text:
v012900f - kta
                                     udskrift
                                          af
                       sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 17. november 2003 blev af retten i sagen
v-129-02
just/kidde e-nterprise aps
(advokat jeppe brogaard clausen)
   mod
egmont international holding a/s
(advokat frank bøggild)
afsagt sålydende
                                       d o m:
denne sag vedrører spørgsmålet om, sagsøgte, egmont international holding a/s
(herefter egmont), i strid med en hemmeligholdelsesaftale med sagsøgeren,
just/kidde e-nterprise aps (herefter just/kidde), og/eller i strid med god markedsfø-
ringsskik og sagsøgers eventuelle ophavsret har videregivet oplysninger til egmont
ab vedrørende sagsøgers produkt styleguiden.dk, således at egmont ab blev i stand
til at producere et internetkoncept med navnet stilguiden.
påstande
                                                  - 2 -
sagsøger, just/kidde, har nedlagt påstand om, at egmont tilpligtes at betale
500.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 9. september 2002.
sagsøgte, egmont, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
just/kidde er et dansk reklamebureau, som blandt andet udvikler internetprodukter.
egmont er et holdingselskab i egmontkoncernen, som består af mere end 100 juridi-
ske enheder i 24 lande. koncernens aktiviteter ligger hovedsageligt indenfor medie-
virksomhed. i 2000 havde egmont en afdeling, som hed egmont new media, hvor-
under blandt andet selskabet egmont on line hørte. afdelingen arbejdede med mu-
lighederne i at udnytte internettet.
i 2000 udviklede just/kidde et koncept, styleguiden.dk, der indeholder beskrivelse af
4 livsstilstyper. gennem besvarelse af en række spørgsmål kan brugeren finde sin
egen livstilstype. der blev udarbejdet et strategioplæg på engelsk. oplægget bestod
af en del, som beskrev økonomien i projektet, nogle afsnit der beskrev det mulige
indhold på sitet, et afsnit der redegjorde for markedsanalyser vedrørende produktet
og endelig en plan for iværksættelse af konceptet. som bilag til oplægget var vedlagt
udskrift af en powerpointpræsentation af produktet. i afsnittet om det mulige indhold
var der blandt andet beskrevet en ”cybermodel”:
“cybermodel
the user can click through to a cybermodel, with a gallery of 20 styles, shoes, and accessories that
correspond to the trend they are interested in. they can click on any anything and “dress” the model to
get an idea of what they like, and maybe how they would look.
i efteråret 2000 kontaktede just/kiddes direktør, uffe just, egmont, og den 6. de-
cember 2000 havde han og karina wærum fra just/kidde et møde med mette kaa-
gaard fra egmont. på mødet blev produktet præsenteret ved en powerpointgennem-
gang og demonstration af en demoudgave. mette kaagaard fik efterfølgende tilsendt
strategioplægget fra just/kidde. mette kaagaard gik på barselsorlov umiddelbart
efter, og direktør for egmont on line, henrik kristensen, overtog forhandlingerne
                                                   - 3 -
som repræsentant for egmont. han deltog i et møde med just/kidde den 18. januar
2001. inden mødet havde han modtaget strategioplægget med bilag. den 14. februar
2001 underskrev henrik kristensen på vegne egmont new media en hensigtserklæ-
ring, hvorefter egmont new media havde til hensigt at købe retten til at anvende
indholdet af styleguiden.dk forbindelse med udgivelse af magasiner i sverige. end-
videre underskrev henrik kristensen og uffe just en gensidig hemmeligholdelsesaf-
tale på vegne af egmont active media (rettelig egmont new media) og just/kidde.
aftalen havde blandt andet følgende indhold:
 ”……
1. følgende information, som den ene part har overladt den anden i anledning af opgaven, skal anses
   for at være en erhvervshemmelighed:
    a) al information, som er angivet som hemmelig, eller som en part har angivet som konfidentielt
    eller fortroligt,
    b) den i aftalen indeholdte detaljerede eller interne beskrivelse af hjemmesidens opbygning og
    idegrundlag, herunder den udviklende businessstrategi, og det under hånden eller endeligt fremlag-
    te resultat af det foreløbigt foretagne arbejde,
    c) anden information, som åbenbart har fortrolig karakter.
2. følgende information skal dog ikke anses for at være en erhvervshemmelighed:
    a) information som er eller bliver alment kendt,
    b) information som i øvrigt på retmæssig måde er eller bliver erhvervet af parten.
3. parterne forpligter sig til at iagttage følgende vedr. erhvervshemmeligheder punkt 1:
      - ikke at meddele eller på anden måde afsløre erhvervshemmeligheder for tredjemand,
      - at behandle sådan information konfidentielt og at påse, at al dokumentation, som indeholder er-
      hvervshemmeligheder, tydeligt mærkes konfidentielt, samt i øvrigt at forebygge og forhindre
      uretmæssig brug eller kopiering heraf,
      - at tage sådanne forholdsregler i forhold til ansatte eller andre til opgaven knyttede personer, at
      hemmelighedens konfidentielle karakter ikke bringes i fare.
      …………”
den 21. og 22. februar 2001 offentliggjorde just/kidde styleguiden.dk på alt for
damernes messe og kort efter på internettet. påklædningsdukken fra strategioplægget
var ikke omfattet af det offentliggjorte.
forhandlingerne mellem just/kidde og egmont endte på et tidspunkt inden somme-
ren 2001 med, at henrik kristensen telefonisk meddelte, at egmont ikke ønskede at
købe konceptet.
                                          - 4 -
i december 2001 blev just/kidde opmærksom på, at hennes, som udgives af egmont
ab, der er en del af egmont koncernen, på sin hjemmeside havde en stilguide, som
efter just/kiddes opfattelse var et plagiat af styleguiden.dk. i tilknytning til stilguiden
var der blandt andet en påklædningsdukke.
just/kiddes advokat rettede herefter ved skrivelse af 30. januar 2002 henvendelse til
egmont active media og krævede erstatning under henvisning til, at stilguiden på
hennes’ hjemmeside var et plagiat i strid med hensigtserklæringen og hemmelighol-
delsesaftalen mellem egmont og just/kidde samt markedsføringsloven og ophavs-
retsloven.
ved skrivelse af 18. februar 2002 afviste egmont at have handlet retsstridigt og at
have videregivet oplysninger om styleguiden.dk fra egmont til egmont ab.
under sagen er der fremlagt cashflow statement, udarbejdet af just/kidde, til belys-
ning af økonomien i styleguiden.dk, screenudskrifter fra styleguiden.dk og screen-
udskrifter fra hennes stilguide.
forklaringer
uffe just har forklaret, at just/kidde blev stiftet den 4. januar 1993. selskabets virk-
somhed består navnlig i at udarbejde reklamekampagner for store firmaer, hvor re-
klamer i de forskellige medier kombineres. der er ansat 20 personer i virksomheden.
i 2000 var der ansat 28.
ideen til styleguiden.dk fik han i begyndelsen af 2000, da han hørte et radioprogram,
hvor det blev nævnt, at 2/3 af alle kvinder er i tvivl om deres tøjstil. han så således et
stort marked for et internetbaseret produkt, der kunne hjælpe kvinder med at finde
deres stil. konceptet blev udviklet internt i just/kidde. i processen undersøgte de,
hvad der var på markedet inden for dette område, og blev klar over, at der var tale
om et unikt produkt. produktet adskiller sig fra andre test blandt andet ved, at
spørgsmålene ikke står efter hinanden på én side. endvidere er det nyt, at man finder
sin stil interaktivt. de testede en demoversion på en forsøgsgruppe og udførte også
en gadeundersøgelse, som viste, at der blandt kvinder var interesse for produktet. da
                                           - 5 -
produktet var færdigudviklet, havde just/kidde en stand på alt for damernes messe
den 21. og 22. februar 2001, hvor der var enorm interesse for guiden, og ca. 5.000
personer lod sig skrive op i et medlemskartotek. den kommercielle del af produktet
ligger i, at der kan sendes målrettede tilbud ud til medlemmerne, når man kender
deres profil.
strategioplægget til styleguiden.dk var færdig ultimo 2000. strategioplægget er skre-
vet på engelsk, da der var internationale muligheder, inden it-boblen sprang. style-
guiden.dk er således resultatet af et års arbejde. kombinationen af billeder og tekst er
et miks, som ikke er set tidligere. i udviklingen af konceptet deltog blandt andre en
semiotiker med henblik på sammensætningen af billede og tekst. dele af oplægget er
aldrig blevet realiseret. det drejer sig blandt om en del kaldet business to business og
en del indeholdende en påklædningsdukke. sidstnævnte måtte opgives, da det tekno-
logisk var for svær en opgave. igangsættelsen af guiden på internettet krævede en
kapitalstærk partner som egmont. kontakten til egmont skabte han i oktober/novem-
ber 2000 ved at ringe til mette kaagaard, som viste sig at være interesseret. den 6.
december 2000 havde han og hans kollega karina wærum et møde med mette kaa-
gaard. de gennemgik produktet ved en powerpoint præsentation, og der blev vist en
demoudgave. egmont var efter mødet interesseret, da egmont havde adskillelige
medier, der er rettet mod kvinder. mette kaagaard nævnte det svenske blad hennes,
da hun fandt konceptet specielt anvendeligt for dette blad, idet der var tænkt på at
iværksætte internetaktivitet i tilknytning til bladet. han nævnte, at prisen for rettig-
hederne til hele produktet var 8 mio. kr., som svarer til just/kiddes investering. det
næste møde med egmont fandt sted den 18. januar 2001. i mødet deltog karina wæ-
rum og han og for egmont henrik kristensen, idet mette kaagaard var på barselsor-
lov. han havde på et tidspunkt forinden ringet til mette kaagaard privat, idet projek-
tet var vigtigt nok for egmont til, at de tillod, at han ringede til hende blot en uge
efter, at hun havde født. på mødet gennemgik de projektet på ny. han nævnte også
på dette møde prisen og oplyste, at prisen varierede alt efter, om egmont ønskede
rettighederne for et eller flere lande. produktbeskrivelsen blev udleveret til henrik
kristensen på mødet eller straks efter. der blev udarbejdet en hensigtserklæring og
en fortrolighedserklæring, da et bestyrelsesmedlem hos just/kidde havde anbefalet
det henset til, hvor langt forhandlingerne var fremme. i hensigtserklæringen var op-
rindeligt anført, at egmont inden for en måned vil købe rettighederne til produktet.
henrik kristensen meddelte, at det var for kort tid, hvorfor dette blev slettet. de talte
                                           - 6 -
ikke om indenfor, hvilket tidsrum købet skulle gennemføres. forhandlingerne gik
herefter trægt, og det var svært at få fat på henrik kristensen. henrik kristensen
sagde, at han først skulle tale med svenskerne. når han fik fat på henrik kristensen,
var denne kølig og gav ikke noget klart svar. til sidst løb forhandlingerne ud i san-
det.
han blev gjort opmærksom på hennes’ hjemmeside i december 2001, hvor en af
just/kiddes ansatte stødte på den i forbindelse med, at vedkommende surfede efter
mode på nettet. han blev rasende, da han så hjemmesiden. der er mange basisele-
menter, der svarer fuldkommen til styleguiden.dk. postkortet, påklædningsdukken,
som er med, uanset at den ikke er lavet særlig godt, spørgsmålene etc. spørgsmålene
er lavet i samme ånd og med samme opbygning som styleguidens, og formuleringer-
ne ligger snublende tæt op ad styleguidens. det er også påfaldende, at tøjmærkerne er
overvejende danske. spørgeskemaet slutter med afgivelse af personlige oplysninger,
hvilket også svarer til styleguidens opbygning. just/kidde har aldrig offentliggjort
påklædningsdukken fra strategioplægget. den svenske hjemmeside gav en negativ
påvirkning på styleguiden.dk. just/kidde forsøgte således uden held at sælge koncep-
tet i sverige, men de droppede ideen efter at have set hennes hjemmeside.
i december 2001 havde styleguiden.dk 10-12.000 medlemmer. der var annonceind-
tægter fra triumph på 10.000 kr. om måneden. da it-boblen brast, var det ikke op-
portunt at investere mere i projektet. investeringen har været 6 ½ mio. kr. i eget ar-
bejde og 1 ½ mio. kr. i eksterne udgifter. internt udgiftsføres en time til 1.000 kr. og
eksternt til 1.400 kr. der er tre typer omkostninger ved driften af styleguiden.dk. det
drejer sig om markedsføringsomkostninger samt interne og eksterne udgifter til løn
og udvikling. det har vist sig, at omkostningsbudgettet i strategioplægget har holdt.
for så vidt angår udviklingsomkostningerne er det de eksakte, som er gengivet i
budgettet. tallene i budgettet er man kommet frem til i samarbejde med en revisor.
der er to ansatte hos just/kidde. de øvrige er freelance medarbejdere. der blev såle-
des solgt ydelser fra et af deres selskaber til et andet. det er just/kidde a/s, som har
betalt 1 ½ mio. kr. til to ansatte samt i eksterne udgifter. styleguidens værdi i dag er
ikke beregnet. der er et driftsoverskud på 6-8.000 kr. om måneden. i årsregnskabet
for 2002 er værdien nedskrevet til 0 kr.
