text:
                                                   dom
afsagt den 11. september 2017 af østre landsrets 2. afdeling
(landsdommerne kaspar linkis, mikael sjöberg og annette dam ryt-hansen).
2. afd. nr. b-2308-16:
fyns almennyttige boligselskab
(advokat iben lindhardt olsson)
mod
l
(advokat vilhelm dickmeiss, besk.)
odense boligrets dom af 30. september 2016 (bs 3-601/2016) er anket af fyns almennyttige
boligselskab med påstand som for byretten om principalt, at l tilpligtes at anerkende, at
lejemålet er ophævet med rette, jf. almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 7, jf. § 81, stk. 1, nr. 1, 2,
3, 6 og 11, samt § 90, stk. 1, nr. 12, og til at fraflytte det lejede straks efter landsrettens
bestemmelse efter endelig dom, samt at l tilpligtes at betale leje i perioden, indtil l kunne
flytte med sædvanligt varsel, jf. almenlejelovens § 88, jf. § 92, stk. 1.
subsidiært har fyns almennyttige boligselskab nedlagt påstand om, at l tilpligtes at
anerkende, at lejemålet er opsagt med rette til den 1. maj 2016, jf. almenlejelovens § 88, jf. §
85, stk. 1, nr. 3, jf. § 81, stk. 1, nr. 1, 2, 3, 6 og 11, samt § 85, stk. 1, nr. 5, og til at fraflytte det
lejede straks efter landsrettens bestemmelse efter endelig dom, samt at l tilpligtes at betale
leje i perioden, indtil l kunne flytte med sædvanligt varsel, jf. almenlejelovens § 88.
l har nedlagt påstand om frifindelse.
                                              - 2 -
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af l og e.
endvidere er der afgivet forklaring af d.
l har supplerende forklaret blandt andet, at hun i dag bor i lejligheden sammen med sin 16-
årige datter d og sin 22-årige datter e. hendes mand gik bort for flere år siden, og hun har
siden da boet alene med sine tre døtre og sin søn, hvoraf sønnen og datteren på 19 år ikke
længere bor i lejligheden. hendes økonomi er dårlig, da hun har en større gæld. gennem det
sidste år er hendes helbred blevet dårligere. i dagligdagen får hun hjælp til det huslige af sine
børn og veninder, der også bor i birkeparken. hendes yngste datter d starter i gymnasiet i
denne uge. gymnasiet, …, ligger i …. d har mange veninder i vollsmose.
s, der har afsonet den idømte fængselsstraf, er flyttet fra lejligheden i birkeparken, men hun
er ikke bekendt med, hvor han bor henne i dag. efter han blev løsladt, boede han i en kort
periode i lejligheden, inden han flyttede. de har ikke så meget kontakt mere.
hun er ikke bekendt med, hvor langt lejligheden ligger fra bøgeparken, hvor hun aldrig
kommer. når hun skal handle, tager hun bussen til vollsmose torv, hvor hun handler i aldi.
bussen kører forbi bøgeparken.
hvis de skal flytte, ved hun ikke, hvor de skal flytte hen. der er ingen i hendes netværk, der
kan hjælpe hende med at skaffe en lejlighed
e har supplerende forklaret blandt andet, at hun, som læser på tredje år på seminaret, stadig
bor hjemme hos sin mor, som er syg og har brug for hjælp til husholdningen, herunder
rengøring, madlavning og indkøb. de handler i aldi på vollsmose torv og tager altid bussen,
der kører forbi bøgeparken og egeparken. det sker sjældent, at hun og hendes veninder
kommer i bøgeparken.
s kommer sjældent i hjemmet. de ser ham måske en gang om måneden. hun er ikke bekendt
med hans nye adresse, idet hun ved, at han bor på fyn.
                                              - 3 -
da hendes mors helbred er så dårligt, vil det være hende, der er ansvarlig for en eventuel
flytning, hvilket vil være til gene for hendes studier, idet hun snart starter i praktik.
d har forklaret blandet andet, at hun altid har boet sammen med sin mor. hun er meget glad
for at bo i birkeparken, hvor de er tæt knyttet til deres naboer. hun er lige blevet færdig med
9. klasse på … og skal starte i gymnasiet. i birkeparken har hun mange veninder, som hun har
gået i skole med, hvoraf nogle af dem skal starte i gymnasiet sammen med hende. de laver
lektier sammen og hygger sig efter skoletid.
det er sjældent, at hun opholder sig i bøgeparken. hvis hun skal besøge nogen i egeparken,
går hun ad vollsmose allé.
da hendes mor har dårligt helbred, hjælper hun med indkøb og rengøring. det er meget
sjældent, at de ser deres bror, s. han har ikke sagt, hvor han bor henne, men hun tror, at han
bor i odense.
hun vil have det dårligt med at skulle flytte fra birkeparken. det tog noget tid for hende at
finde nye venner, da de flyttede fra … til odense. nu har hun skabt sig et netværk og en god
omgangskreds, og hun vil være ked af at skulle flytte væk fra området.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for boligretten og har procederet i
overensstemmelse hermed, idet l har frafaldet anbringendet om, at der ikke er afgivet det
fornødne påkrav forud for ophævelse.
landsrettens begrundelse og resultat
ls søn, s, blev ved dom afsagt af retten i odense den 5. januar 2016 straffet med fængsel i 8
måneder for overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, § 134 a og § 252 ved i forening med
syv andre at have overfaldet flere uniformerede polititjenestemænd, idet de kastede flere
brandbomber, sten og flasker mod patruljevognene.
handlingerne fandt sted ved bøgeparken i vollsmose, der efter det oplyste er beliggende
omkring 500 meter fra ls lejemål på birkeparken …. ejendommene i bøgeparken ejes af den
                                                   - 4 -
almene boligorganisation civica, mens ejendommene i birkeparken ejes af fyns
almennyttige boligselskab. ejendommene er beliggende på hver sin matrikel, hvortil der er
særskilte adgangsveje.
landsretten finder, at de bestemmelser, som fyns almennyttige boligselskab har påberåbt sig
til støtte for ophævelse af lejemålet, herunder almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 12, angår
lejerens forpligtelser i forhold til den ejendom, hvor lejeren bor i henhold til lejeaftalen med
udlejer. som sagen foreligger oplyst, kan det ikke lægges til grund, at den kriminalitet, som s
er fundet skyldig i, har været til gene på de i bestemmelserne angivne måder for denne
ejendom, dens udlejer, dennes ansatte, lejere i ejendommen eller andre, der lovligt færdes i
ejendommen, eller at l i øvrigt har misligholdt sine forpligtelser på en sådan måde, at hendes
fjernelse er påkrævet.
med samme begrundelse findes betingelserne for opsigelse efter almenlejelovens § 85, stk. 1,
nr. 3, jf. § 81, stk. 1, nr. 1, 2, 3, 6 og 11, heller ikke at være opfyldt. da der endvidere ikke
foreligger oplysninger om sådanne vægtige grunde, der i øvrigt gør det særligt magt-
påliggende for udlejer at blive løst fra lejeforholdet, tiltrædes det, at der ikke er grundlag for
opsigelse efter almenlejelovens § 85, stk. 1, nr. 5.
med denne begrundelse stadfæstes boligrettens dom.
fyns almennyttige boligselskab skal betale sagsomkostninger for landsretten med i alt
24.836 kr. beløbet omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms på 24.250 kr. og udgifter
til transport på 586 kr. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til
advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens omfang og varighed.
                                        t h i k e n d e s f o r r e t:
boligrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal fyns almennyttige boligselskab betale 24.836 kr. til
statskassen.
                                            - 5 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
f0015000 - kre
                                     udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 20. maj 2005 blev af retten i sagen
f-15-02
f
(advokat asger heine jensen e.o.)
  mod
oticon
(advokat poul jagd mogensen)
afsagt følgende
                                  d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om en medarbejder har krav på godtgørelse for en op-
findelse, som han gjorde under sin ansættelse som udviklingsingeniør. nærmere er
der tale om, hvorvidt opfindelsen af en integreret tilbehørsløsning til sumo høreap-
paratet har en sådan værdi, at det overstiger, hvad der under hensyn til udviklingsin-
geniørens arbejdsforhold i det hele taget med rimelighed kunne forudsættes, at han
skulle præstere.
                                         - 2 -
sagsøger, f, har nedlagt påstand om, at oticon tilpligtes at betale principalt 200.000
kr., subsidiært et efter sø- og handelsrettens skøn fastsat mindre beløb med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 23. maj 2002.
sagsøgte, oticon, har nedlagt påstand om frifindelse.
f havde i stævningen gjort krav på godtgørelse for opfindelse af en tænd/sluk funkti-
on og en børnesikringsordning under et projekt kaldet indhi. disse krav er frafaldet
under sagens forberedelse.
sagens omstændigheder
f blev uddannet kemiingeniør i 1997, og den 13. oktober 1997 blev han ansat hos
oticon som udviklingsingeniør med arbejdsområdet teknologiudvikling under team
technology. lønnen var 23.000 kr. om måneden.
oticon var organiseret i 3 teams: team advanced, team technology og team high
volume. team advanced og team high volume var oticons to business teams, som
opererede indenfor henholdsvis teknisk avancerede apparater med mindre volumen
og billigere høreapparater med stor volumen. team technology ydede intern support
og arbejdede blandt andet med at udvikle og effektivisere teknologi og produktions-
metoder. oticons organisation kan karakteriseres som en ”spaghetti-organisation”
kendetegnet ved, at der er kontakt og samarbejde på kryds og tværs af organisatio-
nen, således at organisationen løbende formes efter de projekter, som konkret er i
gang.
ansættelsen og placeringen af f i team technology var nærmere begrundet i, at han
under ingeniørstudiet havde udarbejdet et afgangsprojekt hos oticon under anvendel-
se af pro/engineer systemet (pro), som der et tredimensionelt system, og oticon
ønskede dette system udbredt i virksomheden til fordel for det todimensionelle sy-
stem, autocad.
f fik derfor til opgave at implementere pro i oticon, men deltog også sideløbende i
andre projekter af såvel teknisk som udviklingsmæssig karakter. i 1998 blev f til-
knyttet indhi-projektet, hvor han opfandt en batteriskuffe med tænd/sluk funktion
                                             - 3 -
og sammen med en kollega opfandt en børnesikring til batteri-skuffen. oticon indgav
patentansøgning vedrørende batteriskuffen med angivelse af f som opfinder, men
ansøgningen blev ikke gennemført.
det fremgår af et referat fra en medarbejdersamtale den 4. august 1998, at f arbejds-
opgaver de sidste 12 måneder blandt andet havde været indkøring af pro/udfasning
af autocad og indhi batteriskuffen/børnesikring. i den kommende 12 måneders
periode ville arbejdsopgaverne blandt andet omfatte videreudvikling af intelligent
mekanisk design og opstart af pro i det schweiziske datterselskab. det er endvidere
angivet, at f ikke ville være specialist resten af livet. fs løn steg til 26.000 kr. om
måneden den 1. oktober 1998.
af referat fra medarbejdersamtalen fra efteråret 1999 fremgår om arbejdsopgaver
bl.a. ”proeng. vedligeholdelse 20 %”. lønnen steg til 28.500 kr. den 1. oktober
1999.
i en rapport af 5. november 1999, udarbejdet af oticon, efter en ”power info tour”
beskrives nærmere behovet og ønskerne til en nyt super power høreapparat, som si-
den blev til sumo. super power høreapparater kendetegnes ved at være meget kraf-
tige apparater til brug for stærkt hørehæmmede, hvilken brugergruppe udgør en min-
dre del af segmentet for høreapparater. super power apparaterne kræver en sådan
teknik, at apparaterne ikke kan sidde inde i øret, men må sidde uden på/bagved øret,
hvilket forkortes bte (behind the ear). af rapporten, udarbejdet af finn danielsen,
fremgik blandt andet:
                              ”…
                              not included in this summary are the following features where it
                              very quickly became clear during the discussions with all of the in-
                              volved, that a contemporary hearing aid for the servere/profound
                              hearing losses simply must have the following:
                              ...
