ltd.
   (advokat jes anker mikkelsen)
2) interland transport
   a division of norfolk line ltd.
   (advokat jes anker mikkelsen)
3) dominic mcerlaine
   (advokat michael johs. villadsen)
4) british telecom
   (advokat flemming horn andersen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
                                               - 2 -
sagen vedrører spørgsmålet om ansvaret for en skade på en generator til en vindmølle under
transport med lastvogn i nordirland. skaden indtraf den 10. august 1995 om formiddagen i
nærheden af middletown. sagens hovedpro blem er om generatoren under transporten blev
revet af køretøjet af en lavthængende telefonledning, eller om den faldt af på grund af andre
forhold.
codan forsikring a/s, der var vareassurandør for afsenderen af generatoren, vestas wind
systems a/s, har nedlagt påstand om at de sagsøgte, 1) norfolk line ltd., 2) interland
transport, a division of norfolk line ltd., 3) dominic mcerlaine og 4) british telecom, in
solidum, subsidiært alternativt skal be- tale dkk 1.261.772,90 med rente 5% fra sagens anlæg
den 10. august 1996 i forholdet til sagsøgte 1, 2 og 3 samt med pro- cesrente fra sagens
anlæg i forhold til sagsøgte 4.
sagsøgte 1 og 2, norfolk, der processuelt betragtes som en enhed, har nedlagt påstand om
frifindelse og har tillige anmodet retten om at fastsætte den indbyrdes skyldfordeling mellem
norfolk og mcerlaine, hvis frifindelsespåstanden ikke tages til følge. norfolk gør i den
forbindelse gældende at british telecom er den egentlig skadevolder, men at mcerlaine i det
indbyrdes forhold mellem norfolk og denne er eneansvarlig.
sagsøgte 3, mcerlaine, har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et mindre
beløb og har derudover gjort gældende at de øvrige sagsøgte skal friholde mcerlaine.
sagsøgte 4, british telecom, har nedlagt påstand om frifind- else, subsidiært betaling af et
mindre beløb.
sagen har tillige været anlagt mod baltisk linieagentur a/s, nu under konkurs. denne sag er
hævet.
sagsfremstilling
transporten blev udført i henhold til cmr-fragtbrev udstedt den 2. august 1995 med vestas,
viborg, angivet som afsender. som modtager var anført norfolk line, esbjerg, der også var
transportør. varen var 1 stk. vindmølle, og vægten oplyst at være 20.000 kg. norfolk line
udstedte cmr-fragtbrev for resten af transporten fra esbjerg til sean quinn (quarries) ltd.
der- rylin, fermanagh, nordirland. i en proformafaktura var vægten angivet til 21.285 kg og
                                                - 3 -
værdien til dkk 1.739.856 "for custom purposes only".
om færdselsuheldet foreligger en politirapport af 10. august 1995 og en råskitse over
uheldsstedet. af oversættelse af rapporten fremgår at køretøjet blev ført af dominic mcerlaine
der var alene i bilen. der var ikke vidner til uheldet som skete kl. 10.15 med anmeldelse kl.
10.20. uheldet skete på vejen fra armagh til monaghan. vejen er ifl. et rids (d.m. brownes
rids, jf. nedenfor) svagt højresvingende før uheldsstedet som er beliggende på en lige vej. lidt
efter uheldsstedet i retning mod monaghan svinger vejen efter ridset svagt til venstre. i poli-
tirapportens rubrik for mundtlig forklaring fra føreren på stedet er angivet "kablerne var
lavthængende".
i rapporten oplyses at vejen var en tjærevej i god vedlige- holdelsestilstand. den var tør på
uheldstidspunktet. vejrfor- holdene var gode. vejen er i øvrigt beskrevet således:
"monaghan road er en dobbeltrettet enkelt kørebane med god tjærebelægning 6,6 m bred og
jævn, afsluttet i begge sider med en græsrabat. det pågældende stykke har en flad højrekurve
i retningen mod middletown. den nationale has- tighedsgrænse gælder. der er ingen skilte,
som angiver dette. der er ikke opsat gadebelysning."
det oplyses at lastbilen, en scania 142 med anhænger, ikke var blevet flyttet før den
rapporttagende betjents ankomst. heller ikke lasten som var var faldet af, eller
telefonledningen var blevet flyttet. der var bremsespor som var 10,3 m lange. de startede
direkte under det sted hvor luftkablet havde hængt, dvs ledningen fra mast 81 til mast 18, jf.
nedenfor. fortov og græsrabat havde mærker efter påvirkning fra lasten der var gledet ned.
dominic mcerlaine forklaring er gengivet således:
"mit navn er dominic mcerlain, og jeg bor 83 gallagh road, toomebridge, co antim. torsdag,
den 10. august 1995 kørte jeg i min scania 142, indregistreringsnummer
odz 3444 fra warrenpoint havnen til sean quinn cementfabrikken i derrylin, co fermanagh.
lige uden for middletown så jeg nogle lavthængende kabler. jeg bremsede i sidste øjeblik, men
det var for sent. jeg så indsug-ningen ryge op i luften, og så begyndte lasten at skride også.
jeg standsede lastbilen så sikkert jeg kunne; jeg vidste ikke, hvilken vej jeg skulle vende den.
jeg hoppe- de ned og så skaden på anhængeren og ned over vejen. der var ikke andre
køretøjer på vejen på dette tidspunkt. jeg havde stået der ca. 2-3 minutter, da en bil
                                               - 4 -
passerede. jeg bad ham om at køre til politiet i middletown for at få hjælp. dette kabel hang
meget lavere end det måtte."
telefonledningens placering fremgår ikke af ridset. de er an- givet på et senere af d.m. browne
udarbejdet rids. af dette ses at ledningen fra mast 81 i vejens højre side set i retning mod
middletown (monaghan) krydser vejen i en vinkel på 20’-25’ til mast 18 hvorfra ledningen atter
krydser vejen i en vinkel på 12’-15’ til mast 17. de i politirapporten omtalte bremse- spor er
indtegnet på brownes rids således at de begynder under ledningen fra mast 81 til mast 18 og
ophører 1,5-2 m efter passage af mast 18. på samme rids har browne angivet tre mær- ker
efter generatoren: et godt 8 m langt spor der begynder 15- 16 m før mast 18, et spor der er
ca. 1,25 m langt og begynder godt 4 m før mast 18, et spor af nogenlunde samme størrelse
ved masten og et spor ca. 6 m efter masten hvor generatoren skulle have befundet sig efter
uheldet.
af køretøjets fartskriver ses at kørsel er begyndt kl. 7. der har været flere kortere afbrydelser
og en større afbrydelse omkring kl. 8. hastigheden på uheldstidspunktet synes at have været
ca. 55 km/t.
adrian haydock fra british telecom gjorde nogle notater på stedet. af renskrift af disse fremgår
(i oversættelse):
"side 1
armagh middletown road
vindmølle
ankom ca. kl. 14.30
******** præsenterede sig selv
gav straks british telecom skylden
rodet last
                                  - 5 -
ingen master trukket ned
& anlæg oprejst på begge
sider
dejlig solskinsdag
svag højrekurve
på vejen
side 2
skinnende hvid overflade
på kuppel og selve
vindmøllen. ligner blå
motor på vejen
hvilken retning vendte lasten på
køretøjet lodret/vandret
hvordan fangede kablet
resten af vindmøllen
køretøjets førerhus - indsugning
trukket af bag førerhus
ht (højde) på indsugning fra
                                       - 6 -
jordoverfladen - ca. 11,5-12 ft (fod) (3,5-3,65 meter)
side 3
kuppel placeret på øverste del
af anhænger
    (skitse)
ht (højde) på kuppel fra jord-
overfladen ca. 12 fod (3,65 meter)
målt højde på anlæg
på begge sider - noget over mindstekravet
mast brækket 2 steder
hvordan skete det
stumperne af masten ser sunde ud
side 4
ingen linier ude af drift
kun beskadigelse af armering på
            fanget
kabel. kablet var afbrudt
                                     - 7 -
           *******
på knækket mast & afbrudt
på begge sider af knækket
mast
forstår ikke hvorfor ingen
andre master blev trukket ned
spurgte fører om han
ikke så det lavthængende sorte kabel
side 5
sagde han ikke så det
spurgte ham om noget højt
kørte forbi ham (eller usædvanligt -
vidste ikke)(stærkt trafikeret vej)
sagde lasten lå vandret
på anhænger
meget besynderligt masten knækket
2 steder usædvanlige mærker
på fortovet. hegnet ødelagt
                                               - 8 -
hvordan fangede kablet resten af
vindmøllen på anhægeren."
haydock har endvidere i en intern rapport til british telecom skrevet:
"ref.: skadessag aramagh/middletown road 10. august 1995
efter kl. 13.15 at have modtaget instrukser fra materiel- kontrolafdelingen (field support
office) besøgte jeg kl. ca. 14.30 skadesstedet. hændelsen skete ca. kl. 11.30 i krydset mellem
mullinary road og vejen mellem armagh og middletown.
jeg fortsatte med at undersøge british telecoms anlæg, det implicerede køretøj og køretøjets
last. resultatet af min undersøgelse er, at kablet krydser vejen fire steder i nærheden; alle
steder, hvor kablet krydser, er der master på 9 m, og en af disse var knækket i forbindelse
med uheldet.
mine undersøgelser viste, at alle 9 meter master var anbragt i korrekt dybde, og
kabelforankringerne var fæstnet på det rette sted på masterne. efter min op-fattelse er
spændets længde passende."
surveyselskabet ths. howell group foretog besigtigelse den 10. august 1995.
skadestidspunktet angives til kl. 11.00. skaden anslås til 100.000 gbp. i
besigtigelsesrapporten hedder det:
"general/circumstances
in early august 1995, interland were contacted by vestas danish wind technology, denmark,
and asked to make ar- rangements for the transit of 2 electricity generating wind turbines. the
turbines had been purchased from the manufacturer by the sean quinn group ltd, derrylin,
co. fermanagh, bt92 9aw. the transit arrangements required the use of 2 interland 40 ft flat
bed trailer units to deliver the load from vestas, denmark to the sean quinn group ltd in
northern ireland.
                                                - 9 -
interland transport made arrangements for the road and sea voyages to northern ireland and
the consignment ar- rived in warrenpoint, co. down on monday 7 august 1995.
on the evening of wednesday 9 august 1995, interland transport, antrim, made contact with
a sub-contractor, dominic mcerlain, 83 gallagh road, toomebridge, co. lon- donderry, bt41
3pd. mcerlain was asked to drive to war- renpoint the following morning to uplift the two
trailer units and complete the two trips to the sean quinn group ltd, derrylin, co. fermanagh,
mcerlain hitched up to the first trailer at around 0800 hrs on thursday 10 august 1995 and
commenced his journey from warrenpoint, through newry and armagh, to derrylin.
at 1100 hrs that morning, whilst driving along the armagh to monaghan road, the vehicle
made contact with overhead british telecom cables. the cables firstly removed the tractor unit
breather apparatus before catching the con- signment main component. the momentum of the
vehicle meant that all strapping snapped and the main component was dismounted from the
trailer. mcerlain immediatly used his mobile telephone to alert the local police.