                                           - 7 -
først i december 2002 begyndte just/kidde at arbejde med styleguiden.dk igen.
hjemmesiden bliver løbende ændret. i dag har styleguiden.dk ca. 25.000 medlem-
mer, og det er det største modesite i danmark. hjemmesiden har fået sin første spon-
sor, som er diesel fra italien. der er ikke lignende produkter på markedet i dag. sty-
leguiden.dk har i dag en del, der hedder bazar, og en shoppingguide, som ikke var
med fra begyndelsen. bazardelen har tidligere været skitseret. ca. halvdelen af ide-
oplægget bestod af tøjguiden. hvilke dele, der senere skulle bygges på, måtte afhæn-
ge af udviklingen. styleguiden.dk er aldrig kommet ud til andre lande end danmark,
men der pågår forhandlinger om en schweizisk hjemmeside.
karina wærum har forklaret, at hun er freelance stylist. hun var med til at udvikle
styleguiden.dk, hvor hun havde ansvaret for modedelen. hendes nuværende opgave
for just/kidde i relation til styleguiden.dk består i at komme med nye trends og holde
siden opdateret modemæssigt.
uffe just kontaktede hende i 2000 og spurgte, om hun ville arbejde med et internet-
projekt vedrørende mode. efter hans mening manglede der noget på internettet, hvor
man kunne finde sin stil og blive oplyst om, hvad der var oppe i tiden og passede til
en selv. sammen med en anden medarbejder foretog hun research i en måned for at
se, om der var noget tilsvarende på internettet, da man ikke skulle gå videre med pro-
jektet, hvis det allerede fandtes.
i forbindelse med udviklingen af konceptet arbejdede hun blandt andre sammen med
en semiotiker, således at de kunne udvikle de rigtige spørgsmål. livsstilstest i blade
er ikke bygget op på samme måde som styleguiden.dk. bladenes test er gennemskue-
lige og simplificerede. styleguidens test er udformet således, at man ikke kan gætte,
hvilken type der relaterer sig til de enkelte svar. hun har selv været med til at tage
billederne, som er gengivet i guiden. de fik først foretaget en hall test. da denne
faldt positivt ud, arbejdede de videre. på et senere tidspunkt testede de en demoversi-
on på en større gruppe kvinder. den sidste test bestod i, at de 13 spørgsmål blev stil-
let til en relevant gruppe. strategioplægget indeholder ikke almindeligt tilgængelige
oplysninger. oplægget er et resultat af deres arbejde, ideer og analyser. der er fea-
tures i oplægget, som aldrig blev lanceret. det drejede sig blandt andet om ”dine
sider” og en påklædningsdukke. sidstnævnte viste sig at være for teknisk svær.
                                          - 8 -
uffe just og hun havde et møde med mette kaagaard fra egmont den 6. december
2000. mette kaagaard virkede meget interesseret efter præsentationen, og hun nævn-
te, at det navnlig havde interesse for det svenske marked. hun husker ikke, hvilken
pris der blev nævnt, men de talte lidt om det. den 18. januar 2001 holdt de på ny et
møde med egmont. på mødet blev det færdige produkt præsenteret for henrik kri-
stensen. han var meget imponeret. de talte om prisen, og hvordan de skulle komme
videre. på ny blev det fremhævet fra egmonts side, at man lagde vægt på det svenske
marked. planen var, at sverige skulle være testmarked. styleguiden.dk kunne nemt
implementeres til det svenske marked, idet sverige ligger tæt på danmark mode-
mæssigt. hun så hensigtserklæringen og hemmeligholdelsesaftalen. de fortrolige
oplysninger bestod blandt andet i indholdet af sitet og markedsanalyserne. omkring
en måned efter offentliggjorde just/kidde styleguiden.dk på alt for damernes messe,
hvor just/kidde havde et modeshow. der var konstant kø ved de 4-5 computere, som
just/kidde havde opsat til demonstration af guiden. selve strategioplægget er ikke
blevet offentliggjort, da det er forbeholdt eventuelle samarbejdspartnere. hun blev
gjort opmærksom på hennes’ hjemmeside lige før julen 2001 i forbindelse med, at
en ansat hos just/kidde surfede efter mode på nettet. hun kunne konstatere, at hen-
nes’ hjemmeside lignende styleguiden.dk ufatteligt meget. det var teksten, billeder-
ne, de fire typer etc. hun undrede sig over påklædningsdukken på hennes’ hjemme-
side, idet dukken ikke var offentliggjort på styleguidens site, men kun var med i stra-
tegioplægget.
hun har ikke kendskab til noget produkt i dag, som ligner styleguiden.dk. stylegui-
den.dk er en populær hjemmeside i dag. der var ca. 12-13.000 medlemmer, da hun
fratrådte. der er nu bygget nye features på som bazar, der er den blå avis for tøj.
hun kender ikke sitets værdi. de talte om 8 mio. kr. i forbindelse med forhandlinger-
ne med egmont.
mette kaagaard har forklaret, at hun er systemchef i et egmontselskab. egmont
består af omkring 100 enheder, der tilsammen har en omsætning på omkring 9 mia.
kr. koncernen beskæftiger sig hovedsagligt med medievirksomhed. egmont ab er et
datterselskab, der er en selvstændigt fungerende enhed med egen ledelse og strategier
mv. egmont er en decentral organisation, men der indgås naturligvis også koncern-
globale aftaler.
                                          - 9 -
på det tidspunkt, hvor hun blev kontaktet af uffe just, fik egmont mange henvendel-
ser af denne type. det var egmonts strategi at få flere it-produkter ind. strategien
blev senere ændret, og til sidst blev området lukket ned. den første ændring indtraf
omkring april/maj 2001, og i august samme år blev området lukket. hun holdt et
møde med uffe just, hvor hun fik præsenteret styleguiden.dk konceptet. hun var
positiv over for ideen, idet der kunne genbruges meget materiale, som egmont pro-
ducerede i andre sammenhænge, såsom modereportager, fotos etc. det var ikke selve
guiden, der var interessant, det var helhedskonceptet, som forekom som en god måde
at få kontakt med folk på. hun husker påklædningsdukken i just/kiddes koncept.
den var teknologisk umoden. hun er ikke klar over, om der var en sådan på hennes’
hjemmeside. hun mener, at der allerede fandtes hjemmesider, der havde dele af sty-
leguidens koncept. det er muligt, at selve guiden var ny på nettet. hun spurgte, hvad
den havde kostet at udvikle og fik oplyst, at det foreløbigt havde kostet 4 mio. kr.
hun fik strategioplægget til styleguiden.dk tilsendt efter mødet. hun har også fået et
cashflow statement fra just/kidde. hun mener ikke, at hun har fået yderligere mate-
riale. det svenske blad, hennes, blev ikke nævnt specifikt på møde. de talte om at
begynde med styleguiden.dk i danmark. hun gik på barselsorlov senere i december.
hun rapporterede til henrik kristensen, at projektet var interessant. efter at hun var
gået på barselsorlov, havde hun sporadisk kontakt til uffe just, men hun blev ikke
yderligere involveret.
 det var kun henrik kristensen og hende hos egmont, der havde kendskab til materi-
alet. der var andre i egmontkoncernen, som var orienteret om forhandlingerne med
just/kidde, men de fik ikke udleveret materialet. egmont ab blev ikke orienteret om
just/kiddes produkt.
når der underskrives en hensigtserklæring, er det meget forskelligt, hvor langt henne
i forhandlingsforløbet det sker. nogle gange er det en betingelse for, at man overho-
vedet får noget materiale at se. tilsvarende forholder det sig med fortrolighedserklæ-
ringer. hun har altid involveret en advokat, inden hun underskriver sådanne erklæ-
ringer, som hun tager alvorligt. der er ikke interne regler i egmont for, hvordan man
rent praktisk skal forholde sig efter underskrivelsen af sådanne erklæringer for at
sikre hemmeligholdelsen. personligt returnerer hun materialet.
                                           - 10 -
henrik kristensen har forklaret, at han nu er direktør for aschehoug a/s. han var
på tidspunktet for forhandlingerne med just/kidde bestyrelsesformand for egmont
on line, der hørte ind under „paraplyen” egmont new media. der var 30 ansatte i
afdelingen. han beskæftigede sig alene med de projekter, som mette kaagaard fandt
interessante.
på tidspunktet for forhandlingerne med just/kidde var egmont på udkig efter mulig-
heder for at tjene penge på aktiviteter internettet. de så på mange projekter. mette
kaagaard var positiv over for styleguide projektet. hun var navnlig begejstret for
business to business delen. inden han deltog i mødet med just/kidde den 18. januar
2001, havde han fået udleveret materiale i form af et strategioplæg samt udskrift af
en powerpoint præsentation af sitet. på mødet diskuterede de ikke prisen, men uffe
just nævnte, at styleguiden havde kostet 8 mio. kr. at udvikle. han var køligt indstil-
let over for et sådant beløb. efter mødet den 18. januar 2001 havde han en samtale
med mette kaagaard, og de var enige om, at de ikke ville købe rettighederne world
wide, men de havde en kundeportal i sverige på tegnebrættet, hvor den kunne bru-
ges. kundeportalen skulle udarbejdes af egmont on lines afdeling i stockholm, der
lavede en hjemmeside med spil etc. han meddelte derfor uffe just, at nogle mindre
dele af konceptet kunne bruges. han fik imidlertid aldrig kontaktet afdelingen i
stockholm. uffe just rettede henvendelse om underskrivelse af en hemmeligholdel-
seserklæring, hvilket han fandt fair. han underskrev denne samt en hensigtserklæring
kort tid inden, at guiden skulle præsenteres på alt for damernes messe den 21. og
22. februar 2001. han kunne godt se muligheder i konceptet, som passede til eg-
monts strategi. strategien blev imidlertid ændret i efteråret 2000, og da indtægterne
på bannerreklamer etc. kom aldrig. derfor indstillede han til ledelsen, at man lavede
en gratis side. det blev imidlertid besluttet at lukke egmont on line afdelingen,
hvilket skete, uanset at der var brugt mere end 100 mio. kr. herpå. omkring april/maj
2001 blev personalet opsagt. strategien blev således ændret, da der ikke var økonomi
i gratissider, og det er fortsat sådan. efter mødet den 18. januar 2001 havde han nog-
le telefonsamtaler med uffe just, hvor han trådte vande på grund af den forventede
strategiændring. på et tidspunkt fik han en opringning fra uffe just, hvorunder han
meddelte, at projektet ingen fremtid havde hos egmont.
han har ikke givet det udleverede materiale til andre end ikke til direktionen. han
har heller ikke orienteret mundtligt om selve indholdet af materialet. når han har
                                          - 11 -
underskrevet en hemmelighedsholdelsesaftale, respekterer han den. han opbevarer
fortroligt materiale låst inde, når han ikke er på sit kontor. det sker ofte, at et møde
indledes med underskrift af en hemmelighedsholdelsesaftale. det er mere sjældent, at
der underskrives en hensigtserklæring. han orienterede ikke nogen om forhandlin-
gerne med just/kidde, da det blot var tænkt som en lille del af et stort site, der skulle
laves i sverige. det var i henhold til strategiplanen, at det skulle ske i sverige. sveri-
ge var lysår foran danmark på annoncemarkedet, men de var bagud, for så vidt angik
kvindeportaler. hverken de svenskere, som skulle stå for udviklingen af sitet, eller
egmont ab blev på noget tidspunkt inddraget i disse overvejelser.
joakim norling har forklaret, at han er ansvarlig for produktudviklingen hos eg-
mont ab, der fungerer som en selvstændig virksomhed i egmontkoncernen. han har
til daglig kontor i malmö. i 2000/2001 var han redaktionsdirektør for det svenske
blad hennes, der udgives af egmont ab. der er 100 ansatte på bladet. egmont ab
blev ledet af den lokale ledelse. der er et bestyrelsesmedlem fra danmark i egmont
ab.
hjemmesiden for hennes blev opstartet i april 2000 og er løbende blevet udviklet.
microsoft kontaktede hennes i april 2001 og spurgte, om hennes var interesseret i et
samarbejde om mode på nettet i forbindelse med microsofts hjemmeside msn.se.
microsoft ville præsentere forskellige tjenester på siden, herunder gerne modestof.
egmont ab kom med et oplæg hertil i maj 2001. han var selv projektleder for ud-
viklingsgruppen, der bestod af tre personer. han kan godt udelukke, at de to andre
har haft kontakt til egmont i danmark. projektgruppen blev først nedsat i april 2001
efter henvendelsen fra microsoft. projektgruppen fik alene teknisk bistand. de teste-
de produktet på andre på redaktionen inden lanceringen. det var en kort testperiode,
idet microsoft ønskede lanceringen på et bestemt tidspunkt i slutningen af august
2001. påklædningsdukken og stilguiden var microsofts ide. man kunne således finde
sin stil på stilguiden og derefter prøve tøj i denne stil på dukken. de fik inspiration til
selve udviklingen af prøvedukken på modesider på internettet, heriblandt på
boo.com, som er den mest kendte, men derudover navnlig fra ivillage.com, hvor der
er alt tænkeligt af interesse for kvinder. stilguiden er efter sin natur velkendt i tids-
skriftsbranchen, og der er mange eksempler på nettet. de kopierede ikke det indhen-
tede materiale, men de lod sig inspirere, herunder af styleguiden.dk. en af hans med-
arbejdere så den på alt for damernes messe i februar 2001. en uge efter var den til-
                                         - 12 -
gængelig på nettet. der findes intet skriftligt materiale om egmont ab’s udvikling af
stilguiden mv., hvilket skyldes, at produktet ikke skulle sælges eksternt. projektet
havde arbejdstitlen ”find din stil”, og det tog 3-4 måneder at udvikle konceptet. de
fik ikke materiale fra egmont i danmark i forbindelse med udviklingen. påklæd-
ningsdukken var den største succes. stilguiden blev også prøvet af mange. af øko-
nomiske årsager lukkede hjemmesiden imidlertid i januar 2002. udgiften har max.