                                   a modern and cosmetically pleasing apperance preferably in
                                   the same design style as ergo/swift.
                              ...
                                   reasonable size (approx. on a level with phonac e4).
                              ...
                              finally the following features were identified as “nice to have”, but
                              not essential:
                              ...
                                   a simple boot system that can be securely attached to the bte.
                              ...”
                                          - 4 -
phonac e4 var et høreapparat med tilbehør, som blev monteret ved at sætte en hætte
eller lignende ud over bunden af apparatet. et andet super power apparat hed phonak
claro, hvor tilbehøret blev fastgjort i forlængelse af høreapparatet, altså uden at der
skulle trækkes en sko eller en hætte udenpå apparatet.
”target specifikation” for det nye super power høreapparat sumo, dateret den 28.
januar 2000, indeholdt blandt andet en beskrivelse af de tilbehørsdele, som det var
nødvendigt at kunne tilbyde sammen med apparatet.
på et tidspunkt i 2000 blev f på mere formel basis tilknyttet team high volume,
hvor han under udviklingen af høreapparatet sumo fandt en ny måde at koble tilbe-
hør til høreapparatet på, som blandt andet indebar sikrings- og designmæssige ele-
menter. han varetog samtidig hermed implementeringen af pro. i sommeren 2000
præsenterede f sin løsning for ledelsen ved et power point show, hvor han gennem-
gik fordele og ulemper ved sin opfindelse med vægt på, at der med denne løsning var
tale om et ”fully integrated accessory design”, at brugeren selv kunne monte-
re/afmontere tilbehøret, samt at fastgørelse af tilbehøret var mere sikker end på tidli-
gere modeller.
fs opfindelse bestod nærmere i at integrere tilbehør til sumo-apparatet ved hjælp af
en integrationsplade, som var forbundet til batteriet, hvilket anskueliggøres på føl-
gende tegning:
                                                 - 5 -
nederst ses ”skoen” fastgjort på batteriskuffen, således at dette samlet kan skubbes
ind og dermed fortsætte høreapparatets linjer, hvorved det undgås at trække en
sko/hætte ud over bunden af apparatet. det er denne integrationsplade, som er gen-
stand for sagen.
fs månedsløn steg til 31.000 kr. den 1. oktober 2000.
f foretog i efteråret 2000 en rejse til england og tyskland for at få feedback på su-
mo-apparatet. af den rapport, som f udarbejdede, fremgår under afsnittet feedback
fra england blandt andet:
                                  ”…
                                  accessories
              man mener generelt, at det nye koncept byder på store fordele og man mener også, at
              brugerne – børn og voksne – kan (eller vil kunne lære at) montere og afmontere modu-
              lerne. problemet er nok størst med børnene, som sikkert vil være for voldsomme i deres
              behandling, men burde lære det hurtigt. en mulighed er også, at man blot lader tilbehø-
              ret sidde på apparatet. der kan jo stadig tændes og slukkes samt skiftes batteri.
                                  ...”
opfindelsen af sumo-tilbehørstilkoblingen blev overdraget til oticon på et ikke
nærmere angivet tidspunkt.
f fratrådte stillingen hos oticon den 31. januar 2001.
det er under sagen dokumenteret, at fs løn i ansættelsesperioden lå omkring 75 %
fraktil i forhold til lønstatistikken for privatansatte akademiingeniører.
den 19. december 2001 indgav oticon europæisk og international patentansøgning
med angivelse af f som opfinder af tilbehørstilkoblingen. det er som hovedkrav an-
ført:
                                  ”claims
                                  1.   a communication system comprising a housing adapted for
                                       placement behind the ear, the housing comprising a battery
                                       compartment, which is pivotally mounted on the housing, and
                                       which has a recess, the communations system further compris-
                                       ing a communication element, characterized in that the com-
                                       munication element has a protruding element adapted for en-
                                       gagement with the recess in the battery compartment in such a
                                       manner that the communication element may be pivoted to-
                                                - 6 -
                                       gether with the battery compartment about the same pivoting
                                       axis.
                                  ...”
european patent office satte spørgsmålstegn ved, om opfindelsen havde den nød-
vendige nyhedsværdi og/eller opfindelseshøjde. på baggrund af en supplerende rap-
port fra oticon med vægt på opfindelsens distancering til allerede eksisterende paten-
ter for høreapparater blev patentet registreret.
den 12. februar 2002 anmodede f oticon om at anerkende, at han var berettiget til
godtgørelse efter lov om arbejdstageres opfindelser, hvilket blev afvist blandt andet
under henvisning til, at oticon ikke tidligere havde været udsat for sådanne krav fra
udviklingsingeniørerne, og at oticon af principielle grunde ikke var indstillet på at
honorere sådanne krav fra de medarbejdere, der netop var ansat til at udvikle produk-
terne.
på oticons hjemmeside markedsføres sumo apparatet blandt andet således:
             ”design – setting new design standards
             more power in less space!
             super power typically means larger component and a large shell-set. sumos unique
             amplifier design and receiver technology make it possible to put more power into less
             space...
             superior ergonomics
             special attention has been given to the functionality of user controls and the integration
             of the accessories to provide a more user-friendly manual vc control and switch.
             sumo accessories program
             sumo comes with a full range of accessories and delicated fitting platforms. the spe-
             cial interlocking solution has been especially designed to prevent accessory loss and en-
             sure robust connectivity. it still allows access to the battery compartment without re-
             moving the shoe.
             ...”
det har under sagen ikke været muligt at finde egnede forslag til en skønsmand i
danmark.
forklaringer
f har forklaret, at han i 1997 afsluttede sin uddannelse til kemiingeniør, og derud-
over har han en mba fra england.
                                         - 7 -
under arbejdet med sit afgangsprojekt kom han i forbindelse med oticon. han og
hans medstuderende havde i 5-6 måneder fast plads hos oticon under udarbejdelsen.
afgangsprojektet omhandlede scanning af 3d-former og hertil anvendtes pro, som
de pressede til det yderste. pro er et udviklingsværktøj, hvor man ved 3d-teknik
kan bygge modeller, som kan kobles til produktionen. denne metode var helt ny i
udviklingsprocessen hos oticon. efter afslutningen af ingeniøruddannelsen blev han
ansat pr. den 13. oktober 1997 hos oticon efter at have skrevet en proforma ansøg-
ning og været til en ansættelsessamtale, hvor bl.a. lederen af team technology per
kokholm var til stede. der var tale om en nyoprettet stilling til at implementere og
vedligeholde pro og sikre virksomhedens fremtidige udviklingsværktøjer. som af-
ledet opgave skulle han også se på mikromekanikken. stillingen indebar, at han ikke
skulle deltage i produktudvikling. det var ærgerligt, for det var medarbejderne i pro-
duktudviklingen, som han havde lært at kende under afgangsprojektet.
organisatorisk blev han placeret i team technology. der var ikke tale om, at han
skulle veksle mellem forskellige team. typisk blev kemiingeniører placeret i pro-
duktudvikling efter et praktikophold, men han havde lavet et afgangsprojekt og skul-
le på baggrund heraf være med til at facilitere, at de rigtige teknologier var til stede
fremover i virksomheden. pro var et vigtigt projekt i den forbindelse. der var 20-25
andre ingeniører i micro systems gruppen, men det var kun ham og klaus svendsen,
som hørte til team technology.
opgaven med pro bestod af en temmelig stor analysedel, da alle arbejdsgrene ar-
bejdede på tværs. oticon lagde stor vægt på tværfaglig sparring, hvilket påvirkede
implementeringen af pro. det var kun 2-4 ingeniører, som benyttede pro på ansæt-
telsestidspunktet, og det var en stor og svær opgave at få accept i organisationen af
pro. oticon benyttede autocad i forvejen, og han anbefalede en total udfasning
heraf, da pro var det nyeste og mest fleksible system, som skulle omfatte værksted,
produktion og administration. alt skulle således ændres, og der var mange brugere i
systemet. problemet var, at der var modstridende holdninger til pro i organisatio-
nen, men der var i øvrigt stor tilfredshed med hans arbejde med pro og dette sy-
stems teknologi.
han arbejdede selvstændigt med pro-projektet, men forespurgte, om det var i orden,
at han deltog i eksterne aktiviteter. det fik han med lidt besvær lov til, og han blev
                                           - 8 -
valgt ind i bestyrelsen for den danske forening af pro-brugere. oticon var frontløber
på området, men kunne også drage nytte af andre virksomheders erfaringer.
fra studietiden kendte han medarbejderne på indhi-projektet, som hørte under
team high volume. han ville gerne med i dette projekt for at få mulighed for at
afprøve pro i den praktiske produktion. på den måde ville han bedre kunne forstå
brugernes behov. han var også lidt ensom i team technology, og ønsket om at del-
tage i indhi-projektet var også begrundet i et socialt behov. det krævede imidlertid
en del lobbyarbejde at få lov til det, og det lykkedes kun for en begrænset periode.
hans arbejdsopgave var fokuseret på at opstarte og implementere den nye intelligen-
te udviklingsproces. der var ingen konkrete produktudviklingsopgaver. han var kun
med på indhi-projektet i en begrænset periode, derefter skulle han se på facepla-
te/facelift- systemet, som vedrørte høreapparater inde i øret. oticon havde mange
forskellige produkter, og der lå en mulighed for at anvende intelligent design ved at
benytte samme støbeværktøj med forskellige moduler i produktionen. hans opgave
bestod i at se på den teknologiske mulighed for at understøtte en sådan produktudvik-
ling. dette projekt kørte sideløbende med pro, hvor der var mange opgaver.
i sensommeren 1999 havde pro-projektet udviklet sig til en gigantisk supportopga-
ve. det interessante for ham havde været selve forandringsprocessen og ikke sup-
portdelen. han ville ud af pro og forsøgte at presse sin andel af vedligeholdelsesop-
gaven af pro ned til 20 %.
analyser havde vist, at det også var fordelagtigt for oticon at skifte operativ platform
fra unity til windows. dette var en stor opgave, som han var inddraget i, og som
først kom på plads i januar 2001. det tog flere måneder at få nye maskiner, herunder
testprogrammer, prisforhandling og implementering. det var nyt, at it-systemet
skulle køre sammen med den almindelige skrivebords pc.
