text:
                             højesterets dom
                        afsagt onsdag den 21. november 2012
sag 239/2012
(1. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat poul helmuth petersen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 29. november 2011 og af østre
landsrets 7. afdeling den 19. april 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, thomas rørdam, jon stokholm,
michael rekling og jan schans christensen.
påstande
dommen er anket af tiltalte, t, med påstand om ophævelse af landsrettens dom og hjemvis-
ning, subsidiært formildelse, navnlig således at der sker frifindelse for så vidt angår udvis-
ning.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse, subsidiært stadfæstelse.
anbringender
t har til støtte for hjemvisningspåstanden anført, at landsretten ikke mod forsvarerens protest
burde have fremmet hovedforhandlingen i sagen, da han ikke var til stede, og da betingelserne
i retsplejelovens § 917, stk. 2, jf. § 855, stk. 3 og 4, ikke var opfyldt. hvis lovens § 921, stk. 2,
på trods af det anførte finder anvendelse, må bestemmelsen fortolkes således, at den ikke an-
går situationer, hvor det er anklagemyndigheden, der har iværksat anken. der er heller ikke på
behørig måde givet ham meddelelse om hovedforhandlingen i landsretten.
                                               - 2 -
landsretten begik endvidere en rettergangsfejl ved at inddrage en oplysning fra en politirap-
port af 17. november 2011 om, at t, da han blev standset i lufthavnen, alene medbragte khat i
sin bagage. denne oplysning var ikke fremme under byrettens behandling af sagen, og lands-
retten har tillagt den betydning som skærpende omstændighed.
til støtte for den subsidiære påstand om formildelse og frifindelse for udvisningspåstanden
har t anført, at der er tale om en mindre overtrædelse af lov om euforiserende stoffer, der har
en tilfældig og lejlighedspræget karakter. khat er af mindre farlig karakter, og der foreligger
ikke en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende sam-
fundsinteresse. opholdsdirektivet (direktiv 2004/38/ef) udelukker derfor udvisning af t. han
har en 4-årig søn, der bor her i landet, og som han indtil byrettens dom har haft jævnlig kon-
takt med. den proportionalitetsvurdering, der skal foretages efter såvel opholdsdirektivet som
artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, fører derfor også til, at der ikke
skal ske udvisning.
anklagemyndigheden har anført, at spørgsmålet om landsrettens adgang til at behandle sagen
uden ts tilstedeværelse skal afgøres efter retsplejelovens § 921, stk. 2, og ikke efter § 855, jf.
lovens § 917, stk. 2, der anvender udtrykket ”medmindre andet er bestemt i dette kapitel”.
anken er iværksat i overensstemmelse med retsplejelovens § 907, og t er blevet underrettet
på behørig og sædvanlig måde om tidspunktet for hovedforhandlingen i landsretten. under-
retningen er sket ved brev til den adresse, som han har oplyst ved domsafsigelsen i byretten.
oplysningen om, at t ved anholdelsen ikke havde anden bagage end to tasker, der udeluk-
kende indeholdt det euforiserende stof, må antages at være blevet dokumenteret under hoved-
forhandlingen i landsretten, og landsrettens retsbog indeholder ikke angivelse af, at forsvare-
ren protesterede mod dokumentationen. det er derfor ikke en fejl, at landsretten har inddraget
oplysningen i præmisserne. i øvrigt kan det ikke antages, at oplysningen har haft betydning
for udfaldet af sagen, jf. retsplejelovens § 925, stk. 1, jf. § 936.
om strafudmålingen har anklagemyndigheden anført, at 14 dages fængsel er i overensstem-
melse med praksis. der er nedlagt påstand om skærpelse, fordi højesteret ikke tidligere har
haft sager om khat, som straffes lidt mildere end andre stoffer.
                                              - 3 -
med hensyn til udvisningsspørgsmålet har anklagemyndigheden henvist til, at t er dømt for
besiddelse af et euforiserende stof med henblik på videreoverdragelse og til, at hans eneste
tilknytning til danmark består i, at hans 4-årige søn har fast bopæl i danmark sammen med
sin mor. han selv er norsk statsborger og bor i norge. efter de foreliggende oplysninger har
han i det seneste år opholdt sig i afrika. hans adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstræk-
kelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. udvisningen er end-
videre proportional i lyset af ts begrænsede tilknytning til danmark. udvisning er derfor
hverken i strid med opholdsdirektivet (direktiv 2004/38/ef) eller med artikel 8 i den euro-
pæiske menneskerettighedskonvention.
supplerende sagsfremstilling
anklagemyndigheden sendte ved almindeligt brev dateret den 3. april 2012 meddelelse til t
om, at hovedforhandlingen i landsretten skulle finde sted den 19. april 2012. brevet blev
sendt til adressen ”x-vejen 21 a, 0569 oslo”, hvilket er den adresse, som t havde oplyst i
forbindelse med domsafsigelsen i byretten, og som han ifølge byrettens retsbog blev løsladt
til, bortset fra, at anklagemyndigheden anvendte det korrekte postnummer (og ikke postnum-
mer 5965, som t fejlagtigt havde oplyst).
ifølge udskrift dateret den 18. september 2012 fra det norske folkeregister har t tidligere boet
på adressen x-veien 21 a, 0569 oslo (fra september 2008 til december 2009). hans seneste
folkeregisteradresse er y-veien 48, 0196 oslo (fra august 2011).
i udskrift af østre landsrets retsbog vedrørende hovedforhandlingen i landsretten den 19.
april 2012 hedder det bl.a.:
       ”de modtagne bilag var til stede.
       den ankede dom oplæstes. anklageren gjorde rede for anken og forelagde sagen i øv-
       rigt under fornøden dokumentation.”
  om sagens opkomst fremgår følgende af politirapport af den 17. november 2011:
       ”under patruljetjeneste i cph. lufthavnen i dag torsdag d. 17. november 2011 kl. 1514,
       blev pb. rn og jeg sendt til toldslusen af vagthavende, hvor de i tolden tilbageholdte en
       mand, som var i besiddelse af ca. 37 kg khat.
                                                - 4 -
       ved ankomst traf vi den tilbageholdte sammen med tre toldere.
       tolder, pk, medarb. nr… forklarede, at de ren rutinemæssigt havde standset personen,
       og da de tjekkede hans bagage, indeholdte den kun khat, hvorfor de kontaktede poli-
       tiet…”
i politirapport af 7. november 2012 vedrørende afhøring af a hedder det bl.a.:
       ” … hun vidste ikke, hvor han boede eller hvilket arbejde t havde. adspurgt oplyste
       afh., at de aldrig havde boet sammen.
       i 2008 var t på besøg i danmark og det resulterede i, at afh. blev gravid og fødte søn-
       nen b den 231208. de fortsatte dog hver deres liv men holdt kontakt på grund af deres
       fælles barn. t besøgte afh. et par gange om måneden for at holde kontakten til sønnen.
       det var ikke fastlagte tidspunkter men t dukkede bare op hos afh. og var der en dag
       eller 2.
       adspurgt havde t aldrig hentet sønnen i børnehaven eller vuggestuen.
       adspurgt ønskede afh. ikke at være kæreste med t da afh. aldrig vidste hvad han lavede
       eller hvor han var men holdt kun kontakt på grund af sønnen.
       efter at t modtog en dom for khat smugling sidste år havde afh. ikke set t og hun vid-
       ste, at han siden 041211 havde opholdt sig i kenya, hvor han havde startet et firma. de
       havde talt i telefonen adskillige gange og nogle gange flere gange om dagen. adspurgt
       vidste afh. ikke rigtig hvad t foretog sig i kenya.”
t vedtog den 5. juni 2005 et bødeforlæg på 3.000 kr. udstedt af politimesteren i asker og bæ-
rum, norge, for overtrædelse af den norske lægemiddellov ved at have besiddet ca. et bundt
khat.
ved dom afsagt af halden tingrett, norge, den 13. november 2007 blev han idømt fængsel i
28 dage for overtrædelse af den norske straffelov ved at have indført 52 kilo khat.
retsgrundlag
khat er et stof, som det efter lov om euforiserende stoffer er strafbart at besidde og indføre, jf.
§ 3, stk. 1, jf. § 1, jf. bekendtgørelse om euforiserende stoffer, § 27, stk. 1, jf. § 2, jf. bilag 1,
liste a, nr. 2.
i ”rigsadvokaten informerer” nr. 4/ 2011 af 23. august 2011 er en orientering om rigsadvo-
katens udtalelse af 14. april 2011 om strafniveauet i sager vedrørende khat. i orienteringen
hedder det bl.a.:
                                              - 5 -
      ”2. rigsadvokatens overvejelser om strafniveauet i sager om khat
      det fremgår af rigsadvokatens udtalelse, at strafniveauet ved overtrædelser vedrørende
      khat ikke adskiller sig væsentligt fra strafniveauet i sager vedrørende et kvantum amfe-
      tamin, der svarer til indholdet af euforiserende stof i den pågældende mængde khat, og
      at det lidt lavere strafniveau i sager vedrørende khat synes at være begrundet i stoffets
      særlige karakter, herunder den begrænsede euforiserende virkning, anvendelsesmeto-
      dens selvbegrænsende virkning (tygning), den ringe spredningsrisiko og det hurtige tab
      af euforiserende virkning.
      det fremgår endvidere, at strafniveauet i sager vedrørende overtrædelser af narkotika-
      lovgivningen i danmark afspejler farligheden/skadeligheden af de forskellige stoftyper,
      således at der fastsættes strengere straffe ved overtrædelser vedrørende særligt farlige
      eller skadelige stoffer, herunder f.eks. heroin, kokain, amfetamin og ecstasy, end ved
      overtrædelser vedrørende mindre farlige eller skadelige stoffer, som f.eks. hash.
      straffastsættelsen i sager vedrørende khat afspejler således, at khat på grund af stoffets
      ovennævnte særlige karakter hidtil er blevet anset for et mindre farligt eller skadeligt
      stof end f.eks. heroin og amfetamin, og der foreligger rigsadvokaten bekendt ikke nye
      oplysninger vedrørende khats farlighed og skadevirkninger (f.eks. i forhold til amfeta-
      min), som kunne give grundlag for en ændret strafferetlig vurdering af sager vedrørende
      khat.
      herudover fremgår det, at det er rigsadvokatens opfattelse, at det forhold, at overtræ-
      delser vedrørende khat straffes markant hårdere i sverige end i danmark, ikke i sig selv
      kan begrunde en skærpelse af strafniveauet i danmark i sager vedrørende khat, idet
      overtrædelser af narkotikalovgivningen i sverige generelt straffes væsentligt hårdere
      end i danmark (og i norge).
      på den baggrund fandt rigsadvokaten ikke anledning til generelt at foreslå skærpelser
      af strafniveauet i sager om khat.”
i rigsadvokatens udtalelse af 14. april 2011 hedder det bl.a.:
      ”3. lovgivningen og strafniveauet i sager vedrørende khat
      3.1. fakta om stoffet khat
      stoffet khat udgøres af de friske blade og stængler fra khatplanten, som indeholder de
      psykoaktive stoffer cathinon og cathin. planten dyrkes primært omkring afrikas horn.
      khat indføres til danmark navnlig via england og holland, hvor khat lovligt kan besid-
      des, indføres mv. (sundhedsstyrelsen (2008): stoffer, hvordan virker de, og hvordan ser
      de ud).
      høsten af khat foregår ved, at man beskærer planten for de friske skud. de aktive stoffer
      i khat mister hurtigt deres effekt. således er de virksomme stoffer i khat allerede 36 ti-
      mer efter høsten ved at miste deres virkning, mens khaten 72 timer efter høsten stort set
      ikke er euforiserende længere. (klaus toudahl og anders pedersen: når khat fylder for
      meget – misbrug i en minoritetsgruppe, ”stof” nr. 12, 2008).