andraget 10.000 kr. om måneden. i efteråret 2002 fandt man ud af, at det var muligt
fortsat at komme ind på stilguide.se ad en bagvej, hvis man tidligere havde været på
siden. denne mulighed blev straks lukket.
han har først i forbindelse med denne sag set det materiale, som just/kidde havde
udleveret til egmont. han har kun set styleguiden.dk på nettet. han er ikke bekendt
med, at nogen ansatte hos egmont ab skulle have fået udleveret materialet.
procedure
just/kidde har anført, at materialet mv. vedrørende styleguiden.dk, som just/kidde
udleverede til egmont, er omfattet af beskyttelsen efter markedsføringslovens § 10,
stk. 2. det følger således af parternes hemmeligholdelsesaftale, at der er tale om er-
hvervshemmeligheder. uanset offentliggørelsen af styleguiden.dk på alt for damer-
nes messe samt den efterfølgende offentliggørelse på internettet har det materiale,
som ikke blev offentliggjort, bevaret sin karakter af erhvervshemmeligheder i forhold
til egmont, herunder påklædningsdukken.
efter bevisførelsen må det anses for godtgjort, at egmont har videregivet materiale
eller oplysninger om styleguiden.dk til egmont ab. der kan således henvises til en
række momenter. forhandlingerne mellem just/kidde og egmont drejede sig alene
om rettighederne for sverige. det må lægges til grund, at der er kontakt mellem sel-
skaberne i egmontkoncernen. at der kun skulle have været tre personer om udvik-
lingen af hennes’ stilguide som forklaret af joakim norling, synes at være utopi.
egmont ab kan kun være blevet bekendt med påklædningsdukken gennem videregi-
velse af oplysninger fra egmont om strategioplægget til styleguiden.dk. det er såle-
des sandsynliggjort, at materialet eller oplysninger herom ubeføjet er givet videre i
strid med markedsføringslovens § 10, stk. 3.
                                          - 13 -
styleguiden.dk har endvidere det fornødne særpræg til at nyde beskyttelse efter mar-
kedsføringslovens § 1, og egmont ab´s stilguide er utvivlsomt en efterligning af
styleguiden.dk. egmont har derfor tillige overtrådt markedsføringslovens § 1 og er
dermed erstatningspligtig efter dansk rets almindelige erstatningsregler, jf. markeds-
føringslovens § 13, stk. 2.
styleguiden.dk nyder tillige beskyttelse efter ophavsretsloven. af praksis fremgår, at
når produktet har karakter af et koncept i form af en strategiplan og ikke længere blot
er en ide, kan produktet være beskyttet af ophavsretsloven. der er tale om et originalt
produkt, som er fremkommet efter en personlig skabende indsats, hvorved bemær-
kes, at produktet er udviklet af højtuddannede medarbejdere. det kan endvidere læg-
ges til grund, at der ikke eksisterede et lignende produkt forinden. formuleringen af
spørgsmålene, billederne, kompositionerne etc. er sammensat til et produkt, der er
unikt. det er sagsøgtes bevisbyrde, at produktet ikke var nyt, og denne bevisbyrde er
ikke løftet. egmont kunne således have fremlagt blot et eksempel på et forudgående
tilsvarende produkt. egmont har krænket just/kiddes rettigheder i henhold til op-
havsretsloven, idet egmont ab har hentet mere end blot inspiration fra stylegui-
den.dk, hvilket ses af opbygningen og udformningen af stilguiden. der er selve nav-
net, de fire typer, man kan rubriceres under, emnerne for spørgsmålene og opstillin-
gen af de enkelte sider. overordnet fremstår stilguiden som en direkte oversættelse af
styleguiden.dk fra dansk til svensk. den ansvarlige er som udgangspunkt ejeren af
hjemmesiden, men derudover er det også andre medvirkende til overtrædelsen. der
er ikke fremlagt materiale eller andre oplysninger, som kan støtte joakim norlings
forklaring om, at man selv skulle have udviklet stilguiden. det må få processuel ska-
devirkning, at egmont ikke har dokumenteret udviklingsarbejdet. endelig er det på-
faldende, at stilguiden blev lukket efter just/kiddes henvendelse. efter ophavsretslo-
vens § 83, stk. 1, ydes der vederlag for krænkelse, uanset om der er lidt et tab, og
efter ophavsretslovens § 83, stk. 2, kan der ydes vederlag og erstatning, uanset om
egmont var i god tro.
ved opgørelse af tabet efter såvel ophavsretsloven som markedsføringsloven må der
tages udgangspunkt i, at just/kidde har afholdt 1 ½ mio. kr. til ekstern bistand og
anvendt et anseeligt antal arbejdstimer internt. tabet er således minimum 500.000 kr.
som påstået, og hertil kommer erstatning for markedsforstyrrelse. det er en skærpen-
de omstændighed, at der tidligere har været forhandlinger mellem egmont og
                                          - 14 -
just/kidde. hertil kommer, at det ikke er muligt for just/kidde at sælge stylegui-
den.dk i sverige efter, at stilguiden har været lanceret. der må også skeles til de be-
tydelige ressourcer, som egmont ab har sparet ved udviklingen af stilguiden.
egmont har anført, at sagen er anlagt mod egmont og ikke mod egmont ab. der er
tale om to forskellige juridiske personer, som ikke hæfter for hinandens handlinger.
der mangler dokumentation for, at egmont har videregivet oplysninger eller materia-
le til egmont ab. der er således intet skriftligt, som indikerer, at det er sket, og hel-
ler ikke oplysninger i øvrigt. tværtimod er vidneforklaringerne overensstemmende,
for så vidt angår, at der ikke er videregivet oplysninger fra egmont til egmont ab
om styleguiden.dk, og at egmont ab ikke har modtaget oplysninger herom. joakim
norling har afgivet en troværdig forklaring om, hvordan stilguiden er blevet til, og at
det ikke var som følge af henvendelsen fra just/kidde, at man lukkede den. vedrø-
rende påklædningsdukken er der ingen dokumentation for, hvordan den så ud, og det
må antages, at egmont ab fik ideen fra boo.com. at egmont ikke har fremlagt mate-
riale fra egmont ab´s fremstillingsproces af stilguiden skyldes, at man ikke har mu-
lighed for opfyldelse af en sådan provokation, idet egmont ikke kan råde over mate-
riale tilhørende et andet selskab i koncernen. for opfyldelse af en sådan provokation
havde det været nødvendigt for just/kidde at medindstævne egmont ab. den mang-
lende fremlæggelse kan derfor ikke tillægges processuel skadevirkning.
hvis egmont ab ikke er erstatningspligtig, kan egmont heller ikke være det. det
gøres derfor tillige gældende, at styleguiden.dk ikke nyder beskyttelse efter ophavs-
retsloven, da produktet ikke har den fornødne værkshøjde. endvidere er der ikke tale
om produktefterligning, idet det kun er ideen bag styleguiden.dk, som muligvis er
blevet krænket, og efter dansk ret er der ikke idebeskyttelse. efter bevisførelsen må
det endvidere lægges til grund, at tilsvarende test som styleguidens allerede fandtes
på nettet, inden styleguiden.dk blev udviklet.
en eventuel erstatning kan kun omfatte et dokumenteret tab, idet styleguiden.dk ikke
nyder beskyttelse efter ophavsretsloven. just/kidde har ikke lidt et tab. just/kidde
var i begyndelsen ikke klar over eksistensen af egmont ab’s stilguide, og stilguiden
fandtes kun i 5 måneder på internettet. der ses i øvrigt ikke at være nogen indikation
for, at der er lidt et tab. egmont har opfodret just/kidde til at fremlægge dokumenta-
                                          - 15 -
tion for sine udviklingsomkostninger til styleguiden.dk. det er ikke sket, og det har
under bevisførelsen vist sig, at omkostningerne er afholdt i et andet selskab.
retten skal udtale
egmont var forpligtet til at hemmeligholde det materiale og de oplysninger, som
egmont havde fået om styleguiden.dk fra just/kidde. efter offentliggørelsen af sty-
leguiden.dk fandtes der, for så vidt angår den offentliggjorte del, ikke længere at væ-
re tale om forretningshemmeligheder. det kan lægges til grund, at egmont ab var
repræsenteret på alt for damernes messe i 2001, hvor styleguiden.dk for første gang
blev offentliggjort. efter det oplyste er påklædningsdukken det eneste element fra
just/kiddes strategioplæg, som ikke optrådte i internetudgaven af styleguiden.dk,
men som fandtes på hennes’ hjemmeside. dette element udgør ikke i sig selv doku-
mentation for, at der er videregivet materiale eller oplysninger fra egmont til egmont
ab vedrørende styleguiden.dk. da der i øvrigt ikke er holdepunkter for, at egmont
har videregivet oplysninger om styleguiden.dk til egmont ab, findes egmont at måt-
te frifindes, uanset at egmont ab efter dansk ret efter de foreliggende oplysninger
synes at have handlet i strid med god markedsføringsskik. det bemærkes, at retten
ikke finder, at styleguiden.dk har en sådan værkshøjde, at produktet kan nyde beskyt-
telse efter ophavsretsloven, men den har det fornødne særpræg til at nyde beskyttelse
efter markedsføringsloven.
                               thi kendes for ret:
sagsøgte, egmont international holding a/s, frifindes.
sagsøgeren, just/kidde e-nterprise aps, betaler inden 14 dage til sagsøgte 30.000
kr. i sagsomkostninger.
willy goldby                        mette christensen                     uffe thustrup
                                          (sign.)
                                      ___ ___ ___
                            udskriftens rigtighed bekræftes
                       - 16 -
p.j.v. sø- og handelsretten, den 17. november 2003


text:
s001000h - cfp
                          udskrift
                              af
               sø- & handelsrettens dombog
                         ____________
den 19. august 2003 blev af retten i sagen
s-10-02
tryg forsikring a/s
(advokat cristiano m. rossi)
   mod
bornholmstrafikken
(advokat thomas bjørn larsen)
afsagt sålydende
                              d o m:
under overfarten fra ystad til rønne den 5. juli 2001 på
en af sagsøgte, bornholmstrafikkens færger, hurtigfærgen
h/f ”villum clausen”, skete der skade på en bus, reg.nr.
px 91.776, ejet af sagsøgeren, tryg forsikring a/s’s for-
sikringstager, søby jensens biler.
sagens spørgsmål er, om sagsøgte efter reglerne i sølo-
vens §§ 274 og 275 er erstatningsansvarlig for skaderne
på bussen.
                            - 2 -
sagsøgeren har nedlagt påstand om, at sagsøgte dømmes til
at betale 177.354,50 kr. med procesrente fra sagens anlæg
den 20. marts 2002, til betaling sker.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært
frifindelse mod betaling af et mindre beløb efter rettens
skøn.
der er ubestridt, at sagsøgeren har afholdt reparations-
omkostninger svarende til det påstævnte beløb.
sagens omstændigheder
af søby jensens bilers skadesanmeldelse til sagsøgeren
fremgår bl.a., at skadestidspunktet var den 5. juli 2001,
kl. 17.15 og at bussen blev ført af den 44-årige ole møl-
ler. i et særskilt bilag til anmeldelsen oplyste direktør
arne søby jensen følgende:
”bussen blev dirigeret på plads på færgen af besætningen.
den holdt så tæt på hængedækket ca. 10 cm, at chaufføren
ikke kunne lukke døren. da passagererne havde forladt
bussen drejede chaufføren bussen en anelse ud fra siden
så han kunne lukke døren og låse af. bussen var korrekt
bremset, men kunne alligevel flytte sig en anelse, da
færgen lagde fra land. den slog højre vinduesparti over
mod dækket hvorved den blev beskadiget i forreste/højre
vinduesparti da der var kun ca. 10 cm over til dækket.
det er usikkert om der har været vådt på dækket eller om
det var farten af færgen der var årsag til at bussen
flyttede sig, der var ikke lagt klodser bag hjulene. bus-
sen ramte en bagved holdende bil, som fik en lille bule i
nr. pladen ... ved ombordkørsel havde bussen problemer
med at køre, idet opkørselsrampen nærmest stod som et y
...”
bussens position parallelt med et hængedæk til højre for
bussen og med en personbil bag bussen er skitseret på et
rids på anmeldelsen.