han blev tilknyttet sumo-projektet i maj måned 2000. han ville gerne fysisk være
placeret i team high volume, hvor han var i perioder. under sumo-projektet flyt-
tede han fuldt og helt til team high volume. sumo havde tætte relationer til
indhi-projektet, da den samme platform skulle benyttes. på den ene side blev han
flyttet over til sumo, men på den anden side skulle han fortsat som sin primære
                                         - 9 -
opgave varetage pro, men han havde focus på begge dele. arbejdsfordelingen svin-
gede. en uge eller to var han det ene sted og en uge eller to det andet sted.
sumo-projektlederen per lund var frustreret over, at han måtte bruge tid på andet
end sumo, men hvis det var gået galt med at implementere de nye it-systemer,
herunder styresystemet, ville det have fået store konsekvenser, for så kunne ingeniø-
rerne ikke arbejde.
han arbejdede 100 % med pro indenfor normal arbejdstid, og der var overarbejde i
de perioder, hvor han arbejdede med indhi eller sumo. personalechefen holdt på
et tidspunkt et møde med medarbejderne om, at det ikke var oticons politik, at med-
arbejderne kunne afspadsere eller få betalt overarbejde. derimod var der fleksible
arbejdstider. han mener ikke, at han fik overarbejdsbetaling.
der var tempo i sumo-projektet, og konceptfasen stod for at skulle afløses af pro-
duktionsfasen. hovedformålet med sumo var at opnå verdens mest slagkraftige
superpower output. i begyndelsen arbejdede han med toppen af høreapparatet sam-
men med lars tuborg, men da han så, at det haltede med at komme i gang med til-
behørsdelen, ville han hellere arbejde med bunden af apparatet, hvor han havde erfa-
ring fra indhi-projektet med udvikling af batteriskuffen. han forelagde dette for per
lund, der accepterede. der var ugentlige møder om sumo, men det var meget for-
melle statusmøder, som ikke havde karakter af sparring. de sad med hver deres selv-
stændige komplicerede opgave, og sparring eller brainstorming foregik undervejs
ved at koordinere arbejdet.
hans løsning på sumo-apparatets tilbehørsdel medfører blandt andet, at apparatet
kan børnesikres, således at batteri og tilbehør ikke kan tages ud. ideen var at gå væk
fra at skubbe en sko – boot – ud over apparatet. en sådan sko kan nemlig let falde af,
og den fylder og generer. sumo kan låses i to retninger, og tilbehøret fylder mindre
og ser pænt ud som en integreret del af apparatet. phonak e4 benytter en hætte og har
en antenne, som stikker ud. phonak claro er ikke et superpower apparat, og tilbehø-
ret er fastgjort ved hjælp af skruer, så brugeren kan ikke skifte modul eller batteri
uden at gå til forhandleren.
                                         - 10 -
da han en dag cyklede hjem fra arbejde, faldt det ham ind, at der skulle tænkes i helt
andre baner, hvormed man kunne udnytte et hulrum, som er lavet for undgå sugnin-
ger i plastikken. der havde under indhi projektet været fokus på hulrummet i batte-
rilåget. han gik i gang med at tegne sin ide og fik lavet en prototype ved hjælp af
pro. denne blev præsenteret for ledelsen.
selve opfindelsen er integrationspladen, som integrerer høreapparatet og tilbehørs-
modulerne. løsningen indebærer, at brugere selv kan udskifte tilbehør m.v. alle til-
behørsdele benytter samme plade. tilbehør bruges især ved programmering af høre-
apparatet, som foregår hos forhandleren. programmeringstilbehøret skal sidde godt
fast under undersøgelsen af brugeren. øvrigt tilbehør er dai-sko, som giver mulig-
hed for at tilslutte andet udstyr, som for eksempel en walkman eller høretelefoner,
fm-modul, der koster ca. 10.000 kr. og giver mulighed for trådløs transmission, og
en mlx-adapter. disse typer af tilbehør er nødvendige for at kunne introducere et
høreapparat på markedet.
kendetegnende for oticons apparater er hulrummet i batteriskuffen, som blev udnyt-
tes ved hans opfindelse. opfindelsen vil derfor kunne benyttes i fremtidige produkti-
oner af oticon .
i 2001 fik han tilbudt arbejde et andet sted med lederpotentiale, og han var træt af
lønforhold, udviklingsmuligheder m.v. hos oticon. der var ikke ansat en afløser til
pro, da han fratrådte, for det var meget svært at finde en afløser. under ansættelsen
hos oticon fik han aldrig en pensionsordning med arbejdsgiverbetalte pensionsbi-
drag, men han fik tilbudt at købe medarbejderaktier og købte for 19.000 kr.
i januar 2001 kunne intet af sumo sættes i produktion. det gik yderligere 3 år, før
produktet kom på markedet. ved hans fratræden var man nået til de første prototyper
og kunne se, at delene kunne lukkes og monteres.
det var ikke en nem beslutning at kræve godtgørelse, men efter at han havde forladt
oticon, kom der et brev om, at hans opfindelse skulle patenteres i hele verden. han
begyndte at tænke over, at det var en fantastisk opfindelse med mange fordele og et
stort potentiale. derfor følte han, at han måtte reagere, for han havde leveret en vare
uden at blive honoreret for den.
                                         - 11 -
han husker ikke en samtale med michael frank pedersen i forbindelse med overdra-
gelsen af opgaven med tilbehørsdelen. michael frank pedersen arbejdede med ter-
minaldelen, og han er chokeret over, at michael frank pedersen mener at være
kommet først på ideen om integrationspladen.
søren nielsen har forklaret, at han er teamleder for team business i oticon. der er i
dag kun to team hos oticon, hvoraf det andet er team technology.
oticon udvikler, producerer og sælger selv sine produkter. der er i dag ca. 300 med-
arbejdere. virksomhedens organisationsmodel er baseret på, at folk selv kan dispone-
re over deres tid og selv afstemme opgaver og forventninger. der er få ledere og et
lavt hierarkisk niveau i en såkaldt ”spaghetti” organisation.
den samlede teamledelse udarbejder en produktkalender, som muliggør, at medar-
bejderne kan arbejde på tværs. ideen er, at team technology tiltrækker viden, og
ofte følger nogle medarbejdere med over i team business i en periode under den
efterfølgende produktion. der er en del udskiftning mellem de to team. oticon følger
en bestemt udviklingsmodel med faste procedurer for forløbet, herunder dokumenta-
tion for at iso standarder følges.
i år 2000 var han personaleleder i team high volume. f ville gerne arbejde i team
high volume, idet f syntes, at arbejdet i team technology var mindre interessant.
han havde en enkelt medarbejdersamtale med f omkring september måned 2000. fs
ønsker var klare, men kunne ikke helt gennemføres. der skulle arbejdes mod, at f
var 80 % i team high volume og 20 % i team technology, men den reelle forde-
ling var snarere 60/40.
under medarbejdersamtalen drøftede de ikke patentering. det er en fast del af pro-
jektproceduren at overveje patentering. det er dog ikke alt, som patenteres, idet det
er markeds- og konkurrencebestemt.
fs løn i den høje ende af niveauet, men måske levede lønnen ikke op til fs forvent-
ninger. alle er på fast individuel løn undtagen sælgerne. veludført arbejde kunne få
                                          - 12 -
indflydelse på den førstkommende lønsamtale. f talte ikke om godtgørelse for sin
opfindelse, ej heller ved fratrædelsen.
fs opfindelse skal ses i forhold til, at det vigtigste er at løse problemet ved svag hø-
relse optimalt. tilbehør til høreapparater er sekundært, og der er kun en mindre bru-
gergruppe heraf, men det skal selvfølgelig være i orden. performance på ørerne er det
centrale, og dette er særligt centralt for apparater til mennesker med stort høretab.
derfor vil en anden løsning af tilbehøret kun medføre en marginal ændring af salget.
designet indgår, men brugen på øret og den samlede ydelse er vigtigst. en traditionel
løsning med ”sko” på sumos tilbehør ville kun have påvirket salget marginalt. oti-
con havde ikke tidligere haft et produkt, hvor det ikke var nødvendigt at komme
”sko” uden på apparatet.
det er den samme integrationsplade, som benyttes til alle sumos tilbehørsproduk-
ter. han husker ikke oticons hjemmeside, men der er andre produkter, som kan det
samme som fremhævet om sumo. børnesikringen havde en vis betydning, men han
er ikke enig i det beskrevne i finn danielsens rapport. opfindelsen bevirkede, at til-
høret sad godt fast, og det er attraktivt for alle, men især børn. finn danielsen er ikke
marketingsmand, men er en akustisk ingeniør, der havde rejst rundt i hele verden og
hørt på markedets behov.
indhi–erfaringerne blev overført til sumo. indhi solgte ikke dårligere, efter at
sumo kom på markedet. tilkobling af tilbehør skal tegnes ind allerede i designfa-
sen. tidligere produkter kan ikke ændres efterfølgende. nye produkter er hele gene-
rationer, og den næste generation af super power apparater er ikke en gentagelse af
sumo. fs opfindelse findes ikke i den næste generation. super power apparater
bruges af mindre end 10 % af brugerne. andelen er endnu mindre hos oticon, hvor
sumo i 2004 udgjorde 3-4 % af salget målt i styk. oticon har også andre super po-
wer modeller end sumo, men disse produkter har en endnu mindre andel.
tilbehør er ikke nødvendigt bortset fra programmeringsskoen. mindre end 20 % af
køberne af sumo har købt tilbehør, men en bruger kan have flere slags tilbehør.
programmeringssko er det, der bruges mest af. der er mange i forhandlere i distribu-
tionssystemet, og oticon tjener ikke meget på disse sko. et bruttobidrag i 2003 på
500.000 kr. for disse sko lyder sandsynligt. der var dog tale om et introduktions år,
                                         - 13 -
og det er et stort arbejde at introducere et nyt produkt. tilbehøret er ikke en væsent-
lig forretning for oticon. fm-modulet sælger endnu mindre og for under 100.000 kr.
om året på verdensplan. salget af fm receivere er mindre end 1 %, og et bruttobidrag
i 2004 på 270.000 kr. lyder sandsynligt. den gennemsnitlige styk pris er 3.000 kr.
bruttobidraget fratrækkes udviklings-, produktions- og salgsomkostninger.
pladsudnyttelse er altid vigtigt for høreapparater. fs opfindelse indeholder intet mar-
kant og betyder kun lidt i sammenligning med andre opfindelser til brug for produk-
tionen af høreapparater. det er ikke tilbehøret, som sælger apparatet, men lydgengi-
velsen. der er tale om et godt stykke udviklingsarbejde, men det rager ikke op i for-
hold til det arbejde, de andre ansatte var beskæftiget med. værdien af opfindelsen
havde ikke en videregående betydning for markedet, og andre har fundet andre løs-
ninger. det er dog muligt at bruge opfindelsen i andre tilsvarende produkter.
