text:
                                             dom
afsagt den 17. maj 2016 af østre landsrets 6. afdeling
(landsdommerne sanne kolmos, peter mørk thomsen og anders raagaard (kst.)).
6. afd. nr. b-235-15:
1) frederiksberg vand a/s
2) frederiksberg kloak a/s
3) frederiksberg fjernvarme a/s
4) frederiksberg bygas a/s
5) ctr i/s
(alle ved advokat poul hvilsted)
mod
metroselskabet i/s
(advokat anne sophie kierkegaard vilsbøll)
denne sag, der er anlagt ved københavns byret den 7. november 2014, er ved rettens ken-
delse af 29. januar 2015 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens
§ 226, stk. 1.
sagen drejer sig om, hvorvidt det i medfør af § 7, stk. 5, nr. 2, i lov nr. 552 af 6. juni 2007 om
en cityring (herefter cityringloven) er anlægsmyndigheden eller ledningsejerne, der skal
betale for arbejder på ledninger beliggende i vejareal i anledning af anlægget af fire
metrostationer i forbindelse med udvidelsen af den københavnske metro benævnt cityringen.
sagen har været behandlet af ekspropriationskommissionen, der afsagde kendelse den 10.
september 2013, og dernæst af taksationskommissionen, der afsagde kendelse den 7. maj
2014.
sagsøgerne, frederiksberg vand a/s, frederiksberg kloak a/s, frederiksberg fjernvarme
a/s, frederiksberg bygas a/s og ctr i/s (herefter ledningsejerne), har nedlagt endelig
påstand om, at metroselskabet i/s skal anerkende at betale omkostningerne til omlægninger af
                                              - 2 -
ledningsejernes ledningsanlæg ved – principalt alle og subsidiært færre end alle –
metrostationerne østerport, aksel møllers have, frederiksberg station og frederiksberg allé.
sagsøgte, metroselskabet i/s (herefter metroselskabet), har nedlagt endelig påstand om
frifindelse, således at taksationskommissionens kendelse af 7. maj 2014 står ved magt.
sagsfremstilling
staten, københavns kommune og frederiksberg kommune aftalte i forbindelse med for-
handlingerne om kommunernes økonomi for 2002 at se nærmere på en videreudvikling af
metroen. det blev aftalt at igangsætte et udredningsarbejde om mulighederne for at etablere
en cityring som metroløsning i københavn og på frederiksberg. formålet med udred-
ningsarbejdet var at tilvejebringe et beslutningsgrundlag for en eventuel egentlig projektering
af metroløsningen. arbejdet blev afsluttet i maj 2005 med fremlæggelsen af blandt andet en
teknisk dokumentationsrapport benævnt ”udredning om cityringen”. af udredningen fremgår
om de i sagen omhandlede fire metrostationer blandt andet:
       ”7.8 østerport
       …
       placering og udformning
       cityringens perron anlægges som en typestation med en perronbredde på 9 m
       foran m&t-bygningen på oslo plads mellem kristianiagade og østbanegade
       nordvest for eksisterende østerport st. hovedtrappen orienteres imod østerport st.
       …
       trafikal indpasning
       kapaciteten opretholdes for den gennemkørende trafik på oslo plads og efter
       anlæg kan den gennemkørende trafik afvikles som i dag. vejprofilet i den
       nordgående servicegade justeres af hensyn til indpasningen af cityringsdelen af
       østerport st.
       …
       stationens anvendelse
       … de fleste metropassagerer ankommer til stationen med s-tog, ca. 5.000.
       herudover er der ca. 9.000, som tilhører gruppen "gang m.fl.", ca. 1.300 pas-
       sagerer, som ankommer i re-tog, samt ca. 200 passagerer, som ankommer i bus.
       …
       ledningsomlægninger
                                        - 3 -
en hovedfjernvarmeledning i østbanegade skal flyttes. ledningen er tilsluttet
fjernvarmetunnelen på østerport st., som igen er forbundet med amagerværket.
flytningen påvirker tidsplanen, idet fjernvarmesystemet på dette sted pt. ikke er
ringforbundet, og ledningen skal derfor omlægges uden for fyringsperioden fra
maj til september. herudover skal den almindelige forsyning til nabo-
ejendommene flyttes i anlægsperioden.
…
7.15.3 v/aksel møllers have
placering og udformning
stationen anlægges som en typestation i den vestlige side af aksel møllers have.
stationen placeres helt tæt på byggeriets hus midt i haven for at skabe så stor
afstand som muligt til beboelsesejendommen beliggende i den vestlige side af
haven og anlægges med hovedtrappen orienteret mod godthåbsvej.
…
stationens anvendelse
… størstedelen af passagererne tilhører gruppen "gang m.fl.", ca. 6.200. her-
udover er der dog mange, ca. 2.000 passagerer, der ankommer til stationen i bus.
…
ledningsomlægninger
ingen større forsyningsanlæg skal flyttes i forbindelse med etableringen af sta-
tionen v/aksel møllers have.
…
7.15.4 frederiksberg
placering og udformning
stationen anlægges som en typestation syd for den eksisterende station og mellem
frederiksberg gymnasium og en boligblok. hovedopgangen orienteres mod
sylows allé. dette er eneste mulighed for placering af stationen, og per-
ronbredden kan ikke øges.
…
trafikale forhold
trafikken kan opretholdes på sylows allé og sylows plads, så de eksisterende
parkeringsanlæg fortsat kan betjenes.
holger tornøes passage opretholdes som siveforbindelse i én retning, idet der
skal være mulighed for udkørsel med sættevogne i forbindelse med koncertar-
rangementer i falkoner centret.
…
stationens anvendelse
                                        - 4 -
… det ses, at ca. 7.800 passagerer ankommer via metroens etaper 1-3. resten
tilhører gruppen "gang m.fl.", ca. 3.000 passagerer, mens kun ganske få, ca. 15
passagerer, ankommer med bus.
…
arealer og rettigheder
…
langs facaden af den eksisterende bebyggelse er der ud mod den planlagte station
i dag en brandvej. denne vil skulle etableres andetsteds. …
…
ledningsomlægninger
ingen hovedanlæg berøres som følge af cityringens perron, men det må forventes,
at almindelige ledninger for alle forsyningsarter skal omlægges og eventuelt
etableres i kældrene på naboejendommene, da stationsboksen udfylder hele
vejanlægget mellem frederiksberg gymnasium og modsatte side.
for at minimere udgiften til ledningsomlægninger i forbindelse med etablering af
en omstigningstunnel, etableres en ledningskorridor mellem den eksisterende
station og den nye cityringsperron på ca. 6-8 m.
…
7.15.5 v/frederiksberg allé
placering og udformning
stationen anlægges på frederiksberg allé vest for platanvej.
stationen udføres som en typestation og placeres midt på frederiksberg allé med
to hovedtrapper til stationen placeret på fortovsarealet parallelt med stationen. …
…
trafikale forhold
stationsløsningen medfører, at frederiksberg allé indsnævres til ét spor i hver
retning på dette sted, og derudover lukkes de lokale kørebaner i hver side. der vil
være behov for at fastholde en kanalisering med svingbaner i det signalregulerede
kryds, ligesom placering af busstoppesteder skal indarbejdes i løsningen. …
…
stationens anvendelse
… langt størstedelen, ca. 8.000, tilhører gruppen "gang m.fl.". kun ca. 50
passagerer ankommer med bus.
…
                                               - 5 -
      ledningsomlægninger
      for at undgå omlægning af en ø 2.000 hovedkloakledning, skal stationen placeres
      vest for krydset platanvej/madvigs allé. herudover skal langsgående for-
      syningsledninger, kloak, fjernvarme og el-anlæg flyttes i forbindelse med stati-
      onen. det vurderes, at der er den fornødne plads for omlægning af ledninger langs
      med stationen, idet vejudlægget er større end stationsboksen.”
med vedtagelsen af cityringloven blev transport- og energiministeren bemyndiget til at
fastsætte nærmere regler om placering og udformning af blandt andet stationer, og i bilag 1 til
transportministeriets bekendtgørelse nr. 588 af 7. juni 2007 om placering og udformning af
stationer og skakte m.m. hedder det blandt andet:
      ”stationer - grundlæggende forudsætninger i forhold til afgrænsningen af
      tilkøb, optioner og uforudsete udgifter
      cityringens udformning er grundlæggende baseret på udformningen af den ek-
      sisterende metro med forudsætningen, at cityringen anlægges som »mere af
      samme slags«.
      …
      stationstype
      …
      konceptet for typestationen indebærer principielt, at hele stationen anlægges
      inden for en rektangulær udgravning, kaldet »stationsboksen«, afstivet af per-
      manente sekant pæle (borede betonpæle, som griber ind i hinanden), og hvor
      stationens ø-perron placeres i ca. 19 meters dybde.
      …
      cykelparkering
      der lægges vægt på, at der etableres et tilstrækkeligt antal cykelstativer i terræn
      ved stationerne. hvor det ikke er muligt at anbringe det fornødne antal cykel-
      stativer inden for en stations forpladsområde, bekoster cityringsprojektet levering
      og opsætning af det overskydende antal cykelstativer på færdige fortovs- eller
      pladsarealer tæt ved stationen, der anvises af kommunen.
      …
                                 forpladser til stationer og skakte
      forpladsarbejderne omfatter som udgangspunkt retablering af overfladen efter
      udførelse af tunnelstationer og skakte og de tilpasninger af overfladen, der er
      nødvendiggjort af indpasningen af tunnelstationernes og skaktenes overflade-
      elementer samt disses rette funktion.
                                                - 6 -
       tilpasningerne omfatter, svarende til hvad der var tilfældet på metroens etape 1
       og 2, kun nærområdet omkring tunnelstationernes og skaktenes konstruktioner,
       typisk ud til en afstand af 10- 20 m fra disse, kaldet forpladsområdet. inden for
       dette område foretages en fuldstændig retablering af overfladen tilpasset tun-
       nelstationens og skaktens fremtidige funktion, i et kvalitetsniveau, der plads for
       plads er afstemt med de lokale forhold og svarer til det gennemførte på etape 1 og
       2a.
       forpladsarbejderne omfatter, jf. de eksisterende aftaler på etape 1 og 2, plads-,
       fortovs- og vejbelægninger inkl. afstribninger, afvandings- og afløbssystemer,
       beplantninger samt tilslutninger til eksisterende bygninger og belægninger.
       forpladsarbejderne til stationerne omfatter også etablering af pladsinventar i form
       af bænke, buslæskærme, cykelstativer, pullerter, trafikskilte, signalstandere og
       signallys, reklamestandere, belysningsmaster inkl. armaturer samt andet
       informationsudstyr vedrørende busser. i det omfang sådant udstyr, f. eks.
       reklamestandere, stilles til rådighed for kommunen uden udgift, stilles det også til
       rådighed for cityringsprojektet uden udgift.
       alle overfladeelementer, der er en fysisk del af tunnelstations- eller skaktkon-
       struktionen, dvs. trapper med tilhørende rækværker, elevatorhuse, ovenlys,
       ventilationsskakte etc. henregnes ikke til forpladsarbejderne, men til tunnelsta-
       tions- og skaktarbejderne. de nødvendige ledningsarbejder og arkæologiske
       udgravninger forud for anlægget af tunnelstationerne og skaktene betragtes som
       selvstændige arbejder og henregnes derfor heller ikke til forpladsarbejderne.
       hvor det ikke er muligt at anbringe det fornødne antal cykelstativer inden for en
       stations forpladsområde, bekoster cityringsprojektet levering og opsætning af det
       overskydende antal cykelstativer på færdige fortovs- eller pladsarealer, der
       anvises af kommunen.
       uden for forpladsområdet foretages kun simpel retablering, hvor f.eks. led-
       ningsarbejder eller trafikomlægninger har beskadiget de bestående gadeanlæg.”
i bekendtgørelsens bilag 2 blev endvidere fastsat nye rammer for stationen ved frederiksberg
allé, idet dennes placering var blevet ændret efter afslutningen af udredningsarbejdet. herom
fremgår blandt andet:
                                        ”station v/platanvej
      frederiksberg kommune har erhvervet matr. nr. 25x på hjørnet af platanvej og
      frederiksberg allé. på grunden findes en ældre villa, som kommunen agter at
      nedrive. grunden forventes udnyttet til en ikke nærmere fastlagt ny bygning, der
      planlægges sammenbygget med metrostationen. …
      …
                                      placering og udformning
                                              - 7 -
      stationsboksen trækkes så langt væk fra frederiksberg allé som muligt, og
      placeres diagonalt direkte under den kommende nye bygning …
      placeringen indebærer, at stationsboksen skubbes bagud ind i naboejendommenes
      baggårde. dette bevirker, at der må nedrives to sammenbyggede baghuse …
      …
                                    arkitektonisk indpasning
      med denne placering bliver stationen mindre synlig, og dagslysindfald kan ikke
      anvendes. kælderetagen i det kommende byggeri vil ikke kunne benyttes til
      placering af sekundære funktioner for bygningen. hovedtrappe og elevator skal
      udformes i samspil med det kommende byggeri. ligeledes tænkes lokalgaden og
      fortovet inddraget til en samlet forplads til både station og den kommende nye
      bygning.
      …
                                        trafikale forhold
      efter anlæg af stationen lukkes lokalgaden i sydsiden af frederiksberg allé. ca.
      10 parkeringspladser på frederiksberg allé lokalgade og yderligere 5-10 private
      parkeringspladser sløjfes i denne forbindelse.
      …
                                     ledningsomlægninger
      en krydsende hovedkloak ø 2000 i madvigs alle og platanvej omlægges til
      platanvejs vestlige side, og en langsgående vandledning ø 350 mm i frederiksberg
      allés sydlige side omlægges til frederiksberg allés nordlig side. de øvrige
      forsyningsledninger i platanvejs udmunding til frederiksberg allé omlægges af
      hensyn til stationsboksen, samt for at skabe plads for omlægning af ho-
      vedkloakken. der skal sikres en ledningskorridor på min 6 m mellem stations-
      boksen og bygningsfacaderne på platanvej, hvilket skønnes muligt.”
efter vedtagelsen af cityringloven blev projektet iværksat, og der blev udarbejdet lokalplaner
vedrørende de enkelte stationer.
det fremgår af frederiksberg kommunes lokalplan nr. 154 af 26. januar 2009 vedrørende
frederiksberg station blandt andet:
      ”eksisterende forhold
      lokalplanområdet afgrænses af stationsforpladsen ved frederiksberg station mod
      nord, en boligejendom (sylows allé 4) mod øst, sylows allé mod syd og
      frederiksberg gymnasium og den tidligere stationsbygning (solbjergvej 6) mod
      vest.
                                                - 8 -
      holger tornøes passage er en ensrettet smal vej, der forbinder sylows allé med
      solbjergvej og stationsforpladsen ved frederiksberg station. vejarealet ligger
      mellem frederiksberg gymnasium og boligejendommen på sylows allé 4 med et
      mindre parkerings- og opholdsareal omkranset af hegn og træer.
      stationen
      stationen placeres syd for den eksisterende station med hovedtrappen orienteret
      mod sylows allé. stationselementerne i terræn såsom trapper, elevatorer, ovenlys
      og ventilationsriste indpasses i holger tornøes passage, så stationsforpladsen
      fremstår som en arkitektonisk helhed i sammenhæng med den eksisterende
      stationsforplads.
      der etableres et privat friareal langs boligerne i holger tornøes passage.
      trafikken kan opretholdes på sylows allé og sylows plads, så de eksisterende
      parkeringsanlæg fortsat kan betjenes. det er dog under overvejelse, at rykke
      nedkørselsramper til p-anlæggene nærmere mod falkoner allé, og dermed fri-
      holde sylows plads for kørende trafik. holger tornøes passage opretholdes som
      fodgænger- og evt. cykelforbindelse.
      …
      lokalplanens indhold
      …
      stationsforpladsen
      den underjordiske station og anlæg i tilknytning til stationen skal placeres inden
      for lokalplanområdet.
      på stationsforpladsen kan etableres de funktioner, der naturligt knytter sig til og er
      en nødvendighed for stationen (færdsels- og opholdsareal samt de for metro-
      stationens udformning, brug, drift og vedligeholdelse nødvendige anlæg og
      bygninger, såsom overdækkede trapper, elevatorer, affaldsbeholdere, skiltning,
      cykelparkeringspladser, ovenlys, ventilationsinstallationer, nødtrappe mv.), samt
      toiletter mv.
      …
      cykelparkering og vejforhold
      … lokalplanen fastlægger, at der skal etableres 200 nye cykelparkeringspladser
      med god tilgængelighed. cykelparkeringspladserne skal så vidt muligt placeres på
      eller i umiddelbar tilknytning til stationspladsen. …”
i frederiksberg kommunes lokalplan nr. 155 af 26. januar 2009 vedrørende stationen ved
frederiksberg allé hedder det blandt andet:
      ”stationen
                                                - 9 -
      stationen placeres på hjørnet af platanvej og frederiksberg allé med hovedtrappe
      og elevatorer integreret i stueplan i en kommende bygning på hjørnegrunden.
      hovedtrappe og elevatorer orienteres mod frederiksberg allé. stationen udføres
      uden ovenlys. den lokale kørebane mellem platanvej og carit etlars vej
      inddrages til forplads for både bygning og station, der sammen med trærækkerne
      vil indgå i en samlet oplevelse af alléen.
      …
      cykelparkering og vejforhold
      … lokalplanen fastlægger, at der skal etableres 350 nye cykelparkeringspladser
      med god tilgængelighed. cykelparkeringspladserne skal så vidt muligt placeres på
      eller i umiddelbar tilknytning til stationspladsen. …”
af frederiksberg kommunes lokalplan nr. 156 af 26. januar 2009 vedrørende stationen ved
aksel møllers have fremgår blandt andet:
      ”eksisterende forhold
      lokalplanområdet afgrænses af godthåbsvej mod nord, parken aksel møllers
      have med byggeriets hus mod øst og syd, og boligbebyggelsen aksel møllers
      have mod vest.
      aksel møllers have er en park … omgivet af boligområder og fungerer primært
      som lokalt rekreativt område for kvarterets beboere.
      …
      stationen
      stationen placeres i den nordøstlige del af aksel møllers have med hovedtrappen
      orienteret mod godthåbsvej. med placeringen i et grønt byrum indgår sta-
      tionselementerne i et rekreativt område og bliver en del af parken.
      trapper, elevatorer, ovenlys og ventilationsriste indpasses, så park og station
      fremstår i en funktionel og arkitektonisk sammenhæng.
      parkens beplantning med arkadehække langs vestsiden af aksel møllers have vil
      blive søgt genskabt i videst muligt omfang.
      …
      cykelparkering og vejforhold
      … lokalplanen fastlægger, at der skal etableres 350 nye cykelparkeringspladser
      med god tilgængelighed. cykelparkeringspladserne skal så vidt muligt placeres på
      eller i umiddelbar tilknytning til stationspladsen. …”
det fremgår af københavns kommunes lokalplan nr. 471 af 1. oktober 2012 vedrørende
østerport station blandt andet:
                                              - 10 -
      ”formål
      lokalplanen skal udgøre det planmæssige grundlag for at etablere en stationsplads
      for et vigtigt trafikalt knudepunkt i forbindelse med cityringen. indretningen af
      stationspladsen skal ske i samspil med de tilgrænsende områder omkring
      østerport station.
