text:
- pba
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 19. januar 2015.
v-22-11
                                   shure scandinavia a/s
                                   (advokat jeppe brinck-jensen)
                                   mod
                                   get visual a/s
                                   (advokat michael hopp)
indledning
sagens hovedspørgsmål er, om sagsøgte, get visual a/s, ved at have leveret scenografi til
generalforsamlinger/kundemøder/kongresser i 2010 til fem kunder, atp, carlsberg a/s, kø-
benhavns lufthavne (cph), socialdemokraterne og nordea invest, har krænket shure scan-
dinavias (tidligere informationsteknik scandinavia a/s) ophavsrettigheder.
                                                 -2-
påstande
shure scandinavia a/s har nedlagt følgende påstande:
     1. get visual a/s skal anerkende uberettiget at have markedsført, fremstillet og udbudt
        design som vist på bilag 59, 61, 62, 64, 66 og 68.
     2. det forbydes get visual a/s at markedsføre, fremstille og udbyde design som vist på
        bilag 59, 61, 62, 64, 66 og 68.
     3. get visual a/s skal anerkende i strid med markedsføringsloven at have gjort mar-
        kedsføringsmæssig brug af udsagnene:
        (1) "ny ramme – velkendte ansigter
              get visual er en ny ramme for en gruppe af danmarks mest erfarne specialister
              i præsentationsløsninger for store og mindre virksomheder.
              rammen og navnet er nyt, men ansigterne er velkendte."
        (2)   "vi har skabt et nyt og dynamisk firma – og er i fuld fart på vej både med nye
              kunder og gamle kendinge i bogen."
     4. get visual a/s skal betale 12.854.562 kr. til informationsteknik scandinavia a/s med
        tillæg af procesrenter fra sagens anlæg til betaling sker.
get visual a/s har over for alle de af shure scandinavia a/s nedlagte påstande påstået fri-
findelse. med hensyn til shure scandinavia a/s’ påstand 4 har get visual subsidiært påstået
frifindelse mod betaling af et mindre beløb efter rettens skøn.
sagshistorik
sagen var oprindeligt anlagt mod både get visual a/s (herefter get visual) og tre tidligere
medarbejdere hos shure scandinavia a/s (herefter informationsteknik), claus hammerby,
henrik vennestrøm nielsen og jacob elsig. sagen angik oprindeligt seks kundeforhold, og
den oprindelige erstatningspåstand var principalt, at de fire sagsøgte parter in solidum skul-
le betale 21.981.247 kr. til informationsteknik. derudover indeholdt stævningen påstande
om, at det skulle forbydes de fire sagsøgte at råde over informationstekniks forretnings-
hemmeligheder som fremlagt i en række bilag og at handle i strid med god markedsførings-
skik ved at tage kontakt til kunder, der var oplistet i bilag 78 samt at eksemplarfremstille
                                                -3-
nogle nærmere opregnede bilag helt eller delvist. til støtte for påstandene påberåbte infor-
mationsteknik sig markedsføringslovens §§ 1 og 19.
i replik af 29. september 2011 var de to førnævnte påstande udgået og sagen reduceret til at
angå fem kundeforhold. i processkrift i af 24. april 2012 nedsatte informationsteknik beta-
lingspåstanden til 12.854.652 kr. i processkrift ii af 6. juli 2012 var de tre sagsøgte, claus
hammerby, henrik vennestrøm nielsen og jacob elsig udgået af sagen efter aftale med in-
formationsteknik på vilkår, at de pågældende frafaldt en eventuel ret til sagsomkostninger.
oplysningerne i sagen
sagens parter
informationsteknik blev grundlagt i juli 1973 under navnet soundwell a/s, der i starten drev
virksomhed med lydmæssige løsninger. selskabet driver i dag virksomhed med totalentre-
priser inden for audiovisuelle- og konferencetekniske løsninger. informationsteknik leverer
både permanente løsninger, men driver også udlejningsvirksomhed.
get visual a/s blev stiftet den 11. januar 2010. selskabets registrerede direktør er claus
hammerby, som også sidder i selskabets bestyrelse sammen med bl.a. henrik vennestrøm
nielsen. get visual leverer delvist de samme ydelser som informationsteknik. af en udskrift
fra dk hostmaster a/s hjemmeside fremgår, at domænenavnet getvisual.dk blev oprettet
den 26. oktober 2009.
ophør af medarbejderes ansættelsesforhold hos informationsteknik. mailkorrespondance
ved brev, udleveret til claus hammerby den 29. juni 2009, opsagde informationsteknik
claus hammerbys ansættelsesforhold pr. 30. juni 2009 med sidste lønudbetaling den 31. ja-
nuar 2010. claus hammerby blev fritstillet, men måtte ifølge opsigelsesbrevet ikke i opsigel-
sesperioden være beskæftiget i en konkurrerende virksomhed, og det blev med henvisning
til markedsføringslovens § 19 indskærpet over for claus hammerby, at han såvel i opsigel-
sesperioden som efter fratrædelsen skulle iagttage fuldstændig tavshed om informationstek-
niks forhold. om årsagen til opsigelsen var der henvist til strukturændringer som følge af
afmatning i markedet med heraf svigtende ordretilgang og indtjening.
                                                 -4-
i perioden mellem den 1. og 3. juli 2009 var der en e-mail korrespondance mellem claus
hammerby og peter rasmussen, der på dette tidspunkt var projektmanager hos informati-
onsteknik. peter rasmussen skrev bl.a. følgende til claus hammerby den 1. juli 2009:
       ”… synes det var rigtigt sødt af dig at tænke på mig ift at starte nyt firma sam-
       men, tak for det, men ville have det rigtigt dårligt ved at gå rundt med en hem-
       melig agenda. …”
peter rasmussen skrev den 3. juli 2009, at han ville vende tilbage til claus hammerby efter
sin ferie.
den 1. juli 2009 sendte peter rasmussen tillige en e-mail til sin kollega, henrik vennestrøm
nielsen, hvoraf bl.a. fremgik:
       ”…
       synes det var rigtig sødt af dig at tænke på mig ift at starte nyt firma sammen med
       claus … ved godt claus har gjort afdelingen til hvad den er, og mener vi skylder ham
       og os selv at videreudvikle afdelingen … ved du er rigtig ked af det, men håber virke-
       lig du bliver i afdelingen …”
den 19. november 2009 opsagde henrik vennestrøm nielsen og jacob h. elsig deres stillin-
ger hos informationsteknik med fratrædelse den 31. december 2009.
dagen efter, den20 november 2009, indskærpede informationstekniks advokat over for hen-
rik vennestrøm nielsen, at han i opsigelsesperioden havde en uændret loyalitetsforpligtigel-
se over for informationsteknik, hvilket bl.a. indebar følgende:
        ”… at de på intet tidspunkt i den nævnte periode - hverken direkte eller indirek-
       te – må være beskæftiget eller interesseret i nogen virksomhed som ved produk-
       tion, udlejning, forhandling eller på anden måde driver eller påtænker at påbe-
       gynde med informationsteknik scandinavia a/s konkurrerende virksomhed.”
informationsteknik har fremlagt en oversigt over øvrige medarbejdere, der i perioden 19.
november 2009 til 2. februar 2010 opsagde deres stilling hos informationsteknik og efterføl-
                                                -5-
gende fik ansættelse hos get visual. der var ifølge opgørelsen 15 medarbejdere, som alle
kom fra en ansættelse i udlejningsdivisionen hos informationsteknik.
ved breve af den 14. december 2009 bortviste informationsteknik claus hammerby og hen-
rik vennestrøm nielsen med henvisning til, at de i opsigelsesperioden havde taget kontakt
til ansatte i informationsteknik med opfordring til at medvirke til at opstarte konkurrerende
virksomhed. for så vidt angår henrik vennestrøm nielsen var der yderligere henvist til, at
denne med assistance fra claus hammerby skulle have leveret serviceydelser til en række af
informationstekniks kunder, ”hvor disse modtog så store rabatter, at *informationsteknik+
reelt led tab på kunderne.”
get visuals hjemmeside
den 14. februar 2011 var følgende tekst at finde på get visuals hjemmeside:
       ”ny ramme – velkendte ansigter
       get visual er en ny ramme for en gruppe af danmarks mest erfarne specialister i
       præsentationsløsninger for store og mindre virksomheder.
       rammen og navnet er nyt, men ansigterne er velkendte. både partnere og med-
       arbejdere har været i branchen længe, og har løst mange opgaver for virksomhe-
       der gennem en årrække. vi har fundet sammen i get visual om at skabe fornyel-
       se og udvikling.
       get visual udskiller sig fra feltet på den knowhow og kreativitet som vi råder
       over tilsammen. vi har skabt et nyt og dynamisk firma – og er i fuld fart på vej
       både med nye kunder og gamle kendinge i bogen. …”
de fem kunder
1. atp
2007-2008
i 2007 og 2008 udarbejdede informationsteknik følgende 2 scenografier til atps pensions-
møder:
                                                 -6-
                2007 (sagens bilag 141)                2008 (sagens bilag 142)
på scenografien fra 2008 ses atps registrerede varemærke på begge sidesøjler, og der ses
lighedstegn i overgangen mellem sidesøjlerne og skærmene.
atps pensionsmøder i 2009
den 18. november 2008 sendte atp (line schiermacher) i en mail til informationstekniks
john vestergaard en beskrivelse af de tanker, som atp havde gjort sig i forhold til scenogra-
fien i 2008 og til de kommende pensionsmøder i 2009:
       ”…
       hvad fungerede i 2008:
       - at lars og bjarne i højere grad talte som pensions- og investeringseksperter i
           stedet for atp direktører.
       - at indlæggene var kortere og mere skarpt tematiseret.
       - at de var meget nærværende under spørgerunden.
       - at publikum sad ved caféborde i salen.
       hvad fungerede mindre godt:
       setuppet virkede for voldsomt med storskærm og pp skærm. lars og bjarne ”for-
       svandt” på scenen.
       der var for få mennesker i salen.
       og alt det vi har talt om (lys, lyd, skæve skærme osv.)
       tanker om 2009:
       mere dynamik og nærvær – det må ikke blive for stift, pompøst og formaliseret.
       om muligt - få lars og bjarne længere frem i salen – a la anders fogh og barack
       obama – eventuelt fremme på scenen – eller via en tilbygning (bokseringen, pla-
       teau el. lignende)
       eventuelt droppe storskærmen + kamera. køre med en enkelt skærm til figu-
       rer/pp.
       …
       teknikken må ikke ”fylde”
                                                      -7-
       bjarne vil gerne køre helt uden slides – jeg ved ikke med lars.
       …”
efter at have sendt en mail til line schiermacher med spørgsmålet ”er det noget i den-
ne stil vi skal gå efter? skitsen er ikke lyssat osv., men som udgangspunkt?”, sendte
john vestergaard den 26. november 2008 en intern mail til en af informationstekniks
designere, rasmus linck, med beskeden: ”kan du lave en uden sejl og lyssat? hun sy-
nes, det er fedt. …”
den 15. december 2008 udstedte informationsteknik en faktura til atp på a conto beta-
ling 280.000,00 kr. ekskl. moms vedr. ”planlægning og opstart af atp’s pensionsmø-
der”
den 17. december 2008 sendte informationsteknik et prisoverslag ”… på den nye løsning for
leje af av-udstyr og teknisk assistance til jeres medlemsmøder 2009. prisoverslaget er lavet
på baggrund af det nye scenografi forslag.” dagen efter sendte informationsteknik en or-
drebekræftelse i overensstemmelse med forslaget. der fremgik bl.a. følgende beskrivelse:
       ”om video/scenografi:
       i henhold til den nye scenografi, vil videobilledet blive vist på et lærred med målene 3 x
       3m, placeret i højre side af scenen. på dette lærred vises både kamera og powerpoints. til
       at projicere disse signaler bruges en lys dlp projektor.
       over baggrundsscenografien vises ”statements” efter jeres valg. disse projiceres også af
       en kraftig dlp projektor.
       disse projektorer vil ligesom sidste år være placeret ude i salen, da det er en frontprojek-
       tion.
       …
       som vi snakkede om tidligere, er der i år ikke medtaget små skærme til scenen, idet bru-
       gen heraf er minimal. samtidig holdes scenografien dejlig ren.
       om lyd:
       …
       om lys:
       …
       om scenografi:
                                                   -8-
      vi medbringer og opsætter en scenografisk løsning som fremgår af den fremsendte illu-
      stration. i forbindelse med denne, ophænges bobinette stof hvorpå der projiceres jeres
      ”statements”.
      om grafikproduktion:
      …
      om teknisk assistance:
      den tekniske assistance består af teknikere til at opsætte, betjene og nedtage udstyret på
      de enkelte mødesteder. udgangspunktet er fem teknikere …”
beløbet i henhold til ordrebekræftelsen var 700.000,00 kr. inkl. moms.
den 24. marts 2009 sendte informationsteknik en faktura til atp vedr. fire pensionsmøder i
marts 2009 i aalborg, århus, københavn og odense svarende til beløbet i henhold til ordre-
bekræftelsen med fradrag af a conto betaling. prisen omfattede ”leje af av-udstyr samt tek-
nisk assistance”.
frembringelsen af scenografien 2009
til brug for sagen har informationsteknik udarbejdet en beskrivelse , ”tanker om 2009”, med
hensyn til scenografien til atp’s kundemøder i 2009.
informationsteknik har fremlagt følgende til illustration af frembringelsesprocessen:
       fase 1                              fase 2                              fase 3
den endelige scenografi, som blev anvendt på atps pensionsmøder i 2009, så således ud:
                                            sagens bilag 58
                                                    -9-
2010
ved e-mail af 6. januar 2010 kontaktede atp jakob paulli hos get visual. jakob paulli vide-
resendte e-mailen til henrik vennestøm nielsen dagen efter. i e-mailen anmodede atp om
en beskrivelse af den nye virksomhed get visual. af e-mailen fremgik endvidere ”om de
ting, vi har på scenen til pensionsmøderne”, bl.a.:
       ”… sidste år var det jo informationsteknik, der medbragte det, vi havde på sce-
       nen, så vi vil høre, om i selv ejer/lejer tilsvarende udstyr i get visual? jeg har
       vedhæftet en model af scenografien fra sidste år samt et par billeder, så du lige
       kan få genopfrisket hukommelsen …”
scenografien på atps pensionsmøder i 2010 så således ud:
                                              sagens bilag 59
efter anmodning fra informationsteknik sendte atp den 20. april 2012 deres nuværende de-
signmanual (cvi – corporate visual identity). de var ikke i besiddelse af den designmanual,
der var gældende i 2009. designmanualen er omfattende og er inddelt i tre dele: 1. design-
guiden, 2. udviklingsguiden og 3. brugerguiden.
 2. carlsberg a/s
2007
ved e-mail af 2. marts 2007 sendte informationsteknik oplysninger om lejepriser på sceno-
grafien til brug ved carlsbergs generalforsamling i 2008. det fremgik bl.a.:
                                               - 10 -
      ”… priserne indeholder leje af udstyret, teknisk assistance til monte-
      ring/demontering samt pre-produktion og materialer til montering.
      priserne vil som udgangspunkt også være gældende for 2009
      …
      scenografi
      scenografien er en hel bagvæg under billedet lavet af aluminiums
      profiler iht. illustration.
      preproduktion/forberedelse
      prisen indeholder montering/demontering                           kr. 14.000,00”
den 17.-18. juni 2007 var der en e-mail-korrespondance mellem informationsteknik
(henrik vennestrøm nielsen) og carlsberg (tomas jørgensen) vedrørende et arrange-
ment på glyptoteket og en konference på marriot, som carlsberg skulle afholde. ved-
rørende scenografien gjorde carlsberg den 17. juni 2007 opmærksom på, at informati-
onstekniks scenografi byggede på det nye ”carlsberg group-design”, som reklamebu-
reauet kontrapunkt havde udarbejdet. de ville derfor gerne vende informationstekniks
forslag til scenografierne med kontrapunkt. dette havde informationsteknik ”umid-
delbart ingen problemer med” og tilføjede i en e-mail af 17. juni 2007:
      ”der er jo altid noget med copyright i denne fase, men jeg tjekker lige med car-
      sten i morgen tidlig, og så sender han filerne til dig.”
ved e-mail af 18. juni 2007 bemærkede carlsberg, at informationstekniks oplæg skulle fore-
lægges for kontrapunkt for at få sikkerhed for, at scenografien var ”100 % i tråd med cvi-
manualen”. det var fortsat carlsbergs intention, at informationsteknik skulle stå for hele le-
verancen, idet ”kontrapunkt *kun+ er inde over for at sikre den røde tråd”.
der er i sagen fremlagt følgende scenografier, som informationsteknik frembragte for carls-
berg i 2007:
                                                - 11 -
                     marriot                                 glyptoteket
                 generalforsamling
2008
informationsteknik frembragte ligeledes scenografier for carlsberg i 2008, herunder bl.a. til
awardshows i beijing og skt. petersborg.
forinden da havde der været en e-mail-korrespondance mellem informationsteknik og
carlsberg vedrørende scenografien til beijing. ved e-mail af 28. februar 2008 oplyste infor-
mationsteknik (carsten hansen), at de havde lavet et nyt design til showet, som i højere grad
var præget af guld:
      ”… scenografi baggrunden er sort og foran den hænger der en række høje ban-
      nere i rigtig flot og blank guldfarve. bannerne hænger også bag skærmen, der
      også er blevet guldfarvet i forhold til cvi’en. der vil naturligvis være frontlys,
      der oplyser alle på scenen. der vil også være en række bevægelamper til at skabe
      awardstemning ligesom i dubai.
      på skærmen laver vi et skråtstillet tekstelement der siger ”calsberg asian
      awards” eller angiver den aktuelle kategori ligesom vi gjorde på glyptoteket. vi
      har lavet en roterende elefant statuette (i guld) som vi lægger på skærmen, når
      der ikke er anden information på skærmen …”
                                            - 12 -
hertil udtrykte carlsberg i en e-mail samme dag stor tilfredshed med et tilføjet ønske
om at få et carlsberg group logo på samtlige slides, der skulle vises under showet. af
e-mailen fremgik afslutningsvis: ”ligesom sidst vil det være fint hvis elefanten kan stå
og rotere under middagen”.
scenografier for carlsberg i 2008:
                  beijing                               skt. petersborg
            skt. petersborg award show                     tivolis glassal
                   marketing konference                    generalforsamling
carlsbergs generalforsamling i 2009
                                                 - 13 -
i en e-mail af 30. januar 2009 forespurgte carlsberg informationsteknik (henrik vennestrøm
nielsen), om informationsteknik var begyndt på ”design af scenografi og powerpoint-
template” til carlsbergs generalforsamling, eller om informationsteknik afventede carlsberg.
til brug for sagen har informationstekniks designere udarbejdet en beskrivelse af udviklin-
gen vedr. design og scenografi til carlsbergs generalforsamling i 2009. det fremgår bl.a., at
der var tale om en videreudvikling af scenografien fra 2007 og 2008. for så vidt angår 2008
fremgår det videre bl.a.:
       ”…
       vi ønskede at skabe et lysere miljø under skærmen og samtidigt danne en flot dyna-
       misk baggrund bag talerstol og panelbord. dette bl.a. for at kunne lave kamerabilleder
       der integreres godt på skærmen. vi introducerede et understykke for lærredet der be-
       stod af en bag-projiceret dug, hvorpå vi belyste carlsberg ”rombe” textur med projek-
       torer. det er første gang vi har arbejdet med en bag-projiceret dug under lærredet,
       hvilket gør det specielt.
       …”
for så vidt angår 2009 (fase 1) fremgår bl.a.:
       ”fase 1:
       det var vitalt for os at de to projektioner på lærred og understykke arbejdede sammen
       for at fremhæve den skrå linje fra carlsbergs cvi. understykkets dug brydes af store
       fysiske ”romber” og skaber en fin dybde i scenografien. vi arbejder med at placere for-
       skellige sportsikoner på romberne, men går væk fra den ide og ender med at printe et
       simpelt grønt farveforløb på disse. det gør, at de kan genbruges i andre sammenhæn-
       ge.
       fase 2:
       …
       vi arbejder med skærmindhold og fører de skrå linjer med op på skærmen, men vi
       sørger for at holde et ”rent” farveforløb i venstre side.
       …
       løsningen fungerede godt, og det var planlagt at benytte samme løsning i 2010. carls-
       berg har i 2010 forsøgt at få informationsteknik til at udlevere de store fysiske romber
       men blev afvist med besked om at vi ejede scenografien (de blev tilbudt at købe disse).
       de accepterede forholdet men ønskede ikke at købe elementerne.”
informationsteknik har fremlagt følgende til illustration af udviklingen i frembringelsespro-
cessen:
                                               - 14 -
             model 1                      model 2                          model 3
den endelige scenografi, som blev anvendt på carlsbergs generalforsamling i 2009, så såle-
des ud:
                                          sagens bilag 60
den 20. marts 2009 sendte informationsteknik en faktura til carlsberg vedrørende ”general-
forsamling 2009” på 436.006,25 kr. inkl. moms, hvoraf posten ”grafisk produktion” udgjorde
30.200 kr.
carlsbergs generalforsamling 2010
den 5. marts 2010 sendte carlsberg årets årsrapport til inspiration til henrik vennestrøm ni-
elsen, nu get visual. carlsberg foreslog, at get visual eventuelt kunne lade sig inspirere af
de streger, der var i årsrapporten:
                                                   - 15 -
 samme dag fremsendte carlsberg tillige til inspiration forsiden af et magasin og en poster,
som begge havde de for carlsberg karakteristiske streger, som var beskrevet som ”c-angle” i
carlsbergs cvi, og som er et nøgleelement i carlsbergs design:
       ”the c-angel is a unique element in our visual identity, used to bring vitality to
       the design. it is defined as a 52,75 angle, identical to the upper right angle of the
       ´c´ in the carlsberg logo. the c-angle can be applied to all kinds of elements e.g.
       text, photos and information graphics.”
        …”
der var ifølge carlsbergs cvi i alt 6 nøgleelementer i designet:
       ”logo
       …
       typography
       …
       colours
       the carlsberg group colour scheme is unique and defined by a set of primary and sec-
       ondary colours. carlsberg group green and white are our primary colours; gold, red,
       black and grey are our secondary colours.
       c-angle
       …
       texture
       …
       iconic images
       …”
alle ”carlsberg”-virksomheder skulle følge cvi-retningslinjernes 6 nøgleelementer.
formålet med cvi’en var bl.a. at sikre følgende:
        “ ● visual impact – give the carlsberg group a visual language that is clear and strong;
          ● identification - help us build our winning culture, allowing all employes to feel part
          of a large, global family;
          ● consistency – create a look that recognized as distinctly carlsberg group to people
          inside as well as outside the company;
          …”
den 16. marts 2010 sendte henrik vennestrøm nielsen, get visual et forslag til en ny sceno-
grafi, hvor lærredet som udgangspunkt var det samme, mens der under lærredet nu var et
                                                  - 16 -
hvidt stykke stof, som skulle belyses med grønt og hvidt lys, ”således at vi kan lave et fade”..
carlsberg var tilfredse med forslaget, men havde nogle ønsker med hensyn til stregerne, bl.a.
således at disse kom i tråd med den måde, carlsberg anvendte stregerne på. det var endvi-
dere et ønske, at der kom ”lidt færre streger i venstre side bag bordet” samt at der kom ”me-
re luft omkring logoet på talerstolen”.
af en e-mail af 19. april 2012 til informationsteknik, der i anledning af nærværende retssag
havde rettet henvendelse til carlsberg herom, oplyste tomas jørgensen, carlsberg vedr.
carlsbergs cvi bl.a.:
       ”…
       vi har udviklet en cvi gennem de seneste år, som indeholder regler og guidelines for
       farver, logoer, fonte og specielle grafiske udtryk, herunder den skrå streg, vinklen på
       den, hvordan den skal bruges/ikke bruges, nogle særlige rombe-figurer (som kommer
       fra carlsberg øl-etiketten), osv. osv. denne cvi er udviklet af kontrapunkt og ejet og
       betalt af carlsberg. projektet blev sat i gang af michael kreutzfeldt (company branding
       manager) som sad i min afdeling i en årrække, lige indtil for nyligt, hvor han forlod
       carlsberg. denne cvi ligger til grund for al vores grafiske materiale for carlsberg
       group, samt for en række datterselskaber. dvs. den sætter rammerne for gruppens og
       selskabernes publikationer, brug af logo, farver, fonte og grafiske udtryk i bred for-
       stand. …”
get visual frembragte følgende scenografi til carlsbergs generalforsamling i 2010:
                   bilag 61                                           bilag 62
                                              - 17 -
                bilag g                                        bilag h
3. københavns lufthavne a/s
2008
til brug for sagen har informationstekniks designere udarbejdet en beskrivelse af udviklin-
gen med hensyn til design og scenografi til københavns lufthavnes generalforsamling i
2008, der blev afholdt i vilhelm lauritzen-bygningen i lufthavnen. i beskrivelsen er inde-
holdt følgende illustrationer vedr. frembringelsesprocessen:
                  fase 1                             fase 2
på foranledning af informationsteknik, der var opfordret hertil af get visual, har køben-
havns lufthavne til brug for sagen oplyst, at de ikke har en cvi, men de anvender altid de-
res logofarver ”cph logo blå: pantone 2767 c og cph logo gul: pantone 1797 c”.
2009
den 18. november 2008 sendte informationsteknik et prisoverslag til københavns lufthavne
vedrørende generalforsamling den 25. marts 2009. det fremgik, at prisoverslaget var udar-
                                                  - 18 -
bejdet på grundlag af erfaringerne fra året før, og at løsningen var udstyrsmæssigt identisk
med 2008-genralforsamlingen. der ville blive leveret og opsat samme scenografi som i 2008.
scenografien til generalforsamlingen i københavns lufthavne i 2009 så således ud:
                                             bilag 63
den 31. marts 2009 sendte informationsteknik en faktura, 141.000 kr. ekskl. moms, til køben-
havns lufthavne, hvor følgende var anført i beskrivelsen:
      ”leje af av-udstyr samt teknisk assistance til arrangementet ”ge-
      neralforsamling 2009” den 25. marts 2009 i vl terminalen”
2010
ved e-mail af 11. januar 2010 informerede københavns lufthavne informationsteknik om, at
de havde valgt en anden leverandør til deres kommende generalforsamling i 2010.
i en mail af 18. februar 2010 til sig selv skrev projektleder john vestergaard, get visual: ”den
18-2 ringede bente og fortalte at hun har alle fronter i vl-bygningen. vi tilskærer onsite”.
get visual leverede følgende scenografi til københavns lufthavnes generalforsamling i
marts 2010:
                                                 - 19 -
             sagens bilag 64                                   sagens bilag u
4. socialdemokraterne
2008 og 2009
informationsteknik var til brug for frembringelsen af scenografien til socialdemokraternes
kongres i aalborg i 2008 og 2009 blevet instrueret om, at scenografien skulle minde om den
scenografi labour havde anvendt på sine kongres i 2008:
den 15. august 2008 sendte informationsteknik ”revideret kontrakt for leje af komplet av-
løsning iht. tidligere fremsendte illustrationer til brug ved jeres kongres …” til socialdemo-
kraterne. ”om scenografi” fremgik bl.a.::
      ”vi opsætter en såkaldt horisont der dækker hele bagvæggen i hallen (dog und-
      taget udgangsdøre i de 2 sider). denne horisont belyses med bevæge lamper, der
      kan skifte farver.
      der opbygges en speciel scene iht. tidligere fremsendte illustrationer.
      vi leverer 2 panelborde med plads til 6 personer, og på disse panelborde opsæt-
      tes specielle fronter. forslag til layout på fronter fremsendes. …
      scenografien indeholder også 2 talerstole der skal bruges under debatten.