sumo kom på markedet i december 2002, hvorfor der i 2003 var mange høreappa-
rater, der skulle programmeres. de følgende år er der kun vedligeholdelse og nysalg.
der er 6-8 producenter på høreapparatmarkedet i danmark. konkurrencen er ben-
hård, og der er behov for at differentiere sig.
jan preutung har forklaret, at han er udviklingsingeniør hos novo nordisk med en
baggrund som hospitalslaborant. han var kollega med f i oticon, hvor han var ansat
fra 1995-1999 dels som praktikant og dels som almindelig ingeniør.
under den sidste del af ansættelsen hos oticon var han i team high volume. han
udviklede høreapparater, og i første omgang lavede han en integreret afbryder i
indhi. inden f tiltrådte, havde oticon fået indført pro. han var selv meget konser-
vativt indstillet og foretrak det gamle program. den væsentligste forskel ved det nye
program var 3d i stedet for 2d. f skulle indføre det nye program i virksomheden og
hjælpe med at få det i anvendelse. de tog det kun til sig på grund af fs energiske
indsats. der var ikke andre til at hjælpe f, selv om det var et meget tidskrævende
arbejde, hvor folk spurgte hele tiden. de kom til at arbejde sammen en kort tid i slut-
ningen af indhi projektet, da der var ressourcemangel i team high volume. f hjalp
med konstruktionsarbejdet. batteriskuffen var et stort problem, som han drøftede
grundigt med f. de var enige om, at det ikke duede, og f kom med et væld af gode
                                        - 14 -
ideer. de næste 14 dage blev f sat til at konstruere en batteriskuffe med børnesik-
ring, og f var samtidig den eneste, man kunne spørge om pro.
han har lavet mindst en ting, der blev patenteret, men han rejste ikke rejst krav om
godtgørelse herfor.
per kokholm har forklaret, at han er udviklingschef hos oticon for team technolo-
gy. han blev leder af dette team i 1997 og var med til at ansætte f. f skulle beskæf-
tige sig med 2 ting: indkøre pro og deltage i forskellige projektaktiviteter i team
technology. det var vigtigt, at der var en deling mellem drifts- og udviklingopga-
verne. han husker ikke den procentvise fordeling, som var aftalt. på sigt skulle det
være mindre drift, men i begyndelsen var der stort behov for at arbejde med driften
af det nye system. f var desuden involveret i twister (digifokus 2), hvor f perio-
devis assisterede meget, facelift, hvor f var projektleder, indhi og sumo. face-
lift/faceplate var en konkret produktudvikling af en platform efter forholdsvis detal-
jerede anvisninger.
f var superbruger af pro og den eneste, man kunne gå til. efterhånden kom der også
konsulenter fra kampsax. i dag er der ca. 40 pro-brugere.
der var ikke skarpe grænser mellem team eller afdelinger. der blev foretaget hurtige
skift, og viden blev nemt delt ud i organisationen. opgaverne kunne derfor hurtigt
ændre sig, og der blev ikke skelnet mellem opgaverne i forhold til udviklingsoriente-
ring.
han havde to medarbejdersamtaler med f, der ønskede at nedprioritere pro til 20
%. f var ambitiøs og kunne ikke fastholdes som administrator. på sigt skulle der an-
sættes en anden person til support af pro. lønregulering krævede mere snak med f
end med andre, men en løsning blev altid fundet. f fik generelt lidt større løn end
gennemsnittet i forhold til sin anciennitet.
per w. lund har forklaret, at han er director of engineering and coorporation i oti-
cons søsterselskab i californien.
                                        - 15 -
i oticon var ham projektleder for sumo. de fysiske rammer i virksomheden bestod
af storrumskontorer med hvert sit projekt, og man sad forholdsvis tæt. sumo var et
relativt stort projekt med 20-22 mand, bestående af mekanikere, elektroakustikere,
marketingsfolk m.v. søren nielsen tildelte sammen med en anden teamleder ressour-
cer til sumo, som han kunne disponere over. projekterne var faseopdelt, og der blev
afholdt milepælsmøder undervejs, for eksempel efter markedsundersøgelsen eller
efter konceptfasen, hvor f var tilknyttet. der var tjeklister mellem hver fase, og han
delte opgaverne ud i forhold hertil.
under forundersøgelsen til sumo i 1999 var det vigtigste at få beskrevet målet kor-
rekt. målet for sumo var mange ting, som blev beskrevet i et helt dokument. der
skulle udvikles et moderne superapparat, som var konkurrenterne overlegen foruden
designønsker m.v. han havde talt med kunderne og fået input til en ny generation
høreapparater. alt kan ikke komme med, og nogle ting ville være rare at få med, men
var ikke afgørende. på tidligere modeller var tilbehøret blev slidt hurtigt og var faldet
af. børneprodukter skaber kredibilitet på markedet, for børns ører er mindre, hvilket
gør det til et temmelig vanskeligt produkt. fokus på børn har en afsmittede positiv
effekt på salget.
i grundspecifikationerne blev det nævnt, at det var ønskeligt at give produktet et ge-
nerelt designløft - en mere elegant løsning. efter forundersøgelsen kom ”target-
fasen” med milepæl den 1. april 2000. derefter kom konceptfasen, hvor designet
blev ”frosset”. ønskerne hertil kom, inden f kom ind i projektet.
ressourcerne voksede efterhånden, som faserne blev gennemført. først fik han mi-
chael jørgensen, så lars tuborg og så f. han gav f arbejdet med det, der blev kaldt
”a simple boot system”, hvilket var en stor mekanisk opgave. michael jørgensen var
den overordnede ansvarlige for modellen. lars tuborg lavede mikrofon og receiver.
michael frank pedersen så på batteriet og f på tilbehøret. de havde regnet med, at
bunden skulle laves lidt smart, men det var ikke kritisk at få lavet dette først. der var
kamp om pladsen i apparatet, og en tæt interaktion mellem alle grupper var nødven-
dig. f præsenterede sit løsningsforslag på et møde med projektejerne. der var kun
dette ene forslag, men f troede på det. dette var ikke en sædvanlig fremgangsmåde,
men der er store frihedsgrader i virksomheden, og han havde ikke noget imod, at f
                                        - 16 -
promoverede sit forslag. hvis det virkede, ville det opfylde designkravet, men der
var ingen jubel over opfindelsen, og der var lang vej fra idé til funktion.
i forhold til det endelige produkt nåede f 5-10 % af det mekaniske design. fjedre,
fastgørelse og mange andre problemer skulle løses. arbejdet blev ført videre af an-
dre, og det samlede antal udviklingstimer fra 1. januar 2000 til lanceringen for så vidt
angik den mekaniske udvikling af pladen udgjorde skønsmæssigt 1,5 mandeår eller
10 % af produktet. værdien af fs opfindelse udgjorde 1-5 % af apparatet. det afgø-
rende var robustheden, den høje styrke og udnyttelsen af batteriet. fs opfindelse gik
ikke udover det normale ved lignende projekter.
fs opfindelsen giver en bedre fastgørelse, da der er to bevægelser. et væsentlig se-
kundært behov blev således dækket af fs opfindelse. opfindelsen kan genbruges,
medmindre man vælger en anden konstruktion. den næste generation af høreappara-
ter har også en tilkoblingsanordning for tilbehøret, men det er på en anden måde og
uden batteriskuffen.
f arbejdede ikke fuld tid på projektet, men løste også andre opgaver, herunder pro-
implementeringen. der skulle købes nye computere, og i den periode brugte f mere
tid på det end på sumo.
sumo var en relativ stor succes. den solgte fornuftigt, men fokus er ikke på sumo
markedet. oticon er som totalleverandør nødt til at have et superapparat i sortimen-
tet.
grundlæggende for patentering er, at man vælger at beskytte en idé, hvis den kan
give forretningsmæssige fordele. et punkt under projekternes tjeklister er patente-
ring, således at man undervejs giver nye idéer videre til patentafdelingen.
klaus svendsen har forklaret, at han er uddannet ingeniør og håndværker. i 1997 var
han i team technology, hvor han var fagleder/teknisk chef for det mekaniske i 6 år.
i dag er han projektleder hos oticon.
pro skulle implementeres, og der skulle indkøbes udstyr til alle. han var ansvarlig
for processen, men f havde det daglige ansvar og udførte projektet. de begyndte
                                          - 17 -
med pro på 4-5 maskiner, og i dag er der 45-50 brugere world wide. i 2000-2001
var der omkring 20 brugere i oticon. brugerne blev uddannet ved eksterne kurser og
ved intern uddannelse af kollegaer. pro implementeringen tog det meste af fs tid i
begyndelsen, men som med alle andre hos oticon var der en løbende dialog om op-
gaverne, og projektet var ikke afhængigt af en enkel person. f havde ambition om at
blive cad chef og ville gerne kunne agere på egen hånd. det var ikke vidnets ambi-
tion at gøre pro til noget meget stort, og selv om det ikke lykkedes at blive cad
chef, blev det et ståsted for f. senere var interessen herfor ikke så stor, og f fik støtte
til at arbejde med andre ting. de havde mange gode diskussioner om fs opgaver.
selv om oticons politik er frihed under ansvar, skulle tingene virke. f var superbru-
ger, og derudover trak virksomheden på hotline fra program udbyderne og på konsu-
lenter, som blev indkaldt. f havde kompetence på det tekniske område, men hans
opgaver udviklede sig til at være på et koordinerende niveau.
f skulle få pro til at fungere for brugerne. det var første prioritet. der blev ikke
stillet store krav til udvikling af systemet. på et tidspunkt blev der udskiftet ca. 20
computere, da de skiftede styresystem fra unix til windows. indkøb af maskiner,
kontakt til leverandører, overførsel af data, opsætningsarbejde m.v. blev varetaget af
oticon it-afdeling. it-afdelingen tog sig af det praktiske, men noget lå så tæt på
udviklingsdelen, at det blev beholdt i team technology. f lavede store dele af me-
kanikdelen sammen med konsulenterne. tidsforbruget på pro varierede meget, men
det var meningen, at det skulle være på et acceptabelt niveau, ca. 20-30 %, så der var
tid til andre opgaver. implementering og opsætning af nye maskiner varede ½ års tid,
men det var ikke fuld tid for f. han pressede ikke f urimeligt, da de andre opgaver
også skulle løses tilfredsstillende, og der var ikke en stram tidsplan. han drøftede
tidsforbruget med per lund.
ved siden af pro havde f et stort projekt med facelift/faceplate, som der blev brugt
meget tid på. det involverede også pro og var en udviklingsopgave placeret i team
technology. projektet havde karakter af en undersøgelse af, om en af underleveran-
dørerne kunne undværes.
han drøftede med f, hvordan han kunne overføres til udviklingsarbejdet. de prøvede
at finde en cad mand til at overtage arbejdsopgaverne med pro. de havde annon-
                                          - 18 -
cer i avisen og folk til samtale, men det var svært at finde en afløser. efterfølgeren
fik mange flere opgaver, for eksempel styring af data, og har et helt andet job end f.
fs opfindelse er pladen på tilbehøret som tilkoblingsanordning til batteriskuffen.