      ...
      byggeønsker: østerport
      østerport – dispositionsforslag
      metrostationen er placeret på oslo plads parallelt med karréen mellem kristia-
      niagade og østbanegade. det nuværende parkeringsareal inddrages i pladsen,
      hvorpå stationselementerne som hovedtrappe, elevatorer og ovenlys bliver pla-
      ceret. …
      ...
      trafik
      lokalgaden foran oslo plads nr. 12-16 bliver anlagt til cykel- og adgangsvej.
      østbanegade indsnævres til ét kørespor frem til bergensgade og forberedes her for
      udførelse af dobbeltrettet fællescykelsti mellem bergensgade og langeliniebroen
      mod øst. samtidig etableres en modstrømscykelsti på strækningen fra
      bergensgade til oslo plads.
      ...
      … cykelparkering
      der skal på metrostationspladsen eller i tilknytning til denne etableres cykel-
      parkeringspladser i størrelsesordenen 850 pladser.
      …”
i sommeren 2013 var projekteringen af de tre stationer ved aksel møllers have, frederiks-
berg station og frederiksberg allé afsluttet. af punkt 155 i referatet fra et møde den 3. juni
2013 i frederiksberg kommunes by- og miljøudvalg hedder det blandt andet:
      ”godkendelse af forpladsarealer for cityringens tre stationer på frede-
      riksberg
      ...
      aksel møllers have …
      ...
                                         - 11 -
kommunalbestyrelsen har ... godkendt, at der nedlægges ca. 10 parkeringspladser
langs aksel møllers have for at give plads til stationsanlægget. indsnævringer af
kørebanearealet på vejareal til brug for nye cykelstativer og bycyklen medfører
dog, at det er nødvendigt at nedlægge 4 p-pladser ekstra. …
...
frederiksberg station …
frederiksberg station bliver en krydsningsstation mellem den eksisterende
metrolinje og cityringen. det betyder, at området omkring stationen i fremtiden
kobler sig til hovedstadens metronetværk, og får stor betydning som trafikalt
knudepunkt til frederiksberg. …
…
den nye station anlægges i holger tornøes passage og ligger således vinkelret på
den nuværende metrostation. placeringen betyder, at stationen anlægges i byens
mest trafikerede område med tusindvis af daglige fodgængere og cyklister, hvilket
stiller store krav til byrummet. …
…
i henhold til … etableres der en særskilt cykelrullerampe langs frederiksberg
gymnasiums nordlige facade, der dels giver adgang til 50 cykelstativer i stati-
onens cykelkælder og dels til den eksisterende cykelkælder under gymnasiet, hvor
der vil blive plads til ca. 250 cykler. derudover etableres der 150 ekstra
cykelstativer på terræn, der placeres langs gymnasiets nord- og østlige facade
samt syd for hovedtrappen (ved falkoner centret). …
holger tørnøes passage lukkes for kørende adgang, men vil være tilgængelig som
brandvej til både lejerbo og gymnasiet. i vejens østside anlægges 2 rækker
fortovsfliser, mens resten af vejarealet udføres med chaussésten sat i grus.
ovenlyset til metrostationen er placeret midt i vejen, og er af samme type som ved
den nuværende station …
den eksisterende vendeplads (rundkørsel) bevares, men justeres, så centrum
udgøres af den nye ventilationsrist fra metrostationen. vendepladsen retableres
som den forefindes i dag, d.v.s. med cykelfelter i savede og jetbrændte chaus-
sésten, mens resten udføres i chaussésten sat i beton.
…”
frederiksberg allé …
...
platanvej indsnævres fra de nuværende 8 meter til 7 meter, dels for at give bedre
plads til at optage niveauspringet på de 50 cm og dels for at give plads til
ventilationsristen fra tunnelsystemet, som det af sikkerheds- og konstruktions-
mæssige hensyn har været nødvendigt at placere i det tidligere fortovsareal.
i kommunalbestyrelsens beslutning fra 2008 er det godkendt, at der nedlægges
ca. 7 p-pladser på frederiksberg allé. det foreliggende projekt medfører ned-
læggelse af 6 p-pladser i frederiksberg allé og ca. 7 p-pladser på platanvej, ialt 6
p-pladser mere end forventet. begrundelsen for nedlæggelse af p-pladserne på
                                              - 12 -
      platanvej er den store ventilationsrist, som det ikke har været muligt at flytte eller
      presse længere ind til siden.”
under forberedelsen af cityring-projektet indgik metroselskabet ledningsprotokolaftaler med
samtlige ledningsejere ved cityringens 17 stationer. i aftalerne identificeredes de ledninger,
der skulle omlægges, ligesom det blev beskrevet, hvordan omlægningen mest hen-
sigtsmæssigt kunne foretages. på baggrund af ledningsprotokolaftalerne og metroselskabets
notat af 14. september 2009 benævnt ”sammensatte anlægsprojekter på cityringen” indgik
metroselskabet og flere af de berørte ledningsejere herefter betalingsaftaler, hvori det blev
nærmere fastlagt, hvilken af parterne der skulle betale for omlægningerne. da metroselskabet
og ledningsejerne omfattet af nærværende sag ikke kunne opnå enighed om
betalingsspørgsmålet, blev der vedrørende disse i stedet indgået refusionsaftaler med det
formål at udskyde spørgsmålet om betaling for ledningsomlægningerne, indtil der ved ken-
delse eller dom var taget endelig stilling hertil.
metroselskabet og ledningsejerne indbragte herefter spørgsmålet om betaling for ekspro-
priationskommissionen og efterfølgende for taksationskommissionen.
ved kendelse af 7. maj 2014 traf taksationskommissionen for sjælland m.v. afgørelse i
sagen. i kendelsen, hvor også dele af ekspropriationskommissionens kendelse af 10. sep-
tember 2013 er gengivet, hedder det blandt andet:
                                         ”ledningsejerne
                        centralkommunernes transmissionsselskab i/s
                                                 og
                                    frederiksberg forsyning
         (frederiksberg bygas a/s, frederiksberg vand a/s, frederiksberg kloak
                             a/s og frederiksberg fjernvarme a/s)
                                                mod
                                      anlægsmyndigheden
                                       metroselskabet i/s
       sagen omfattede oprindeligt også ledningsejeren frederiksberg brandvæsen
       (frederiksberg kommune). …
       …
       til stede ved taksationskommissionens behandling af sagen var formanden
       professor, dr. jur. peter mortensen, administrator frank s. jørgensen, gårdejer
                                        - 13 -
karl frandsen, vurderingsinspektør preben thorvig og landinspektør erling
rørdam.
…
efter aftale med ledningsejerne og metroselskabet i/s foretog taksationskom-
missionen ingen besigtigelse, da de omhandlede ledningsomlægninger er gen-
nemført. i stedet redegjorde metroselskabet i/s for de foretagne ledningsom-
lægninger på grundlag af tegninger og kortbilag.
ekspropriationskommissionens kendelse af 10. september 2013
sagen vedrører udestående spørgsmål om betaling for ledningsomlægninger i
forbindelse med anlæg af en metrocityring i københavn og på frederiksberg.
som følge af parternes uenighed om betalingsspørgsmålet har dette været forelagt
ekspropriationskommissionen, som har afsagt følgende kendelse:
      »denne sag vedrører omlægninger af ledninger tilhørende følgende led-
      ningsejere:
      - ctr i/s
      - frederiksberg bygas a/s, frederiksberg vand a/s, frederiksberg kloak
      a/s, frederiksberg fjernvarme a/s (de fire ovenstående ledingsejere
      benævnes samlet frederiksberg forsyning)
      - frederiksberg brandvæsen (frederiksberg kommune)
      de spørgsmål, der ønskes behandlet under sagen, vedrører betaling for
      ledningsomlægninger, dvs. om det er metroselskabet eller ledningsejeren,
      der skal betale for omlægningen.
      for så vidt angår det på møderne den 10., 11., og 14. juni passerede, hen-
      vises til ovenstående forhandlingsprotokol [137. hæfte], hvor sagen er
      beskrevet og parterne har redegjort for deres påstande og synspunkter.
      gæsteprincippet - fortolkning af cityringlovens § 7, stk. 5
      i henhold til bestemmelsen i cityringlovens § 7, stk. 5, afholdes udgifter til
      ledningsomlægninger, der er nødvendige for gennemførelsen af cityringen,
      som udgangspunkt over anlægsbudgettet for cityringen. dette gælder dog
      ikke omlægninger af ledninger på overtagne jernbanearealer og
      omlægninger af ledninger i vejarealer, der i ikke uvæsentligt grad er
      begrundet i vejformål.
      af bemærkninger til loven fremgår, at udgiften til nødvendige omlægninger
      af ledninger i overtagne jernbanearealer forudsættes afholdt af
      vedkommende ledningsejer i overensstemmelse med det, der i alminde-
      lighed antages at gælde uden direkte lovregulering heraf (det ulovbestemte
      gæsteprincip), mens omlægninger af ledninger i vejarealer forudsættes
      afholdt af ledningsejeren i medfør af gæsteprincippet i vejloven (vejlovens §
      106, stk. 1, der er en kodifikation af det ulovbestemte gæsteprincip).
      højesteret har i dommen u 2009.2978 h (motorring 3-sagen) fastslået, at
      gæsteprincippet er betegnelsen for en udfyldende regel, der finder anven-
                                    - 14 -
delse i tilfælde, hvor der uden vederlag er givet tilladelse til at anbringe en
ledning på en ejendom, og at ledningsejeren da som »gæst« skal bekoste
ledningsarbejder, der er nødvendiggjort af arealejerens ændrede benyttelse
af det areal, hvor ledningen er anbragt. der er tale om en udfyldende regel,
der ikke gælder, hvis det må lægges til grund, at andet er aftalt eller bestemt.
som det fremgår, er der i cityringloven fastsat en særlig bestemmelse vedr.
betaling for ledningsomlægninger, og betalingsspørgsmålet skal derfor
afgøres på grundlag af cityringlovens § 7, stk. 5.
selv om cityringloven er en speciallov, finder kommissionen ikke, at der fra
lovgivers side ved vedtagelsen af bestemmelsen i cityringlovens § 7, stk. 5,
nr. 2, er tilsigtet en forskel i anvendelsen af cityringlovens gæsteprincip for
ledninger i vejarealer i forhold til det almindelige gæsteprincip i vejloven.
dette finder kommissionen klart fremgår af cityringlovens forarbejder,
herunder bemærkninger til lovforslaget, transport- og energiministeriets
høringsnotat af 20. februar 2007 og transport- og energiministerens svar af
29. april 2007 på spørgsmål nr. 6 i forbindelse med lovforslagets
behandling.
kommissionen er således enig med metroselskabet i, at medtagelsen af
særreglen må antages at have haft det formål at undgå tvister, som beta-
lingsspørgsmålet havde givet anledning til på metroens 3. etape (øst-
amagerbanen) vedrørende eksistensen og forståelsen af det ulovbestemte
gæsteprincip på jernbanearealer samt angående anvendelse af gæsteprin-
cippet på private arealer.
kommissionen finder desuden, at det ved den i forarbejderne anførte
henvisning til vejlovens gæsteprincip må antages, at der ikke har været
tilsigtet nogen »fastfrysning« af forståelsen af gæsteprincippet svarende til
kendt retspraksis på tidspunktet for lovens vedtagelse, således at gæ-
steprincippet i henhold til cityringloven skulle forblive upåvirket af en
(eventuel) udvikling i retspraksis for så vidt angår vejlovens gæsteprincip.
kommissionen finder således ikke, at ordlyden af bestemmelsen forhindrer
en sådan fortolkning. det må derfor lægges til grund, at formålet med
bestemmelsen i cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2, har været at give
anlægsmyndigeden hjemmel til at kræve ledningsomlægninger betalt af
ledningsejerne i et omfang svarende til, hvad der uden cityringloven ville
følge af vejlovens gæsteprincip.
retspraksis om gæsteprincippet og ledningsomlægninger i vejarealer,
herunder navnlig højesterets dom i sagen om flintholm station (u
2007.3009 h) er derfor også relevant for ledningsomlægninger i henhold til
cityringloven.
sammensat anlægsprojekt
kommissionen finder, at der med højesterets dom i sagen om flintholm
station (u 2007.3009 h), der er afsagt efter folketingets vedtagelse af
cityringloven, er sket en udvikling af vejlovens gæsteprincip.
                                  - 15 -
højesteret har i den nævnte dom lagt vægt på, at der var tale om et sam-
mensat anlægsprojekt, som omfattede arbejder vedrørene både bane og vej,
og at vejlovens gæsteprincip, dvs. vejlovens § 106, stk. 1, »finder
anvendelse på ledningsarbejder i veje udført i forbindelse med et sådan
sammensat anlægsprojekt, uanset hvilke dele af projektet der har nød-
vendiggjort ledningsarbejderne.«
dommen må antages at have medført en udvidelse af kredsen af de tilfælde,
hvor det er ledningsejeren, der skal betale for ledningsomlægningen. hvis
der er tale om et »sammensat anlægsprojekt« omfattende både bane- og
vejarbejder - kan ledningsejeren således tilpligtes at betale for
ledningsomlægningen, selv om den konkrete ledingsomlægning ikke
skyldes vejformål.
spørgsmålet er herefter, hvornår der kan siges at være tale om et »sam-
mensat anlægsprojekt«.
for at forstå dette begreb er det nødvendigt at se nærmere på, hvad høje-
steret har lagt til grund angående anlægsarbejder ved flintholm station.
højesteret fremhæver i sine præmisser følgende om anlægsarbejdets ka-
rakter:
»det fremgår af loven om anlæg af ringbanen, af overenskomsten af 5.
februar 2002 om etablering af flintolm station og af christian fürstnows
forklaring for landsretten, at etableringen af den nye station ved flintholm
indgik i et sammensat anlægsprojekt, som omfattede arbejder vedrørende
både vej og bane.«
med hensyn til anlægsarbejderne ved flintholm station er det bl.a. oplyst:
af anlægsloven (lov nr. 476 af 21. maj 2000) fremgår en bemyndigelse for
trafikministeren til at etablere ringbanen, herunder ved anlæg af bl.a. ny
station ved flintholm.
af overenskomsten fremgår bl.a., at der skal etableres en stationsforplads
m.m., at grøndals parkvej skal være hovedadgangsvej for tilbringertrafik,
samt at der skal ske en række nærmere bestemte vejreguleringer (herunder
etablering af signalreguleret kryds, midtliggende helleanlæg og en
højresvingsbane for busser).
af christian fürstnows forklaring i landsretten fremgår bl.a., at arbejdet
med etablering af stationen bestod af broarbejde, idet der skulle etableres to
nye broer i stedet for tre gamle broer over grøndals parkvej, to for-
pladsarealer, et ringbanetracé samt omprofilering af grøndals parkvej.
vejen skulle sænkes en halv meter på grund af frihøjden, og der skulle
etableres et ekstra kørespor i hver retning.
kommissionen finder herefter, at det helt centrale spørgsmål er, om ka-
rakteren af de omhandlede projekter og anlægsarbejder på de fire metro-
stationer kan sidestilles med de bane- og vejarbejder, der fandt sted ved
                                  - 16 -
flintholm station. hvis det er tilfældet vil der være tale om »sammensatte
anlægsprojekter«, og gæsteprincippet i vejlovens § 106 vil finde anvendelse.
for så vidt angår lovgrundlag og bemyndigelse m.v. finder kommissionen,
at de to anlæg - ringbanen og cityringen kan sidestilles med hensyn til den
omhandlende problemstilling.
kommissionen er enig med metroselskabet i, at når der skal ses nærmere på
karakteren af anlægsarbejderne, så bør cityringen betragtes som bestående
af en række selvstændige anlægsprojekter vedrørende de enkelte stationer,
skakte mv., idet de omhandlede vej- og banearbejder må ligge indenfor
nogenlunde samme geografiske område før det giver mening af tale om et
»sammensat anlægsprojekt«.
kommissionen finder således, at de fire omhandlede metrostationer skal
behandles som selvstændige anlægsprojekter i forhold til vurderingen om,
hvorvidt der er tale om »et sammensat anlægsprojekt«.
det bemærkes, at kommissionen ikke, som anført af ledningsejernes ad-
vokater, finder at kunne tillægge det værdi, at metroselskabet ikke har
ændret budgetterne for omkostninger forbundet med ledningsomlægninger
efter flintholmdommens afsigelse.
kommissionen har noteret sig, at metroselskabet for så vidt angår loka-
liteterne østerport, frederiksberg og frederiksberg allé (oprindelig be-
nævnt »platanvej«), allerede i notat af 14. september 2009 har vurderet, at
anlægsarbejder på disse lokaliteter havde en sådan sammensætning af vej-
og baneanlæg af et ikke ubetydeligt omfang, at der er tale om sammensatte
anlægsprojekter. derimod har metroselskabet i første omgang ikke ment, at
metrostationen ved aksel møllers have kunne karakteriseres som et
sammensat anlægsprojekt, men har altså i forbindelse med
detailplanlægningen skiftet mening.
i flintholmdommen anlagde højesteret den betragtning, at anlægsprojektet
skulle ses som et hele, idet etableringen af den nye station indgik i et
sammensat anlægsprojekt, som omfattede arbejder vedrørende både vej og
bane. der skulle således ikke anlægges en sondring mellem vejformål og
baneformål, og det var således uden betydning, hvilke dele af projektet, der
havde nødvendiggjort ledningsarbejdet, altså om der i det konkrete tilfælde
var tale om vejarbejde eller banearbejde.
kommissionen finder, at der i flintholmdommen er tale om større arbejder i
broer og i vej og større ændringer af vejreguleringen. kommissionen finder,
at det kun er relevant at tale om et »sammensat anlægsprojekt«, såfremt der
er tale om ændringer af vejrummet og vejforholdene i et ikke uvæsentligt
omfang set i forhold til projektet i helhed. der bør med andre ord være tale
om en vis substans og tyngde i vejdelen af projektet førend det virker
rimeligt at tale om »et sammensat anlægsprojekt« - også set i sammenhæng
til den konsekvens dette har for de pågældende ledningsejere.