                           - 3 -
i en ”autoskaderapport” oplyste sagsøgte bl.a., at skaden
skete under sejlads den 5. juli 2001, kl. 17.15. skade-
lidte er oplyst til at være bussen (”px 91776”), mens
reg.nr. kv 43976, ejet af steffen pihl, er angivet som
impliceret part. det fremgår yderligere af rapporten
bl.a.:
”anhængertræk på bus px 91776 har ramt forreste kofanger
på kv 43796 under sejlads. nummerplade bulet, ellers er
skadens omfang ukendt.
bussen har tilsyneladende ikke været korrekt afbremset og
er trillet op i kv 43796 under sejlads. flere af bussens
ruder smadret, da bussen har ramt hængedækket. v/ombord-
kørsel kørte bussen fast i overgangen mellem land- og
skibsramp. i ystad. ...”
bussen har en egenvægt på 17.200 kg, en totalvægt på
24.900 kg og er ca. 4 m høj. den er af typen ”neoplan
starliner” med store panoramaruder. skaderne på rudepar-
tiet øverst i bussens højre side er illustreret ved frem-
lagte fotos. højre sidespejl under rudepartiet var ikke
beskadiget.
på et fremlagt foto ses fronten af personbilen kv 43.796.
det er overfor retten oplyst, at skaden på bilens nummer-
plade ses som en bule ved pladens 6-tal i venstre side.
i steffen pihls skadesanmeldelse til forsikringsselskab,
dateret den 16. juli 2001, er om skadestidspunkt oplyst
den 5. juli 2001 kl. 17.15, og om skaden ”forskærm kofan-
ger”. i anmeldelsen er endvidere oplyst bl.a.:
”holdt om bord på villum clausen. bus havde glemt at tage
håndbremsen. ... bussen stod heldigvis med drejede for-
hjul der for drejede den ind i hængedækket, så den smad-
rede ruderne forand. så kunne den ikke komme mere
baglægs.”
det er oplyst, at der umiddelbart før ombordkørsel er
placeret et skilt med følgende tekst: ”bilen skal være
                           - 4 -
afbremset og sat i gear under overfarten”. inde på fær-
gens bildæk findes et skilt med samme tekst.
af kaptajnens ”rejserapport” fremgår bl.a., at planlagt
afgang for færgen var den 5. juli 2001 kl. 16:35, at der
var 25 minutters forsinkelse, der skyldtes ”los- og last-
ning”, at planlagt ankomst ville være 5. juli 2001 kl.
17:55, at der ville være en forsinkelse på 13 minutter.
det fremgår yderligere, at vindretningen var ”syd øst”,
at vindstyrken var ”02 meter pr. sek.”, at bølgeretningen
var ”syd øst”, og at bølgehøjden var ”0,3m”.
af overstyrmandens ”rejserapport” fremgår bl.a., at der
på overfarten var 821 passagerer om bord. færgen var la-
stet med 123 personbiler, 5 campingvogne, 5 motorcykler,
29 cykler/knallerter og 3 busser.
det er til sagen oplyst, at h/f villum clausen i hele
2001 overførte 1455 busser.
af udskrift af færgens computerboks vedrørende den pågæl-
dende sejlads fremgår, at færgens fart kl. 17:03 var 0,8
knob, kl. 17:05 7,6 knob, kl. 17:07 15,1 knob, kl. 17:09
33,2 knob, kl. 17.11 41,1 knob, hvorefter accelerationen
afsluttedes, og farten blev omtrentlig konstant.
under korrespondance mellem parterne om ansvarsspørgsmå-
let, hvorunder sagsøgte i skrivelse af 24. juli 2001 af-
viste erstatningspligten ”... ud fra den rapport der er
lavet ombord på h/f ”villum clausen” og ... den forkla-
ring chaufføren har givet”, indsendte direktør arne søby
jensen en yderligere redegørelse af 28. august 2001 til
sagsøgeren, hvoraf fremgår bl.a.:
”... færgen var, da den var klar til afgang 40 min. for-
sinket p.g.a. besværet med vores bus, men dette ville man
                            - 5 -
forsøge at indhente ved at sejle hurtigere end normalt,
blev der sagt over højttaleren.
uheldet med bussen sker lige da færgen lægger fra land, -
min chauffør var dårlig nok kommet op fra bildækket, da
han bliver kaldt derned igen, og på det tidspunkt er der
så meget fart på, at folk har svært ved at holde sig op-
rejste.
på vedlagte billeder fra uheldet kan man tydeligt se hvor
tæt på hængedækket bussen har holdt, og da den er næsten
4m høj skal der ikke meget drejning og stor hastighed til
før den krænger over og rammer dækket.
...
det skal også nævnes at bussen, som er knap 2 år gammel
ikke havde fejl eller mangler ved bremsesystem eller
luftaffjedring.”
i en skrivelse af 19. september 2001 anmodede sagsøgeren
om, at sagsøgte overvejede ansvarsspørgsmålet på ny, idet
sagsøgeren anførte:
”vi må gå ud fra at bornholmstrafikken skal sikre sig, at
bilerne ikke kan skubbes over i siden af skibet under
overfarten, som det er sket med vor forsikringstagers
bus. der er noget der tyder på at der har været tale om
en meget hurtig overfart.”
sagsøgte fastholdt afvisningen af erstatningspligten i en
skrivelse af 24. september 2001 med følgende begrundelse:
”det er bornholmstrafikkens ansvar, at ... biler ... pla-
ceres på en sikker og forsvarlig måde på vogndækket. i
tilfældet med søby jensens bus er det helt afgørende
punkt i sagen, at buschaufføren flyttede bussen efter at
han var dirigeret på plads af færgens personale. born-
holmstrafikken kan under ingen omstændigheder være an-
svarlig for noget vore kunder gør, efter de er blevet an-
vist en sikker plads. ...”
i en yderligere redegørelse af 10. oktober 2001 til sag-
søgeren anførte arne søby jensen bl.a.:
”...
det er korrekt at man skal henvende sig til personalet
hvilket han forsøgte, men alle havde travlt da man i for-
vejen var forsinket af den ”besværlige bus” (se tidligere
forklaring) – så der var ingen hjælp at hente.
                           - 6 -
chaufføren var nu nødt til at rykke bussen ca 7-10 cm til
venstre mod midten af dækket for at han kunne lukke døren
– den svinger ca 40 cm ud fra bussen i højre side – før
den lukker i igen. chaufføren har ansvar for at der er
låst af til kundens bagage i bussen, hvilket i dette til-
fælde vil sige instrumenter til en værdi af kr. 200.000,-
og derfor var han nødt til at foretage en lille rokering
af bussen. dette fandt i øvrigt sted mens der var færge-
personale til stede på dækket.
jeg betragter ikke pladsen han blev henvist til som sik-
ker, idet hvis bussen var blevet stående de 7-10cm læn-
gere over mod siden som den først var placeret ville hele
højre side på bussen være blevet smadret og bussen nær-
mest totalskadet ...”
af en udskrift fra internettet fremgår det under over-
skriften ny hurtigfærge til bornholm har sat verdensre-
kord bl.a.:
”...
med en tophastighed på 47,7 knob eller godt 88 kilometer
i timen har færgen netop sat ny verdensrekord.
...
når færgen bliver læsset med biler og mennesker, vil den
tilbagelægge turen fra rønne til ystad i sverige med en
gennemsnitsfart på 40 knob, hvilket svarer til ca. 74 ki-
lometer i timen. ifølge sejlplanen kommer det således kun
til at tage en time og 20 minutter at komme til ystad fra
rønne og omvendt, hvor overfartstiden med de nuværende
færger er 2 timer og 30 minutter.
...”
der er til sagen fremlagt fotos, der viser eksempler fra
andre færgeselskaber, hvor der til sikring af bussers og
bilers position på bildækket er anvendt kiler og remme.
forklaringer
ole møller har forklaret, at han var chauffør på bussen,
en neoplan starliner, der er den største, der må køres
med i danmark. den er ca. 3,80 m høj, dvs. højere end en
almindelig bus, og den er 13,70 m lang, dvs. ca. 3 meter
længere. gearskifte foregår via et elektrisk system. der
                           - 7 -
anvendes joystick i stedet for gearstang. når motoren
slukkes, går bussen automatisk i frigear. bussens eneste
bremsemulighed, når den står stille, er håndbremsen, der
fungerer således, at chaufføren ved at trække et håndtag
lukker luft ud af to cylindere ved baghjulene. herved ud-
løses fjedre, der blokerer baghjulene. dertte bremsesy-
stem er en del af bussens hydrauliske system. bussen er
ikke udstyret med advarselssignal, såfremt bremsen ikke
er aktiveret, når bussen forlades. derimod lyser en
lampe, når bremsen er aktiveret. bussen er som alle mo-
derne busser og lastbiler luftaffjedret. bussen kan godt
svaje til siderne. såvel bussens bremsesystem som gearsy-
stemet er normalt for nyere busser.
ved ombordkørsel sad bussen fast på opkørselsrampen i ca.
20 minutter. rampen havde form som et y. vidnet fik ikke
den fornødne hjælp fra færgens personale, der tilsynela-
dende ikke vidste, hvad det skulle gøre. problemet blev
løst ved, at bussen blev tømt for sine passagerer, som
måtte gå ombord.
dørene var åbne, da bussen kørte ombord. en passager, jan
hedegaard andersen, der vist selv er buschauffør, blev i
bussen under ombordkørselen. færgepersonalet dirigerede
bussen på plads på færgens nederste vogndæk langs et hæn-
gedæk. vidnet kan ikke i dag huske, om hængedækket var
oppe eller nede på dette tidspunkt. passagerne kom heref-
ter tilbage til bussen for at afhente deres værdigen-
stande og lignende. de kunne passere under hængedækket og
havde ikke problemer med at komme ind i bussen.
passagernes musikinstrumenter befandt sig i bussen, og
det var vigtigt, at dørene blev lukket. dørene, som under
den automatiske lukning beskriver en udadgående bevæ-
gelse, kunne imidlertid ikke lukkes, fordi bussen holdt
for tæt på hængedækket. ude på dækket gik vidnet bag en
                           - 8 -
person fra færgepersonalet, som han forsøgte at tilkalde.
denne reagerede ikke, nok fordi han ikke hørte vidnet.
vidnet valgte derfor at flytte bussen selv.
bussen har servostyring, hvorfor forhjulene meget let kan
drejes, uden at bussen skal bevæge sig nævneværdigt. han
drejede hjulene mod venstre og flyttede forenden af bus-
sen nogle centimeter, således at dørene kunne lukkes. han
kan ikke huske, om han rettede bussens hjul op efter
flytningen, men det regner han med. efter sin bedste
overbevisning aktiverede han herefter håndbremsen, hvil-
ket er ren rutine for en chauffør. hvis bremsen ikke hav-
de været aktiveret, ville bussen være løbet løbsk og have
forårsaget alvorlige skader på de bagved holdende biler.
da han havde aflåst bussen, gik han op i cafeteriet. også
jan hedegaard andersen forlod bussen. det var første
gang, vidnet sejlede med en katamaranfærge, og han følte
færgens bevægelser som meget voldsomme. det var svært at
holde balancen, hvis man stod op. på et tidspunkt havde
færgen nogle særlig voldsomme bevægelser. nogle passage-
rer talte om, at sådan plejede det ikke at være. vidnet
kan ikke sige, hvor lang tid, der var gået siden afgang,
da disse bevægelser opstod. det var efter bevægelserne,
at han blev kaldt via færgens højttalersystem. han fik at
vide, at nogle af bussens vinduer var smadret, og han gik
derfor ned for at besigtige bussen.
da han kom ned på dækket, var det hans opfattelse, at
bussen næsten stod, hvor han havde parkeret den. han er
dog ikke 100 % sikker herpå. han tror derfor, at bussen
på grund af den bløde affjedring er slået over i hænge-
dækket, hvilket støttes af, at der ikke var skader på el-
ler under bussens sidespejl eller i øvrigt ned langs si-
den på bussen. sidespejlet stikker maksimalt 20 centime-
ter ud fra bussen, men han kan ikke huske, om spejlet
                           - 9 -
kunne gå ind under hængedækket. han er usikker på, om dø-
ren under lukning kommer til at rage længere ud end side-
spejlet, men mener, at dette er tilfældet.
han åbnede bussens døre, som alle er placeret i bussens
højre side, og gik ind af bussen fordør. han måtte efter
en nærmere besigtigelse konstatere, at skaderne var så
omfattende, at det var nødvendigt med hjælp, når de kom i
land. fra færgens bro kontaktede han sin vognmand herom.
han bemærkede ikke noget skilt om aktivering af hånd-
bremse, hverken før ombordkørsel eller på vogndækket.
jan hedegaard andersen, har forklaret, at han, der selv
er buschauffør, var passager i bussen. han har aldrig
prøvet at køre en bus ombord på en færge. under ombord-
kørsel sad bussen fast på opkørselsrampen. efter hans op-
fattelse gav færgepersonalet ikke chaufføren den fornødne
hjælp til at få bussen ombord. først efter 20-30 minutter
lykkedes det chaufføren selv at få bussen fri af rampen.
passagererne var da steget ud, bortset fra vidnet, der
blev i bussen.
chaufføren fik en plads anvist af personalet, men det vi-
ste sig, at bussen holdt så tæt på hængedækket, at dørene
ikke kunne betjenes. derfor forsøgte chaufføren at dreje
bussen lidt ud. der var lidt luft til den foran holdende
bil, så chaufføren flyttede vel bussen 10-20 centimeter.
bussen kan dreje hjulene meget skarpt. vidnet bemærkede
ikke, at chaufføren forsøgte at kontakte færgepersonalet,
før bussen blev flyttet.
vidnet er sikker på, at chaufføren trak håndbremsen, idet
han kan erindre lyden af luften, der frigøres, når brem-
sen trækkes. det ligger på rygmarven at lægge mærke til
denne lyd, når man er chauffør. han kan ikke huske, om
                           - 10 -
han hørte lyden to gange. han gik sammen med chaufføren
op i færgens cafeteria.
vidnet mener, at færgepersonalet oplyste chaufføren om,
at han skulle trække håndbremsen, men personalet interes-
serede sig ikke for, om bussen kom til at holde i en pas-
sende afstand fra hængedækket.
hvis bussen ikke var bremset, havde den kunnet bevæge sig
frit, hvilket ville have medført, at biler foran og bag-
ved bussen ville være blevet ramt. derfor kan skaden kun
være sket ved, at bussen er vippet over mod hængedækket.
i starten sejlede færgen stille og roligt, men omkring
midtvejs i overfarten begyndte den at vippe kraftigt.
grunden hertil var, at færgen skulle passere en anden
færges kølvandsstribe. kort tid herefter blev chaufføren
kaldt over højttaleren.
alice gleesborg, har forklaret, at hun var passager i
bussen som rejseleder for herninggarden. fordi bussen
havde problemer på tilkørselsrampen, blev afgangen for-
sinket.
vidnet havde svært ved at holde balancen, idet færgen,
der sejlede meget stærkt, gyngede kraftigt, selvom havet
var roligt. vidnet måtte holde sig fast. på et tidspunkt
bemærkede hun stærke bevægelser i skibet, og hun tænkte
ved sig selv, at det var, som om der var høj bølgegang,
ligesom hun engang havde oplevet det i den engelske ka-
nal. hun var ved at falde, men hun kan dog godt have væ-
ret lidt ude af balance i forvejen. bevægelserne i færgen
var der mere eller mindre hele tiden, og man kan ikke
sige, at der var en særlig episode.