denne opfindelse benyttes af sumo, men ikke på andre platforme. teoretisk set kan
den benyttes på andre modeller, men det ville være en ganske stor udviklingsopgave,
basalt set et redesign, som ikke ville kunne lade sig gøre af kommercielle årsager.
den nye sko til indhi-platformen benytter ikke sumo-princippet, men et helt nyt
princip. tilbehøret sidder bedre fast, men med en ny sko. fremtidige planlagte appa-
rater vil få en helt anden løsning, som også skal løse svaghederne ved sumo, hvor
modulet kun sidder fast, så længe batteriskuffen er lukket.
fs opfindelsen er en ud af mange. nogle opfindelser er geniale, mens andre kræver
arbejde og udvikling. fs opfindelse falder i sidstnævnte kategori. under udviklingen
af produkterne holder man øje med, om der er noget, der kan patenteres. konkurren-
terne ærgrede sig ikke rigtig over fs opfindelse. der er ikke tale om en markant op-
findelse, og der er masser af andre opfindelser og løsninger, som ikke patenteres.
sumo bliver markedsført på, at den løser uhensigtsmæssigheder, og oticon er ”rela-
tiv frisk” i kommunikationen til slutbrugerne. begrebet revolutionary design benyttes
i den anledning. høreapparatet er vigtigt, men oticon vælger alligevel at ”slå på” det
let forståelige. det er med til at sælge produktet, men han ved ikke, hvor meget vægt
det har.
michael frank pedersen har forklaret, at han er uddannet mekanikingeniør og har
været ansat hos oticon siden 1. januar 1999.
til sumo-projektet blev der tilknyttet nogle medarbejdere, og per lund fordelte
opgaverne. hver medarbejder fik en del af apparatet som sit ansvarsområde, men
udseendet blev diskuteret med hele gruppen. han fik batteriskuffen, tilbehør og ter-
minalen. hver arbejdede med sin del og afprøvede forslagene på kollegaerne. en
gang om ugen blev der holdt mekanikmøde og gjort status. han begyndte med at
arbejde med batteriet for at få strøm på apparatet.
                                         - 19 -
han videregav opgaven med tilbehørsdelen til f og fortalte ham, at opgaven var at få
en solid fastholdelse. han havde deltaget i indhi, hvor løsningen var sko uden på
apparatet. han talte med f om muligheden for at bruge trekanten i batteriskuffen. det
med at få fat i trekanten var en tanke, som havde været fremme tidligere. måske var
det en bedre designmæssig løsning, hvis hullet bag batteriskuffen kom væk. f frem-
kom imidlertid med den lette løsning, som ikke var optimal. der var stadig et hul-
rum, hvorfor han ikke var sikker på, at stangen kunne holde. han savnede en plan b,
så længe det ikke var sikkert, at løsningen var holdbar. han troede personligt ikke, at
projektejerne havde accepteret det store hul bagerst, for der måtte kunne laves noget,
som var mere pålideligt. der var ikke et revolutionerende design, men marketing er
noget andet. fs opfindelse ville han selv have fundet på, hvis det havde været ham,
der skulle have løst opgaven. designsporet og tidshorisonten bevirkede, at løsningen
blev den, det endte med. den kunne ikke være anderledes og var ikke noget excepti-
onelt. projekterne gennemgås derfor løbende for patenteringsmuligheder. han er ikke
selv blevet anført som opfinder på patenter.
han er involveret i udviklingen af de kommende generationer af høreapparater, som
ikke bruger princippet fra sumo, men er baseret på andre tilkoblingsprincipper.
mikael tranekjær christensen har forklaret, at han fra august 1998 har været ansat
som patentansvarlig hos oticon. han er uddannet ingeniør og european patent at-
torney. før han tiltrådte, var der alene tale om en deltidsopgave hos oticon, men det-
te blev udvidet på grund af et øget fokus på patenter i høreapparatbranchen. oticon
havde ikke mange patenter i begyndelsen af hans ansættelse.
oticons politik på patentområdet er, at tekniske løsninger så vidt muligt skal patente-
res. oticon indgiver ca. 30-40 patentansøgninger om året. de enkelte projektledere
screener løbende for opfindelser, som kan patenteres, men også for at indgreb i an-
dres patenter undgås. ansøgning om et nationalt patent koster hans arbejdstid og et
gebyr på 3.000 kr. det vurderes løbende, om det giver mening at opretholde et pa-
tent. eventuelt vælger man at beholde patentet for at have det som basis for bytte-
handler, idet der indgås licensaftaler konkurrenterne imellem.
                                         - 20 -
han husker ikke detaljerne om fs opfindelse, men han fik en henvendelse om opfin-
delsen fra f eller projektlederen. hans umiddelbare vurdering var, at opfindelsen
adskilte sig fra eksisterende patenter for tilkobling. de fleste medarbejdere har inte-
resse for patentering, og f var ingen undtagelse, men han drøftede ikke spørgsmålet
om godtgørelse med f. problemet hos den danske patentmyndighed var nyhedskra-
vet, men det lykkedes at overbevise patentmyndighederne.
et år senere søgte oticon efter hans indstilling også et internationalt patent, som ko-
stede et gebyr på 15.000 kr. han talte med f om det, og f spurgte til proceduren.
ansøgningen blev igen mødt med modstand hos patentmyndigheden under henvis-
ning til andre patenterede opfindelser, som løste det samme problem, men dette blev
afklaret. integrationen af tilbehøret ved at koble det til batteriet var noget nyt, men
det er yderst subjektivt, om det er tale om et revolutionerende design. ansøgningen
om patent blev opretholdt for 5 europæiske lande og usa. ansøgningen i usa ver-
serer stadig, men har indtil videre ikke har mødt anmærkninger.
procedure
f har gjort gældende, at hans opfindelse var af en sådan karakter, at den er omfattet
af § 8, stk. 1, i lov om arbejdstageres opfindelse, hvorfor han har krav på godtgørel-
se. oticon har bevisbyrden for, at opfindelsen lå indenfor det arbejde, som kunne
forventes udført af f.
fs primære ansvarsområde var implementering af pro systemet og ikke konkret
produktudvikling. han varetog som cad-manager hele overgangen til pro i perio-
den 1997-2000, og de øvrige sideløbende opgaver drejede sig om udvikling af tekno-
logiplatforme og ikke konkret udviklingsarbejde. arbejdet med pro fortsatte også
efter tilknytningen til sumo projektet. f havde en vis erfaring med batteriskuffen
fra indhi projektet, men sumo løsningen var en radikal opfindelse og ændring af
de tidligere sko-løsninger. f havde selv taget initiativ til at arbejde med først indhi-
projektet, derefter sumo. oticon kunne ikke forvente, at f involverede sig i projek-
ter udover pro og øvrige teknologiprojekter. fs opfindelse af modulløsningen over-
steg under disse omstændigheder det forventelige, og det er ubestridt, at f opfandt
modulløsningen, hvilket han ikke har fået vederlag for
                                          - 21 -
godtgørelsen skal fastsættes under hensyn til, at fs opfindelse løste problemet med,
at tilbehøret faldt af. denne løsning ville være god som produkt til børn og derfor
give en god markedsposition. lukkemekanismen og designet højnede dermed bru-
gervenligheden og differentierede produktet fra konkurrenternes. det er endvidere
netop disse forhold, som der lægges vægt på i markedsføringen af produktet.
opfindelsen er patenteret på alle væsentlige markeder, og det er ubestridt, at opfin-
delsen kan bruges fremover ved integration af enhver form for tilbehør til bte-
høreapparater i patentets levetid.
godtgørelsen fastsættes skønsmæssigt under hensyntagen til opfindelsens almindeli-
ge værdi og ikke efter den konkrete udnyttelse. der skal yderligere lægges vægt på,
at fs løn var relativ beskeden, og at der var tale om en nyuddannet medarbejder. oti-
con kan ikke generelt afvise at betale godtgørelse, fordi der er tale om ingeniører.
f har endvidere bestridt at have udvist retsfortabende passivitet. den langsommelige
patenteringsproces har været årsagen hertil.
oticons anførsel vedrørende forhøjelse af sagsomkostningerne må afvises henset til
den kategoriske afvisning af fs krav og uden oplysning om patentmyndighedernes
betænkeligheder vedrørende indhi.
oticon har gjort gældende, at opfindelsen ikke oversteg, hvad der kunne forventes af
f henset til hans stilling, arbejdsforhold og opfindelsens værdi.
f blev ansat som udviklingsingeniør. team technology understøttede ganske vist
udviklingsprocesserne i virksomheden, men besad dog vigtige kvalifikationer og
udviklingsressourcer, som der blev trukket på i forskellige konkrete projekter. arbej-
det med pro havde et betydeligt omfang i begyndelsen, men der er under sagen af-
givet modstridende forklaringer om omfanget heraf. f havde nogle personlige ambi-
tioner som cad-manager, men pro var ikke et meget afgørende projekt for oticon,
hvorfor dette ikke var tiltænkt som fuldtidsbeskæftigelse for f.
                                          - 22 -
ved overgangen til sumo projektet havde f stadig det daglige ansvar for pro. det-
te var ikke optimalt, men der var tale om en overgangsperiode, og oticon søgte en
afløser. f fik som konkret opgave at udvikle en fastgørelsesmåde for tilbehøret, som
levede op til de design- og sikkerhedskrav, som var stillet i projektet. det var en na-
turlig opgave for f på baggrund af hans erfaring fra indhi projektet.
der er efter teori og praksis klart, at ansatte i udviklingsafdelingen skal yde en helt
særlig indsats for at få godtgørelse. dette var baggrunden oticons afvisning af fs
krav.
det arbejde, som f fik til opgave at udføre på sumo, vedrørte tilbehørsdelen, som
ikke havde særlig høj prioritet.
opfindelsen var efter de afgivne forklaringer ikke ekstraordinær, men var meget nær-
liggende løsning. da f forlod oticon, var der alene leveret en prototype, og der ude-
stod stadig ca. 1½ års udviklingsarbejde
patentet er uden stor teknisk og økonomisk betydning, og det har ingen betydning for
salgsværdien af apparatet. sumo-apparatet udgør kun 3-4 % af det samlede stykan-
tal, og kun 20 % af brugerne køber tilbehør. opfindelsen har derfor begrænset øko-
nomisk betydning.
f har udvist passivitet, idet han hverken under ansættelsen eller ved sin fratræden har
rejst krav. dette skete først i forbindelse med underskrivelsen af overdragelseserklæ-
ringen, hvorfor det ikke er sket uden ugrundet ophold.
rettens begrundelse og resultat
det er efter bevisførelsen godtgjort, at f som ingeniør blev ansat til at indføre pro
systemet i oticon. stillingsbetegnelsen var angivet som udviklingsingeniør, og f fik
løbende opgaver med karakter af udviklingsarbejde sideløbende med implementerin-
gen af pro. efter gentagne ønsker fra f om mere udviklingsarbejde, blev han i 2000
flyttet til team high volume, sumo projektet, samtidig med, at han fortsatte sine
opgaver med pro. efter de afgivne forklaringer m.v. må det antages, at arbejdet med
pro udgjorde 20-40 % af arbejdstiden.