                                   - 17 -
kommissionen er således enig med ledningsejerne i, at flintholmdommen
ikke kan tages som indtægt for, at et hvilket som helst vejforhold kan
udløse, at der bliver tale om et sammensat anlægsprojekt. et synspunkt, som
metroselskabet i øvrigt selv har anvendt, jf. ovenfor nævnte notat af 14.
september 2009.
for så vidt angår beskrivelsen af anlægsarbejderne på de enkelte stationer
henvises til ovenstående beskrivelse fra forretningen, samt fremlagte
anlægsaftaler og lokalplaner m.v.
vedr. metrostation østerport
kommissionen har fundet, at der for så vidt angår anlægsprojektet ved
metrostationen østerport er tale om et sammensat anlægsprojekt.
kommissionen har især lagt vægt på, at der ved østerport station, der er et
stort trafikknudepunkt, sker en del permanente ændringer af vejforholdene -
ud over ændringer vedr. cykelparkring og parkeringsforhold. lokalgaden
foran oslo plads nr. 12-16 bliver omlagt til cykel- og adgangsvej til
metrostationen, østbanegade indsnævres til ét kørespor frem til
bergensgade og der etableres cykelstier i begge sider langs den indsnævrede
vej. nord for bergensgade forberedes østbanegade for udførelse af
dobbeltrettet fælles cykelsti frem til langeliniebroen. endvidere indsnævres
østbanegade ved udmundingen i oslo plads for at give plads til en
anneksbygning til den gamle banegårdsbygning, rummende en del af
transferforbindelsen mellem metrostationen og banegårdsbygningen. ind-
snævringen tjener også til at lette fodgængertrafikken til metrostationen fra
oslo plads.
kommissionen finder herefter samlet set, at vejforholdene i området ved
metrostation østerport ændres i en ikke uvæsentlig grad.
vedr. metrostation aksel møllers have
kommissionen har fundet, at der for så vidt angår anlægsprojektet ved
metrostation aksel møllers have ikke er tale om et sammensat anlægs-
projekt.
kommissionen har især lagt vægt på, at der - ud over ændring af cykel-
parkeringsforhold og parkeringsforhold - stort set kun er permanente æn-
dringer af vejforholdene med hensyn til kørebanebredden på vejen aksel
møller have, der reduceres til 4,00 m’s bredde på de første 35 meter og dels
i forbindelse med nødtrappen.
kommissionen finder, at der er tale om få ændringer, der ikke er indgri-
bende, og som ikke væsentlig ændrer vejrummet. kommissionen finder
herefter, at ændringer af vejforholdene i området er så ubetydelige set i
forhold til projektet i helhed, at der ikke kan være tale om »et sammensat
anlægsprojekt«.
vedr. metrostation frederiksberg station
                                   - 18 -
kommissionen har fundet, at der for så vidt angår anlægsprojektet ved
metrostation frederiksberg er tale om et sammensat anlægsprojekt.
kommissionen har især lagt vægt på, at der ved frederiksberg station, der
er et stort trafikknudepunkt, sker en del permanente ændringer af vej-
forholdene ud over ændring af cykelparkering og parkeringsforhold. holger
tornøes passage lukkes for kørende adgang. den eksisterende vendeplads
(rundkørsel) bevares - men med lidt ændret udformning. det blev på mødet
oplyst, at ledningsomlægningerne er nødvendiggjort af stationsboksens
placering i holger tornøes passage og placeringen af nyt underjordisk
forsinkelsesbassin /overløbsbassin til overfladevand fra vej m.v. og
kloakvand. bassinet er flyttet fra holger tornøes passage til en placering i
et vejareal ved falkoner centeret. der etableres en underjordisk gangtunnel
i vejarealet mellem eksisterende metrostation og den kommende
metrostation.
kommissionen finder herefter samlet set, at vejforholdene ændres i en ikke
uvæsentlig grad.
vedr. metrostation frederiksberg allé
kommissionen har fundet, at der for så vidt angår anlægsprojektet ved
metrostation frederiksberg allé ikke er tale om et sammensat anlægs-
projekt.
kommissionen har især lagt vægt på, at der - ud over cykelparkerings-
forhold og parkeringsforhold stort set kun er permanente ændringer af
vejforholdene med hensyn til kørebanebredden på platanvej (indsnævres til
fra 8 m til 7 m). i det udarbejdede projektforslag er lokalkørebanen foran
stationspladsen mellem platanvej og carit etlars vej endvidere inddraget i
fortovsarealet for at give plads til forpladsareal, herunder til cykelparkering.
lokalgaden, der udgør en begrænset del af frederiksberg allé, og bliver
brugt til adgang / parkering for områdets beboere og butikker. at en mindre
strækning af lokalgaden inddrages i stationsforpladsen finder kommissionen
ikke er tilstrækkeligt til at udløse »et sammensat anlægsprojekt«.
kommissionen finder, at der er tale om få ændringer, der ikke er indgri-
bende, og der ikke væsentlig ændrer vejrummet. kommissionen finder
herefter, at ændringer af vejforholdene i området ved metrostation frede-
riksberg allé er så ubetydelige set i forhold til projektet i helhed, at der ikke
kan være tale om »et sammensat anlægsprojekt«.
…
meromkostninger
det fremgår af sagen, at det rejste spørgsmål om, hvem der - i sidste ende -
skal betale for de meromkostninger, som metroselskabet har afholdt under
hensyntagen til ledningsejernes direkte krav eller som i øvrigt er foretaget
under hensyntagen til ledningsejernes (sparede) omkostninger, kun har
relevans for ledningsomlægninger ved metrostation aksel møllers have.
                                          - 19 -
       kommissionen finder som anført ovenfor ikke, at der er tale om et sam-
       mensat anlægsprojekt ved metrostation aksel møllers have. metroselskabet
       skal derfor betale for ledningsomlægninger m.v. det fremgår endvidere af
       sagen, at metroselskabet har accepteret nødvendigheden af de ekstra
       sikkerhedsforanstaltninger (skærpet tilsyn) vedrørende ledning nr. aa2407
       og aa2401. kommissionen finder det herefter ikke nødvendigt og relevant
       at tage stilling til spørgsmålet om meromkostninger.
       …
       herefter bestemmes:
       metroselskabet betaler for ledningsomlægninger, herunder afledte led-
       ningsomlægninger, og meromkostninger for så vidt angår metrostation
       aksel møllers have og metrostation frederiksberg allé.
       ledningsejerne betaler for ledningsomlægninger for så vidt angår metro-
       station østerport og metrostation frederiksberg, herunder afledte led-
       ningsomlægninger. metroselskabet betaler dog for omlægning af egne
       ledninger, samt ledninger - eller dele af ledninger - beliggende i private
       arealer, når der er tale om en lednings hovedomlægning …
       …”
…
                                taksationskommissionens
                                      kendelse
                                    af [7. maj 2014]
taksationskommissionen bemærker indledningsvis, at ledningsejerne og me-
troselskabet er enige om de tekniske løsninger, der er valgt, og om størrelsen af de
omkostninger, der er afholdt til ledningsomlægningerne. parterne er endvidere
enige om, hvem der ejer ledningerne. metroselskabet har foreløbigt - efter regning
fra ledningsejerne - afholdt omkostningerne forbundet med samtlige
ledningsomlægninger omhandlet af sagen. for taksationskommissionen om-
handler sagen derfor i alt væsentligt alene spørgsmålet om, hvem der efter gæl-
dende ret endeligt skal betale for ledningsomlægningerne.
når en ledningsejer uden vederlag har opnået tilladelse til at anbringe en ledning
på en ejendom, følger det af gæsteprincippet, jf. højesterets dom i ufr 2009.2978
h, at ledningsejeren da som »gæst« skal bekoste ledningsarbejder, der er
nødvendiggjort af arealejerens ændrede benyttelse af det areal, hvor ledningen er
anbragt. gæsteprincippet er en udfyldende regel, der ikke gælder, hvis andet er
aftalt eller bestemt. i cityringloven er der fastsat en særlig bestemmelse
vedrørende betaling for ledningsomlægninger. betalingsspørgsmålet skal derfor
afgøres på grundlag af cityringlovens § 7, stk. 5.
fortolkningen af cityringlovens § 7, stk. 5
taksationskommissionen finder, at det - som anført af ekspropriationskommis-
sionen - af bemærkningerne til cityringlovens § 7, stk. 5, af ministeriets hø-
                                         - 20 -
ringsnotat af 20. februar 2007 samt af ministerens svar på spørgsmål 6 fra tra-
fikudvalget tydeligt fremgår, at det bl.a. har været hensigten med cityringlovens §
7, stk. 5, at præcisere, at det almindelige gæsteprincip, som fremgår af vejlovens §
106, stk. 1, skal være gældende for omlægninger af ledninger i vejarealer ved
anvendelse af cityringloven. når en lovbestemmelse henviser til almindelige
retsprincipper - her gæsteprincippet - er der efter taksationskommissionens
opfattelse en klar formodning for, at henvisningen omfatter det til enhver tid
værende indhold af dette retsprincip, som løbende fastlagt af domstolene og
eventuelt i senere lovgivning. der må kræves særlige holdepunkter i lovens ordlyd
eller forarbejder, hvis henvisningen skal forstås alene som omfattende indholdet
af retsprincippet på lovens ikrafttrædelsestidspunkt. efter
taksationskommissionens opfattelse er der i cityringloven eller dens forarbejder
ingen tydelige holdepunkter for, at cityringlovens § 7, stk. 5, skal forstås således,
at det er gæsteprincippet med netop det indhold, det havde på ikraft-
trædelsestidspunktet for § 7, stk. 5, der skal gælde ved anvendelsen af city-
ringloven. herefter - og i øvrigt af de grunde, som er anført af ekspropriations-
kommissionen - finder taksationskommissionen, at retspraksis om gæsteprin-
cippet og ledningsomlægninger, der er afgjort efter ikrafttrædelsen af city-
ringlovens § 7, stk. 5, er relevant for ledningsomlægninger i henhold til city-
ringloven.
det ændrer efter taksationskommissionens opfattelse ikke herved, at der ved lov
nr. 526 af 27. maj 2013 i cityringlovens § 5 g er indsat følgende bestemmelse: »§
106, stk. 1, i lov om offentlige veje om gæsteprincippet finder anvendelse i
forbindelse med projektering og anlæg af afgreningen fra cityringen til
nordhavnen, jf. § 5 a.« som anført af ledningsejerne fremgår det af be-
mærkningerne til § 5 g, at bestemmelsen »… træder for så vidt angår afgreningen
fra cityringen til nordhavnen i stedet for den gældende lovs § 7, stk. 5, som
gælder for den øvrige del af cityringen. den ændrede formulering skyldes, at
gæsteprincippet til enhver tid bør fortolkes i overensstemmelse med nyeste
retspraksis.«
ledningsejerne har gjort gældende, at det af disse bemærkninger må følge, at
cityringlovens § 7, stk. 5, skal forstås således, at henvisningen til gæsteprincippet i
vejlovens § 106, stk. 1, ikke skal fortolkes i overensstemmelse med nyeste
retspraksis, men i stedet er en »fastfrysning« af gæsteprincippet svarende til kendt
retspraksis på tidspunktet for vedtagelsen af § 7, stk. 5.
taksationskommissionen finder ikke, at der af bemærkningerne til cityringlovens
§ 5 g kan udledes noget klart om indholdet af § 7, stk. 5, der i øvrigt ikke blev
ændret i forbindelse med indsættelsen af § 5 g. bemærkningerne til § 5 g har
karakter af transportministeriets vurdering af en tidligere vedtaget lovregel (§ 7,
stk. 5). den retskildemæssige betydning af bemærkninger i en senere lovændring
til en tidligere vedtaget lovbestemmelse, som ikke samtidigt ændres, må anses for
begrænset. det fremgår endvidere ikke klart, om ministeriet vurderer, at § 7, stk.
5, har et nærmere bestemt indhold (f.eks. som anført af ledningsejerne), som § 5 g
fraviger, eller om valget af formuleringen i § 5 g f.eks. skyldes, at der - også efter
ministeriets opfattelse - er tvivl om fortolkningen af § 7, stk. 5, således at der
fremadrettet er behov for at præcisere ordlyden i lignende bestemmelser for at
undgå fortolkningstvivlen, uden at ministeriet ved præciseringen forholder sig til,
                                         - 21 -
hvordan tvivlen i § 7, stk. 5, skal afgøres. endelig kan formuleringen i § 5 g som
anført af metroselskabet være valgt for at anvende samme lovgivningsteknik i
nyere anlægslove, sammenlign de identiske bestemmelser i § 23 i lov om nr. 432
af 16. maj 2012 om aarhus letbane og § 24 i lov nr. 165 af 26. februar 2014 om
letbane på ring 3. på denne baggrund finder taksationskommissionen ikke, at
bemærkningerne til § 5 g kan føre til en anden forståelse af forarbejderne til § 7,
stk. 5, end anført ovenfor.
højesterets dom om flintholm station (u 2007.3009 h)
af ovenstående følger, som anført af ekspropriationskommissionen, at høje-
sterets dom i sagen om flintholm station, der er afsagt efter ikrafttrædelsen af
cityringlovens § 7, stk. 5, er relevant for de ledningsomlægninger, der er omfattet
af denne sag. i dommen fastslog højesteret, at gæsteprincippet i vejlovens § 106
finder anvendelse på ledningsarbejder i veje, som er udført i forbindelse med et
sammensat anlægsprojekt, der omfatter arbejder vedrørende både vej og bane,
selv om anlægsprojektet ikke er begrundet i vejformål, og uanset hvilke dele af
projektet der har nødvendiggjort ledningsarbejderne.
sammensat anlægsprojekt
flintholmdommen omhandlede et sammensat anlægsprojekt. om dette begreb
anfører ekspropriationskommissionen bl.a.: »kommissionen finder, at det kun er
relevant at tale om et »sammensat anlægsprojekt«, såfremt der er tale om
ændringer af vejrummet og vejforholdene i et ikke uvæsentligt omfang set i
forhold til projektet i helhed. der bør med andre ord være tale om en vis substans
og tyngde i vejdelen af projektet førend det virker rimeligt at tale om »et
sammensat anlægsprojekt« - også set i sammenhæng til den konsekvens dette har
for de pågældende ledningsejere.« ekspropriationskommissionen henviser
endvidere til, at ledningsejerne havde anført, at flintholmdommen ikke kan tages
til indtægt for, at et hvilket som helst vejforhold kan udløse, at der bliver tale om
et sammensat anlægsprojekt, samt til at metroselskabet har anvendt samme
princip i notatet af 14. september 2009.
taksationskommissionen finder ikke, at der er grundlag for at indfortolke et
sådant væsentlighedskriterium i højesterets præmisser i flintholmdommen.
højesteret henviser til loven om anlæg af ringbanen, til overenskomst af 5. fe-
bruar 2002 om etablering af flintholm station samt til christian fürstnows
forklaring for landsretten, og konstaterer på grundlag heraf, at etableringen af
flintholm station »…indgik i et sammensat anlægsprojekt, som omfattede ar-
bejder vedrørende både vej og bane«, uden at der i præmisserne lægges vægt på
vejdelens substans og tyngde, på væsentligheden af ændringerne af vejrummet og
vejforholdene i forhold til projektet i helhed. højesterets præmisser angiver heller
ikke i øvrigt, hvilke momenter som med rimelighed kan indgå i en sådan
skønsmæssig afvejning af forholdet mellem vejdelen og banedelen af
anlægsprojektet. efter taksationskommissionens vurdering kan der heller ikke af
den rent faktuelle beskrivelse af flintholm-projektet, som fremgår af loven om
anlæg af ringbanen, og af overenskomsten af 5. februar 2002 om etablering af
flintholm station og heller ikke af christian fürstnows forklaring for landsretten i
sig selv udledes noget om, hvordan forholdet mellem vejdelen og banedelen af
projektet skal være, for at der er tale om et sammensat anlægsprojekt. endvidere
finder taksationskommissionen, at en regel, der indebærer en sådan skønsmæssig
                                        - 22 -
væsentlighedsvurdering, ville være vanskelig at administrere og føre til stor
usikkerhed for anlægsmyndigheder og ledningsejere om udfaldet af
gæsteprincippet fra anlægsprojekt til anlægsprojekt.
taksationskommissionen finder derfor, at flintholmdommen må forstås således,
at der er tale om et sammensat anlægsprojekt, når blot projektet indebærer
arbejder på både vej og bane, uanset arbejdernes karakter og uanset omfanget af
og forholdet mellem vej- og banearbejderne.
vurdering af metrostationerne østerport, aksel møllers have, frederiksberg
station og frederiksberg allé
taksationskommissionen er enig med ekspropriationskommissionen og metro-
selskabet i, at cityring-projektet må anses for at bestå af en række selvstændige
anlægsprojekter vedrørende de enkelte stationer, skakte m.v. hver af de fire
metrostationer, som nærværende sag omhandler, må derfor behandles for sig.
på baggrund af ovennævnte forståelse af flintholmdommen og på baggrund af
beskrivelserne af de fire metrostationer i cityringloven, i bekendtgørelse nr. 588 af
7. juni 2007 om placering og udformning af stationer m.m. om stationer, i
udredning om cityringen, maj 2005 samt i lokalplanerne for stationerne finder
taksationskommissionen, at anlægsprojekterne vedrørende metrostationerne
østerport, aksel møllers have, frederiksberg station og frederiksberg allé hver i
sær omfatter arbejder vedrørende både vej og bane (metro). det fremgår således
af det nævnte anlægsmateriale, at der indgår vejarbejder ved alle fire
metrostationer. anlægsprojekterne vedrørende hver af de fire stationer udgør
derfor sammensatte anlægsarbejder. for så vidt angår stationerne aksel møllers
have og frederiksberg allé ændrer taksationskommissionen således
ekspropriationskommissionens kendelse af 10. september 2013.
særligt vedrørende meromkostninger ved metrostationen axel møllers have
ved metrostationen axel møllers have har der vedrørende ledning nr. aa2407 og
aa2401 været afholdt meromkostninger til ekstra sikkerhedsforanstaltninger
(skærpet tilsyn) i forbindelse med udførelsen af anlægsprojektet. da ledning-
sejerne efter det ovenstående skal afholde udgifter til ledningsomlægningerne ved
det sammensatte anlægsprojekt ved axel møllers have, finder taksations-
kommissionen, at ledningsejerne tillige skal afholde udgifterne til det skærpede
tilsyn. der henvises herved til de specielle bemærkninger til cityringlovens § 7,
stk. 5, (lovforslag nr. 159, folketingstidende 2006-07), hvoraf bl.a. fremgår: »i de
tilfælde, hvor ledningsejeren skal betale, indebærer betalingsforpligtelsen
desuden, at ledningsejeren vil skulle betale for den eventuelle fordyrelse af
anlægsprojektet, der kan henføres til, at anlægsmyndigheden som led i udførelsen
af anlægget af hensyn til ledningsejeren har valgt en for ledningsejerne billigere
løsning til flytning af ledningsejerens ledninger, end hvad udgiften til en
traditionel og sædvanlig flytning af ledningsejernes ledninger ville beløbe sig til.«
taksationskommissionen finder således, at metroselskabet har valgt den for
ledningsejerne billigere løsning at føre skærpet tilsyn i stedet for en egentlig
flytning af ledningen. der henvises endvidere til østre landsrets dom af 19.
september 2013 om vintapperrampen, hvoraf bl.a. fremgår: »af vejlovens § 106,
stk. 1, fremgår, at ledningsejeren skal bekoste »arbejder på ledninger«, herunder
flytninger af ledninger. dette indebærer en pligt for ledningsejeren til at bekoste
                                                - 23 -
       andre tekniske løsninger end fjernelse eller omlægning af ledninger, når disse
       løsninger er alternativer til en flytning eller omlægning.« ved metrostationen
       axel møllers have må det skærpede tilsyn forstås som »arbejder på ledninger«,
       der er omfattet af gæsteprincippet i vejlovens § 106, stk. 1, som cityringlovens §
       7, stk. 5, henviser til.
       herefter bestemmes:
       ledningsejerne betaler for ledningsomlægninger for så vidt angår metrostatio-
       nerne østerport, aksel møllers have, frederiksberg station og frederiksberg
       allé, herunder afledte ledningsomlægninger.
       metroselskabet betaler dog for omlægning af egne ledninger, samt ledninger -
       eller dele af ledninger - beliggende i private arealer, når der er tale om en led-
       nings hovedomlægning.