...
we made a telephone notification to british telecom claims officials, however, despite our being
at the scene for over 2 hours, british telecom had not managed to get a claims representative
to the locus.
the sub contract haulier, mcerlain, is insured with the guardian insurance, belfast, and they
had appointed mr. tom mckeown of mclarens (charted loss adjusters), bel- fast, who was
also at the scene of the incident.
...
cause
the electricity generating wind turbine had been loaded onto the trailer in 3 parts and a
diagram of the trailer and consignment is enclosed. securing measures involved the use of
haulage straps as shown in the diagram. in our opinion the method of stowage/packing was
adequate.
                                                - 10 -
we managed to discuss the incident with mr. dominic mcerlain who was completing the transit
with use of his own skania tractor unit 142 vehicle registration
odz 3444. mr. mcerlain did not recall seeing the low hanging british telecom cables before the
impact but was adamant that the event was not due to the excessive height of his unit or
indeed the consignment.
the local police from middleton, armagh, completed their own enquiries and it was their
conclusion that the british telecom cables had dropped to a height of 11 ft 3 inches (3 m 43
cm) prior catching the vehicle breather apparatus. the cables had firstly caught the tractor unit
breather apparatus before dismounting the consignment main component from the trailer.
the armagh to monaghan road is a very popular route for hauliers and it may be that a
previous high sided vehicle
had caught and strained the cable which mr. dominic mcerlain made contact with. it was also a
possible that the recent period of hot weather may have caused the cables to sag.
on driving from the beginning of the armagh road to the scene of the incident, we had
counted more than 20 sets of similar overhead cables. it is our own view that the low cable
giving rise to this incident had been strained by an earlier vehicle.
...
discussion/recommendation
although vestas danish wind technology will initially pursue their claim against interland
transport, as primary carrier, liability wil be redirected to the insurers of the subcontractor.
from our discussion with tom mckeown of mclarens (loss adjusters), it would appear that
guardian insurance will then pursue british telecom for any expense incurred."
surveyselskabet technomarine, dublin, foretog besigtigelse efter codans anmodning den 11.
august 1995. af rapporten fremgår:
"intro-
duction      we received instruction from w.k. webster on
the 10th of august 1995, to carry out urgent inspection on damaged wind generator at the
premises of interland ltd. we immediately contacted interland who advised us that a road
                                              - 11 -
traffic accident had occured which had caused damage to a wind generator. as a result, the
generator was being transported back to their premises prior to being returned to manufac-
turers for examination. by mutual agreement, we arranged to inspect the wind generator and
examine the circumstances on the 11th of august 1995. following our examinations, we
submitted our preliminary advice by facsimile and we now submit our survey report in the
matter.
interes-
ted
parties     during our discussions, we established that
surveys were carried out at the scene of accident by a variety of personnel on behalf of in-
terested parties as follows:
a. mr. b. clendenning of thomas howells acting on behalf of interland transport.
b. mr. adrian haycock on behalf of british telecom.
c. mr. tom mackeown of mclarens loss adjusters on behalf guardian insurance group,
insurers for the sub-contracted haulier.
descrip-
tion of
goods        we are concerned in this case with a
consignment of a single wind generator nacelle with all internal components, a nose cone as-
sembly and two sealed boxes of assorted parts.
the nacelle unit is basically a box which contains all of the components of the wind generator.
the nacelle meassures approximately 6m long, 2.3m wide and 2.3m high. the enclosure is
built around a galvanised steel frame and is manufactured af glass reinforced plastic.
...
the nose cone unit is approximately 2.6m high and 2.1m in diameter with 3 holes made in the
sides for connection of the windmill blades.
...
descrip-
                                               - 12 -
tion of
packing     there was no specific packing involved at the
time of our inspection. we are informed that the nose cone was in the same position and se-
cured in the same manner as when the trailer was originally picked up. this comprised of it
being situated on the upper end of a stepped 40ft. trailer and secured in position by means of
two 7 tonne nylon web straps with ratchet tensioners.
we are informed that the nacelle unit was secured to the trailer by means of six 7 tonne nylon
web straps and rachet tensioners.
the packing cases with ancillary components were palletised and secured to the trailer by
means of nylon web straps with ratchet tensioners.
circum-
stances      as far as we can establish from our preliminary
interviews with representatives of interland transport, the 40ft. trailer unit containing the
consignment as outlined, was delivered into warrenpoint. subcontracted haulier collected the
goods from warrenpoint after securing the load with an additional two straps of 7 tonne
capacity. the vehicle is reported to have been travelling on the armagh to monaghan road in
the direction of a town called derrylin. at the outskirts of a town called middleton, the driver
reports that a low overhead telephone wire struck the air intake of the towing tractor shearing
it off and subsequently struck the nose cone on the trailer. because of the shape of the nose
cone, the wire rose up over it and then made contact with the nacelle unit on the rear of the
trailer. the contact was such that the entire nacelle was physically torn from the trailer and
landed on the side of the road causing damage.
it was further advised that the unit was tra- velling at 28mph at the time of the incident.
apparently damage was done also to the british telecom cable together with the poles between
which the cable was suspended. the entire mat- ter is under investigation by the royal ulster
constabulary at armagh. we are informed that their full report will be available from their
regional headquarters in approximately 4 weeks time.
condition
of goods we examined the entire consignment as far as
possible whilst loaded aboard the trailer at interland transport. we discovered the following :
                                               - 13 -
a. impact markings on the nose cone as secured to the trailer. these comprised markings only
and are consistent with impact with a cable of some sort.
...
it is the writers opinion that the unit has suffered severe damage in the form of impact with
damage to many of the ancillary components as outlined above.
cause       the cause of damage in this case appears to be
that the nacelle unit was torn from the road conveyance by a low slung overhead cable. the
damage that we have observed is consistent with impact with the ground following such an
inci- dent.
recommen-
dation      we recommend without prejudice that the nacelle
unit and all ancillaries be returned to the manufacturers vestas wind systems a/s for full
examination and repair if possible.
quanti-
fication
of loss     from our own experience of similar type units,
we consider that a reserve of ir£100,000 should be retained by insurers in respect of this loss.
this is estimated on the basis of the damage observed and the necessary labour costs involved
in carrying out full examination and refurbishment of machines."
mclarens, chartered loss adjusters, belfast, har i rapport af 15. august 1995 til mcerlaines
forsikringsselskab anbefalet en reserve i anledning af uheldet på 30.000 gbp, hvilket var for-
sikringens maksimum. i rapporten anføres:
"...
circumstances
...
the insured (mcerlaine) proceeded along the a28 from warrenpoint to armagh and then onto
                                               - 14 -
the a3 which is a single lane two way road heading in the direction of middetown and
monaghan. approximately 6 miles south west of armagh, suddenly and without warning the
compleate load was ripped from the low loader causing the generator weighing 21.29 tonnes to
crash onto the road.
the insured applied the brakes and brought the tractor unit and trailer to immidiate halt.... the
driver initially believed that the load had shifted. however, he quickly realised that overhead
telephone cables were lying across the damaged load and indeed a wooden telegraph poli was
snapped in two and was lying on the road. using his mobil cab phone he placed a "999"
telephone call to alert the royal ulster constabulary and emergency engineers fra british
telecom who were on the scene within minutes.
description of damage
upon the receipt of your instructions at 1120 hrs., we immidiately arranged to meet with the
insured shortly after midday.
we were given the opportunity of examining at close quarters the wind powered electricity
generating plant. the outside case which is constructed of a fibreglass type substance has been
completely disintegrated with the main generator and gear box showing serious signs of impact
damage. there are deep indentations on the tarmac road and footpath where the load has
come off the insured's low loader and impacted with the road surface. telephone cables which
contain a heavy copper core had caught around the vehicle and have also been damaged.
...
investigations
...
there is a consensus of opinion between the insurance representatives of interland haulage
and ourselves that the cables were much lower than the normal required height. indeed an air
vent which projects approximately 18'' above the height of the cab was firstly torn off by the
cables and then the load torn from the low loader.
we have measured the height of the insured's cab and air vent and it has been agreed by the
police that this is particularly low. one point being put forward by british telecom at the
                                               - 15 -
moment is that a high vehicle has come in contact with the cables converned resulting in them
being lower than the acceptable height clearance. in our opinion the fact remains that the
insured's load was removed by low hanging cables and we therefore must look to british
telecom for a possible recovery..."
adrian haydock, british telecom, har den 16. august 1995 ud- færdiget rapport om uheldet. af
haydocks skematiske rapport om beskadigelse af british telecoms udstyr fremgår at en 9 m
mast er brækket og 92 m luftkabel er beskadiget. navnet på føreren af det skadevoldende
køretøj er angivet til at være terry mckeoun. det skematiske spørgsmål "hvad beviser at den
pågæld- ende part er ansvarlig" er besvaret således "ved afslutningen på hændelsen var der
en knækket mast, et beskadiget luftkabel, vindmølle på jorden (køretøjets last)". den
pågældende parts bemærkninger er ifl. rappporten "jeres b.t. kabel hang lavt på tværs af
vejen og trak vindmøllen (køretøjets last) af lastbilen". luftledningens højde angives til at være
over 5,5 m som er det foreskrevne. der var angivelig ikke tegn på at ledningerne havde været
nede før uheldet.
d.m. browne foretog den 8. maj 1996 på british telecoms an- modning en undersøgelse på
ulykkesstedet. i forbindelse hermed tog browne nogle fotografier (i oversættelsen af rapporten
be- tegnet som plancher) som han foreviste under sin forklaring. endvidere udfærdigede han et
rids, sagens bilag e5). i brownes rapport hedder det:
"vindmøllen og lastbilen
de eneste tilgængelige oplysninger i øjeblikket angående disse materielgenstande er
fotografierne taget af british telecom og højden på indsugningen i bagenden af lastbi- lens
førerhus, der er anført til at være 11 fod og 3 tom- mer (3.43 m) i mclarnens brev af 3.
november 1995. foto- grafierne viser, at rotoren, den lodrette del, var anbragt i vandret
position på den laveste del af den ned- byggede trailer, mens møllehatten, der huser
vingemekanismen, var anbragt lodret på den øverste del af den nedbyggede trailer lige bag
førerhuset. der er et sort friktionsmærke på rotoren, der sandsynligvis opstod som følge af
kontakten med et telefonkabel. selvom indsugningen blev beskadiget, er der tilsyneladende
ikke sket skader på de projektører, der er monteret over navneskiltet på toppen af førerhuset.
disse fotografier afslører også, at traileren er af hollandsk oprindelse, hvilket antyder, at
vindmøllen sandsynligvis er lastet og fastgjort af fabrikanten, og at den nedbyggede trailer er
blevet transporteret af forskellige vognmænd tværs gennem det europæiske fastland og
england og til sidst i nordirland. det er nødvendigt at foretage en inspektion af lastbilen for at
                                                - 16 -
registrere de relevante højdemål, fordi fotografiet tilsyneladende viser friktionsmærkerne
neden for projektørerne. det er også nødvendigt at kende vindmøllens dimensioner og vægt.