                           - 11 -
da det var vigtigt for vidnet, at herninggarden nåede
indmarchen til danmarksmesterskaberne, forhørte hun sig
hos personalet om, hvornår færgen forventedes at ankomme
til bornholm. svaret var ”vent og se, de henter ofte me-
get af tiden”.
vidnet hørte andre passagerer tale om, at det var svært
at holde balancen, og at færgen sejlede utroligt stærkt i
dag.
på et tidspunkt blev chaufføren over højttaleren anmodet
om at henvende sig i informationen. vidnet strøg også
derhen, da der allerede på det tidspunkt var rygter om,
at bussen var løbet løbsk på dækket, og at den kørte frem
og tilbage. rygterne kom muligvis fra deres egne gardi-
ster.
carsten nielsen har forklaret, at han har været skibsas-
sistent siden 1988. han har arbejdet på h/f villum clau-
sen, siden den blev indsat på ruten for ca. 3 år siden.
under overfarten opholdt han sig i messen med sine kolle-
ger. de sad og spiste, da de ikke ret længe efter afgang
fik et radioopkald vedrørende en bus, der var havareret.
de fór ned på dækket. det viste sig, at bussen var rullet
agterover og havde svinget forenden op i hængedækket.
hans tanke var, at bussen med den skade, der var sket,
ikke havde været bremset. skaden kan ikke være sket alene
som følge af svingninger, idet bussen havde skiftet posi-
tion, og bussens forende havde sat sig fast i hængedæk-
ket, således at man ikke kunne komme ind ad døren. for-
hjulene var drejet til venstre. bussen har ikke kunnet
rulle frem på grund af færgens acceleration. der var
glassplinter over det hele.
                           - 12 -
han ved ikke, om nogen fra personalet havde sagt til
chaufføren, at han skulle trække håndbremsen. i dårligt
vejr er færgens personale meget påpasselige med at huske
folk på at trække bremsen.
bussen var placeret midt for hængedækket, så der var hæn-
gedæk i hele bussens længde.
vidnet kom ind i bussen via venstre fordør. det må chauf-
føren også have gjort.
chaufføren havde det ikke godt, da han kom ned på dækket
og så bussen. han skældte ikke ud.
overfarten var fin. det var godt vejr; man kan faktisk
ikke få bedre vejr. så der var ingen grund til at gøre
brug af de klodser og kæder, som er til stede på dækket.
hvis det havde været dårligt vejr, var bussen ikke blevet
placeret så tæt op ad hængedækket. en hækbølge fra en an-
den færge kan ikke mærkes i godt vejr.
de har ikke haft problemer med andre busser. busserne
placeres altid samme sted, nemlig i de to baner langs
hængedækkene.
skilte om brug af håndbremse står ved ombordkørsel både i
rønne og ystad, der er også et oppe på selve hængedækket,
hvor det kan ses nede fra hoveddækket.
benny gade hansen har forklaret, at han har været ansat
hos sagsøgte i 10 år. han har været overstyrmand på h/f
villum clausen, siden den blev indsat på ruten.
når skibet ligger i havn, har han ansvaret for lastning
og lodsning. under sejlads opholder han sig på broen.
                           - 13 -
han husker, at bussen sad fast på rampen under ombord-
kørslen, hvilket skyldtes, at vandstanden i havnen var
lav.
ved ombordkørsel i sverige er der placeret oplysnings-
skilte om aktivering af håndbremsen.
vidnet blev tilkaldt til vogndækket, hvor han konstate-
rede, at der var sket skade på en bil og en bus. person-
bilen havde fået en skade foran, mens bussens ruder var
gået i stykker i forreste del af højre side. der var in-
gen afstand mellem personbilen og bussen. bussen var fri
af hængedækket, da han kom ned. der er for vidnet ingen
tvivl om, at bussen har rullet agter ind i hængebroen.
vidnet bemærkede ikke vinklen på bussens fordæk. han fik
en snak med ejeren af personbilen og buschaufføren, der
virkede presset, men rolig. vidnet husker ikke, om chauf-
føren selv tilkendegav, at han havde lavet fejl, og ej
heller, om chaufføren havde indvendinger mod vidnets rap-
port. chaufføren skældte ikke ud.
bussen ville nok skulle vippe 40 cm for at kunne komme
til at ramme hængedækket. et af de to køretøjer må jo
have flyttet sig, og det har næppe været personbilen.
det er vidnet, der udfærdigede den fremlagte ”autoskade-
rapport”. skadestidspunktet har været et kvarters tid ef-
ter afgang. der var 25 minutters forsinkelse, men en del
kan hentes ved at sejle nogle få knob hurtigere og ved at
være lidt hurtigere i havnen. hurtigere sejlads giver kun
marginalt flere rystelser i skibet, medmindre det er
hårdt vejr.
det var en dejlig sommerdag uden vind og bølger. under
sådanne forhold hugger skibet ikke til siden. hvis søen
er tilstrækkelig hård, vil man kunne høre bølgeslag i
                           - 14 -
bunden af skibet, hvilket kan lyde voldsomt. der kan også
høres lyde i godt vejr.
der er surringsmateriale til biler, motorcykler, lastbi-
ler og busser. vidnet kan træffe beslutning om surring.
motorcykler surres altid, men det var ikke nødvendigt at
surre de øvrige køretøjer den dag. der findes en lastsik-
ringsmanual ombord. der skal surres efter forholdene.
når færgen er så meget fri af havnen, at farten kan sæt-
tes op, aktiveres færgen til maksimal acceleration. det
er herefter fuldstændig computerstyret, hvor hurtigt fær-
gen accelererer. accelerationen kan ikke forceres, men
den kan dæmpes. det er alene et eventuelt nødstop, der
vil kunne give fremdrift for biler og andet på færgen.
foreholdt udskrift af færgens computersystem for den ak-
tuelle sejlads bekræftede vidnet, at der er tale om en
helt normal acceleration. det tager ca. 6-7 minutter at
komme ud af havnen.
færgen skal meget tæt på et andet skib, for at en hæk-
bølge vil medføre rystelser.
hængedækket står på stolper, hvis diameter er ca. 20 cen-
timeter. der er 3-4 meter mellem stolperne.
det er vidnet bekendt den eneste gang, at en bus er ble-
vet beskadiget under en overfart. de har ikke ændret bus-
sernes placering på dækket efter uheldet.
finn brink petersen har forklaret, at han har været ma-
skinchef på færgen, siden den blev indsat på ruten.
det tager 8-10 minutter, fra havnen forlades, til maksi-
mumhastighed opnås. ved fuld aktivering tager det 2 mi-
                           - 15 -
nutter, før færgen når op på de maksimale 3600 omdrejnin-
ger. dette er normal procedure, som styres af elektronik-
ken. i tilfælde af dårligt vejr kan omdrejningshastighe-
den mindskes og afpasses efter vejret.
ystad ligger mere beskyttet end rønne, og det plejer ikke
at være noget problem at gå ud herfra. der var intet spe-
cielt at bemærke ved vejr og vind den pågældende dag. ha-
vet var som et strygebræt.
færgen sejler mellem 38-42 knob. man kan kun mærke højere
hastigheder på færgen, hvis vejret er dårligt.
der er indlagt 10 – 15 minutter som buffer i fartplanen.
det er ikke muligt at indhente yderligere tid.
foreholdt vidneforklaringerne om færgens voldsomme bevæ-
gelser forklarede vidnet, at han har hørt mange forskel-
lige kommentarer fra passagerer, navnlig fra folk som
sejler med en hurtigfærge for første gang. den ligger an-
derledes på vandet end almindelige færger og har ikke som
disse vuggebevægelser, men snarere steppebevægelser.
kontakten mellem skib og vand er hård. skroget er af alu-
minium, og der kan under uheldige omstændigheder ved
store bølgehøjder ske skader på skroget. skibet må sejle
med bølger op til 3,5 m.
kun ved ekstreme bevægelser i hårdt vejr ville bussen
kunne vippe ind i dækket. en hækbølge kan ikke give hårde
påvirkninger på skibet.
hængedækkets stolper er det eneste, der er lavet af stål
på færgen. stolperne sidder udvendigt på hængedækket, og
de står helt lige, således at der ikke er noget, der
                           - 16 -
springer frem, men om stolperne går helt flush ned, eller
om der er lidt runding, kan vidnet ikke huske.
da der ikke har været tale om påvirkninger i skibet, der
har kunnet flytte en afbremset bus, er den eneste mulige
forklaring på skaden, at bussen ikke var bremset, og at
den derfor var løbsk.
jesse holger frederiksen, har forklaret, at han har været
ansat i rederiet i 32 år og har sejlet alle rederiets
skibe. han var med ved projekteringen af hurtigfærgen.
han er chefkaptajn og budgetansvarlig overfor rederiet.
han mener, at hængedækket sidder på indersiden af stol-
perne, således at stolperne rager længst ud. han er ikke
sikker.
vidnet overdrog opgaven vedrørende uheldet til overstyr-
manden.
uheldet må være sket på den første tredjedel af turen ef-
ter ca. 20 minutter.
det afhænger lidt af last og vejr, om færgen kan sejle
for fuld kraft. det er muligt at hente ca. 10 – 12 minut-
ter under overfarten, da hastigheden kan øges med ca. 3
knob. under accelerationen vil biler, der ikke er afbrem-
set, trille baglæns. ved hver overfart bliver der over
højttaleren informeret om, at håndbremsen skal trækkes.
det er helt sædvanligt, at tophastighed nås inden for 10
minutter. det tager ca. 4 – 5 minutter at nå molerne. når
molerne er passeret, sættes farthåndtaget i bund, hvoref-
ter der går 3-4 minutter, før maksimal hastighed nås.
                           - 17 -
accelerationsforløbet er det samme de dage, der er frem-
lagt computerudskrifter for. vidnet har ikke indflydelse
på accelerationen, der styres af en computer. han kan dog
nedsætte accelerationen.
de vejrforhold, der fremgår af rejserapporten, var gæl-
dende hele den pågældende dag. der var ingen uregelmæs-
sigheder under turen.
via sendere placeret på bøjer på det åbne hav, måles den
signifikante bølgehøjde, som den dag var 0,3 meter, hvil-
ket er meget lavt og svarer til, at vandet er ”fladt”.
bølgehøjden angives som et gennemsnit. den mindste bølge-
højde, der kan måles, er 0,2 meter.
kølvandsstriber fra et andet skib mærkes mest ved 15
knob. skibet er bygget til at sejle hurtigt. jo langsom-
mere, der sejles, jo mere bevægelse er der. et forbipas-
serende skib skal være meget stort med en meget stor hæk-
bølge, før det kan mærkes ombord.
skibet er bygget af aluminium og har lyde, der er ander-
ledes end et normalt skib. i dårligt vejr knirker skibet.
jo dårligere vejr, desto mere knirker det.
skibet ligger anderledes på vandet end andre skibe. det
har ikke voldsommere, men hurtigere bevægelser. det kan
nogle måske have svært ved at vænne sig til. men det kan
næppe have været tilfældet den pågældende dag. en bølge-
højde på 0,3 meter giver ingen bevægelse af skibet.
der har ikke været skader på busser på andre overfarter,
og busserne placeres fortsat langs hængedækkene, som er
det eneste sted, de kan placeres, hvis der skal holde
busser ved siden af hinanden.