       …”
ledningsejerne og metroselskabet er enige om, at de samlede afholdte udgifter til led-
ningsomlægninger ved de fire stationer udgør i alt 87.195.906 kr. da en mindre andel heraf
uanset sagens udfald vil skulle betales af metroselskabet, og da der på nuværende tidspunkt
fortsat resterer en mindre uafklaret omkostningspost vedrørende tilbageførsel af midlertidigt
omlagte ledninger ved stationerne på frederiksberg og ved frederiksberg allé, er sagens
værdi af parterne anslået til i omegnen af 87.000.000 kr.
forklaringer
der er afgivet forklaring af jan hindsbo, vagn bech, signe bondo ellegaard, egon er-
landsen, mikael koopmann olsen, lars orio, christian fürstnow, john horn og carsten friis
clemmensen.
jan hindsbo har forklaret blandt andet, at han er ansat som anlægschef i centralkommunernes
transmissionsselskab i/s (ctr), hvor han er ansvarlig for selskabets ledninger, herunder
omlægning af ledninger som følge af anlægsprojekter. ctr, der blev dannet i 1980’erne, er
ejet af fem interessentkommuner i hovedstaden – frederiksberg, gentofte, gladsaxe,
københavn og tårnby. ctr køber overskudsvarme fra kraftværker og står for transport af
varmen gennem transmissionsnettet. ctr producerer selv varme i spids- og reservelastanlæg,
når der er behov for det, og har desuden ansvar for vedligeholdelse af det samlede anlæg.
varmeforsyningen sikres gennem et 54 km langt ledningsnet med tre boosterpumpestationer,
14 spidslastanlæg og 27 varmevekslerstationer. ctr er en kostneutral organisation. deres
formål er ikke at tjene penge, men at sikre forsyningen.
                                                - 24 -
området omkring østerport station er et vigtigt ledningsknudepunkt, hvor en stor del af
varmen passerer igennem. den oprindelige ledning var lagt i en betonbrønd, så den kunne
håndtere den tunge trafik i området. ledningsnettet ved østerport var designet til at tage
højde for ændringer i vejarealet. man ville således kunne ændre vejforløbet uden at omlægge
ledningen. den store hovedledning lå dog placeret sådan, at den lå i vejen for den
stationsboks, som skulle etableres i forbindelse med metrostationen. ledningen er i dag lagt
om, således at den er placeret over transfertunnellen mellem de to stationer. en ledning skal
gerne placeres med et jævnt fald. ved omlægningen, hvor ledningen skulle forskydes
horisontalt, måtte de tilføre flere ventiler, hvilket giver en øget risiko for fejl. det er en ringere
løsning end den oprindelige placering. ledningsarbejdet er nu afsluttet.
vidnet er bekendt med, at der tidligere er sket omlægninger i forbindelse med vejprojekter,
f.eks. ombygningen af broen på nordre fasanvej, der også var en følge af metrobyggeri.
omkostningerne til omlægningen har ctr som ledningsejere betalt.
der var en god teknisk dialog med metroselskabet i forbindelse med tilrettelæggelsen af
ledningsomlægningen. vidnet kan ikke svare på, om omlægningen er løst på den mest op-
timale måde. der var under forløbet enighed om den tekniske løsning. ctr har tiltrådt de
udgifter, der har været afholdt til omlægningen.
vagn bech har forklaret blandt andet, at han indtil den 1. august 2015 var administrerende
direktør i frederiksberg forsyning. han er stadig tilknyttet frederiksberg forsyning som
konsulent inden for forsyningsområdet. frederiksberg energi, der er 100 % ejet af frede-
riksberg kommune, består af 9 selskaber, hvor han var direktør i 8 af dem, herunder frede-
riksberg forsyning. han var direktør i frederiksberg forsyning i 10 år og har i øvrigt været
ansat i organisationen i 29 år.
i forbindelse med etape 2 af metroen, der vedrørte en strækning fra frederiksberg til vanløse,
var der en del tekniske drøftelser i relation til omlægningen af ledninger. betalingsforholdene
fyldte imidlertid ikke meget dengang, idet metroselskabet langt hen ad vejen påtog sig at
betale for omlægningerne.
                                              - 25 -
han har været med til at afgive høringssvar i forbindelse med lovforslaget om cityringen. de
fandt lovforslaget fornuftigt, idet det fremgik, at de som ledningsejere alene skulle betale,
såfremt en omlægning var begrundet i vejformål. de har ledninger liggende i samtlige veje på
frederiksberg, og de har været vant til at betale for omlægninger, som var nødvendiggjort af
ejerens ønske om at foretage ændringer i vejarealet. hvis en omlægning imidlertid var
nødvendiggjort af andre gæsters forhold, har de været vant til, at disse andre gæster måtte
betale.
da de i 2009 modtog lokalplanerne vedrørende metrobyggeriet, indledte de en drøftelse med
metroselskabet om ledningsomlægningerne. de var ikke enige med metroselskabet om, hvem
der skulle betale for ledningsomlægningerne. deres opfattelse har hele tiden været den, at
lovens ordlyd om betaling for omlægningerne var klar, således at metroselskabet skulle betale
for disse, medmindre omlægningen var begrundet i vejformål. der blev indgået en
refusionsaftale med metroselskabet, hvorefter metroselskabet foreløbigt betalte for
omlægningerne, således at metroprojektet kunne realiseres. i 2010 havde de spurgt
kommunen, om der var vejprojekter, der nødvendiggjorde ledningsomlægninger, hvilket
kommunen i 2011 svarede benægtende på.
han er bekendt med, at der var andre ledningsejere, der havde en anden opfattelse af beta-
lingsspørgsmålet. det er bestyrelsen i frederiksberg forsyning, der har besluttet at anlægge
denne sag. efter varmeforsyningsloven må de som forsyningsselskab kun medregne
nødvendige omkostninger, og da de ikke mener, at omkostningerne til ledningsomlægnin-
gerne skal afholdes af dem, har de været nødt til at forfølge sagen. de er sat i verden for at
varetage deres kunders interesser. regningen for omlægningerne vil blive lagt oven i den pris,
som forsyningskunderne skal betale. det drejer sig om omkring 100.000 forbrugere, der hver
ville skulle betale 750 kr. for at dække omkostningerne til ledningsomlægningerne.
det er vidnet, der har underskrevet slutopgørelsen af 4. juni 2013 på vegne af frederiksberg
forsyning. der er nogle få udgifter, der endnu ikke er gjort op, idet nogle ledninger er lagt
midlertidigt.
det er vidnets indtryk, at der i øvrigt har været en god dialog om den tekniske tilrettelæggelse
af ledningsomlægningen.
                                              - 26 -
signe bondo ellegaard har forklaret blandt andet, at hun siden januar 2012 har været ansat
som projektleder i metroselskabet. forud herfor var hun ansat som konsulent i cowi a/s,
hvor hun i september 2009 blev tilknyttet projektet vedrørende cityringen. hun indgik da i en
gruppe på 3-4 personer, der udarbejdede hele det aftalekompleks, der ligger til grund for
ledningsomlægningerne. christian fürstnow var chef for gruppen. hun er uddannet ingeniør
og har taget en økonomisk overbygning til sin uddannelse. i dag beskæftiger hun sig med
mindre kontrakter vedrørende cityringen, herunder navnlig i relation til projekteringen af
forpladserne til metrostationerne.
hun er bekendt med, at man – som det fremgår af udredningen om cityringen fra 2005 – i
projektets tidlige fase havde budgetteret med en udgift på 656 mio. kr. til ledningsomlæg-
ninger. der var tale om et bruttotal, der indeholder de samlede omkostninger til lednings-
omlægningerne. hun er ikke bekendt med, om man da havde gjort sig overvejelser om at dele
budgettet op mellem ledningsejerne og metroselskabet. i september 2008 vidste man mere
om, hvordan projektet ville komme til at se ud, og der udarbejdedes en redegørelse for de
budgetafvigelser, som metroselskabets optimerede dispositionsforslag medførte i forhold til
udgangspunktet i udredningen om cityringen. i redegørelsen for budgetafvigelsen blev det
anslået, at man skulle regne med en stigning på 228 mio. kr. vedrørende led-
ningsomlægninger. hun kender ikke årsagen til budgetforøgelsen. heller ikke i september
2008 havde man dog et detaljeret overblik over omlægningerne, så budgettallene tog alene
sigte på hovedlinjerne. man havde heller ikke i 2008 forholdt sig til fordelingen af udgifterne
mellem ledningsejere og metroselskabet. hun er ikke bekendt med, om metroselskabets
revisor har haft bemærkninger til, at der ikke skete en opdeling af udgifterne mellem
ledningsejere og metroselskabet.
hun har ikke været med til at udarbejde notatet af 14. september 2009 om sammensatte
anlægsprojekter på cityringen. hun fik kendskab til notatet, da det udgjorde grundlaget for de
efterfølgende aftaler med ledningsejerne, der hver især blev spurgt, om de kunne tilslutte sig
principperne i notatet. der blev herefter indgået betalingsaftaler med flere af led-ningsejerne.
hun deltog i udarbejdelse af fordelingsnøgler vedrørende de fælles omkostninger, der havde
været i forbindelse med omlægningerne. det lykkedes at nå til enighed med alle
ledningsejerne om fordelingsnøglen, men der opnåedes kun enighed om betalingen med nogle
                                               - 27 -
af dem. der blev indgået forlig med flere af ledningsejerne, og de bestræbte sig i processen på
at opnå resultater, der var rimelige for alle parter.
forhandlingerne tog udgangspunkt i de principper, der er beskrevet i notatet. hun deltog i
nogle af forhandlingerne, men erindrer ikke hvilke elementer, der indgik i forhandlingerne.
nogle forhandlinger førte til, at omkostninger i forbindelse med ledningsomlægninger, der i
notatet var beskrevet at være begrundet i sammensatte anlægsprojekter, blev delt mellem
parterne.
det er sket, at forpladsernes indretning har udviklet sig i retning af at blive mere sammen-
satte. det skyldtes dels en præcisering af projektet, dels de myndighedskrav, som de skulle
leve op til. det skyldes også, at kommunerne har foretaget kommunale tilkøb. de ændringer,
der efterfølgende er sket i forpladsprojekterne, har imidlertid ikke haft nogen betydning for
den ledningsomlægning, der allerede var udført. de har ikke taget stilling til, om
forpladsernes nuværende omfang giver anledning til en revision af nogle af konklusionerne i
notatet.
metroselskabets endelige omkostningskrav er endnu ikke opgjort, men det vil tage ud-
gangspunkt i de slutopgørelser, der allerede foreligger. der er ikke sket en opdeling af om-
kostninger for hver ledning for sig. opdelingen følger derimod fordelingsnøglen, der tager
udgangspunkt i nogle hovedposter i de standardtilbudslister, der gælder for entreprise. der er
herunder også taget højde for afledte omkostninger.
hun ved ikke, om der har været afholdt bestyrelsesmøder i metroselskabet siden september
2008, hvor man har beskæftiget sig med budgetspørgsmål.
egon erlandsen har forklaret blandt andet, at han indtil den 1. november 2012 var ansat som
teknisk chef i frederiksberg forsyning a/s med ansvar for alle forsyningsområderne,
herunder kloak, gas, vand og varme. han var et stykke tid herefter tilknyttet frederiksberg
forsyning som specialrådgiver.
i juni 2006 hørte han første gang om cityring-projektet. i slutningen af 2007 deltog han i et
møde i trafikministeriet, hvor det blev drøftet, om nogle vandforsyningsledninger havde
                                               - 28 -
kapacitet til at virke som brandslukningsledninger. på mødet blev der ikke talt om betaling for
ledningsomlægninger i forbindelse med cityring-projektet. i forbindelse med høringen over
lovforslaget om cityringen gjorde de sig i frederiksberg forsyning overvejelser om
betalingsspørgsmålet. under et møde med metroselskabet, hvor metroselskabets advokater
deltog, blev de præsenteret for betalingskrav i anledning af omlægningerne. notatet af 14.
september 2009 om sammensatte anlægsprojekter blev i den forbindelse drøftet. i notatet blev
det konkluderet, at forsyningsselskaberne kunne blive pålagt at skulle betale for led-
ningsomlægninger. han opfattede ikke notatet som et oplæg til forhandling, men som et diktat
om hvordan det forholdt sig.
under projekteringsmøderne med metroselskabet blev der informeret om, hvordan stati-
onsboksene skulle placeres, hvor store de var, og hvordan ledningerne skulle omlægges.
stationsboksenes placering var på plads på et tidligt tidspunkt i forløbet, så de kunne som
ledningsejere tidligt konstatere, at der var ledninger, der skulle flyttes. beskrivelsen af for-
pladserne kom først på plads senere.
i 2013 bevilligede kommunalbestyrelsen 2,69 mio. kr. til projektering og anlæggelse af
forpladserne. der var tale om et tilkøb fra kommunens side, idet kommunen havde nogle
ændrede ønsker til forpladsernes indretning. kommunen ønskede herunder blandt andet at
ændre placeringen af en vendeplads for at give plads til en ventilationsrist. på stationen ved
frederiksberg allé skulle niveauet ned til stationstrapperne hæves for at undgå oversvøm-
melse ved kraftigt regnvejr. disse arbejder kunne først udføres, når stationsboksene og
ledningsomlægningerne var færdige. kommunen havde forud herfor i 2010 bevilliget 21 mio.
kr. til andre tilkøb, der blandt andet vedrørte etablering af rulletrapper helt op til terræn,
ligesom man havde ønsket stationsboksen ved aksel møllers have sænket med ½ meter, så
der kunne laves beplantning oven over. disse ændringer havde ingen betydning for
ledningsomlægningen.
ledningsomlægningerne var i al væsentlighed færdige ved udgangen af 2011, idet enkelte af
ledningerne dog er lagt midlertidigt og afventer den endelige placering. omlægningerne er
foregået i en god dialog og forståelse mellem parterne.
                                              - 29 -
placeringen af stationsboksen ved frederiksberg station gjorde det nødvendigt at omlægge
flere af forsyningsledningerne. afløbsledninger lægges efter et gravitationssystem, således at
vandet af sig selv kan løbe ud til rensningsanlæggene. dette kunne ikke lade sig gøre, mens
byggeriet pågik, så ledningerne blev midlertidigt lagt ind gennem parkeringskælderen på
gymnasiet, ligesom man måtte etablere en pumpestation. stationsboksens placering gjorde det
desuden nødvendigt at flytte et regnvandsbassin, hvilket også medførte en led-
ningsomlægning. ledningsomlægningerne var gennemført forud for projekteringen af for-
pladserne. alle forsyningsledninger ligger et godt stykke under jordoverfladen, og ændringer i
forpladsernes indretning eller vejarealet er uden betydning for ledningernes placering. det var
tilfældet både før og efter den skete omlægning. de ledninger, der blev lagt, var af samme
type som dem, der lå før, og de blev lagt, så de som før kunne tåle den trafikbelastning, der er
i området. forsyningsselskaberne har ikke været involveret i placeringen af riste eller
lignende over jorden.
stationen på frederiksberg allé skulle oprindelig placeres under kørebanen, men kommunen
valgte at købe en ejendom på platanvej, som stationen kunne ligge under. på arealet for
stationsboksens placering løb en hovedkloakledning med en diameter på 2 meter. klo-
akledningen var placeret omkring 6 meter under terræn. stationsboksens placering gjorde det
derfor nødvendigt at flytte denne ledning, og dette nødvendiggjorde omlægning af andre
forsyningsledninger. i forbindelse med projektet skete der også ændringer i vejforløbet, idet
blandt andet en lokalvej på frederiksberg allé blev sløjfet. ingen af de foretagne ændringer i
vejarealet har dog haft nogen indflydelse på ledningsomlægningerne. man kunne således have
gennemført ændringerne i vejforløbet uden at omlægge ledningerne.
det er de tekniske chefer for de enkelte forsyningsselskaber, der har lavet ledningsproto-
kollerne, og som har deltaget i drøftelserne om, hvordan omlægningerne skulle foregå. vidnet
har været med inde over de lokalitetsbestemte ledningsprotokolaftaler. den del af arbejdet
med ledningsomlægningen, som er sket af forsyningsselskaberne, er faktureret til
metroselskabet. der har under forløbet været enighed om, hvad der skulle omlægges og
omkostningerne hertil.
                                              - 30 -
vidnet har underskrevet slutopgørelsen af 17. juli 2013 vedrørende kloak. der udestår forsat
nogle arbejder vedrørende midlertidigt lagte ledninger. disse omlægninger er projekteret til
maksimalt 1 mio. kr.
mikael koopmann olsen har forklaret blandt andet, at han er ingeniør og ansat som chef-
specialist i frederiksberg forsyning, hvor han fungerer som leder for et team for kloak og
klimatilpasning inden for anlægsområdet.
kloakledningen ved metrostationen ved frederiksberg station skulle omlægges på grund af
placeringen af stationsboksen. et regnvandsbassin i holger tornøes passage, der skulle samle
vand efter kraftige regnskyl, måtte flyttes til sylows allé på grund af placeringen af
stationsboksen. arbejdet med at lægge den endelige ledning er endnu ikke færdiggjort.
omlægningen af kloakledningen ved frederiksberg station var omfattende, men alene be-
grundet i stationsboksens og vandbassinets placering. trafikforholdene på stedet eller æn-
dringerne i vejforløbet har ikke haft betydning for ledningernes placering.
ved frederiksberg allé måtte en meget stor kloakledning med en diameter på 2 meter
omlægges på grund af stationsboksens placering. ledningen lå i 6 meters dybde. en anden
mindre kloakledning måtte også omlægges. for at holde omkostningerne nede, og da det på
grund af træernes placering på frederiksberg allé ikke var muligt at føre kloakledningen
igennem i den oprindelige dimension, valgte man en efter hans opfattelse ringere løsning end
den oprindelige, idet man på et kortere stykke af strækningen anvendte en ledning med en
mindre dimension. man kunne godt have ført ledningen helt uden om træerne og bevaret den
oprindelige dimension, men det ville have gjort omlægningen 4-5 gange dyrere. det er
korrekt, at der er sket ændringer i vejarealet over ledningen, men ingen af disse ændringer har
gjort det nødvendigt at omlægge ledningerne, der ligger i mindst 2 meters dybde.
stationsboksen ved aksel møllers have var projekteret således, at den kom til at ligge meget
tæt på en hovedkloakledning, og det blev drøftet, om det var nødvendigt at flytte denne. man
valgte i stedet at etablere overvågning af ledningen med kameraer, mens arbejdet med
stationsboksen stod på. det var et alternativ til at omlægge ledningen, og det fungerede fint.
trafikale eller vejmæssige forhold i øvrigt har ikke haft betydning for overvejelserne om en
                                             - 31 -
ledningsomlægning. han har kun i begrænset omfang været inddraget i projekteringen
omkring forpladserne.
han deltog i det indledende arbejde med udarbejdelse af ledningsprotokollerne. detailre-
guleringen blev varetaget af troels smith, som han var chef for. samarbejdet vedrørende
omlægningen foregik i øvrigt i god ro og fordragelighed.
lars orio har forklaret blandt andet, at han er ingeniør og i de sidste 4 år har været ansat hos
frederiksberg forsyning som fagleder på vandforsyningen. han beskæftiger sig også med den
tekniske side af ledninger vedrørende gasforsyning.
på frederiksberg allé nødvendiggjorde stationsboksens placering en omlægning af kloak-
ledningen, hvilket indebar, at også gas- og vandledninger måtte omlægges. forholdene på
overfladen havde ikke betydning for ledningernes omlægning.
ved frederiksberg station måtte vand- og gasledningerne også flyttes på grund af placeringen
af stationsboksen. nogle af ledningerne blev lagt midlertidigt, og der arbejdes for tiden på
ledningernes endelige placering. ledningerne kan ikke placeres endeligt, mens arbejdet med
stationsboksen pågår.
ved aksel møllers have var det udelukkende en vandledning, der måtte flyttes på grund af
stationsboksens placering.
han har været konsulteret i forbindelse med udarbejdelsen af det skema over de berørte
ledninger, som er indgået i drøftelserne vedrørende betalingstvisten.
christian fürstnow har forklaret blandt andet, at han er ansat i cowi a/s. i dag er han senior
projektdirektør for store multidisciplinære infrastrukturprojekter. han beskæftiger sig ikke
længere med cityringen, men i perioden fra 2008 til 2013 var han projektleder for den
rådgivergruppe, som bistod metroselskabet i forbindelse med koordineringen af de led-
ningsomlægninger, som etableringen af cityringen nødvendiggjorde.