                                                  - 20 -
        om video:
        vi laver et stort centerbillede 4,40x7,60 meter med backup projektor samt grafisk
        mikser og servere til billedafvikling og computere til powerpoint præsentationer.
        på hver side af centerbilledet opsættes sideskærme på 3x4 meter. på disse skær-
        me vises kamerabilleder, navnesubs og sangtekster.”
den samlede pris for de to år udgjorde 850.000,00 kr. ekskl. moms.
af informationstekniks faktura til socialdemokraterne af 30. september 2009 fremgik følgen-
de indledende beskrivelse:
        ”leje af av-udstyr, samt teknisk assistance til arrangement ”kon-
        gres 2009” den 25.-27. september 2009 i aalborg kongres & kulturcen-
        ter”
fakturaen havde ikke en specificeret udgiftspost vedr. scenografi/design.
til brug for sagen har informationstekniks designere udarbejdet en beskrivelse af frembrin-
gelsesprocessen vedr. scenografien til socialdemokraternes kongres og har fremlagt følgende
til illustration af udviklingen i frembringelsesprocessen i 2008 og 2009:
              fase 1                                fase 2                      fase 3
i socialdemokraternes designmanual ses bl.a. socialdemokraternes logoer, herunder den rø-
de rose, samt de farver, skrifttyper og typografier, som socialdemokraterne anvender.
den scenografiske løsning, som socialdemokraterne benyttede på kongressen i aalborg i
2009 så således ud:
                                               - 21 -
                                            bilag 65
 2010
den 29. juni 2010 sendte socialdemokraterne deres kravspecifikationer/udbudsmateriale
vedr. kongressen i aalborghallen 25.-26. september 2010 til henrik vennestrøm nielsen, get
visual, og også til informationsteknik. det fremgik bl.a., at det overordnede visuelle udtryk
skulle bestå af en stor horisontdug, der skulle fylde hallen i hele dens bredde. horisonten
skulle runde en anelse i begge ender og i øvrigt være stram og uden folder. horisonten skul-
le belyses med bevægelige lamper. den eksisterende hæve/sænke-scene skulle anvendes, og
der skulle være en stor centerskærm og to sideskærme. der skulle være én projektleder med
ansvar for hele kongressen. det fremgik videre:
      ”kriterium for valg af leverandør:
      socialdemokratiets kongres er traditionelt den største årligt tilbagevendende vig-
      tigste mediebegivenhed for partiet. partiet bliver vurderet på, hvordan det sam-
      lede udtryk er for kongressen. både den tekniske gennemførelse og det grafiske
      indtryk er en afgørende del af partiets profil.
      derfor vil leverandørerne blive målt på deres evne til at gennemføre en stor kon-
      gres. den samlede dokumenteret erfaring med at lave store kongresser vil blive
      vægtet højt.
      prisen vil naturligvis have en betydning for hvilket tilbud der bliver valgt. men
      leverandør vil også blive valgt ud fra en vurdering af hvem der forventes at kun-
      ne levere det bedste resultat.”
                                                   - 22 -
den 9. juli 2009 sendte informationsteknik efter et møde med finn stubtoft, socialdemokra-
terne, et tilbud til socialdemokraterne vedrørende kongressen 2010. det fremgår af tilbuddet,
at socialdemokraterne havde udtrykt ønske om en tro kopi af informationstekniks oprinde-
lige design. vedr. ”scenografi og scene” fremgik:
       ”scenografi og scene binder det samlede udtryk sammen og giver den røde tråd i
       vores design, derfor er de to punkter her beskrevet under et punkt.
       som udgangspunkt leveres den samme løsning som ved jeres sidste kongres.
       dog er enkelte elementer anderledes men ikke noget, der ændrer på det samlede
       design.
             der vil på teknikken i stedet for de oprindelige 4:3 sideskærme, blive leve-
              ret 16:9 sideskærme …
             anden ændring er ønsket om plads til 9 personer i panelet, altså udvidelse
              fra 2 til 3 panelborde.
             tredje ændring er, at flyglet, nu erstattes af en scene med plads til 7 perso-
              ner i 30 centimeters højde, scenen leveres i samme udtryk som resten af
              løsningen.
       scenografi og scene vil være i samme høje kvalitet som ved jeres to sidste kon-
       gresser.”
i tilbuddet var optaget fotos af medarbejdere hos informationsteknik, herunder af art
director rasmus linck, om hvem det var anført, at han er ”ophavsmand til det udtryk i
har i dag”. det fremgik videre, at der hen over kongresdagene (5) skulle bruges 39
mandedage.
i tilbuddet var afslutningsvis og efter underskrift indsat følgende klausul i kursiv:
       ”informationsteknik scandinavia – all rights reserved
       informationsteknik scandinavia a/s gør opmærksom på, at den i tilbuddet beskrevne løs-
       ning og hvert enkelt element i løsningen, ligesom løsningen socialdemokraterne benytte-
       de i 2008 og 2009, er ophavsretligt beskyttet. enhver erhvervsmæssig benyttelse af løs-
       ningen og de enkelte elementer i løsningen forudsætter derfor accept fra informationstek-
       nik scandinavia a/s. informationsteknik scandinavia a/s forbeholder sig alle retslige
       skridt, herunder fogedforbud, erstatning og vederlag, såfremt informationsteknik scandi-
       navia a/s anser sine rettigheder for krænket.”
                                              - 23 -
socialdemokraterne valgte get visual som leverandør til deres kongres i 2010, hvor get vi-
sual leverede følgende scenografi:
                      bilag 66                                      bilag æ
5. nordea invest
2008
den 5. august 2008 sendte informationsteknik ”et prisoverslag for av-løsning til brug på
orienteringsmøderne i 2008” til nordea invest, hvoraf bl.a. fremgik:
      ”… som udgangspunkt er vores løsningsforslag baseret på ønsket om, at indføre
      forskellige scenografiske elementer, der vil kunne interagere med de forskellige
      foredragsholders indlæg.
      …
      beskrivelser af av-løsning til nordea invest orienteringsmøder 2008
      av-løsning som i 2007, dog uden talerstol og panelbord. kort beskrivelse af løs-
      ningen:
      widescreen billede på 5,5x11,00 meter, hvorpå vises powerpoint og kamerabille-
      der.
      under dette opsættes en transparent væg, der belyses med lamper i et fast møn-
      ster. på hver side af lærred og baggrund under dette, placeres to lignende flader,
      eftersom disse flader ikke har samme dimensioner, vil dette give et visuelt hel-
      hedsindtryk der indikerer bevægelse og aktivitet samt indramme de på scenen
      agerende. …”
prisoversalget lød på 1.668.000 kr. ekskl. moms.
                                                - 24 -
til brug for sagen har informationstekniks designere udarbejdet en beskrivelse af frembrin-
gelsesprocessen med hensyn til scenografien til nordea invest orienteringsmøder i 2008 og
har fremlagt følgende til illustration af udviklingen:
           model 1                           model 2                      model 3
informationsteknik har til brug for sagen efter opfordring fra get visual anmodet nordea
invest om at sende deres designmanual. nordea invest har ikke imødekommet anmodnin-
gen.
2009
den 13. oktober 2008 sendte informationsteknik et prisoverslag til nordea invest vedrørende
orienteringsmøderne i 2009, hvor der blev lagt op til en løsning, som var identisk med den
løsning for 2008.
den scenografiske løsning for nordea invests orienteringsmøder i 2009 så således ud:
                                             bilag 67
informationsteknik sendte den 12. november 2009 en faktura på 1.265.710,00 kr. inkl. moms
til nordea invest. af beskrivelsen fremgik:
                                              - 25 -
      ”leje af av-udstyr samt teknisk assistance til arrangementet
      ”nordea invest tour 2009””
fakturaen indeholdt ingen specifikation for design eller scenografi.
2010
i 2010 leverede get visual følgende scenografiske løsning til nordea invests orienteringsmø-
der:
                   bilag 68                                       bilag ab
øvrige sagsoplysninger
ved brev af 16. december 2005 rettede sammenslutningen af danske scenografer på vegne
claus zier rasmussen henvendelse til informationsteknik under henvisning til, at claus zier
rasmussen skulle være indehaver af rettighederne til designet til socialdemokraternes ”ho-
vedscene” i 2004, som informationsteknik nu genbrugte i 2005. der var i brevet henvist til, at
claus zier rasmussen i 2004 havde modtaget betaling på 50.000 kr. af brevet fremgik end-
videre bl.a.:
      ”sammenslutningen af danske scenografer (sds) vil gerne gøre opmærksom på, at
      claus zier tydeligvis kun har afgivet rettighederne til scenografien til kongressen i
      2004, og at informationsteknik ikke har lov at anvende scenografien udover det aftalte.
      da der ikke er indgået en ny aftale med claus zier forud for genanvendelsen, er der ta-
      le om en krænkelse af claus ziers ophavsret.”
                                                   - 26 -
informationsteknik leverede en av-løsning til vestas wind systems a/s’ generalforsamling
den 2. april 2008. følgende fremgik af den kontrakt, som informationsteknik og vestas wind
systems a/s (i kontrakten kaldet vws) havde indgået:
      ”2) copyright
      ved accept af indeværende kontrakt overgår alle rettigheder i det visualiserede udtryk
      til vws.
      …
      design og projektledelse
      der er indeholdt kr. 20.000 ekskl. moms som dækker design af løsning samt præsenta-
      tion af samme. hermed overtager vws ejerskab af designet og kan frit anvende det ...”
syn og skøn
der har været afholdt syn og skøn ved skønsmand, direktør, mdd, arne kvorning, kvor-
ning design og kommunikation, der har afgivet skønserklæring af 29. september 2013. af
skønserklæringen fremgår bl.a.:
      ”generelt
      a1 skønsmanden bedes oplyse, om der ved forberedelser og afholdelser af konfe-
      rencer, årsmøder og generalforsamlinger mv. typisk indgår følgende elementer; (i) en
      scene, (ii) en talerstol, (iii) et panelbord eller siddegruppe, (iv) belysning, (v) dekorati-
      on, (vi) et eller flere lærreder eller skærme til brug for visning af powerpoint præsenta-
      tioner eller lignende, og (vii) overskrifter på lærredet/skærmen om emnet for konferen-
      cen, f.eks. årsrapport, selskabets navn/produkt årsmøder mv.
      svar            ja, det skønnes af de nævnte effekter og møbler, skærme mv. uden und-
      tagelse typisk indgår ved de nævnte typer arrangementer.
      a2 …
      svar          ja, de nævnte elementer var også sædvanlige i 2009 og tidligere end det
      årstal.
      atp
      b1 skønsmanden bedes ud fra en helhedsvurdering af scenografien vist på bilag 58
      oplyse, om scenografien adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i
      danmark i 2009 …
      svar          nej, som helhedsvurdering adskiller scenografien på bilag 58 sig ikke væ-
      sentlig fra andre tilsvarende scenografier i danmark i 2009.
      …
                                          - 27 -
b3 er der elementer - eller en sammensætning af elementer - ved informationstek-
niks scenografi for atp i 2009 (bilag 58), som på tidspunktet for scenografien var sær-
prægede, originale eller som på anden måde besad kommerciel adskillelsesevne, for
scenografier til konferencer, årsmøder og generalforsamlinger mv. i danmark …?
svar         der er 3 elementer på bilag 58, som er med til at give et vist særpræg til
scenografien: de tre lysende elementer til venstre, den lysende overskrift på sort bag-
grund over bagvæggene og den kvadratiske skærm til højre. det er dog ikke mit skøn,
at det er elementer, der i sig selv kan kaldes ’særprægede’, ’originale’ eller besiddende
’kommerciel adskillelsesevne’.
…
b5 …
svar         brugen af en kvadratisk skærm må siges at være kendt i 2009 i danmark –
på linje med mange andre skærm-formater, som afviger fra de ellers gængse 4:3 og 16:9
formater.
 …
b7 var kombinationen af en kvadratisk skærm til visning af powerpoints og en sort
bobinette til visning af overskrifter med en selvstændig projektion, i forbindelse med
scenografiske opstillinger og designs kendt i danmark i 2009?
svar         specifik kombination af en kvadratisk skærm og brug af sort bobinette til
overskrifter må skønnes at være et karakteristika – men ikke ukendt i danmark på
tidspunktet.
…
b9 skønsmanden bedes gennemgå atp's instruktioner vedrørende den scenografi,
som informationsteknik blev anmodet om at udarbejde, beskrevet i bilag 80, samt gen-
nemgå atp's designmanual fremlagt som bilag 118. skønsmanden bedes herudover
gennemgå informationstekniks faktura (bilag 97) og prisoverslag (bilag 98) skønsman-
den bedes herefter oplyse, om scenografien i bilag 58 … kan siges at være udtryk for
informationstekniks selvstændige skabende indsats.
svar         briefingen fra atp i bilag 80 er forholdsvis åben og peger ikke direkte på
nogen af de løsninger, der er valgt jf. bilag 58. designmanualen bilag 118 anviser man-
ge steder brug af kvadratiske billeder som et karakteristika, men der er også anvendt
andre billedformater. brug af monochrome billeder er også dikteret af designmanua-
len, som jeg ser det. den visualisering af scenen, som er vedhæftet korrespondancen pr
27.11.2008, viser ingen kvadratisk skærm (kan være beskåret i denne gengivelse). tilfø-
jelsen af de tre lysende elementer til venstre på scenen er ud fra mit skøn det eneste,
der går ud over designmanualens retningslinjer. valg af brugen af bobinette, den kva-
dratiske skærm og de lysende elementer er ikke nævnt i atp’s brief som specifikke øn-
sker, og må derfor skønnes at være elementer, informationsteknik selv har tilføjet for-
slaget.
…
b11 skønsmanden bedes sammenligne scenografien på bilag 58 med scenografien på
bilag 59 og redegøre for ligheder og forskelle.
                                           - 28 -
svar         med undtagelse af valg af højttalere viser de to bilag 58 og 59 en stort set
identisk scenografi.
…
b14 fremtræder scenografien vist på bilag 59 med stor visuel lighed i forhold til sce-
nografien vist på bilag 58?
svar         ja, stor grad af visuel lighed mellem scenografi på bilag 58 og 59
…
carlsberg
c1 skønsmanden bedes ud fra en helhedsvurdering af scenografien vist på bilag 60
oplyse, om scenografien adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i
2009 …
svar         nej, som helhedsvurdering adskiller scenografien på bilag 60 sig ikke væ-
sentlig fra andre tilsvarende scenografier i danmark i 2009
…
c3 er der elementer – eller en sammensætning af elementer - ved informationstek-
niks scenografi for carlsberg i 2009 (bilag 60), som på tidspunktet for scenografien var
særprægede, originale eller som på anden måde besad kommerciel adskillelsesevne,
for scenografier til konferencer, årsmøder og general-forsamlinger mv. i danmark …
og i givet fald hvilke – eller hvilken sammensætning af elementer?
svar         der er 2 elementer på bilag 60, som er med til at give et vist særpræg til sce-
nografien: brugen af de to, meget aflange skærme og brugen af en markant grafik med
skråtstillet mønster. det er dog ikke mit skøn, at det er elementer, der i sig selv kan
kaldes ’særprægede’, ’originale’ eller besiddende ’kommerciel adskillelsesevne’.
…
c5
…
svar         der er i carlsbergs briefing til informationsteknik en del henvisninger til
andre lignende arrangementer i udlandet og i dk, og det kan være svært at afgøre,
hvor meget selvstændigt skabende indsats, der derfor er i det arrangement, der afbille-
des på bilag 60. det fremgår heller ikke nødvendigvis, om det er informationsteknik,
der har stået for alle de andre arrangementer. de grafiske elementer på de store skær-
me er tydeligvis meget styret af carlsbergs designmanual, men grafikken har måttet
tilpasses det meget aflange format. jeg vil dog på det grundlag mene, at informations-
tekniks selvstændigt skabende indsats er forholdsvis begrænset.
…
c7 skønsmanden bedes sammenligne scenografien på bilag 60 med scenografien på
bilag 61, 62, g og h og redegøre for ligheder og forskelle.
svar         der er meget stor lighed mellem scenografien på bilagene 61 og 62 (skøn-
nes at være fra samme arrangement), på bilag g og h (samme arrangement) – og sce-
nografien på bilag 60. i grafikken på 61, 62, g og h er der indført nogle farvede linjer,
som ikke er så fremtrædende på 60 (er der dog i svagere nuancer). skærmenes format
på 61, 62, g og h synes at være meget lig skærmenes størrelse og placering på bilag 60.
                                           - 29 -
møblementets design og placering på scenen er stort set ens – kun er der en forskel på
grafikken forrest på panelbordet. er gennemgående bånd på bilag 60 og opbrudt i en-
kelt-skilte på 61, 62, g og h.
c8 skønsmanden bedes oplyse om de ligheder, som skønsmanden måtte finde, jf.
besvarelse af spørgsmål c7, følger af (i) tekniske forhold, (ii) konference rummets ud-
formning, (iii) carlsbergs instruktioner og fremsendte materiale (bilag o-s samt 85, 86
og 88), (iv) carlsbergs designmanual og beskrivelse heraf (bilag 120 og 121), (v) almin-
delig fagkundskab inden for forberedelse og afholdelse af konferencer, årsmøder og
generalforsamlinger mv., (vi) almindeligt kendskab til carlsbergs forretningsmæssige
visuelle udtryk, og/eller (vii) hvad der er sædvanligt for forberedelse og afholdelse af
konferencer, årsmøder og generalforsamlinger mv. i danmark…
svar          lighederne består som nævnt ovenfor i scenografien og ikke i rummets ud-
formning og tekniske forhold – men består meget i carlsbergs visuelle grafiske udtryk,
som delvis dikteres af designmanualen – ligheden består også i de to skærmes format
og indbyrdes placering samt i møblementets design og opstilling.
…
københavns lufthavne
d1 skønsmanden bedes ud fra en helhedsvurdering af scenografien vist på bilag 63
oplyse, om scenografien adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i
danmark i 2009 ...
svar          nej, som helhedsvurdering adskiller scenografien på bilag 63 sig ikke væ-
sentlig fra andre tilsvarende scenografier i danmark i 2009
…
d3 er der elementer – eller en sammensætning af elementer - ved informationstek-
niks scenografi for københavns lufthavne i 2009 (bilag 63), som på tidspunktet for
scenografien var særprægede, originale eller som på anden måde besad kommerciel
adskillelsesevne, for scenografier til konferencer, årsmøder og generalforsamlinger mv.
i danmark … og i givet fald hvilke – eller hvilken sammensætning af elementer?
svar          de eneste elementer, der skiller sig en smule ud fra andre scenografier, er
op-delingen af bagtæppet, der synes at hænge i to lag/niveauer. det er ikke mit skøn, at
der derudover er elementer, der i sig selv kan kaldes ’særprægede’, ’originale’ eller be-
siddende ’kommerciel adskillelsesevne’. placering af bannere og møblement er så tra-
ditionelt, som det næsten kan blive.
…
d5
…
svar          det er ikke mit skøn, at der udover det niveauopdelte bagtæppe er elemen-
ter, der i sig selv og i væsentlig grad er udtryk for en selvstændig skabende indsats.
det fremgår, at scenografien bygger på scenografi fra foregående år, og at elementer
skal genbruges.
…
d11
                                           - 30 -
…
svar          den store visuelle lighed skyldes ikke kun lokalets omstændigheder, men
består også meget i brugen af den stort set identiske scenografi. lighederne gælder
cph-logoet og brugen samt placering af det, hele sceneopbygningen, fronter og selv
møblementet synes at være identisk. uanset ejerskab af fronterne er der tale om en me-
get identisk scenografi på bilag 64 og u kontra bilag 63.
…
d15
…
svar          forveksleligheden skyldes ikke kun at lokalet faktisk er det samme, men
be-står også meget i brugen af den stort set identiske scenografi. lighederne gæl-der
cph-logoet og brugen samt placering af det, hele sceneopbygningen, fronter og selv
møblementet synes at være identisk. uanset ejerskab af fron-terne er der tale om en
meget identisk scenografi på bilag 64 og u kontra bi-lag 63 som på stort set alle måder
(undtagen skærmene) er forvekslelige.
 …
socialdemokraterne
e1 skønsmanden bedes ud fra en helhedsvurdering af scenografien vist på bilag 65
oplyse, om scenografien adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i
2009 set i lyset af (i) skønsmandens viden og erfaringer, (ii) hvad der var sædvanligt for
forberedelse og afholdelse af konferencer, årsmøder og generalforsamlinger mv. i
danmark, jf. spørgsmål a1 og a2, (iii) almindelig fagkundskab inden for forberedelse
og afholdelse af konferencer, årsmøder og generalforsamlinger mv. samt (iv) billeder
fra det engelske parti labours kongres i 2008 (bilag ø-aa).
svar          nej, som helhedsvurdering adskiller scenografien på bilag 65 sig ikke væ-
sentlig fra andre tilsvarende scenografier i danmark i 2009 eller scenografien på la-
bours kongres bilag ø-aa – bortset fra bagtæppets farve.
…
e3
…
svar          det eneste element, der skiller sig en smule ud fra andre scenografier, er
brugen af de røde og blå farver på bagtæppet. det er ikke mit skøn, at der derudover er
elementer, der i sig selv kan kaldes ’særprægede’, ’originale’ eller besiddende ’kom-
merciel adskillelsesevne’. placering af skærme og møblement er traditionelle.
…
e5
…
svar          det er ikke mit skøn, at der udover farvesætningen af bagtæppet er elemen-
ter, der i sig selv og i væsentlig grad er udtryk for en selvstændig skabende indsats.
møblering, bagtæppe og skærme defineres ret præcist i socialdemokraternes kravspe-
cifikation, og informationstekniks tilbud tager udgangs-punkt i kravspec’en. der er så-
ledes ikke meget overladt til fri fantasi eller kreativitet derudover.
…
e7 skønsmanden bedes sammenligne scenografien på bilag 65 med scenografien på
bilag 66 og bilag æ og redegøre for ligheder og forskelle.
                                           - 31 -
svar         scenografi på bilag 65 og bilag 66 er stort set identiske – og de er stort set
også identiske med scenografien på bilag æ. eneste forskelle, jeg umiddelbart kan se
på billederne, er skærmenes lidt forskellige formater, at der kun er én taler-stol på bilag
66 og æ, og at lyset er en smule forskellig geometri – men da det er moving lights kan
de to scenografier meget vel være endnu mere ens i nogle sekvenser.
e8 …
svar         scenografierne vist på bilag 65 og 66 + æ har så mange fællestræk og lig-
heder, at det ikke kan tillægges tilfældigheder eller særlige trends i tiden på det givne
tidspunkt. …
…
e13 er scenografien vist på bilag 66 og bilag æ ud fra en helhedsbedømmelse for-
vekslelig med scenografien vist på bilag 65?
svar         ja, scenografien på bilag 66 og æ er ud fra en helhedsbedømmelse forveks-
le-lig med scenografien på bilag 65.
…
e15
…
svar         forveksleligheden skyldes ikke lokalets omstændigheder, særlige trends i
tiden eller de øvrige nævnte faktorer – udover den dominerende styring af designet
dikteret af socialdemokraternes designmanual og kravspecifikation. der er ikke i bila-
gene ad-an eller ø-aa scenografier, der i grafik og lys minder så meget om bilag 65
som 66 og æ gør.
nordea invest
f1     skønsmanden bedes ud fra en helhedsvurdering af scenografien vist på bilag 67
oplyse, om scenografien adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i
danmark i 2009 …
svar         nej, som helhedsvurdering adskiller scenografien på bilag 67 sig ikke væ-
sentlig fra andre tilsvarende scenografier i danmark i 2009.
…
f3
…
svar         det eneste element, der skiller sig en smule ud fra andre scenografier, er
sammensætningen af skærmflader – et bredt bagtæppe/projektionslærred med to side-
fløje samt et stort lærred placeret lidt foran det. det er ikke mit skøn, at der derudover
er elementer, der i sig selv kan kaldes ’særprægede’, ’originale’ eller besiddende
’kommerciel adskillelsesevne’. placering møblement er traditionelt placeret.
 …
f5
…
svar         det er ikke mit skøn, at der udover skærmopstillingen er elementer, der i
sig selv og i væsentlig grad er udtryk for en selvstændig skabende indsats. det fremgår
                                                - 32 -
      af tilbudene, at scenografien bygger på scenografi fra foregående år, og at elementer vil
      blive genbrugt/genskabt.
       …
      f7     skønsmanden bedes sammenligne scenografien på bilag 67 med scenografien på
      bilag 68 og bilag ab og redegøre for ligheder og forskelle.
      svar         skærmopstillingen er den mest markante lighed – et stort centralt lærred
      samt en bagvæg/et lærred, som har to sidefløje. karakteristisk er også, at de to side-
      fløje ikke er lige høje. udover brug af blå farve er det svært at se ret mange andre detal-
      jer på bilagene desværre. forskelle er mest iøjefaldende indholdet på skærmene – men
      det kan være på to forskellige tidspunkter i de respektive præsentationer.
      f8
      …
      svar         scenografierne vist på bilag 67, 68 og ab har så mange fællestræk og lig-
      heder, at det ikke kan tillægges tilfældigheder eller særlige trends i tiden på det givne
      tidspunkt. …”
vederlag og erstatning
informationstekniks påstand svarer til summen af forventet ”total contribution” for årene
2009/2010, 2010/2011 og 2011/2012, jf. den som bilag 114 fremlagte tabsopgørelse nedenfor:
det er ubestridt, at de omhandlede fem kunder var gamle kunder hos informationsteknik
(mere end 8 år). det er endvidere ubestridt, at det opgjorte tab for carlsberg også indehol-
der andre opgaver for carlsberg end generalforsamlingerne, som overgik til get visual.
der er fremlagt ”den uafhængige revisors erklæring” af 12. juli 2012 (statsaut. revisor kim
larsen), hvoraf det bl.a. fremgår:
                                                 - 33 -
      ”…
      vi har undersøgt den af informationsteknik scandinavia a/s udarbejdet tabsopgørelse
      vedrørende get visual a/s, der er udarbejdet i overensstemmelse med selskabets regi-
      streringer for årene 06/07 – 08/09 for 5 kunder med et gennemsnitligt ”revenue” på kr.
      5.935.867,14 kr. og en gennemsnitlig ”contribution” på kr. 4.037.710,01.