                           - 18 -
procedure
sagsøgeren har til støtte for påstanden anført, at sag-
søgte som professionel transportør har ansvaret for, at
transporten gennemføres på en sådan måde, at der ikke
sker skader. dette ansvar levede sagsøgte ikke op til.
sagsøgte havde en rigtig uheldig dag. først sad bussen
fast på tilkørselsrampen, der må lægges til grund at være
uhensigtsmæssigt indrettet til så store køretøjer. dette
medførte forsinkelser for overfarten og risiko for skader
på bussen. da bussen endelig kom ombord, blev den dirige-
ret til en uhensigtsmæssig position, hvor dørene ikke
kunne lukkes. dette skyldtes givetvis de trange forhold
på dækket, hvilket støttes af skibsførerens forklaring,
hvorefter busserne, for at der kan være plads til, at de
kan holde ved siden af hinanden, kun kan placeres langs
hængedækkene. chaufføren var nødt til at få lukket bus-
sens døre, idet passagererne havde værdifulde ting i bus-
sen. chaufføren forsøgte, som han skulle, at få kontakt
til færgepersonalet med henblik på at få anvist en ny
plads til bussen. da dette ikke lykkedes, gjorde han det
eneste fornuftige, nemlig at flytte bussen selv. det kan
efter bevisførelsen om personalets indsats generelt si-
ges, at det var passivt og ikke ydede nogen hjælp. skaden
skyldes en uheldig kombination af voldsomme bevægelser på
færgen og bussens meget tætte placering ved hængedækket,
hvor den var dirigeret hen af personalet. at færgen på et
tidspunkt havde nogle pludselige, voldsomme bevægelser,
støttes af vidnerne møller og andersens forklaringer.
uanset om der havde været en hækbølge eller ej, ville
skaderne have været mindre, hvis bussen havde været pla-
ceret længere fra hængedækket. at bussen blev flyttet,
bevirkede, at skaderne blev mindre omfattende.
buschaufføren er uden skyld i det skete. han forsøgte
egenhændigt at rette op på følgerne af sagsøgtes persona-
                           - 19 -
les fejl. der er intet grundlag for at antage, at bussen
var hensat uafbremset. havde dette været tilfældet, havde
den raseret hele bildækket bag sig, og der ville være
sket betydelig større skader på bussen. de objektive hol-
depunkter støtter ikke, at bussen var uafbremset. højre
sidespejl var ubeskadiget, hvilket ligeledes var tilfæl-
det med hele bussens højre side bortset fra det forreste
hjørne. dette understøtter, at bussen har vippet og ramt
hængedækket.
carsten nielsens forklaring om bussens placering helt op
mod hængedækket kan ikke lægges til grund. vidnet forkla-
rede, at man var kommet ind i bussen ad en dør i venstre
side, men det kan lægges til grund, at der ikke fandtes
døre i venstre side. efter bevisførelsen befandt bussen
sig efter skaden samme sted, som den var hensat. at den
af sig selv skulle være rullet tilbage til udgangspositi-
onen uden at ramme foran holdende biler, er utænkeligt.
sammenfattende gøres det gældende, at sagsøgte er ansvar-
lig for skaderne i medfør af sølovens § 274 og § 275.
sagsøgte, hvis personale notorisk har begået fejl, har
ikke løftet bevisbyrden for ansvarsfrihed. rygter og hy-
poteser er uden betydning for bevisbyrden. ligeledes, om
det eventuelt er den eneste gang, at der er sket et så-
dant uheld.
sagsøgte har til støtte for påstanden anført, at der i et
tilfælde som det foreliggende, hvor en bus skal placeres
på et færgedæk, må være tale om et samarbejde mellem
chauffør og færgepersonale. culpavurderingen skal ses i
det lys. situationen er anderledes, end når en frysecon-
tainer skal transporteres over lange afstande. her tager
skibets personale hånd om godset. også i tilfælde af
voldsomt vejr træder personalet til med beslutninger om
                           - 20 -
surring. chaufføren har et selvstændigt ansvar for, at
bussen kommer forsvarligt ombord, og at den hensættes
forsvarligt. hvis retten ved sin bevisvurdering måtte
komme til, at bussen faktisk stod og vippede, gøres det
gældende, at busselskabet burde have gjort opmærksom på,
at bussen kunne gøre sådan. der ville i givet fald være
tale om en meget speciel bus, når det tages i betragt-
ning, at der årligt placeres ca. 1500 busser ca. samme
sted, uden at der tidligere er sket sådanne skader, ikke
mindst når der samtidig henses til, at havet var helt ro-
ligt. der er intet grundlag for at antage, at en hækbølge
har påvirket færgens drift. at vidner har forklaret om
voldsomme bevægelser, må skyldes, at de ikke er vant til
at sejle med en færge af den foreliggende type.
det kan ikke antages, at surring havde mindsket svingnin-
gerne i den øverste del af bussen.
ifølge skiltene ved ombordkørsel og på selve færgens dæk
skulle køretøjerne både sættes i gear og afbremses. bus-
sens eneste sikringssystem var imidlertid håndbremsen.
hvis chaufføren glemmer at trække denne, er der ikke an-
den sikring. der må påhvile sagsøgeren et særligt ansvar
for at gøre opmærksom på disse særlige forhold.
skaderne bliver værre, jo længere fra hængedækket bussen
placeres, idet den større afstand giver mulighed for
større svingninger.
det må imidlertid efter bevisførelsen lægges til grund,
at bussen ikke var afbremset, da chaufføren forlod den.
bussen blev flyttet af chaufføren på eget initiativ, og
vidnet andersen kunne kun huske håndbremselyden én gang.
bussen har rullet, hvilket underbygges af bulen i venstre
side på den bagved holdende personbil. bussen blev efter-
ladt med udad drejede forhjul.
                           - 21 -
hvis det lægges til grund, at bussen ikke var afbremset,
er der intet at bebrejde færgens personale, hvorfor sag-
søgte må frifindes.
rettens bemærkninger
indledningsvis bemærkes, at det efter vidneforklaringerne
fra sagsøgtes ansatte samt kaptajnens rejserapport lægges
til grund, at vejret under overfarten var fint med rolige
vindforhold, og at overfarten i det hele forløb, uden
at der opstod forhold, der kunne påvirke færgens bevægel-
ser i nævneværdigt omfang.
det lægges efter bevisførelsen endvidere til grund, at
vidnet ole møller efter anvisning fra færgepersonalet
standsede bussen på færgedækket langs færgens højre hæn-
gedæk. da bussens højre fordør ikke kunne lukkes, kørte
vidnet, der ikke forinden havde haft kontakt til færge-
personalet herom, bussen et kort stykke fremad mod ven-
stre, således at der blev skabt den fornødne plads til,
at døren kunne lukkes. det må herefter antages, at bussen
blev efterladt i en position, hvor afstanden mellem bus-
sens forende og hængedækket var større end afstanden mel-
lem dens bagende og hængedækket.
under disse omstændigheder finder retten at kunne bortse
fra, at skaderne foran i bussens højre side var opstået
ved, at bussen vippede mod hængedækket.
det lægges herefter til grund, at bussen blev efterladt,
uden at håndbremsen var trukket, hvorefter den, da den på
grund af færgens fremdrift satte i bevægelse, med forhju-
lene drejet til venstre rullede baglæns i retning mod
hængedækket og ramte dette, hvorved skaden foran i bus-
sens højre side opstod. dette hændelsesforløb støttes af
                               - 22 -
vidneforklaringer om, hvorvidt bussens håndbremse blev
trukket, om bussens placering efter uheldet og om hjule-
nes drejning samt af øvrige oplysninger i sagen, herunder
at den bag bussen holdende personbil under overfarten fik
en mindre bule i venstre side af nummerpladen, der kan
være opstået ved, at den er blevet ramt af bussens anhæn-
gerkrog.
under de således foreliggende omstændigheder og idet der
ikke i øvrigt er oplyst forhold, der kan føre til anden
vurdering, er sagsøgte ansvarsfri, jf. sølovens § 275,
stk. 1.
           t h i  k e n d e s          f o r   r e t:
sagsøgte, bornholmstrafikken a/s, frifindes.
inden 14 dage betaler sagsøgeren, tryg forsikring a/s,
16.500 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte.
                   claus forum petersen
jens boye                                       frede kristiansen
                               (sign.)
                            ___ ___ ___
                 udskriftens rigtighed bekræftes
                 p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                             ȱ
ȱ
ȱ
ȱȱřŗǯȱȱřŗŗśȱ
ȱ
ȭŝŗȭŗśȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
                                    ȱȱȱ
                                    ȱȱȱȱ
                                    ǰȱ
                                    ǰȱȱ
                                    ȱȱȱȱ
                                    ȱ
                                    ǻȱ¢ȱȱèǽȱ
                                    ȱ
                                    ǯȱȱȱèȱȧȱȱȱ
                                    ǻȱ ȱ è¢ȱ èǽȱ
                                    ȱ
                                    ȱȱèȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱ
                                    ǳȱèȱ ȱ
                                    ǻȱ ȱ ǽȱ
                                    ȱ
ȱ
  ȱȱªȱ
ȱ
ȱȱǰȱȱèȱȱȱªȱȱ
ȱèȱȱǯȱȱȱèȱȧȃȱȱȱȱȱȱèȱȱèȱȱ
ȱȗȱşśǰȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱ®ȱǰȱȱȱȱȱȱ
ȗȱŝŗǯȱȱ
                                            - 2 -
ȱ
ȱȱȱȱřŗǯȱȱřŗŗśǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱªȱȱȱȱśşŝǰřŗȱǯȱ
ȱ
ȱȱȱªȱȱȱȱŗǯŗşśǰřśȱǯȱ
ȱ
ȱȱȱªȱȱȱȱŝŗŝǰśŗȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱªȱȱȱȱŝǯřŗŗȱǯȱȱ
ȱ
ǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱȱªȱȱǯȱȱ
ȱ
èȱ ȱȱȱȱȱȱȱèȱȱǯȱȱȱèȱ
ȧȱȱǯȱ
ȱ
¢ȱȱȱ
ȱ
ȱřŝǯȱȱřŗŗřȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱȱèȭȱȱ
  ȱȱȱèȱȱ ǰȱȱ ȱȱ ȱȱ
ȱ ȱèȱȱǯȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱŗśǯȱȱřŗŗŝȱ
ȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱèȱȱ®ȱȱǯȱȱǭȱèȱȧǰȱ
ȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱřŝǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱǯȱȱȱ
ȱ
ȱªȱȱȱèȱȱȱřŗŗřǰȱȱȱȱŗǰśŗȱȱȱȱ
ªȱřŗŗřȭřŗŗřǯȱ
ȱ