                                         - 6 -
som rusmiddel har khat en opkvikkende og stimulerende effekt, som fremkommer efter
længere tids tygning (ca. 1½ time). khat kan ryges eller drikkes som ekstrakt, men ind-
tages i langt overvejende grad ved tygning. sundhedsstyrelsen klassificerer khat som
moderat afhængighedsskabende. kendte abstinenssymptomer er angst, rastløshed, ned-
trykthed og aggression. andre bivirkninger inkluderer søvnvanskeligheder, appetitløs-
hed og humørsvingninger (sundhedsstyrelsen (2008): stoffer, hvordan virker de, og
hvordan ser de ud).
i en af de første trykte landsretsdomme (u1996.1081v) blev det (på baggrund af svensk
domspraksis) lagt til grund, at en dagsration udgør ca. 300 gram frisk khat brutto. af et
notat fra retskemisk institut ved københavns universitet, der blev fremlagt under sa-
gen, fremgik det bl.a., at cathinon har virkning som amfetamin, at stoffets effekt angives
at være ca. 1/3 af amfetamins effekt, og at virkningen af 340 kilo frisk khat i en rapport
fra berns universitet (gutachten nr. i/93) sidestilles med virkningen af ca. 36 gram am-
fetamin.
sundhedsstyrelsen har i den forbindelse over for rigsadvokaten oplyst, at omregningen
mellem khat og amfetamin er behæftet med usikkerhed, bl.a. fordi khats styrkegrad i høj
grad afhænger af, hvor friskt det er, men at styrelsen finder vurderingen fra berns uni-
versitet rimelig. sundhedsstyrelsen oplyser i den forbindelse, at den usikkerhed, der er
ved en sammenligning, taler for, at en døgndosis sættes til ca. 1 kilo khat.
af rapporten ”brug af khat blandt personer med somalisk baggrund i danmark - en un-
dersøgelse af omfang og holdning”, der blev udgivet af sundhedsstyrelsen i 2009,
fremgår det, at khat er, hvad flere kalder et ”kulturstof”, dvs. særligt knyttet til og ho-
vedsageligt brugt af den somaliske gruppe i danmark. i undersøgelsen spurgte man
deltagerne om deres kendskab til khatbrugere i andre etniske grupper for at få en indi-
kation af, om khat er begrænset til de somaliske grupper i danmark. af rapporten frem-
går, at besvarelserne helt overvejende viste, at der ikke var mange af deltagerne, der
kendte khatbrugere blandt andre etniske grupper.
3.2. lovgivningen og strafniveauet i sager vedrørende khat
…
3.2.2.1. landsretspraksis i sager vedrørende khat
…
herudover må det på baggrund af rigsadvokatens gennemgang af trykt retspraksis an-
tages, at straffen for overdragelse eller besiddelse med henblik på videreoverdragelse af
omkring 10 kilo khat som udgangspunkt er fængsel i 7 dage. der kan i den forbindelse
henvises til den ovennævnte vestre landsrets dom af 7. maj 1996 (u1996.1081v), hvor
tiltalte blev idømt 7 dages hæfte for at have besiddet ca. 9,8 kilo khat med henblik på
videreoverdragelse. der kan endvidere henvises til tfk2010.808ø, hvor tiltalte blev
idømt 7 dages fængsel for i forening med en anden at have besiddet 13,8 kilo khat med
henblik på videresalg. tiltalte var straffet flere gange tidligere med bøder for besiddelse
af khat.
                                           - 7 -
overdragelse eller besiddelse med henblik på videreoverdragelse/indsmugling af mel-
lem 60 og 100 kilo khat synes som udgangspunkt at blive straffet med omkring 30 da-
ges fængsel. et eksempel herpå er vestre landsrets dom af 8. maj 2001
(tfk2001.492v), hvor en tiltalt blev idømt 30 dages fængsel for at have indsmuglet ca.
60 kilo khat til danmark og for at have besiddet ca. 60 gram khat på sin bopæl. andre
eksempler er landsretsdommene gengivet i ufr1997.964v (ca. 61 kilo), tfk2005.53v
(ca. 77 kilo), tfk2000.143v (ca. 88 kilo) og tfk2001.683v (ca. 89 kilo).
…
3.2.3. oversigt over strafniveauet ved en række nærmere angivne overtrædelser vedrø-
rende khat
…
med det forbehold, at en angivelse af det normale strafniveau vedrørende de pågæl-
dende mængder khat således vil være behæftet med nogen usikkerhed, må straffen for
overtrædelser vedrørende khat i de angivne mængder efter rigsadvokatens vurdering
antages normalt at blive udmålt i følgende niveauer:
         - besiddelse af 1 kilo til eget forbrug: bøde 3.000 kr.
         - indførsel/videreoverdragelse af 10 kilo: ca. 7 dages fængsel
         - indførsel/videreoverdragelse af 50 kilo: ca. 30 dages fængsel
         - indførsel/videreoverdragelse af 100 kilo: 30-60 dages fængsel
         - indførsel/videreoverdragelse af 500 kilo: 4-6 måneders fængsel
         - indførsel/videreoverdragelse af 1.000 kilo: 7-8 måneders fængsel
…
6.3. rigsadvokatens overvejelser om strafniveauet i sager om khat
…
6.3.1. strafniveauet i sager om khat
…
sundhedsstyrelsen har på rigsadvokatens forespørgsel oplyst, at en omregning af ind-
holdet af euforiserende stof i khat til et tilsvarende kvantum amfetamin er behæftet med
en vis usikkerhed, bl.a. fordi khats styrkegrad i høj grad afhænger af, hvor friskt det er.
sundhedsstyrelsen har tilkendegivet, at det er styrelsens vurdering, at den ovennævnte
vurdering fra berns universitet er rimelig. det anføres i den forbindelse, at den indebæ-
rer, at 1 kilo khat sidestilles med 100 mg (0,1 gram) amfetamin. dette er efter det oply-
ste ikke helt overensstemmende med den svenske angivelse, som beregner en dagsration
for en misbruger til at være 300 gram frisk khat. sundhedsstyrelsen finder imidlertid, at
den usikkerhed, der er ved en sammenligning mellem khat og amfetamin, taler for det
mere forsigtige schweiziske estimat, dvs. at en døgndosis for en misbruger bør sættes til
ca. 1 kilo khat.
om end en omregning af indholdet af euforiserende stof i khat til et tilsvarende kvan-
tum amfetamin som anført af sundhedsstyrelsen således vil være behæftet med en vis
usikkerhed, gør en sådan omregning det muligt at sammenligne strafniveauet i sager
vedrørende khat med strafniveauet i sager vedrørende amfetamin.
                                              - 8 -
     ved anvendelse af den ovennævnte omregningsmetode fra berns universitet fremgår
     det således, at virkningen af 10 kilo khat, der straffes med en bøde på 5.000 kr., hvis der
     er tale om besiddelse til eget forbrug, kan sidestilles med virkningen af ca. 1,06 gram
     amfetamin, der straffes med en bøde på 6.000 kr., jf. afsnit 2.3.3. og 3.2.3.
     virkningen af 100 kilo khat, der ved videreoverdragelse eller indsmugling normalt
     straffes med fængsel i 30-60 dage, kan sidestilles med virkningen af ca. 10,6 gram am-
     fetamin, der normalt straffes med fængsel i 60 dage til 3 måneder.
     endelig kan virkningen af 1.000 kilo khat, der ved videreoverdragelse eller indsmugling
     normalt straffes med fængsel i ca. 7-8 måneder, sidestilles med virkningen af ca. 106
     gram amfetamin, der normalt straffes med fængsel i 6-8 måneder.
     med det forbehold, at sagens konkrete omstændigheder også i sager om overtrædelser af
     narkotikalovgivningen tillægges betydning ved straffastsættelsen, og at straffastsættel-
     sen således kan variere afhængigt af f.eks. gerningsmandens rolle i forbindelse med ind-
     smuglingen, fremgår det således ved sammenligning af strafniveauet for henholdsvis
     khat og amfetamin, at straffen for videreoverdragelse mv. af khat ikke ses at være væ-
     sentligt lavere end straffen for videreoverdragelse mv. af et kvantum amfetamin, der
     svarer til indholdet af euforiserende stof i den pågældende mængde khat. det forhold, at
     strafniveauet ved khat synes at være lidt lavere end strafniveauet ved amfetamin, må
     antages at afspejle de ovennævnte særlige forhold, der gør sig gældende i relation til
     khat, herunder det hurtige tab af euforiserende virkning og den forholdsvis afgrænsede
     brugerkreds.
     …
     6.3.2. behovet for strafskærpelser i sager om khat
     …
     på den anførte baggrund finder jeg på det foreliggende grundlag, at der ikke er anled-
     ning til lovgivningsmæssige initiativer vedrørende strafniveauet i sager om khat.”
retsplejelovens §§ 907, 917 og 921 er sålydende:
     ”§ 907. vil anklagemyndigheden anke til skade for tiltalte efter § 902, jf. § 904, eller
     kontraanke til skade for tiltalte over for tiltaltes anke efter samme bestemmelser, skal en
     meddelelse om anke være landsretten i hænde inden udløb af fristen for anklagemyn-
     dighedens anke eller kontraanke. genpart af ankemeddelelsen sendes så vidt muligt
     samtidig til tiltalte med almindeligt og anbefalet brev og med almindeligt brev til by-
     retten og tiltaltes forsvarer.