      …
      konklusion
      det er vores opfattelse, at tabsopgørelsen … er udarbejdet i overensstemmelse med sel-
      skabets registreringer for perioden06/07 til 08/09. …”
forklaringer
niels bull klarskov har forklaret, at han er general manager/coo i informationsteknik, der
er amerikansk ejet. han blev ansat den 1. november 2008. han er ansvarlig for virksomhe-
dens forretninger i skandinavien.
i dagene efter opsigelsen af claus hammerby den 29. juni 2009, der havde været chef hos in-
formationsteknik i 30 år, var der nogen uro og rygter om, at claus hammerby ville etablere
et samarbejde med nogle medarbejdere hos informationsteknik. han så de e-mails, som pe-
ter rasmussen modtog fra claus hammerby og henrik vennestrøm nielsen. han opfattede
det som en naturlig reaktion fra claus hammerbys side. uroen lagde sig efter et par dage,
men blussede op igen i november, hvor informationsteknik den 19. november 2009 kl. 17.00
modtog opsigelser fra 4 markante medarbejdere i udlejningsafdelingen, henrik vennestrøm
nielsen, jacob h. elsig, jakob paulli og john vestergaard. han vidste da, at informationstek-
nik ville få en konkurrent, som de ikke ønskede. de spurgte henrik vennestrøm nielsen,
som var deres største salgsressource i udlejningsafdelingen, da denne han kort efter opsigel-
sen var inde for at aflevere sine ting, om han havde nogle opgaver, som de skulle følge op
på. henrik vennestrøm nielsen svarede, at de blot kunne kigge i hans kalender, men der
stod ikke noget i hans kalender.
i den efterfølgende periode modtog de yderligere 13 opsigelser. opsigelserne kom drypvist
hver 2., 3. eller 4. dag. panikken bredte sig internt i takt med opsigelserne. ingen fortalte, at
de skulle arbejde sammen med claus hammerby, og dette gik først for alvor op for informa-
tionsteknik, da de så alle de tidligere medarbejdere på get visuals hjemmeside. der var in-
                                                - 34 -
gen designere blandt de opsigende, som bestod af administrativt personale og medarbejdere,
der beskæftigede sig med lyd, lys og video. ingen af medarbejderne havde kunde- eller kon-
kurrenceklausuler.
for at kunne drive deres forretning, der indebar, at de skulle kunne køre to store projekter
samtidig, var det nødvendigt at ansætte nye medarbejdere. de forsøgte med held at hverve
en del tidligere medarbejdere, og dette gjorde dem i stand til at løfte store opgaver i 2010 for
fx kommunernes landsforening, nordisk råd, novo nordisk i zürich, arbejdernes lands-
bank, amagerbanken, nordea o.a. de løftede opgaverne som hidtil, til trods for at de var
virkelig hårdt ramt.
en torsdag eller fredag lige i begyndelsen af januar 2010 blev de kontaktet fra nordisk råd,
som henviste til, at der skulle være møde i nordisk råd den førstkommende mandag, og at
de undrede sig over, at de ikke havde hørt fra informationsteknik. hos informationsteknik
konstaterede de, at de ikke havde informationer om mødet i deres database. de havde heller
ikke informationer om en opgave for kommunernes landsforening vedrørende børnefon-
den, som de også var antaget til at udføre. de forsøgte at finde de manglende data, også i
loggen, men uden held. dette var helt usædvanligt.
efter opsigelserne var han selv og peter rasmussen ude i markedet i december måned med
henblik på at samle op på kunder, som de rigtigt gerne ville have. det var tydeligt, at de først
ikke havde succes, idet de, uanset hvor de henvendte sig lige fra coloplast til mærsk, fik stil-
let spørgsmålet, om informationsteknik overhovedet var i stand til at stille et hold. der var
ikke tvivl om, at get visual havde forsøgt at sikre sig en platform, og at de havde spredt
tvivl om, hvorvidt informationsteknik kunne løfte opgaverne. det var en grundigt planlagt
strategi. for informationsteknik var løbet kørt i januar 2010. under et møde med finn stub-
toft fra socialdemokraterne den 2-3. eller 5. januar 2010, sagde de, at nogle tidligere medar-
bejdere havde stiftet konkurrerende virksomhed. finn stubtoft fortalte så, at det var han
godt klar over, idet han havde været ude at spille vintergolf med henrik vennestrøm niel-
sen.
                                                - 35 -
”contribution” i tabsopgørelsen står for db 1, dækningsbidrag 1, hvor der er taget højde for
direkte allokerbare omkostninger på selve jobbet, herunder omkostninger til ekstern beman-
ding, men før afskrivninger. udstyr er den største investering i en udlejningsforretning og
afskrives typisk over 5 år. lønnen til medarbejderne i informationsteknik er ikke fratrukket i
dækningsbidrag 1, men i dækningsbidrag 2. deres ”contribution” (dækningsbidrag 1) vil ty-
pisk ligge på ca. 76 %. når afskrivninger og interne lønomkostninger er fratrukket, falder
”contribution” til ca. 54-55 %.
informationsteknik har i dag ikke direkte kundeaftaler med carlsberg, men har udført jobs
for eventbureauer, hvor carlsberg har været den endelige kunde. de har ikke siden 2009 væ-
ret involveret i carlsbergs generalforsamling. de øvrige 4 kunder mistede de helt efter 2009.
claus hammerby har forklaret, at han i begyndelsen af 1970’erne blev uddannet som radio-
mekaniker. han havde senere freelance-opgaver som lyd- og lystekniker for foreninger, or-
kestre o.a. og fungerede bl.a. som lys- og lydansvarlig på produktioner for alt fra simon
spies til abba og i forbindelse med melodi grand prix. i 1980 blev han ansat i informations-
teknik, der dengang havde 6-7 ansatte. han fik til opgave at få en udlejningsafdeling til at
fungere. afdelingen skulle sætte udstyr op til konferencer - et kompliceret håndværk, som
både krævede kendskab til computerteknik og mekanisk viden.
i 2008/2009 var han divisionschef i informationstekniks udlejningsdivision.. der var på det
tidspunkt tre divisioner, hvoraf en udviklede, producerede og distribuerede konferenceud-
styr, en anden stod for faste installationer og en tredje lavede midlertidige løsninger.
informationsteknik har gennem tidens løb været udfordret og gik på et tidspunkt også kon-
kurs. da krisen kom, kunne de også mærke det i udlejningsafdelingen. de mistede ikke
kunderne, men kunderne brugte færre penge på deres arrangementer.
han blev afskediget den 29. juni 2009. han blev bedt om at komme til et møde; han var lige
kommet hjem fra en udstilling i usa. de skulle tale økonomi. han havde fået at vide, at rik-
ke eisenreich, der var hans administrative chef, og som kendte alle tal i udlejningsafdelin-
                                                 - 36 -
gen, ikke skulle deltage, så han havde forberedt sig til mødet uden hende. han havde også
nogle forslag til besparelser i andre afdelinger. de havde en god indtjening i udlejningsafde-
lingen til trods for nedgang i omsætningen. på mødet deltog finn halken og selskabets ad-
vokat. finn halken sagde, at det var et alvorligt møde, og han blev herefter fyret. begrundel-
sen var, at udlejningsafdelingen skulle lægges sammen med en anden afdeling, og niels bull
skulle være chef. de havde intet at udsætte på hans virke. han gav udtryk for, at det var ”tå-
beligt”, men fik så at vide, at han skulle aflevere sine ting. han afleverede sin bærbare com-
puter, nøgler, kreditkort og telefon. han fik udleveret en erstatningstelefon og erstatnings-
computer. fra dette tidspunkt havde han ikke længere adgang til informationstekniks it-
system. han har ikke kendskab til, at der skulle være fjernet oplysninger om arrangementer
for kommunernes landsforening og nordisk råd fra informationstekniks it-system.
henrik vennestrøm nielsen var hans strategiske og fortrolige sparringspartner, og henrik
var den første, han ringede til, da han var blevet fyret. han havde talt med peter rasmussen,
inden han modtog en e-mail fra ham den 1. juli 2009. han ved ikke, hvorfor peter rasmussen
skrev, som han gjorde. han husker ikke, hvem der havde kontaktet hvem. e-mailen er sendt
36 timer, efter at han blev afskediget. på dette tidspunkt var han ikke i nærheden af at have
planer om at starte sin egen virksomhed. han kan derfor ikke på dette tidspunkt i ramme al-
vor have fremsat et tilbud til peter rasmussen om at starte virksomhed sammen.
efter sommerferien gik han og henrik vennestrøm nielsen i tænkeboks med hensyn til, om
det overhovedet var en mulighed at opstarte deres egen virksomhed inden for det felt, som
de tidligere havde bevæget sig i, og hvad det ville kræve, og hvordan det kunne gribes an.
der er et stort sammenhold i branchen, og medarbejderne er først og fremmest loyale over
for deres team. der er derfor ingen, der har en konkurrenceklausul. han fornemmede imid-
lertid, at der blandt de medarbejdere, som han talte med hos informationsteknik, begyndte at
brede sig en uro, efter at han var blevet afskediget. han opdagede, at nogen begyndte at søge
til andre firmaer, og på det tidspunkt opstod tanken om get visual.
                                               - 37 -
så snart de vidste, at get visual kunne blive en realitet, kontaktede han advokat peter
wengler-jørgensen for at få hjælp til processen omkring stiftelsen af selskabet. han husker
ikke, hvornår dette skete. forinden havde han drøftet muligheden med tidligere medarbej-
dere hos informationsteknik.
de kiggede også på udkast til forretningsplaner. han involverede ikke nogen fra informati-
onsteknik i denne proces. han havde talt med medarbejderne i informationsteknik, inden de
opsagde deres stillinger i november måned. han ved ikke, om henrik vennestrøm nielsen
havde talt med dem. de havde ikke et korstog mod informationsteknik.
da han blev bortvist, indtrådte han i bestyrelsen og direktionen i get visual. han var blevet
rådgivet om, at når han var blevet bortvist, kunne han påbegynde arbejdet i get visual. han
begyndte at arbejde i get visual fra begyndelsen af januar 2010 og havde brugt december
måned på at forberede virksomheden. der var ikke meget at gøre, inden de begyndte driften
i januar 2010. da de begyndte i januar var de i fuld gang. han talte første gang med kunder i
begyndelsen af januar. han var personligt til stede hos a.p. møller i januar. .
advokaten rådgav dem bl.a. om, at de ikke måtte kontakte informationstekniks kunder, og
han har da heller ikke forsøgt at ”fiske” nogen af de fem kunder, som alle har henvendt sig
selv til get visual. de måtte ringe til de kunder, som de havde haft en direkte relation til, og
oplyse, at deres ansættelsesforhold var ophørt. ved afslutningen af sit ansættelsesforhold
hos get visual havde han selv stort set ingen direkte kunderelationer – udover danske bank,
og derfor ringede han ikke til andre end danske bank.
jacob paulli havde i overensstemmelse med rådgivningen ringet til nordea invest og oplyst,
at han havde sagt op hos informationsteknik, og takket for samarbejdet. til nordea invests
spørgsmål om, hvad han skulle lave, havde jakob paulli svaret, at det kunne han ikke oplyse,
men han skulle begynde et andet sted i januar. hvis nordea invest da ønskede, at han skulle
udføre opgaver for dem, kunne de kontakte ham på det nummer, han ringede fra.
                                                  - 38 -
get visual driver virksomhed med afvikling af store og små arrangementer. i dag har de ik-
ke opgaver, hvor de udelukkende udlejer udstyr. alle opgaver involverer mandetimer. af og
til hyres de til betjening af virksomhedernes eget udstyr.
scenografien er ikke det vigtigste for kundernes valg af leverandør. det afgørende for kun-
den er tilliden til, at et arrangement vil blive afviklet perfekt. de personer, der skal på taler-
stolen, har brug for tryghed og service. kunderne skal fungere sammen med dem, der afvik-
ler arrangementet. de er meget sammen, fx på turnéer. de sociale kompetencer hos leveran-
dørens medarbejdere har afgørende betydning.
kunderne betaler selvstændigt for scenografien enten som en separat post eller som en del af
den samlede pakke. scenografien indgår altid som en omkostning på den ene eller den an-
den måde, når et tilbud beregnes. med undtagelse af en situation, der ligger år tilbage, har
de ikke indgået aftaler med kunderne om, hvad de kan bruge scenografien til. de ville ikke
kunne binde en kunde til sig på grund af eventuelle rettigheder til en scenografi. deres kun-
der kan bruge scenografien, som de ønsker, også med andre arrangører. de har ikke klausu-
ler i deres aftaler vedrørende scenografien. de har oplevet en kunde, der anvendte en sceno-
grafi, som de havde frembragt, i forbindelse med et arrangement som de ikke stod for.
deres kunder ville ikke acceptere en klausul om rettighederne til scenografien som den, in-
formationsteknik har indsat i deres tilbud til socialdemokraterne. det er hans umiddelbare
vurdering, at deres kunder ville blive vrede over en sådan klausul, idet kunderne langt hen
ad vejen er involveret i udviklingen af en scenografi. for get visual udgør scenografien en
uvæsentlig del af den samlede levering. det er ikke på scenografien, de får kunder.
hvis en virksomhed mister opgaven med at afvikle en generalforsamling for en kunde, mi-
ster virksomheden ikke tillige automatisk andre opgaver for kunden. det er forskellige med-
arbejdere i en organisation, der har ansvaret for de enkelte arrangementer. situationen er en
anden, hvis man bliver utilbens med en kunde. han ved, at carlsberg efter hans afskedigelse
havde problemer med at få udleveret scenografi-tilbehør hos informationsteknik.
                                                - 39 -
udsagnet på get visuals hjemmeside, som informationsteknik påstår, er i strid med mar-
kedsføringsloven, er retvisende. han havde personligt været i branchen i 29 år, john vester-
gård i 24½ år og henrik vennestrøm nielsen i 22 år. de havde rejst land og rige rundt, og
mange af opgaverne og medarbejderne var kendt rundt om i landet på konferencesteder, på
direktionsgange, hos reklamebureauer og leverandører. det er en lille branche. udsagnet i
overskriften ” ny ramme – velkendte ansigter” er ligeledes retvisende og var ikke tænkt at
skulle være misrekommanderende.
carsten nielsen, som på deres foranledning fik registreret domænenavnet getvisual.dk, var
en freelancer og en af jacobs elsigs gode venner.
skønsmand, arkitekt arne kvorning har vedstået sin skønserklæring af 23. april 2013 og
vedr. scenografien til atps kundemøder i 2007 supplerende forklaret, at den indeholder
nogle karakteristiske farver og sender et ”business signal”, idet der vises grafer, og der er fo-
kus på taleren. han vil ikke betegne scenografien som kreativ udover måske den baggrund,
der vises på slidesne. scenografien indeholder ikke noget specielt nyt designmæssigt, men er
et meget traditionelt pp-show.
scenografien til atps kundemøder i 2008 er mere uhøjtidelig, og business-signalet er nedto-
net. scenografien sender et mere afslappet signal. det ser ud som om, der er tænkt lidt mere
over det, og at der gjort lidt mere ud af det designmæssige, bl.a. er skærmene skilt ad og
hænger friere. der er etableret to flankerende grafikker. den grønne farve går igen. der er
mange ligheder mellem denne scenografi og den scenografi, som informationsteknik lavede
til københavns lufthavne i 2008. på dette tidspunkt blev der brugt to bannere ude i siden i
alle scenografier, der blev anvendt i bella centret. brugen af to skærme i forskellige størrel-
ser var også en løsning, der ofte blev valgt. det er ikke karakteristika ved scenografien. men
ligheden mellem de to scenografier er ikke slående trods de sammenfaldende elementer.
skærmene er placeret forskelligt i de to scenografier.
for så vidt angår udviklingen i designet til atps kundemøder i 2009 var det sejlet, der var
det dominerende element i fase 1. i fase 2 havde sejlet en anden form, og der var tilføjet en
                                                  - 40 -
skærm, og sejlet var fortsat ud fra en designmæssig vinkel det karakteristiske element. i fase
3 var sejlet fjernet, og herved blev et karakteristisk og dominerende træk fjernet fra scenogra-
fien. i stedet er tilføjet 3 karakteristiske lamper i den ene side. bagvæggen har måske udvik-
let sig, men den bygger på den samme idé, hvor de midterste firkanter er kvadratiske i mod-
sætning til de øvrige firkanter på bagvæggen.
den endelige scenografi til atps kundemøder i 2009 signalerer, at der skal foregå en panel-
diskussion. der vises et hyggeligt billede på en kvadratisk skærm i højre hjørne, som sam-
men med de karakteristiske lamper og den brune farve bevirker, at scenografien rent de-
signmæssigt tydeligt har fjernet sig fra det formelle udtryk, der tidligere havde været i sce-
nografien. dette er det karakteristiske træk ved scenografien. måden hvorpå teksten ”atp
pensionsmøder 2009” vises, kan eventuelt også betragtes som et karakteristisk træk. det an-
derledes er lamperne og billedet. i forhold til 2007 er der utvivlsomt sket en udvikling til det
mere hyggelige i forhold til det businessagtige på grund af farvevalget, billedet, lamperne og
den måde, teksten projiceres på. der er sket en designmæssig udvikling.
atp dikterede ikke med e-mailen af 18. november 2008, hvordan scenen skulle se ud. det
fremgår ikke af mailen, hvordan scenografien skulle udformes. det er en beskrivelse af den
stemning, som atp gerne vil have, at der bliver skabt.
når scenografien fra 2009 sammenlignes med scenografien fra 2010 er der mange elementer,
der går igen, fx den brune farve, de tre ståborde i midten og den kvadratiske skærm. sceno-
grafierne ligner hinanden på mange punkter.
carlsberg
en stor del af scenografielementerne til carslbergs generalforsamlinger er dikteret af carls-
bergs cvi, som ikke overlader meget til designernes opfindsomhed. scenografierne er i høje-
re grad bygget op omkring det rum, som de skal være i. scenografierne er derfor forskellige.
det, der binder dem sammen, er grafikken, farverne og det skråtstillede element, der både er
i produktionen og fysisk på scenen. det er de samme virkemidler, der er anvendt.
                                                - 41 -
den færdige scenografi til carlsbergs generalforsamling i 2009 signalerede et brand. det er
igen grafikken, der dikterer, hvordan scenografien kommer til at se ud. billedvalget gør sce-
nografien mindre ”business-agtig” og mere hyggeligt. det er ikke designeren, der vælger
hvilke billeder, der skal vises. de fysiske elementer signalerer modernitet i form af det store
brede lærred. grafikken er baseret på det store brede lærred. scenografien ligner nogle af de
scenografier, som informationsteknik tidligere havde frembragt, men der er sket en udvik-
ling hen imod den meget aflange skærm, som ikke var på spil i de tidligere scenografier. det
er et bevidst designmæssigt valg. baggrunden for dette valg kunne være, at de gerne ville
skille sig ud. ofte sker sådan noget ”med ført hånd”. scenografien er sammenlignet med de
tidligere scenografier forholdsvis karakteristisk. der har været en klar udvikling i forhold til
de tidligere år.
design- og udtryksmæssigt er der store ligheder mellem scenografierne fra carlsbergs gene-
ralforsamlinger i 2009 og 2010 til trods for den forskellige placering af elementerne. der er
forskel i scenografien under den rektangulære skærm, men designidéen med de skråtstillede
elementer stammer fra carlsbergs cvi. fra 3. stolerække og længere tilbage i salen vil man
ikke lægge mærke til, at de rent fysisk er skabt forskelligt. der er anvendt lys på dette stykke
på scenografien fra 2009, som gør den mindre ”flad” end scenografien fra 2010, men de væ-
sentlige designelementer med de skråtstillede elementer og opdelingen af det store lærred i
baggrunden er gennemgående. det forhold, at scenografien i 2009 ”lå i lag”, mens det i 2010
var en mere flad scenografi, er ikke nødvendigvis udtryk for et designmæssigt valg. det kan
også være udtryk for en økonomisk beslutning, da den flade løsning sandsynligvis er billige-
re. det er ikke en væsentlig forskel, at møblerne er placeret forskelligt i de to scenografier.
afstanden mellem talerstol og panel er begrundet i muligheden for interaktion og er dermed
baseret på sund fornuft.
københavns lufthavne - cph
de karakteristiske designelementer ved scenografien i københavns lufthavne i 2009 er den
opdelte bagvæg og de to bannere i siden. den opdelte bagvæg tilfører scenografien dybde og
er det mest karakteristiske ved scenografien. bagtæppet er det væsentligste scenografiske in-
put. designeren har antagelig valgt denne løsning for at gøre scenografien mere uformel.
                                                 - 42 -
bagvæggen kan også have den praktiske funktion, at det er muligt at komme ind på scenen
via bagvæggen. det lyse tæppe ”taler godt” med bygningen. rummet kunne minde om en
teatersal, hvilket, der eventuelt spilles videre på med bagtæppet ved at give det større præg
af en teaterscene. brugen af en niveauopdelt baggrund er meget anvendt i teateropsætninger
og på messer. han har selv anvendt en opstilling med en forskudt bagvæg på en messestand.
det er et ”greb”, der kan anvendes til at give dybde.
socialdemokraterne
i model 1 i udviklingen af scenografien til socialdemokraterne er det et karakteristisk træk,
at man har forladt det traditionelle, firkantede look, som ellers er typisk for denne type sce-
ne. dette bidrager til den samlede scenografi. der er sket en formmæssig udvikling gennem
de tre faser, og der etableres efter model 1 to adgange til scenen. at lade bagvæggen knække
er et greb, der anvendes for at ”samle oplevelsen”. det bliver mere intimt og minder mere
om en teaterscene.
på den endelige scenografi til socialdemokraternes kongres i 2009, bilag 65, er horisonten
”knækket”. det karakteristiske designelement er den røde og blå lyssætning, som kan beteg-
nes som ekspressiv. det bliver på den måde lidt mere showpræget, end man normalt ser.
scenografien kunne være en rockscene. også labour brugte på sin kongres den røde og blå
farve, men det kan ikke på de fremlagte fotos ses, at de anvendte farvekombinationen som et
scenografisk element.
en sammenligning af scenografierne fra 2009 og 2010 viser, at de bygger på samme ide. sce-
nografien fra 2009 er mere enkel og rolig. i 2010 peger den mere i alle mulige retninger, men
det er de samme virkemidler, farverne rød og blå, der er anvendt.
nordea invest
i fase 1, bilag 96, var bagvæggen nærmest et ”zig zag” med en lige bagvæg med to skærme.
de tilhørere, der sidder bagerst i salen, vil ikke fornemme denne kurve i scenografien. sce-
nografien sender et ”business-signal”, som primært skyldes billedvalget. kurver sender et
økonomisk signal. i fase 2 er scenografien reduceret, bl.a. er der nu alene én skærm. i fase 3
                                                    - 43 -
er det væsentligste, at skærmen er ”skudt op” fra bagvæggen. dette skyldes formentlig, at
møderne holdes i store sale. ud over denne praktiske tilgang gør det også scenografien mere
karakteristisk i forhold til fase 1 og 2. det kan derfor også være et designmæssigt valg for at
gøre indtrykket mere karakteristisk. den endelige scenografi ligner fase 3 med undtagelse af,
at højre side knækker indad.
i scenografien i 2010 er der gjort samme scenografiske valg som i 2009. det er de samme sce-
nografiske valg. i 2010 kastes noget ”grus-lys” op på bagvæggen, som gav et mønster, som
næppe også var en del af scenografien i 2009.
finn halken har forklaret, at han i 2008 og 2009 var administrerende direktør i informations-
teknik. han fratrådte stillingen for godt et år siden.
de opsagde og fristillede claus hammerby, fordi informationsteknik i en periode havde haft
en indtjening, der var for lav i forhold til deres omkostninger. bestyrelsen i informationstek-
nik og selskabets bank havde bedt om en ny strategi og handlingsplan, der indebar, at de
skulle reducere deres omkostninger, og claus hammerby blev i den forbindelse afskediget
sammen med andre ansatte i selskabet. de nedlagde bl.a. deres marketingssektion. han hav-
de taget informationstekniks advokat med til mødet, hvor claus hammerby blev afskediget,
fordi han ville sikre sig, at det gik rigtigt til.
i december sagde fire medarbejdere op, og kort efter opsagde yderligere en række medarbej-
dere deres stillinger. godt halvdelen af udlejningsdivisionens medarbejdere sagde op. de fik
ansat et antal nye medarbejdere, så de var i stand til at løfte de opgaver, som de forventede
ville komme.
de bortviste claus hammerby og henrik vennestrøm nielsen, fordi de havde en begrundet
mistanke om, at opsigelserne skyldtes, at de pågældende stod bag oprettelsen af en konkur-
rerende virksomhed. også informationstekniks designchef carsten hansen mødte frem på
vidnets kontor og oplyste, at han ville sige op. han gav ikke et klart svar på vidnets spørgs-
mål om, hvad han så ville lave fremover. han endte med at fortsatte i sit job.