det samme gælder højden på begge lad på den nedbyggede trailer.
skaden på fortovet
kan ses på planche g, der er taget i retning, lastbilen kom fra. placeringen og størrelsen af
mærkerne eller re- parationerne er også vist i korrekt størrelsesforhold på kortet, hvor de er
nummereret 1, 2, 3 og 4. mærke nr. 2 findes ved siden af den placering mast 18 havde før sit
sammenbrud, og reparation 4 er der, hvor møllehatten først ramte jorden. der er således
noget, der tyder på, at vindmøllen faldt af den nedbyggede trailer på en sådan måde, at den
først landede på fortovet og forårsagede mærke 4, før den bevægede sig fremad via mærke 3,
2 og 1, hvorunder masten blev brækket, så vindmøllen fik fri adgang til at rulle op ad
skråningen, hærge græsset og ødelægge træhegnet, inden den rullede ned ad skråningen til
mærke 1. der er ingen tvivl om, at den også ville have ramt mast 18. spørgsmålet er, om
masten brækkede som følge af et slag, da vindmøllen faldt af den nedbyggede trailer, eller som
følge af den kraft, som kablet udøvede på masten. linieføringen af luftledningerne mellem
mast 81, 18 og 17 er vist i korrekt målestoksforhold på kortet, hvor det er indlysende, at
lastbilen havde passeret under kabel 81-18, jf. planche j og k. bremsesporene er indtegnet på
kortet i forhold til deres placering på british telecoms fotografier, fordi politi-betjenten ikke
indtegnede deres placering. ved hjælp af bremsesporene kan det ses, at lastbilen har kørt 80
fod (24,38m) i gennemsnit mellem punkt x og y.
placeringen af vindmøllens forreste del på den nedbyggede trailer er ikke kendt på nuværende
tidspunkt, men den må være i størrelsesordenen 20 fod (6,1m) fra lastbilens forende, så hvis
kabel 18-17 trak vindmøllen af den ned- byggede trailer, ville lastbilens førerhus have befundet
sig 20 fod (6,1m) efter punkt y, efter hvilket der ville have været en yderligere strækning at
tilbagelægge på grund af kablets udstrækning, som ville være tilbøjelig til at skubbe vindmøllen
over i ratsiden samt mod den nedbyggede trailers bageste ende indtil enten kablet knækkede
eller masten brækkede, hvilket er omstændighe- der, der ikke er forenelige med mærkerne i
fortovet.
bremsesporene
er 33 fod og 9 tommer (10,29m) lange og begynder under ledning 81-18 og ender 46 fod
(14,02m) før ledning 18-17. hvis det påstås, at dette kabel var lavthængende, er det
besynderligt, at føreren ikke fortsatte med at bremse helt frem til kablet plus yderligere 20 fod
(6,1m) frem til vindmøllens placering for derved at opnå en total bremselængde på mindst 100
                                               - 17 -
fod (30,48m). det påstås, at bremsesporene blev lavet fordi der var lavthængende kab- ler, så
føreren vil få lidt svært ved at forklare, hvor- for han ikke gjorde brug af hele den mulige
bremselængde. jeg har fået oplyst, at fartskriveren angiver lastbilens hastighed til 37.5 mph
(63,5 km/t) da uheldet skete. en lastbils bremselængde ved en fart på 37.5 mph (63,5 km/t)
er ca. 90 fod (27,43m) hvilket antyder, at lastbilen kunne være bragt til standsning, før
telefonledning 18-17 fik kontakt med vindmøllen.
jeg inspicerede den brækkede mast 18 den 1. august 1996 på british telecoms magasin i
omagh i a. haydocks tilste- deværelse, hvor jeg tog de fire fotografier markeret som n, o, p
og q samt nogle relevante mål. kablet kunne ikke inspiceres, da det blev opbevaret et andet
sted, men a. haydock beskrev skaden på kablet ved at benytte british telecoms fotografi 1, 2
og 3.
masten
er 30 fod (9,14 m) høj og konisk og måler 7 1/4 tommer (18,42 cm) i diameter foroven og 10
1/4 tommer (26,04 cm) forneden. bruddene findes 5 fod og 2 tommer (1,57 m) og 11 fod og 1
tommer (3,38 m) fra mastens bund, hvilket gi- ver et nedre, et mellem- og et øvre stykke på
henholdsvis 5 fod og 2 tommer (1,57 m), 5 fod og 11 tommer (1,8 m) og 18 fod og 11 tommer
(5,77 m). der findes jordaftegninger på det nedre stykke, hvilket angiver, at masten var ned-
gravet ca. 6 fod og 6 tommer (1,98 meter) i jorden. mas- ten bar telefonledning 81-18 og 18-
17 i den vinkel, der er vist på kortet, så aflastningswiren var anbragt i en ret vinkel i forhold til
vejen. mærkerne efter aflast- ningswiren er synlige i toppen af masten og deres place- ring
antyder, at den side af masten, der vender opad på plancherne, vendte ud mod middletown
road. den måde, som bruddene vender på, viser, at den kraft, hvormed masten blev brækket,
blev påført i retningen af middletown pga. spændingssvigt i tømmeret på siden, der vendte
mod armagh.
kablet
jeg ville have foretrukket, hvis det havde været muligt for mig selv at foretage en inspektion af
kablet, men jeg har fået oplyst, at det ikke længere er i et stykke, som det var lige efter
uheldet, hvor a. haydock inspicerede det. sidstnævnte kan bekræfte, at det var intakt fra mast
17 til mast 81. hans fotografi 1 og 2 viser skaden på kablet ved siden af den ny mast 18, mens
fotografi 3 vi- ser det samme kabel ophængt fra mast 17 og beskadiget et sted ca. 50-60 fod
(15,24-18,28 m) fra denne mast, hvil- ket placerer det beskadigede stykke over vejbanen mod
middletown. denne skade er sandsynligvis forårsaget af kontakt med lastbilens indsugning og
mod vindmøllens ro- tor. fotografi 1 og 2 viser det andet beskadigede område ved siden af den
                                                - 18 -
nye mast 18 og dobbeltløkken på støtte- kablet af stål, der var fastgjort rundt om toppen på
den gamle mast 18. pga. at placeringen af den gamle mast 18 langs med kablet er angivet ved
placeringen af løkken på ledningen, er det tydeligt, at det beskadigede stykke ka- bel findes
langs telefonledning 18-81 på et sted ca. 6-12 fod (1,83-3,66 m) fra mast 18 på en placering
over forto- vet, hvilket antyder, at denne skade ikke skyldtes, at kablet fik kontakt med
lastbilen eller vindmøllen, mens denne befandt sig på lastbilen.
ulykken
lastbilchaufføren anfører, at han observerede lavthæng- ende luftkabler og bremsede i sidste
øjeblik, men at det var for sent, fordi han observerede, at indsugningen stak op i luften
samtidig med at lasten begyndte at rutsche af den nedbyggede trailer. de fysiske beviser på
fortovet, placeringen af bremsesporene og beskadigelsen af masten samt det sted, hvor kablet
er skadet, er ikke foreneligt med førerens forklaring. dette materiale viser, at vind- møllen
faldt af den nedbyggede trailer på fortovet ved mærke 4, før den ramte telefonledning 81-18.
lastbilens hastighed på dette tidspunkt var 37,5 mph (63,5 km/t), så vindmøllen ville til at
begynde med bevæge sig fremad med en næsten tilsvarende hastighed, efter at den var gledet
af den nedbyggede trailer lige før mærke 4, hvorefter den hoppede fremad via mærke 4 og 3
og brækkede masten ved mærke 2, hvilket sandsynligvis ødelagde vindmøllen, op ad
græsskråningen og ødelagde hegnet, før den blev bragt til standsning ved mærke 1 efter at
have tilbagelagt en sam- let længde på 73 fod og 3 tommer (22,33 m), hvor den blev delvis
indtegnet af politibetjenten. lastbilen skulle kø- re ca. 70 fod (21,34 m) fra mast 18 til det
sted, hvor indsugningen blev knækket af kablet på ledning 18-17 med en hastighed, der var
meget lavere end 37,5 mph (63,5 km/t) pga. opbremsning, hvilket efterlod spor af en læng- de
på 33,8 fod (10,3 m), og derefter blev der bremset mo- derat til føreren havde bragt sin lastbil
til standsning på det sted, der er angivet på kortet 124 fod (37,8 m) fra ledning 18-17, så der
var tid for ledning 18-17 til at falde ned før lastbilen passerede. telefonledning 18- 17 blev
beskadiget over vejbanen mod middletown pga. kon- takt med indsugningen og vindmøllens
rotor, men det er klart, at vindmøllen først forårsagede skade på kabel 81- 18, da mast 18 var
brækket. a. healey, som er ansat af british telecom til at opsætte master og blev sendt til
ulykkesstedet, har oplyst overfor mig, at vindmøllen blev bragt til standsning oven på kablet,
så skaden, der er en ødelæggelse af kabelarmeringen, sandsynligvis var forårsaget pga.
vindmøllens vægt, som den gled hen over kablet, mens det lå på jorden eller fortovet.
politiets optegninger
politibetjenten gjorde brug af de på kortet viste stolper ved indgangen til at indtegne
                                               - 19 -
placeringen af resten af vindmøllen. der er målt en afstand på 14,18 meter fra en
indgangsstolpe og en afstand på 13,05 meter fra det sted på kantstenen, der er markeret med
en lille firkant. de konkrete indgangsstolper er 10,65 meter fra kantstenen i henhold til
politibetjentens optegninger, men et stykke bag hegnet, og stolperne, der er vist langs
kantstenen, står bag ved det på kortet viste fortov. så såvel målet på 14,18 som målet på
13,05 er taget fra stolpen ved bagkanten af fortovet på armagh-siden af indgangen. det første
mål svarer til vindmøllens bagende og ikke for-enden som vist på den indtegnede placering.
vindmøllens mål mangler på hans tegning. bremsesporene er opmålt til 10,3 meter eller 33,78
fod og er ikke faste men angivet til at starte lige på den anden side af vindmøllens for-ende og
er beskrevet i pkt. 5.3 i hans rapport som be-gyndende lige neden under et luftkabel. på hans
tegning ville dette svare til, at bremsesporene skulle være pla-ceret under ledning 18-17, men
heldigvis viser british telecoms fotografi 4, at bremsesporene starter lige ved den ende af
reparation 4 på fortovet, der vender mod middletown, hvilket placerer sporenes begyndelse
under ledning 81-18 og på et sted på vejen, der er efter vind-møllens fald sidelæns af den
nedbyggede trailer.
konklusion
de tilgængelige beviser viser, at vindmøllen faldt af den nedbyggede trailer pga. dårlig
fastsurring, før den nåede ledning 81-18, og at skaden påført british telecoms anlæg skyldes,
at vindmøllen brækkede mast 18."
der er fremlagt en række fotografier, bilag e8-e34.
e8 viser rotoren med et tværgående mærke i toppen der kan stamme fra telefonkablet. af e9
ses at mærket nærmest er på den del af rotoren der vender fremad og ud mod lastbilens
venstre side. den beskadigede generator ses bagved møllehat- ten, genanbragt på
sættevognen.
e16 og e18 viser den ubeskadigede mast 17 der står op ad et ligeledes ubeskadiget rækværk.
e17 viser det nederste af mast 81 der ikke ses beskadiget.
e24 viser mast 18 der er knækket to steder.
af en buskøreplan fremgår at bussen fra armagh til monaghan efter planen har passeret
                                              - 20 -
uheldsstedet på vejen til middletown hvor bussen skulle ankomme kl. 9.40.
besigtigelseskontoret har på codans anmodning sammen med repræsentanter for vestas,
herunder knud bjarne hansen, besigtiget den beskadigede generator (nacelle). man fandt
følgende skader og reparationsbehov:
"found:
1.     nacelle cover (glasfiber):
       crushed, fractured and distorted.