     …
     stk. 4. ankemeddelelsen skal indeholde oplysning om, at tiltalte eller forsvareren se-
     nere vil blive underrettet om tidspunktet for hovedforhandlingen. …
                                                   - 9 -
       § 917. … stk. 2. hvis anken ikke omfatter bedømmelsen af beviserne for tiltaltes skyld,
       behandles sagen efter reglerne i kapitel 78, medmindre andet er bestemt i dette kapitel.
       § 843 a og § 849 finder tilsvarende anvendelse. reglerne i § 748 a finder tilsvarende
       anvendelse under hovedforhandlingen. reglen i § 854 finder ikke anvendelse.
       …
       § 921. tiltalte har ret til at deltage i retsmøder vedrørende behandling af anken.
       stk. 2. hvis anken ikke omfatter beviserne for tiltaltes skyld, kan sagen behandles, selv
       om tiltalte ikke møder. sagen kan dog kun behandles, hvis tiltaltes forsvarer er mødt.”
i forarbejderne til lov nr. 493 af 17. juni 2008, hvorefter § 907, stk. 1, fik sin nuværende ord-
lyd, hedder det bl.a. i de specielle bemærkninger til bestemmelsen (lovforslag l 78, ft 2007-
08, 2. samling):
       ”det foreslås i stk. 1, 1. pkt., at anklagemyndighedens ankemeddelelse i tilfælde, hvor
       anklagemyndigheden anker til skade for tiltalte, skal være landsretten i hænde inden
       udløb af ankefristen. desuden skal genpart af ankemeddelelsen så vidt muligt samtidig,
       dog senest på ankefristens sidste dag, sendes til tiltalte ved almindeligt og anbefalet
       brev og ved almindeligt brev til den pågældende byret og tiltaltes forsvarer, jf. stk. 1, 2.
       pkt. det er en betingelse for ankens rettidighed, at disse breve så vidt muligt afsendes,
       men ikke, at tiltalte modtager meddelelsen, herunder eventuelt afhenter det anbefalede
       brev. at brevene så vidt muligt skal sendes til tiltalte sigter til, at brevene skal sendes til
       tiltaltes folkeregisteradresse eller den adresse, som tiltalte har oplyst i retten, jf. neden-
       for. har tiltalte ingen folkeregisteradresse, og har tiltalte ikke i retten oplyst en adresse,
       som brevene kan sendes til, er det som udgangspunkt ikke muligt for anklagemyndighe-
       den at sende brevene til tiltalte. anklagemyndigheden skal kunne dokumentere afsen-
       delsen, f.eks. ved postkvittering vedrørende afsendelsen af et anbefalet brev og ved
       brevkopi vedrørende det almindelige brev.
       det forudsættes, at underretning kan sendes til tiltaltes folkeregisteradresse, medmindre
       tiltalte i retten har oplyst en anden adresse, hvortil han eller hun ønsker underretningen
       sendt. retsformanden forudsættes i sin vejledning af tiltalte om reglerne for anke at
       vejlede herom. er anklagemyndigheden ikke bekendt med tiltaltes adresse - f.eks. fordi
       den tiltalte i retsmødet ikke har oplyst en adresse, og tiltalte i folkeregisteret er registre-
       ret som værende uden fast bopæl, forsvundet eller udrejst af landet - kan fremsendelse
       af genpart undlades.
       …
       det forudsættes, at retsformanden ved domsafsigelsen eller sagens optagelse til dom i
       fornødent omfang som led i ankevejledningen vejleder tiltalte om, at anklagemyndighe-
       den kan anke til skade for tiltalte efter den beskrevne fremgangsmåde, og at tiltalte kan
       få oplysning om anklagemyndighedens eventuelle anke (eller kontraanke) til skade for
       tiltalte ved henvendelse til den pågældende byret, anklagemyndigheden eller tiltaltes
       forsvarer efter udløb af ankefristen. retsformanden bør samtidig anmode tiltalte om at
       oplyse en adresse, hvortil anklagemyndigheden kan fremsende genpart af en eventuel
       ankemeddelelse, og om at oplyse om eventuelle senere adresseændringer.”
                                                - 10 -
højesterets begrundelse og resultat
formaliteten
en hovedforhandling i en ankesag for landsretten, der ikke omhandler tiltaltes skyld, kan efter
retsplejelovens § 921, stk. 2, jf. § 917, stk. 2, gennemføres, hvis tiltaltes forsvarer er mødt,
selv om tiltalte udebliver. det er imidlertid en forudsætning, at der er givet tiltalte behørig
meddelelse om hovedforhandlingen, jf. § 907, stk. 4, som ikke indeholder nærmere regler om,
hvordan underretning om hovedforhandlingen skal gives. efter fast praksis sker underretning
ved almindeligt brev til den tiltalte, som i forbindelse med hovedforhandlingen i byretten bli-
ver vejledt om reglerne om anke, herunder om anke til skade for tiltalte. denne fremgangs-
måde er også blevet fulgt i den foreliggende sag, og underretningen om hovedforhandlingen i
landsretten blev sendt til den adresse, som t havde oplyst i forbindelse med domsafsigelsen i
byretten. højesteret finder derfor, at meddelelsen var behørig.
højesteret lægger til grund, at oplysningen om, at t ved anholdelsen ikke havde anden bagage
end to tasker, der udelukkende indeholdt det euforiserende stof, blev dokumenteret under ho-
vedforhandlingen i landsretten som led i den sædvanlige anklagerredegørelse for sagen og
dens opkomst. efter oplysningens karakter var det ikke en fejl, at landsretten inddrog oplys-
ningen i præmisserne, og forsvareren protesterede da heller ikke mod dokumentationen.
højesteret tager herefter ikke ts hjemvisningspåstand til følge.
strafudmåling
t er fundet skyldig i at have været i besiddelse af 25 kg khat, som han havde indført med
henblik på videreoverdragelse. højesteret tiltræder, at straffen for t er fastsat til fængsel i 14
dage. denne straf er udmålt i overensstemmelse med praksis på området, og der er ikke frem-
kommet oplysninger for højesteret, som giver grundlag for at ændre praksis eller konkret at
nå til et andet resultat.
udvisning
højesteret tiltræder, at betingelserne i udlændingelovens § 24, nr. 2, for at udvise t med ind-
rejseforbud i 6 år er opfyldt. det følger af udlændingelovens § 26, stk. 2, at en udlænding skal
udvises efter § 24, medmindre dette vil være i strid med danmarks internationale forpligtel-
                                               - 11 -
ser, herunder artikel 27, stk. 2, og artikel 28, stk. 1, i opholdsdirektivet (direktiv 2004/38/ef)
og artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
ved den proportionalitetsvurdering, der herefter skal foretages, lægger højesteret vægt på, at
t er norsk statsborger og i en årrække har haft bopæl i norge. hans tilknytning til danmark
består alene i, at hans søn på fire år bor her i landet hos sin mor. t har aldrig boet sammen
med moderen eller drengen. han har besøgt sønnen en dag eller to et par gange om måneden i
drengens første leveår, men har ikke besøgt ham det sidste års tid.
højesteret lægger endvidere vægt på kriminalitetens karakter – indførsel af euforiserende stof
med henblik på videreoverdragelse – og på, at t tidligere er straffet for lignende kriminalitet i
norge.
ts kriminalitet er udtryk for en adfærd, der udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig
trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse, jf. opholdsdirektivets artikel 27, stk.
2, 2. led.
højesteret tiltræder herefter, at t er udvist med indrejseforbud i 6 år.
efter det anførte stadfæster højesteret dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- mah
                                      udskrift
                                          af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                        dom
afsagt den 7. august 2017
v-14-16
                                 1) pensam holding a/s
                                 (advokat annemette ellermann holmbom)
                                 2) pensam forsikring a/s
                                 (advokat annemette ellermann holmbom)
                                 mod
                                 prosam forsikring agentur a/s
                                 (advokat lars broni)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om, hvorvidt prosam forsikring agentur a/s ved sin brug af prosam-
navnet krænker pensam holding a/s og pensam forsikring a/s’ rettigheder i henhold til
varemærkeloven, domæneloven og markedsføringsloven.
                                                -2-
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s har under sagen nedlagt følgende påstande:
1: prosam forsikring agentur a/s dømmes til at anerkende at være uberettiget i at bruge
”prosam”, prosam, ”prosam forsikring” og prosam forsikring som varemærke og
som del af varemærke og til at lade ”prosam” udgå af domænenavnene ”prosam.dk” og
”prosamforsikring.dk” og af e-mailadresser, der ender på ”...@prosam.dk” og
”...@prosamforsikring.dk”.
2: prosam forsikring agentur a/s dømmes til at anerkende at være uberettiget i at bruge
”prosam”, prosam, ”prosam forsikring” og prosam forsikring som selskabsnavn og
til at slette prosam fra selskabsnavnet ”prosam forsikring agentur” i det centrale virk-
somhedsregister.
3: det forbydes prosam forsikring agentur a/s at bruge og registrere ”prosam”, prosam,
”prosam forsikring” og prosam forsikring som varemærke eller som del af varemær-
ke, domænenavn, e-mailadresser og selskabsnavn for den af prosam forsikring agentur a/s
drevne forsikringsvirksomhed.
4: prosam forsikring agentur a/s dømmes til at betale kr. 250.000 i vederlag og erstatning til
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s for den skete kendetegnskrænkelse med til-
læg af procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
prosam forsikring agentur a/s har heroverfor påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
pensam holding a/s blev stiftet 1. november 1988 som et administrationssamarbejde mel-
lem fire eksisterende pensionskasser under navnet knf 2 a/s. selskabet skiftede til sit nu-
værende navn den 1. februar 1990. pensam holding a/s markedsfører og sælger finansielle
tjenesteydelser til private kunder inden for forsikring, pension og bank.
                                                -3-
pensam forsikring a/s blev stiftet 16. juni 1993 under navnet pen-sam skade forsikringsak-
tieselskab, der i dag er selskabets binavn. selskabet skiftede til sit nuværende navn den 25.
juni 2009. pensam forsikring a/s er et helejet datterselskab af pensam holding a/s, og sel-
skabet udbyder alle former for forsikringer til private kunder.
prosam forsikring agentur a/s blev stiftet den 29. juni 2012 under navnet prosam a/s, og
selskabet skiftede til sit nuværende navn den 6. august 2013. prosam udbyder en lang række
forsikringer til private kunder. selskabet blev stiftet ved et indskud af samtlige aktiver og
forpligtelser i prosam v/robin gam. denne virksomhed var opstartet 10. august 1992 og hed
frem til 4. april 2001 skandia sc herning v/ robin gam og herefter frem til 12. januar 2011 if
forsikringscenter v/robin gam.
pensams rettigheder
pensam holding har varemærkeret til ordmærket ”pensam” med prioritet fra den 8. august
1994 (vr 1995 04365), ligesom selskabet har varemærkeret til ordmærket ”pensam.dk” med
prioritet fra den 13. september 1999 (vr 1999 04644).
pensam holding har dernæst med prioritet fra den 23. oktober 2006 varemærkeret til det ne-
denfor viste figurmærke i både farver og sort/hvid (vr 2007 02210 og vr 2007 02211):
pensam forsikring har med prioritet fra 30. april 2009 varemærkeret til ordmærket ”pensam
forsikring”.