                                              - 44 -
omkring årsskiftet blev de i informationsteknik kontaktet af nordisk råd, som spurgte til,
hvordan det gik med den udlejningsopgave, som informationsteknik skulle lave for dem, og
hvor de blev af. han kunne hurtigt konstatere, at de havde meget lidt information om den
sag, som ikke var registreret i deres bookingsystem. de formåede at løfte opgaven for nor-
disk råd. de gennemgik deres it-system efter dette og kunne konstatere, at der var forsvun-
det rigtigt meget om deres tilbud og forskellige jobs. det var slettet. de forsøgte uden held at
genskabe det.
en dag, umiddelbart inden henrik vennestrøm nielsen opsagde sin stilling, mødte han ham
ude ved deres printer. han spurgte ham, hvad det var for en sag, han stod med. henrik
vennestøm nielsen oplyste, at det var et tilbud til atp på en opgave, som han arbejdede på,
og som de ifølge henrik helt sikkert ville få. da henrik havde sagt op, gennemgik de deres
kundekartotek. der fandtes intet tilbud til atp i deres kundesystem.
han var involveret i sagen med claus zier. claus hammerby fortalte ham, at informations-
teknik havde genbrugt scenografien, som beskrevet i brevet fra sammenslutningen af dan-
ske scenografer. claus hammerby så ikke anden udvej end at betale. da finn halken blev
bekendt med beløbets størrelse, var han enig, og de betalte 50.000 kr.
det er ham, der har udarbejdet tabsopgørelsen på grundlag af tal fra deres bogholderi. be-
tegnelsen ”revenue” dækker over den fakturerede omsætning til kunden. ”contribution” er
dækningsbidrag 1 efter fradrag af eksterne opgaver ved udlejningsjob – fragt, materiale og
teknisk assistance, som de køber ind udefra. det er omkostninger, der er henførbare til pro-
jekterne. direkte kapitalomkostninger, interne lønomkostninger mv. er ikke fratrukket. der
er yderligere omkostninger, som ikke er fratrukket db1. db 1 er normalt 80 %, mens db2 i
gennemsnit er 60 %.
claus bøje pedersen har forklaret, at han arbejdede for informationsteknik fra maj 1998 til 1.
september 2014. den 16. november 2009 fik han mistanke om, at get visual ville blive stiftet.
han noterede datoen i sin kalender. han blev ringet op af sin nærmeste foresatte, lagerchef
                                                - 45 -
hos informationsteknik og hans gode ven, peter bærentzen, som sagde, at han havde noget
vigtigt, som de skulle drøfte, og som ikke kunne vente til dagen efter. han inviterede peter
hjem til sig. peter havde ikke på dette tidspunkt sagt sin stilling op hos informationsteknik,
men gjorde det senere. han fortalte, at han ikke længere troede på fremtiden i informations-
teknik, og at han var blevet headhuntet til en ny spændende virksomhed, hvor han stort set
skulle være beskæftiget med det samme som hos informationsteknik. han fortalte, at der i
den nye virksomhed tillige var brug for en servicemand og lagerassistent, og i den relation
havde han tænkt på ham. han spurgte ind til, hvilken virksomhed der var tale om, men fik
ikke noget konkret svar. han spurgte direkte, om claus hammerby var involveret, hvilket
udløste en tydelig nervøs reaktion hos peter bærentzen. han spurgte, fordi det var usædvan-
ligt, at han som lagermedarbejder var blevet headhunted, og at der derfor måtte være nogen
involveret, der kendte til holdet hos informationsteknik. tilbuddet bevirkede, at det hold,
som de havde haft på lageret hos informationsteknik, kunne fortsætte i den nye virksomhed.
han var ikke umiddelbart afvisende, men bad om betænkningstid. peter bærentzen nævnte
ikke, om andre kollegaer fra informationsteknik var involveret. den 19. november 2009 blev
han ringet op af jakob paulli, som fortalte, at han havde sagt op sammen henrik vennestrøm
nielsen og jacob elsig. han ringede derefter til peter bærentzen for at høre, om der var en
sammenhæng, men fik ikke et konkret svar. senere ringende han til jakob paulli for at høre,
hvorfor han havde sagt op, men fik heller ikke her noget konkret svar. herefter ringede igen
til peter bærentzen, og de aftalte, at peter bærentzen skulle hente ham dagen efter kl. 7.00, så
de kunne tale sammen, inde de skulle møde på arbejde. næste dag kørte de ikke direkte til
informationsteknik, men ud på en parkeringsplads, hvor jacob paulli ankom. han spurgte
igen, om opsigelserne havde en forbindelse med den nye virksomhed. jakob paulli berolige-
de ham. det var en langsigtet strategi, og der var også en plan for ham. han blev meget vred
og brugte weekenden på at summe over, hvad han ville. han kontaktede efterfølgende niels
bull og informerede ham om hændelsesforløbet.
henrik vennestrøm nielsen har forklaret, at han inden sin ansættelse i get visual var pro-
jektleder i informationstekniks udlejningsdivision. i perioden 2008-09 det gik godt, og de
                                                 - 46 -
tjente penge i divisionen, selvom kundernes budgetter var blevet mindre på grund af finans-
krisen. som projektleder var han ansvarlig for en række kunder.
den 29. juni 2009 omkring kl. 16.30 fik han en opringning fra claus hammerby, der fortalte,
at han var blevet sagt op. han var chokeret. han havde været ansat under claus hammerby
i 20 år. ved 17-tiden blev han ringet op af administrerende direktør finn halken, som øn-
skede at besøge ham privat, hvilket han ikke havde lyst til, da han var i chok. dagen efter var
der et morgenmøde, hvor de fik at vide, at firmaet havde det meget svært økonomisk og var
tæt på en konkurs. der blev fyret 8-10 medarbejdere den dag. medarbejderne var oprørte og
fortvivlede. claus hammerby havde stor betydning for afdelingen, som han havde startet og
bygget op. claus hammerby havde også haft stor betydning for hans egen udvikling, fra han
var 19-20 år.
hos informationsteknik sad han over for peter rasmussen, som også var projektleder med
fokus på logistikken. han kan sagtens i afmagt have sagt til peter rasmussen, at ”man skulle
starte noget selv”. men på dette tidspunkt var der absolut ingen planer om at starte noget
selv; det var kun 1-1½ døgn efter opsigelsen af claus hammerby.
i juni havde han kun få dages kontakt med claus hammerby, inden han tog på ferie i tre
uger. da han kom hjem i august, talte han med claus hammerby om, at de skulle undersø-
ge, hvad der skulle til for at starte en ny virksomhed. i begyndelsen talte de ikke med andre,
men i løbet af efteråret talte de med nogle af deres bekendte, som gav dem gode råd om bl.a.
revisor, advokat og bank. han kender ikke den person, der har registreret domænenavnet.
teknikerne i informationsteknik talte sammen. stemningen dér var i efteråret præget af
mismod. der var drøftelser på tværs, og i slutningen af oktober talte de med de øvrige med-
arbejdere.
han kender intet til forsvundne oplysninger. nordisk råd kontaktede informationsteknik
pr. telefon i oktober/november 2009 om hjælp til en konference i slutningen af januar 2010.
det kunne informationsteknik selvfølgelig godt, og nordisk råd ville vende tilbage, når de
                                              - 47 -
havde mere håndfaste oplysninger om konferencen. der blev ikke udarbejdet dokumenter
vedrørende henvendelsen, og de havde ingen datoer eller øvrige oplysninger.
han opsagde sin stilling hos informationsteknik torsdag den 19. november 2004, fordi han
ville opstarte en ny virksomhed sammen med claus hammerby. han afleverede sin opsigel-
se hos receptionisten. hans adgang til informationstekniks it-systemer var blevet lukket om
fredagen den 20. november 2009. han afleverede sit simkort og fik på et tidspunkt udleveret
et nyt. herefter ville opkald på hans gamle nummer ikke gå til ham, men formentlig til en
anden medarbejder.
han var ikke inde hos informationsteknik i perioden mellem opsigelsen, og til han blev
bortvist den 14. december 2009. den 22. december 2009 fik han en e-mail fra regnskabschef
søren petersen med en liste over genstande, som han skulle aflevere til søren petersen. han
tog ind på informationsteknik den 27. december 2009., hvor søren petersen tog imod ham.
han havde medbragt sit arbejdstøj og computer osv. i en sæk. de gennemgik tingene, og han
fik en kvittering på de ting, som han havde afleveret. han havde ingen papirer liggende der-
hjemme.
da han havde opsagt sin stilling hos informationsteknik, orienterede han i dagene efter sine
nærmeste kunder herom fra sin private mail. han oplyste, at han ville fratræde hos informa-
tionsteknik pr. 31. december 2009, og at han skulle begynde i andet firma den 1. januar 2010.
han oplyste ikke, at der var tale om en konkurrerende virksomhed. i tilfælde af, at kunderne
ville have yderligere information, måtte de kontakte ham efter den 1. januar 2010. han gav
dem sine private kontaktoplysninger. han var blevet rådgivet af deres advokat om, hvordan
han skulle informere sine tidligere kunder, og de mails, han sendte, var blevet gennemgået af
advokaten, som de havde antaget i oktober måned. han huskede kundernes e-mail-adresser
i hovedet. nogle havde han arbejdet med i 20 år. han kontaktede ikke alle sine tidligere
kunder, men udelukkende sine tidligere nære kunder. de blev dybt overraskede og ville
kontakte ham i det nye år.
                                               - 48 -
hos informationsteknik var john vestergaard kontaktperson for københavns lufthavne.
john vestergaard og jakob paulli var kontaktpersoner for atp. han var selv kontaktperson
for carlsberg, socialdemokraterne og nordea invest. claus hammerby var ikke kontaktper-
son for nogen af de fem kunder, men for danske bank og til dels a. p. møller.
alle fem kunder kom i kontakt med get visual på kundernes eget initiativ efter opstarten
den 4. januar 2010, nogle allerede denne dag, de øvrige omkring den 6.- 7. januar 2010.
han har kendt finn stubtoft fra socialdemokraterne siden 2004. de spiller golf sammen et
par gange om året. han havde ikke i forvejen talt med finn stubtoft om, at han ville starte
konkurrerende virksomhed, eller at han ville fratræde sin stilling hos informationsteknik.
for kunderne er det de personer, der skal stå for opgaven, som er afgørende for valget af le-
verandør, ikke firmaet. ved valget af leverandør, er det ikke afgørende, hvordan scenografi-
en kommer til at se ud. scenografien er en lille del af den samlede løsning. hvis en leveran-
dør ikke kan levere kundens oplæg til en scenografi, ville kunden vælge en anden scenografi.
straks fra opstarten af get visual i januar 2009 var de i stand til at klare scenografierne, idet
de både havde en lysdesigner, en visuel designer og aftaler med en ekstern leverandør,
cyclorama, som kunne producere og montere scenografier.
carlsberg
den e-mail korrespondance, han havde med tomas jørgensen fra carlsberg den 17. juni
2007, vedrørte en scenografi til en lederkonference på hotel marriot i 2007. når han skrev
noget om ”copyright i denne fase”, må det relatere sig til carlsbergs cvi og ikke informati-
onstekniks copyright. informationsteknik ønskede at leve op til carlsbergs cvi i det forslag
til scenografi, som de havde lavet.
i relation til carlsberg var regnskabsåret 2007/08 ekstremt, fordi de afviklede flere store kon-
ferencer lige efter hinanden på marriot og glyptoteket i danmark samt i dubai og beijing.
                                                 - 49 -
claus zier
informationsteknik havde lavet en løsning til socialdemokraternes kongresser i perioden
2004-2007 og havde i den forbindelse indbudt claus zier til at udarbejde et forslag til sceno-
grafien til de fire kongresser. efter henvendelsen fra sammenslutningen af danske scenogra-
fer den 16. december 2005 betalte informationsteknik 50.000 kr. til claus zier til dækning af
anvendelsen af claus ziers scenografi i 2005/06/07. han havde drøftet henvendelsen med
claus hammerby, og de vurderede, at det ville være dyrere med en retssag, og de ønskede
ikke at involvere kunden. de havde ikke involveret en advokat.
ressourcefordelingen
de brugte deres daværende bookingsystem til at registrere bemanding, udstyr og ressourcer,
fx teknisk assistance til at sætte op og pille ned og transportomkostninger. det dannede
grundlag for deres tilbud. i disse var medregnet omkostninger til eget personale, som var en
stor del af leverancen, især i relation til opgaven for atp, hvor opgaven bestod af en række
møder rundt om i landet. der var 4-5 mand tilknyttet disse projekter. bemandingen er meget
vigtig og en stor del af omkostningen. udvikling af scenografi indregnes også som en om-
kostning. kunden får typisk en samlet fastpris – og ikke en udspecificeret regning. der kan
være tillæg, hvis kunden har haft særlige ønsker undervejs.
scenografien fylder meget lidt ved et job som atp, måske 10 % eller derunder af den samle-
de opgave. udformningen af en scenografi foregår i dialog med kunden. måske har kunden
en cvi, eller der er særlige budskaber, som kunden ønsker, skal være en del af scenografien.
de sørger så for at få kundens ønsker til at fungere i forhold til teknikken, der skal være til
stede, for at arrangementet kan afvikles, herunder kameraer og projektorer. lokalet sætter
fysiske rammer for scenografien. det er normalt, at en scenografi bruges flere år i træk. hvis
kunden allerede har en scenografi og ønsker, at den skal bruges igen, så bliver den genan-
vendt. kunderne har utvivlsomt en holdning til scenografien. det er kunderne, der bestem-
mer, hvordan scenografien skal tage sig ud.
til afvikling af et arrangement leverer de mange typer udstyr, fx lys, lyd, display, videopro-
jekter, tolkeudstyr og live-streaming udstyr. endvidere kan der være noget scenografi invol-
                                                - 50 -
veret. de leverer rigtigt meget teknisk assistance. under afviklingen af et arrangement betje-
nes udstyret af deres egne medarbejdere.
københavns lufthavne
det er københavns lufthavne, der er ejer de to bannere med logo, der hænger lodret ned i
siderne med logo, og fronterne på panelbordene og talerstolen, som bl.a. blev anvendt ved
generalforsamlingen i 2009. de to skærme og højttalerne blev leveret af leverandøren, som
fra 2010 har været get visual. der var hvidt papir på bagvæggen dels for at afskærme, men
også for at lave en baggrund til kamerabilledet.
nordea invest
scenografien til nordea invests i 2009 var speciel, fordi de var på landevejen med nordea
invest i 5-6 uger med jobs forskellige steder i landet torsdag til søndag. de havde en rigtig
god dialog på turene om udviklingen, herunder hvilke muligheder der var for forbedringer
til det kommende års møder. de havde talt om at lave noget nyt. teknikeren, der var med på
turnéen, var gået tilbage til grafikeren hos informationsteknik og bedt ham om at tegne på
nogle idéerne fra turnéen. nordea invest ønskede at gå væk fra panelborde og ville gerne
have et mere åbent miljø.
forskellen mellem scenografien i 2009 og 2010 er, at fladerne omkring skærmene i 2010 er be-
lyst med almindelige teaterlamper med farvefilter. der er sat et militært sløringsnet op på
bagsiden af det hvide stof i baggrunden, hvilket giver et spil i baggrundsbilledet. det væ-
sentligste i forbindelse med denne type opgaver er, hvad der bliver vist som baggrundsbille-
de.
carlsberg
i 2008 havde informationsteknik tillige fokus på baggrunden bag det kamerabillede, der ville
blive vist på skærmen. ved scenografien i 2008 projicerede de bagfra, således at der kom et
lysskær igennem fladen, som består af bagprojektionsfolie. projektorerne behøver på denne
måde ikke stå ude i salen. de lavede carlsbergs rombetextur med en computer. det var ikke
nyt i 2008 at bruge en bagprojiceret dug, men helt almindelig teaterteknik.
                                                - 51 -
carlsberg betalte for, at informationsteknik udarbejdede scenografien i 2009. det blev regnet
ind i den samlede løsning.
 i 2010 bad carlsberg get visual om at afvikle deres generalforsamling i forum. carlsberg
kontaktede informationsteknik for at få udleveret romberne, således at get visual kunne
montere dem til brug for generalforsamlingen. informationsteknik forlangte, at carlsberg
skulle købe romberne, fordi det var informationsteknik, der ejede dem. det ville carlsberg
ikke, og de bad get visual om at udfærdige en ny scenografi.
scenografierne der blev lavet til carlsberg i 2007 til henholdsvis konferencerne på hotel
marriot og glyptoteket samt carlsbergs generalforsamling adskilte sig fra hinanden, fordi
det var forskellige arrangementer. .
de 7 streger, 30 cm i diameter og 2,5 meter lange, som get visual anvendte i scenografien til
carlsbergs generalforsamling i 2010, skabte de ved hjælp af akrylrør med en farvet lampe i
hver ende. det var ham og get visuals visuelle designer, der havde fået idéen. de havde haft
mellem 2 og 3 uger til at finde en ny løsning til carlsberg generalforsamling. i samarbejde
med deres visuelle designer og på grundlag af de retningslinjer, de havde fået fra carlsberg,
lykkedes det at udarbejde en scenografi.
den korrespondance, som han havde med carlsberg i januar 2008, drejede sig om, at de skul-
le sikre sig, at den scenografi, som de lavede, lå inden for carlsbergs cvi. carlsberg havde
en stram cvi, hvorfor deres idéer skulle afklares med kunden. scenografien skulle passe ind
i lokalerne. de skulle vide, hvilke elementer carlsberg ønskede, at de skulle arbejde videre
med. det var carlsbergs beslutning, som tilfældet fx var i forbindelse med carlsbergs gene-
ralforsamling i 2010, hvor carlsberg pålagde dem at arbejde med stregerne. tilbage i 2008 fik
de også instruktion om, hvilke elementer carlsberg ville have med. de mødtes med carls-
berg i 2008 for at få afstemt scenografien med cvi’en, som var helt ny – fra 2007.
                                               - 52 -
for kunderne har scenografien betydning sådan forstået, at det skal være pænt og ordentligt
samt signalere virksomheden. det betyder noget for kunderne, hvilke farver, typografier og
elementer de bruger i scenografien.
socialdemokraterne
scenografien til socialdemokraternes kongres i 2009 fungerede mindre godt. helle thorning
schmidt blev affotograferet på en rød baggrund. det hele blev rødt i forskellige nuancer, og
det så ikke pænt ud. dette drøftede get visual med socialdemokraterne i 2010. det er vigtigt
for socialdemokraterne, at de fremstår godt på de pressebilleder, der bliver taget under kon-
gressen. de besluttede at lægge en masse blåt lys bag talerstolen, således de fik en blå bag-
grund til kamerabilledet. dette var et funktionelt greb af hensyn til tv-billederne og var ikke
en scenografisk løsning. det blev aftalt med kundens repræsentant finn stubtoft i kongres-
centeret aftenen før kongressen i forbindelse med opsætningen af scenografien.
generelt
hvis informationsteknik i en udbudsrunde havde meddelt, at de ville have rettighederne til
scenografien, ville det have været skadeligt for deres forhold til kunden.
carlsberg benyttede sig af flere leverandører til deres forskellige arrangementer. så vidt han
ved, har informationsteknik samhandel med carlsberg i dag. de har bl.a. lavet carlsbergs
nye slogan. de har tillige et samarbejde med carlsbergs konferenceafdeling, der hedder visit
carlsberg. dette fremgår af deres hjemmeside og er bekræftet af visit carlsberg.
carsten hansen har forklaret, at han oprindeligt er uddannet frisør i et firma, som stod for
mange shows. han rejste i ind- og udland med shows for frisører. i 10 år var han ansat hos
det tyske hårkosmetikfirma wella, hvor han lavede messestande og shows. han har været
ansat i informationsteknik siden 1999. han er leder af den kreative afdeling, som arbejder
med udvikling af konferenceidentitet, scenografier, grafisk design og kreative idéer. de be-
skæftiger sig med alt på en konference, lige fra skiltning til scenografien. han er rasmus
lincks chef. han og rasmus linck arbejder altid sammen om et design og sidder lige over
for hinanden.
                                                - 53 -
imellem de forskellige faser taler de med hinanden og projektlederne hos kunderne. nogle
gange ser kunderne de sketchups, som de har lavet, men ikke altid. de respekterer kundens
ønsker. det er også naturligt at tage teknikerne med på råd. nogle af de ændringer, der sker
undervejs, vil være funktionelt betingende.
atp
han var med til at frembringe scenografien, som atp anvendte på deres pensionsmøder i
2006 og 2007. det var en scenografi, som var meget skærmdrevet med en stor baggrunds-
skærm på scenen og kun et lille miljø til panelet. endvidere var der plads til den professio-
nelle ordstyrer. alt blev visuelt oplevet fra skærmen, hvor der var en kamerafunktion, sam-
tidig med at der blev givet oplysninger om pensionsudviklingen. den grønne farve er atp’s
primære farve. atp’s designer ønskede, at grafikken skulle være meget lækker.
scenografien til atp i 2008 adskilte sig væsentlig fra scenografien fra 2007. de anvendte
skærmen i mindre udstrækning, fordi de havde konstateret, at bjarne graven og lars rohde
interagerede godt sammen, hvilket scenografien skulle understøtte. de skulle derfor fylde
mere, så de kunne fortælle den gode historie. informationsteknik skabte en scenografi med
en mere intim stemning og mere dybde. på bannerne i siderne havde de leget med det lille
lighedstegn, for at det skulle gennemsyre atp. det er mere af funktionsmæssig karakter, at
de havde en kameraskærm og en præsentationsskærm.
en sketchup er et 3d-program, hvor de hurtigt kan tegne deres ideer op i de rigtige måle-
stoksforhold. i 2009 var den grundlæggende idé fra kundens side, at det nu skulle være lars
rohde og bjarne graven, der skulle drive præsentationen. de ønskede ikke længere, at der
blev vist tal og grafer. derfor bevægede de sig i informationsteknik væk fra det konventio-
nelle skærmformat 4:3 eller 16:9 og valgte i stedet at arbejde med det store sejl, som ses i fase
1. den information, som atp måtte ønske, at der blev vist, ville blive vist på sejlet. atps
pensionsmøder er et arrangement, der flytter sig rundt i landet fra by til by, og det viste sig,
at der var steder, hvor det ikke ville være muligt at sætte det store sejl op. de gjorde det der-
for mindre og tilføjede det kvadratiske lærred. den information, som atp gerne ville give på
                                                - 54 -
skærmen, var mere en understøttelse af det, der blev sagt. hvis der fx blev talt om ”livet i al-
derdommen”, ville de måske vise et billede af et ældre ægtepar, der spillede golf e.l., som
mindede om et maleri, der hang på væggen. de havde bevæget sig væk fra powerpoints
med grafer. derfor havde de også valgt at trække eventuelle overskrifter ud på en bobinette,
som hang bag scenen. i scenografien i 2009 havde de fjernet alt, hvad der umiddelbart signa-
lerede atp, herunder den grønne farve og teksten på bobinetten. det var ”vildt”, at atp
turde gå med på det. møderne foregik i store sale, og det var vigtigt for dem med scenografi-
en at lukke dette store rum ude og få fokus på talerne. de tre lamper designede de til sceno-
grafien. de overvejede, om lamperne skulle være grønne, men konkluderede, at det ikke
hang sammen med den øvrige farvesammensætning i scenografien. scenografien var meget
underspillet og præget af en dunkel stemning.
carlsberg
han var med til at frembringe scenografierne til carlsberg i 2007 til 2008. carlsbergs cvi var
en del af den ”værktøjskasse”, de kunne støtte sig til. oven i dette skulle der inddrages funk-
tionalitet og identitet og andre forhold, som tilsammen førte frem til det endelige udtryk.
i den første fase i forbindelse med frembringelsen af scenografien til carlsbergs generalfor-
samling i 2009 arbejdede de med en meget stor skærm, hvor der både var plads til kamera-
billede og powerpoint-information. under kamerastykket havde de sat et understykke, der
bestod af romber i speciel, skrå vinkel, der kom fra carlsbergs cvi. romben var helt klart ta-
get fra carlsbergs cvi. carlsberg stillede ikke krav om, at der skulle indgå romber i sceno-
grafien. bagerst havde de en bagprojiceret dug, der tillige havde en tekstur, der var taget ud
af carlsbergs cvi. baggrunden bevægede sig lidt. scenografien udviklede sig over årerne.
understykket, som de arbejdede med i 2009, havde de arbejdet med i tre år. det var først i
2009, at den blev helt rigtig. tidligere havde de arbejdet med aluplader, der kunne belyses,
således at der blev skabt et rum bag taleren.
strukturen på bagvæggen ved generalforsamlingen i 2007 fungerede ikke. når taleren blev
affotograferet med baggrunden, så det på skærmen ud, som om vedkommende stod midt i
en skydeskive. det var uheldigt og blev påpeget af carlsberg, og de arbejdede derfor videre
                                                - 55 -
med baggrunden. dette arbejde lykkedes først i 2009, hvor den rombeform, der var opstillet
bag taleren, blev en naturlig del af baggrundsbilledet på skærmen.
københavns lufthavne - cph
de havde i en del år afviklet arrangementer for københavns lufthavne. generalforsamlin-
gerne blev oprindeligt holdt på hotel radisson blu scandinavia, senere hotel hilton ved
lufthavnen og herefter i vilhelm lauritzen-bygningen i lufthavnen. da de skulle udvikle
scenografien til generalforsamlingen i 2009 var de først ude at kigge på rummet, som de for-
lod med en form for ærefrygt. det er en meget fin bygning med mange detaljer, så deres sce-
nografi behøvede ”ikke at sige meget”. de tegnede en scenografi, som bestod af nogle lange
lyse baner, der trak mod loftet. i designprocessen arbejdede de med lethed, det lyse og noget,
der stræbte mod loftet. de havde lagt lidt identitet ind ved at have en lille stribe med luft-
havnens blå og gule farver på panelbordet og københavns lufthavnens logo på talerstolen.
det var ikke deres ide, at der i siderne skulle være to mørke blå bannere med københavns
lufthavnes logo. det var et ønske fra lufthavnen, og han havde gerne undværet dem. alter-
nativt kunne de have valgt en stor blå baggrund eller en vinge for at brande lufthavnen. pla-
ceringen af scenen var et bevidst valg. det var ikke en teknisk god løsning, fordi det strøm-
mede ind med lys udefra, hvilket var uhensigtsmæssigt, når der skulle projiceres. men det
gav et fint naturligt lys på scenen. rent teknisk havde det fungeret bedre, hvis de havde pla-
ceret scenen i den anden ende af rummet, hvor der var mørkere, hvilket ville gøre det lettere
at styre lyset på scenen. niveauforskellen på bagvæggen og lysindfaldet gav skyggevirknin-
ger og en fornemmelse af søjler. som designer interesserer han sig ikke for skærmene. de er
ligegyldige i hans verden.
socialdemokraterne
claus zier havde tegnet den scenografi, som socialdemokraterne tidligere anvendte. i den
scenografi sad partiets ledelse meget tæt på talerstolen, og der var meget lidt plads på sce-
nen. alt var pakket ind i lyst træ, hvilket gav et meget nordisk udtryk. socialdemokraterne
brugte scenografien i 2-3 år, hvorefter der kom en ny briefing fra finn stubtoft fra socialde-
mokraterne. denne havde været til labours kongres i england, og han havde godt kunnet
lide labours scene, fordi den var stor med masser af plads til talerne. podiet var fremskudt,
                                                 - 56 -
og ledelsen var trukket lidt tilbage. han havde billeder med hjem, og han bad informations-
teknik designe noget, der mindede om labours scene. de kiggede på billederne, men de følte
ikke, at det ”smagte” af socialdemokraternes værdier. de forsøgte derfor at finde ind til nog-
le af socialdemokraternes værdier. de fokuserede på socialdemokraternes rose og forsøgte,
om de kunne lege sig ind i dens formsprog. det karakteristiske ved rosen er nogle langstrak-
te linjer og nogle bløde vinkler. de ønskede, at rosen kunne fornemmes, når man kiggede på
scenen. de bukkede horisonten, så den havde de samme bløde knæk som rosen. de arbejde-
de med de bløde vinkler i hele scenografien. de forsøgte også at få en grøn vinkel ind ved at
introducere en vertikal, levende grøn have. men det var for friskt for socialdemokraterne, og
de erstattede den med en ren hvid kant, som fulgte den buede bagvæg.
når en tilhører kigger på en scene i 2-3 dage i træk, er det vigtigt, at den giver mening. de
kunne derfor ikke anvende kantede, hårde eller skarpe materialer. de bløde værdier var i
spil. atp-scenografien kunne ikke have været anvendt til socialdemokraterne. det ville have
været helt forkert, hvis partiet var blevet underspillet og afdæmpet. omvendt ville pensi-
onskunderne ikke have brudt sig om, at atp havde slået ud med armene som socialdemo-
kraterne.
nordea invest
på nordea invests investeringsmøder rundt om i landet blev der givet benhård finansiel in-
formation om fx udviklingen i aktiekurserne. i designprocessen legede de derfor med knæk,
kurver og søjler som i grafer. i fase 1 tilføjede de også en blødere værdi i form af f.eks. et
kompas på en bagprojiceret skærm placeret i siden, for at illustrere en kurs/retning. de fjer-
nede skærmen af rent praktiske årsager. de knæk, som de havde givet scenen, fungerede ik-
ke rent visuelt, da man gjorde scenen kortere. de arbejdede videre med scenografien i for-
skellige højder, så der opstod søjler. ”søjlerne” i siderne kunne flyttes, som man ønskede.