                                          - 23 -
f fik tildelt udviklingen af tilbehøret til sumo som sin specifikke opgave. af kravs-
specifikationerne kunne det nærmere udledes, hvilke krav der ønskedes opfyldt. f
løste opgaven på en umiddelbart praktisk og tilfredsstillende måde, som opfyldte
kravene og havde designmæssige kvaliteter m.v., som var karakteriseret som ”nice to
have”. efter de afgivne vidneforklaringer kan det lægges til grund, at segmentet for
tilbehør til super power høreapparater er temmelig lille, og det er ikke nærmere op-
lyst, i hvilket omfang brugerne har behov for selv at kunne udskifte tilbehøret. selv-
om opfindelsen kan bruges på fremtidige generationer af høreapparater, findes dens
anvendelse kun at have beskeden betydning for det samlede produkt.
herefter findes opfindelsen ikke at have en værdi, der overstiger, hvad der under
hensyn til fs arbejdsforhold i det hele taget med rimelighed kunne forudsættes, at
han skulle præstere.
oticons frifrindelsespåstand tages derfor til følge.
                                   thi kendes for ret
oticon a/s frifindes.
statskassen betaler i sagsomkostninger 20.000 kr. til oticon a/s.
                                    mette christensen
torkild justesen                                                 kai wöldike bested
                                           (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
- jen
                                         udskrift
                                             af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
den 24. februar 2009 afsagde retten i sagen
v‐2‐08
jubii a/s
(advokat niels bo jørgensen)
mod
webdoxa.com v/johannes davidson
(selv)
                                           d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er om webdoxa.com ved johannes davidson (webdoxa) i forhold til jubii
a/s (jubii) der er indehaver af domænet www.jubii.dk og varemærket jubii, er uberettiget
til at anvende domænet wwwjubii.dk.
jubii har nedlagt følgende påstande:
         1. webdoxa skal anerkende med urette og i strid med jubiis rettigheder at have
            registreret og anvendt domænenavnet wwwjubii.dk i kommercielt øjemed.
                                             - 2 -
         2. webdoxa skal til jubii overdrage domænenavnet wwwjubii.dk.
         3. webdoxa skal til jubii betale erstatning skønsmæssigt opgjort til 50.000 kr. med
             procesrente fra sagens modtagelse i sø‐ og handelsretten, subsidiært et mindre
             beløb.
webdoxa har påstået frifindelse.
sagen er anlagt ved retten i odense den 21. marts 2007. den 2. august 2007 blev der afsagt
udeblivelsesdom, men sagen blev genoptaget, og den 10. januar 2008 blev sagen henvist til
sø‐ og handelsretten, jf. retsplejelovens § 225, stk. 3. sagen blev registreret i sø‐ og
handelsretten den 14. januar 2008.
oplysningerne i sagen
www.jubii.dk er en søgeportal og besøges dagligt af ca. 300.000 brugere. den har et
omfattende søgeindex og bl.a. en række underholdningstjenester, herunder dating. jubii blev
stiftet i 1995 og har registreret ordmærket jubii som dansk og ef‐varemærke. varemærket
er    registreret   i klasserne    35 (annonce    og    reklamevirksomhed)    og  klasse   41
(underholdningsvirksomhed). jubii har registreret domænet jubii.dk fra den 3. august 1995,
og registreringen bliver løbende fornyet.
       webdoxa.com      ved    johannes   davidson     registrerede den   16.   august   2002
domænenavnet wwwjubii.dk.
       jubii opdagede dette domænenavn i 2007 og printede et øjebliksbillede af wwwjubii.dk
hvor der øverst stod: ”internet explorer returns an error on the address you just enteret or
clicked”. længere nede af siden står: ”you can either click go to try the web address again,
or correct the address if it is misspelled and the click go”. nederst på siden står der med
store fremhævede typer: “10 sek. og du bliver viderestilet til date4me.dk. har du set den
side?”. herefter blev man automatisk viderestillet til www.date4me.dk.
                                               - 3 -
parternes argumenter
jubii a/s
jubii har varemærkeretten til jubii, og alle der taster dette navn, ønsker at komme til jubiis
hjemmeside, uanset om de glemmer at taste et punktum mellem www og jubii. jubiis
varemærke er almindelig kendt og beskyttet efter varemærkelovens § 4, stk. 2. både jubiis og
webdoxas hjemmesider indeholder dating og er dermed i konkurrence. der er en klar
mulighed for at den almindelige bruger af internettet forveksler www.jubii.dk og
wwwjubii.dk. webdoxa har taget hjemmesiden i brug for at fange brugere der laver
fejltastning. webdoxas hjemmeside er i strid med varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2, og stk. 2.
webdoxas domænenavn er endvidere i strid med markedsføringslovens § 18, da webdoxa
bruger et kendetegn (jubii) som webdoxa ikke har retten til. herudover overtræder
webdoxa internetdomænelovens § 12 ved at foretage den såkaldte typosquatting.
       jubiis hjemmeside var i 2007 danmarks ottende mest besøgte side. webdoxa har
krænket varemærket siden 16. august 2002 og har påført jubii et tab. webdoxa skal betale et
rimeligt vederlag og erstatning for jubiis tab, jf. varemærkelovens § 43. det samlede beløb
skal være mindst 50.000 kr. webdoxa har selv tilbudt at sælge domænet for 25.000 kr. som
webdoxa oplyste var et symbolsk beløb. jubii finder på denne baggrund at en skønsmæssig
erstatning på 50.000 kr. er rimelig.
       da webdoxa har krænket jubiis domæne er webdoxa pligtig til at overdrage
domænenavnet til jubii, jf. § 11 i de generelle vilkår for tildeling, registrering og
administration af domænenavne.
webdoxa.com ved johannes davidson
webdoxa har ejet domænet wwwjubii.dk siden 2002 som sin private ejendom. jubii har
udvist passivitet. webdoxa har hele tiden være interesseret i at sælge domænenavnet. det
var i en meget kort periode hjemmesiden wwwjubii.dk viderestillede til www.date4me.dk.
jubii har ikke bevist hvor længe domænet viderestillede til www.date4me.dk
       10 sekunder er meget lang tid på internettet, og brugeren vil sagtens kunne nå at rette
tastefejlen, hvis man ikke ønsker at blive viderestillet til den anden side. det tager maksimalt
to sekunder at sætte det manglende punktum.
       jubii kan ikke få ret til wwwjubii.dk. det er ikke et ordmærke, for det kan ikke udtales.
                                             - 4 -
       det er jubii a/s’ eget ansvar at beskytte deres navn, og det har de ikke gjort, når
domænet wwwjubii.dk kunne købes i fri handel. jubii bør selv købe disse ”fejlnavne”.
webdoxa ejer stadig domænet og forlænger registreringen en gang om året, men bruger det
ikke længere. jubii.dk er ikke længere en meget brugt søgemaskine. alle bruger google nu.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
jubii er indehaver af varemærket jubii og domænenavnet www.jubii.dk. webdoxa har
oprettet domænet wwwjubii.dk der er taget i brug i kommercielt øjemed og med kendskab
til jubiis varemærke og domæne. webdoxas wwwjubii er forveksleligt med jubiis allerede
registrerede mærke og domænenavn, og der var delvis overlapning mellem de tjenester som
parterne udbød. webdoxa skal derfor anerkende at webdoxa med urette og i strid med
jubiis rettigheder har registreret og i en periode anvendt domænenavnet wwwjubii.dk, jf.
varemærkeloven § 4, stk. 1, nr. 2 og internetdomænelovens § 12, stk. 1, og skal overdrage
domænenavnet til jubii a/s.
       jubii har ikke dokumenteret at selskabet har lidt et tab, men jubii skal have et vederlag
for den uberettigede udnyttelse af selskabets varemærke, jf. varemærkelovens § 43.
vederlaget fastsættes skønsmæssigt til 30.000 kr.
       webdoxa skal inden 14 dage betale 21.740 kr. til jubii til dækning af sagsomkostninger
herunder retsafgiften. der er ved afgørelsen heraf lagt vægt på sagen udfald og omfang.
                                      thi kendes for ret:
webdoxa.com ved johannes davidson skal anerkende at have registreret og anvendt
domænenavnet wwwjubii.dk i kommercielt øjemed med urette og i strid med jubii a/s’
rettigheder.
webdoxa.com ved johannes davidson skal overdrage domænenavnet wwwjubii.dk til jubii
a/s.
                                              - 5 -
webdoxa.com ved johannes davidson skal inden 14 dage til jubii a/s betale 30.000 kr. med
procesrente fra den 14. januar 2008 og 21.740 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbelø‐
bet forrentes efter rentelovens § 8 a.
bjarne egedal                     jens feilberg                 ole lundsgaard andersen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                               p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
s003700a - kj
                                       udskrift
                                            af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
den 1. marts 2005 blev af retten i sagen
s-37-02
rohde nielsen a/s
(advokat henrik thal jantzen)
  mod
1) marsh b.v.
  (advokat jes anker mikkelsen)
2) kaskoassurandørerne for fartøjet machiavelli
  (advokat peter ringsted)
afsagt sålydende
                                          d o m:
indledning og påstande
sagens spørgsmål er, om der er indgået aftale om værneting i holland, eller om der
er værneting i danmark efter domskonventionens artikel 5, nr. 1, eller nr. 3, for så
vidt angår marsh b.v., og artikel 8, nr. 1, for så vidt angår kaskoassurandørerne for
fartøjet machiavelli, for et erstatningskrav opstået i forbindelse med forlis af fartøjet
machiavelli.
rohde nielsen a/s har nedlagt påstand om, at sagen skal fremmes over for de sag-
søgte, subsidiært i forhold til en af de sagsøgte.