2.     transport frame:
       fractured and bend in one end.
3.     base frame:
       apparently no damage.
4.     main shaft and bearing housing (vestas):
       apparently no damage.
5.     gearbox (valmet s3 ghd-500x):
       lifting padeye right side flattened.
       gear oil-cooler crushed and leaking.
6.     generator (siemens 1 la 1405 (weier)):
       all 4 foundation pads (bolted on to the generator)
       broken and the generator torn loose.
       air-fan for gear oil-cooler indented and coubling
       between gearbox outletshaft and generator shaft torn
       apart.
7.     hydraulic pitch regulator (vestas):
       base plate for pitch cyl. bent, probably damage to
       cylinder and piston.
                                            - 21 -
8.   hydraulic unit:
     tank crushed, pump unit indented and el-motor bro-
     ken off.
9.   yaw mechanism:
     (thoroghly inspection not possible)
     left yaw-gear, housing damaged and el-motor broken
     off.
10.  crane (mounted at the aft end):
     bent and crushed.
11.  controler units:
     top unit - cabinet indented and distorted, damage to
     electronic components. bottom unit (seperated and
     packed in wooden box) cabinet slightly distorted,
     no visible damage to the internal electronic compo-
     nents.
12.  spinner (glasfiber):
     surface scratches and fractured in 2 areas.
13.  general:
     internal cabling and hydraulic piping torn apart and
     damaged .
     painted areas scratched in many areas.
     (hub reported not to have fallen off the trailer -
     no damage observed).
recommended repair:
1.   necessary dismantling for access and cleaning.
2.   nacelle cover, hydraulic pitch regulator, hydraulic
     unit, top control unit, left yaw-gear and -motor,
                                                - 22 -
         gear oil-cooler, crane, transport frame, and inter-
         nal cabling and hydraulic piping estimated to be
         100% damaged, to be renewed.
3.       gearbox and generator to be transported to the ma-
         nufacturers in finland/germany for examination/ re-
         pair and returned.
4.       base frame to be measured for straightness, repair
         as found necessary, critical weldings to be ndt.
5.       mainshaft and bearing housing, dismantling for
         examination of shaft and bearings, repair as found
         necessary.
6.       bottom control unit, cabinet to be faired/renewed,
         necessary tests/repairs of electronic components.
7.       yaw-ring, -gears and -control to be examined and
         repaired as found necessary.
8.       damage to paint to be repaired, spinner to be re-
         paired.
9.       all renewals and repairs to be inspected and ap-
         proved by vestas quality control."
skaderne er af vestas opregnet i brev af 24. marts 1998 til codans advokat:
"på deres foranledning skal vi herved bekræfte, at den beskadigede vindmølle blev returneret
til os. den på- gældende vindmølle var i sidste del af en produtions- serie, hvilket betød, at
møllen blev totalt demonteret og oparbejdet som en ny mølle, men enkelte elementer indgik i
andre nye mølletyper, efter i fornødent omfang at være repareret/genoparbejdet.
                                                - 23 -
dette gør, at vi således ikke har mulighed for at doku- mentere faktiske reparationsudgifter i
anledning af møl-
lens beskadigelse.
med henvisning til skaderne som beskrevet i besigtigel- ses kontorets rapport af 25. august
1995, vil vi imidler- tid anslå, at reparation af vindmøllen ville have medført følgende udgifter:
item   beskrivelse                                    anslået sum
 1     nacelle cover, totalt destrueret.      dkk     82.300,-
 2     transport frame, repareret.            dkk      8.000,-
 3     nacelle bed frame, skrap pga skævhed,dkk          222.400,-
       ikke retbar, div. løsdele.
 4     main shaft and bearing assy, checket dkk         45.000,-
       og genmonteret med nye lejer.
 5     gearbox, checket og genmonteret med            dkk   140.000,-
       nye lejer hos leverandør. nyt køle-
       system.
 6     generator, kasseret.                   dkk    330.000,-
 7     blade pitch, arrangement, kasseret.            dkk    32.900,-
 8     hydraulic unit, destrueret idet ny- dkk       85.400,-
       garanti ikke opnåelig.
 9     yaw mechanism, undersøgt og repa-          dkk     47.000,-
       reret i nødvendigt omfang.
10     crane, kasseret.                               dkk    10.100,-
11     controller unit, demonteret totalt, dkk        85.700,-
                                              - 24 -
        komponenter checket og repareret i
        nødvendig omfang, nyt kabinet.
12      nose cone (spinner), kasseret              dkk     18.700,-
13      general, diverse interne/eksterne dkk     136.500,-
        undersøgelser og fragtomkostninger.
anslået totale reparationsomkostning        dkk 1.244.000,-
som følge af vindmøllens beskadigelse modtog den irske køber en ny mølle vederlagsfrit,
hvorefte køberen frafaldt ethvert krav i anledning af den beskadigede vindmølle og vi var
således berettigede til erstatning under transportforsikringen.
på grundlag af de estimerede reparationsomkostninger blev denne erstatning baseret på
skadesomfanget af de enkelte dele, estimeret til dkk 1.244.000,-, hvilket beløb vi herefter
modtog som erstatning fra codan forsikring."
vestas har oplyst følgende reservedelspriser:
"item beskrivelse                     reservedelspris
1               gear                               dkk 630.000,-
2               generator                          dkk 475.000,-
3               hydraulikstation            dkk   87.000,-
4               nacelle cover               dkk   92.250,-
5               pitch arrangement           dkk   71.275,-
6               nose cone                          dkk    18.200,-
7               intern kran                 dkk   14.000,-
priser er listepriser, gældende til 31.03.2000"
vestas har den 21. september 1995 kvitteret for modtagelsen af erstatning på 1.244.000 kr.
og overdraget sine rettigheder til codan.
dominic mcerlaine har forklaret at han har drevet forretning siden 1990 med egen trækker.
han overtog den pågældende trai- ler i warrenpoint, nordirland. han har tidligere kørt med
                                               - 25 -
vindmøller. han tjekkede surringen og observerede intet unor- malt. der var 5-6 spændbånd
om generatoren. spændbåndene var nye. han gjorde ikke noget ved surringen, for den var i
orden. det var en varm sommerdag. han kender vejen til middletown godt. der er gode
oversigtsforhold på uheldsstedet. om uheldet kan han forklare at han i sidste øjeblik inden
uheldet så en lavthængende luftledning og øjeblikkeligt bremsede. det må væ- re luftledningen
fra mast 81 til mast 18 han så. han var måske en personbils længde fra ledningen da han
bremsede. han kon- centrerede sig om at holde lastvognen på vejen og undgå en foldning af
køretøjet, saksning. efter den kraftige opbrems- ning tog han resten af farten af bilen. han så i
spejlet at luftledningen tog køretøjets luftudtag af. det var kun luftud- taget der blev
beskadiget. det sidder højere end trækkerens spotlight. der var en revne i et spotlight, men
det kan være en tidligere skade. han så ikke generatoren falde af; der kom meget støv
bagude. rotoren på ladet bevægede sig ikke som følge af uheldet.
han målte ikke bilens eller lastens højde inden han kørte. det er imidlertid sikkert at den ikke
oversteg 5,5 m, som er den foreskrevne mindstehøjde for luftledninger.
han så ikke andre høje læs på vejen. der var ikke meget tra- fik.
det kan godt passe at han kørte med 37 m/h (59,3 km/t) lige inden uheldet. den højeste
lovlige hastighed var 50 km/t.
der var ingen anden grund til opbremsning end det nedhængende kabel.
han bad føreren af en anden bil der kom til stede efter uhel- det, om at ringe til politiet. han
har ikke sagt som anført i mclarens' rapport at han tilkaldte politi over sin mobiltele- fon.
knud bjarne hansen har forklaret at han i en årrække har været ansvarlig for vestas'
projektgennemførsel. han så den beska- digede generator da den kom tilbage. for ikke at
sinke mølle- byggeriet i irland besluttede vestas at de ville levere en an- den generator. møllen
var af en type (v39) der var på vej ud. de solgte ca. 100 v39-møller i 1995, langt færre i
1996. en genopbygning af den beskadigede mølle ville tage fra 8 til 12 måneder, så den
genopbyggede mølle ville efter renovationen være udgået af linieproduktionen. det var derfor
bedre at skille møllen ad og bruge delene til andre møller i det omfang de var anvendelige.
en renovation forudsatte en fuldstændig adskillelse og kontrol med de enkelte dele, så de
                                               - 26 -
kunne være sikre på at der ikke var unøjagtigheder eller skævheder. der er ganske små
tolerancer på visse dele (fx main shaft og gearbox). da vestas giver 20 års garanti på
møllerne, og da reparation efter opsætning er bekostelig, er gennemgribende kontrol
nødvendig.
vestas foretog et overslag over omkostningerne, og efter forhandling med codan kom man
frem til en lumpsum på 1.244.000 kr. som blev betalt til vestas i september 1995.
erstatningen er fastsat ud fra prisen på en ny generator med tillæg af 10%. erstatningen udgør
65% af dette beløb. det var noget af en studehandel. der er nogle af delene fra den
beskadigede mølle der er genanvendt. det gælder dog ikke fx item nr. 1, nacelle cover, der var
til lossepladsen. vidnet ved ikke i hvilket om- fang de dele der kunne repareres, faktisk blev
repareret. det gælder også gearboxen, item 5, som er en meget følsom del af generatoren.
der er meget lave scrapværdier, og det koster meget at tage metaldele ud af enkeltelementer
for at sælge det separat. det gælder fx kobberet hvoraf der er ca. 1,5 t. kobberprisen var 7
kr/kg. efter at have fået erstatning fulgte vestas ikke sagen. item 13, general, er en
residualpost hvori indgår nogle fragt- og timeomkostninger. de af vestas oplyste
reservedelspriser er listepriser. vidnet ønsker ikke at oplyse indkøbspriser.