øvrige forhold
i midten af december 2009 blev han kontaktet af nogle tidligere medarbejdere hos informati-
onsteknik, som ville starte et nyt firma. oprindeligt blev han kontaktet af john vestergaard,
som var hans ven. john vestergaard sagde, at der var tænkt på ham i get visual. han blev
                                                - 57 -
inviteret hjem til jakob paulli. det var en rigtig ubehagelig situation. han var fokuseret på de
kunder, som han havde med at gøre, og som han burde være der for. han var bekymret for
at sidde tilbage hos informationsteknik uden kunder. hjemme hos jakob paulli talte de om,
hvilke kunder der var med. det var rigtig mange, og der ville ikke være nogen kunder tilba-
ge i informationsteknik, som han kunne arbejde med. alle de tunge designkunder ville skifte
til det nye firma. han talte videre med claus hammerby den 2. eller 3. uge i december om
kunder, firmakonstruktionen, aflønning, og hvordan det hele var strikket sammen. der var
ikke tvivl om, hvilke kunder der ville skifte til det nye firma. en anden aften spurgte han pr.
telefon ind til en bestemt kunde og fik at vide, at også den kunde ville være kunde i det nye
firma. han sagde op omkring den 20. december 2009, men trak opsigelsen tilbage mellem jul
og nytår, efter at han havde talt med peter rasmussen lillejuleaften. finn halken acceptere-
de, at opsigelsen blev trukket tilbage.
det er ham, der har udarbejdet beskrivelserne i sagen om designudviklingen.
rasmus linck har forklaret, at han er uddannet art director på den danske reklameskole. in-
den han blev ansat som designer hos informationsteknik, hvor han har været de seneste 7-8
år, arbejdede han på fire forskellige reklamebureauer. han har tillige arbejdet med kunstin-
stallationer på roskilde festivalen i en årrække.
atp
han var ikke med til at lave scenografien til atp i 2007. han mener, det var en løsning, der
havde været brugt i en årrække, før han blev ansat. han var med til at udvikle scenografien
til atp i 2008, hvor de skulle komme med en ny løsning, som gjorde op med den meget sto-
re, informationstunge skærm. de skulle skabe et nyt rum til de to hovedpersoner, som skulle
tale. i 2008 var der fortsat vægt på atps grønne farve og en informationstung skærm. de la-
vede sidestykker, som holdt skærmene, og som er inspireret af atp’s lighedstegn. de øn-
skede at skabe et lidt mere roligt rum bag talerne, end når de stod i et voldsomt skærmmiljø.
idéen til scenografien i 2009 med sejlet i fase 1 og 2 var hans. i den første fase prøvede de at
undgå at have en skærm. de ville projicere nogle få ord op i et loft. de ønskede at skabe et
                                                - 58 -
intimt rum. sejlet skulle lukke det hele lidt inde. scenografien skulle jo sættes op i store rum,
som fx idrætshaller. der skulle være fokus på talerne, og der skulle ikke længere vises store
tunge informationer. at sejlet forsvandt, var et led i en proces og kan skyldes, at det ikke var
muligt eller for vanskeligt at sætte det op alle steder. han husker ikke, hvorfor det forsvandt.
han designede lamperne, som blev specielt bygget til formålet. de skulle skabe balance i
forhold til lærredet i den anden side og give scenografien et præg af stue og et blødt sidelys
på talerne. bordene var standard caféborde. der er en tanke i, at talerne står ved caféborde
og ikke på en talerstol. det ville gøre det muligt at præsentere finansielt tungt stof på en af-
slappet måde.
e-mailen af 26. november 2006 fra john vestergaard til ham kan være udtryk for, at john ve-
stergaard efter praktiske overvejelser ønskede at se en version uden sejl. john vestergaard
kan også have talt med kunden. ”hun” er nok kunden. det er ikke usædvanligt, at de prøver
sig frem på denne måde, men et naturligt led i processen.
carlsberg
 i scenografien til carlsbergs generalforsamling i 2009 ville de klart signalere carlsberg og
være tro mod carlsbergs udtryk, men de havde også en opgave med at få rummet bag tale-
ren til at spille sammen med det rum, der blev vist på skærmen. de fandt en løsning, hvor
de to rum smeltede sammen i en stor glidende bevægelse, som udnyttede den skrå streg,
som fremgik af carlsbergs cvi. det fremstod uniformt. det var et ensartet udtryk bag tale-
ren som smeltede sammen med grafikken på skærmen. han var meget tilfreds med sceno-
grafien, der gik op i en højere enhed.
med hensyn til scenografien til carlsbergs generalforsamling i 2009 arbejdede de videre med
den scenografi, som de havde leveret til carlsberg i andre sammenhænge. det var naturligt
for dem at inkorporere den stil, som de var inde på i forvejen. det grønne farveforløb anven-
des meget i carlsbergs grafiske udtryk. idéen med at vise sportsfolk i aktivitet på romberne
opstod, fordi carlsberg på det tidspunkt havde et sponsorat i forbindelse med world cup.
det ville de gerne vise, men gik væk fra det, fordi det var meget knyttet til en periode. de
                                                - 59 -
ønskede et mere tidløst design. scenografien til carlsbergs generalforsamling i 2009 var en
forbedring af en scenografi fra 2008, som ikke var blevet til noget.
københavns lufthavne - cph
generalforsamlingen skulle foregå i et meget smukt og sart rum. de valgte at gå med det
hvide og dagslyset, der faldt ind, i stedet for en scenografi med lufthavnens blå og gule far-
ver. de ville ikke lave noget, der skar sig ud af rummet. situationen ville have været helt an-
derledes, hvis mødet fx skulle have været afholdt i en sort boks i bella centret. deres idé var
at nedtone scenografien og lade den smelte sammen med rummet. han ville ikke selv have
valgt de blå bannere. det var et ønske fra kunden.
socialdemokraterne
de forsøgte at finde ud, hvordan de kunne skabe en scenografi, der signalerede socialdemo-
kraterne i en moderne og opdateret version. de fandt et formsprog i socialdemokraternes
rose, som de tog udgangspunkt i, og skabte den tredimensionelle virkelighed. de brugte ro-
sens vinkel. de viste model 1 til kunden. de brød meget med de helt firkantede former og
det minimalistiske, som labour anvendte. de har vinklet bagstykket i modsætning til la-
bour, der havde et fladt bagstykke.
han kan ikke huske, hvorfor trappen blev ændret fra model 1 til model 2. de omformede
scenen, efterhånden som de kom dybere ned i praktikken. de lagde ud med en idé, og på et
tidspunkt kom der også et økonomisk aspekt. ændringen af vinklen skyldtes vist praktiske
eller økonomiske forhold. men de beholdt de runde former, som for dem var det vigtigste,
fordi de signalerede de bløde værdier, som socialdemokraterne står for.
nordea invest
den endelige scenografi sendte et moderne, strømlinet, køligt, effektivt, finansielt signal. den
er også en smule utraditionel, fordi de valgte at arbejde med knæk og forskellige niveauer.
de tog udgangspunkt i søjlediagrammer og kurver.
                                               - 60 -
han var involveret i processen med rekonstruktionen af udviklingen af designprocesserne.
han har siddet sammen med carsten og husket tilbage.
peter rasmussen har forklaret, at han er ansat som salg- og marketingschef i informations-
tekniks udlejningsafdeling, hvor han har været i 25 år.
inden han skrev e-mailen af 1. juli 2009, havde han talt i telefonen med claus hammerby,
som havde tilbudt ham at være med i et firma. det var ikke interessant for ham, og han skrev
derefter e-mailen. han fortalte finn halken, at han var blevet kontaktet af claus hammerby.
han syntes, at det var hans pligt.
når han nævnte en ”hemmelig agenda” skyldtes det, at han kunne regne ud, at de i det nye
firma skulle arbejde med mange af informationstekniks kunder. det ville kræve drøftelser
om, hvordan de skulle få fat i kunderne. det ønskede han ikke at være en del af.
han sendte e-mailen til henrik nielsen den 1. juli 2009, fordi han var blevet ”coached” den
vej rundt. han ville gerne holde dialogen på skrift. han havde ikke lyst til at tale om det.
hen over efteråret kontaktede han og niels bull alle deres kunder for at få lukket de sager,
de havde i ordrebogen. de forsøgte samtidig at indgå flerårige kontrakter med flere af kun-
derne, fordi de kunne fornemme, at der var noget under opsejling. de blev hos kunderne
mødt med spørgsmålet, om de var i stand til at løfte opgaven. de var i tvivl, om informati-
onsteknik eksisterede.
rikke eisenreich har forklaret, at hun efter 4 års ansættelse som operatørtekniker i en virk-
somhed, der laver lysledere, blev voksenkontorelev i udlejningsafdelingen i informations-
teknik, hvor hun blev udlært i 2006. hendes slutstilling hos informationsteknik var admini-
strations- og økonomiansvarlig i udlejningsdivisionen. hun styrede økonomien i afdelingen
sammen med claus hammerby. hun deltog sammen med claus hammerby i økonomimø-
der med ledelsen. den 1. januar 2010 blev hun administrationschef i get visual.
                                                 - 61 -
brevet ”ordrebekræftelse” til atp, der er udskrevet den 24. april 2012, er side 1 af 5 af en
udskrift fra bookingsystemet hire track som anvendes til at beregne endelige tilbud til kun-
der. alt udstyr, teknisk assistance, transport, scenografi, o.a., der vedrører specifikke projek-
ter, bliver booket i systemet. kunden betaler en samlet pris ud fra den løsning, der er stillet
op i hire track, der er et internt styringsværkstøj. det er hendes vurdering, at kunden ni ud
af ti gange ikke ser printet fra hire track, fordi det indeholder oplysninger, der er irrelevante
for kunden, fx antallet af anvendte kabler. der er allokeret interne medarbejdere til 7 dages
medlemsmøder for atp. et atp-medlemsmøde er meget mandskabstungt, lige fra ordren
modtages, til den er afviklet. de store opgaver er altid meget mandskabskrævende. der vil
også være afsat budget til scenografien. det vil også fremgå, om de i forbindelse med en op-
gave brugte deres egne eller lejede biler. alle anvendte ressourcer ville fremgå.
hun kender begreberne ”revenue” og ”contribution” fra informationsteknik. ”revenue”
dækker omsætningen på den pågældende kunde og ”contribution” var resultatet efter fra-
drag af de direkte omkostninger, svarende til dækningsbidrag 1.
ved beregningen af dækningsbidrag 2 fratrækkes lønomkostninger, socialomkostninger så-
som feriepenge og atp, omkostninger til egne biler, afskrivninger på udstyr og finansielle
indkøb af udstyr. det er rigtigt tunge udgiftsposter – især lønomkostninger. hun husker ik-
ke, hvad niveauet for informationstekniks gennemsnitlige dækningsbidrag 2 var i 2009.
tomas jørgensen har forklaret, at han er tilknyttet carlsberg i schweitz. tidligere var han
communications director hos carlsberg i hovedkontoret i valby, hvor han bl.a. var ansvarlig
for carlsbergs interne kommunikation, hjemmesider, events, herunder generalforsamlinger
og konferencer, og branding.
han var involveret i afviklingen af carlsbergs generalforsamling i 2009 sammen med bl.a.
michael kreutzfeldt. hans kontakt i informationsteknik var i de fleste tilfælde henrik ven-
nestrøm nielsen. i 2009 afviklede henrik vennestrøm nielsen carlsbergs generalforsamling,
som også stod for generalforsamlingen i 2010, men nu som ansat i get visual. dette var, for-
di han havde tillid til henrik vennestrøm nielsen, og at han havde prøvet det før. det afgø-
                                                 - 62 -
rende for en generalforsamling er afviklingen. der skal følges faste procedurer og vedtagel-
ser. tingene skulle foretages i god ro og orden, og det hele skal klappe. disse ting kunne
henrik vennestrøm nielsen.
scenografien er et element i den samlede pakke, som de købte hos informationsteknik. sce-
nografien fylder så lidt, at det vist end ikke er udspecificeret på den endelige regning, men
carlsberg har altid betalt noget for scenografien. det produkt, carlsberg købte, var afviklin-
gen. de bad leverandøren kigge i carlsbergs cvi, hvor de greb, der skulle anvendes for at få
en scenografi til at signalere carlsberg, fremgår. grebene er essentielle for carlsberg og om-
fatter carlsbergs logo, farvevalget, skråstregen, romben, typografien og måden, et billede
skal skæres på. alt i den scenografi, som informationsteknik designede, siger carlsberg, for-
di elementerne fremgår af cvi’en og var designet af reklamebureauet kontrapunkt. leve-
randørens scenografier betyder intet for carlsberg i forbindelse med afviklingen af general-
forsamlingen. det afgørende er afviklingen. da henrik vennestrøm nielsen skiftede til et
andet firma, så fulgte carlsberg ham. henrik vennestrøm nielsen måtte så sørge for, at der
blev frembragt en scenografi, der passede til rummet. scenografien skal bare ende med at
signalere carlsberg. lyset skal være grønt. logoet skal være carlsbergs. der skal være en
skærm, hvorpå man kan se et kamerabillede, og en powerpoint, som carlsberg laver. hvis
der skal mere carlsberg på, kan man give det en skråstreg eller et snit, som gør, at det ligner
carlsberg yderligere. gør man dette, er man tæt på alle de scenografier i sagen, som er frem-
bragt til carlsberg. enhver leverandør kan få en scenografi til at signalere carlsberg ved at
kigge i cvi’en, der virker på tværs af rum og lande. scenografien er således ikke afgørende
for carlsbergs valg af leverandør.
informationsteknik har ikke mistet carlsberg som kunde, fordi get visual eventuelt kopie-
rede informationstekniks scenografi i 2010. en eventuel kopiering har heller ikke medført, at
informationsteknik har mistet carlsberg i relation til afvikling af andre arrangementer.
den scenografi, som informationsteknik frembragte til carlsbergs generalforsamling i 2008,
indeholdt de basiselementer, der skal være til stede i en scenografi til carlsbergs generalfor-
samling - den grønne farve, carlsbergs logo, en talerstol og et panelbord. det var uheldigt
                                                - 63 -
med de paneler, der var sat op i baggrunden, fordi taleren på skærmen blev vist, som om
han stod midt i et kryds.
i scenografien til generalforsamlingen i 2008 var der tilføjet noget grønt lys, men den bestod
fortsat af basiselementer. han kan ikke huske, om det var dette år, hvor de i sidste øjeblik
måtte finde på en anden løsning, fordi der var nogle figurer, der vendte forkert. overordnet
set er det ikke kompliceret at sætte nogle lamper op, når man har farver og logo.
han fik kendskab til, at henrik vennestrøm nielsen havde opsagt sin stilling hos informati-
onsteknik, da henrik vennestrøm nielsen oplyste ham herom omkring julen 2009 i en e-
mail. der stod i e-mailen, at han ikke kunne oplyse, hvad han nu skulle. han havde ingen
kontakt til henrik vennestrøm nielsen, før tiden for generalforsamlingen i 2010 nærmede
sig. i januar/februar ringede han til ham for at høre, om han kunne afvikle carlsbergs kom-
mende generalforsamling. han havde et mobilnummer. han har ingen personlig relation til
henrik vennestrøm nielsen og vidste ikke, hvor han var beskæftiget på dette tidspunkt,
men han ønskede, at det skulle være ham, der afviklede generalforsamlingen. i forbindelse
med generalforsamlingen betalte carlsberg for at leje udstyret. det, han købte, var henrik
vennestrøm nielsens evner til at afvikle generalforsamlingen. han mente, at henrik ven-
nestrøm nielsen på grundlag af carlsbergs cvi selv kunne designe en scenografi.
romber er en del af carlsbergs cvi. det stammer fra grafikken på en øletikette, som carls-
berg tidligere havde. det er udgangspunkt for den struktur, som carlsberg senere anvendte
forskellige steder. romben kan også ses uden for carlsberg hovedkontor i valby og mange
andre steder. han ved ikke, hvad det er for nogle forhold, han accepterede i 2010, hvor han
forsøgte at få udleveret nogle fysiske romber hos informationsteknik. romben er carlsbergs
design. hvis de fysiske romber var blevet anvendt tidligere år, så havde carlsberg betalt for
dem, og hvis de havde mulighed for at genbruge dem, kunne de minimere deres omkostnin-
ger. de fysiske romber fremgik ikke af fakturaen, men nogen har betalt for dem, og det er
sandsynligt, at det er carlsberg. det provokerede ham, at informationsteknik krævede op-
havsret til en form, der var et grundelement i carlsbergs cvi. han besluttede hurtigt, at de
skulle finde en alternativ løsning i form af en lyssætning.
                                                - 64 -
scenografien i 2010 afspejlede årsrapporten for 2009, hvor de skrå streger også blev anvendt.
alle farver kom fra carlsbergs cvi. vinklen på de skrå er givet af c’et i carlsbergs logo. det
er carlsberg, der leverede billederne.
michael kreutzfeldt har forklaret, at han er uddannet cand. mag. i kommunikation og histo-
rie. i dag er han selvstændig kommunikationsrådgiver. han var tidligere ansat som corpora-
te brand manager hos carlsberg med ansvar for carlsbergs fælles virksomhedsbrand på
verdensplan og carlsbergs visuelle identitet i det hele taget. han havde ansvaret for, hvor-
dan generalforsamlingerne fremstod visuelt i forhold til scenedesign og oppyntning i salen.
han var delvist med til at udvikle carlsbergs cvi og udbrede den til carlsbergs dattersel-
skaber. han skulle sikre, at alle efterlevede den. det var reklamebureauet kontrapunkt, der
stod for cvi’en. i forbindelse med cvi’en fik carlsberg sin egen skrifttype. designguiden er
omfattende og på flere hundrede sider.
carlsberg trak seks designelementer frem som grundpiller i deres cvi for på den måde at
have klare retningslinjer at arbejde ud fra. de seks elementer var deres logo, den faste typo-
grafi, en farvepalette, skråstregen, en tekstur, der bestod af nogle romber, så de ikke altid
skulle skrive carlsberg med store bogstaver, men kunne signalere carlsberg på anden vis.
endeligt var der ”iconic images” - billeder, hvor de genbrugte de skrålinjer med samme vin-
kel som c’et i carlsberg.
i informationstekniks scenografi til carlsbergs generalforsamling i 2008 stammer den grønne
farve fra carlsbergs cvi. det samme gør farveforløbet – en gradient, hvor farven bevæger
sig fra grøn til sort. det store billede stammer fra carlsbergs billedbank. c-vinklen fra carls-
bergs cvi indgår i scenografien. det er en del af cvi’en, at striberne kan have forskellig tyk-
kelse. det følger af cvi’en, at der kan være kontrastfarver, som hvid, gul eller rød. den
grønne farve skulle være dominerende. de skrå streger i bunden af scenografien er en del af
carlsbergs cvi, ligesom teksturen i baggrunden og carlsberg-logoet. han husker ikke præ-
cist, hvordan den endelige opsætning i 2008 så ud, men det så omtrent ud, som det fremgår
af fase 3. årsagen til, at der ved den endelige opsætning ikke var romber på understykket,
                                               - 65 -
var, at de vendte forkert. de fandt på en hurtig nødløsning, hvor de belyste på en simpel
måde. andre år har der indgået mere designede elementer i scenografien.
han husker ikke, om han var involveret designudviklingen fra fase 1 til 2 i forbindelse med
frembringelsen af scenografien til carlsbergs generalforsamling i 2009. de fik ofte tilsendt
modeller under forløbet. han kunne evt. have kommenteret, at fodboldspillernes ben på
romberne skulle fjernes. de så sketchups, inden de godkendte en scenografi. de skulle være
sikre på, at udtrykket i scenografien fulgte cvi’en. de ville gerne have, at der var en forbin-
delse mellem årsrapporten og scenografien, således at der var træk fra cvi’en, der gik igen i
scenografien til generalforsamlingen.
der var fortolkningsmuligheder, men de skulle ligge inden for carlsbergs cvi. alle de sce-
nografier, der er fremlagt i sagen vedrørende carlsberg, ligger umiddelbart inden for
cvi’en.
scenografien i forbindelse med en generalforsamlingen skulle være god, men det var ikke
der, de lagde størst energi i designet. det skulle være en afdæmpet scenografi. de havde
større fokus på designet i forbindelse med en produktlancering. efter hans opfattelse er alle
de fremlagte carlsberg scenografier afdæmpede.
når de fik oplæg til en scenografi fra informationsteknik, sendte de det ikke forbi kontra-
punkt. designet var så simpelt, at de ikke behøvede hjælp. han fik scenografierne til gen-
nemsyn. han ville kommentere eller godkende den. det var sjældent han havde større æn-
dringer til designet. de havde højst to interaktioner. det var et begrænset antal elementer,
der var i spil.
den årsrapport, som han sendte til henrik vennestrøm nielsen i en e-mail den 5. marts 2010,
har formentligt haft de for carlsberg karakteristiske streger. de brugte dem i forbindelse
med flere årsrapporter. stregerne var ikke nye, men de kunne fx lade sig inspirere af, at stre-
gerne havde forskellig tykkelse. de brugte også stregerne i deres magasin til deres aktionæ-
rer, som han ligeledes sendte til henrik vennestrøm nielsen den 5. marts 2010. den røde
                                                 - 66 -
streg, som get visual anvendte i scenografien til carlsbergs generalforsamling i 2010, kom
fra den poster, som han havde fremsendt til dem forinden. der var også et farveforløb, som
blev brugt på lærredet nederst.
i 2010 forlod de de fysiske romber for at få variation i forhold til tidligere år. det kan også
skyldes, at de det år i højere grad brugte stregerne i forbindelse med årsrapporten. han hav-
de nogle bemærkninger til get visuals brug af streger, fordi nogle streger gik gennem det
område, hvor nogle af deltagerne sad. de ønskede, at baggrunden bag dem, der sad på sce-
nen, var rolig. stregerne skulle endvidere stemme overens med den måde, carlsberg an-
vendte dem andre steder.
rikke holm petersen har forklaret, at hun er sektionschef hos atp. hun er ansvarlig for
atps kundekommunikation. hun var involveret i atps medlemsmøder fra 2010. de afhol-
der ikke længere medlemsmøder.
hun kontaktede get visual, da de skulle bruge en leverandør til deres medlemsmøder i
2010. da hun overtog ansvaret for medlemsmøderne, var den tidligere ansvarlige, line, ikke
længere ansat. hun undersøgte, hvem der tidligere havde været leverandør til medlemsmø-
derne, og dem kontaktede hun. hun husker ikke, hvordan hun fik nummeret til get visual.
atps leverandør skal være fagligt dygtig og levere til tiden. samarbejdet og endvidere pris
og kvalitet spiller en rolle. scenografien er blot en ud af flere ting, der indgår ved valget af
leverandør. scenografien betyder noget, men det er lige så vigtigt, at mikrofonen virker, og
at lamperne ikke falder ned. scenografien er ikke det vigtigste, men en del af den samlede
løsning. scenografien er for hende blot en baggrund, men sådan er det nok ikke for de pro-
fessionelle. ved valget af leverandør er det vigtigt, hvem der er samarbejdspartner.
scenografien i 2010 blev skabt i fællesskab mellem atp og get visual. hun kunne forstå, at
scenografien havde udviklet sig gennem tiden. hun blev stillet en del spørgsmål, som hun
havde vanskeligt ved at besvare. hun var ny og spurgte og lyttede derfor meget til, hvordan
de havde gjort de tidligere år. hun var interesseret i, hvilke elementer der havde virket de
                                               - 67 -
foregående år. hun husker ikke, om get visual spurgte hende, hvordan scenografien skulle
se ud.
hun ville være blevet ganske forundret, hvis get visual havde sagt, at de ikke kunne stille
den scenografi op, som atp havde haft i 2009, på grund af informationstekniks rettigheder.
efter hendes opfattelse er scenografien skabt i fællesskab mellem atp og leverandøren gen-
nem tiden. hun ville synes, at det var uprofessionelt, hvis informationsteknik gjorde et så-
dan krav gældende. i hendes optik har atp og informationsteknik fælles rettigheder til sce-
nografien. hun ville mene, at atp blot kunne genbruge scenografien, som informationstek-
nik ikke har nogen eneret til. hvis atp ønskede at genbruge scenografien, ville hun end ikke
spørge informationsteknik. der var ingen specielle kendetegn ved scenografien. det var blot
nogle vægge og nogle borde, som tilhørte atp.
finn stubtoft har forklaret at han er ansat som vicepartisekretær hos socialdemokraterne.
han har bl.a. ansvaret for socialdemokraternes konferencer og kongresser. han havde ho-
vedansvaret for opbygningen og afviklingen af socialdemokraternes kongres i 2009.
sketchupen til fase 1 er tegnet på grundlag af nogle samtaler mellem ham og ansatte hos in-
formationsteknik. inspirationen til scenografien kom fra labours kongres, som han havde
fulgt. han syntes, at labour’s scenografi var flot og ønskede, at socialdemokraterne fik en
scenografi, der lignede. han gav informationsteknik billeder, som han havde taget på kon-
gressen. det var deres udgangspunkt, men han havde også andre ønsker til scenografien.
også informationsteknik havde forslag, bl.a. den grønne kant, som skulle simulere græs eller
simpelthen være græs.
 i fase 3 kom den fremskudte scene, belysningen af bagtæppet i et miks af blå og rød og pla-
ceringen af talerstolen i en fremskudt position. det var også inspireret af labours kongres, at
de for første gang havde samlet ledelsen og dirigenterne ved samme bord. på labours kon-
gres var trappen placeret ude i siden. socialdemokraterne ønskede, at trappen blev trukket
frem, således at de delegerede gik den vej op. socialdemokraterne har altid et flygel på sce-
nen. det havde labour ikke. niveauforskellene på scenerne var ikke ens på de to kongresser.