                                                    -4-
pensam holding er derudover ejer af domænenavnet ”pensam.dk” oprettet 5. december
1996, mens pensam forsikring er ejer af domænenavnet ”pensamforsikring.dk” oprettet 24.
juni 2008.
prosams rettigheder
prosam har ingen registrerede varemærkerettigheder, men er indehaver af domænenavnet
”prosam.dk”, der er oprettet 28. december 2010.
brugen af pensam
”pen-sam skade” fremgår af forsikringspolicer fra 1994 og frem. som nævnt ovenfor skiftede
forsikringsselskabet i 2009 navn fra pen-sam skade til pensam forsikring, hvilket navn også
fremgår af årsrapporterne fra 2010 og frem.
pensam-navnet har løbende været brugt i annonceringen i fagbladet foa, der i hvert num-
mer udkommer i fire udgaver. det fremgår af oversigt over annonceringen, at pensam fra
oktober 2011 til december 2015 i alt har annonceret i 89 forskellige udgaver af fagbladet
foa. af helsides-annonceringen i bladet i november 2011 fremgår det, at pensam udbyder
forsikring for indbo, hus, bil og ulykke. nedenfor er citeret et uddrag af annoncens tekst:
      ”nyhed!
      for alle i pensam og foa:
      smil – du har fået dit eget forsikringsselskab!
      ikke for alle – 100 % for dig.
      bedre og billigere forsikringer
      pensam forsikring er det nye forsikringsselskab for dig. skabt for at give alle i pensam
      og foa bedre og billigere forsikringer på samme måde som andre faggrupper allerede
      har det. vi glæder os til at byde dig og din familie velkommen med forsikringer, der pas-
      ser bedre til jeres behov og koster mindre.”
det fremgår af infomedias medieanalyse for 1. januar til 31. marts 2013, at pensam i alt var
omtalt 151 gange i perioden fordelt på 85 webkilder, 34 landsdækkende dagblade, 19 regio-
                                               -5-
nale og lokale dagblade, 6 fagblade og magasiner, 3 radioindslag, 3 lokale ugeaviser og 1 tv-
indslag. det fremgår dernæst af infomedias mediaanalyse for 1. april til 30. juni 2013, at pen-
sam i alt var omtalt 205 gange i perioden fordel på 107 webkilder, 33 landsdækkende dag-
blade, 30 regionale og lokale dagblade, 16 fagblade og magasiner, 9 lokale ugeaviser, 7 radio-
indslag og 3 tv-indslag.
brugen af prosam
omkring den 22. februar 2011 tog prosams medarbejdere en e-mail autosignatur i brug, hvor
betegnelsen prosam indgik.
prosam-navnet er dernæst brugt på brochure for tandforsikring, der er vedhæftet en mail
sendt af robin gam den 24. februar 2011.
af udkast til samarbejdsaftale med nordisk forsikringsagentur aps dateret 18. april 2011
fremgår ”prosam v/ poul robin gam” som aftalepart, ligesom det af selve aftalen fremgår, at
”prosams” forsikringsformidling kunne foregå under anvendelse af eget navn.
af udateret udkast til samarbejdsaftale med dansk forsikringsagentur aps fremgår ”pro-
sam v/ poul robin gam” ligeledes som aftalepart. det fremgår dernæst af udkastet, at fran-
chiseaftalen tager sin begyndelse den 1. oktober 2011.
af skærmprint fra prosam.dk af 21. september 2016 fremgår det, at navnet ”prosamfor-
sikring” anvendes.
af udateret annonce fremgår det, at dbr bilforsikring tilbydes via dansk bilbrancheråd og
”prosamforsikring”.
sagens opstart
                                             -6-
af udateret erklæring fra hans kristian grøndal fremgår, at han var blevet ringet op af en
forsikringssælger, mens han var ude at køre bil. han havde under samtalen hørt det som om,
at sælgeren kom fra pensam, som hans familie har tilknytning til gennem foa. det var først
ved modtagelsen af faktura, at han fandt ud af, at han havde talt med og indgået aftale med
en medarbejder fra prosam.
advokat annemette ellermann rettede på vegne af pensam den 16. juli 2015 henvendelse til
prosam og anmodede om, at prosam ophørte med brugen af sit navn. der var herefter kor-
respondance mellem parternes advokater, hvorved en løsning ikke blev opnået.
opgørelser vedrørende udveksling af kunder
pensam har fremlagt nedenfor viste opgørelse af forsikringsbestand og forsikringsskift på
private personbiler i perioden 2014-2016:
pensam har dernæst fremlagt oversigt over bytteforhold på bilpolicer i 2016:
                                            -7-
prosam har fremlagt de nedenfor viste oversigter over forsikringsopsigelser sendt fra hen-
holdsvis prosam og pensam i 2016:
 -8-                                                  -9-
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af birger ringstoft, robin gam, freja camilla bach
lindhardt, jeanette eliasen og søren velling.
birger ringstoft har forklaret bl.a., at han er forretningsdirektør i pensam forsikring med
ansvar for forsikringsområdet. han har været i forsikringsbranchen siden 1988 og startede i
pensam forsikring i 2008 med det specifikke formål at udvide pensam forsikrings produk-
ter på skadesforsikring til også at omfatte bil- og husforsikring. han har ikke noget ansættel-
sesforhold hos pensam holding.
                                               - 10 -
pensam-koncernen består af et livs- og pensionsselskab, et forsikringsselskab der leverer til-
valgsprodukter, en bank og et ejendomsadministrationsselskab. pensam-koncernen har ud
over sine forretningsmæssige aktiviteter deltaget i en række forskellige projekter til støtte for
medlemmernes sundhed, eksempelvis demensalliancen, og koncernen optræder ofte i medi-
erne. det er hans opfattelse, at pensam er et kendt navn i den danske befolkning.
pensam forsikring startede med at udbyde forsikringer i 1994 og har udbudt forsikringer
kontinuerligt siden da. der blev i 1994 alene udbudt ulykkesforsikring, og efterfølgende er
flere forsikringstyper kommet til. tingsforsikring er udbudt siden 2011. pensam forsikrings
kunder er personer omfattet af foa-overenskomsten, der derved har deres forsikring i pen-
sam. det er ikke et krav, at kunden også er foa-medlem. dernæst tilbydes forsikringen og-
så til pensionskundernes husstand og til deres udeboende børn, indtil de er fyldt 30 år. hvis
de udeboende børn tegner forsikring, inden de bliver 30, kan de blive ved med at være kun-
der, så længe de ønsker.
der er mere end 400.000, der har pension i pensam, men igennem muligheden for forsikring
til husstanden og udeboende børn er der potentielt omkring 1 mio. personer i danmark, der
har muligheden for at tegne forsikring hos pensam. antallet af kunder hos pensam forsik-
ring er omkring 20.000, hvoraf kun halvdelen er omfattet af foa-overenskomst. af pensi-
onskunderne er ca. 60-70 % medlemmer af foa, mens resten er medlemmer af andre fagfor-
eningerne eller uorganiserede.
det står pensam forsikrings kunder og potentielle kundegruppe frit for at tegne forsikring i
andre selskaber, og selskabet er derfor i direkte konkurrence med prosam herom. på an-
svarsdelen på bilforsikring gælder tilknytningskravet til pensionskassen derudover ikke, og
pensam forsikring er på det område forpligtet til at tage alle kunder ind. det er dog begræn-
set, hvad pensam får af kunder uden tilknytning til pensionskassen på ansvarsforsikringen
til bil.
                                               - 11 -
pensam forsikring annoncerer primært gennem foas medier, men anvender også radiore-
klamer og bannerreklamer og facebook på internettet, ligesom man ofte får leads via hjem-
mesiderne findforsikring.dk og forsikringsguiden.dk. pensam forsikring foretager sine salg
pr. telefon, hvor 40-50 % af salgene kommer fra leads fra findforsikring.dk og forsikrings-
guiden.dk, 10-15 % fra egne opkald til foa-medlemmer, mens resten er kunder, der selv
henvender sig på baggrund af pensams markedsføring, eller fordi de har fået det anbefalet af
nuværende kunder.
han blev i midten af 2015 opmærksom på prosam i forbindelse med, at sælgerne begyndte
at omtale, at der var kunder, der forvekslede prosam og pensam. han havde aldrig tidligere
hørt om prosam. både prosam og pensam er små selskaber med små markedsandele, og det
var ikke et selskab, han havde været opmærksom på før.
han har ikke hørt om andre selskaber i forsikringsbranchen i danmark end pensam og pro-
sam, der ender på ”sam”. efter hans opfattelse har brugen af prosam skabt forvirring hos
kunderne og medført en markedsforstyrrelse for pensam. da salget foregår via telefon, er
det udtalen af de to selskabsnavne, der primært giver anledning til forveksling. han fik
blandt sælgerne i august 2016 udført en stikprøvekontrol vedrørende forvekslingen af pro-
sam og pensam, hvor der blev registreret i alt fire tilfælde af forveksling i en fire-ugers peri-
ode.
han har lavet opgørelsen af forsikringsbestand og forsikringsskift på private personbiler
fremlagt i sagen på baggrund af tal fra dansk bilstatistik, der har specialiseret sig i at hente
oplysninger fra motorregisteret. han har taget udgangspunkt i bilforsikring, da man kan
trække disse oplysninger fra motorregisteret. for andre forsikringer skal sælgeren selv note-
re skiftet ned, hvilket er forbundet med usikkerhed.
når man i opgørelsen ser på pensams markedsandel og det antal kunder, som prosam har
taget fra andre selskaber, ville man forvente, at prosam havde overtaget 5 kunder fra pen-
sam. prosam har imidlertid overtaget 28 kunder, og det er på den baggrund, at han er kom-
                                                  - 12 -
met frem til tallet om skønnet merovertagelse. prosams merovertagelse af kunder fra pen-
sam skyldes efter hans opfattelse navneforveksling hos kunderne.
foreholdt prosams egne tal, der ikke svarer overens med tallene trukket fra motorregisteret,
er det hans opfattelse, at der også i de tal er en overhyppighed i forsikringer som prosam ta-
ger fra pensam i forhold til pensams markedsandel.
det er generelt hans opfattelse, at konkurrencen på forsikringsmarkedet ikke er så hård,
hvilket ses ved, at mindre selskaber som prosam og pensam relativt let kan komme ind på
markedet og tage kunder fra de større selskaber.