adrian haydock har forklaret at han har været ansat hos bri- tish telecom i 25 år og arbejdet
med eksterne netopgaver, her- under luftkabler. han er leder af en afdeling på ca. 20 mand.
han har beskæftiget sig med skadessager i 15 år.
telefonledninger skal mindst være 5,5 m over jorden ved vej- overføring. ledningerne
befæstes normalt på masterne ved hjælp af en kraftig wire der vikles tre gange rundt om
masten og fastgøres med kramper. fastgørelseswiren vikles over en stræk- ning om den wire
der bærer telefonledningen. ledningen fastgø- res til den bærende wire med ståltråd.
vidnet har ved forevisning af fotos og demonstration af kabler og wirer anskueliggjort
ophængningen af telefonkabler.
wire med kabel kan synke 1½ fod (0,45 m), men det spiller in- gen rolle for sikkerheden, da
british telecom bruger 9 m mas- ter ved vejoverføringer. 1,8 m er i jorden. kablerne fastgøres
0,45 m fra toppen. der er således under alle omstændigheder en fri højde på 6,3 m.
vidnet kan bekræfte at wirer med kabler var fastgjort efter reglerne til masterne 81 og 18. det
                                              - 27 -
fremgår også af fotos i sagen.
mast 81 havde ikke tegn på at der var blevet trukket i den. den wire der fastholder den som en
bardun (stay wire), var fortsat på plads. jorden bar ikke præg af at der var blevet rykket i
masten. heller ikke mast 17 viste tegn på at der var blevet rykket i den.
vidnet undersøgte kablet der gik fra mast 81 over mast 18 til mast 17. wiren var ikke skilt fra
kablet på noget sted.
det er bemærkelsesværdigt at mast 18 er knækket to steder. det har vidnet ikke tidligere
været ude for i tilfælde af træk i en mast. en mast der bliver trukket i fra toppen via kabel og
wire, vil knække ét sted. når masten er knækket to steder, tyder det på at den er blevet ramt
af en større genstand. det kan have været generatoren (nacellen) der på en eller anden måde
er væltet af ladet og har ramt masten der knækkede således at det nedhængende eller
nedfaldende kabel greb fat i rotoren, men ikke i nacellen. dette ræsonnement indebærer at
den del af ledningen der ramte rotoren, er ledningsstykket fra mast 18 til mast 17, ikke
ledningsstykket fra mast 81 til mast 18.
vidnet har ved henvendelse til busselskabet fået bekræftet at den fremlagte køreplan er
identisk med den der var gældende på uheldstidspunktet, og at den bus der efter planen skulle
pas- sere stedet nogen tid inden uheldet, faktisk passerede det ca. 40 minutter inden uheldet,
samt at chaufføren ikke havde be- mærket noget usædvanligt ved telefonledningerne.
british telecom inspicerer ledningerne hvert sjette år. in- spektion det pågældende sted havde
fundet sted i 1992. end- videre foregår der en uregelmæssig kontrol ved at en mekaniker
kontrollerer forholdene, hvis han alligevel skal arbejde med et eller andet på stedet.
vidnet kan bekræfte at hans angivelse af førerens navn beror på en forveksling.
d.m. browne har forklaret at han er ingeniøruddanet og at han har været selvstændig siden
1971. han arbejder som teknisk rådgiver for parter i retssager, herunder british telecom.
vidnet har på sin tegning bilag e5 angivet bremsesporene som de efter politiets oplysninger i
rapporten skulle være an- bragt. også andre angivelser på tegningen er efter politiets
oplysninger. politiets rids kunne ikke benyttes i sagen, da det var for unøjagtigt. vidnet kan i
                                               - 28 -
øvrigt vedstå sin rapport hvoraf dele blev gennemgået under forklaringen.
procedure
codan har anført at der hersker nogen uklarhed om årsagsfor- holdene i sagen. det er efter
sagsøgerens opfattelse mest sandsynligt at telefonkablet var for lavt og greb fat i trai- lerens
læs og så er det endelige ansvar british telecoms. uan- set dette må den kontraherende og
den udførende fragtfører, som den kontraherende fragtfører svarer for, være ansvarlige i
forholdet til codan. de har ikke godtgjort at uheldet ikke kunne undgås eller afværges. der var
særdeles gode oversigts- forhold på stedet, derfor burde mcerlaine i god tid have fore- taget en
blød opbremsning, og så var skaden ikke sket. i for- holdet mellem codan og fragtførerne må
det antages at skaden skyldes en kørselsfejl, og her er der i praksis ansvar for fragtføreren,
blot der er den mindste fejl.
fragtføreren har ikke godtgjort at skaden står i forbindelse med nogen af de forhold der er
nævnt i cmr-lovens § 25, stk. 1, litra a, b eller c. det er navnlig ikke sandsynliggjort at skaden
skyldes utilstrækkelig surring.
hvis det antages at mangelfuld surring er medvirkende årsag, gøres det gældende at manglen
må have været åbenbar således at mcerlaine kunne have konstateret den.
i forholdet til british telecom vil codan lægge mest vægt på forklaringen fra den person der
var tilstede på uheldsstedet, mcerlaine. tekniske beregninger og ræsonnementer bygger på
forudsætninger hvis rigtighed efter sagens natur altid er for- bundet med usikkerhed, og kan
ikke træde i stedet for direkte iagttagelser. british telecom har et strengt, objektiviseret ansvar
for at deres kabler ikke påvirker færdselssikkerheden.
med hensyn til tabet må der bygges på vestas' opgørelse som er den eneste opgørelse i sagen.
den støttes af de skøn der er foretaget i surveyrapporterne, og af knud bjarne hansens for-
klaring. hvis man måtte mene at estimatet er noget i overkan- ten, må retten foretage et skøn
over de sandsynlige repara- tionsomkostninger.
norfolk der som kontraherende fragtfører anerkender at have ansvaret for mcerlaine, har
gjort gældende at dennes for- klaring som fremgår af politirapporten og surveyrapporterne må
have overvægt i forhold til de senere fremkomne beregninger og rekonstruktioner. der er ikke
                                               - 29 -
noget bevisdatum der peger i retning af svigtende opmærksomhed hos chaufføren. det
fremgår af flere af de fremlagte fotos at telefonkablet ikke er særlig synligt i landskabet. derfor
er det forståeligt at mcerlaine først så kablet i sidste øjeblik og derfor foretog en kraftig
opbremsning. færdselsuheldet og dermed skaden på møllen var således noget abnormt og
uforudseligt som fragtførere ikke er ansvarlige for.
erstatningskravet bestrides. der er en angiven værdi på en proformafaktura. den er ikke
anvendelig. erstatningen fra codan til vestas som erstatningskravet "bygger på", var re-
sultatet af en studehandel, og vestas opgørelse af kravets enkeltposter er en opstilling af et
regnestykke ud fra et givet facit. hvis der er et ansvar, må retten foretage en skønsmæssig
begrænsning af påstanden.
hvis der er ansvar, må mcerlaine som den for et uheld an- svarlige erstatte tabet. endvidere
påhviler der british telecom et ansvar for den nedhængende ledning.
med hensyn til surringen henholder denne sagsøgte sig til mcerlaines procedure.
dominic mcerlaine har gjort gældende at der er ansvarsfrihed efter cmr-lovens § 24, stk. 2.
der må lægges afgørende vægt på mcerlaines forklaring, der er ingen andre direkte beviser.
det har fra sagens start ligget klart at årsagen var en nedhæng- ende telefonledning. så kan
british telecom i sagens sidste fase ikke hævde at der er tvivl om dette. i øvrigt afvises det at
brownes beregninger kan anvendes. mcerlaine forklarede at han kort inden uheldet så det
nedhængende kabel, som ikke var tydeligt i landskabet, og derfor foretog en kraftig opbrems-
ning; der er ikke noget der tyder på andre årsager. kablet har berørt lasten, det viser mærket
på rotoren. hastigheden var efter fartskriveren ikke særlig høj, og der er ikke om-
stændigheder der peger i retning af kørselsfejl.
i øvrigt gøres det gældende at skaderne kunne være forhindret ved bedre emballering eller
beskyttelse eller ved bedre sik- ring af lasten, jf. cmr-lovens § 25, stk. 1, litra b og c. det er
vestas der har foretaget sikringen af lasten og fejl ved sikringen må falde tilbage på codan.
codan har trods provo- kation herom ikke oplyst om godset er blevet omlæsset under- vejs.
hvis der er ansvar for mcerlaine, må han have regres over for british telecom.
kravets størrelse bestrides. codan har trods provokationer ikke dokumenteret tabet nærmere.
                                               - 30 -
british telecom har anført at de øvrige parter i sagen ikke har godtgjort at der foreligger en
ansvarspådragende fejl fra british telecoms side. der er i realiteten ikke andet end mcerlaines
partsforklaring der peger på en fejl hos telefon- selskabet. surveyrapporter m.v. bygger på
mcerlaines forkla- ring og falder derfor med denne. det ses af surveyrapporter at der ikke har
været forbindelse mellem besigtigelsesfolkene og british telecom. det kan ikke bebrejdes
british telecom. det må være de parter der søger at gøre ansvar gældende mod tele-
fonselskabet, der retter henvendelse til dette.
lavthængende ledninger må enten skyldes skæve pæle, eller at kablerne er blevet løse i
befæstigelserne. der er ikke holde- punkter for at nogen pæle har være skæve inden uheldet.
kab- lerne og befæstigelserne er blevet efterset af vidnet haydock og fundet i orden. ingen af
de andre parter har kunnet påvise fejl ved befæstigelserne eller ved pælene for den sags skyld.
40 minutter før uheldet passerede en bus, og på det tidspunkt var der ikke problemer. det er
usandsynligt at kablerne på en stille dag har revet sig løs i tidsrummet mellem bussens pas-
sage og mcerlaines passage.
british telecom skal derfor frifindes. der er ikke påvist fejl ved kabelføringen.
hertil kommer at brownes undersøgelser viser at et andet hændelsesforløb er sandsynligt,
nemlig at mcerlaine af anden grund end telefonkablet har foretaget en pludselig og kraftig
opbremsning. derved har generatoren, der har en betydelig vægt, fået en kraftig påvirkning
som medførte at surringerne ikke kunne fastholde den med den følge at den faldt af og ramte
mast nr. 18 som brækkede i to stykker. der var mærker på vejen som kan stamme fra
generatoren. et træk i en mast via et telefonkabel med wire i toppen vil efter alle erfaringer
føre til at masten knækker ét sted. det kan næppe bestrides at lastvognen har ramt
telefonkablet. det har blot været kabel- stykket mellem mast 18 og 17 den ramte, ikke stykket
mellem mast 81 og mast 18. det er det mest sandsynlige eftersom møl- lehatten er ramt af
noget der kan være et kabel, på den for- reste og venstre side, og det stemmer bedst med den
vinkel med hvilken kabelstykket mellem mast 18 og mast 17 krydsede vejen.
hvis der er et ansvar, bør ansvaret nedsættes eller bortfalde efter erstatningsansvarslovens §
25.