                                                 - 68 -
han ved ikke, hvem der fik idéen med at sætte panelbordet alene på et højere niveau end re-
sten af scenen. der havde ikke i scenografien til labours kongres været to sideskærme. soci-
aldemokraterne har altid sideskærme, fordi det, der vises på disse skærme, bliver transmitte-
ret ud i resten af kongrescenteret. på skærmen i midten afvikler de film og viser deres logo. i
modsætning til labour havde socialdemokraterne i et forsøg på en hurtigere afvikling af
kongressen opsat to talerstole. grundlæggende var udtrykket på socialdemokraternes kon-
gres, som det havde været på labour’s kongres. det gælder også brugen af den blå farve.
han ved ikke om belysningen af bagtæppet teknisk set blev ændret i 2010. socialdemokra-
terne ønskede at få et spil mellem farverne, fordi det ser godt ud, når det vises i tv. social-
demokraternes kongres er det tidspunkt, hvor de får mest tv-tid alene.
de to kriterier, der er afgørende, når socialdemokraterne skal vælge leverandør til kongres-
sen, er prisen og leveringsdygtighed. kongressen skal afvikles problemfrit.
da de sendte et udbud ud vedrørende 2010, sendte de det også til get visual. han vidste på
det tidspunkt, at get visual eksisterede. han kunne ikke huske, hvornår han første gang hør-
te om get visual.
socialdemokraterne har betalt for udviklingen af scenografien. de fik ikke en separat faktura
vedrørende scenografien, men en samlet regning.
han noterede sig ikke afsnittet om ophavsret, som informationsteknik havde indsat i deres
tilbud af 9. juli 2010. hvis tilbuddet var blevet aktuelt, ville han have rejst indsigelse. infor-
mationsteknik havde ikke hævdet at have ophavsret til scenografien i 2008/09, og han mener
heller ikke, at det er relevant, fordi han var kommet med et fuldstændigt oplæg til, hvordan
kongressen skulle se ud. det var med andre ord socialdemokraternes opsætning, som blev
ført ud i livet. det var en normal kongresopsætning med nogle små tilpasninger, som social-
demokraterne havde anvist. på grundlag af hans oplæg havde de talt om, hvordan scenogra-
fien skulle være. han har aldrig oplevet, at der skete drastiske ændringer i forhold til det op-
læg, som han kom med. hvis scenografierne var ophavsretligt beskyttede, ville socialdemo-
                                                - 69 -
kraterne få svært ved at lave kongresser i fremtiden. socialdemokraterne er ikke blevet mødt
med noget krav fra informationsteknik.
i 2010 valgte han get visual for at være på den sikre side. han kendte henrik vennestrøm
nielsen og john vestergaard og vidste, at de kunne løfte opgaven. det var afgørende for val-
get, at de tidligere havde samarbejdet. det ville ikke have været afgørende for valget af leve-
randør, hvis get visual på grund af ophavsrettigheder ikke kunne have sat den samme sce-
nografi op, som den informationsteknik havde sat op året forinden. han ville ikke have æn-
dret scenografien, men fremsat indsigelser imod, at socialdemokraterne ikke måtte bruge
scenografien, som de havde købt.
socialdemokraterne anvendte den ”gamle” scene, som var i lyst træ i den 4-årige kongrespe-
riode fra 2004-2007. det var en meget atypisk scene og ikke en standard kongressceneopbyg-
ning, som han næsten vil kalde den, som informationsteknik designede. den gamle scenes
opbygning var meget bombastisk med træ i baggrunden og store søjler, hvorpå der var vi-
deo. på scenen var der borde i hver side, hvor dirigenterne sad i den ene side og ledelsen i
den anden. scenografien var meget anderledes end den, informationsteknik designede. det
var mere end noget andet informationsteknik, der kom med den gamle scene. alle de fysiske
elementer til den gamle scene opbevarede socialdemokraterne, derfor vil han mene, at det
var socialdemokraterne, der ejede disse fysiske dele. han ved ikke, om han eventuelt ville
have bedt et andet firma end informationsteknik om at sætte den gamle scene op.
ved labours kongres var der et skråtstillet bord, og foran dette sad de tilhørere, der skulle
tale på kongressen. disse talere sad i et særligt område, hvor der var lagt et rødt gulvtæppe,
og som var på samme niveau som resten af salen. området, hvor talerstolen stod, var bygget
ud. dette område – forscenen - var sænket med et eller to trin i forhold til hovedscenen. på
begge sider af den fremskudte scene sad specielt inviterede personer. han husker ikke, om
scenen på labours kongres havde bløde vinkler, eller om bagtæppet var helt lige eller vink-
let. det var ikke noget, han havde bemærket.
                                                 - 70 -
han har ikke nogen erindring om, hvorvidt informationsteknik forklarede, hvorfor de i de-
signprocessen arbejdede med afrundede kanter, men han kunne forestille sig, at det var, for-
di bagtæppet var større end scenehullet, hvorfor var de nødt til at knække scenen. han synes
i det hele taget, at det var pænt med de bløde kanter. af hensyn til antallet af pressefolk skul-
le der være meget plads 7 – 8 meter foran scenen.
socialdemokraterne bruger en scenografi i en kongresperiode på 4 år. de brugte scenografi-
en fra 2009 tillige i 2010, 2011 og 2012. det betød meget for ham, at socialdemokraterne kun-
ne bruge scenografien i kongresperioden på 4 år.
knud risager hvistendahl har forklaret, at han er eventmanager hosi norda invesi. det har
han været i 15 år. .
det var ham, der havde kontakten til informationsteknik vedr. nordea invests orienterings-
møder i 2009. han og jacob paulli, der var hans kontaktperson hos informationsteknik, hav-
de drøftet, hvordan scenografien til orienteringsmøderne skulle være. efter hans opfattelse
var informationstekniks opgave at levere tekniskudstyr til nordea invest. informationstek-
nik var nordea invests forlængede arm. han husker ikke, om han specifikt betalte for sceno-
grafien. informationsteknik gjorde ikke opmærksom på, at der var begrænsninger i nordea
invests anvendelse af scenografien.
han havde tillige været involveret i scenografien i 2008. hans rolle bestod i at komme med
forslag til, hvad de kunne gøre i forhold til scenografien, og lytte til informationstekniks for-
slag. det var hans ansvar at godkende scenografien. han kan ikke sige, hvor i scenografien
hans fingerpeg er.
i 2010 valgte de get visual til at varetage afviklingen af deres orienteringsmøder. han hørte
første gang om get visual i januar måned. det var ham, der kontaktede get visual ved jakob
paulli. han havde været utålmodig med at få etableret kontakten, fordi der skulle til at ske
noget. deres orienteringsmøder lå i foråret, og han ønskede at vide, om jakob paulli arbejde-
de hos informationsteknik eller get visual. det afgørende for deres valg af leverandør var, at
                                                 - 71 -
han i mange år havde rejst rundt i landet med jakob paulli i forbindelse med afviklingen af
deres orienteringsmøder. deres valg af leverandør var relateret til personer. de personer,
som i 2010 var hos get visual, havde netop de faglige kvalifikationer, som de efterspurgte.
nordea invest vidste, at de kunne levere den vare, som de efterspurgte. scenografien var ik-
ke afgørende for nordea invests valg af leverandør.
i 2011 forlod nordea invest konceptet med store orienteringsmøder og gik over til at holde
mindre kundemøder. dette betød, at de fuldstændigt ændrede scenografien i 2011.
parternes synspunkter
informationsteknik har til støtte for de nedlagte påstande anført følgende:
originalitetskravet i ophavsretsloven
i ophavsretten er der krav om nyhed og selvstændighed, men intet krav om kvalitet.
originalitetskravet er det grundlæggende krav, der skal være opfyldt, for at en frembringel-
se kan nyde beskyttelse efter ophavsretsloven. det følger af bemærkningerne til ophavsrets-
loven fra henholdsvis 1960 og 1994, at der i originalitetskravet indlægges et krav om en vis
nyhed og selvstændighed. der stilles ikke krav om, at værket har nogen særlig høj grad af
kunstnerisk kvalitet, ligesom der ikke stilles krav til værkets omfang eller om en særlig
kunstnerisk indsats. værker, der tjener rent praktiske formål, kan nyde ophavsretlig beskyt-
telse. det afgørende er, at der foreligger en selvstændig skabende eller kreativ indsats på
grundlag af flere valgmuligheder.
det følger af litteraturen, at den kreative indsats skal være kommet til udtryk i et ”rimeligt
omfang”. en ren håndværksmæssig og rutinepræget indsats kan ikke nyde ophavsretlig be-
skyttelse. originalitetskravet er ikke noget strengt krav, hvorfor også ydmyge værker nyder
ophavsretlig beskyttelse, herunder ugebladsartikler, vittighedstegninger og reklamer. det er
afgørende, om ophavsmanden af haft selvstændige kreative valg ved sin indsats. det taler
                                                 - 72 -
for originalitet, hvis det er usandsynligt, at et værk kunne være skabt af flere ophavsmænd
uafhængigt af hinanden. ophavsretten er en kommerciel retsdisciplin.
efter eu-retten skal et værk betragtes som ophavsmandens eget, når den afspejler hans per-
sonlighed, jf. præmis 88 i c-145/10 (painer), hvilket er tilfældet, hvis ophavsmanden har
kunnet udtrykke sine kreative evner ved frembringelsen af værket, jf. præmis 89.
højesteret har implementeret eu’s lempelige originalitetskrav, jf. u.2014.1396 h om ophavs-
ret til søkort.
beskyttelsesomfanget i ophavsretsloven
for at der kan foreligge en krænkelse, skal der i den nye frembringelse være overtaget be-
skyttet stof. der skal være overtaget en del af værket, som er udtryk for ophavsmandens
kreativitet. ved kompilationer skal de dele, der overtages, i sig selv nyde ophavsretlig be-
skyttelse.
beskyttelsens omfang afhænger ikke længere af omfanget af den kreative indsats, jf. præmis
97-99 i c-145/10. en høj kreativ indsats er således ikke længere ensbetydende med en høj
grad af beskyttelse eller omvendt.
markedsføringsloven
også markedsføringsloven yder beskyttelse mod produktefterligning. kravene til originali-
tet er efter retspraksis ganske beskedne og lempelige. der kan være frembringelser, der er
krænkelser efter markedsføringsloven, men som ikke er det efter ophavsretsloven. hvis der
er tale om en kopi, kan kravene til originalitet sættes ganske lavt. det er alene produkter,
som har kommerciel adskillelsesevne, der kan krænkes efter markedsføringsloven. det afgø-
rende er, om der kopieres en markedsposition. markedsføringsloven anvendes til at imødegå
illoyal adfærd på markedet.
                                                - 73 -
det er en betingelse for, at der kan foreligge en krænkelse efter markedsføringsloven, at der
er en konkurrencesituation. dette krav skal tolkes lempeligt. dette krav er utvivlsomt op-
fyldt i nærværende sag, hvor der er tale om de samme kunder og det samme produkt.
markedsføringsloven stiller tillige krav om ond tro. dette krav er utvivlsomt opfyldt i den
foreliggende sag.
atp
scenografien
atp gav informationsteknik en begrænset instruktion vedrørende scenografien. scenografi-
en skulle signalere dynamik og nærvær. den måtte ikke være for stiv og pompøs, og teknik-
ken måtte ikke fylde. atp bad muligvis om, at det påtænkte sejl skulle fjernes.
designudviklingen
designerne hos informationsteknik carsten hansen og rasmus linck forklarede om udvik-
lingen af scenografierne til atp fra 2007-2009 fra en meget kommerciel, steril scenografi, der
var præget af atps grønne farve og en meget stor skærm, til i 2009 at have et mere afslappet,
intimt og hyggeligt udtryk. der skulle være fokus på talerne, lars og bjarne, som var dygtige
til at fange publikum, hvilket medførte, at der ikke var behov for grafik, power point mv. i
2009 gik man helt væk fra den grønne atp-farve, men brugte i stedet – meget bevidst – en
brunlig farve. der var specialdesignet lamper til at sikre en intim stemning. skiftet over tid
var oplagt udtryk for designernes kreative valg. designudviklingen viser, at resultatet i 2009
ikke var en oplagt løsning.
skønsmanden har også tilkendegivet, at tre elementer, de specialdesignede lamper, den ly-
sende overskrift på den sorte baggrund og den kvadratiske skærm, giver scenografien et vist
særpræg. det er dog skønsmandens vurdering, at ingen elementer i sig selv er særprægede.
særpræget skabes af en kompilering af en række træk. skønsmanden forklarede også, at der
var sket en klar designmæssig udvikling i perioden 2007-09. scenografien var over tid blevet
mere uformel. det var hans vurdering, at der var tænkt mere over scenografien i 2009, hvil-
ket netop er, hvad der kræves for, at et værk kan beskyttes efter ophavsretsloven. skøns-
                                                   - 74 -
manden forklarede videre, at scenografien var udtryk for en klar bevidsthed om udtryks-
midler, og han bekræftede de signaler, som designerne ønskede at sende. han forklarede vi-
dere, at hverken atp eller deres designmanual dikterede, hvordan scenografien skulle ud-
formes. i designmanualen var beskrevet atps intentioner om den stemning, de gerne ville
have skabt. det var designerne, der skulle træffe de valg, der gjorde det muligt at udtrykke
atps ønske om at signalere en bestemt stemning.
beskyttet værk
de afgivne forklaringer viser, at scenografien var et udtryk for en række kreative valg fra de-
signernes side. kvaliteten af scenografien er ikke afgørende for, om den kan nyde ophavsret-
lig beskyttelse. selv ydmyge værker beskyttes som tidligere anført mod nærgående efterlig-
ninger. scenografien til atp fra 2009 er langt mere kreativ end at tegne et søkort. på denne
baggrund gøres det gældende, at scenografien, som informationsteknik udviklede til atp i
2009, er et værk, som nyder ophavsretlig beskyttelse.
på grundlag af den designproces, der var i forbindelse med udviklingen af scenografien, ny-
der den utvivlsomt også beskyttelse efter markedsføringsloven.
get visuals scenografi i 2010 var en efterligning
get visuals scenografi til atp i 2010 var utvivlsomt en krænkelse af den scenografi, som in-
formationsteknik leverede til atp i 2009. der er tale om 2 identiske scenografier, bortset fra
valget af højttalere, jf. skønsmandens erklæring herom.
carlsberg
der forelægger ikke i sagen en decideret instruktion fra carlsberg om ønskerne til scenogra-
fien til generalforsamlingen i 2009. det fremgår af de fremlagte scenografier, som informati-
onsteknik frembragte til carlsberg, at der skete en udvikling henover perioden 2007-2009.
carlsbergs omfattende cvi skulle naturligvis følges, og det er ubestridt, at informationstek-
nik ikke kan kræve eneret til enkelt elementer, der fremgår af carlsbergs cvi, som fx rombe-
formen eller de skrå elementer, men informationsteknik har eneret til det udtryk, som de har
                                                 - 75 -
frembragt ved scenografien. der er mange måde, som cvi’en kunne udtrykkes på gennem
en scenografi.
designudviklingen
den fremlagte korrespondance mellem informationsteknik og carlsberg illustrerer design-
processen. michael kreutzfeldt bekræftede også, at korrespondancen var udtryk for design-
processen. han bekræftede tillige, at der var masser af udførelsesrum inden for cvi’en, og at
alle de fremlagte scenografier fra perioden 2007 til 2009 opfyldte carlsbergs cvi. de fremlag-
te scenografier var efter hans opfattelse alle i den ”dæmpede” ende af, hvad der var mulig-
hed for inden for cvi’en. det viser, at der inden for carlsbergs cvi er fortolkningsmulighe-
der og kreative frie valg. scenografien er inden for carlsbergs cvi, men ikke dikteret af
carlsbergs cvi.
designerne fra informationsteknik forklarede, at scenografien fra 2009 var en videreudvik-
ling af de scenografier, som de havde designet til carlsbergs generalforsamling i 2007 og
2008. formålet med scenografien var at skabe en flot, dynamisk baggrund bag talerstolen og
panelbordet for at muliggøre, at der kunne tages kamerabilleder, der blev velintegreret på
skærmen i modsætning til, hvad tilfældet havde været ved generalforsamlingen i 2007. de
ønskede at få romberne integreret med billedet, der blev vist på skærmen ved hjælp af en
bag-projiceret dug. scenografien skulle være en magtdemonstration. det var et kreativt valg
fra informationsteknik, hvilket signal der skulle sendes.
skønsmanden har tillige fastslået, at scenografierne fra 2007 og 2008 var meget forskellige.
ifølge skønsmandens vurdering var to elementer med til at give særpræg til scenografien til
carlsbergs generalforsamling i 2009, nemlig brugen af meget lange aflange skærme og bru-
gen af en markant grafik med skråtstillet mønster. skønsmanden vurderede dog, at ingen af
elementerne i scenografien i sig selv var særprægede, men informationsteknik gør da også
alene gældende, at den samlede opstilling nyder ophavsretlig beskyttelse. ved læsning af
skønsrapporten skal det tages i betragtning, at skønsmanden ikke vidste, at det tillige var in-
formationsteknik, der havde frembragt de øvrige fremlagte scenografier fra 2007 og 2008 til
carlsberg. dette kan være baggrunden for, at han antager, at informationstekniks selvstæn-
                                                 - 76 -
dige skabende indsats var forholdsvis begrænset. informationsteknik havde ydet en større
kreativ indsats i 2009, end skønmanden har forudsat. skønsmanden har forklaret, at der var
en modernitet i scenografien til carlsbergs generalforsamling, som ikke genfindes i scenogra-
fien til atp.
scenografien til carlsbergs generalforsamling var i modsætning til de øvrige scenografier ba-
seret på et stort lærred. det var således et kreativt valg at have det store lærred. skønsman-
den forklarede tillige, at der var sket en vis udvikling hen imod det helt aflange. skønsman-
den antog, at dette var et designmæssigt valg, formentlig fordi scenografien skulle skille sig
ud fra andre scenografier, men i forhold til mængden af de andre var scenografien efter hans
vurdering forholdsvis karakteristisk.
beskyttet værk
på dette grundlag gøres det gældende, at scenografien til carlsbergs generalforsamling i
2009 var udtryk for en række kreative valg fra informationstekniks designeres side, og at
scenografien dermed nyder ophavsretlig beskyttelse samt beskyttelse efter markedsførings-
loven.
er get visuals scenografi i 2010 en kopi?
skønsmanden har fastslået, at der er meget stor lighed mellem den scenografi, som informa-
tionsteknik frembragte til carlsbergs generalforsamling i 2009, og den scenografi, som get
visual satte op til carlsbergs generalforsamling i 2010. ud fra en helhedsbedømmelse af de
to scenografier foreligger der forvekslelighed. der er forskel mellem de to scenografier, fordi
informationsteknik ikke ville udlevere de fysiske romber til carlsberg. get visual forsøgte
derfor at skabe romberne ved hjælp af en lyssætning. han vurderede, at lyssætningen ”for-
mentlig var en spareløsning”. den gav ikke et andet visuelt udtryk. det er den samme visu-
elle løsning, der blot er bygget op på en anden måde. tilskuerne ville ikke notere sig forskel-
len, hvilket er afgørende for, at der foreligger en krænkelse.
københavns lufthavne
                                               - 77 -
i forbindelse med udviklingen af scenografien til københavns lufthavne fik informations-
teknik en meget begrænset instruktion. det lå fast, at scenografien skulle sættes op i vilhelm
lauritzen-lokalet. der var et ønske fra kundens side om, at de to blå bannere med køben-
havns lufthavnes logo blev anvendt, samt at der var et kamerabillede.
designudviklingen
designerne fra informationsteknik forklarede, at de fokuserede på, at løsningen skulle fun-
gere i den bevaringsværdige bygning. designet måtte ikke forstyrre arkitekturen. de ville
frembringe et minimalistisk, let og lyst design. derfor skabte de det niveauopdelte bagtæp-
pe, som skulle symbolisere de hvide søjler, der var i bygningen. det var et utraditionelt valg,
at de placerede scenen i den lyse ende af salen. det var et ønske fra designernes side, at der
var mulighed for at se bygningen. de påførte en blå og gul kant på panelbordet. dette var en
diskret måde at signalere københavns lufthavne. begge designere havde helst været de to
blå bannere foruden.
skønsmanden vurderede, at scenografien med det niveauopdelte bagtæppe adskilte sig fra
andre scenografier og gjorde scenografien særpræget. bagtæppet gav ifølge skønsmanden
scenografien dybde og en teaterstemning, men sagde også samtidig, at det var et kendt greb
fra andre sammenhænge, fx messestande. informationsteknik har udelukkende gjort gæl-
dende at have eneret til at anvende bagtæppet i den komposition, som det er sket i forbindel-
se med scenografien til københavns lufthavne. skønsmanden understøttede ved sin forkla-
ring, at designerne fra informationsteknik havde opnået sine målsætninger, idet han forkla-
rede, at designeren antagelig har valgt at niveauopdele bagtæppet for at gøre det mere
uformelt og også for at give det lidt mere sceneri, så det bliver lidt mere en teaterscene - må-
den man kommer ind på scenen på. det blev også forklaret, at scenografien snakker med
bygningen.
scenografien genbruger elementer fra tidligere år, og derfor har det været vanskeligt for
skønsmanden at vurdere, om informationstekniks bidrag er tilstrækkeligt kreativt til, at det
kan nyde beskyttelse. informationsteknik leverede også de tidligere års scenografier til kø-
                                              - 78 -
benhavns lufthavne. informationstekniks kreative bidrag er således større end forudsat af
skønsmanden.
forklaringerne viser, at scenografien var udtryk for en række kreative valg fra designerne
hos informationstekniks side.
beskyttet værk
det gøres på dette gældende, at scenografien til købehavns lufthavne i 2009 nyder beskyt-
telse både efter både ophavsretsloven og markedsføringsloven.
get visuals scenografi i 2010 var en kopi
skønsmanden har vurderet, scenografien, som get visual satte op for københavns lufthav-
ne i 2010 stort set var identisk med den som informationsteknik havde frembragt i 2009,
bortset fra de anvendte skærme.
socialdemokraterne
i forbindelse med frembringelsen af scenografien til socialdemokraternes kongres i 2009, in-
struerede socialdemokraterne informationsteknik om, at scenografien skulle minde om den
scenografi, som labour havde haft på deres kongres. socialdemokraterne ønskede at bevæge
sig væk fra deres tidligere mere tunge og lukkede sceneopbygning.
designudviklingen
designerne fra informationsteknik har forklaret, at scenografien skulle bevæge sig væk fra
den gamle træscene. den nye scenografi skulle være inspireret af labours åbne scene, men
den skulle samtidig signalere socialdemokraternes værdier. de fokuserede på, at scenografi-
en skulle have et rent skandinavisk look, der var lyst og let, tilføjet nogle grønne elementer. i
forbindelse med designudviklingen anvendte de elementer fra rosen til at forme scenen, ho-
risonten og podiet. på samme vis, som carlsberg anvender vinklen fra c’et. de arbejdede og-
så med en vertikal have, der skulle signalere fokus på miljø og samtidig skabe kontrast til
komplementærfarven rød, men denne brød socialdemokraterne sig ikke om. den grønne
have blev derfor erstattet med en hvid kant. der er ikke grundlag for at fastslå, at socialde-
                                                 - 79 -
mokraterne havde dikteret alt i relation til scenografiens udformning. der var ikke tale om
en ren kopi af den scenografi, som labour havde haft på deres kongres. ifølge designerne fra
informationsteknik havde scenografien til labours kongres haft en helt firkantet scene og en
flad bagvæg.
skønsmanden forklarede, da han fik forevist sketchups, at scenografien i 2009 havde forladt
det sædvanlige firkantede look, hvilket utvivlsomt bidrog designmæssigt. skønsmanden
havde ikke tidligere set sketchupsne. det var skønsmandens vurdering, at den måde, scenen
knækkede, var kreativ og sceneopbygningen var utvivlsomt karakteristisk. farvesætningen
med det røde og blå lys var tillige udtryk for en selvstændig skabende indsats. skønsmanden
forklarede, at horisonten nærmest knækkede, hvilket samler oplevelsen og gør den mere in-
tim. den bliver måske mere en teaterscene end et stort fladt lærred. der er lidt mere show
over det end de andre scenografier – der kunne være tale om en rockscene.
skønsmanden vurderede dog, at ingen elementer i sig selv var særprægede. skønsmanden
antog fejlagtigt, at scenografien var dikteret af kravspecifikationen. kravspecifikationen kom
dog først i 2010, og dermed er scenografien udtryk for en større kreativitet end oprindeligt
forudsat af skønsmanden. kravspecifikationen mindede naturligvis om den scenografi, som
socialdemokraterne havde haft i 2009, fordi de havde været tilfredse med scenografien og
gerne ville have en tilsvarende løsning i 2010.
beskyttet værk
på dette grundlag gøres det gældende, at den scenografi, som blev frembragt til socialdemo-
kraternes kongres i 2009, nyder beskyttelse både efter ophavsretsloven og markedsføringslo-
ven.
get visuals scenografi i 2010 var en kopi
skønsmanden har vurderet, at scenografien fra 2009, og den, som get visual satte op i 2010,
er stort set identiske. scenografierne gjorde brug af de samme virkemidler, herunder rødt og
blåt lys; dog pegede lyset lidt mere i alle retninger i 2010.
                                               - 80 -
nordea invest
frembringelsen af scenografien til nordea invest var baseret på en meget begrænset instruk-
tion. nordea invest ønskede nogle elementer, der ville kunne interagere med forskellige fo-
redragsholderes indlæg, og en løsning, der var identisk med løsningen fra 2008. nordea
havde ikke specificeret, hvordan scenografien skulle være.
designudviklingen
designerne fra informationsteknik har forklaret, at scenografien er udtryk for en ren og
businessagtig scenografi. i forbindelse med designudviklingen legede de med grafer og for-
søgte at materialisere et diagram med scenografien. de forsøgte at skabe en lang, ubrudt linje
med forskellige dybdeniveauer, som gav forskellige funktionalitetsmuligheder. i designfasen
blev det klart, at praktiske omstændigheder ikke muliggjorde, at man havde grafer i læng-
den. i stedet udviklede de i fase 3 i designudviklingen et søjlediagram. scenografien udtrykte
datamateriale og kontrol. der var ikke her tale om hverken et intimt caféteater eller en rock-
scene.
skønsmanden vurderede, at sammensætningen af skærmflader - et bredt bagtæp-
pe/projektionslærred med to sidefløje samt et stort lærred lidt foran de andre, var udtryk for
en selvstændig skabende indsats; dog var ingen elementer i sig selv er særprægede.
scenografien sendte et signal om business, og skønsmanden forklarede, at hvis man kiggede
ned ovenfra, ville man genkende en kurve, men række 14 ville ikke opdage det; man kan ik-
ke udelukke, at en designer har tænkt over det.
ligeledes i dette tilfælde var skønsmanden ikke bekendt med, at det var informationsteknik,
der havde frembragt scenografierne for kunden de tidligere år. informationstekniks kreative
bidrag var derfor større end skønsmandens antagelse.
beskyttet værk
scenografien som informationsteknik frembragte til nordea invest i 2009, er udtryk for krea-
tive valg. scenografien kunne have været udtrykt på mange andre måder.