                                              - 32 -
i 2000 til 2004 var han ansat som rådgiver for banedanmark, og han afgav efterfølgende
vidneforklaring under retssagen om ledningsomlægningen ved flintholm station, der blev
afgjort af højesteret i 2007. på flintholm station lavede man et vejanlæg i tilknytning til
stationen, der gjorde, at det var nødvendigt at omlægge ledninger. til brug for anlæg af en
højresvingsbane måtte man således sænke vejbanen med en halv meter, hvilket indebar, at
man måtte omlægge ledninger.
han har ikke beskæftiget sig med udredningen om cityringen fra 2005. udredningen gav
metroselskabet et foreløbigt overblik over, hvilke ledninger der skulle tages hensyn til. han
var involveret i udarbejdelsen af det optimerede dispositionsforslag for cityringen, hvori der
skete en konkretisering af placeringen og udformningen af stationerne. man kunne herefter i
højere grad fastslå, hvilken indflydelse anlæggene ville få for ledningerne.
under projekteringen af cityringen tog man så vidt muligt hensyn til de eksisterende led-
ninger. tilgangen var samfundsøkonomisk uden skelen til, hvem der skulle betale. ved
udarbejdelsen af dispositionsforslaget overvejede de derfor ikke, hvem der skulle betale, men
fremkom i stedet med et samlet budgettal for ledningsomlægningerne.
i 2009 konkretiseredes udformningen af de enkelte stationer yderligere, og de begyndte at
overveje, om principperne om sammensatte anlægsprojekter fra højesterets dom om flint-
holm station skulle spille ind i fordelingsspørgsmålet. spørgsmålet blev ikke bragt på bane af
ham, men af juristerne. metroselskabet var klar over, at hvis man kunne anvende dommen,
ville ledningsejerne komme til at betale en større del, end de ellers skulle. man havde dog
fortsat en samfundsøkonomisk tilgang til projektet.
notatet af 14. september 2009 er udarbejdet af carsten friis clemmensen, bent napstjert, jes
guldborg og anne sophie k. vilsbøll. han deltog i drøftelserne af de principper, der kom til
udtryk i notatet. cowi har stået for den del af notatet, der vedrørte identifikationen af de
vejmæssige ændringer, der skulle ske på de enkelte stationsforpladser. de vurderede, om det
nye metroanlæg medførte ændringer i vejanlægget, og hvis det gjorde det, anså de det som et
sammensat anlægsprojekt. omvendt anså de anlæg, som kommunen havde planlagt uden
metroselskabets tilstedeværelse, for ikke at være sammensatte anlægsprojekter. et eksempel
herpå er anlægsarbejdet ved rådhuspladsen, hvor de foretagne ændringer ikke havde særligt
                                                 - 33 -
meget med metrobyggeriet at gøre. det er også et eksempel på, at vurderingen blev ændret i
forhold til det, der er anført i notatet, idet de oprindelig anså anlægget på rådhuspladsen for
sammensat. den ændrede vurdering skete efter drøftelse og forhandling med de pågældende
ledningsejere.
vejanlægget ved frederiksberg station blev ændret som følge af metrostationens etablering.
en rundkørsel er blevet rykket og gjort større. der er ændret radikalt på vejgeometrien for
holger tornøes passage, der er blevet lukket for biler for at gøre plads til stationsforpladsen.
på sylows allé er der etableret cykelparkering, hvor der tidligere var parkeringspladser for
biler. en dobbeltrettet cykelsti er desuden blevet rykket.
ved frederiksberg allé nedlagde man en del af lokalvejen og omdannede denne til for-
pladsareal. fortovet langs stationen på hjørnet af platanvej og frederiksberg allé er blevet
omprofileret af hensyn til terrænforskellen til stationen. der er etableret cykelparkering flere
steder, herunder på begge sider af platanvej. kørebanen på platanvej er blevet indsnævret og
en del af vejbanen, der har været anvendt til skråparkering, er nedlagt for at gøre plads til
anlæg af ventilationsrist og cykelparkering. han har ikke kendskab til kommunens tilkøb for
2,7 mio. kr.
ved aksel møllers have er vejbanen på sidevejen blevet indsnævret med henblik på at skaffe
plads til ekstra cykelparkering. der er herudover blevet inddraget nogle parkeringspladser til
cykelparkering, ligesom et offentligt toilet er blevet flyttet.
ved østerport station skal der etableres en midterø på oslo plads, hvor der skal anlægges
stationsforplads med elevator og trapper. vejgeometrien på oslo plads forskydes mod syd ind
mod østre anlæg. den lokale sidevej ind mod østre anlæg nedlægges, og der etableres
cykelsti. vejgeometrien i østbanegade ændres, idet der nedlægges parkeringspladser og
anlægges dobbelrettet cykelsti. parkeringspladser nedlægges i kristianiagade, og der etableres
cykelparkering. i stockholmsgade etableres cykelparkering.
han rådgav metroselskabet i relation til budgetomlægningerne. rådgivningen fortsatte også
efter 2008.
                                              - 34 -
john horn har forklaret blandt andet, at han er ingeniør og ansat i niras a/s som teamchef.
han har tidligere været ansat i cowi a/s, hvor han var beskæftiget med cityring-projektet.
cowi skulle stå for at håndtere den tekniske del at ledningsomlægningen. han var projekt-
leder på nogle af lokaliteterne, herunder østerport station. han er ikke længere beskæftiget
med cityring-projektet.
han var med til at udarbejde ledningsprotokollerne. arbejdet bestod i at finde ud af, hvor det
var muligt at lægge ledningerne og i at lave en tidsplan for omlægningen. på østerport station
var der også andre forsyningsselskaber end ctr, der skulle have omlagt ledninger. ctr
havde en aktiv rolle i omlægningerne, idet ctr fungerede som graveaktør og således stod for
gravearbejdet også vedrørende de øvrige forsyningsledninger. ctr’s rådgivere var rambøll.
der var enighed om, hvordan ledningerne skulle omlægges, og hvordan det skulle foregå. det
var ledningsejerne selv, der projekterede omlægningen af deres egne ledninger, og han
antager, at de har valgt de teknisk set bedst mulige løsninger.
han var ikke involveret i spørgsmålet om betaling, men deltog i styregruppemøder, hvor man
blev enige om en fordelingsnøgle i forhold til fællesudgifterne ved ledningsomlægningerne.
han var med til at udarbejde ledningsskemaet, herunder beskrivelserne af ledningerne.
carsten friis clemmensen har forklaret blandt andet, at han er ansat som afdelingsleder i det
rådgivende ingeniørfirma moe a/s. han har tidligere været ansat hos cowi, og han fungerede
som delprojektleder i forhold til cityringen. han arbejdede med ledningsomlægningerne på
frederiksberg station, frederiksberg allé og aksel møllers have. han deltog i udarbejdelsen
af de tekniske ledningsprotokoller og var i den forbindelse i dialog med ledningsejerne på de
enkelte lokaliteter. på de indledende møder med frederiksberg forsyning gennemgik de
ledningsomlægningerne i detaljer. de fandt på møderne ud af, hvilke ledninger der skulle
lægges om og hvorhen. der blev lavet fordelingsnøgler, så f.eks. gravearbejdet kunne
varetages af en enkelt graveaktør på alle opgaverne. der var også andre ledningsejere end
frederiksberg forsyning på lokaliteterne, f.eks. teleledninger.
på frederiksberg station undersøgte de hvilke ledninger, der skulle lægges om som følge af
placeringen af stationsboksen. et stort regnvandsbassin måtte ombygges, så det stadig kunne
være der. dette medførte, at andre ledninger måtte lægges om. sylows allé blev som følge af
                                               - 35 -
byggeriet lukket for trafik for en periode, men den er nu åben for trafik igen. holger tornøes
passage er permanent blevet lukket for biler for at gøre plads til metrostationen.
det var nødvendigt at omlægge ledninger på frederiksberg allé for at få plads til stations-
boksen. de måtte omlægge en meget stor kloakledning, og dette medførte, at også andre
ledninger var nødt til at blive flyttet. han erindrer ikke, at man har dimensioneret en del af
kloakledningen mindre end den oprindelige for at få plads til at lægge den mellem nogle
træer. han er bekendt med, at træerne på frederiksberg allé betragtes som ”hellige køer”. det
er frederiksberg forsyning selv, der har stået for omlægningen. en del af en lokalvej på
frederiksberg allé blev inddraget for at skabe plads til forpladsen.
ved aksel møllers have var det kun en vandledning, der blev direkte berørt af metroens
placering, ligesom en mindre afløbsledning blev berørt og skulle omlægges. en afløbsledning
lå meget tæt på stationsboksen, og det blev drøftet, om den skulle lægges om eller blot holdes
under skærpet tilsyn. så vidt han husker, valgte man det sidste. en vejbane ved aksel møllers
have blev snævret ind i forbindelse med anlæggets indretning.
procedure
ledningsejerne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
8. marts 2016, hvori er anført blandt andet:
      ”ledningsejernes overordnede anbringende er, at betalingsspørgsmålet skal af-
      gøres i overensstemmelse med ordlyden af cityringlovens § 7, stk. 5.
      landsretten kan lægge til grund, at metroselskabet er enigt i, at ved en anvendelse
      af bestemmelsens indhold vil der ikke findes omkostninger som følge af anlægget
      af metrostationerne frederiksberg, frederiksberg allé og aksel møllers have, der
      kvalificerer til at blive gjort gældende mod ledningsejerne. årsagen er, at
      ledningsomlægningerne ikke er begrundet i vejformål, jf. cityringloven § 7, stk. 5,
      nr. 2, og at ledningsomlægningerne i forhold til metrostation østerport ikke eller
      kun i uvæsentlig grad er begrundet i vejformål, jf. cityringloven § 7, stk. 5, nr. 2.
      metroselskabet gør heroverfor overordnet gældende, at formålet med city-
      ringlovens § 7, stk. 5, var at skabe samme retsstilling, som gælder efter vejlovens
      til enhver tid gældende gæsteprincip. metroselskabet gør derved gældende, at
      betalingsspørgsmålet skal afgøres i overensstemmelse med principperne i
      højesterets – i forhold til cityringloven senere – dom vedrørende flintholm
      station, u2007.3009h, der introducerede et betalingsfordelingskoncept, der er
      kaldt princippet om "sammensatte anlægsprojekter".
                                          - 36 -
det overordnede og principielle spørgsmål er således, om cityringlovens § 7, stk.
5, nr. 2, skal anvendes i overensstemmelse med bestemmelsens tilsigtede indhold
og ordlyd.
...
4. anbringender
4.1 vedrørende cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2 som vedtaget og gældende
4.1.1 metroselskabets anbringender
som ledningsejerne forstår det, så gør metroselskabet gældende, at der ikke fra
lovgivers side var tilsigtet nogen forskel i de to regelsæt (cityringloven og
vejloven) for så vidt angår gæsteprincippets anvendelse på ledninger i vejarealer.
i forlængelse heraf gør metroselskabet gældende, at der heller ikke med city-
ringsloven var tilsigtet en de facto "fastfrysning" af forståelsen af gæsteprincippet
svarende til kendt retspraksis på tidspunktet for lovens vedtagelse, således at
gæsteprincippet i henhold til cityringloven skulle forblive upåvirket af en
udvikling i retspraksis for så vidt angår vejlovens gæsteprincip.
metroselskabet mener, at formålet med bestemmelsen i cityringlovens § 7, stk. 5,
nr. 2, var at give anlægsmyndigheden hjemmel til at kræve ledningsomlægninger
betalt af ledningsejerne i et omfang svarende til, hvad der uden cityringloven
ville følge af vejlovens gæsteprincip.
4.1.2 ledningsejernes bemærkninger
ledningsejerne gør overordnet gældende, at det er grundlæggende uantageligt, at
der forberedes og vedtages love med en præcis tilrettelæggelse af ret og pligt, som
herefter ikke kan tages for pålydende efter sit umiddelbart forståelige indhold,
men vil skulle anvendes i forhold til en eller anden "facitliste" af fx administrativ
praksis.
det er grundlæggende ligeledes uantageligt, at en sådan retstilstand – eller mere
nøjagtigt mangel på retstilstand – skulle være resultatet af en hensigt hos
folketinget og de myndigheder, der har medvirket til lovens udformning og
forberedelse.
metroselskabet bærer den fulde bevisbyrde for, at disse grundlæggende anta-
gelser, der hviler på konstitutionel praksis og indlysende krav om retssikkerhed,
ikke kan lægges til grund i sammenhæng med cityringloven. denne bevisbyrde er
ikke løftet.
lovens bemærkninger, der gentager lovens ordlyd med en henvisning til, at der
herved sigtes til den retsstilling, der i almindelighed gælder på ulovbestemt
grundlag som gæsteprincippet, kan ikke udgøre et sådant bevis eller bare sand-
synliggørelse.
                                        - 37 -
ikke alene er bemærkningen ikke sammenfaldende med det synspunkt, som
metroselskabet gør gældende, herunder er det ikke nærmere angivet, hvad der
forstås ved det ulovbestemte gæsteprincip, men det er en yderligere konstitutionel
kendsgerning, at bemærkninger til en lov ubetinget og i intet tilfælde kan opfattes
eller udlægges, endsige påberåbes som lovbestemmelser eller regulering med
status som lovgivning.
mens dette gælder helt generelt, bestrides det, at der i noget omfang eksisterer
omstændigheder, der kan begrunde, at metroselskabet har haft eller kan have fået
en anden opfattelse af sit hjemmelsgrundlag og sin økonomiske position i forhold
til ledningsejere. metroselskabet har forsømt at fremlægge dokumentation for, at
selskabet har modtaget nogen information eller instruks i denne retning på et
relevant tidspunkt. denne sag repræsenterer derfor alene en bygherre, der
opportunistisk forsøger at optimere sin økonomiske situation på bekostning af de
interesser, som byggeriet forulemper.
ledningsejerne gør gældende, at det ikke følger klart af lovbemærkningerne, at
bestemmelsen skal (kunne) få et helt andet indhold end det, der følger af dens
ordlyd, eller at en kodificering af gældende ret i 2007 med det formål at undgå
tvister tilsiger, at ledningsejerne skal betale for ledningsomlægningerne på
baggrund af senere retspraksis.
det bestrides, at de generelt formulerede lovbemærkninger kan udlægges således,
at ledningsejerne skal betale for de konkrete omlægninger af ledninger, da andre
lovforarbejder gør det muligt præcist at fastlægge bestemmelsens formål med et
modsat indhold, jf. nedenfor.
det fremgår af de øvrige forarbejder [transport- og energiministeriets hø-
ringsnotat af 20. februar 2007], at der skal etableres en anden ordning end den
gældende, idet ledningsejere skal kunne pålægges at betale for merudgifter til en
billigere løsning ved ledningsomlægningen. det følger endvidere, at der med en
lovregulering af betalingsspørgsmålet kommer til at ske en fravigelse af
almindelig praksis vedrørende gæsteprincippet.
det fremgår endvidere af svaret til dansk ledningsejerforum …, at ministeren på
dette sene tidspunkt i lovgivningsprocessen bekræftede som et bilag fremlagt i
folketingets trafikudvalg, at det kun (ved vejarealer) er i de situationer, hvor
indgrebet i et vejareal i ikke uvæsentligt omfang tjener vejformål, at led-
ningsejerne skal betale for flytningerne.
det følger heraf, at der ikke med kodificeringen tilsigtes en realitetsændring i
forhold til, hvad der gjaldt på daværende tidspunkt, idet formålet med en kodi-
ficering var at undgå fordyrende og forsinkende retssager.
endvidere følger det, at ministeren ønskede at stille ledningsejerne dårligere end
gældende ret for så vidt angår omkostninger afholdt af hensyn til at finde en for
ledningsejerne billigere løsning.
                                          - 38 -
lovforslaget skulle således dels generelt sikre en kodificering af dagældende ret
for at undgå retlige tvister, dels i forhold til ét konkret spørgsmål sikre en vis
forringelse af ledningsejernes forhold i forhold til gældende ret.
bestemmelsen er vedtaget uden ændringer af betydning for dette spørgsmål, og
uden at folketinget har taget afstand fra disse forarbejder, hvorfor disse for-
tolkningsbidrag kan bruges til en nærmere fastlæggelse af bestemmelsens ræk-
kevidde.
det er således ikke, hvis lovbemærkningerne skal lægges til grund for så vidt
angår fordyrelser – og dette synspunkt har været hævdet af metroselskabet i denne
sag i bl.a. ledningsprotokolaftalerne – muligt at forstå § 7, stk. 5, som en "blanco-
henvisning" til gældende ret, som den måtte være på et givent tidspunkt, da
transport- og energiministeren har ønsket en fravigelse af gældende ret ud fra
rimelighedsbetragtninger.
det er således heller ikke i ministerens svar antydning af, at ministeren ønsker sig
en generel og flydende henvisning til gæsteprincippets indhold, som det måtte
være fastlagt i retspraksis på et givent tidspunkt, men derimod at § 7, stk. 5,
substantielt og endeligt fastlægger de momenter, der skal lægges til grund for
omkostningsfordelingen for at undgå retlig usikkerhed.
ud over at en henvisning til rets- og administrativ praksis på et givent tidspunkt
ikke ville have givet den af ministeren over for folketinget lovede klarhed, ville
det også rent lovteknisk have været meget uhensigtsmæssigt at kodificere
gældende retspraksis ved at beskrive det i bestemmelsen, hvis hensigten var, at
senere ændringer i praksis skulle afgøre betalingsspørgsmål.
det har således været tilsigtet med bestemmelsen, at der generelt set skete en
kodificering af den på daværende tidspunkt gældende retsstilling med henblik på
at undgå fordyrende retssager, dvs. at det blev klart, i hvilke tilfælde undta-
gelsesbestemmelsen fandt anvendelse med den følge, at ledningsejeren skulle
betale.
hvis transportministeren havde ønsket et andet udfald, havde det i lyset af disse
klare tilkendegivelser i forarbejderne været nødvendigt at forelægge dette for
folketinget.
endelig må det i 2013 fremsatte og vedtagne forslag til en betalingsbestemmelse
vedrørende nordhavns-afgreningen af cityringen forstås således, at den hidtil
gældende bestemmelse i § 7, stk. 5, ikke sikrer, at gæsteprincippet fortolkes i
overensstemmelse med nyeste retspraksis. lovbemærkningerne til § 5 g støtter
derfor ledningsejernes anbringende om, at § 7, stk. 5, er en fastfrysning af den i
forarbejderne til § 7, stk. 5, beskrevne retsstilling, jf. ovenfor.
det bemærkes i forhold til vægten af disse efterarbejder, at det er almindeligt
anerkendt, at efterarbejder som retskilde kan have betydning for fortolkningen af
lovregler. dette må antages så meget desto mere at være tilfældet i denne sag,
hvor transportministeriet var ganske aktivt i beskrivelsen af retsstillingen i
                                         - 39 -
medfør af den foreslåede § 7, stk. 5, i forbindelse med besvarelse af spørgsmål i
trafikudvalget.
et tilsvarende resultat ville også kunne nås ved anvendelse af almindelige lov-
fortolkningsprincipper vedrørende hjemmelskrav.
det følger af bestemmelsens ordlyd, at der ikke kan pålægges ledningsejerne en
betalingspligt.
hvis det, som hævdet af metroselskabet, skulle følge af bestemmelsens forar-
bejder, at ledningsejerne i strid med ordlyden er betalingspligtige, måtte der
stilles et strengt hjemmelskrav herfor.
der kan herved bl.a. henvises til u1971.456 h (landsrettens begrundelse, som
højesteret fuldt ud tilsluttede sig), u1989.688 h, u1991.674 h (kommenteret af
poul sørensen i u1992b.34) og u2011.2218 h ("disse forarbejder er imidlertid
uforenelige med den klare ordlyd af den vedtagne bestemmelse i lovens …, og kan
efter højesterets opfattelse ikke begrunde en fravigelse af lovbestemmelsen.")
i betragtning af, at ordlyden af § 7, stk. 5, nr. 2, fører til et klart resultat, at
henvisningen i lovbemærkningerne ikke klart peger på inddragelse af senere
praksis, og at en sådan forståelse af forarbejderne ikke stemmer overens med
andre dele af forarbejderne, er et sådant skærpet hjemmelskrav utvivlsomt ikke
opfyldt.
et sådant skærpet hjemmelskrav må endvidere følge af, at en forståelse af be-
stemmelsen, som fører til en flydende henvisning til gæsteprincippets indhold,
som det måtte være fastlagt i retspraksis på et givent tidspunkt, i denne sag ville
føre til, at udgifter for 87.195.906 kr. plus en mindre ukendt udgift vedrørende
tilbageførsel af midlertidigt omlagte ledninger i forbindelse med færdiggørelse af
stationsforpladser på metrostationerne frederiksberg og frederiksberg allé …
blev flyttet over på ledningsejerne og dermed forbrugerne, uden at der fra
folketingets side har været taget stilling hertil.
taksationskommissionen anfører i forhold til spørgsmålet om lovfortolkning
[taksationskommissionens kendelse af 7. maj 2007, side 13], at det har været
hensigten med § 7, stk. 5, at præcisere, at det almindelige gæsteprincip, som
fremgår af vejlovens § 106, stk. 1, skal være gældende for omlægninger af led-
ninger i vejarealer ved anvendelse af cityringloven, og at der ved en sådan hen-
visning til almindelige retsprincipper (gæsteprincippet) er en klar formodning for,
at henvisningen omfatter det til enhver tid værende indhold af retsprincippet.
ledningsejerne gør imidlertid gældende, at høringsnotatet til lovforslaget og
svaret på spørgsmål 6 … viser, at folketinget ikke blev bedt om at vedtage en
flydende udgave af gæsteprincippet, som svarer til det til enhver tid gældende
indhold, men derimod en lovbestemmelse, som med sikkerhed på en række
punkter afveg fra dagældende praksis, og i øvrigt således, at der skete en kodi-
ficering af en praksis, som på daværende tidspunkt var ny og omtvistet.