robin gam har forklaret bl.a., at han er direktør i prosam, som han også ejer. han opstartede
i 1992 en enkeltmandsvirksomhed, der solgte rengøringsprodukter. virksomheden blev her-
efter lukket, hvorefter han senere under samme cvr-nummer opstartede forsikringsvirksom-
hed, der fra 2010 brugte prosam-navnet. enkeltmandsvirksomheden blev indskudt i forbin-
delse med stiftelsen af prosam a/s i 2012, og selskabet fik da nyt cvr-nummer.
prosam er en forkortelse for professionel rådgivning og samarbejde. han var på tidspunktet
for navneskiftet godt klar over, at et andet forsikringsselskab hed pensam. han var stødt på
pensam i sit arbejde i forsikringsbranchen, og hans ægtefælle er derudover også selv kunde
hos pensam. han havde indtryk af, at pensam alene udbød gængse personforsikringer i
samarbejde med nogle fagforeninger. han havde ikke tænkt, at prosam kunne forveksles
med pensam.
det er kim møller sørensen, der er ansat hos prosam og arbejder med it og webdesign, der
har lavet logoet og mailsignaturen for prosam. han tog mailsignaturen i brug umiddelbart
efter, at kim møller sørensen havde sendt den til ham 22. februar 2011.
udkastet til samarbejdsaftale dateret 18. april 2011 er udarbejdet efter et møde med nordisk
forsikrings agentur aps om at benytte deres platform. prosam endte dog med at indgå afta-
le med dansk forsikringsagentur. det var vigtigt for prosam, at selskabets forsikringsfor-
                                                - 13 -
midling kunne foregå under eget navn. samarbejdet med dansk forsikringsagentur be-
gyndte i april 2011 uanset, at selve kontrakten aldrig blev underskrevet. prosam tilbød heri-
gennem alle almindelige forsikringer, herunder hus, indbo, bil og ulykke. derudover tilbød
prosam tandforsikring, og prosams navn og logo blev brugt på brochurerne vedrørende
tandforsikring.
prosam var registreret hos finanstilsynet som et forsikringsagentur. alle forsikringsselska-
ber i danmark er registreret her, og der er fri adgang til registret. i 2011 var der 8-10 medar-
bejdere hos prosam, der alle brugte prosam-navnet, når de henvendte sig til kunder. på poli-
cerne fremgik både prosam, dansk forsikringsagentur og alpha. prosam annoncerede ikke
i blade eller på internettet, men fik primært sine nye kunder gennem henvisninger og ved at
tage kontakt til tidligere kunder. samarbejdet med dansk forsikringsagentur og alpha op-
hørte i august 2012, hvor prosam gik over til en eksklusivaftale med qudos insurance, som
selskabet også bruger i dag.
i foråret 2015 indgik prosam en aftale med dansk bilbrancheråd, og prosams brochurer lig-
ger nu ude hos bilforhandlerne. hver enkelt bilforhandler har fået en unik kode til indregi-
strering af ny forsikring hos prosam. forhandleren kan foretage hele registreringen af bilfor-
sikringen på denne måde, uden at kunden behøver være i kontakt med prosam. bilforsikrin-
ger udgør i alt ca. 45-47 % af prosams samlede præmievolume. efter en kunde har tegnet bil-
forsikring, ringer prosam ud for at forsøge at foretage mersalg. prosam stiller ikke krav til
kundetypen, og kundens faglige tilhørsforhold er underordnet.
prosams tal vedrørende bilforsikringer fremlagt i sagen er trukket fra prosams eget system.
det er ham, der har lavet optællingen i siden. opgørelsen er talmæssigt helt sikker. det er
karakteristisk for prosam, at de tager flere kunder fra andre selskaber, end de afleverer. en
årsag til forskellen i tallene fra pensam kan være, at prosam fra 2012 til august 2015 registre-
rede som qudos v/ prosam og herefter som prosam v/ qudos. det ser for ham ud til, at det
alene er på den gamle ordstilling, at pensam har trukket tallene.
                                                 - 14 -
prosam ændrede skrifttypen på logoet til versaler for at imødekomme pensam. prosam
havde ikke haft kontakt med pensam før første henvendelse i nærværende sag.
freja camilla bach lindhardt har forklaret bl.a., at hun er forsikringskonsulent i pensam,
hvor hun har været ansat siden januar 2016 og dagligt har telefonisk kontakt med kunderne.
hun har før dette været ansat i 7 år i codan. hun stødte første gang på prosam kort efter, at
hun var blevet ansat hos pensam i forbindelse med, at en bilforhandler ringede for et forsik-
ringsbevisnummer. hun kunne imidlertid ikke finde noget på kunden, og efter at hun selv
havde ringet kunden op, blev det til sidst opdaget, at forsikringen var tegnet hos prosam.
der er en del bilforhandlere, der tager fejl af prosam og pensam, og der er også kunder, der
tager fejl af selskaberne. hun oplever misforståelsen 1-2 gange om måneden og hører lig-
nende fra sine kolleger. det er oftest i forbindelse med bilforsikringer, at hun oplever misfor-
ståelsen.
jeanette eliasen har forklaret bl.a., at hun er forsikringskonsulent hos pensam, hvor hun dag-
ligt taler i telefon med kunder. hun har været ansat i 5 år hos pensam og har i alt 9 års erfa-
ring i branchen, idet hun tidligere har arbejdet hos alka og tryg. hun hørte første gang om
prosam i forbindelse med en samtale med hans kristian grøndal. grøndal ringede for at få
et tilbud fra pensam og fortalte i den forbindelse den samme historie om kontakten til pro-
sam, som fremgår af hans brev til sagen. hun har ikke selv været ude for, at andre kunder
har forvekslet pensam og prosam, men hun har ofte hørt kolleger tale om sådanne henven-
delser fra kunder. hun kan ikke huske i øvrigt at have oplevet kunder, der ikke er klar over,
hvor de er forsikrede. det sker, at bilforhandlere tager fejl, når de tilmelder kunder via
skat.
søren velling har forklaret bl.a., at han er direktør i dfa, tidligere dansk forsikringsagen-
tur, der formidler forsikringer til private kunder. han har været ansat i selskabet siden 2006.
han kender robin gam fra 2011, hvor dansk forsikringsagentur etablerede samarbejde
med prosam. prosam var underagenter for dansk forsikringsagentur og kunne formidle
deres forsikringer til private kunder. de udbudte forsikringer som prosam måtte formidle
var ulykke, gruppeliv og sygdom.
                                                - 15 -
dansk forsikringsagentur godkendte samarbejdet med prosam den 8. april 2011. han var
med på sidelinien i forhold til aftaleindgåelsen. det var ikke ham, der lavede udkastet til af-
talen. selve udkastet blev aldrig underskrevet, men det afspejler, hvordan samarbejdet kom
til at foregå. han stod for at agentregistrere prosam hos finanstilsynet i forbindelse med af-
taleindgåelsen.
både dansk forsikringsagentur og prosams navne fremgik af kundernes policer. såfremt
kunderne skulle have ændret police, havde spørgsmål til opkrævning eller skulle anmelde
skade, havde dansk forsikringsagentur kontakt med dem. ellers var det prosam, der havde
kontakten.
han mener, at samarbejdet stoppede i 2013, hvilket skyldtes, at prosam havde fundet en an-
den leverandør. han er ikke klar over, hvor stort et beløb der blev tegnet forsikringer for
igennem prosam. han har mulighed for at trække oplysningen fra systemet, men er ikke
blevet bedt om det i forbindelse med sagen. nogle af de kunder som prosam skaffede, for-
blev hos dansk forsikringsagentur, mens andre er skiftet over til prosam.
det er hans opfattelse, at forsikring ikke er et stort interessepunkt i befolkningen. han har
oplevet folk, der ikke var klar over, hvor de var forsikret eller på hvilken forsikring, en skade
skulle anmeldes. han har en enkelt gang prøvet at få en skadesanmeldelse, der skulle til et
andet forsikringsselskab. han mener overordnet ikke, at der er stor konkurrence i forsik-
ringsbranchen.
parternes synspunkter
for sagsøger, pensam holding og pensam forsikring, er der i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med påstandsdokumentet af 20. marts 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”anbringender
anbringender til støtte for påstand 1 og 3
                                                     - 16 -
til støtte for påstand 1 og 3 gøres det følgende gældende:
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s har i henhold til varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 1,
varemærkeret til ”pensam” og ”pensam forsikring” for ”forsikring og pension og andre finansielle
tjenesteydelser” og har i henhold til varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2, varemærkeret til ”pensam” og
”pensam forsikring” for ”forsikring og pension og andre finansielle tjenesteydelser” som følge af
mangeårig indarbejdelse.
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s kan i henhold til varemærkelovens § 4 stk. 1, nr. 2,
forbyde brugen af ”prosam”, prosam, prosam forsikring og prosam forsikring som vare-
mærker for ”forsikringsvirksomhed”, da prosam og prosam har samme begyndelse, længde og op-
bygning som mærket ”pensam”. herudover indeholder både ”prosam” og ”pensam” sam, der star-
ter med stort ”s” og har ”p” som sit første bogstav. mærkerne er dermed forvekslelige, hvilket under-
støttes ved tilføjelsen af det identiske ord ”forsikring”.