                                                - 81 -
på dette grundlag gøres det gældende, at den scenografi, som blev frembragt til nordea in-
vest i 2009 nyder beskyttelse både efter ophavsretsloven og markedsføringsloven.
get visuals scenografi i 2010 var en kopi
get visuals scenografi i 2010 var en kopi af informationstekniks scenografi fra 2009. det for-
hold, at get visual havde belyst sidefladerne, er ikke ensbetydende med, at der ikke forelig-
ger en krænkelse, idet det kreative var selve scenografiens opbygning.
skønsmanden har tillige vurderet, at der var så mange fællestræk og ligheder mellem de to
scenografier, at det ikke kan tillægges tilfældigheder eller særlige trends i tiden på det givne
tidspunkt.
get visual har således krænket informationstekniks beskyttede rettigheder både efter op-
havsretsloven og markedsføringsloven.
tidligere samarbejdsforhold
de ovenfor anførte synspunkter ville have været gældende, hvis get visual havde været en
konkurrent uden et tidligere samarbejde med informationsteknik eller særlig viden om in-
formationsteknik, og som konkurrerede på lige fod med alle andre. get visual er imidlertid
ikke en sædvanlig konkurrent, og dt gøres derfor gældende, at der foreligger skærpende om-
stændigheder.
skærpende omstændigheder
der foreligger en særlig grov form for illoyal markedsadfærd, hvis en konkurrent systema-
tisk og gentagne gange efterligninger virksomhedens produkter. i sådanne tilfælde slækkes
kravene til særpræg. formålet med markedsføringsloven, er at undgå at der opstår uaccep-
table forhold. kravene til, hvornår der foreligger produktefterligning er lavere, når der tidli-
gere har været et samarbejde mellem parterne. parterne skal afholde sig fra utilbørlig kon-
kurrencehandlinger over for hinanden, som fx etablering af konkurrerende aktiviteter under
samarbejdet og efter samarbejdets ophør at tilegne sig kontraktpartens produkter og kunde-
                                                 - 82 -
kreds. grovere og illoyale anslag mod en tidligere samarbejdspartner, baseret på de erfarin-
ger, der er erhvervet under samarbejde, må modvirkes. det skal modvirkes, at tidligere sam-
arbejdspartnere udnytter sin viden om den tidligere samarbejdspartners produkter og kun-
der. tidligere medarbejdere har pligt til at holde særlig afstand til deres tidligere arbejdsgi-
vers kunder. tidligere medarbejdere må ikke efter deres fratræden rette systematisk hen-
vendelse til deres tidligere arbejdsgivers kundekreds med det formål at overtage kundekred-
sen. der er en større formodning for, at der foreligger en produktefterligning, hvis skaberen
af den seneste frembringelse har en fortid hos producenten. dette er tillige fastslået i
u.1968.576h (reolsystem - krænkelse af markedsføringsloven).
illoyale konkurrenceanslag
på grundlag af claus bøje pedersen, carsten hansen og peter rasmussens forklaringer og e-
mailkorrespondancen mellem claus hammerby, henrik vennestrøm og peter rasmussen i
starten af juli 2009 er det dokumenteret, at der systematisk blev etableret kontakt til informa-
tionstekniks medarbejdere inden årsskiftet 2009/10. carsten hansen blev forsøgt overtalt til
at skifte ansættelse ved, at det blev gjort klart for ham, at der ikke var nogen af de store krea-
tive kunder tilbage i informationsteknik. allerede dagen efter eller to dage efter claus
hammerbys opsigelse havde claus hammerby og henrik vennestrøm nielsen en plan om
at stifte get visual. dette var i strid med claus hammerbys loyalitetsforpligtelse over for in-
formationsteknik, som han fik indskærpet den 29. juni 2009.
hertil kommer, at henrik vennestrøm nielsen erkendte at have skrevet til nogle af kunderne
fra sin private e-mail umiddelbart efter sin opsigelse i november. det var en tekst, der om-
kring oktober måned skulle være blevet godkendt af get visuals advokat. det foreligger et
planlagt systematisk anslag. claus hammerby og henrik vennestrøm nielsen havde - inden
henrik vennestrøm nielsen opsagde sin stilling hos informationsteknik- planlagt opstarten
af getvisual. kunderne kontaktede get visual allerede i begyndelsen af januar 2010. det før-
ste leverandørskifte, københavns lufthavne, skete den 11. januar 2010. et leverandørskifte er
en vigtig beslutning for kunderne, og det har derfor formodningen for sig, at kunderne var
blevet kontaktet lang tid forinden. ellers kunne de ikke have vidst, at der i getvisual var en
lang række medarbejdere, der tidligere havde været ansat hos informationsteknik.
                                                 - 83 -
det var i strid med claus hammerbys loyalitetsforpligtelse, at domænenavnet getvisual.dk
blev oprettet i oktober 2009. claus hammerby og henrik vennestrøm nielsen udarbejdede
en forretningsplan og kontaktede rådgivere mv. claus hammerby indtrådte i get visuals
bestyrelse og blev direktør i januar 2010. på dette tidspunkt var claus hammerby blevet
bortvist af informationsteknik, men hans opsigelsesperiode var ikke udløbet. claus ham-
merbys loyalitetsforpligtelse udløb først ved ophøret af hans ordinære opsigelsesperiode pr.
31. januar 2010. også henrik vennestrøm nielsen fik indskærpet sin loyalitetspligt. det bør
haves i erindring, at der var forsvundet oplysninger vedrørende vigtige ordrer i informati-
onstekniks systemer, hiretrack og kalendere.
på dette grundlag gøres det gældende, at get visual ikke har holdt den påkrævede særlige
distance til informationstekniks produkter og kunder. tværtimod. get visual havde en for-
pligtelse at udvide særlig loyaladfærd.
brugsret
det gøres gældende, at informationsteknik med kunder havde aftalt, at kunderne kunne
bruge scenografierne i 2009, men ikke på andre tidspunkter alle kontrakter specificerede ”le-
je”, anledning og tidsperiode. ved en lejeaftale opnås ikke ret til at kopiere det lejede efter le-
jeperiodens ophør. det fremgik utvivlsomt ikke, at kunderne opnåede ret til at kopiere eller
genbruge scenografierne ved andre lejligheder
specialitetsgrundsætningen, jf. ophavsretslovens § 53, stk. 3, indebærer, at aftaler om op-
havsret skal fortolkes indskrænkende. erhververen opnår udelukkende det, som klart frem-
går af aftalen. der skal foretages en restriktiv fortolkning af stiltiende og uklare aftaler. den,
der har bestilt et værk, får ikke uden videre ophavsret til det bestilte. dette vil forudsætte en
udtrykkelig aftale. overdragelse af et eksemplar indbefatter ikke overdragelse af ophavsret-
ten. bevisbyrden for, at der er sket en overdragelse af ophavsretten, er bestillerens, jf.
u.2014.1396.h.
                                                - 84 -
påstand 3 – illoyal markedsføring
med sin udtalelse på sin hjemmeside under overskriften ”ny ramme – velkendte an-
sigter” tilsigtede get visual at associere sig med informationsteknik. det var et forsøg på
at give kunderne indtryk af, at get visual var den samme virksomhed som informationstek-
nik.
det er vanskeligt at forestille sig en grovere overtrædelse af markedsføringsloven end den
foreliggende. i opsigelsesperioden tilegnede get visual sig informationstekniks medarbejde-
re. de kopierede informationstekniks produkter og tog deres kunder - hvorefter de reelt
markedsførte sig med, at de var informationsteknik i en omstruktureret form.
der gælder en skærpet loyalitetspligt over for sine tidligere samarbejdspartnere. man skal
være særlig opmærksom på ikke at skabe forvekslelighed eller associering i øvrigt med en
tidligere samarbejdspartner. hvis get visual havde været en almindelig konkurrent, kunne
man måske have accepteret udsagnet, men det er ikke tilfældet, og i sammenhængen bør ud-
sagnet bedømmes strengt. get visual skulle have holdt en særlig sammenhæng til informa-
tionsteknik.
ansvarsgrundlag og årsagsforbindelse
get visual handlede i ond tro. det er ubestridt, at de i sagen omhandlende kunder havde
været kunder hos informationstekniks i over 8 år. hvis get visual havde konkurreret med
lovlige midler, havde det ikke været muligt at flytte de pågældende kunder allerede i 2010.
get visual kunne ikke have tiltrukket 16 medarbejdere uden systemiske anslag mod infor-
mationsteknik. kunderne ønskede sikkerhed for, at deres arrangementer blev afviklet sik-
kert. et så hurtigt leverandørskifte ville ikke have været muligt, hvis get visual ikke syste-
misk havde kopieret og udnyttet informationstekniks produkter og viden om kunderne.
uden det systematiske anslag kunne get visual ikke være gået ud og sagt, at de havde et
helt hold. hele get visuals forretningsplan er systematisk ulovlig. det havde ikke været mu-
ligt, hvis get visual loyalt havde holdt afstand i overensstemmelse med markedsføringslo-
ven.
                                               - 85 -
det er vanskeligt at vurdere, om det havde været muligt for getvisual at flytte kunderne fra
2011 og frem, men i så fald havde kunderne været hos informationsteknik i 2010, og de hav-
de kunnet konstatere, at informationsteknik kunne løfte opgaven sikkert og trygt i 2010. det
har således formodning imod sig, at kunderne i dette tilfælde ville have skiftet til get visual.
derfor har informationsteknik ikke blot opgjort sit tab til værdien af scenografiarbejdet. ved
sin illoyale adfærd og ved samtidig at have kopieret scenografierne har get visual påført in-
formationsteknik tab af kunderne i sin helhed, og ikke blot tab af scenografiafdelingens ar-
bejde. at scenografiarbejdet ofte ikke var udspecificeret på fakturaerne er uden betydning.
tabet
der har været nogle indsigelser mod tabsopgørelsen og formentligt nogle med rette. der er
formentlig gode argumenter for at sige, at tabet skal opgøres et sted mellem dækningsbidrag
1 og 2. men hvis man vælger at anvende dækningsbidrag 2, kan det efter de afgivne forkla-
ringer lægges til grund, at dækningsbidrag 2 ligger mellem 50-60 %.
alle kunder blev tabt fuldstændigt, dog måske med undtagelse af carlsberg, hvor det kan
diskuteres om, det udelukkende var generalforsamlingen, der blev tabt. men det er informa-
tionstekniks opfattelse, at carlsberg blev tabt i sin helhed. hvis tabet på carlsberg udgår i in-
formationstekniks tabsopgørelse, var tabet 2.7 mio. kr. i 2010, beregnet på grundlag af et
dækningsbidrag 1 på 68 %, og 1.985 mio. kr. beregnet på grundlag af et dækningsbidrag 2 på
50 %.
get visual har anført, at informationstekniks påstande, som de er nedlagt nu, er tradi-
tionelle produktefterligningspåstande. i stævningen var der også nedlagt påstande om
erhvervshemmeligheder og kollektivt anslag, men disse påstande er frafaldet.
det er en mærkelig produktefterligningssag, fordi der mangler fem parter, nemlig de
fem kunder. i alle fem tilfælde var der tale om konkrete bestillinger, hvor kunderne
tilige var involveret i tilblivelsesprocessen. dette gjaldt også med hensyn til de påståe-
                                              - 86 -
de efterligninger i 2010. men produktefterligningssager handler aldrig om bestil-
lingskøb – bortset fra sager om krænkelse af arkitekttegninger.
informationsteknik har valgt ikke at indstævne kunderne, og man kan derfor godt få
den tanke, at sagen ikke handler om beskyttelse af scenografier, men om at få fjernet en
konkurrent fra markedet under dække af en produktefterligningssag. en sådan tanke
bestyrkes, hvis man ser på erstatningskravet, der oprindeligt var ca. 22 mio. kr., men
som senere blev nedsat til 12,8 mio. kr., og det kunne godt lyde, som om kravet nu er
nedsat til 2- 2,5 mio. kr. påstanden er mange gange større end den hidtil største erstat-
ning i en produktefterligningssag.
erstatningskrav i den størrelsesorden er alvorlige. for en opstartsvirksomhed som get
visual ville det være en dødsdom. det er antageligt netop, hvad informationsteknik har
håbet. man må også have håbet, at den blotte trussel via stævningen ville være til-
strækkeligt til at stække get visual. det lader sig ellers ikke forklare, hvorfor inform a-
tionsteknik ikke har indstævnt kunderne, idet det ligger klart, at get visual ikke ville
være i stand til at betale beløb af den størrelse.
sagen er også mærkelig, fordi scenografierne blot er en lille og ubetydelig del af den
kerneydelse, som begge parter leverer til deres kunder. men informationste knik kan
ikke komme efter hovedydelsen, og så prøver man i stedet med en snigmanøvre.
sagen er med andre ord mærkelig, fordi den grundlæggende ikke handler om produkt-
efterligning, men om at få standset konkurrerende virksomhed. det er jo også grunden
til, at der har været så megen bevisførelse om, hvem der kontaktede hvem og hvornår,
og hvad der blev talt om. dette er ikke normalt i en produktefterligningssag. på grund
af disse mærkværdigheder forvrides almindeligt kendte begreber og problemstillinger
fra produktefterligningssager og bruges på en måde, hvor de vanskeligt giver mening.
                                             - 87 -
generelt om kravene til scenografiernes ophavsretlige beskyttelse
det er et krav, at der skal være tale om ophavsmandens egen intellektuelle frembri n-
gelse. derudover bør der stilles visse krav til niveauet for den intellektuelle frembrin-
gelse. det er stadig et krav, at det påståede værk eller original udviser en adskille lse fra
det allerede kendte, altså en vis nyhed, og at der ikke er risiko for dobbeltfrembringe l-
ser. det skal tages i betragtning, at kunden frit skal kunne bruge de træk ved scenogr a-
fien, som er dikteret af kunden selv, konkret eller generelt via f.eks. en cvi. dette er re-
levant de steder, hvor skønsmanden siger, at noget er kendt eller gængs. endvidere er
udformninger, som er funktionsbestemte, ikke beskyttede. ønskes beskyttelse af en
funktion, må man søge patent.
delelementer er kun beskyttede, hvis de i sig selv er beskyttelsesværdige. er dette ikke
tilfældet, kan de frit anvendes. i skønserklæringen identificerer skønsmanden nogle
delelementer som karakteristiske, men anfører, at de ikke er originale eller besidde nde
kommerciel adskillelsesevne.
ved vurderingen af, om der er noget at beskytte, må man altså se bort fra de elementer,
som ikke er beskyttelsesværdige, eller som ikke tilhører ophavsmanden, og nøjes med
at se på det tilbageværende, f.eks. ud fra en overordnet helhedsbedømmelse eller som
en sammenstilling af elementer.
skærmene gik igen i alle fem scenografier. informationstekniks carsten han sen forkla-
rede, at han ikke tillagde skærmene nogen kreativ betydning, og mente således ikke, at
skærmene til tv-billeder eller præsentationer mv. er relevante ved vurderingen af, om
der er beskyttelse.
det går også igen, at skønsmanden ikke finder, at scenografierne ud fra en helhedsbe-
dømmelse adskiller sig fra andre, allerede kendte scenografier. der er altså ikke besky t-
telse for den enkelte scenografi som helhed.
                                             - 88 -
med hensyn til markedsføringslovens krav til særpræg og markedsmæssig identitet e l-
ler kommerciel adskillelsesevne kan man ikke tale om konkurrence mellem de to pr o-
dukter, da der kun er én kunde, og fordi der er tale om bestillingskøb.
generelt om kravene til en krænkelse
der kan kun foreligge en krænkelse, hvis der er konstateret beskyttelse. og beskyttel-
sens bredde afhænger stadig af originaliteten.
kunden er naturligvis berettiget til at bruge elementer, som kunden selv er kommet
med, f.eks. via sin cvi, eller elementer, som kunden konkret har anvist.
ved vurderingen af, om der foreligger krænkelse, er man altså nødt til at se bort fra alle
de elementer, som ikke er beskyttede, eller som ikke tilhører ophavsmanden, hvorefter
man må se på det tilbageværende, som begrunder beskyttelsen.
efter markedsføringsloven er kravet, at der skal være tale om en slavisk efterligning.
men også her er man nødt til først at se bort fra alle de elementer, som ikke er beskyt-
tede, eller som ikke tilhører ophavsmanden, og nøjes med at se på det tilbageværende,
som efter omstændighederne begrunder beskyttelsen. det er i det lys, at man skal læse
skønsrapporten. skønsmanden ved jo, hvad der er sædvanligt.
det savner mening at tale om forveksling i markedsføringsretlig forstand. man kan i k-
ke forveksle den enkelte kunde med kunden selv. begrebet stammer fra den situation,
at der udbydes løse produkter i markedet. men i den foreliggende sag beder den sa m-
me kunde jo om at få lavet det samme to år i træk. og der er heller ikke tale om ma r-
kedsfortrængning. den ene scenografi fortrænger jo ikke den anden.
betydningen for krænkelsesvurderingen under markedsføringsloven af, at der er tale
om konkurrence fra tidligere medarbejdere og eventuelle andre synspunkter om illoy a-
litet
det gøres gældende, at de påståede illoyale handlinger ikke har skærpet vurderingen
under markedsføringsloven. det bemærkes, at disse aspekter jo ikke er i spil inden for
                                              - 89 -
ophavsretten. det må erindres, den omtvistede ”vare” i denne sag er helt sekundær i
forhold til den samlede tjenesteydelse, som kunderne efterspurgte. alle de kunder, der
har afgivet forklaring, sagde, at muligheden for at få en bestemt scenografi aldrig kun-
ne få dem til at træffe et andet valg af leverandør. så leverandør af scenografien bliver
den, der overordnet set bliver valgt som samarbejdspartner. man kan ikke lave mar-
kedsfortrængning eller vinde en kunde ved at være specielt god til at sætte en scen o-
grafi op. kundens valg af leverandør defineres af noget andet.
i informationstekniks argumentation omtales, at der har været en samarbejdsrelation,
men dette er jo ikke rigtigt: der har været et ansættelsesforhold. med hensyn til henrik
venneberg nielsens orientering af sine nærmeste kunder umiddelbart efter, at han sag-
de op, hævdede informationsteknik, at han selv valgte tidspunktet, hvor han ville in-
formere. men henrik nielsens adgang til firmaets it-systemer blev lukket, umiddelbart
efter, at han havde afleveret sin opsigelse. og han blev bortvist den 14. december og af-
leverede senere sine ting. og niels bull var ikke til stede ved afleveringen, som skete til
søren petersen.
man må gerne orientere om, at man fratræder. og henrik vennestrøm nielsen meddel-
te blot, at han fratrådte, og oplyste sine private kontaktadresser. der er absolut intet il-
loyalt i dette. det er kun helt naturligt på neutral måde at orientere en kreds af perso-
ner, når man fratræder sin arbejdsplads. en medarbejder må naturligvis gerne skifte
arbejdsplads til en konkurrent. der henvises til u.1997.1069h. tiden er i retssystemet
løbet fra de retsskabte konkurrenceklausuler. arbejdsgiveren skal ikke kunne gøre
skjulte konkurrenceklausuler gældende uden at betale for dem. konkurrenceklausule r-
ne hører hjemme i funktionærloven..
en anden problemstilling er situationen efter 1. januar 2010, hvor kunderne henvendte
sig til deres gamle projektledere, nu hos get visual. man må ikke gå på kundefiskeri
hos sin gamle arbejdsgiver, men man må gerne betjene kunder, der kommer af egen
drift. der henvises til u.2012.1206h, som den foreliggende sag ligner fuldstændig. når
kunderne kommer selv, behøver man ikke tænke på loyalitetskonflikter.
                                            - 90 -
det er uden betydning, at get visuals opstart skete i starten af januar og dermed i den
sidste del af claus hammerbys opsigelsesperiode. det var ikke claus hammerby, der
havde kunderelationerne, men henrik nielsen og jacob paulli. det forhold, at claus
hammerby var involveret i virksomheden, havde ingen betydning for informationstek-
nik, og det var uden betydning for etableringen af kunderelationer i januar måned, om
claus hammerby var med eller ej. ingen af de fem kunder tog kontakt til claus ham-
merby i januar måned - de talte med deres sædvanlige kontaktpersoner. kunderne siger
helt utvetydigt, at de følger personerne, da den væsentligste egenskab ved ydelsen er
tillid.
informationsteknik kunne og burde have løst problemet ved hjælp af kunde- og kon-
kurrenceklausuler, men det har informationsteknik valgt ikke at gøre. det er naturlig-
vis helt informationstekniks eget valg, men informationsteknik kan ikke opnå en skjult
kundeklausul via en påstået skærpet vurdering af spørgsmålet om produktefterligning.
det, som informationsteknik søger, er en sanktionering af adfærden som sådan, og det
er man klar over, at man ikke kan komme igennem med, hvilket er baggrunden for, at
man frafaldt påstanden vedrørende kollektivt anslag. i stedet rettes søgelyset mod
kundernes scenografi, selv om det er kunderne, som bestemmer, hvordan scenografien
skal se ud. get visual har jo ikke udbudt en bestemt scenografi i markedet - hvilket hel-
ler ikke ville give mening, da scenografien alene kan bruges af den enkelte k unde.
tilsvarende giver det ikke mening at pålægge get visual en særlig pligt til at fjerne sig
fra de scenografier, som blev brugt med informationsteknik som leverandør - alt sker
efter kundens bestilling. get visual har ikke mulighed for at fjerne sig fra kundens in-
struktioner vedrørende scenografien. det, kunderne går efter, er sikkerheden i afviklin-
gen – at leverandøren har dygtige mennesker med erfaring, som kan skabe tryghed
omkring sig.
                                             - 91 -
det gøres derfor sammenfattende gældende, at der ikke er momenter i denne sag, som
kan begrunde, at man skulle anlægge en særligt skærpet vurdering af spørgsmålet om
krænkelse af rettigheder til scenografierne. der er tale om et helt særligt marked.
generelt om kundens brugsret
hvis retten måtte finde, at der tale om en beskyttet scenografi, som blev krænket i 2010
i forbindelse med get visuals bistand til en eller flere af de fem kunder, gøres det gæ l-
dende, at kunderne har erhvervet en brugsret under ophavsretsloven eller ud fra andre
principper. brugsretten omfatter den anvendelse, som var selve formålet med frem-
bringelsen. der henvises til u2008.2167h (arkitekttegninger).
med hensyn til specialitetsgrundsætningen i ophavsretslovens § 53, stk. 3, gøres det
gældende, at retstilstanden er, at den ikke finder anvendelse. domstolene er meget til-
bageholdende med at bruge reglen efter dens intentioner.
i nærværende sag spiller det en afgørende rolle, at der var tale om bestillingsopgaver,
og ikke om noget, som informationsteknik generelt har frembragt. endvidere, at infor-
mationsteknik blev vederlagt for sit arbejde via betalingen for arrangementet. hertil
kommer, at scenografien reelt kun kan bruges af præcis denne kunde. og endelig, at
kunden typisk har været aktivt involveret i tilblivelsesprocessen for scenografien, f.eks.
i form af detaljerede krav hos socialdemokraterne, til cvi og godkendelse hos carls-
berg, eller brug af bannere hos cph. det skulle være mærkeligt, om ikke kunden havde
en brugsret til sin egen indsats og anvisninger. det kan endvidere bemærkes, at social-
demokraterne bruger normalt den samme scenografi i 4 år.
der er derfor ingen saglige grunde til, at informationsteknik skulle forbeholde sig
brugsretten på bekostning af kunden.
disse forhold blev da også bekræftet af kunderne under forklaringerne i retten. ingen
havde tænkt på, at der skulle kunne være et problem med immaterielle rettigheder, og
på spørgsmål herom var kunderne overbeviste om, at de kunne bruge scenografien i ef-
                                             - 92 -
terfølgende år, uanset hvem der hjælper dem med at afvikle deres arrangement. de op-
fatter det som deres egen scenografi, noget som de har bestilt og betalt for.
den nye dom, u.2014.888h (netto) er i overensstemmelse med disse betragtninger. i
den sag var formålet med samarbejdet alene, at netto skulle kunne vise filmene, og de r-
for måtte man ikke gøre en videre anvendelse af sammenstillingen af de pågældende
elementer. i vores sag er formålet med samarbejdet omkring scenografien, at kunden
kan bruge den - typisk en gang om året i nogle år - til den form for arrangement, som
scenografien er frembragt til, altså en form for visningsret. begge parter vidste jo godt,
at det var sandsynligt, at scenografien ville blive genbrugt mange gange. kunderne b e-
talte for udviklingen af scenografien.
de fem kunder i forhold til beskyttelse, krænkelse og brugsret
atp
den leverede scenografiske løsning er teknisk betonet og præget af en række krav, som
atp opstillede til design og stil. det meget begrænsede kreative bidrag, som informat i-
onsteknik måtte have tilført den scenografi, som atp anvendte, udløser ikke beskyttel-
se under ophavsretsloven.
den opfattelse understøttes af skønsmanden, arne kvorning, der vurderede (svar b1),
at scenografien efter en helhedsvurdering ikke adskiller sig væsentligt fra andre tilsva-
rende scenografier i danmark i 2009.
skønsmanden vurderede heller ikke (svar b3), at der er elementer eller en sammensæt-
ning af elementer ved atp's scenografi, som nyder beskyttelse mod andre erhvervsdr i-
vendes brug, idet ingen af elementerne i scenografien er særprægede eller originale, og
ingen af dem besidder kommerciel adskillelsesevne.
heller ikke brugen af kvadratiske skærme var særpræget i 2009, og det gælder tilsva-
rende sammensætningen af elementerne (f.eks. kombinationen af kvadratisk skærm og
sort bobinette til overskrifter), der hverken var særpræget, original eller besad kom-
                                              - 93 -
merciel adskillelsesevne i 2009. der kan ikke opnås enerettigheder til en kombination af
scenografiske elementer, blot fordi kombinationen skønnes at have karakteristika. for
at opnå enerettigheder kræves, at kombinationen af elementer har særpræg, originalitet
og kommerciel adskillelsesevne. det havde den ikke, for den var ikke ukendt. hvis no-
get eksisterer i forvejen, er der jo tale om dobbeltfrembringelse.
alle elementerne i scenografien var således kendte i 2009, og informationsteknik inde-
haver derfor ingen af de påberåbte rettigheder til scenografien. der er ingen beskytte lse
og derfor heller ingen krænkelse.
dette understøttes af e-mailkorrespondancen mellem line schiermacher, atp, og john
vestergaard, informationsteknik, der viser, at det kreative råderum for udformningen
af scenografien var meget begrænset. og rikke holm petersen tog det for givet, at atp
kunne råde over resultatet.
carlsberg
det var skønsmandens opfattelse, at scenografien ikke havde særpræg, idet den ikke
adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenografier i 2009. efter spørgsmål c3 var
der to elementer, der var interessante, nemlig aflange skærme og skråtstillet mønster.
carsten hansen forklarede at skærmen ikke var noget særligt for ham, og skønsmanden
anførte, at han hverken fandt elementerne særprægede, originale eller havende kom-
merciel adskillelsesevne.
mht. den markante grafik med skråtstillede mønstre forklarede tomas jørgensen, at
romberne kunne findes på bagsiden af carlsberg øletikette, og at de indgår alle vegne i
det visuelle sprog - de sidder endog uden på vinduerne hos carlsberg og de fremkom-
mer jo naturligt, når man ser på billederne. romberne blev produceret og stillet op un-
der lærredet. det ville jo være interessant, hvis en ekstern leverandør pludselig kunne
hævde, at carlsberg nu ikke længere kan bruge romberne, fordi leverandøren mente at
have rettighederne til dem. romberne, som går igen, og det, der ses over romberne, er
afgjort ikke noget, man kan få rettigheder til efter ophavsrettighedsloven. også den
                                            - 94 -
brede, gule streg går igen rigtigt mange steder. det ville være en skuffelse for carl s-
berg, om de erfarede, at de nu ikke længere kunne bruge dette designelement.
de romber, som fremgår i scenografien for 2009, ville informationsteknik ikke udlevere,
da carlsberg bad om at få dem til brug for 2010. carlsberg bad derfor get visual om at
finde på noget andet med de skrå striber, og i stedet for romberne satte man lys til no-
get stof bagfra med store lysstofrør, og den røde linje blev sat ind derpå. ud over de
nævnte elementer var der også møblerne, men det er næppe noget, som man vil hævde
at kunne få ophavsret til.
konklusionen er, at den overordnede scenografi med aflangt lærred og noget nedenun-
der og to møbler - det har man ikke nogen rettigheder til, og den grønne farve er sam-
men med de øvrige elementer alt sammen så ”carlsbergsk”, som det overhovedet kan
blive. der er derfor utvivlsomt ingen beskyttelse i 2009. det må herudover bemærkes,
at man faktisk laver man en del forandringer i 2010.
hvis retten måtte mene, at der er noget at beskytte, så må det være helt givet, at carl s-
berg har opnået en brugsret til anvendelsen af scenografien, som er og bliver carls-
bergs og kan kun bruges af carlsberg.
københavns lufthavne - cph
skønsmanden vurderer, at scenografien ikke adskiller sig fra andre. det, der eventuelt
kunne være interessant, er bagtæppet i to lag. skønsmanden har selv arbejdet med mes-
sestande og havde for nylig brugt en væg af denne type på en messestand. derfor me-
ner han, at dette ikke er noget særligt.
informationsteknik anfører, at det også betyder noget, at scenografien skulle tilpasses
rummet, men dette er næppe noget, der kan forringe kundens rettigheder, og det kan
ikke udvide informationstekniks rettigheder, at kunden har anvist et bestemt rum til
arrangementet. retten kan trygt nå frem til, at der i dette tilfælde ikke er nogen beskyt-
                                              - 95 -
telse. det er vigtigt at huske, at det mest markante element var de to bannere, som er
kundens, og som kunden krævede, skulle indgå i scenografien.
under alle omstændigheder har kunden en brugsret til scenografien. og de opsatte pa-
nelborde kan ikke udløse ophavsret.
socialdemokraterne
efter finn stubtofts forklaring var scenografien en ren udmøntning af labour’s kon-
gres. finn stubtoft kom selv med fotografierne, og da han så tegningerne, bad han om
at få den grønne kant væk. rasmus linck og carsten hansen udviklede nogle ting, som
de anså for at være kundens behov, men som kunden ikke var enig i. dette gjaldt fx og-
så skærmene, hvor det på model 3 ses, at sideskærmene er tilbage igen. og det var jo
netop også skønsmandens vurdering, at scenografien hverken adskilte sig fra det, der
ellers var kendt i 2009, eller fra labour’s kongres. også sammenstillingen af røde og blå
farver stammede ifølge finn stubtoft fra labour. det eneste, som rasmus linck har ti l-
ført scenografien, er, at hjørnerne blev afrundede, hvor labour havde rette vinkler med
skarpe hjørner. dette giver ikke grundlag for ophavsretlig beskyttelse. scenografien be-
står af standardelementer. det ville være absurd, hvis socialdemokraterne ikke skulle
kunne bruge en scenografi, der er frembragt på denne måde.
nordea invest
efter skønsmandens besvarelse er der ingen ophavsretlig beskyttelse til scenografien.
det eneste element, der er værd at bemærke, er måden, de to sidefløje er udformet på.
carsten hansen forklarede, at sidefløjene kan drejes, hvilket viser, at det, der ser kre a-
tivt ud, er udtryk for en praktisk foranstaltning, således at man kan tilpasse scenografi-
ens bredde. og det er den eneste detalje, som skønsmanden nævner, og det kan ikke i
sig selv være beskyttelsesværdigt. det ordinære kan ikke være beskyttet. og ved kræ n-
kelsesvurderingen må man notere sig, at man tilfører scenografien et nyt lysmønster.
og under alle omstændigheder har nordea invest brugsret til den scenografiske lø s-
ning.