                                                  - 3 -
ȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱŗǯȱȱřŗŗŗȱȱȱ
ȱȱȱȱřşǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱªȱȱȱèȱȱȱřŗŗřǰȱȱȱȱŗȱȱȱȱ
ªȱřŗŗřȭřŗŗřǯȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱřśǯȱȱŗşşśȱȱȱȱ
ȱȱȱřşǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱªȱȱȱèȱȱȱřŗŗřǰȱȱȱȱŗǰśȱȱȱȱ
ªȱřŗŗřȭřŗŗřǯȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱŗŗǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱ
ȱȱȱřşǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱȱǯȱ
ȱ
ȱªȱȱȱȱèȱȱȱřŗŗřǰȱȱȱȱśȱȱȱ
ȱªȱřŗŗřȭřŗŗřǯȱȱȱ
ȱ
  ȱȱ¢ȱȱȱřşǯȱȱřŗŗřȱȱǰȱȱȱȱªȱèǳȱȱ
       ȱ
       ȅǳȱ
       ȱ®ȱȱ¢ȱȱèȱȱȱǰȱȱȱ
       ȱȱ®ǯȱ ȱȱªȱȱȱȱǰȱȱȱȱ
       ȱȗȱŝŗȱȱǰȱȱȱȱȱ®ȱȱȱ
       ǰȱªȱȱªȱ®ȱȱȱ®ȱȱǯȱȱ
       ǳȅȱȱ
ȱ
ȱŝǯȱȱřŗŗřȱȱèȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱ ȱȱèȱ ȱǻȱ ǽȱȱŗŝǯȱȱřŗŗřǰȱ
řřǯȱȱřŗŗřȱȱřśǯȱȱřŗŗřȱȱȱȱªȱȱȱȱśȱ
ȱȱȱȱȱǰȱȱȱªȱȱȱȱ
ǰȱȱȱǯȱȱ
ȱ
                                                     - 4 -
  ȱȱèȱªȱȱ ȱèȱȱǯȱ ȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱǰȱȱªȱǰȱǯȱȱ
ȗȱŗŝǰȱȱȱȱȱȱǯȱȱ
ȱ
  ȱȱ®ȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱ¢ȱȱȱȱ
ȱ¢ȱȱȱȱȱǻǽǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱªȱȱȱèȱȱȱȱǰȱȱȱªȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱȱèȱȱǳȱȱȱ
        ȅǳȱ
        èȱ ȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
        ȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱ
        ¢ȱȱȱȱȗȱŗřȱǯȱŗŗȱªǳȱ
        ȱ
        ȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱ
        ®ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
        ǯȱ
        ȱ
        ȱȱȱȱǰȱȱȱ¢ǰȱȱȱȱȱ
        ȱèȱ ȱȱȱȧȱȱȱȱȱȱ
        ǯȱ
ȱ                 ǳȅȱ
ȱ
   ȱȱȱȱȱşǯȱȱřŗŗśǰȱȱȱȱȱǰȱȱèȱ
ǳȱȱ
        ȅǳȱ
        ȱȱȱèȱªȱȱȱȱȱȱ¢ȱȱ
        ȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱȱªǳȱȱȱȱȱ
        ȱȱǰȱǯȱȱǯȱȱȱȱȱȱ
        ȱȱȱǰȱªȱȱȱȱȱȱȱ
        ȱ
          ȱȱȱȱèȭȱȱ ȱȱȱŗřǯȱȱřŗŗřȱǻǯȱȭřŗȭ
        ŗřǽȱȱȱȱèȱȱȱȱǰȱȱȱȱªǰȱȱȱªȱ
        ®ȱªȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
        ȱȱȱȱȱȗȱŝŗǰȱȱȱȱȱȱȱȱ
        ®ȱǯȱ ȱȱȱȱȱȱȱ
        ǰȱªȱ®ȱȱªȱ ȱªȱȱȱȱȱȱ
        ȱȱȱȱǯȱ
        ȱ
                                                         - 5 -
           ȱȱȱȱȱ®ȱ¢ǰȱǯȱȱȗȱŗŝȱȱȱȱ
           ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
           ǯȱȱ
           ǳȅȱ
ȱ
  ȱȱªȱèȱȱèȱǳȱȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȅȗȱŗřȱȱȱȱ
           ǳȱ
           ȱ
           ȱȱ
           ȱ
           şǯȱ     ǰȱȱȱ®ȱ®ȱȱȱȱȱŝȱªǰȱȱȱ
                   ȱśȱȱǯȱªǯȱȱ
           ȱ
           şǯȱ        ȱȱȱȱȱȱèȱȱªǰȱȱȱȱ
                   ȱřȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
                     ǰȱȱèȱ®ȱèǰȱȱȱ®èȱ
                   èǯȱȱ
           ȱȱȱȱ       ǳȱ
           ȱ
           ŗŗǯȱ ȱȱȱȱȱȱǰȱǯȱȱǯȱ
                   ȱ®ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
                   ȱȱǯȱ
           ȱ
           ǳȅȱȱ
ȱ
ǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱȱèȱǰȱȱªȱȱ®ȱȱ
®ȱȱȱřŗŗřȱȱǯȱȱȱèȱȧȃȱ®ǳȱ
ȱ
           ȅǳȱȱ
           ȱȱ
           ȱȱȱŗǰśřȱȱǯȱªȱ®ȱȱªȱȱȱȱ
           ȱŗǯȱȱȱªȱǯȱ
           ȱ
           ®ǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱǻ¡ǯȱśȱȱªǽȱȱ
           ȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
           èȱȱèȱªǯȱȱèȱśǰşȱɩȱȱªèȱȱȱǯȱȱ
           ȱ
              ƿȱȱȭȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱ
           ȱ
           ®ȱȱȱȱȱȱȱȭȱȱǰȱªȱȭȱȱ
           ȱèȱǯȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
           ¢ȱȱȱ®ǯȱȱ
           ȱ
                                                    - 6 -
       ªȱȱȱ®ȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱ
           ȱȱªǰȱȱ®ȱȱȱǯȱ
       ǳȅȱ
ȱ
ȱȱȱȅȱèȅȱ
ȱ
ȱȅȅȱȱȱȱȱȱȱŗşşşȱȱȅȱȱ¢ȱȱ
ȱȱȱǯǯȅȱȱªȱǯǯȱȱȱȗȱřǰȱȱȱȱ
ȱ®ȱȱȱşȱªǰȱȱȱȱŗȱȱȱȱªǰȱȱ
®ȱȱȱȱȱȱȱȱèǯȱªȱ
ȱȱȱȱȱªȱèǰȱȱȱȱǯȱȱ
ȱ
®ȱȱŗşǯȱȱřŗŗŗȱ®ȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
ǰȱȱȱǯǯȱªǰȱȱȱȱ®ȱèȱ
ȱȱȱȱȱȱřřǯȱȱřŗŗŗȱȱȱ ȱȱȭ ǯȱȱ
ȱ
ȱȱřřǯȱȱřŗŗŗȱȱȱ ȱȱȭ ȱȱȱ®ȱ
ȱèȱȱȱȱȱǰȱȱªȱȱȱȱ
¢ȱȱȱȱȱ¢ȱȱȱǯȱȱ
ȱǯǯȱȱǳȱȱ
       ȅǳȱ
         ȱèȱȱȱȱśȱȱȱèȱȱȱ®ȱ
       èȱȱǯȱ
       ȱ
       ȱȱªȱȱȱȱèȱ®ǳȱ
    •  ȱȱǰȱȱȱ®ȱ®ȱȱȱȱȱşȱªǯȱȱ
    •  ȱȱȱȱȱȱȱȱȱªȱȱȱȱȱȱ
       ªǯȱ
    •  ȱȱȱȱ¢ǯȱ
    •  ȱȱȱȱȱȱǰȱǯȱȱǯȱ
    •      ȱȱȱȱªȱèǰȱȱȱȱřȱȱȱ
       ȱȱǰȱȱȱèȱȱ¢ȱǯȱȱǰȱȱ
       ȱȱȱȱȱȱ®èȱèǯȱȱ
    •  ȱȱȱȱȱȱśȱȱȱȱªǯȱȱ
       ǳȅȱ
ȱ
  ȱȱȱřŗŗŝȱȱ ȱȱȱ ȱ
®ȱȱȱȱȱȅȱèȅȱǯȱªȱȱ
                                                     - 7 -
ȱȱȱȱèȱȱèȱȱȱȱȱǰȱȱ
ȱèǯȱȱȱǰȱȱèȱȱȱȱ ǯȱȱȱǯǯȱȱ
ȱȱřśǯȱȱřŗŗŝȱȱȅȱèȅǳȱȱ
ȱ
        ȅǳȱ
        ǰȱȱǯȱŗǯȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱŗǯȱȱȱªȱ®ȱ
        ȱ®ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
        ªǰȱȱȱȱȱȱȱèȱȱªȱȱ¢ȱŗǰśȱǯȱȱȱ
        ȱèȱǯȱȱǯȱ ȱȱȱȱ®ǰȱ®ȱ
        ȱªȱ¢ȱȱȱřǰśȱǯȱȱȱǰȱȱèȱǰȱȱȱ
        ȱȱȱ®ȱȱȱȱȱǯȱ
        ǳȱ
        ȱ®ȱȱǰȱȱȱȱȱªȱȱ
        èȱȱȱȱȱȱȱȱèȱ ǯȱ ȱȱ
        ȱȱ®ǰȱȱȱ ȱȱȱȱȱȱǰȱȱ
        ȱèȱªȱȱªǯȱȱ
        ǳȅȱ
ȱ
ȅȱèȅȱȱȱèȱȱǯȱȱȱªǰȱ
ȱśȱǰȱȱȱ®ȱȱȱȱȗȱřǰȱ
ȱȱȱªȱŗȱɩȱªȱȱ®ȱǰȱȱȱȱ
èȱȱȱªȱȱȱ®ȱȱȱȱȱèǯȱȱ
ȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱǯȱ ȱȱȱȱǯȱ
ȱȱèȱȧȱȱřŗŗřǯȱ ȱȱȱȱȱȱªȱ¢ȱȱǰȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱ¢ȱȱȱǯȱ ȱ
ȱȱªȱǯȱŗǯȱȱȱȱȱȱȱªȱȱèǯȱȱȱȱ
®ǰȱȱȱȱȱȱªȱȱȱèȱȱȱȱ
ȱȱªǯȱ ȱȱȱªȱȱȱǯȱ ȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱªȱȱȱȱȱ
èǯȱ ȱȱªȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱ
ȱȱǯȱ ȱȱȱªȱȱȱǯȱȱȱǯȱřŗȱȱ
                                                      - 8 -
ȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱ
ǯȱȱȱȱȱǯȱŗŗŗŗȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱ
ǰȱǰȱȱȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱȱ
ªǰȱȱǯǯȱªȱèǳȱȱ
ȱ
      ȅǳȱ
      ȱȱ®ȱȱȧȱȱèǰȱȱȱśȱǰȱȱȱȱȱªȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱȱªȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱ ǰȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ
      ȱȱȱ ȱ®ȱȱȱȱȱȗȱŝŗȱ
      ǯȱ
      ȱ
      ªȱȱȱªȱ ȱ ȱȱȱȱȱȱ
      ȱ ǰȱ ȱ ȱ ªȱ èȱ ȱ ȱ ªȱ ǯȱ ªȱ ȱ
      ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ
      ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱ®ȱȱèȱȱǯȱ
      ȱ
      ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱȗȱşśȱȱȱ®ȱ
      ȱèȱ ǯȱȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱ
      ȱȱ¢ȱȱȱªȱȱǯȱ
      ȱ
      ȱȱ®ȱȱȧȱȱèǰȱȱȱśȱǰȱȱȱȱȱªȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱȱªȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ªǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱ èȱ ȱ ȱ ®ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ¢ȱ
      ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȱȱªȱȱȱǯȱ
      ȱ
      ȱȱȱȱȱȱèȱȧȱ®ȱǰȱȱȱȱȱ
      ȱ ª®ȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȗȱşśǯȱ
      ȱ
        ȱȱȱ®ȱȱȱȱŗȱªȱȱȱǯȱȱ
      èȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱ®ȱ
      ȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱ®ǯȱ
      ȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ
      ȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱȱǯȱ®ȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ǯȱ ȱ ȱ
      ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
                                                 - 9 -
ǯȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱȱȱȱ®ȱȱȱǯȱ
ȱ
¢ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ
ȱ¢ȱȱȱȱȱȱȱǯȱªȱªȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
ȱ
ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ
ǰȱȱȱ®ȱȱȱ®ǯȱȱȱªȱ
ȱ ȱ ªȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ǯȱ ȱ ȱ śȱ
ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ èȱ ȱ ªǯȱ ȱ ȱ
ȱȱśȱȱȱèȱȱªǯȱȱȱªȱȱȱȱȱǰȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱǯȱ
ȱ
ªȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ
ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èǯȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱȱȱªǯȱȱǰȱȱȱȱǰȱȱ
ȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱèȱȱȱȱ
ȱȱȱǯȱ
ȱ
èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱªȱȱȱȱȱȱªªǯȱ
ȱ
ȱȱśȱȱȱèȱȱȱȱȱȱªǯȱȱȱªȱȱ
ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ǯȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱȱ®èǯȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱ
ǰȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱǯȱ
ȱ
  ȱȱªȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱªȱȱȱȱ
®ȱǰȱȱèȱȱ®ǰȱȱȱ®ȱȱȱȱ®ǯȱ
ȱ
ȱ
ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ
®ȱ ȱ ǯȱ ªȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱ®ȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
ȱ
ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
èȱǯȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱǯȱȱȱªȱȱȱǯȱ
ȱ
ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
ȱȱǯȱ ȱȱȱȱȱèǯȱ ȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
ȱ
èȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
®ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ
ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
®ȱȱȯȱȱªȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
ȱ
                                                    - 10 -
      èȱèȱ®ǰȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱ®ǰȱȱȱȱȱèȱȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ
      ȱ®ǯȱèȱȱȱȱªȱȱȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱ ȱ ®ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱªªǯȱ
      ȱ
      ȱȱȱȱ®ǰȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱªȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱ
      ȱǯȱȱȱȱèȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱªȱ
      ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ǰȱ ȱ  ȱ ®ȱ èǰȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ
      ǯȱ
      ǳȅȱ
ȱ
ǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱ
ȱªǰȱȱǯǯȱªȱèǳȱȱ
ȱ
      ȅǳȱ
 1    ȱ èȱ ®ǰȱ ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ řǯȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȱ řŗŗřȱ ǻȱ ŗǽǰȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱ®ȱǰȱȱȱèȱȱȱǰȱªȱȱ