                                             - 2 -
marsh b.v. (i det følgende: marsh) og kaskoassurandørerne for fartøjet ma-
chiavelli (i det følgende: kaskoassurandørerne) har påstået afvisning.
spørgsmålet om værneting er særskilt behandlet, jf. retsplejelovens § 253, nr. 1.
sagens omstændigheder
rohde nielsen a/s driver entreprenørvirksomhed til søs i form af bl.a. etablering og
uddybning af havne, anlæg af kunstige øer samt strandarealer.
marsh er den hollandske del af det internationale forsikringsmæglerfirma, marsh &
mclennan companies inc.
den 18. august 2000 indgik rohde nielsen a/s og b.v. beheermaatschappij ”de
donge”, der er en del af de donge koncernen (i det følgende: de donge), en kombi-
neret leje- og købsaftale vedrørende fartøjet machiavelli med rohde nielsen a/s
som lejer og køber. lejebetalingerne var fastsat til et beløb, der udgjorde ordinær leje
samt et afdragselement for køb af fartøjet. den købspris, som skulle betales, skulle
reduceres med den del af den månedlige leje, der udgjorde afdragsbetaling. af
aftalens pkt. 15 fremgår, at ”insurance shall be agreed upon separately”.
den 5. oktober 2000 bad rohde nielsen a/s i en telefax de donge om at sørge for,
at rohde nielsen a/s blev “co-insured on the marine & hull insurance and p&i
insurance of machiavelli”. man bad samtidig om at få udleveret forsikringspolicen.
som følge af rohde nielsens anmodning bekræftede de donge overfor rohde niel-
sen a/s i et brev af 9. oktober 2000, at de donge havde instrueret marsh om, at
rohde nielsen a/s blev co-insured. den 7. december 2000 sendte de donge en tele-
fax, vedlagt forsikringscertificatet udstedt af marsh, til rohde nielsen a/s med be-
kræftelse på, at rohde nielsen a/s nu var co-insured.
af forsikringscertifikatet, der er dateret den 2. december 2000, fremgår bl.a.:
      ”this is to certify that we, marsh b.v. at rotterdam, the netherlands, as sworn insurance
      brokers, have effected, for the assured named herein insurances provide subject to the
                                                  - 3 -
      insurance agreements, exclusions, conditions contained therein and during their effective
      period, coverage as described below:
      1. name of the company to whom this certificate will be issued:
      macon charter b.v. as owners [et selskab i de donge koncernen]
      and/or
      rohde nielsen as co-assureds
      as their respective interests and liabilities (also their mutual liabilities) may appear, […]
      5. conditions:
      a. dutch working conditions no. 3 (w.322, 20.8.85-551/330)
      dutch working conditions – additional arrangements clause
      c 300 time clauses, including 4,4 running down
      pollution hazard clause (marine & non marine)
      arbitration clause (marine & non marine)
      […]”
i foråret 2001 opstod der uoverensstemmelser mellem rohde nielsen a/s og de
donge, og der pågik korrespondance mellem parterne herom. i forbindelse hermed
anførte de donge i et brev af 10. april 2001 til rohde nielsen a/s, at forsikringspo-
licen allerede er blevet sendt til rohde nielsen a/s.
den 23. maj 2001 bekræftede macon charter i et nyt brev til rohde nielsen a/s, at
fartøjet var forsikret, at rohde nielsen a/s var co-insured, og at policen allerede var
blevet sendt.
som svar på skrivelsen sendte rohde nielsen a/s samme dag en telefax til macon
charter, hvoraf fremgår bl.a.: ”we request you again to send copies of the relevant
policies”. dette medførte, at de donge i et brev af 5. juni 2001 på ny bekræftede, at
rohde nielsen a/s var co-insured.
af forsikringspolicen, der er dateret den 22. februar 2000, fremgår bl.a.:
      ”policy form          mar 91 with p.c 24 (subject to english law and practice, and dutch
                            jurisdiction) attached thereto.
      assured               beheermaatschappij de donge
                            and/or
                            b.v. scheepswerf “de donge”
                            and/or
                            shipyard de donge flushing
                            and/or
                            macon charter b.v.
                            […]
                                             - 4 -
       conditions        as per individual sections attached, and as below:-
                         dutch working conditions no. 3 (w.322, 20.8.85 – 551/339)
                         dutch working conditions – additional arrangements clause as atta-
                         ched.
                         […]
                         settlement and payment of claims:-
                         beheersmaatschappij de donge b.v. and/or to be advised.
                         […]”
af p.c. 24 fremgår følgende: “all disputes on the subject of this policy or on the
insurance covered thereby are to be decided by the competent judge at rotterdam,
subject to appeal to a higher court”.
af dutch working conditions no. 3 fremgår i pkt: “ sc arbitration clause
(marin risks).
den 22. februar 2002 forliste fartøjet ud for havnen i klaipeda, litauen. straks efter
forliset foretog jens løjmand hos rohde nielsen a/s notifikation overfor de donge
og marsh. de donges flådepoliceforsikringsnummer fremgår af overskrifterne til
notifikationerne.
fartøjet blev anset for at være et totalforlis. efter forliset opstod der tvist om, hvem
forsikringssummen skulle udbetales til, og der pågik korrespondance mellem rohde
nielsen a/s’ danske forsikringsselskab, tryg forsikring, rohde nielsen a/s’ hol-
landske advokatforbindelse, panthaver abn amro bank nv og marsh.
forsikringssummen blev i sin helhed udbetalt til de donge.
rohde nielsen a/s’ påstand med hensyn til sagens realitet udgør 8.878.998,90 kr.,
svarende til værdien af en købsoption, udstyr og reservedele om bord tilhørende
rohde nielsen a/s, indkøb af reservedele til fartøjet og ejendele tilhørende besæt-
ningen.
forklaringer
jens rohde nielsen har forklaret, at han er bestyrelsesformand for rohde nielsen
a/s, som han også ejer. han var tidligere direktør for selskabet, som han i dag udfø-
                                          - 5 -
rer ad hoc opgaver for. det daglige ansvar for ledelsen er overtaget af hans datter,
jeanette rohde christensen. for tiden har rohde nielsen a/s 25 fartøjer i drift. si-
den virksomhedens start i 1968 har virksomheden ejet omkring 60 fartøjer.
det var ham, som forhandlede aftalen om machiavelli med leo van der kooy fra de
donge, med hvem de ikke tidligere havde haft et samarbejde. da rohde nielsen a/s
ikke havde erfaring med drift af den type udstyr på båden, som sagen drejer sig om,
kunne han have interesse i et samarbejde, således at de donge skulle forsyne rohde
nielsen a/s med den know how, som var nødvendig for at drive fartøjet. de aftalte
sig derfor frem til den kombinerede leje- og købsaftale, der dog i realiteten var en
købsaftale, fordi det var meningen, at aftalen skulle løbe tiden ud. han har ikke tidli-
gere lejet et fartøj med købsoption.
de lod pkt. 15 i aftalen stå åben, fordi begge parter skulle have mulighed for at un-
dersøge forsikringsmulighederne. de endte med at aftale at forsikre fartøjet under de
donges flådeforsikring og med rohde nielsen a/s som medforsikret.
han hverken så eller fik udleveret policen i forbindelse med kontraktforhandlingerne,
og den er ikke sendt til rohde nielsen a/s eller ham forud for forliset. der blev ryk-
ket adskillige gange, men de donge sendte desuagtet kun forsikringscertifikatet.
hans reaktion på certifikatet var, at rohde nielsen a/s var medforsikret. han trak
sig ud af sagen omkring september 2000, hvorefter den blev overtaget af jeanette
rohde nielsen, der orienterede ham.
han benyttede ikke eksterne rådgivere i forbindelse med aftalen med de donge. det
blev ikke undersøgt, om der var underpant i fartøjet, da han regnede med, at forsik-
ringsselskabet ville give meddelelse, hvis det var tilfældet.
det har været selskabets faste praksis at forsikre sine fartøjer i danske selskaber. de
har for nogle år siden i et enkelt tilfælde brugt en engelsk forsikringsmægler. ellers
er der ikke brugt forsikringsmægler. han er ikke bekendt med hollandske forsik-
ringsvilkår.
jeanette rohde christensen har forklaret, at hun er direktør i rohde nielsen a/s,
og at hun i 2000 var økonomidirektør i samme. hun er uddannet i shippingbranchen,
                                         - 6 -
hvor hun har arbejdet de seneste 15 år. hun kom ind i sagen, efter at hendes far hav-
de indgået den kombinerede leje- og købsaftale.
hendes opgave var at få forsikringsforholdene på plads. da fartøjet i forvejen var
forsikret under de donges flådeforsikring, var det ikke muligt for rohde nielsen
a/s at tegne selvstændig forsikring for fartøjet. det blev derfor aftalt, at rohde niel-
sen a/s skulle være co-insured. de donge sendte en kopi af certifikatet, men undlod
at sende forsikringspolicen. hun bad adskillige gange de donge om at sende poli-
cen, da hun gerne ville se, om der var dækningsbegrænsninger, men der skete ikke
noget ud over, at de donge på ny sendte det allerede kendte certifikat. rohde niel-
sen a/s fik ikke policen før forliset. hun kan ikke afvise, at policen er sendt til skibet
ved f.eks. slæb.
det var jens løjmand, som telefonisk oplyste hende om forliset. hun instruerede
jens løjmand om at notificere overfor de relevante parter. policenummeret, som
fremgår af rohde nielsen a/s’ breve af 23. og 25. februar 2002, har jens løjmand
fået telefonisk fra de donge i forbindelse med forliset.
rohde nielsen a/s benytter sædvanligvis ikke forsikringsmægler. de kontaktede
tryg forsikring a/s i håb om, at de kunne hjælpe i sagen om udbetaling af forsik-
ringssummen. hun kender ikke noget til de klausuler, som fremgår af certifikatet, og
hun kender heller ikke noget til hollandsk forsikringsregler.
leo van der kooy har forklaret, at han er direktør for de donge koncernen, som han
også ejer. koncernen producerer bl.a. entreprenørmaskiner til skibe og er hjemmehø-
rende i holland. koncernen har 80-90 ansatte.
salget af machiavelli blev forhandlet mellem ham og jens rohde nielsen. de havde
ca. 4 møder før kontraktens underskrivelse. klausul 15 i kontrakten blev indsat, fordi
jens rohde nielsen mente, at han kunne forsikre fartøjet billigere end det, som de
donge kunne tilbyde under de donges flådepolice. han mener, men er ikke sikker
på, at jens rohde nielsen så de donges flådepolice, inden kontrakten blev under-
skrevet. flådepolicens indhold er almindelig i holland. i hvert fald på et møde i sep-
tember 2000 gav hans sekretær og ægtefælle, rian van vugt, personligt jens rohde
nielsen en kopi af policen.
                                          - 7 -
begrebet co-insured er alene et spørgsmål om regeres, således at det afskærer regres
mellem ejer og charterer.
rian van vugt har forklaret, at hun er sekretær for sin ægtefælle, leo van der kooy.
på et møde den 26. september 2000 på værftet i flushing, holland, gav hun jens
rohde nielsen en kopi af flådepolicen. det, der blev udleveret, svarer til den flåde-
police, som er fremlagt i sagen. der var tale om et dokument på 26-28 sider.
hun anmodede om at få rohde-nielsen a/s co-insured, fordi de var charterer, ikke
fordi de havde udstyr om bord.
det er hende, som har sendt brevene af 9. oktober og 7. december 2000 til rohde
nielsen a/s. i brevet af 9. oktober 2000 referer alene til p&i-forsikringen. med bre-
vet af 7. december 2000 vedlagde hun også en kopi af flådepolicen.
jens løjmand har forklaret, at han er ansat i rohde nielsen a/s’ økonomiafdeling
med medansvar for bl.a. forsikring af selskabets fartøjer. han havde samme funktio-
ner i 2000. han blev ansat i selskabet i 1991.
rohde nielsen a/s forsikrer sine fartøjer i danske selskaber. de seneste 4-5 år har de
forsikret fartøjerne i danske selskaber uden brug af forsikringsmægler. forud herfor
har de i enkelte tilfælde anvendt en engelsk forsikringsmægler som hjalp med forsik-
ring i danske selskaber. han er ikke bekendt med hollandske forsikringsregler, da de
ikke forsikrer fartøjer i hollandske forsikringsselskaber eller anvender mægler i hol-
land.
efter, at de havde modtaget forsikringscertifikatet, bad han telefonisk adskillige gan-
ge de donge om at få udleveret en kopi af flådepolicen, hvilket imidlertid ikke lyk-
kedes forud for forliset. han har ikke prøvet at tage kontakt til marsh. policenumme-
ret, som han anførte i notifikationer af 23. februar og 25. februar 2002, havde han
telefonisk fået oplyst fra de donge i forbindelse med forliset.
peter gottlieb har forklaret, at han er ansat i marsh i danmark, og at han beskæfti-
ger sig med nysalg. han er uddannet i forsikringsbranchen.