                                        - 40 -
dette ønske havde til formål netop at undgå de usikkerhedsmomenter og rets-
sager, som et flydende princip havde vist sig i praksis at afstedkomme.
formålet var således entydigt at fastlægge en rimelig fordeling af udgifter og at
undgå opslidende retlige tvister. allerede derfor skal cityringlovens § 7, stk. 5,
håndhæves efter sin ordlyd og det bestrides, at denne lovbestemmelse er upræcis
eller bred eller på anden måde så indholdsløs, at den kan rumme den fuldstændige
omkalfatring af gæsteprincippet, som flintholm-dommen og begrebets
"sammensatte anlægsprojekter" gav anledning til.
forarbejderne har således ikke generelt henvist til vejlovens eller det almindelige
gæsteprincip, men snarere gæsteprincippet med en bestemt forståelse, der – oven i
købet med visse modifikationer i først og fremmest anlægsmyndighedens favør –
svarede til dagældende praksis, som ikke kunne fantasere sig til, hvor gunstig
flintholm-afgørelsen kunne falde ud.
det giver derfor ikke mening ud fra forarbejderne og almindelige fortolknings-
principper at hævde, at et flydende gæsteprincip har en "klar formodning for sig".
4.2 flintholm-dommen om sammensatte anlægsprojekter
4.2.1 metroselskabets anbringender:
metroselskabet gør gældende, at den retstilstand, der er udtrykt i højesterets
præmisser i flintholm stationsdommen, ikke er uforenelig med ordlyden af § 7,
stk. 5, nr. 2 i cityringloven, da begrebet ledningsomlægninger i vejarealer "der
ikke i uvæsentlig grad er begrundet i vejformål", er så bredt og ikke nærmere
afgrænset, at det ikke afskærer en fortolkning i overensstemmelse med
højesteretsdommen om flintholm station.
i forlængelse heraf gør metroselskabet gældende, at der er tale om et sammensat
anlægsprojekt, når blot projektet indebærer arbejder på både vej og bane, uanset
arbejdernes karakter og uanset forholdet mellem vej- og banearbejde
subsidiært gør metroselskabet gældende, at såfremt der må anses at gælde et
væsentlighedskriterium, sådan at de pågældende vejarbejder skal have et ikke
uvæsentligt omfang, førend der er tale om et sammensat anlægsprojekt, så er dette
væsentlighedskriterium opfyldt ved alle fire lokaliteter.
endeligt gør metroselskabet mere subsidiært gældende, at væsentlighedskriteriet
under alle omstændigheder er opfyldt for de nævnte lokaliteter i den mere
subsidiære påstand 2.
4.2.2 ledningsejernes bemærkninger:
i den subsidiære situation, hvor begrebet "sammensat anlægsprojekt" principielt
kan gøres gældende som en mekanisme i fordelingsnøglen for omkostninger til
ledningsomlægninger, bærer metroselskabet den fulde bevisbyrde for ikke bare,
hvad begrebet overhovedet består af, forudsætter og indebærer i andre faktiske
scenarier end flintholm station, men også hvorledes en sådan anvendelighed
                                          - 41 -
konkret og sagligt kan eksekveres på alle eller nogle af de stationer, som denne
sag handler om. metroselskabet har ikke løftet denne bevisbyrde.
i forhold til en forståelse af § 7, stk. 5, i strid med bestemmelsens ordlyd, som gør
det muligt at forstå bestemmelsen i overensstemmelse med den til enhver tid
gældende forståelse af det generelle gæsteprincip, herunder flintholmdommen, er
det ledningsejernes opfattelse, at omlægningen af ledningsejernes ledninger
alene er nødvendiggjort af etableringen af "stationsboksen" på de enkelte stationer
og ikke arbejderne i vejarealet. det følger eksplicit af [ledningsprotokolaftalen for
frederiksberg station].
i overenskomsten vedrørende flintholm station var der detaljeret fastlagt en
række arbejder på vejarealet af et sådant omfang, at det må antages i sig selv at
varetage et vejformål. det må endvidere lægges til grund, at arbejderne i vej-
arealet nødvendiggjorde ledningsomlægninger, og højesterets dom kan derfor
ikke efter sit indhold tages til indtægt for, at et hvilket som helst anlægsarbejde i
vejareal i tilknytning til anlægsarbejder til varetagelse af baneformål berettiger til
at anse ledningsomlægninger i vejareal som omfattet af princippet om
sammensatte anlægsprojekter.
tværtimod må det være naturligt at forstå dommen således, at der gælder en
bagatelgrænse, så arbejder i vejareal som enten er ubetydelige og/eller aldrig i sig
selv vil kunne nødvendiggøre ledningsomlægninger, næppe kan gøre et projekt,
der grundlæggende varetager baneformål, som f.eks. cityringen, til et sammensat
anlægsprojekt.
dette indebærer efter ledningsejernes opfattelse, at metroselskabet konkret skal
påvise, at der er tale om et ikke ubetydeligt vejprojekt, der udføres i sammenhæng
med etableringen af en metrostation. det indebærer endvidere, at de konstruktive
ændringer, der så udføres på den konkrete lokalitets vejareal, skal have en
organisk sammenhæng med eller være en følge af eller forudsætning for
etableringen af cityringen for at kunne være relevant som ingrediens i et
sammensat anlægsprojekt.
det er således ledningsejernes opfattelse, at en mere præcis fastlæggelse af, om
der er tale om ikke ubetydelige vejprojekter, forudsætter en fastlæggelse af, hvilke
anlægsarbejder der er relevante. det indebærer bl.a., at vejarbejder m.v., der
varetager andre hensyn end etableringen af metrostationer, skal udskilles fra de
relevante arbejder, ligesom der som anført i særlig grad skal lægges vægt på
vejarbejder, som var en del af projektet på tidspunktet for udførelsen af led-
ningsomlægningerne.
der må derfor lægges til grund, at det for alle de stationer og anlægsarbejder, som
denne sag omfatter, ikke forelå – og ikke er dokumenteret at have foreligget – en
med flintholm station relevant sammenlignelig situation.
at metroselskabets tekniske og juridiske "arbejdsgruppe", bestående af betalte
rådgivere, på mirakuløs vis er nået frem til et andet resultat, rummer absolut ingen
bevisværdi og er i sagen intet andet end et partsindlæg.
                                         - 42 -
…
på baggrund af de i konkrete arbejder på de fire lokaliteter, som de er beskrevet i
lov, bekendtgørelse og lokalplaner, er det ledningsejernes opfattelse, at for-
udsætningerne for de fire metrostationer afgørende adskiller sig fra flintholm
station, da der dels er tale om beskrivelser af de overordnede rammer og alene
meget beskedne arbejder på vejarealet, dels er tale om vejarbejder, som ikke i sig
selv udløser et behov for ledningsomlægninger.
ledningsejerne finder på den baggrund, at anlægsprojektet til forskel fra flint-
holm station ikke omfatter "både vej og bane".
at der ikke på et tidligt tidspunkt i processen har været tale om omlægninger til
brug for vejformål understreges som anført af, at frederiksberg kommune den 8.
november 2011 udtalte, at kommunen ikke har, eller har haft, vejprojekter ved de
tre stationer relateret til anlægget af cityringen, der kræver ledningsomlægninger.
…
ekspropriationskommissionen fandt i overensstemmelse med det anførte, at
flintholmdommen ikke indebærer, at et hvilket som helst vejforhold medfører, at
der er tale om et sammensat anlægsprojekt.
taksationskommissionen fandt i modsætning til ekspropriationskommissionen
ikke, at der i flintholmdommen kan indfortolkes et væsentlighedskriterium
vedrørende vejdelens substans og tyngde i forhold til det samlede projekt, og
taksationskommissionen fandt derfor også, at der kan ses bort fra det væsent-
lighedskriterium, der følger af ordlyden og forarbejderne til § 7, stk. 5.
denne retsopfattelse betyder, at alle projekter, som omfatter arbejder vedrørende
vej og bane (uanset absolut eller relativ værdi), kan betragtes som sammensatte
anlægsprojekter. taksationskommissionen henviser i den forbindelse også til, at
en anden regel ville indeholde et betydeligt skønselement og være vanskelig at
administrere.
det er imidlertid ledningsejernes opfattelse, at når højesteret i flintholmdommen
udtrykkeligt henviser til lov og overenskomst som grundlag for anlægget af
flintholm station og dermed begrundelsen for at et princip om sammensatte
anlægsprojekter, så indebærer det et grundlæggende væsentlighedskriterium
vedrørende vejdelens substans og tyngde i forhold til det samlede projekt.
denne fortolkning støttes af, at der gælder et helt overordnet princip om saglighed
og proportionalitet, der inden for rammerne af omkostningsfordeling i
sammenhæng med byggeprojekter indebærer, at flytningen af en kantsten i et
omfattende anlægsprojekt ikke kan allokere meget betydelige omkostninger til
ledningsejere – og de forbrugere, der ultimativt kommer til at betale.
ledningsejerne finder på den baggrund, at cityringprojektet til forskel fra
flintholm station ikke omfatter "både vej og bane", og at heller ikke en for-
                                               - 43 -
     tolkning af § 7, stk. 5, i strid med dens ordlyd og forarbejder gør det muligt at
     pålægge ledningsejerne at betale for ledningsomlægningerne.”
metroselskabet har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
8. marts 2016, hvori er anført blandt andet:
     ”2. anbringender
     2.1 overordnede anbringender
     metroselskabet gør overordnet gældende
     at spørgsmålet om, hvem der skal betale for ledningsarbejder i vejarealer i for-
          bindelse med anlægget af cityringen i københavn og på frederiksberg, skal
          afgøres på grundlag af cityringlovens § 7, stk. 5 og en fortolkning af denne be-
          stemmelse, der er konform med retsudviklingen vedrørende det såkaldte gæ-
          steprincip i lov om offentlige veje, herunder højesterets dom i sagen om flint-
          holm station (u2007.3009h), jf. nærmere nedenfor punkt 2.3,
     at de fire lokale anlægsprojekter, der er omfattet af sagen – de kommende me-
          trostationer østerport, frederiksberg station, frederiksberg allé og axel møl-
          lers have – alle har karakter af ”sammensatte anlægsprojekter”, hvilket i over-
          ensstemmelse med højesterets dom i sagen om flintholm station betyder, at
          ledningsejerne skal betale for de ledningsarbejder i vejarealer, som skyldes
          anlægsprojektet, jf. nærmere nedenfor punkt 2.4,
     at de omkostninger, som på gældende ledningsejer (frederiksberg kloak a/s)
          skal betale for, inkluderer omkostninger til skærpet tilsyn med ledninger ved
          axel møllers have, hvor skærpet tilsyn med en ledning, som alternativ til
          omlægning, var nødvendiggjort af anlægsarbejdet, jf. de specielle bemærknin-
          ger i lovforslaget til cityringlovens § 7, stk. 5 og højesterets dom i
          u.2015.2854h,
     … og
     at omkostninger forbundet med midlertidig omlægning af en forsyningsledning
         og efterfølgende endelig placering af forsyningsledningen skal afholdes efter
         samme principper som øvrige omlægninger, det vil sige betales af den part, der
         skal betale for hovedomlægningen.
     2.2 prøvelse af taksationskommissionens kendelse
     sagen, som den er forelagt for landsretten, er i henseende til både faktuelle
     oplysninger og anbringender fuldstændig svarende til det, som taksations-
     kommissionen har taget stilling til.
     landsretten har, som påpeget af ledningsejerne, kompetence til at foretage en
     fuldstændig prøvelse af taksationskommissionens kendelse. det gøres i den
                                        - 44 -
forbindelse gældende, at det grundlag, som kendelsen er vurderet på ligesom
kendelsens resultat skal indgå som en ligeværdig del af det faktum og de be-
tragtninger, som landsretten bygger sin vurdering på, jf. herom blandt andet bent
christensen, forvaltningsret, prøvelse.
det gøres endvidere gældende, at taksationskommissionen og den daværende
formand, professor, dr. jur. peter mortensen, har en særlig sagkundskab og er-
faring med behandling af sager om erstatning i forbindelse med offentlige an-
lægsprojekter, herunder vedrørende ledningsomlægninger.
for så vidt angår de fysiske faktiske omstændigheder, var taksationskommis-
sionen bistået af ledende landinspektør søren kjerside hansen, der har særligt
kendskab til det konkrete anlægsprojekt og herunder de fire lokaliteter, som sagen
omhandler.
disse forhold ændrer ikke ved, at landsretten afgør, hvilken vægt kendelsen skal
tillægges. men metroselskabet fastholder, at det påhviler ledningsejerne at påvise
det fornødne sikre grundlag for at tilsidesætte kendelsen.
2.3 gæsteprincippet i cityringloven – vejarealer
2.3.1 baggrunden for cityringlovens § 7, stk. 5, 2. punktum
den generelle lovregulering af betalingsspørgsmål vedrørende omlægning af
ledninger i vejarealer findes i vejlovens § 77, stk. 1 og 2 (tidligere § 106, stk. 1).
det er disse regler, der har reguleret betalingsspørgsmålet vedrørende led-
ningsomlægninger på metroens tidligere etaper (og også omlægningen af den
ledning ved flintholm station, der gav anledning til højesteretsdommen i
u2007.3009h).
for cityringen er der imidlertid vedtaget en særlig lovhjemmel, jf. cityringlovens
§ 7, stk. 5, 2. punktum, hvorefter ledningsejerne betaler for
”omlægninger af ledninger i vejarealer, der i ikke uvæsentlig grad er begrundet i
vejformål".
metroselskabet gør gældende, at det ikke var hensigten med ovenstående for-
mulering af betalingsreglen for ledningsomlægninger at udtrykke en regel, der
skulle fravige fra det almindelige gæsteprincip i daværende vejlovs § 106, stk. 1,
tværtimod.
af de specielle bemærkninger til § 7, stk. 5 i lovforslaget om cityringloven
fremgår således bl.a., at udgifterne til ledningsomlægninger skal betales af
ledningsejerne i
”de tilfælde, hvor udgiften i overensstemmelse med det, der i almindelighed
antages at gælde uden direkte lovregulering heraf, betales af ledningsejerne, dvs.
omlægning af ledninger på de overtagne jernbanearealer (det såkaldte
gæsteprincip) og omlægning af ledninger i vejarealer, der i ikke uvæsentlig grad
er begrundet i ændring af vejformål (vejlovens gæsteprincip).”
                                        - 45 -
når cityringlovens betalingsregel alligevel er formuleret anderledes end reglen i
vejloven, skyldes det efter metroselskabets opfattelse navnlig et ønske hos
lovgiver om at tydeliggøre, dels at gæsteprincippet gjaldt på vejarealer ved an-
vendelse af cityringloven, dels at gæsteprincippet også gjaldt på jernbanearealer.
lovtiltaget skal også forstås på baggrund af, at der dengang blandt nogle
ledningsejere var en opfattelse om, at vejlovens gæsteprincip kun fandt anven-
delse, hvis det var et ”rent vejformål”, der nødvendiggjorde ledningsarbejdet.
disse spørgsmål havde været genstand for omfattende tvister vedrørende betaling
for ledningsomlægninger på metroens tredje etape (ud mod lufthavnen), som
forud for fremsættelse af lovforslaget til cityringloven var blevet afgjort ved
taksationskommissionens kendelser af 19. januar 2005 (og efterfølgende i det
væsentlige blev stadfæstet af østre landsret ved dom af 29. juni 2007).
ordlyden i cityringlovens § 7, stk. 5 svarer næsten ordret til den beskrivelse af
gæsteprincippet på henholdsvis jernbanearealer og vejarealer, der følger af de
nævnte taksationskendelser, som altså på det tidspunkt var udtryk for seneste
kendte retspraksis.
på ét væsentligt punkt afviger § 7, stk. 5 i cityringloven vedrørende betaling for
ledningsomlægninger imidlertid udtrykkeligt fra gældende ret om gæsteprin-
cippet, idet bestemmelsen fastslår, at gæsteprincippet er fraveget (udgifter til
ledningsomlægninger afholdes over anlægsbudgettet for cityringen) for alle andre
arealer end jernbaner og veje. dette afvigende udgangspunkt er formentlig også
årsagen til, at bestemmelsen er bygget op på en anden måde end fx daværende
vejlovs § 106, stk. 1.