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s har både registreret og ibrugtaget ”pensam” for ”for-
sikringer”, længe før prosam forsikring agentur a/s blev stiftet.
pensam holding a/s, pensam forsikring a/s og prosam forsikring agentur a/s er direkte konkur-
renter, der henvender sig til samme eller overlappende kundemålgrupper og udbyder de samme og
lignende tjenesteydelser.
markedsføring af ”forsikringsydelser” under pensam og pensam forsikring sker både virtuelt via
hjemmesider og via netværk, ved telefonisk kontakt og e-mails, og der er såvel direkte sammenfald
som overlapning mellem sagsøgerne og sagsøgtes markedsføringskanaler og -medier.
pensam-koncernens mangeårige, enestående position på markedet for finansielle tjenesteydelser med
sin serie af varemærker, der ender på det fælles element sam, og det forhold, at der opleves faktisk
forveksling af pensam forsikring med prosam forsikring, bestyrker forveksleligheden, og brugen af
prosam, prosam, prosam forsikring og prosam forsikring strider således mod varemærkelo-
vens § 4, stk. 1, nr. 2.
den brug af prosam, prosam, prosam forsikring og prosam forsikring, der sker over for sam-
arbejdspartnere, udgør ikke varemærkemæssig brug, fordi den ikke sker ”for tredjemands regning”.
prosam forsikring agentur a/s’ brug og registrering af selskabsnavnet ”prosam forsikring agentur
a/s” og prosam forsikring agenturs brug af domænenavnene ”prosam.dk” og ”prosamforsik-
ring.dk” strider mod markedsføringslovens § 18, da erhvervsdrivende ikke må benytte forretnings-
kendetegn, der ikke tilkommer dem, eller benytte egne kendetegn på en måde, der er egnet til at
fremkalde forveksling med andres, fordi ”prosam forsikring agentur a/s” er forveksleligt med
”pensam forsikring a/s”.
registrering og brugen af domænenavnet ”prosam.dk” strider ligeledes mod domænelovens § 25, ef-
ter hvilken bestemmelse registranter ikke må registrere og anvende domænenavne i strid med god
domæneskik.
højesteret gav i u 1992.465 h sagsøger nordisk ferie - novasol v/frederik anker heegaard medhold
i, at virksomhedens navn var beskyttet efter markedsføringslovens § 18, og sagsøgtes anvendelse af
                                                     - 17 -
”nordsol ferie” i forbindelse med markedsføring blev anset som uberettiget. begge virksomheder
drev virksomhed med udlejning af sommerhuse, og sagsøgte blev derfor tilpligtet at ophøre med sin
brug af navnet.
prosam forsikring agentur a/s’ brug af ”prosam” og ”prosam forsikring” som sit forretningskende-
tegn og som en del af sit domænenavn indebærer endvidere en utilbørlig udnyttelse af og snyltning
på pensam holding a/s’ og pensam forsikring a/s’ markedsføringsindsats og markedsposition og
strider derfor mod markedsføringslovens § 1.
pensam holding a/s’ og pensam forsikring a/s’ indgriben over for prosam forsikring agentur a/s’
krænkende brug af ”prosam”, prosam, prosam forsikring og prosam forsikring er sket retti-
digt, og der er ikke indtrådt passivitet, idet pensam forsikring a/s reagerede, så snart man blev op-
mærksom på krænkelsen.
anbringender til støtte for påstand 2
til støtte for pensam holding a/s’ og pensam forsikring a/s’ påstand 2 gøres det gældende at sel-
skabsnavnet pensam forsikring a/s nyder en udvidet beskyttelse, da pensam forsikring a/s konti-
nuerligt har brugt selskabsnavnet siden registreringen i det centrale virksomhedsregister den 21. juli
2009.
selskabslovens regler om selskabsnavne varetager det konkurrencemæssige hensyn, at erhvervsdri-
vende som følge af forveksling af virksomheders navne kan skade det selskab, som først fik ret til sel-
skabsnavnet, eller snylte på den goodwill, der er skabt af den virksomhed, der først anvendte sel-
skabsnavnet. reglerne tilsigter at sikre identifikation, så der ikke sker sammenblanding af selskabs-
navne, der resulterer i fejlopringninger, fejlplacering af post og fejlopkrævninger.
prosam forsikring agentur a/s skal slette prosam fra selskabsnavnet prosam forsikring agentur
a/s, idet selskabsnavnet ikke efter en helhedsbedømmelse tilstrækkeligt adskiller sig fra selskabsnav-
net ”pensam forsikring a/s”, jf. selskabslovens § 2, stk. 2, og idet den virksomhed, der drives under
prosam forsikring agentur a/s, er sammenfaldende med den virksomhed, der drives under pensam
forsikring a/s. der er derfor risiko for forveksling og risiko for, at selskabsnavnene sammenblandes,
hvorved sikker identifikation af virksomhederne ikke kan finde sted.
sø- og handelsretten gav i u 1979.292 sh danske bogsamleres klub medhold i, at den danske bog-
klub a/s i henhold til selskabslovens § 2, stk. 2, efter en helhedsbedømmelse var uberettiget i at benyt-
te ”den danske bogklub a/s” som forretningskendetegn, og den danske bogklub a/s blev tilpligtet
at lade selskabsnavnet slette i det centrale virksomhedsregister.
anbringender til støtte for påstand 4
til støtte for påstand 4 gøres det gældende, at prosam forsikring agentur a/s er forpligtet til at svare
et rimeligt vederlag for den uretmæssige brug af pensam holding a/s’ og pensam forsikring a/s’ va-
remærker og forretningskendetegn i medfør af markedsføringslovens § 20, stk. 3, og varemærkelovens
§ 43.
                                                      - 18 -
herudover har prosam forsikring agentur a/s handlet ansvarspådragende og er dermed forpligtet til
at betale erstatning, jf. markedsføringslovens § 20, stk. 2, og varemærkelovens § 43, for den markeds-
forstyrrelse og den yderligere skade, som overtrædelsen har medført.
prosam forsikring agentur a/s har afslået at imødekomme sagsøgernes provokation om at oplyse sin
omsætning på forsikringer siden selskabets start, og dette må tillægges processuel skadesvirkning for
sagsøgte.
det rimelige vederlag og den tabserstatning, som prosam forsikring agentur a/s skal betale til sag-
søgerne, skal derfor fastsættes efter rettens skøn. der er ikke nogen praksis for licensgivning inden for
forsikringsområdet, og pensam holding a/s og pensam forsikring a/s ville aldrig have givet prosam
forsikring agentur a/s licens til at bruge prosam eller prosam, hverken med eller uden ”forsik-
ring”.
prosam forsikring agentur a/s har med bilag n og o selv dokumenteret, at der skete en stor udveks-
ling af kunder mellem prosam forsikring agentur a/s og pensam forsikring a/s i 2015/2016. i ud-
vekslingen får prosam forsikring agentur a/s flere kunder fra pensam forsikring a/s end pensam
forsikring får fra prosam forsikring agentur a/s.
”bilforsikringer” er forsikringsbranchens væsentligste privatprodukt og udgør næsten halvdelen af
præmiesummen på pensam forsikring a/s’ forsikringsprodukter til private.
prosam forsikring agentur a/s startede sit salg af bilforsikringer i 2015, jf. bilag 63. i 2016 var der 28
forsikringstagere, der skiftede fra pensam forsikring a/s til prosam forsikring agentur a/s, svaren-
de til 2,1 % af de 1.290 forsikringer, som prosam forsikring agentur a/s totalt overtog fra andre sel-
skaber i 2016.
i 2016 udgjorde pensam forsikring a/s’ porteføljeandel af ”bilforsikringer” i gennemsnit 0,39 %. pen-
sam forsikring a/s mistede i 2016 5,5 gange så mange bilforsikringspolicer til prosam forsikring a/s,
som det kunne forventes, hvilket understøtter det tab, som den markedsforstyrrelse, som brugen af
prosam foranlediger, betyder for pensam forsikring a/s.
differencen mellem det antal forsikringspolicer, som et forsikringsselskab vinder fra andre forsik-
ringsselskaber, og det antal forsikringspolicer, det taber til andre forsikringsselskaber, kaldes ”bytte-
forholdet”. pensam forsikring a/s’ bytteforhold er positivt for 30 ud af 33 andre forsikringsselskaber.
i 2016 har pensam forsikring a/s netto tabt 25 – brutto 28 – bilforsikringspolicer til prosam forsikring
a/s, hvilket tal er højere end det antal forsikringspolicer, som pensam forsikring a/s har tabt til langt
større forsikringsselskaber, jf. bilag 63 og 63a.
det antal policer, som prosam forsikring agentur a/s har overtaget fra forsikringsselskaber, der er
10-50 gange større end pensam forsikring a/s, er på samme niveau, som antallet af forsikringspolicer,
prosam forsikring agentur a/s har overtaget fra pensam forsikring a/s, og dette forholdsmæssigt
væsentligt større tab af ”bilforsikringspolicer”, som pensam forsikring a/s har lidt, kan udelukkende
tilskrives forvekslingen af ”prosam forsikring” med det langt mere kendte ”pensam forsikring”.
pensam forsikring a/s mister anslået 20 kunder om året på grund af prosam forsikring agentur a/s’
aktiviteter, svarende til et anslået tab på kr. 160.000.
                                                     - 19 -
hertil kommer sagsøgernes krav på vederlag for den uretmæssige udnyttelse af sagsøgernes vare-
mærker og forretningskendetegn.”
for sagsøgte, prosam, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokumentet af 16. marts 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
”anbringender:
til støtte for frifindelsespåstanden gøres det gældende:
at     der ikke foreligger risiko for forveksling af prosam forsikring agentur a/s’ navn, varemærke,
       domænenavn eller e-mailadresse med pensam forsikring a/s og pensam holding a/s’ tilsva-
       rende rettigheder,
at     prosam forsikring agentur a/s’ forretningskendetegn adskiller sig væsentligt fra pensam for-
       sikring a/s og pensam holding a/s’ forretningskendetegn i såvel grafisk udtryk som form og
       farver,
at     den trykstærke forstavelse i prosam adskiller sig lydmæssigt markant fra den ligeledes tryk-
       stærke forstavelse i pensam. i begge ord er efterstavelsen ”sam” tryksvag og uden forveks-
       lingsmæssig betydning,
at     prosam forsikring agentur a/s har drevet forsikringsformidlingsvirksomhed under anvendel-
       se af navnet prosam i længere tid, end pensam forsikring a/s har udbudt private skadesforsik-
       ringer,
at     antallet af tilfælde, hvor der er sket forveksling af selskaberne, er beskeden, idet der alene fore-
       ligger ét dokumenteret tilfælde,
at     prosam forsikring agentur a/s og pensam forsikring a/s henvender sig til vidt forskellige
       kundesegmenter og har vidt forskellige indgangsvinkler til forsikringskunderne, idet pensam
       forsikring a/s’ indgang til sine kunder sker via fagforeningen foa, mens prosam forsikring
       agentur a/s’ indgang til sine kunder sker gennem netværk og gennem ca. 1.850 samarbejds-
       partnerne i autobranchen,
at     der kun er et perifert sammenfald mellem de kunder, der efterspørger pensam forsikring a/s’
       produkter, og kunder, som efterspørger prosam forsikring agentur a/s’ produkter,
at     der ikke er grundlag for at antage, at prosam forsikring agentur a/s ved sin eksistens og sit
       brug af navnet ”prosam forsikring agentur a/s” udgør en reel konkurrent til pensam forsik-
       ring a/s, og at der er risiko for forveksling af selskaberne,
at     der således ikke er grundlag for at forbyde prosam forsikring agentur a/s at bruge prosam
       som varemærke, idet brugen heraf ikke strider mod pensam holding a/s og pensam forsikring
       a/s’ rettigheder iht. varemærkelovens § 3,
                                                     - 20 -
at      prosam forsikring agentur a/s’ brug af domænenavnet prosam.dk og prosamforsikring.dk ik-
        ke strider mod markedsføringslovens § 18, da der ikke er risiko for forveksling med pensam
        forsikring a/s,
at      prosam forsikring agentur a/s’ registrering og brug af domænenavnet prosam ikke strider
        mod domænelovens § 25,
at      prosam forsikring agentur a/s’ brug af prosam og prosam forsikring som forretningskende-
        tegn og som en del af domænenavnet ikke indebærer en utilbørlig udnyttelse eller snylten på
        pensam holding a/s og pensam forsikring a/s’ indsats og markedsposition, og dermed ikke
        udgør en overtrædelse af markedsføringslovens § 1,
at      prosam forsikring agentur a/s’ brug af selskabsnavnet prosam forsikring agentur a/s adskil-
        ler sig tilstrækkeligt fra selskabsnavnet pensam forsikring a/s, jfr. selskabslovens § 2, stk. 2,
at      prosam forsikring agentur a/s ikke er forpligtet til at betale vederlag og erstatning for mar-
        kedsforstyrrelse i medfør af markedsføringslovens § 20, stk. 2 og 3 til pensam holding a/s og
        pensam forsikring a/s,
at      pensam forsikring a/s og pensam holding a/s desuden har fortabt deres eventuelle eneret-
        tigheder ved passivitet, idet ”prosam” som forretningskendetegn for forsikringsformidlings-
        virksomheder har været registreret siden årsskiftet 2010/2011 uden at give pensam forsikring
        a/s og/eller pensam holding a/s anledning til at fremsætte indsigelse mod poul robin gams
        og siden prosam forsikring agentur a/s’ anvendelse af navnet og varemærket førend medio
        2015.