                                           - 8 -
i november 2002 rettede tryg forsikring a/s telefonisk henvendelse til ham og bad
ham om at hjælpe rohde nielsen a/s med at få udbetalt en forsikringssum. tryg
forsikring a/s’ opfordring gik på, at han skulle forsøge at få marsh i holland i tale.
han ringede til jeanette rohde christensen, og de fik et møde i stand, som blev af-
holdt den 20. november 2002. på mødet satte jeanette rohde christensen ham ind i
sagen, og de drøftede det udstyr, som rohde nielsen a/s øjensynligt havde monteret
på fartøjet. jeanette rohde christensen talte ikke om en retssag i holland. forud for
mødet havde han fået en række informationer fra marsh i holland om forliset, og at
erstatningen var udbetalt til reder. mødet mundende ud i, at han lovede at ”bore” i
sagen. efter mødet rettede vidnet henvendelse til marsh i holland, som svarede ham
skriftligt. en kopi af dette svar sendte han til jeanette rohde nielsen.
procedure
rohde nielsen a/s’ advokat har gjort gældende, at marsh efter det udstedte forsik-
ringscertifikat er kontraktligt forpligtet til at sikre, at rohde nielsen a/s’ interesser
som ”co-insured” under den forsikring, der var udtaget for fartøjet macchiavelli, blev
iagttaget og respekteret. certifikatet er udstedt alene med det formål at etablere og
sikre, at rohde nielsen a/s’ ejendele i fartøjet og interesser i dette var meddækket
under forsikringen, og certifikatet udstedt af marsh er en erklæring herpå. marsh har
– som ”sworn broker” - herved påtaget sig en kontraktlig forpligtelse til at sikre, at
rohde nielsen a/s’ andel af forsikringssummen blev udbetalt til rohde nielsen a/s,
hvilken forpligtelse er misligholdt. det ansvarspådragende forhold består således i, at
marsh medvirkede til, at totalerstatningen i det hele blev udbetalt til de donge. det
er uden betydning, at der ikke har været kontakt mellem parterne, de certifikatet er
udstedt med det formål at give rohde nielsen a/s dækning under policen. der er
tale om et kontraktligt baseret krav, der som pengekrav har opfyldelsessted i dan-
mark. marsh kan på den baggrund efter domskonventionens art. 5, nr. 1, sagsøges i
danmark, jf. herved u 1996.786 h.
det gøres subsidiært gældende, at marshs retsstridige adfærd er at betragte som et
ansvar uden for kontrakt, hvor skadetilføjelsen - den manglende betaling til sagsøger
- må anses for begået på dansk område, hvorfor der i givet fald er værneting efter
domskonventionens art. 5, nr. 3, der omfatter alle residualkrav.
                                           - 9 -
det bestrides, at de værnetingsaftaler, der måtte kunne udledes af forsikringspolicen,
er gældende i forhold til marshs erstatningsansvar. marsh er forsikringsmægler og
ikke part i forsikringspolicen, og ansvaret udledes ikke af forsikringsaftalen, men
derimod af, at marsh har tilsidesat de forpligtelser, som marsh i egenskab af forsik-
ringsmægler har påtaget sig over for rohde nielsen a/s i henhold til forsikringscer-
tifikatet. henvisningen i certifikatet til policen har alene til hensigt at identificere
forsikringsaftalen, og den regulerer ikke forholdet til marsh. hertil kommer, at poli-
cen er så uklar og modstridende, at den i øvrigt under alle omstændigheder ikke kan
påberåbes som værnetingsaftale, jf. herved f.eks. u 2001.2103 sh. forsikringspoli-
cen medfulgte ikke certifikatet, og rohde nielsen a/s modtog ikke policen, før forli-
set var indtruffet. certifikatet henviser ikke til værnetingsklausulen, ligesom det ikke
er godtgjort, at klausulen er udtryk for en sædvane i branchen. betingelserne i
domskonventionens art. 17 er derfor ikke opfyldt.
over for kaskoassurandørerne er det gjort gældende, at rohde nielsen a/s er omfat-
tet af begrebet ”forsikringstager” efter domskonventionens art. 8, stk. 2, 1. pkt.,
hvorfor der kan anlægges sag i danmark. da forsikringen blev udvidet til også at
omfatte rohde nielsen a/s’ eget udstyr og reservedele i fartøjet, opnåede rohde
nielsen a/s en egen direkte forsikringsdækning, der ikke er afledt af de donges ret
til forsikringserstatning, hvorfor rohde nielsen a/s har status af forsikringstager i
domskonventionens forstand.
af de grunde, som er anført over for marsh med hensyn til uklarheden omkring ved-
tagelsen af værnetingsaftalen, bestrides det, at værnetingsaftalen kan påberåbes af
kaskoassurandørerne over for rohde nielsen a/s.
marshs advokat har gjort gældende, at marsh har opfyldt sine forpligtelser i henhold
til certifikatet, idet rohde nielsen a/s ubestridt er angivet som ”co-insured”. der
kan ikke udledes andet af certifikatet. marsh var forsikringsmægler for de donge, og
marsh har ikke været forpligtet til at sikre påståede forsikringsdækkede interesser for
rohde nielsen a/s eller forpligtet sig til at udbetale til rohde nielsen a/s.
marsh har ikke udvist erstatningspådragende adfærd, og måtte det lægges til grund,
at der skulle være udvist en sådan ansvarspådragende adfærd, er denne udvist i hol-
                                         - 10 -
land og ikke i danmark. at rohde nielsen a/s hævder at have lidt et tab i danmark,
er ikke relevant, idet det ikke er konstateringen i danmark af den manglende beta-
ling, der er den skadeforvoldende adfærd, med derimod de forhold, der førte til den
påståede fejlagtige betaling til de donge i holland. der er derfor ikke værneting i
danmark efter domskonventionens art. 5, nr. 1.
det bestrides, at der foreligger erstatningspådragende adfærd uden for kontrakt, idet
rohde nielsen a/s udleder sit påståede krav i henhold til certifikatet, hvorfor
domskonventionens artikel 5, nr. 3, ikke kan finde anvendelse.
rohde nielsen a/s er bundet af certifikatet og forsikringspolicen i samme omfang,
som rohde nielsen a/s gør gældende, at marsh er bundet heraf. den ret, som rohde
nielsen har efter certifikatet, er kun en fra de donge afledet ret efter forsikringsløf-
tet, som ikke udgør en selvstændig forsikringsaftale. værnetingsbestemmelsen hen-
viser klart til retten i rotterdam, og aftalen er gyldig efter domskonventionens art.
17. det har formodningen mod sig, at rohde nielsen a/s har adgang til at anlægge
sag i danmark, hvilken adgang de donge som forsikringstager ikke har. rohde ni-
elsen a/s må som professionel maritim aktør have kunnet indse, at der var tale om
meddækning, og at man som følge heraf var bundet af værnetingsaftalen i forsik-
ringsaftalen. det må efter bevisførelsen lægges til grund, at jens rohde nielsen i
forbindelse med aftalens indgåelse ved et besøg på værftet i holland fik udleveret en
kopi af forsikringspolicen, og at rohde nielsen a/s før forliset fik tilsendt en kopi
forsikringspolicen. rohde nielsen a/s var således forud for forliset i besiddelse af
såvel certifikat som forsikringspolice.
kaskoassurandørernes advokat har for så vidt angår spørgsmålet om værnetingsafta-
len gjort det samme gældende, som er gjort gældende af marshs advokat.
rohde nielsen a/s er ikke forsikringstager i artikel 8, nr. 1, i domskonventionens
forstand. konventionen sondrer klart mellem forsikringstager, sikrede og medforsik-
rede. da rohde nielsen a/s må betragtes som medforsikret i konventionens for-
stand, er rohde nielsen a/s ikke omfattet af artikel 8, nr. 1, jf. jenard rapporten s.
31.
                                          - 11 -
rettens begrundelse og resultat
efter bevisførelse finder retten det betænkeligt at fastslå, at rohde nielsen a/s forud
for forliset fik udleveret en kopi af forsikringspolicen.
når der henses hertil og efter formuleringen af certifikatet fra marsh og det forhold,
at der ikke pågik drøftelser mellem rohde nielsen a/s, marsh og kaskoassurandø-
rerne om rohde nielsen a/s’ forsikringsdækning under de donges flådepolice, fin-
der retten det ikke godtgjort, at der er indgået nogen aftale om værneting som påstået
af marsh og kaskoassurandørerne.
efter domstolens praksis er det afgørende med hensyn til værneting efter domskon-
ventionens art. 5, nr. 1, en vurdering af den forpligtelse, der svarer til den kontrakt-
mæssige rettighed, som sagsøgeren påberåber sig som grundlag for søgsmålet. denne
forpligtelse skal være en selvstændig kontraktmæssig forpligtelse, som kan danne
grundlag for et søgsmål.
retten finder, at marsh overfor rohde nielsen a/s i hvert fald har påtaget sig en
forpligtelse til at sikre, at rohde nielsen a/s var co-insured under de donges flåde-
police, hvilket da også fremgår af det udstedte forsikringscertifikat fra marsh. opfyl-
delsesstedet for denne forpligtelse er holland.
som sagen foreligger oplyst, finder retten det betænkeligt at fastslå, at marsh overfor
rohde nielsen a/s har påtaget sig en videregående kontraktmæssig forpligtelse.
herefter er det ikke godtgjort, at der er værneting i danmark efter domskonventio-
nens art. 5, nr. 1.
en eventuel ansvarspådragende handling på et ikke kontraktmæssigt grundlag er ef-
ter bevisførelsen sket i holland. der er derfor heller ikke værneting i danmark efter
domskonventionens art. 5, nr. 3.
som følge heraf er der ikke værneting i danmark for så vidt angår søgsmålet mod
marsh.
                                         - 12 -
da retten finder, at rohde nielsen a/s af den af kaskoassurandørerne anførte grund
ikke er forsikringstager i domskonventions artikel 8, nr. 1’s, forstand, afvises sagen
over for kaskoassurandørerne.
                                   thi kendes for ret
sagen afvises over for marsh b.v.
rohde nielsen a/s betaler inden 14 dage 100.000 kr. i sagsomkostninger til marsh
b.v.
sagen afvises over for kaskoassurandørerne for fartøjet machiavelli.
rohde nielsen a/s betaler inden 14 dage 100.000 kr. i sagsomkostninger til kasko-
assurandørerne for fartøjet machiavelli.
                                   mette christensen
helle lehmann                                                          ejgil kromann
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den