2.3.2 fortolkning af cityringlovens § 7, stk. 5 – principper for lovfortolkningen
spørgsmålet er overordnet, om cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2 skal forstås snævert
i overensstemmelse med sin ordlyd, sådan som ledningsejerne gør gældende -
dvs. at ledningsejerne kun kan blive pålagt at betale for ledningsarbejder, der i
ikke uvæsentlig grad er begrundet i vejformål – eller om bestemmelsen skal
fortolkes i overensstemmelse med det almindelige gæsteprincip i vejloven, og
sådan som vejlovens gæsteprincip til enhver tid udlægges i gældende retspraksis,
hvilket metroselskabet gør gældende.
parterne er enige om, at dette lovfortolkningsspørgsmål har afgørende betydning
for, om højesterets dom i sagen u 2007.3009h om flintholm station, der blev
afsagt den 4. september 2007 og således efter folketingets vedtagelse af
cityringloven den 6. juni 2007, skal tillægges betydning for betalingsspørgsmålet
for ledningsomlægninger efter cityringloven. med flintholm stationsdommen har
højesteret fastslået en fortolkning af vejlovens gæsteprincip, der udvider kredsen
af tilfælde, hvor det er ledningsejeren, der skal betale for omlægningen, i forhold
til, hvad der forud for dommen antoges at være gældende. højesterets præmisser
og betydningen heraf omtales nærmere nedenfor i afsnit 2.4.
metroselskabet gør gældende, at forståelsen af cityringlovens § 7, stk. 5, 2.
punktum skal baseres på almindelige lovfortolkningsprincipper, og at landsretten
følgelig ikke er begrænset med hensyn til, hvilke faktorer, der inddrages i
                                          - 46 -
fortolkningen, eller hvordan disse skal vægtes, herunder, men ikke begrænset til,
reglens ordlyd, dens motiver, reglens formodede formål, retspraksis og kon-
sekvenserne af et bestemt fortolkningsresultat, herunder i et bredere samfunds-
perspektiv.
det er metroselskabets opfattelse, at en ren ordlydsfortolkning ikke er mulig, idet
reglen i § 7, stk. 5, 2. punktum ikke har et klart og éntydigt indhold, og idet andre
faktorer klart taler imod en ren ordlydsfortolkning. der henvises blandt andet til
gammeltoft hansen m.fl., ”forvaltningsret”, s. 315 ff.
derfor er metroselskabet heller ikke enig med ledningsejerne i, at den udlægning
af reglen, som metroselskabet finder rigtig, skulle fordre et særligt strengt
hjemmelskrav.
det gøres gældende, at den retstilstand, der er udtrykt i højesterets præmisser i
flintholm stationsdommen, ikke er uforenelig med ordlyden af § 7, stk. 5, 2.
punktum i cityringloven. begrebet ledningsomlægninger i vejarealer, ”der i ikke
uvæsentlig grad er begrundet i vejformål”, er så bredt og ikke nærmere afgrænset,
at det ikke afskærer en fortolkning i overensstemmelse med højesteretsdommen
om flintholm station.
dette kan også udtrykkes på den både, at det er et ”vejformål” i bred forstand, når
der i, under eller i tilknytning til vejarealet etableres et stationsanlæg med deraf
følgende tilpasning af vejarealet med henblik på en sammenhængende in-
frastrukturløsning mellem vej og metro.
metroselskabet mener – ligesom taksationskommissionen – at det af de specielle
bemærkninger til cityringlovens § 7, stk. 5, af ministeriets høringsnotat af 20.
februar 2007 og af ministerens svar på spørgsmål 6 fra trafikudvalget fremgår, at
det blandt andet har været hensigten med bestemmelsen at præcisere, at det
almindelige gæsteprincip, som fremgår af (daværende) vejlovens § 106, stk. 1,
skal være gældende for omlægninger af ledninger i vejarealer ved anvendelsen af
cityringloven.
det gøres endvidere gældende, som ligeledes lagt til grund af taksationskom-
missionen, at når en lovbestemmelse henviser til et almindeligt retsprincip – her
gæsteprincippet – gælder der en klar formodning for, at henvisningen omfatter det
til enhver tid værende indhold af dette retsprincip, som løbende fastlægges af
domstolene og eventuelt i senere lovgivning.
der måtte kræves særlige holdepunkter i lovens ordlyd eller forarbejder, hvis
henvisningen til gæsteprincippet i henhold til cityringloven skulle fastfryses til det
indhold, som princippet havde på tidspunktet for lovens vedtagelse. der er ikke,
hverken i cityringlovens ordlyd eller dens forarbejder, nogen sådanne særlige
holdepunkter.
på det grundlag gør metroselskabet gældende, at retspraksis om gæsteprincippet
og ledningsomlægninger, der er afgjort efter vedtagelsen af cityringloven, er
relevant for ledningsomlægninger i henhold til cityringloven. metroselskabet har
med andre ord hjemmel til at kræve ledningsomlægninger betalt af led-
                                         - 47 -
ningsejerne i et omfang svarende til, hvad der uden cityringloven ville følge af
vejlovens gæsteprincip. hverken mere eller mindre.
det bestrides, at lovbemærkningerne til cityringlovens § 5g, som er kommet til i
det senere lovtillæg om nordhavnsafgreningen af cityringen, kan tillægges den
betydning, der hævdes af ledningsejerne. metroselskabet kan om dette spørgsmål
i det hele tilslutte sig præmisserne i taksationskommissionens kendelse.
sammenfattende gøres det derfor gældende, at retspraksis vedrørende flintholm
stationsdommen også er relevant for ledningsomlægninger i forbindelse med
cityringen.
2.4 sammensatte anlægsprojekter
2.4.1 flintholm stationsdommen vedrørende ”sammensat anlægsprojekt”
i dommen u 2007.3009h vedrørende omlægning (forstærkning) af en ledning ved
flintholm station, fastslog højesteret, at vejlovens gæsteprincip, dvs. vejlovens §
106, stk. 1, ”finder anvendelse på ledningsarbejder i veje udført i forbindelse med
et sådant sammensat anlægsprojekt, selvom projektet ikke er begrundet i
vejformål, og uanset hvilke dele af projektet der har nødvendiggjort
ledningsarbejderne.”
det afgørende for højesterets resultat i flintholm stationsdommen er, at der er
tale om et ”sammensat anlægsprojekt”. højesteret fremhæver i den forbindelse
følgende om anlægsarbejdet:
”det fremgår af 1) loven om anlæg af ringbanen, af 2) overenskomsten af 5.
februar 2002 om etablering af flintholm station og af 3) christian fürstnows
forklaring for landsretten, at etableringen af den nye station ved flintholm indgik i
et sammensat anlægsprojekt, som omfattede arbejder vedrørende både vej og
bane.” (min nummerering).
ad 1)
af anlægsloven (lov nr. 476 af 31. maj 2000) fremgår en bemyndigelse for
trafikministeren til at etablere ringbanen, herunder ved anlæg af bl.a. ny station
ved flintholm.
ad 2)
overenskomsten (af 5. februar 2002 mellem københavns og frederiksberg
kommuner, frederiksbergbaneselskabet i/s, dsb s-tog a/s og banestyrelsen) om
etablering af en ny station ved flintholm med tilhørende adgangsarealer m.m. er
udtrykkeligt citeret i den supplerende sagsfremstilling i højesterets dom. af
overenskomsten fremgår bl.a., at der skal etableres en stationsforplads m.m., at
grøndals parkvej skal være hovedadgangsvej for tilbringertrafik, samt at der skal
ske en række nærmere bestemte vejreguleringer (herunder etablering af
signalreguleret kryds, midtliggende helleanlæg og en højresvingsbane for busser).
ad 3)
                                         - 48 -
vidnet christian fürstnow forklarede i landsretten bl.a., at arbejdet med etable-
ring af stationen bestod af broarbejde, idet der skulle etableres to nye broer i
stedet for tre gamle broer over grøndals parkvej, to forpladsarealer, et ringba-
netracé samt omprofilering af grøndals parkvej. vejen skulle sænkes en halv
meter på grund af frihøjden, og der skulle etableres et ekstra kørespor i hver
retning.
det kan på grundlag af ovenstående konstateres, at det anlægsprojekt vedrørende
flintholm station, som banestyrelsen forestod som anlægsmyndighed, for
højesteret forelå beskrevet som omfattende både banearbejder og vejarbejder
(navnlig stationsforpladsen og ændringer af grøndals parkvej). de pågældende
vejarbejder forelå især relativt detaljeret beskrevet i overenskomsten.
det må lægges til grund, at det er ovennævnte beskrivelser af projektet, der i
højesterets bedømmelse har kvalificeret anlægsprojektet som et ”sammensat
anlægsprojekt”.
4.3.2 anlægsarbejderne på metrostationerne østerport, aksel møllers have,
frederiksberg og frederiksberg allé er sammensatte anlægsprojekter
af anlægsloven vedrørende cityringen (lov nr. 552 af 6. juni 2007) fremgår en
bemyndigelse for trafikministeren til at træffe dispositioner vedrørende etable-
ringen af en cityring og til at fastsætte regler vedrørende placering og udformning
af stationer, kontrol- og vedligeholdelsescenter samt skakte mv.
bemyndigelsen er bl.a. udnyttet ved bekendtgørelse nr. 588 af 7. juni 2007 om
placering og udformning af stationer m.m. bekendtgørelsen omfatter udform-
ningen at stationsforpladser med dertil knyttede vejanlæg mv. det er derudover
forudsat, at der indgås aftaler mellem metroselskabet og de respektive kommuner
om anlægsarbejder i forbindelse med stationsforpladserne.
for en meningsfuld anvendelse af begrebet ”sammensat anlægsprojekt” er det
efter metroselskabets opfattelse nødvendigt at anskue cityringen som bestående
af en række selvstændige anlægsprojekter vedrørende de enkelte stationer, skakte
mv. de omhandlede vej- og banearbejder må, vurderes det, skulle ligge indenfor
nogenlunde samme geografiske område, før det giver mening at tale om et
”sammensat anlægsprojekt”.
på ovenstående baggrund har metroselskabet foretaget den vurdering af de en-
kelte lokaliteter på cityringen, der er beskrevet i notatet af 14. september 2009 …
.
for så vidt angår lokaliteterne østerport, frederiksberg og frederiksberg allé
(oprindelig benævnt ”platanvej”), har metroselskabet allerede i notatet af 14.
september 2009 vurderet, at anlægsarbejderne på disse lokaliteter havde en sådan
sammensætning af vej- og baneanlæg af et ikke ubetydeligt omfang, at der er tale
om sammensatte anlægsprojekter.
metroselskabets vurdering heraf støttes af, at følgende ledningsejere: københavns
energi a/s (samtlige forsyningsselskaber under ke), dong energy eldistribution
                                          - 49 -
a/s, colt telecom, global connect, tdc a/s, yousee a/s og telia danmark
alle har accepteret at betale for omlægningen af deres ledninger på de tre
lokaliteter.
der er ikke efterfølgende sket sådanne ændringer i projektet, at der er anledning
til at ændre ovenstående vurdering fra 2009.
metroselskabet lægger ved vurderingen navnlig vægt på følgende elementer i
anlægsprojekterne på de fire lokaliteter:
frederiksberg allé
de væsentligste ændringer i vejarealernes udformning og indretning på denne
lokalitet er:
 •    66 meter af lokalvejen langs frederiksberg allé nedlægges og omdannes til
      forpladsareal
 •    fortovet langs stationen på hjørnet af platanvej og frederiksberg allé ompro-
      fileres af hensyn til terrænforskel til stationen (der anlægges trin)
 •    en stor del af arealet under lindetræerne på frederiksberg allé inddrages …
 •    yderligere arealer inddrages til cykelparkering på begge sider af platanvej
 •    kørebanen på platanvej indsnævres med 1 meter og en del af vejbanen, der
      har været anvendt til skråparkering, nedlægges af hensyn til anlæg af
      ventilationsrist og cykelparkering.
frederiksberg
de væsentligste ændringer i vejarealernes udformning og indretning på denne
lokalitet er:
 •    hele holger tornøes passage nedlægges som vej og omdannes til sta-
      tion/stationsforplads
 •    solbjergvej mellem frederiksberg gymnasium og den gamle stationsbygning
      lukkes for biltrafik, og der etableres cykelparkeringspladser og nedgang til
      underjordisk cykelparkering
 •    rundkørslen på solbjergvej udvides og forskydes i nordlig retning. rund-
      kørslen lukkes for til- og frakørsel for alle andre veje end solbjergvej i østlig
      retning.
 •    et vejareal på sylowsvej, der anvendes til parkering, inddrages til etablering
      af cykelparkeringspladser.
østerport
de væsentligste ændringer i vejarealernes udformning og indretning på denne
lokalitet er:
 •    der etableres en stor midterø på oslo plads i hele karreens længde, hvor der
      anlægges stationsforplads med elevatorer, trappe, ovenlys mv.
 •    vejgeometrien på oslo plads forskydes/ændres mod både nord og syd
 •    den lokale sidevej ind mod østre anlæg nedlægges og der etableres cykelsti
                                         - 50 -
 •   vejgeometrien i østbanegade ændres, der nedlægges parkeringspladser og
     anlægges dobbeltrettet cykelsti
 •   der anlægges en større helle ved fodgængerovergang i kristianiagade, parke-
     ringspladser nedlægges og der anlægges cykelparkering
 •   i stockholmsgade etableres der cykelparkering under træerne
for så vidt angår lokaliteten aksel møllers have, vurderede metroselskabet
oprindelig, i notatet af 14. september 2009, at anlægsarbejderne hér ikke indbe-
fattede vejarbejder i et tilstrækkeligt omfang til, at der var tale om et sammensat
anlægsprojekt. denne opfattelse har metroselskabet i forbindelse med den
nærmere udformning af forpladsarealet og omkringliggende vejarealer revurderet
og finder, at også anlægsarbejdet ved aksel møllers have er et sammensat
anlægsprojekt.
aksel møllers have
de væsentligste ændringer i vejarealernes udformning og indretning på denne
lokalitet er:
 •   vejbanen på sidevejen indsnævres med 2 meter både lige ved stationen og
     længere sydpå, og det nedlagte vejareal anvendes til henholdsvis forplads og
     cykelparkering.
 •   fortovsarealer på begge sider af parken ændrer indretning og anvendelse til
     cykelparkering.
 •   det offentlige toilet, der tidligere lå på vejarealet ved parkens nordvestlige
     hjørne, flyttes til pladsens nordøstlige hjørne.
2.4.2 væsentlighedskriteriet
det gøres i overensstemmelse med taksationskommissionens kendelse gældende,
at vurderingen af, om anlægsprojektet på de enkelte lokaliteter er et ”sammensat
anlægsprojekt”, ikke afhænger af et væsentlighedskriterie for så vidt angår
vejdelen af projektet i forhold til det samlede projekt. metroselskabet gør i
overensstemmelse med kendelsen gældende, at der er tale om et sammensat
anlægsprojekt, når blot projektet indebærer arbejder på både vej og bane, uanset
arbejdernes karakter og uanset forholdet mellem vej- og banearbejderne.
det gøres gældende, at ovennævnte kriterier er opfyldt ved samtlige de fire lo-
kaliteter, som sagen omhandler.
subsidiært gøres det gældende, at såfremt der må anses at gælde et væsentlig-
hedskriterium, sådan at de pågældende vejarbejder skal have et ikke uvæsentligt
omfang, førend der er tale om et sammensat anlægsprojekt, så er dette væ-
sentlighedskriterium opfyldt ved alle fire lokaliteter.
til støtte for den subsidiære påstand 2 gøres det gældende, at væsentligheds-
kriteriet er opfyldt om ikke for alle så dog for en eller flere af de lokaliteter, der er
omfattet af sagen, jf. også ekspropriationskommissionens kendelse.”
                                              - 51 -
retsgrundlag
i forslag til lov om vejvæsenet fremsat den 10. december 1942 hedder det i § 20 (rigs-
dagstidende, 1942-43, tillæg a, sp. 2799 f.):
       ”arbejder paa ledninger i eller over offentlige veje og gader udføres og bekostes
       af vedkommende ledningsejer, medmindre der ved kendelse af en land-
       væsenskommission eller særlig overenskomst mellem ledningsejeren og den
       paagældende kommunalbestyrelse er truffet anden ordning …”
det fremgår af bemærkningerne til bestemmelsen blandt andet (sp. 2852 f.):
       ”man har herved henholdt sig til den i øjeblikket gældende retstilstand. i tilfælde
       af, at kommunalbestyrelsen maatte ønske en udvidelse af en vej eller gade,
       paahviler det saaledes, bortset fra særlig overenskomst, principielt vedkommende
       ledningsejer at afholde de med ledningernes flytning som følge af vejudvidelser
       forbundne omkostninger …”
lovforslaget blev ikke gennemført.
i lov nr. 95 af 29. marts 1957 om bestyrelsen af de offentlige veje hedder det tilsvarende i §
57, stk. 1:
       ”arbejder på ledninger i eller over offentlige veje udføres og bekostes af ved-
       kommende ledningsejer, medmindre der ved kendelse af en landvæsenskom-
       mission eller særlig overenskomst mellem ledningsejeren og den pågældende
       vejbestyrelse er truffet anden ordning …”
i bemærkningerne til lovforslaget er det anført, at § 57 er ligelydende med det forslag, der
fremgik af betænkning nr. 117/1955 vedrørende forslag til de offentlige vejes bestyrelse m.m.,
og i betænkningen er side 103 anført, at forslaget til § 57 svarer til § 20 i vejlovsforslaget af
1942.
i folketingsudvalgets betænkning over 1957-lovforslaget, folketingstidende 1956-57, tillæg
b, sp. 222, anføres om § 57, stk. 1, blandt andet:
       ”… bestemmelsen er en lovfæstelse af hidtil gældende praksis. ledningsejeren,
       der ikke betaler for at have ledninger liggende i vejen, må som modstykke dertil
       selv betale for flytning af ledningerne, når vejen skal ændres.”
                                              - 52 -
denne praksis omtales i teorien som ”gæsteprincippet”.
i forslag til lov om ændring af lov om offentlige veje, fremsat den 14. december 1971
(folketingstidende 1971-72, tillæg a, sp. 1131) var § 106, stk. 1, fortsat affattet i overens-
stemmelse med 1957-vejbestyrelseslovens § 57. det hedder således i lovforslaget:
       ”arbejder på ledninger i eller over landeveje og kommuneveje bekostes af
       vedkommende ledningsejer, medmindre andet særligt er bestemt ved …”
i bemærkningerne til bestemmelsen hedder det blandt andet (sp. 1157):
       ”bestemmelsen svarer til vejbestyrelseslovens § 57 …
       bestemmelsen forudsætter, at arbejdet på ledningen er en nødvendig følge af et
       vejarbejde, og at der er tale om indgreb i offentligt vejareal.”
under udvalgsbehandlingen blev der stillet forslag om, at § 106, stk. 1, blev affattet som
følger (folketingstidende 1971-72, tillæg b, sp. 1787) og som vedtaget ved lov nr. 286 af 7.
juni 1972 i den gældende § 106, stk. 1:
       ”arbejder på ledninger i eller over landeveje og kommuneveje, herunder nød-
       vendig flytning af ledninger m.v. i forbindelse med vejens regulering eller
       omlægning, bekostes af vedkommende ledningsejer, medmindre andet særligt er
       bestemt ved …”
i udvalgsbetænkningen anføres om forslaget (sp. 1791 f.):
       ”efter ønske fra kommunernes landsforening foreslås det - i overensstemmelse
       med den hidtidige forståelse af den tilsvarende bestemmelse i vejbesty-
       relseslovens § 57 - præciseret, at også nødvendig flytning af ledninger m. v. i
       forbindelse med en vejomlægning skal bekostes af ledningsejeren.”
i cityringlovens § 7, stk. 5, som affattet ved lov nr. 552 af 6. juni 2007, hedder det:
       ”§ 7
       …
       stk. 5. udgifter til ledningsomlægninger afholdes over anlægsbudgettet for
       cityringen, bortset fra følgende tilfælde, hvor udgiften betales af ledningsejerne:
           1) omlægninger af ledninger på de overtagne jernbanearealer.