                                                - 31 -
rettens afgørelse
det kan ikke alene på grundlag af dominic mcerlaines forklaring lægges til grund at skaden
skyldtes en nedhængende luftledning der greb fat i generatoren. der er ikke objektive op-
lysninger der støtter denne forklaring der som anført af british telecom ikke stemmer med
tekniske oplysninger, herunder at der var spor i vejkanten efter en kraftig genstand, at masten
knækkede i to stykker, og at møllehuset blev skrabet af kablet på forside og venstre side.
norfolk og dominic mcerlaine har således ikke godtgjort at skaden skyldes forhold der ikke
undgås, eller hvis følger ikke kunne afværges.
det er heller ikke godtgjort at skaden skyldes forhold for hvilke british telecom er ansvarlig.
ansvaret for skaden må i forholdet mellem codan på den ene side og norfolk og dominic
mcerlaine på den anden side bæres af de sidstnævnte. i det indbyrdes forhold mellem norfolk
og mcerlaine må mcerlaine bære ansvaret for skaden, da det ikke er godtgjort at skaden
skyldes forhold han ikke kunne afværge eller forebygge. navnlig er der ikke holdepunkter for at
lasten var surret utilstrækkeligt til almindelig landevejstransport.
tabsopgørelsen som væsentligt er en opstilling ud fra det re- sultat som codan og vestas
forhandlede sig frem til, kan ikke lægges til grund ved fastsættelsen af erstatningen. efter de
oplysninger der foreligger og efter parternes tilkendegivelser fastsætter retten skønsmæssigt
erstatningsbeløbet til 600.000 kr.
                               t h i k e n d e s f o r r e t:
inden 14 dage efter denne dom skal norfolk line ltd. og in- terland transport, a division of
norfolk line ltd. samt do- minic mcerlaine én for alle og alle for én til codan forsik- ring a/s
betale 600.000 kr. med rente 5% p.a. fra den 10. august 1996 samt 40.500 kr. i
sagsomkostninger.
i forholdet mellem norfolk line ltd. og interland transport, a division of norfolk line ltd. og
dominic mcerlaine skal do- minic mcerlaine friholde norfolk line ltd. og interland trans- port,
a division of norfolk line ltd. for det beløb med renter og sagsomkostninger som disse parter i
                                               - 32 -
henhold til denne dom skal betale til codan forsikring a/s.
british telecom frifindes for de mod selskabet nedlagte på- stande. inden 14 dage efter denne
dom skal codan forsikring a/s i sagsomkostninger betale 52.000 kr. til british telecom.
                                        jens feilberg
                     henrik dam                             kaj schou
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 12. april 2012
sag 103/2010
(1. afdeling)
a
(advokat joan vollertsen)
mod
patientskadeankenævnet
(kammeradvokaten ved advokat mikkel holm nielsen)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 5. afdeling den 19. februar 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul søgaard, jon stokholm, hanne
schmidt og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, a, har nedlagt påstand om, at indstævnte, patientskadeankenævnet, skal aner-
kende, at hendes erhvervsevnetab er 75 %, subsidiært lavere, dog over 20 %, og at hendes
varige mén er 22 %, subsidiært lavere, dog over 8 %, som følge af den anerkendte skade den
3. marts 2000 og den anerkendte patientskade den 29. november 2000.
patientskadeankenævnet har påstået stadfæstelse.
anbringender
parterne er for højesteret enige om, at a’s varige erhvervsevnetab er 75 %.
a har gentaget sine anbringender og har supplerende anført, at hun har godtgjort med over-
vejende sandsynlighed, at der er årsagssammenhæng mellem patientskaden vedrørende kors-
båndsoperationen og hendes nuværende helbredstilstand. desuden skal beviskravene med
hensyn til årsagsforbindelse lempes yderligere på grund af, at der sandsynligvis har været tale
                                              - 2 -
om et lægeligt fejlskøn under operationen, og på baggrund af retslægerådets besvarelse af
spørgsmål 10 om, hvilke gener hun havde før operationen, og om de var sædvanlige i forhold
til knætraumet. hendes opfattelse af årsagsforholdene støttes også af speciallægerne svend
erik christiansens og gerhard teicherts erklæringer. retslægerådets henvisning til hendes
forklaring om smerter efter skiulykken – som er begrundelsen for, at rådet anser den nuvæ-
rende helbredstilstand for overvejende at være forårsaget af grundlidelsen – stemmer ikke
med hendes forklaring om, at smerterne skiftede karakter efter korsbåndsoperationen i no-
vember 2000, samt at hun først begyndte at få morfinpræparater mod smerterne efter opera-
tionen. hertil kommer, at følger af den dybe årebetændelse, som hun blev påført i forbindelse
med kikkertundersøgelsen i marts 2000, ifølge retslægerådet også er medvirkende årsag til
hendes nuværende helbredstilstand.
patientskadeankenævnets afgørelse vedrørende følgerne af kikkertundersøgelsen i marts 2000
er endvidere ikke i overensstemmelse med retslægerådets besvarelser herom, hvorefter un-
dersøgelsen medførte dyb årebetændelse med hævelse af underbenet til følge, hvilket er med-
virkende til den nuværende helbredstilstand. det fremgår også af retslægerådets besvarelser,
at følgerne efter den dybe årebetændelse kan have indflydelse på typen og intensiteten af hen-
des smerter, og at en kombination af ledbåndsskade og dyb årebetændelse disponerer for en
smertetilstand i underben og knæ. på denne baggrund er det godtgjort, at kikkertundersøgel-
sen – i modsætning til, hvad patientskadeankenævnet har lagt til grund – har medført senska-
der, og skaderne er derfor erstatningsberettigende i medfør af § 2, stk. 1, nr. 4, i den dagæl-
dende patientforsikringslov.
patientskadeankenævnet har gentaget sine anbringender og har supplerende anført, at retslæ-
gerådets erklæringer støtter ankenævnets afgørelse om, at hovedparten af a’s gener kan
henføres til hendes grundlidelse i form af overrevet korsbånd og inderste sideledbånd. der er
ikke grundlag for bevislempelse, idet der ikke er handlet culpøst i forbindelse med
korsbåndsoperationen og efter retslægerådets besvarelser heller ikke er tvivl om
årsagssammenhængen. der er ikke grundlag for at tilsidesætte patientskadeankenævnets fast-
sættelse af, hvilken méngrad og erhvervsevnetabsprocent a er blevet påført som følge af den
anerkendte patientskade. fastsættelsen er sket i overensstemmelse med
arbejdsskadestyrelsens vejledende udtalelse herom.
                                               - 3 -
det er ikke på grundlag af retslægerådets besvarelser godtgjort med overvejende sandsynlig-
hed, at kikkertundersøgelsen i marts 2000 har medført senskader, og derfor er lovens krite-
rium om skadens ”relative alvor” ikke opfyldt.
forklaringer
der er til brug for højesteret afgivet supplerende forklaring af speciallæge svend erik
christiansen og af a.
svend erik christiansen har forklaret, at han mener, at problematikkerne er noget forsimplede
i dommens gengivelse af hans forklaring for landsretten. endvidere mener han ikke at have
nævnt, at der var foretaget en operation i 2 gange 2 ½ time som anført. generelt skal man ef-
ter 2 timers operation holde en pause, idet nerverne i modsat fald kan tage skade. han så før-
ste gang a i 2001, efter at hun var blevet henvist fra vejle sygehus. han havde da ikke det
egentlige journalmateriale fra vejle sygehus. da han så a første gang, kunne hun ikke gå
naturligt. hun gik ved hjælp af to stokke og brugte kørestol. dette ville ikke være tilfældet
efter et normalt forløb i forbindelse med en knæskade, hvad enten man er opereret herfor eller
ikke er blevet opereret. såfremt der ikke opereres efter en knæskade, vil 99 % af alle patienter
kunne gå normalt, i starten med lidt hævede knæ. der vil være problemer med stabiliteten, og
visse former for idræt vil ikke være forenelige med det beskadigede knæ. såfremt der var ble-
vet foretaget en vellykket operation, ville a efter 1½ års forløb have kunnet fungere med stort
set normal bevægelighed. hun ville alene have haft gener i forbindelse med, at hun gik i knæ
eller sad på hug. uden operation ville der normalt heller ikke være smerter, dog ville der som
følge af en eventuel menisk- eller bruskskade kunne udvikles yderligere tilsvarende skade
med yderligere smerte til følge. såfremt der foretages operation og under forudsætning af, at
der ikke er anden skade, vil patienten være smertefri, hvis der ikke er usædvanlige belastnin-
ger. normalt vil en vellykket operation medføre, at der fastsættes en méngrad på 5-8 %. ved
operationen den 1. november 2001 blev ledbåndet ikke placeret helt tilfredsstillende. det var
derfor planen først at knogletransplantere i de ikke korrekt placerede borehuller. imidlertid
lod det sig gøre at foretage en ny operation ved at anvende borehuller placeret ved siden af de
først foretagne huller for efterfølgende at fylde de ikke korrekt placerede borehuller op. den
pågældende operation tog cirka en time og et kvarter. det blev konstateret, at der ikke forud
for den første operation havde været en bruskskade, men en mindre bruskskade ville dog ikke
nødvendigvis kunne konstateres. man kunne konkludere, at patienten havde mange smerter,
men ingen meniskskade, som kunne forklare dette. smerterne i knæet stammer givetvis fra, at
                                               - 4 -
a har udviklet artrofibrose i knæet, hvilket er en stiv ledkapsel. der opstår i den forbindelse
smerter, når man spænder ud. artrofibrose kan opstå uprovokeret efter en skade, men et langt
operationsforløb forøger risikoen for, at artrofibrose opstår. det er normalt, at man umiddel-
bart efter en skade ikke kan bøje knæet som følge af den hævelse, der er naturligt forekom-
mende efter skaden. derfor bliver der sædvanligvis i første omgang foretaget genoptræning,
hvorefter der opereres 6-8 uger efter, at skaden er opstået. der kan imidlertid være mange
grunde til, at knæet ikke kan bøjes. kan knæet ikke bøjes normalt efter 6 måneder, er der med
meget stor sandsynlighed opstået artrofibrose. dette er en kendt komplikation efter større
knæoperationer. normalt vil der være smerter efter en knæskade, men hvis der ikke er
menisk- eller bruskskader, vil smerterne fortage sig og ikke forekomme, når der ikke er tale
om unormal belastning. ellers vil et normalt forløb være, at der ikke er smerter, såfremt pa-
tienten ikke har hårdt belastende arbejde eller udøver kontaktsport. stabiliteten i knæet efter
en knæoperation er forskellig fra person til person. det var ikke hans indtryk, at a havde
udviklet artrofibrose inden den første operation. derfor har han i forbindelse med sin
erklæring lagt til grund, at udviklingen heraf var en følge af behandlingsforløbet. efterføl-
gende genoptræning efter operationen kan ikke give de pågældende smerter. al genoptræning
vil bedre knæfunktionen og minimere smerterne.
a har forklaret, at hun i tiden efter skiulykken havde smerter. hun fik i østrig lagt gips om
benet. dette medførte, at hun kun havde smerter, når hun gik. da hun efter en uge kom hjem
til danmark og blev indlagt på hospitalet, fik hun taget gipsen af. hun fik samtidig at vide, at
der ikke var tale om en korsbåndsskade, men om en meniskskade. hun fik lavet en kikkert-
undersøgelse. da gipsen blev taget af, blev hendes smerter værre. hun havde navnlig smerter,
når knæet ”smuttede”. de smerter, som hun har i dag, er helt anderledes end de smerter, som
hun havde umiddelbart efter ulykken. i dag har hun også neurogene smerter, hvor det gør ondt
blot ved berøring. hun har modsat tidligere smerter i selve knæet i alle døgnets 24 timer. det
var først efter operationen i november 2000 på vejle sygehus, at hun fik morfinpræparater.
dette var begrundet i udviklingen af smerterne i knæet. hun har ikke fået oplyst, at hun efter
ulykken og indtil den første operation i november 2000 havde udviklet artrofibrose.