      ȱȱ®ȱǯȱ ȱȱȱȱǰȱȱèȱȱȱ
      ȗȱŝŗǰȱǯȱŗǰȱȱȱȱªǰȱȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ǯȱ ȱ ȗȱ ŗřǰȱ
      ǯȱŗŗǰȱŗǯȱǯ
 ř    ȱ ªȱ ªȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱȱǰȱǯȱȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱ
      ŗǯȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ řǯȱ ǰȱ ȱ ®ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱǰȱ
      ȱǯȱȱªȱèȱȱ®ȱȱèȱȱ
      ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ
      ȱȱȱ®ȱǯȱȱ
 ř    ȱ ȱ ®ȱ ȱ ǰȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȭ
      ȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
      ȱǰȱǯȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱŗǯȱǯȱ
 ś    ȱ ªȱ ȱ ȱ ŗşŝŝǯŗřşȧřȱ ǰȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ǰȱªȱȱȱȱǰȱȱȱ®ȱ¢ǯȱ
      ȱȱȱªȱȱȱŗşşśǯŝśśȱ ǰȱȱȱȱ®èȱªȱȱ
      ȱȱ®ȱǰȱȱȱȱ®ǰȱȱȱȱèȱȱȱ®ȱ
      ȱǯȱȱ
                                                    - 11 -
 ś ȱȱȱªȱǰȱȱèȭȱȱ ȱȱȱȱŗřǯȱȱřŗŗřȱȱȱȭřŗȭ
   ŗřȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ
   ȱ ȱ ȱ ®®ȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ èȱ ȱ ǳȱ
   ȅȱǰȱȱ ȱ®ȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱȱřǰȱřǯȱǰȱǯȱȗȱśǰȱ
   ǯȱŝǰȱȱȱȱȱ®ȱǰȱǯȱȱŗşşśǯŝśśȱ ǯȱ ȱȱȱ
   ȱǰȱȱȱȱèȱȱȱȗȱŝŗǰȱǯȱŗǰȱȱȱȱ
   ȱ ȱ ®ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ ȱ řǰȱ řǯȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ŗǯȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȅȱ ȱ
   ǰȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ŗřǯȱ ȱ řŗŗřȱ ǻ ȱ
   ®ȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱȱřǰȱřǯȱǰȱǯȱȗȱśǰȱǯȱŝǰȱȱȱȱ ǽȱ
   ȱȱȱȱȱȱȱȱ®®ȱǯȱ
 ŝ ®ȱȱȱȱȱªȱȱȱȱȱȗȱŝŗǰȱȱªǰȱȱ
   ǰȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ®ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱ¢ȱȱȱȱǯȱȱ
 ŝ ȱ ȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǰȱ®ȱȱȱǰȱ ȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȭǰȱ ®ȱ ǰȱ ȱ ȱ
   èȱȱȱǰȱȱȱȱ ȱȱȱȱǰȱȱ
   ȱȱȱȱȱȱ®ȱǯȱȱ
 ş ȱ ªȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
   ȱȗȗȱŗŝǰȱǯȱřȱȱřǰȱȱȱȗȱŗśǰȱǯȱřǯȱȱèȱǰȱȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ªȱ ®ȱ ȱ ªȱ ŗȱ ªȱ ȱ ȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ
   ȱ ȱ ®ȱ ®ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ®ȱ ȱ ȱ
   ǰȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱȱèǰȱǯȱȱȗȱŗŝǰȱǯȱřǯȱȱ
 ş ȱȱȱȱȱȱªȱȱèȱȱȱȱªȱȱ®ȱ
   ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ
   ®ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ªȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ®ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ǰȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®®ȱ ȱ èȱ
   ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ȱȱ¢ǰȱȱȱȱȱȗȱŝŗǯȱȱȱȱȱȱ
   ǰȱȱȱèȱȱȱǰȱȱ®ȱȱȱȱ
   ȱȱȱǯȱȱ
ŗŗ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ªȱ ȱ ȱ
   ®ȱȱȱȱȱªȱȱȱȱȱȧǯȱ
   ȱ ªȱ ®ȱ ªȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ
   ȱȱȱȱȱªȱ®ǯȱ
ŗŗ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǰȱªȱ®ȱȱȱ
   ȱȱªȱǯȱȱȱ ȱȱȱȱȱ ¢ǰȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ªȱ
                                                  - 12 -
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǳȱ
   ȱªȱȱȱȱȱǯȱȱ
ŗř ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ řǯȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ
   èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱȅȅȱȱȱªȱȱǯȱȱ
13 ȱèȱ®ǰȱȱȱȱèȱȱªȱèȱȱȱȗȱśşȱ
   ȱȗȱşśǰȱǯȱŗǰȱǯȱřȱȱřȱǻ®ǽǰȱȱȱȗȱşşǯ
ŗś ȱȱȱȱȱǰȱǰȱȱȱǰȱȱȱȱèȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ǯȱ ®ȱ ªȱ ȱ
   èȱȱȱ®ȱȱȱȱȱèȱȱȱȱ
   ȱ èȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ªǰȱ ȱ ȱ ȱ èȱ
   ªȱ®ȱȱǯȱ
15 ȱȱȱèȱȱèȱȱȱȱǰȱȱèȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȭȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱȱȱ¢ȱȱȱȱ®ȱȱǯȱ ȱ
   ªȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱèȱȱ®ȭȱȱ
   ȱȱ®ȭȱȱǯȱ
ŗŝ ȱ ȱ ȱ ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ řǯȱ ǰȱ ªȱ èȱ ªȱ
   ȱȱȱȱȱȱèȱȱȱȱȱ®ȱǰȱȱȱ
   ȱǰȱȱȱȱȱȱ®ǯȱȱȱȱȱȱªȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȗȗȱ śşȱ ȱ ŝŗǰȱ ȱ ȱ ®ȱ
   ȱȱǰȱȱ®ȱȱȱǯȱ
ŗŝ ȱȱȱ®ǰȱȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǰȱȱȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȯȱ
   ȱȱȱªȱȯȱȱȱȱȅȱȅǯȱȱǰȱȱȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȗȱ ŗřǰȱ ǯȱ ŗŗǰȱ řǯȱǰȱ ȱ ®ȱ ȱ
   ȱ ǰȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ
   ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȅȅȱ ȱ
   ȱȱǯȱ
ŗş ȱ®ȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
   ȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǰȱªȱȅȱȅȱ®ȱȱȱ®ȱ
   ȱȱȱŗȱªȱǯȱȱǰȱȱȱ®ȱȱȱȱ®ȱ
   ȱèȱȱȱȱȱȱȱȱȱ®ǰȱèȱȱ
   ȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǰȱȱèȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱŗǯȱǰȱȱ
   ȱȱȱǯȱ
ŗş ȱȱªȱȱȱȱªȱȱȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱŗǯȱ
   ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ ǰȱ ȱ ¢ȱ ȱ ȱ
   ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ǯȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
   ȱȱȱȱȱȱǯȱ
                                                        - 13 -
řŗ    ȱȱȱȱèȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȯȱȱªȱ
      ȱȱȱȯȱȱȱȱǰȱ®ȱ
      ȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȭǰȱ ®ȱ ǰȱ ȱ ȱ
      èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ®ȱ ȱ ȱ ®ȭȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ǯȱ ȱ
      ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ®ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȱ ¢ǰȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ
      ȱȱȗȱŝŗǯȱ
      ǳȅ
 èȱ ȱȱȱȱȱèȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱ
 ȱȱȱ®ȱȱȱȱȱȱȱ
 ªǰȱȱǯǯȱªȱèǳȱȱ
 ȱ
      ȅǳȱ
      ȱ èȱ ȱ ®ǳȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ǰȱ ȱ èȱ ȱ ǰȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱȱȱȱȱȱȱȱèȱǰȱǯȱȱ
      ȗȱŝŗǯȱ
      ȱ
      ȱèȱȱȱȱ®ǰȱȱȱèȱȱȱȱȱȱȱȱ
      ǰȱªȱȱȱ ªȱȱǯȱ ȱȱȱȱȱ
      ȱȱȱȱèǰȱ®ȱȱªǰȱȱȱȱȱȱȱȱ
      ȱȱȱèȱȱȱ¢ȱȱǰȱȱȱȱªȱȱ
      ȱ ȉȱ ®ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȉȱȱȱȱȱȱȱǯȱ
      ȱ
      ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ
      ȱȱȱȱȱèǰȱȱªȱ ȱȱ ¢ȱªȱ ȱ
      èȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ǯȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ǯǯȱ ȱ ȱ ¢ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȗȱ ŗŝȱ ǯȱ řǰȱ ǯȱ řȱ èȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȇȱ ȱ ȱ
      ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱǯȱ
      ȱ
        ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ǰȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ èȱ ȱ ȱ ȱ
      ®ȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ȱ
      ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ ǰȱ ǯȱ ȱ ȗȱ śşǯȱ ȱ
      ȱȱȱȱ®ȱǯȱ
      ȱ
      ȱ èȱ ®ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ
      ȱ ȭȱ ǯȱ ȱ ȱ ȭȱ ȱ
      ªȱ®ȱȱȱȱǰȱȱèȱǰȱȱȱȱªȱ
      ȱȱǰȱȱ ȱ®ȱ®ȱªǰȱȱȱȱȱȱȱȱ
      ȱ®ȱǯȱ
                                                   - 14 -
       ȱ
       ȱȱǰȱȱȱȱèȱȱ®ȱ¢ǯȱ
       ȱ
       ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ¢ǰȱ ȱ èȱ ȱ ȱ
       ®ȱ ȱ ǯȱ ȱ ®ȱ ȱ ªȱ
       ȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
       ǰȱȱȱȱřȱªǰȱǯȱȱǯȱ
       ȱ
       ȱǰȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱ
       ȱ ȱ ȱ ®ȱ ŗ ȱ ǯȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ
       ȱ ȱ ªȱ ȱ ªȱ ȱ ȱ ȱ ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ
       ¢ȱȱȱ¢ȱǯȱ
       ȱ
       ȱ èȱ ȧȱ ®ǰȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ȱ ®ȱ ȱ
       ȱȱȱȱǯȱ
       ǳȅȱ
ȱ
èȭȱȱ ȱèȱ
ȱ
èȭȱȱ ȱ®ǰȱȱȱȱȱȱǰȱȱèȱȱȱ
èȱȱȱȱȱȱªȱřŗŗřȭřŗŗřǰȱȱȱ
ȱȱȱȱȅȱèȅȱǯȱȱ®ȱ
ȱȱȱȱǰȱȱèȱȱȱȱªȱèȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱèȱȱȱȗȱ
ŗřǰȱǯȱşǰȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱȱǰȱȱèȱ
ȱȱȱȱ®èȱªǯȱȱ
ȱȱ
ȱȱȱȱȱȱ¡ȱȱǰȱȱȱèȱȱ
ȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱŗǯȱǯǰȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȱǯȱȱ®ȱȱȱȱȱȱȱ
ǰȱªȱȱȱǰȱȱȱȱǰȱǯȱ
ȱřǯȱǯǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
ǯȱȱȱȱȱȱȱȱèȱȱȱ
ȱȱȱǰȱǯȱȱȗȱŗřǰȱǯȱşǰȱȱȱȱȱ
ȱȱȱ®ȱȱȱȱȱǯŗşşśǯŝśś ǯȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱ
®ȱȱǰȱǯȱȱȗȱŝŗǰȱǯȱŗǰȱȱȱȱ
                                                - 15 -
ȱǰȱȱèȱȱȱȱǰȱȱȱªȱ®ȱ
ȱǰȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱȱȱ
ȱȱèȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱ
ȱȱ¢ȱȱȱèȱȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱèȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
ȱªȱȱȱǯȱȱ
ȱȱȱȱȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱȱȱȱȱªǯȱȱ
ȱ
ȱȱ ȱǳȱȱ
ȱ èȱȱȱřŗǯȱȱŗşşśȱȱȱªǰȱȱȱȱ®èȱ
ȱȱȱȱȱȱȱ®ȱǰȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȗȱŝŗǯȱ
ȱ
®èȱȱ¢ȱȱȱȱȱȱªȱèȱȱªȱȱ
ȱȱȱªȱȱǯȱ
ȱ
  ȱȱȱȱȱèȱǰȱȱȱȱŗǰśŗȱȱśȱȱ
ȱȱȱȱǯȱ
ȱ
ȱȱªȱȱ®ǰȱȱȱȱªȱ®ǰȱȱȱ®ȱȱȱȱ
ȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
®ȱȱȱȱȱȱèȱǯȱ
ȱ
  ȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱȱȱ
ȱȱǰȱȱȱȱȱȱȱȗȱŝŗǰȱȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱǯȱ èȱȱȱȱȱȱřǯȱȱřŗŗśȱȱ
ȱřřȧřŗŗśȱªǰȱȱèȱȱȱȱȱªȱªȱªǰȱȱèȱȱ
ȱȱèȱèǰȱȱªȱȱèȱȱèªǰȱȱ
                                              - 16 -
ȱȱȱȱȱȱȱȱ®ǯȱ ȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱèȱ
ȱȱȱȱǯȱªȱȱȱªȱȱȱȱ
ȱȱªȱèȱȱȱȱȱªȱȱªȱȱ
ȱ¢ȱȱȱǯȱȱȱȱȱ®ȱȱȱȱȱǰȱȱȱ
ȱȱǰȱȱȱȱǰȱȱȱȱȱèǯȱȱȱȱȱ
ȱȱèǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
śȱǰȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ®ȱȱ
ǯȱȱȱȱȱȱȱȱǰȱȱèȱȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱǯȱ ǰȱ
ȱèȱ®ȱèǰȱȱȱ®ȱèȱǯȱȱȗȱ
ŗřǰȱǯȱşǯȱȱȱȱȗȱŗřǰȱǯȱŗŗǰȱřǯȱǯȱȱȱ®ȱȱ
ȱªǯȱ ȱȱȱȱȱȱȱȱȱȱ
ȱȱȱȱȗȱşśǯȱȱ
  ȱȱȱȱȱȱèȱȱȱȱȱªǯȱȱ
ȱȱȱȱǰȱªȱȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱȱȱȱȱǰȱǰȱȱȱȱȱȱ
ȱȱǯȱȱ¢ȱȱȱȱȱǰȱȱ
ȱ®ǰȱ®ȱèȱȱřśǯŗŗŗȱǯȱȱ
ȱ
                                        ȱȱȱǳȱ
ȱ
ǯȱȱȱèȱȧȱȱȱǯȱȱ
ȱ
ȱȱȱȱȱǰȱǰȱȱȱȱȱȱŗśȱȱȱřśǯŗŗŗȱǯȱȱ
ȱȱǯȱȱȱèȱȧȱȱǯȱèȱȱ
ȱȱȗȱşǯȱ