                                              - 53 -
          2) omlægninger af ledninger i vejarealer, der i ikke uvæsentlig grad er be-
              grundet i vejformål.”
i lovforslagets bemærkninger (l nr. 159 af 21. februar 2007) fremgår om bestemmelsen
blandt andet:
      ”bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
      …
      til § 7
      …
      udgifter til ledningsomlægninger afholdes efter stk. 5 over anlægsbudgettet for
      cityringen, bortset fra de tilfælde, hvor udgiften i overensstemmelse med det, der
      i almindelighed antages at gælde uden direkte lovregulering heraf, betales af
      ledningsejerne, dvs. omlægninger af ledninger på de overtagne jernbanearealer
      (det såkaldte gæsteprincip) og omlægninger af ledninger i vejarealer, der i ikke
      uvæsentligt grad er begrundet i ændring af vejformål (vejlovens gæsteprincip). i
      de tilfælde, hvor ledningsejeren skal betale, indebærer betalingsforpligtelsen
      desuden, at ledningsejeren vil skulle betale for den eventuelle fordyrelse af
      anlægsprojektet, der kan henføres til, at anlægsmyndigheden som led i udførelsen
      af anlægget af hensyn til ledningsejerne har valgt en for ledningsejerne billigere
      løsning til flytning af ledningsejernes ledninger, end hvad udgiften til en
      traditionel og sædvanlig flytning af ledningsejernes ledninger ville beløbe sig til.”
af transport- og energiministeriets høringsnotat af 20. februar 2007 fremgår blandt andet:
      ”høringsnotat vedr. forslag til lov om projektering, anlæg og drift af en cityring
      (l 159)
      ...
      frederiksberg kommune henviser til bemærkningerne til [§7, stk. 5], hvoraf det
      fremgår, at ledningsejeren vil skulle betale for den eventuelle fordyrelse af
      anlægprojektet, der kan henføres til, at anlægsmyndigheden som led i udførelsen
      af anlægget af hensyn til ledningsejeren har valgt en for ledningsejerne billigere
      løsning til flytning af ledningsejernes ledninger, end hvad udgiften til en
      traditionel og sædvanlig flytning af ledningsejernes ledninger ville beløbe sig til.
      frederiksberg kommune har oplyst, at denne bemærkning er i strid med en
      taksationskendelse af 20. juni 2006.
      transport- og energiministeriets bemærkning
      …
      efter transport- og energiministeriets opfattelse er det en rimelig regel at led-
      ningsejeren bidrager til betalingen, når der er tale om en billigere løsning for
      ledningsejeren.
                                              - 54 -
      det bemærkes endvidere, at bemærkningerne i cityringslovforslaget ikke er i strid
      med den nævnte taksationskendelse, idet taksationskendelsen vedrører
      omlægninger af ledninger i motorring 3. det er således hensigten med city-
      ringslovforslaget, at der etableres en anden ordning.
      ...
      københavns energi anfører, at der i lovforslagets [§7, stk. 5], er anført, at led-
      ningsejeren skal betale for:
      ”1)omlægninger af ledninger i de overtagne jernbanearealer og
      2)omlægning af ledninger i vejarealer, der helt eller i ikke uvæsentlig grad er
      begrundet i ændring af vejforholdene.”
      det bør i bemærkningerne til [§7, stk. 5], præciseres, at gæsteprincippet efter
      almindelig praksis ikke finder anvendelse i tilfælde, hvor der for den pågældende
      ledning er indgået aftaler, er afsagt kendelse eller i øvrigt er forhold, der regulerer
      ledningens status.
      transport- og energiministeriets bemærkning
      der foreslås i lovforslaget en lovregulering af spørgsmålet, således som det
      fremgår af lovteksten med tilhørende bemærkninger, jf. ovenfor under frede-
      riksberg kommune.”
dansk ledningsejerforum rettede ved brev af 22. marts 2007 henvendelse til folketingets
trafikudvalg og anførte om lovforslaget blandt andet:
      ”vi vurderer, at l 159, forslag til lov om en cityring, indeholder formuleringer,
      som har til hensigt at ændre på det retlige indhold af det særlige gæsteprincip, som
      er hjemlet i lov om offentlige veje § 106 og lov om private fællesveje § 52
      (vejlovene). foruden de direkte konsekvenser for de ledningsejere, hvis ledninger
      kommer i berøring med cityringen, er det samtidigt sandsynligt, at loven vil få
      afsmittende effekt på den almindelige fortolkning af vejlovenes regler om
      gæsteprincippet.
      …
      den normale praksis i henhold til vejlovens gæsteprincip er, at ledningsejere
      betaler for nødvendig flytning af ledninger, når disse begrundes af vejformål. med
      lovforslagets formulering ”i ikke uvæsentlig grad er begrundet i vejformål”
      udhules gæsteprincippet med henblik på, at ledningsejerne skal påføres flere
      omkostninger end normalt.
      …
      hvis lovgiver ikke har til hensigt at indføre et betalingsprincip, der afviger fra det,
      der allerede følger af vejlovene, er der ikke behov for en særskilt, og anderledes
      formuleret, bestemmelse herom i anlægsloven.
                                               - 55 -
      …
      det er dansk ledningsejerforum og telekommunikationsindustriens opfattelse, at
      hvis vejmyndighederne er uenige i taksationsafgørelser, må disse afgøres ved
      domstolene frem for at etablere særregler, som så senere kan gøres generelt
      gældende.
      …
      endelig er det dansk ledningsejerforum og telekommunikationsindustriens
      vurdering, at regulering af konkrete forhold (her: specifikke ledninger, der er
      kendte for anlægsprojektet) må opfattes som ekspropriation med fuld erstatning til
      følge.
      vi finder derfor, at formuleringen ”i ikke uvæsentlig grad” skal fjernes fra l159 i
      § 7, stk. 5 …”
transport- og energiministeren besvarede den 27. april 2007 folketingets trafikudvalgs
spørgsmål 6, der var fremsat på baggrund af henvendelsen fra dansk ledningsejerforum. af
svaret fremgår blandt andet:
      ”de foreslåede bestemmelser om ledningsomlægninger i cityringslovforslagets §
      7, stk. 5, ligger efter min opfattelse på linje med hvad, der i almindelighed må
      antages at være situationen i dag på vejområdet og – på ulovhjemlet grundlag – på
      jernbaneområdet.
      …
      reglerne om ledningsejernes betalingsforpligtelser vil navnlig få betydning i
      forbindelse med cityringens stationer og stationsforpladser. hvor indgrebet i et
      vejareal i denne forbindelse tjener rene eller overvejende baneformål, skal ci-
      tyringen betale for ledningsomlægningerne. hvor indgrebet i et vejareal i ikke
      uvæsentligt omfang tjener vejformål, skal ledningsejerne betale for flytningerne.
      som det fremgår af de specielle bemærkninger til bestemmelsen i § 7, stk. 5,
      svarer dette til, hvad der må antages i almindelighed at gælde i dag på banearealer
      og i vejarealer. for så vidt angår omlægninger på banearealer generelt antages
      således at gælde et såkaldt ulovbestemt gæsteprincip, og for omlægninger i
      vejarealer gælder vejlovens gæsteprincip. der er ikke herved tilsigtet nogen
      realitetsændring i forhold til hvad, der antages at gælde i dag.
      formålet med at optage en direkte bestemmelse herom i cityringslovforslaget er
      at undgå eller begrænse fordyrende og forsinkende retssager f.eks. om, hvorvidt
      der gælder et gæsteprincip på baneareler og i vejarealer ved anlæg af en cityring.
      i cityringslovforslaget er det foreslået, at ledningsejeren (kun) skal betale, hvis
      omlægningerne i ikke uvæsentlig grad er begrundet i vejformål. ledningsejerens
                                                 - 56 -
      betaling for omlægninger er således for så vidt angår cityringen begrænset til at
      gælde omlægninger, der i en vis (ikke uvæsentlig) grad er begrundet i vejformål.
      forslagets § 7, stk. 5, er således eksempelvis på linje med 2 kendelser fra tak-
      sationskommissionen af 19. januar 2005 vedrørende østamagerbanen, hvor det
      fastslås, at det er tilstrækkeligt for, at vejlovens gæsteprincip gælder, at vejformål
      indgår som et ikke uvæsentligt formål i forbindelse med ledningsflytningen. det
      kunne således ikke antages at være en betingelse for gæsteprincippets anvendelse,
      at flytningen alene skyldes vejformål (respektive baneformål, hvis det drejer sig
      om ledninger i banearealer).
      i de specielle bemærkninger til bestemmelsen er det endvidere præciseret, at
      ledningsejeren – i de situationer, hvor ledningsejeren skal betale for omlægningen
      – også vil skulle betale for en eventuel fordyrelse af anlægsprojektet, der kan
      henføres til, at anlægsmyndigheden som led i udførelsen af anlægget af hensyn til
      ledningsejeren har valgt en for ledningsejerne alt i alt billigere løsning til flytning
      af ledningsejernes ledninger, end hvad udgiften til en traditionel og sædvanlig
      flytning af ledningsejernes ledninger ville beløbe sig til.
      baggrunden herfor er, at jeg, hvis anlægsmyndigheden af hensyn til ledning-
      sejerne vælger en løsning, der mindsker udgifterne til ledningsomlægninger, men
      medfører en fordyrelse af anlægsprojektet, finder det rimeligt, at ledningsejeren
      udover den billigere ledningsomlægning betaler fordyrelsen af anlægsprojektet
      som følge af hensyntagen til ledningsejerens interesser.
      det forudsættes naturligvis herved, at ledningsejerens udgift i sådanne situationer
      ikke kan overstige udgifterne til den oprindeligt forudsatte ledningsomlægning.
      reglen indebærer således samlet set, at ledningsejerens udgift i den pågældende
      situation ikke bliver dyrere.
      …
      det følger af ovenstående, at bestemmelsen i lovforslagets § 7, stk. 5, ikke er et
      ekspropriativt indgreb efter grundlovens § 73, idet forslaget indebærer en generel
      regulering af ledningsomlægningerne som følge af cityringen, og i øvrigt ligger
      forslaget på linje med vejlovens § 106 eller hvad der – for så vidt angår
      banearealer – må antages at gælde på ulovhjemlet grundlag.”
ved lov nr. 526 af 27. maj 2013 blev i cityringloven som ny bestemmelse indsat blandt andet:
      ”§ 5 g. § 106, stk. 1, i lov om offentlige veje om gæsteprincippet finder anven-
      delse i forbindelse med projektering og anlæg af afgreningen fra cityringen til
      nordhavnen, jf. § 5 a.”
i lovforslagets bemærkninger (l nr. 155 af 27. februar 2013) fremgår om bestemmelsen
blandt andet:
                                              - 57 -
       ”bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
       …
       til § 5 g
       …
       den foreslåede bestemmelse træder for så vidt angår afgreningen fra cityringen til
       nordhavnen i stedet for den gældende lovs § 7, stk. 5, som gælder for den øvrige
       del af cityringen. den ændrede formulering skyldes, at gæsteprincippet til enhver
       tid bør fortolkes i overensstemmelse med nyeste retspraksis.”
landsrettens begrundelse og resultat
ledningsejerne og metroselskabet er enige om de valgte tekniske løsninger og om størrelsen
af de omkostninger, der er afholdt til ledningsomlægningerne, der i det væsentlige allerede er
gennemført. parterne er endvidere enige om, at de berørte ledninger alle er placeret i
vejarealer, og at det i alle tilfælde udelukkende er placeringen og konstruktionen af selve
stationen (stationsboksen), der har nødvendiggjort de foretagne ledningsomlægninger.
spørgsmålet for landsretten er derfor alene, hvilken eller hvilke af parterne der endeligt skal
betale for omlægningerne.
gæsteprincippet
gæsteprincippet er betegnelsen for en udfyldende regel, der finder anvendelse i tilfælde, hvor
der uden vederlag er givet en ledningsejer tilladelse til at anbringe en ledning på en ejendom.
reglen indebærer, at ledningsejeren som ”gæst” har pligt til – uden omkostninger for
arealejeren – blandt andet at flytte ledningen, når arealejeren forlanger det. i mangel af
særskilt aftale eller anden vedtagelse omfatter princippet som udgangspunkt alle typer arealer,
ligesom ledningsejerens betalingsforpligtelse ikke påvirkes af årsagen til arealejerens ændrede
benyttelse af arealet; i hvert fald så længe ændringen er sagligt begrundet.
gæsteprincippet er i lovgivningen kommet til udtryk blandt andet i vejlovens dagældende §
106, der efter sine forarbejder er en kodifikation af det almindelige ulovbestemte gæste-
princip.
cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2
det fremgår af forarbejderne til cityringloven, herunder af bemærkningerne til lovforslaget,
transport- og energiministeriets høringsnotat af 20. februar 2007 og ministerens svar af 27.
april 2007 til trafikudvalget, at formålet med lovens § 7, stk. 5, var at tydeliggøre, at
                                               - 58 -
gæsteprincippet fandt anvendelse både på jernbanearealer og på vejarealer, og at det var
hensigten med lovens § 7, stk. 5, nr. 2, at der for vejarealer skulle anvendes et gæsteprincip
svarende til det, der gjaldt efter vejlovens dagældende § 106, stk. 1.
formuleringen af cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2 – hvorefter ledningsejernes betalingsfor-
pligtelse omfatter ledningsomlægninger, der i ikke uvæsentlig grad er begrundet i vejformål –
svarer helt til den daværende opfattelse af retstilstanden efter vejlovens § 106, stk. 1, som
denne kom til udtryk i taksationskommissionens kendelser af 19. januar 2005 (ta. i 5/04),
hvilke kendelser ministeren henviser til i sit svar af 27. april 2007 til trafikudvalget.
bestemmelsen er med andre ord forfattet således, at den indeholder en beskrivelse af gæ-
steprincippets almindelige anvendelsesområde for vejarealer, som det blev opfattet på tids-
punktet for lovens tilblivelse.
på denne baggrund er der ikke holdepunkter for at antage, at der med cityringlovens § 7, stk.
5, nr. 2, var tilsigtet en anden ordning end den, der fulgte af vejlovens § 106, stk. 1, ligesom
der ikke er holdepunkter for at anse forarbejderne til bestemmelsen for uforenelige med
bestemmelsens ordlyd. landsretten finder derfor, at cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2, må
fortolkes i overensstemmelse med vejlovens gæsteprincip, herunder således at også senere
retspraksis efter denne lov indgår som fortolkningsbidrag.
landsretten er således enig med taksationskommissionen i, at når en lovbestemmelse på
denne måde er baseret på et almindeligt retsprincip som gæsteprincippet, er der en klar
formodning for, at bestemmelsen skal fortolkes i overensstemmelse med det til enhver tid
værende indhold af dette retsprincip, som løbende fastlægges af domstolene og i eventuel
senere lovgivning. der er således ikke holdepunkter i lovens ordlyd sammenholdt med
forarbejderne for at antage, at lovgiver har haft ønske om at fastfryse indholdet af gæste-
princippet på tidspunktet for ikrafttrædelsen af lovens § 7, stk. 5. lovgivers hensigt i relation
hertil understøttes da også af, at folketinget i 2013 – på et tidspunkt hvor der som følge af
denne sag var rejst tvivl om fortolkningen af cityringlovens § 7, stk. 5 – vedtog cityringlovens
§ 5 g, der præciserede gæsteprincippets anvendelse for cityringens afgrening til nordhavn.
cityringlovens § 7, stk. 5, nr. 2, skal herefter fortolkes i lyset af vejlovens gæsteprincip og
den retspraksis, der knytter sig hertil, herunder således at begrebet ”vejformål” ikke afgrænses
                                              - 59 -
alene i forhold til foranstaltninger, der ændrer vejens dimension og forløb, men således at
også andre foranstaltninger, der tjener et vejteknisk eller færdselsmæssigt formål i bredere
forstand omfattes. det følger heraf endvidere, at højesterets dom af 4. september 2007 i sagen
om flintholm station (u2007.3009) er relevant for vurderingen af de ledningsomlægninger,
der er omfattet af denne sag.
stationerne
af beskrivelserne af de fire metrostationer i navnlig udredningen om cityringen, bekendt-
gørelse nr. 588 af 7. juni 2007, lokalplanerne og frederiksberg kommunes godkendelse af
forpladsarealer for stationerne på frederiksberg fremgår, at der ved alle fire stationer ud over
arbejdet med selve stationsboksen i større eller mindre omfang er foretaget arbejder i de
omkringliggende vejarealer, herunder navnlig – men ikke kun – i form af inddragelse af vej-
og parkeringsarealer med henblik på anlæg af stationsforplads og cykelparkering.
landsretten lægger herefter til grund, at anlægsprojekterne vedrørende stationerne ved
østerport, aksel møllers have, frederiksberg og frederiksberg allé alle hver især udgjorde
sammensatte anlægsprojekter, der omfattede arbejder vedrørende både vej og bane.
efter højesterets dom gengivet i u2007.3009 (flintholm station) finder gæsteprincippet i
vejlovens dagældende § 106, stk. 1, anvendelse på ledningsarbejder udført i forbindelse med
et sådant sammensat anlægsprojekt, selv om projektet ikke er begrundet i vejformål, og uanset
hvilke dele af projektet der har nødvendiggjort ledningsarbejdet.
i overensstemmelse hermed finder landsretten, at ledningsejerne skal betale for de omlæg-
ninger af deres ledninger, der er nødvendiggjort af anlægget af stationerne ved østerport,
aksel møllers have, frederiksberg og frederiksberg allé.
meromkostninger
ved anlægget af stationen ved aksel møllers have blev stationsboksen placeret parallelt med
og meget tæt på en kloakledning. ved byggeriet blev der etableret et skærpet tilsyn med
ledningen, således at en dyrere omlægning af denne derved blev undgået.
                                               - 60 -
i forarbejderne til cityringlovens § 7, stk. 5, er det forudsat, at ledningsejerens betalings-
forpligtelse tillige omfatter sådanne fordyrelser af anlægsprojektet, der skyldes, at anlægs-
myndigheden af hensyn til ledningsejeren har valgt en for ledningsejeren billigere løsning.
endvidere har højesteret i dom af 19. maj 2015 (u2015.2854) fastslået, at en ledningsejer
efter gæsteprincippet i vejlovens dagældende § 106, stk. 1, har pligt til også at betale for andre
tekniske løsninger end fjernelse eller omlægning af ledninger, når disse løsninger er
alternativer til en flytning eller omlægning.
på denne baggrund finder landsretten, at ledningsejerne også skal betale for meromkost-
ningerne forbundet med det skærpede tilsyn ved aksel møllers have.
landsretten tager herefter metroselskabets påstand om frifindelse til følge, således at tak-
sationskommissionens kendelse af 7. maj 2014 står ved magt.
efter sagens udfald skal ledningsejerne betale sagsomkostninger til metroselskabet med
1.000.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand ekskl. moms. landsretten har herved
lagt vægt på sagens værdi, betydning og varighed for landsretten.
                                    thi kendes for ret:
metroselskabet i/s frifindes.
i sagsomkostninger skal frederiksberg vand a/s, frederiksberg kloak a/s, frederiksberg
fjernvarme a/s, frederiksberg bygas a/s og ctr i/s in solidum inden 14 dage betale
1.000.000 kr. til metroselskabet i/s.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.