                                             - 5 -
supplerende sagsfremstilling
retslægerådet har i erklæringen af 20. september 2007 yderligere besvaret følgende spørgs-
mål således:
      ”spørgsmål 11:
      med henvisning til retslægerådets besvarelse af spørgsmål 10, bedes retslægerådet an-
      give hvilke af de forud for operationen beskrevne gener, der var til stede efter operatio-
      nen den 29. november 2000, herunder hvilken indflydelse de har på de i spørgsmål 1
      beskrevne gener.
      efter operationen var der mange smerter, bevægeindskrænkning og instabilitetsfor-
      nemmelse. generne har dermed ud fra beskrivelsen samme karakter som forud for ope-
      rationen. det forhold, at sagsøger forud for operationen 29.11.00 havde betydelige
      smerter og bevægeindskrænkning, har efter retslægerådets vurdering stor betydning for
      en del af de under spørgsmål 1 beskrevne gener.
      …
      spørgsmål 13:
      retslægerådet bedes oplyse, om de dybe smerter inde i selve knæleddet (fysiske smerter)
      kan være forårsaget af eller have en sammenhæng med de beskrevne neurogene smer-
      ter.
      besvarelsen bedes begrundet.
      spørgsmålet kan ikke besvares med sikkerhed. retslægerådet vurderer dog, at det er
      mindre sandsynligt, at der er sammenhæng mellem de dybe smerter i knæet og de neu-
      rogene smerter.”
retslægerådet har i erklæringen af 11. januar 2008 yderligere besvaret følgende spørgsmål
således:
      ”spørgsmål 15.
      med henvisning til retslægerådets besvarelse af spørgsmål 6 bedes rådet oplyse om det
      er sædvanligt at den type operation som sagsøger gennemgik den 29. november 2000
      foregår i blodtomhed.
      i bekræftende fald bedes retslægerådet oplyse den typiske/sædvanlige varighed af
      blodtomhed i forbindelse med den type operation som sagsøger gennemgik.
      spørgsmålet er af generel karakter.
      ja, det er almindeligt at anvende blodtomhed ved korsbåndsoperation. den indledende
      del af operationen vil vanligvis være en kikkertundersøgelse af knæet, og denne proce-
      dure kræver ikke anvendelse af blodtomhed.
                                        - 6 -
varigheden af blodtomheden varierer med operationstiden. operationstiden for en kors-
båndsoperation er i størrelsesordenen 60 til 90 minutter.
spørgsmål 16.
retslægerådet bedes oplyse i hvor lang periode (timer eller minutter) en operation i
blodtomhed kan opretholdes før væv, nervebane m.v. begynder at tage skade.
spørgsmålet er af generel karakter.
der foreligger ikke undersøgelser, som kan besvare spørgsmålet, hvor lang tid en ope-
ration i blodtomhed kan opretholdes, før vævet begynder at tage skade.
den tid, det anses for sikkert at anvende blodtomhed, varierer med forskellige forhold,
blandt andet om der er kendt eksisterende åreforkalkning, tidligere karoperation eller
anden kendt årsag til nedsat blodcirkulation i ekstremiteten. man har valgt at anbefale,
at blodtomhed ikke anvendes i mere end cirka 90 minutter. er der behov for længere
blodtomhed, kan man fjerne blodtomheden i 15 minutter og derefter genanlægge blod-
tomheden i yderligere 90 minutter.
spørgsmål 17.
retslægerådet bedes oplyse hvilke skader der kan indtræde såfremt blodtomheden op-
retholdes i længere periode end angivet i besvarelsen af spørgsmål 16 – herunder om
blodtomhed kan medføre de i spørgsmål 1 beskrevne gener.
spørgsmålet er af generel karakter.
længerevarende blodtomhed kan give anledning til betydelige smerter i den postopera-
tive periode. der kan være tegn på nervepåvirkning i form af sovende fornemmelse, op-
hævet eller nedsat følesans og muskellammelse, hvilket medfører ophævet eller nedsat
aktiv bevægelse. er blodtomheden til stede længere, kan der komme hævelse af mu-
skulaturen og i værste fald muskeldød på grund af højt tryk i de loger, musklerne befin-
der sig i (kompartmentsyndrom).
…
spørgsmål 20.
retslægerådet bedes oplyse, om de dybe smerter inden i selve knæleddet (fysiske smer-
ter) eller de neurogene smerter kan være forårsaget af eller have en sammenhæng med
at operationen er foretaget i blodtomhed.
besvarelsen bedes begrundet.
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 2, 6 og 9. a’s smerteproblem er komplekst,
hvad angår lokalisation og type (neurogene, dybe smerter i selve knæet), og
retslægerådet har ikke mulighed for nærmere at vurdere de forskellige smertetypers
relation til brugen af blodtomhed. sagsakterne indeholder ikke oplysninger om
blodtomhedens varighed (denne vil oftest fremgå af anæstesiskemaet). tidsfaktoren er
af stor betydning for risikoen for udvikling af de under spørgsmål 17 nævnte kompli-
kationer. har blodtomhedens varighed ikke overskredet de under spørgsmål 16 nævnte
anbefalinger, er det dog lidet sandsynligt, at brugen af blodtomhed har haft betydning
for sagsøgers smertetilstand.
                                                - 7 -
      spørgsmål 21.
      giver sagen i øvrigt anledning bemærkninger.
      nej.”
retslægerådet har i en supplerende erklæring af 4. marts 2011 besvaret følgende spørgsmål
således:
      ”spørgsmål 22.1:
      under henvisning til retslægerådets besvarelse af spørgsmål 1-3 og spørgsmål 6-10 og
      spørgsmål 18-19 bedes retslægerådet oplyse, om de betydelige smerter i højre knæ be-
      skrevet i svaret på spørgsmål 1 som ”konstante, invaliderende, søvnhæmmende smerter
      i højre knæ, strålende ned i skinnebenet dels en dyb smerte inde i selve knæleddet” med
      overvejende sandsynlighed helt eller delvist var til stede forud for kikkertoperationen
      den 3. marts 2000 som gav anledning til dyb årebetændelse.
      spørgsmål 22.2:
      såfremt smerterne var til stede forud for operationen den 3. marts 2000, bedes retslæ-
      gerådet henvise til de sagsakter, hvorpå rådets udtalelse bygger.
      spørgsmål 22.3:
      såfremt smerterne i knæet delvis var til stede forud for operationen den 3. marts 2000,
      bedes retslægerådet oplyse, hvilke gener, der kan henføres til den dybe årebetændelse
      samt henvise til relevante sagsakter for besvarelsen.
      ad spørgsmål 22.1 – 22.3: knæsmerterne var til stede forud for operationen den
      03.03.00. det fremgår af side 30 i udskrift af dombogen for vestre landsret, hvor det er
      anført, at a har udtalt, at ”det gjorde frygteligt ondt” efter uheldet 21.02.00 og ”frem til
      operationen havde hun meget ondt” efter fjernelse af gipsen. det fremgår ligeledes af
      bilag 1 (forundersøgelsesnotat af 02.03.00), at a ”har haft mange smerter i knæet”. den
      dybe årebetændelse giver ikke specifikt knæsmerter. kuldefornemmelsen anført i bilag
      1, notat af 14.03.00 kan være en følge af den dybe årebetændelse.
      spørgsmål 23:
      under henvisning til appellantens forklaring for landsretten (dommens side 30 og 31)
      og specielt udtalelsen om, at hun ved hvile ikke havde smerter forud for operationen den
      29. november 2000 og ikke var i smertebehandling ved morfin, bedes retslægerådet
      oplyse, om appellantens beskrivelse giver retslægerådet anledning til at uddybe eller
      ændre besvarelsen af spørgsmål 2, 3 og 6, jfr. svaret på spørgsmål 11.
      der er ikke oplysninger i de lægelige sagsakter om hvilesmerter forud for operationen
      29.11.00. der er ikke oplysninger. der er ikke oplysninger om hvilesmerter i bilag 10,
      bilag 12 eller i erklæring fra se christiansen 25.03.06. i bilag 13 er anført at appellan-
      ten har svært ved at sove – årsagen hertil er ikke anført, og at hun kan få smerter i sid-
      dende stilling, så hun må gå op. der er ikke oplysninger om hvilesmerter i notaterne fra
      neurologisk ambulatorium 11.06.02 eller 12.08.02. retslægerådet kan ikke på baggrund
      af de lægelige sagsakter vurdere udviklingen i hvilesmerter.
                                        - 8 -
appellanten har fået udleveret nobligan (mellemstærkt smertestillende med morfinlig-
nende virkning) 08.03.00, men der er ikke oplysninger om, at der er ordineret morfin.
efter operationen 29.11.00 er der ordineret morfin ved behov og tramadol (ligner
nobligan). senere under forløbet i århus får appellanten fast morficum (oxycontin).
anvendelse af morfica er således startet efter operationen 29.11.00. dette giver imid-
lertid ikke anledning til ændringer i retslægerådets tidligere besvarelser, hvor det har
været anført, at de såkaldte neurogene smerter og følger efter den dybe årebetændelse er
medvirkende årsag til appellantens helbredstilstand og det kan derfor også ud over
grundlidelsen have betydning for typen og intensiteten af smerterne. i øvrigt skal anfø-
res at smerter er subjektive og ikke objektivt kvantificerbare. ordination og brug af
smertestillende medicin er afhængig af patientens efterspørgsel og den ordinerede læges
villighed til at udskrive medicinen. brug af smertestillende medicin herunder morfica
kan derfor ikke entydigt anvendes som et (objektivt) mål for en bedring eller forværring
af en smertetilstand.
spørgsmål 24:
under henvisning til retslægerådets besvarelse af spørgsmål 16, bedes det oplyst, hvor
længe blodtomhed burde anvendes ved operation af appellantens højre knæ den 29. no-
vember 2000 henset til, at kikkertoperationen den 3. marts 2000 gav anledning til dyb
årebetændelse.
som det fremgår af svaret på spørgsmål 16, har man valgt at anbefale, at blodtomhed
vanligvis ikke anvendes mere end ca. 90 minutter. man har vurderet i det aktuelle til-
fælde, at blodtomhed var påkrævet, og varigheden af blodtomhed vil vanligvis ikke
være ændret under hensynstagen til oplysninger om tidligere dyb årebetændelse. der fo-
religger ikke oplysninger om, at der skulle være opstået ny årebetændelse efter operati-
onen 29.11.00.
spørgsmål 25:
under henvisning til anæstesijournal for operationen den 29.november 2000 (bilag 41),
bedes retslægerådet oplyse, hvor længe appellantens højre ben var blodtomt under
operationen.