det bestrides som udokumenteret, at pensam forsikring a/s mister mindst 20 kunder om året som
følge af prosam forsikring agentur a/s’ aktiviteter, og dermed bestrides sagsøgernes erstatningskrav
størrelsesmæssigt.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
pensam holding a/s har med virkning fra 1994 haft registreret varemærkeret til ordmærket
”pensam” for bl.a. forsikringsvirksomhed, og pensam forsikring a/s fik i 2009 registreret
varemærkeret til ordmærket ”pensam forsikring” for bl.a. forsikringsvirksomhed. dermed
er pensam i relation til de påberåbte varemærker først i tid i forhold til prosam forsikring
agentur a/s, som i hvert fald ikke havde anvendt tegnet ”prosam” med eller uden tilføjel-
sen ”forsikring” før tidligst i 2011. spørgsmålet bliver derfor, om der er en risiko for forveks-
ling mellem på den ene side de registrerede varemærker ”pensam” og ”pensam forsikring”
og på den anden side de yngre tegn ”prosam” og ”prosam forsikring”, jf. varemærkelovens
§ 4, stk. 1. det bemærkes i den forbindelse, at retten ikke finder, at pensam har mistet retten
til at påtale en eventuel krænkelse, jf. varemærkelovens § 9.
                                               - 21 -
retten skal til risikoen for forveksling bemærke, at der er varelighed, og at tilføjelsen ”forsik-
ring” er rent deskriptiv og derfor af uvæsentlig betydning for bedømmelsen. bedømmelsen
tager på denne baggrund sit udgangspunkt i, at der er tale om to ord, som begge har 6 bog-
staver, 2 stavelser og 2 vokaler, og som starter med p og ender med sam. for så vidt angår
det synsmæssige og lydmæssige indtryk af mærkerne lægger retten ved sammenligningen
mest vægt på den forreste stavelse, fordi ordene ses og læses fra begyndelsen, og fordi det
sammenfaldende element ”sam” er suggestivt i retningen af samarbejde, samvirke eller
sammenslutning. den forreste del af de to ord (”pen” over for ”pro”) findes – ud over det
sammenfaldende p – såvel i synsmæssig som lydmæssig henseende at indbyde væsentlige
forskelle, som også giver sig udslag i det samlede syns- og lydmæssige indtryk af de to
mærker i deres helhed. begrebsmæssigt er der også forskelle på den første stavelse, hvor for-
stavelsen ”pro” er suggestiv for ”professionel” eller lignende. dertil kommer, at sagens par-
ter på trods af vareligheden kun til dels opererer på det samme marked, idet pensam forsik-
ring (ud over de lovmæssigt obligatoriske ansvarsforsikringer for køretøjer) alene sælger til
kunder, som har en nærmere kvalificeret tilknytning til foa.
efter en helhedsvurdering af ovennævnte elementer finder retten herefter ikke, at der fore-
ligger en risiko for forveksling mellem pensam og prosam, og derfor bliver sagens resultat,
at retten frifinder prosam.
pensam skal efter sagens udfald betale sagsomkostninger til prosam, som på baggrund af
sagens karakter, værdi, omfang og forløb, herunder med hovedforhandling på 1,5 dag, fast-
sættes til 50.000 kr., som udgør et passende beløb til advokatudgifter inkl. moms.
                                       thi kendes for ret:
prosam forsikring agentur a/s frifindes.
pensam holding a/s og pensam forsikring a/s skal in solidum inden 14 dage betale sags-
omkostninger med 50.000 kr. til prosam forsikring agentur a/s. sagsomkostningerne for-
rentes efter rentelovens § 8 a.
                              - 22 -
tina bøggild        mads bundgaard larsen         jakob sørensen
                           (sign.)
                        ___ ___ ___
               udskriftens rigtighed bekræftes
             sø- og handelsretten, den 07-08-2017
                       jeppe andersen
                         kontorelev


text:
                                             dom
afsagt den 19. juni 2015 af østre landsrets 9. afdeling
(landsdommerne bodil dalgaard hammer, karen-anke tørring og gerd sinding (kst.)).
9. afd. nr. b-1400-14:
tomas hansen
(advokat thomas v. bonnor)
mod
preben vibe-petersen
(advokat andreas antoniades)
lyngby rets dom af 28. april 2014 (bs 150-1570/2013) er anket af tomas hansen med
påstand om, at indstævnte tilpligtes at anerkende, at brugsretten i servitut af 27. august 1996
på ejendommen matr.nr. 8f vedbæk by, vedbæk kun med samtykke fra den til enhver tid
værende ejer af matr.nr. 8f vedbæk by, vedbæk kan fornys senest 30 år efter servituttens
stiftelse den 27. august 1996.
indstævnte, preben vibe-petersen, har påstået stadfæstelse.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af tomas hansen og preben vibe-pe-
tersen.
tomas hansen har supplerende forklaret blandt andet, at det ikke var ham, men en mulig
køber til hans ejendom, der talte med indstævntes søn.
preben vibe-petersen har supplerende forklaret blandt andet, at hans ejendom ikke var
bebygget, da han købte den. på grunden op mod strandvejen (nr. 500) var der et hus, som
                                              - 2 -
imidlertid blev revet ned senere. appellanten har nu bebygget grunden. der går en sti ned til
stranden langs hans grund. det er en sti, der sikrer adgang for 7 lodsejere til en fælles badebro
anlagt mellem hans grund og naboens grund.
det var jan bunch, der henviste ham til den landinspektør, der har udfærdiget deklarationen.
det vil kræve et større anlægsarbejde, hvis appellanten skal have adgang til stranden.
appellanten vil ikke kunne etablere en badebro, da der ikke længere gives tilladelse til
etablering af badebroer. indstævnte har brugt 500.000-700.000 kr. på kystsikring ved
strandarealet. han har aldrig anmodet appellanten om at bidrage økonomisk til kystsikringen.
ejerforholdene var oprindelig sådan, at jan bunch ejede ejendommen op mod strandvejen
(nr. 500), mens det var jan bunchs forældre, der ejede ejendommen ned mod vandet (nr. 498).
udstykningen, og hvordan den skulle tilrettelægges, blev oprindelig aftalt mellem disse
parter.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten vedrørende den nedlagte
påstand og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten er enig i byrettens resultat og begrundelsen herfor. landsretten stadfæster derfor
byrettens dom, for så vidt som den er påanket.
appellanten skal betale sagsomkostninger for landsretten til indstævnte med i alt 30.000 kr. til
dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af
advokatudgifter er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens karakter og omfang.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal tomas hansen betale 30.000 kr. til preben vibe-
petersen.
                                            - 3 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 asb
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                        kendelse
afsagt den 17. juli 2015.
b-97-15
s aps under konkurs
(advokat nete weber)
mod
x
()
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 1. februar
2008 af s1 aps med en selskabskapital på 125.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100.
selskabet havde regnskabsår fra 1. januar, og første regnskabsperiode løb fra den 1. februar
2008 til den 31. december 2008. x har ifølge samme rapport siden den 15. december 2012 og
                                                       -2-
frem til den … 2014, hvor selskabet blev erklæret konkurs som følge af en kreditorbegæring,
været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var leasing af biler samt lette
motorkøretøjer (herunder flexleasing aps).
retten har den 11. februar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantæne-
sag mod x til følge.
fristdagen er 13. december 2013.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 13. marts 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er telefonisk forkyndt for x den 2. juli 2015, hvor han samtidig bekræftede at
have modtaget rettens brev af 2. juni 2015 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage
fra forkyndelsen. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt
en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt
grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”… s aps (herefter ’selskabet’) blev erklæret konkurs ved dekret afsagt af sø- og handelsrettens skifteret
       den … 2014 på grundlag af en lønmodtagerbegæring modtaget i skifteretten den 13. december 2013.
       konkursboets fristdag er herefter den 13. december 2013.
       under konkursboets foreløbige behandling har der været gennemført undersøgelser af dispositioner fore-
       taget i regi af selskabet.
                                                    -3-
… fremlægges redegørelser i medfør af konkurslovens § 125, stk. 1, 2 og 4, af henholdsvis 29. april 2014,
8. august 2014 og 9. februar 2015. redegørelserne indeholder en beskrivelse af de konstaterede forhold,
hvortil overordnet henvises.
selskabet blev under navnet s2 aps stiftet den 1. februar 2008 af s3 aps (tidl. s1 aps), cvr-nr. …,
med en angiven kapital, stor kr. 125.000.
pr. 14. august 2009 ændredes selskabets navn til s4 aps, og pr. 1. januar 2012 ændredes selskabets navn
til s aps.
i forbindelse med stiftelsen tiltrådte p1 som direktør for selskabet, hvilket blev opretholdt frem til den 15.
december 2012, hvor denne fratrådte, og x tiltrådte som direktør for selskabet. sidstnævnte var fortsat
registreret som selskabets direktør på tidspunktet for konkursens indtræden …
det følger af fremkomne oplysninger, at selskabets formål oprindeligt var af være totalleverandør af fester.
pr. 14. august 2009 ændredes selskabets registrerede formål til at være ”leasing af biler samt lette motor-
køretøjer (herunder flexleasing)”. endelig er det over for konkursboet oplyst, at selskabets hovedaktiviteter
pr. 1. december 2012 på ny ændredes således, at selskabet fra dette tidspunkt havde til formål at drive ca-
fé.
den seneste ændring af selskabets aktiviteter/formål blev ikke registreret i erhvervsstyrelsens registre,
hvortil bemærkes, at oplysningen om, at selskabets formål i perioden efter 1. december 2012 skulle have
været at drive café, ikke fremstår overensstemmende med, at selskabet ifølge skat i hvert fald i 2. halvår
af 2013 drev virksomhed indenfor mandskabsudlejning, jf. omtalen nedenfor.
det er over for konkursboet oplyst, at x pr. 15. december 2012 købte anparterne i s3 aps (tidl. s1 aps)
af p1, og det kan konstateres, at x fra dette tidspunkt tillige blev registreret som direktør for s3 aps (tidl.
s1 aps).
ved et retsmøde afholdt den 15. maj 2014 mødte p2 i henhold til fuldmagt for x.
p2 forklarede blandt andet, ”at han har lavet regnskaber for selskabet og har udarbejdet sammen med x.
det er korrekt, at selskabet blev stiftet i 2008, og at selskabet ændrede navn flere gange. x blev registreret
den 15. december 2012 som direktør for selskabet i forbindelse med, at x købte selskabets moderselskab.
                                                    -4-
han selv kom ind i selskabet under driften af cafeen. selskabet drev en café fra ca. februar til oktober 2012
på … cafeen hed f1. da cafeen lukkede, var der nogle aktiver tilbage. det var meningen, at der skulle la-
ves en restaurant på …, som x skulle involveres i, men det blev ikke til noget. selskabet fik adresse på …
lejeren af lokalerne på … var et andet selskab, som lejede lokalerne i ca. april 2012. der kom aldrig re-
staurantdrift i lokalerne. selskabet investerede ikke noget i projektet, men x var tovholder for nogle ting,
herunder rengøring. efter cafeen lukkede var der ikke drift i selskabet, før x kom ind i selskabet. der var
lidt drift under x i form af rengøringsvirksomhed. han lavede selskabets regnskab for 2012…”
retsbogen af 15. maj 2014 fremlægges …
det blev for selskabet aflagt årsrapporter for perioden fra stiftelsen den 1. februar 2008 til og med den 31.
december 2012. det bemærkes, at årsregnskaberne for 2008 til 2010 alle var revideret af statsautoriseret
revisor allan kamp jensen, at årsregnskabet for 2011 var revideret af statsautoriseret revisor jan hjalle-
rup, mens årsregnskabet for 2012 ikke var revideret.
årsregnskabet for 2012, der fremlægges … blev godkendt på selskabets ordinære generalforsamling den 8.
august 2013. af årsrapporten følger, at selskabet havde fravalgt revision. dirigenten på generalforsam-
lingen var p2, der efter eget udsagn havde udarbejdet årsregnskabet, og som af konkursboet anses for at
have udgjort en væsentlig del af selskabets ledelse uden, han dog formelt var registreret som direktør for
selskabet.
i henhold til balancen pr. 31. december 2012 sammensatte selskabets aktiver sig af driftsmateriel og in-
ventar (kr. 170.000) og tilgodehavende skat (kr. 41.789), alt i alt bogført til kr. 211.789. selskabets for-
pligtelser over for kreditorer var opgjort til kr. 846.841, svarende til en bogført negativ egenkapital, stor
kr. 635.052.
udskrifter af selskabets bogføring, råbalancer m.m. for 2012 og 2013 blev ikke udleveret til konkursboet,
hvorimod konkursboet har modtaget 3 stk. ringbind, som indeholder regnskabsbilag for 1. og 2. kvartal
2012 samt i mindre omfang korrespondance for 2013 og 2014.
det følger af oplysninger modtaget fra skat, at selskabet har været momsregistreret og registreret som
indeholdelsespligtig arbejdsgiver i medfør af kildeskatteloven m.fl.
                                                   -5-
skat har baseret på iværksatte kontrolforanstaltninger den 17. juni 2014 truffet afgørelse vedrørende
selskabets moms, a-skat og am-bidrag for 2. halvår 2013. afgørelsen fremlægges ...
af afgørelsen fremgår blandt andet:
”skat har konstateret, at selskabet har udstedt fakturaer med deklareret moms i 2. halvår 2013. selska-
bet har ikke indsendt momsangivelser for 2. halvår 2013.
skat er alene i besiddelse af fakturaer udstedt til s5 aps (bilag 7). spring i fakturanumre indikerer, at
selskabet har udstedt flere fakturaer i perioden. skat er dog ikke bekendt med omfanget heraf, og til hvil-
ke kunder der måtte være udstedt fakturaer.
ifølge de fakturaer skat er i besiddelse af skal fakturaerne betales til konto nr. … i danske bank. konto-
en tilhører selskabet s6 aps, cvr nr. … skat kan konstatere, at der er sket betaling fra s5 aps til s6
aps. det kan dog ikke konstateres at s6 aps har overført fakturabeløbene videre til s aps, hverken helt
eller delvis.
de udstedte fakturaer svarer til en omsætning på 1.382.208 kr. excl. moms ... salgsmoms heraf udgør
345.552 kr. ...
skat er ikke bekendt med eventuelle momsbelagte fradragsberettigede driftsudgifter i selskabet.
købsmoms vedr. formodede almindelige momsbelagte fradragsberettigede driftsudgifter er derfor skønnet
til 10% af den opgjorte salgsmoms, i alt 34.555 kr., svarende til driftsudgifter på 138.221 kr. …
ikke angivet momstilsvar for 2. halvår 2013 kan herefter opgøres til ikke under 310.997 kr. ...
ifølge det foreliggende beskæftiger selskabet sig med levering af arbejdskraft inden for byggebranchen. på
trods af at selskabet ifølge vedlagte fakturaer leverer håndværksydelser, har selskabet ifølge indberetnin-
gerne til e-indkomstsystemet kun én ansat i 2013 nemlig p3… p3 er samtidig direktør i s5 aps, der kø-
ber håndværksydelserne af selskabet.
efter skats opfattelse kan selskabet ikke have udført de fakturerede ydelser uden brug af yderligere ar-
bejdskraft. selskabets værditilvækst efter udbetaling af løn til p3 anses for anvendt til udbetaling af sort
løn.
                                                        -6-
     yderligere løn i selskabet i perioden er på dette grundlag skønsmæssigt opgjort til 843.987 kr. ...
     a-skat og am-bidrag af den skønsmæssige forhøjelse af selskabets lønudgifter udgør henholdsvis 427.058
     kr. og 67.519 kr. …
     skat har den 28. maj 2014 udsendt forslag til afgørelse i sagen. selskabet er ikke fremkommet med be-
     mærkninger til forslaget.
     selskabets tilsvar af moms, a-skat og am-bidrag for perioden juli 2013 til december 2013 forhøjes med
     henholdsvis 310.997 kr., 427.058 kr. og 67.519 kr., i alt 805.574 kr., som afkræves selskabet, jf. opkræv-
     ningslovens § 5, stk. 1 og 2.”
     skat har foreløbigt anmeldt et simpelt krav, stort kr. 190.505, vedrørende primært a-skat og am-
     bidrag. det bemærkes, at anmeldelsen blev modtaget forud for ovennævnte afgørelse, hvorfor det forven-
     tes, at skats anmeldelse forhøjes i overensstemmelse med den trufne afgørelse, svarende til, at det for-
     ventes, at skats samlede krav mod selskabet udgør ca. kr. 1.000.000. udskrift af gældbogen fremlægges
     …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
     ”… til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at x, der var registreret som selskabets direk-
     tør i perioden fra den 15. december 2012 til tidspunktet for konkursens indtræden den … 2014, inden for
     det seneste år forud for fristdagen den 13. december 2013 har drevet virksomheden groft uforsvarligt, og
     at x derfor må anses for at være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
     det gøres gældende, at der i regi af selskabet blev stiftet betydelige forpligtelser over for skat, og at sel-
     skabet var involveret i, henholdsvis blev anvendt til, kædesvig og udbetaling af sorte lønninger.
     ved afgørelse af 17. juni 2014 vedrørende perioden juli 2013 til december 2013 blev selskabet derfor efter-
     opkrævet moms, a-skat og am-bidrag med henholdsvis 310.997 kr., 427.058 kr. og 67.519 kr., eller i alt
     805.574 kr., jf. opkrævningslovens § 5, stk. 1 og 2.
     det følger af afgørelsen fra skat, at selskabet ikke havde foretaget momsangivelser for 2. halvår 2013.
                                                          -7-
       imidlertid kunne skat konstatere, at der for selskabet var udstedt fakturaer til s5 aps. grundet ikke-
       fortløbende nummerering af disse fakturaer, antog skat, at der i et videre omfang end det, der ved kon-
       trolforanstaltningerne kunne fastslås, var udstedt flere fakturaer i kontrolperioden. betalingen af faktura-
       erne tilgik ikke selskabet, men derimod tredjemand, hvorved midler, der rettelig tilkom selskabet, aldrig
       tilgik selskabet.
       herudover kan det på baggrund af de fremkomne fakturaer udstedt i kontrolperioden konstateres, at sel-
       skabet har foretaget mandskabsudlejning. imidlertid har selskabet – ifølge oplysninger fra skat – kun
       haft én medarbejder, p3, der tillige var direktør for s5 aps, der var debitor på de udstedte fakturaer.
       det gøres gældende, at selskabet ikke kan have udført de fakturerede ydelser uden brug af mandskab,
       hvorfor betydelige midler må anses for at være anvendt til udbetaling af sorte lønninger, alt i alt svarende
       til, at pligter til over for offentlige myndigheder, skat, blev groft tilsidesat i 2. halvår af 2013.
       videre gøres det gældende, at pligter til bogføring, opbevaring af regnskabsmateriale m.m. blev tilsidesat.
       det gøres derfor samlet gældende, at de ovenfor beskrevne forhold har en sådan grovhed, at x skal pålæg-
       ges konkurskarantæne i tre år…”
sø- og handelsretten skal udtale:
efter de foreliggende oplysninger lægger retten som ubestridt til grund, at x har været regi-
streret som direktør for selskabet i en periode, som er omfattet af konkurslovens § 157, stk. 1,
om konkurskarantæne. retten lægger videre efter de foreliggende oplysninger som ubestridt
til grund, at selskabet i den pågældende periode har været involveret i kædesvig og udbeta-
linger af sorte lønninger, at betalinger, som skulle være tilgået selskabet, gik til tredjemand,
at x’s pligter til bogføring, opbevaring af regnskabsmateriale m.m. er tilsidesat, og at kredi-
torerne, herunder skat, derved har lidt ikke ubetydelige tab. x findes derfor at have udvist
en så groft uforsvarlig forretningsførelse, at han er uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed.
                                                -8-
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den