                                              - 96 -
erstatning
informationstekniks tabsopgørelse er grundlæggende useriøs og på kanten af at være
vildledende. man kan ikke operere med et dækningsbidrag, hvor man kun har medreg-
net eksterne omkostninger. da niels bull og finn halken afgav forklaring, blev det
klart, at opgørelsen lå langt fra virkeligheden.
i denne sag skulle ansvarsgrundlaget være en produktefterligning. men information s-
tekniks argumentation er, at der kan sluttes fra en påstået kopi, til at kunden mistes.
men kunderne siger, at de følger medarbejderne og ikke scenografien. finn stubtoft
sagde, at han ville tage kampen op, idet han ikke ville finde sig i det. alle forklarede,
der ikke er årsagsforbindelse mellem scenografien og tabet af kunden. og sagen hand-
ler ikke om utilbørlig virksomhedsførelse. sådan er påstandene ikke nedlagt.
i erstatningsopgørelsesbilaget (bilag 114) ses en gennemsnitlig ”contribution” på 68 %,
som er procenten efter de direkte henførbare, eksterne omkostninger. men niels bull
anslog, at tallet nok var 54-55 %, og finn halken sagde 60 %. men hvordan kommer
man egentlig fra 68 % til de 60 % - er det, når omkostningerne til de dyre medarbejdere,
transport mv..er trukket fra? erstatningskravet er løsrevet fra virkeligheden. retten har
ingen mulighed for at vurdere et tab. det er helt elementært, at man kunne have bedt
sin revisor om at attestere en tabsopgørelse, hvilket man nu har haft flere år til.
skulle retten nå frem til, at der er tale om en krænkelse, så kan der alene være tale om
at tilkende et rimeligt vederlag svarende til markedsprisen for brugen af scenografien,
såfremt der var indgået en aftale mellem parterne. og dér er sagen med claus zier med
til at give en rettesnor. claus zier fik 50.000 for 3 år svarende til ca. 17.000 kr. pr. år.
hvis der tages udgangspunkt i vestas-kontrakten, var prisen for frikøb og overgang af
alle rettigheder til vestas 20.000 kr. det er informationsteknik selv, der har fremlagt bi-
laget.
urigtige angivelser (påstand 3)
                                               - 97 -
dokumentet med angivelserne er dateret 14. februar 2011. det er ikke retsstridigt at ud-
tale, at man er blandt danmarks mest erfarne specialister. at rammen og navnet er nyt
og ansigterne kendte i markedet, er en rigtig beskrivelse. markedet er baseret på per-
sonlige relationer, og på at kunderne har tillid til deres projektledere. det er derfor sa g-
ligt og korrekt at skrive, at ansigterne er velkendte. ”nyt og dynamisk firma” er en tr a-
ditionel anprisning. og det er ikke til at se, hvad problemet skulle være at skrive, at
man er i fuld gang med gamle kendinge i bogen. dette var jo sandt i februar 2011.
sagsomkostninger
informationsteknik stævnede for 21.981.247 kr. og nedlagde to påstande om erhvervs-
hemmeligheder og kollektivt anslag. efter 7 måneder frafaldt man påstand 4 og 5 i re-
plikken. i processkrift 1 af 24. april 2012, hvori en kunde blev frafaldet, blev påstanden
nedsat til 12.854.562 kr. get visual bør tilkendes sagsomkostninger i forhold til nedsæt-
telsen på ca. 9 millioner kr. svarende til 70.000 kr., som er en fjerdedel af takstmæssigt
proceduresalær. en frifindelse bør derudover medføre sagsomkostninger på 400.000 kr .
alt i alt bør sagsomkostningerne i tilfælde af frifindelse udgøre 500.000 kr.
sø- og handelsrettens afgørelse
indledende bemærkninger
de løsninger, som de fem virksomheder købte hos informationsteknik, hvor de havde været
kunder gennem en årrække, var opsætninger til generalforsamlinger/kundemøder/årsmøder
etc., som var arrangementer, der blev afviklet i større sale, haller mv. til opsætningerne leve-
rede informationsteknik teknisk udstyr i bred forstand, herunder av-udstyr, lyd, lys, skær-
me, kameraer, computere, projektorer og øvrigt sceneudstyr, herunder talerstole, lamper,
oppyntning mv. en omkostningstung del af informationstekniks leverance var udleje af tek-
nisk mandskab, der skulle varetage den fysiske gennemførelse af arrangementerne. det var
også en del af informationstekniks ydelse af levere scenografien til arrangementerne, og til
brug for denne del af ydelsen havde informationsteknik to ansatte designere, carsten han-
sen og rasmus linck. det lægges efter sagens oplysninger til grund, at scenografien såvel
omkostningsmæssigt for kunden som arbejdsmæssigt i forhold til den samlede ydelse ud-
gjorde en mindre del, der sædvanligvis ikke var selvstændigt faktureret.
                                                - 98 -
udviklingen af de designmæssige løsninger til kundernes arrangementer var begrænset af
de fysiske rammer, som var dikteret af lokalemæssige og andre tekniske, herunder funkti-
onsmæssige forhold, som var afgørende for gennemførelsen af de fysiske arrangementer, fx
scene, lyssætning, højttalerforhold, akustik mv. flere af de enkeltelementer, der indgik i den
samlede designmæssige og scenografiske løsning, var i sig selv uden nævneværdig design-
mæssig egenart, set i en kreativ kontekst. andre af enkeltelementerne havde afgørende be-
tydning for forbindelsen til kundernes identitet, f.eks. kundernes varemærker og øvrige ka-
rakteristiske designelementer, som f.eks. atp’s lighedstegn og carlsbergs vinkelstreger og
farver. disse design- og mærkeelementer var ikke udviklet af informationsteknik, men in-
formationsteknik gjorde brug af de færdigudviklede elementer i kombinationer i de leverede
løsninger, hvilket for de fleste kunders vedkommende skete efter briefinger af og i et udvik-
lingssamarbejde med kunderne og for nogle kunders vedkommende i nøje overensstemmel-
se med deres designmanualer/cvi’er.
om de fem kunders scenografi bemærkes herefter:
atp
i overensstemmelse med skønserklæringen (svar b1) lægger retten til grund, at atps sceno-
grafi i 2009 efter en helhedsvurdering ikke adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende sce-
nografier i 2009, men at der blev skabt et vist særpræg ved de tre lamper, der var placeret på
scenen til venstre, samt den lysende overskrift på sort baggrund og den kvadratiske skærm
til højre, men at ingen af disse elementer i sig selv besad nogen særlig originalitet. kombina-
tionen af en kvadratisk skærm og brug af sort bobinette til overskrifter var efter skønsman-
den skøn et karakteristikum i scenografien, som dog ikke var ukendt i danmark på tids-
punktet.
den samlede løsning, herunder scenografien, til atp’s pensionsmøder i 2009 blev udarbejdet
af informationsteknik efter en indledende briefing fra kunden og i øvrigt i en dialog med
denne. briefingen tog afsæt i forløbet i 2008, hvor scenografien som forklaret af skønsman-
den havde været udtryk for en kvalitativ, designmæssig videreudvikling af 2007-
scenografien. briefingen indeholdt en del anvisninger og ønsker om ændringer til 2009-
                                                - 99 -
løsningen, uden at anvisningerne kan betegnes som detaljerede. under den løbende dialog
mellem informationsteknik og atp fik atp præsenteret nogle idéoplæg, som kunden kom-
menterede, og der skete en vis designmæssig tilpasning i perioden. blandt andet udgik nogle
oplæg til løsninger med ophængt sejl, og der blev tilføjet tre karakteristiske lamper i venstre
side. den endelige 2009-løsning indeholdt en del elementer, der adskilte den fra 2008-
løsningen, herunder farvevalg og positioneringen af ”lars og bjarne”, og 2009-løsningen in-
deholdt også nogle elementer, der ikke var omfattet af atp’s briefing, som den er forelagt
under sagen. som anført af skønsmanden, var der sket en designmæssig udvikling fra 2007
til 2009.
det er efter en samlet vurdering rettens opfattelse, at scenografien for 2009 i så væsentlig
grad var sammensat af elementer, som alene informationstekniks designere var ophavs-
mænd til, og at resultatet var udtryk for tilstrækkelig kunstnerisk originalitet til, at scenogra-
fien er ophavsretligt beskyttet.
løsningen i 2010 hos get visual var næsten identisk med 2009-løsningen hos informations-
teknik.
carlsberg
det lægges i overensstemmelse med skønserklæringen (svar c1) til grund, at carlsbergs sce-
nografi til generalforsamlingen i 2009 efter en helhedsvurdering ikke adskilte sig væsentligt
fra andre tilsvarende scenografier i 2009.
den designmæssige løsning for 2009 tog afsæt i 2007 og 2008. efter skønsmandens opfattelse
var de to aflange skærme og brugen af en markant grafik med skråtstillet mønster med til at
give scenografien et vist særpræg, men det var ikke elementer, der kunne karakteriseres som
originale. skønsmanden har endvidere henvist til, at de grafiske elementer på de store
skærme tydeligvis er meget styret af carlsbergs cvi, men at grafikken har måttet tilpasses
det meget aflange format. det er skønsmanden opfattelse, at informationstekniks ”selvstæn-
digt skabende indsats er forholdsvis begrænset”. under afhjemlingen forklarede skønsman-
                                                - 100 -
den bl.a., at kravet om, at cvi’en blev overholdt, ikke overlod meget til designerens opfind-
somhed, og at grafikken dikterede, hvordan scenografien kom til at se ud.
det lægges endvidere til grund, at den designmæssige udvikling blev nøje fulgt af carlsberg,
der lagde afgørende vægt på, at generalforsamlingsløsningen var i overensstemmelse med
carlsbergs omfattende cvi, der efter det foreliggende fremkom i 2007. der blev ifølge mi-
chael kreutzmans forklaring også lagt vægt på, at scenografien havde et afdæmpet udtryk.
der er ikke tvist om, at informationsteknik ikke kan hævde nogen eneret til elementer, der
fremgår af cvi’en, f.eks. romber, vinkelstreger, den grønne farve, kontrastfarver mv.
på den anførte baggrund finder retten, at informationsteknik ikke kan hævde ophavsretlig
beskyttelse med hensyn til scenografien, som carlsberg anvendte til sin generalforsamling
2009.
københavns lufthavne - cph
det lægges i overensstemmelse med skønsmandens vurdering (svar d1) til grund, at sceno-
grafien efter en helhedsvurdering ikke adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenogra-
fier i 2009, og at de eneste elementer, der skilte sig en smule ud (svar d3), var opdelingen af
bagtæppet. det er skønsmandens opfattelse, at der ikke derudover var elementer, der i sig
selv kan karakteriseres som originale, og placering af bannere og møblement var ”så traditi-
onel, som det næsten kan blive”.
af skønsmandens supplerede forklaring fremgik bl.a., at de karakteristiske designelementer
ved scenografien i 2009 var den opdelte bagvæg og de to bannere i siden. den opdelte bag-
væg tilførte scenografien dybde, og bagtæppet var det væsentligste scenografiske input. det
var skønsmandens opfattelse, at det lyse tæppe ”talte godt” med bygningen. rummet kunne
minde om en teatersal. brugen af en niveauopdelt baggrund er meget anvendt i teateropsæt-
ninger og på messer. skønsmanden havde selv anvendt en opstilling med en forskudt bag-
væg på en messestand. det er et ”greb”, der kan anvendes til at give dybde.
                                                - 101 -
det fremgik af designer carsten hansens forklaring bl.a., at scenografien var tilpasset vil-
helm lauritzen-bygningen, som er en meget fin bygning med mange detaljer, hvorfor sceno-
grafien ikke behøvede ”at sige meget”. de arbejdede i designprocessen med lethed, det lyse
og noget, der stræbte mod loftet. de havde lagt lidt identitet ind ved at have en lille stribe
med lufthavnens blå og gule farver på panelbordet og københavns lufthavnens logo på ta-
lerstolen. det var ikke deres ide, at der i siderne skulle være to mørke blå bannere med kø-
benhavns lufthavnes logo, men et ønske fra københavns lufthavne, og han havde gerne
undværet dem. placeringen af scenen var et bevidst valg, som gav et fint naturligt lys på sce-
nen. rent teknisk havde det fungeret bedre, hvis scenen var blevet placeret i den anden ende
af rummet, hvor der var mørkere, hvilket ville gøre det lettere at styre lyset på scenen. ni-
veauforskellen på bagvæggen og lysindfaldet gav skyggevirkninger og en fornemmelse af
søjler. som designer interesserer han sig ikke for skærmene.
det er rettens opfattelse, at den scenografiske løsning til københavns lufthavne i 2009 var
enkel og let, hvor opdelingen af bagtæppet, som anført af skønsmanden, skilte sig en smule
ud. i forhold til rummet var dette designelement i sig selv vellykket, men det er et velkendt
og meget benyttet greb. efter en vurdering af den samlede scenografi, der udover bagtæppet
i væsentlig grad var præget at de to mørke sidebannere, som var københavns lufthavnes
eget bidrag til scenografien, og som ikke var bifaldet af informationstekniks designere, finder
retten ikke, at informationsteknik kan hævde ophavsret til scenografien.
socialdemokraterne
det lægges i overensstemmelse med skønsmandens vurdering (svar e1) til grund, at sceno-
grafien efter en helhedsvurdering ikke adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenogra-
fier i 2009 eller scenografien på labour’s kongres, bortset fra bagtæppets farve. ud over de
røde og blå farver på bagtæppet var der efter skønsmandens opfattelse (svar e3) ikke i øvrigt
elementer, der kan karakteriseres som originale, og placering af skærme og møblement var
traditionel.
den instruktion, som informationsteknik fik om scenografien til årsmødet 2009 var i væsent-
lig grad, at den skulle ligne scenografien fra labour’s kongres. udviklingen frem til den en-
                                                 - 102 -
delige udgave af scenografien skete i en tæt kontakt med socialdemokraternes repræsentant,
finn stubtoft, der havde instrueret informationsteknik efter at have været gæst under la-
bour’s kongres.
det lægges efter bevisførelsen til grund, at informationstekniks designere udviklede nogle
idéer til scenografien, som fandt udtryk i nogle modeltegninger. disse idéer vandt ikke i væ-
sentlig grad gehør hos socialdemokraterne. blandt andet blev forslaget om en grøn vækst-
kant, der skulle signalere grønne værdier, afvist, og kanten blev afløst af en hvid linje. og
den endelige sceneløsning blev efter det fremkomne ikke udformet i de foreslåede buede
former, men blev en løsning med rundede hjørner.
det er sammenfattende rettens opfattelse, at den endelige scenografi for 2009 ikke kan henfø-
res til informationstekniks designeres originale udviklingsindsats på en sådan måde, at in-
formationsteknik har ophavsret til scenografien.
nordea invest
det lægges i overensstemmelse med skønsmandens vurdering (svar f1) til grund, at sceno-
grafien efter en helhedsvurdering ikke adskilte sig væsentligt fra andre tilsvarende scenogra-
fier i 2009, og at det eneste element, der skilte sig en smule ud fra andre scenografier, var
”sammensætningen af skærmflader - et bredt bagtæppe/projektionslærred med to sidefløje,
samt et stort lærred placeret lidt foran det”. efter skønsmanden skøn var der ikke derudover
elementer, der kunne karakteriseres som originale, og placeringen af møblement var traditi-
onel. det var endvidere skønsmandens skøn (svar f5), at der ikke ud over skærmopstillingen
var elementer, der i sig selv og i væsentlig grad er udtryk for en selvstændig skabende ind-
sats.
under afhjemlingen forklarede skønsmanden supplerende, at fase 3, som var sidste fase
blandt dem, som informationstekniks designere udarbejdede, og hvor skærmen er skudt op
fra bagvæggen, var mere karakteristisk end fase 1 og 2, og kan være udtryk for et design-
mæssigt valg for at opnå denne effekt. den endelige scenografi lignede fase 3 med undtagel-
se af, at højre side knækker indad.
                                                - 103 -
der er begrænsede oplysninger om instruktioner fra nordea invest til informationsteknik
vedr. scenografien til nordea invests orienteringsmøder i 2009. informationstekniks oplæg
til nordea invest var en løsning, der var identisk med 2008-løsningen. om 2008-løsningen
fremgik det af informationstekniks brev af 8. maj 2008, at løsningsforslaget var baseret på
ønsket om at indføre forskellige scenografiske elementer, der ”vil kunne interagere med de
forskellige foredragsholderes indlæg”.
om udviklingsprocessen forklarede informationstekniks designere bl.a., at de kombinerede
med knæk, kurver og søjler som i grafer. i fase 1 tilføjede de også en blødere værdi i form af
f.eks. et kompas på en bagprojiceret skærm placeret i siden for at illustrere en kurs/retning.
de fjernede skærmen af rent praktiske årsager. de knæk, som de havde givet scenen, funge-
rede ikke rent visuelt, da man gjorde scenen kortere. de arbejdede videre med scenografien i
forskellige højder, så der opstod søjler. ”søjlerne” i siderne kunne flyttes, som man ønskede.
den endelige scenografi sendte et moderne, strømlinet, køligt, effektivt, finansielt signal. den
er også en smule utraditionel, fordi de valgte at arbejde med knæk og forskellige niveauer.
de tog udgangspunkt i søjlediagrammer og kurver.
det er rettens opfattelse, at scenografien er enkel, nærmest minimalistisk og med en stram
struktur, og at den sender et ”business-signal”. der er ingen oplysninger om, at informati-
onstekniks designere skulle have været bundet til en cvi eller snævre briefinger, ligesom der
ikke er oplysninger om, at nordea invest har deltaget aktivt i udviklingen af det scenografi-
ske udtryk. på denne baggrund finder retten, at informationstekniks designere har ophavsret
til scenografien, der har tilstrækkelig kunstnerisk originalitet.
løsningen i 2010 hos get visual havde store visuelle ligheder med scenografien i 2009 hos
informationsteknik. det er rettens opfattelse, at scenografierne var forvekslelige, hvilket er i
overensstemmelse med skønsmandens opfattelse (svar f13).
brugsret
                                               - 104 -
informationstekniks scenografiske løsninger til atp og nordea invest var ubestridt udviklet
til 2009, og informationstekniks ydelse blev i overensstemmelse hermed faktureret for dette
år. efter det fremkomne havde denne fremgangsmåde været benyttet også i de tidligere år.
da der ikke er aftalemæssigt grundlag eller andre holdepunkter for, at der skulle tilkomme
atp henholdsvis nordea invest en brugsret til de beskyttede scenografier også for disse
kunders arrangementer i 2010, har heller ikke disse virksomheders nye samarbejdspartner,
get visual, kunnet råde over scenografierne.
markedsføringsloven
get visual startede sin virksomhed i januar 2010 med en række tidligere medarbejdere hos
informationsteknik som ansatte. stiftelsesforholdene i virksomheden er ikke nærmere do-
kumenteret, men det kan lægges til grund, at claus hammerby, henrik vennestrøm nielsen
og jacob elsig var centrale personer i den nye virksomhed. informationsteknik har over for
disse personer og tillige over for get visual frafaldet de i stævningen nedlagte påstande, der
angik brug af informationstekniks forretningshemmeligheder og kontakt til informations-
tekniks kunder.
ingen af de tidligere medarbejdere hos informationsteknik var i deres ansættelsesforhold hos
informationsteknik omfattet af konkurrence- eller kundeklausuler. kundekontakten til de i
denne sag omhandlede fem kunder blev hos informationsteknik efter det oplyste varetaget
af henrik vennestrøm nielsen, john vestergaard og jakob paulli. der foreligger oplysninger,
der peger på, at der forelå en forståelse med kunder i 2009 om at etablere kundeforhold hos
get visual i 2010, men disse oplysninger er ikke konkretiserede. der er ikke holdepunkter
for, at henrik vennestrøm nielsens eller andres orientering pr. e-mail til kunder om ophør af
ansættelsesforholdet hos informationsteknik havde et indhold eller en karakter, som kan be-
tegnes som illoyal.
det må efter de fremkomne oplysninger og de afgivne kunderepræsentanters forklaringer
antages, at samtlige fem kunders bestillinger hos get visual af scenografier til deres arran-
gementer for 2010 skete på initiativ af og efter henvendelse fra kunderne selv til get visual.
det kan lægges til grund, at de personlige relationer var centrale for kundernes valg af leve-
                                                - 105 -
randør, hvor en oparbejdet tillid til, at kundernes arrangementer kunne gennemføres på be-
tryggende vis, var helt afgørende.
med undtagelse af kunderne atp og nordea invest, hvor informationsteknik havde ophavs-
ret til scenografierne, kunne kunderne frit bestille opsætning af deres scenografi for 2010 hos
get visual som ny leverandør. det kan ikke i sig selv anses at være i strid med markedsfø-
ringsloven, at leverede scenografier for 2010 havde store ligheder med scenografierne i 2009,
idet scenografiernes fremtoning skyldtes kundernes konkrete bestillinger.
konklusion
det følger af det anførte, at get visual frifindes for informationstekniks påstand 1 og 2 med
hensyn til kunderne carlsberg, københavns lufthavne og socialdemokraterne. for så vidt
angår kunderne atp og nordea invest finder retten, at get visual med sine leveringer af
scenografi i 2010 har krænket informationstekniks ophavsret i henhold til ophavsretslovens §
1. det vederlag, som i den anledning tilkommer informationsteknik i medfør af ophavsrets-
lovens § 83, stk. 1, kan passende udmåles til 75.000 kr. der er under de ovenfor angivne om-
stændigheder ikke grundlag for at tilkende et yderligere beløb i erstatning.
påstand 3 – udsagn på hjemmeside.
retten er uden oplysninger om get visuals hjemmeside på noget tidligere tidspunkt end den
14. februar 2011, som er udgangspunktet for vurderingen af udsagnene. uanset at der på
dette tidspunkt var forløbet mere end et år siden stiftelsen af get visual, finder retten, at ud-
trykket ”ny ramme – velkendte ansigter” i overskriften og brugen af ”ny ramme” og
”rammen og navnet er nyt” er illoyal, vildledende og egnet til mærkbart at forvride konkur-
rencen i forhold til den tidligere arbejdsgiver for ledende medarbejdere i get visual og nu-
værende konkurrent, informationsteknik. med disse bemærkninger, og idet det er rettens
opfattelse, at udsagnene på hjemmesiden i øvrigt indeholder faktuel information, præsenta-
tioner og anprisninger, som ikke er utilbørlige og derfor ikke udgør en overtrædelse af mar-
kedsføringsloven, tages påstanden til følge som nedenfor bestemt, jf. markedsføringslovens §
3, stk. 1.
                                              - 106 -
sagsomkostninger
efter sagens udfald og forløb, og idet det herunder tages i betragtning, at der har været af-
holdt syn og skøn, og at hovedforhandlingen strakte sig over tre dage, skal informationstek-
nik betale sagsomkostninger til get visual med 250.000 kr. til dækning af rimelige advokat-
omkostninger, mens get visual skal betale 12.800 kr. til informationsteknik som en andel af
de samlede honoraromkostninger til syn og skøn, 32.031,25 kr., som herefter endeligt afhol-
des af informationsteknik.
                                      thi kendes for ret:
get visual a/s skal anerkende uberettiget at have markedsført, fremstillet og udbudt design
som vist på bilag 59 og 68.
det forbydes get visual a/s at markedsføre, fremstille og udbyde design som vist på bilag
59 og 68.
get visual a/s skal anerkende i strid med markedsføringsloven at have gjort markedsfø-
ringsmæssig brug af udsagnene:
"ny ramme – velkendte ansigter
get visual er en ny ramme for en gruppe af danmarks mest erfarne specialister i præsentati-
onsløsninger for store og mindre virksomheder.
rammen og navnet er nyt, men ansigterne er velkendte."
inden 14 dage betaler get visual a/s 75.000 kr. til shure scandinavia a/s med procesrente
fra den 14. februar 2011.
i sagsomkostninger betaler shure scandinavia a/s inden 14 dage til get visual a/s 250.000
kr., og get visual a/s betaler inden 14 dage til shure scandinavia a/s 12.800 kr. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8a.
omkostningerne til syn og skøn afholdes endeligt af shure scandinavia a/s.
                              - 107 -
                   claus forum petersen
john tyrrestrup     karin schou andersen        svend sigurd onø
                            (sign.)
                         ___ ___ ___
                udskriftens rigtighed bekræftes
                  sø- og handelsretten, den