120 minutter (bilag 41).
spørgsmål 26:
under henvisning til retslægerådets besvarelse af spørgsmål 17, spørgsmål 20 og
spørgsmål 24, bedes retslægerådet oplyse, om opretholdelsen af blodtomhed i den i
spørgsmål 25 angive periode kan medføre de i spørgsmål 1 beskrevne gener.
i svaret på spørgsmål 17 er anført, hvilke gener langvarig blodtomhed kan give anled-
ning til i den postoperative periode – her tænkes på den umiddelbare postoperative peri-
ode. sagsøger havde i henhold til bilag 41 betydelige smerter umiddelbart efter operati-
onen 29.11.00, hvilket sandsynligvis skyldes den langvarige blodtomhed. der er imid-
lertid ikke holdepunkter for, at en blodtomhed af 120 minutters varighed giver varige
gener, når der ikke i den umiddelbare postoperative periode har været de i svaret på
spørgsmål 17 anførte komplikationer til blodtomheden – her ses bort fra umiddelbare
kraftige smerter.
spørgsmål 27:
                                              - 9 -
     giver indholdet af anæstesijournalen retslægerådet anledning til at ændre besvarelsen
     af spørgsmål 2, 3 og 6?
     nej. som retslægerådet tidligere har svaret, kan appellantens helbredstilstand delvis
     henføres til behandlingsskaden, som dog ikke skønnes relateret til varigheden af blod-
     tomheden.
     spørgsmål 28:
     retslægerådet udtaler i svaret på spørgsmål 15, at operationstiden for en korsbånds-
     skade er i størrelsesorden 60-90 minutter.
     under henvisning til operationstiden og blodtomhedens varighed under operationen
     den 29. november 2000, jfr. anæstesiskemaet (bilag 41) bedes retslægerådet oplyse, om
     disse oplysninger giver anledning til at ændre besvarelsen af spørgsmål 5, navnlig der-
     ved om oplysningerne bekræfter vurderingen i forbindelse med genoperationen på år-
     hus sygehus i oktober 2001 om, at det indsatte korsbånd ikke var korrekt placeret fra
     starten.
     i henhold til bilag 41 har operationen varet 2 timer og 20 eller 25 minutter, hvilket er
     længere end, hvad der anses for vanligt ved en ukompliceret førstegangs korsbåndsope-
     ration. blodtomhedens varighed har også været længere end, hvad der anbefales. årsa-
     gen er utvivlsomt de problemer der opstod under operationen. som det fremgår af be-
     svarelsen på spørgsmål 5, betragter retslægerådet overskæringen af korsbåndstrans-
     plantatet og en utilstrækkelig fiksation af knogleklodsen som hændelige uheld/kendte
     komplikationer. er korsbåndstransplantatet ikke korrekt placeret fra starten – som det
     fremgår af flere notater fra overlæge se christiansen, århus, er der som tidligere anført
     tale om et lægeligt fejlskøn, hvilket fremgår af besvarelsen af spørgsmål 5.
     spørgsmål 29:
     giver sagen i øvrigt anledning til bemærkninger?
     de indtrufne hændelige uheld/kendte komplikationer sammenholdt med et sandsynligt
     lægeligt fejlskøn har med stor sandsynlighed været årsagen til, at der blev behov for en
     fornyet korsbåndsrekonstruktion og kan også være medvirkende årsag til appellantens
     gener, som det fremgår af tidligere besvarelser, men det giver som anført ikke retslæge-
     rådet anledning til ændring af de tidligere besvarelser.”
retslægerådet har i en supplerende erklæring af 11. november 2011 besvaret følgende
spørgsmål således:
     ”spørgsmål 30:
     retslægerådet bedes oplyse, om a’s smerter i knæet skyldes, at a har udviklet artro-
     fibrose i knæet.
     artrofibrose er en ikke helt veldefineret tilstand, som indebærer bevægeindskrænkning
     sekundært til traumer og kirurgiske indgreb i et led som for eksempel korsbåndsrekon-
     struktion. tilstanden skyldes inflammation og arvævsdannelse i leddet. formentlig vil
     risikoen for udvikling af artrofibrose tiltage med antallet af indgreb i leddet og med
     længerevarende immobilisering (manglende bevægelse) af leddet. artrofibrose er ikke
                                                 - 10 -
       relateret til slidgigt (artrose). artrofibrose giver således først og fremmest anledning til
       bevægeindskrænkning, og retslægerådet kan ikke fastslå, om artrofibrose er medvir-
       kende til sagsøgers kroniske smertetilstand.
       spørgsmål 31:
       såfremt spørgsmål 30 besvares benægtende bedes retslægerådet oplyse en anden årsag
       til smerterne inde i knæet.
       retslægerådet har tidligere besvaret en række spørgsmål om sagsøgers knæsmerter.
       smerterne kan, som beskrevet, have flere årsager dels relateret til selve tilskadekomsten
       dels relateret til den efterfølgende behandling og komplikationer til behandlingen. en
       yderligere præcisering af årsagen til smerterne kan ikke angives.
       spørgsmål 32:
       såfremt spørgsmål 30 besvares bekræftende bedes retslægerådet oplyse, om a ikke har
       udviklet artrofibrose inden operationen den 29. november 2000.
       artrofibrose kan, som anført, udløses af et traume (forvridning med overrivning af
       korsbåndet) og af efterfølgende operationer. retslægerådet kan ikke afgøre, hvornår i
       forløbet en eventuel artrofibrose er udviklet.
       spørgsmål 33:
       såfremt spørgsmål 32 besvares benægtende bedes retslægerådet oplyse, hvornår
       artrofibrose i knæet var udviklet, når a i sin forklaring for højesteret uddyber, at
       smerterne inde i knæet ændrede sig efter operationen den 29. november 2000.
       se ovenfor.
       spørgsmål 34:
       giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
       nej.”
højesterets begrundelse og resultat
parterne er enige om, at a har et varigt mén på 30 % og et varigt tab af erhvervsevne på 75 %.
patientskadeankenævnet har bestemt, at 8 % af de i alt 30 % mén skal henføres til erstat-
ningsberettigende følger af det efterfølgende behandlingsforløb vedrørende den knæskade,
som a pådrog sig under skiløb i februar 2000. ankenævnet har endvidere anerkendt, at 20 %
af de i alt 75 % erhvervsevnetab skal henføres til behandlingsforløbet.
sagen angår for højesteret spørgsmålet om, hvor stor en del af det varige mén og det varige
erhvervsevnetab der skal henføres til følger af behandlingsforløbet. der er herunder spørgs-
mål om, hvorvidt følgerne af kikkertundersøgelsen af a’s knæ den 3. marts 2000 er en erstat-
                                              - 11 -
ningsberettigende skade i medfør af den dagældende patientforsikringslovs § 2, stk. 1, nr. 4
(nu lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet § 20, stk. 1, nr. 4).
efter retslægerådets besvarelse af spørgsmål 2 lægger højesteret til grund, at a’s
grundlidelse er følger efter forvridning af knæet med overrivning af forreste korsbånd og
delvis overrivning af indvendige ledbånd.
parterne er enige om, at a’s nuværende helbredstilstand er som beskrevet i retslægerådets
besvarelse af spørgsmål 1. parterne er endvidere enige om, at de konstante smerter er langt det
største problem for hende.
efter retslægerådets besvarelser, navnlig af spørgsmål 2, 3, 6, 7, 13, 23, 27 og 29, finder hø-
jesteret, at det må lægges til grund, at a’s nuværende helbredstilstand overvejende er forårsa-
get af grundlidelsen. medvirkende årsag til hendes helbredstilstand er følger efter den dybe
årebetændelse (hævelse af højre underben), opstået efter den første kikkertundersøgelse, og
smerter og overfølsomhed for berøring på knæets og underbenets forside (neurogene smerter),
opstået efter de gentagne indgreb og ikke beskrevet forud for den 29. november 2000. hendes
helbredstilstand kan dermed delvis henføres til behandlingsskaden, jf. besvarelsen af spørgs-
mål 2.
følgerne af kikkertundersøgelsen den 3. marts 2000
højesteret lægger efter retslægerådets besvarelse af spørgsmål 2, 9, 10, 18, 19 og 22 til
grund, at der som en komplikation til kikkertundersøgelsen den 3. marts 2000 opstod en dyb
årebetændelse, som har haft hævelse af højre underben til følge, og at det ikke er muligt at
vurdere, om der er en relation mellem de smertetyper, som a nu lider af, og den dybe årebe-
tændelse.
højesteret finder herefter ikke grundlag for at fastslå, at årebetændelsen og hævelsen af un-
derbenet har haft en sådan alvor i forhold til grundlidelsen, at disse skader kan anses som
mere omfattende, end hvad a med rimelighed må tåle, jf. herved § 2, stk. 1, nr. 4, i den da-
gældende patientforsikringslov. det kan under de foreliggende omstændigheder ikke føre til
et andet resultat, at skaderne må anses for at være sjældne komplikationer ved kikkertunder-
søgelser.
                                             - 12 -
følgerne af korsbåndsoperationen den 29. november 2000
patientskadeankenævnet har anerkendt, at de neurogene smerter i medfør af § 2, stk. 1, nr. 1, i
den dagældende patientforsikringslov er en erstatningsberettigende følge af korsbåndsopera-
tionen den 29. november 2000.
efter retslægerådets besvarelser, herunder af spørgsmål 13, finder højesteret det ikke med
overvejende sandsynlighed godtgjort, at korsbåndsoperationen og det efterfølgende forløb
med genoperation ud over de neurogene smerter har forårsaget anden skade af betydning for
vurderingen af méngrad og erhvervsevnetab.
højesteret finder heller ikke grundlag for at tilsidesætte patientskadeankenævnets vurde-
ring/anerkendelse, hvorefter a er blevet påført 8 % mén og 20 % erhvervsevnetab som følge
af de neurogene smerter.
konklusion
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                    thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes med den præciserende tilføjelse, at patientskadeankenævnet fri-
findes for a’s påstand om, at hendes varige mén som følge af patientskade er over 8 %.
i sagsomkostninger for højesteret skal a inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse
betale 75.000 kr. til patientskadeankenævnet. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark