text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 19. august 2010
sag 381/2007
(2. afdeling)
dansk musiker forbund som mandatar for a
(advokat christian falk hansen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat lars apostoli)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 5. afdeling den 27. juni 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per sørensen, asbjørn jensen, poul søgaard, jens
peter christensen og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, dansk musiker forbund som mandatar for a (tidligere a x), har gentaget på-
standene.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret tilvejebragt supplerende oplysninger, herunder billedmateriale vedrø-
rende tøj m.v., som a angiver at have købt i 2001 til brug for sin optræden m.v.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af a og forklaring af jens otto
paludan, connie güntelberg, peter skovsted, nicci welsh og josefine campell.
                                                - 2 -
a har forklaret, at hun i 2001 arbejdede for firmaet girls squad, som beskæftigede sig med
værtindeopgaver. firmaet havde en bestemt type kønne, modellignende piger ansat, som
havde til opgave at tage ud for at repræsentere forskellige produkter. hun havde f.eks. repræ-
senteret citröen, hvor hun var iført en uniform, som kunden havde stillet til rådighed, og hvor
hun uddelte kundens pressemateriale. det var sædvanligt, at det var kunden, der stillede ko-
stumer til rådighed, men de ansatte i girls squad skulle selv sørge for sko, strømper, undertøj,
hår og make-up for egne midler. kunderne kunne stille krav til udformningen af f.eks. sko i
forbindelse med en opgave. girls squad forventede, at den ansatte stillede op med fuld make-
up og med håret stylet, når den pågældende mødte op til en opgave. der var ikke make-up
artister tilknyttet firmaet, og der blev ikke stillet produkter, f.eks. hårprodukter, til rådighed
fra firmaets side. inden en ansat tog ud på en opgave, var det sædvanligt, at firmaet modtog en
besked fra kunden, hvori det var nævnt, hvad den ansatte skulle medbringe til udførelse af
opgaven, f.eks. sorte højhælede sko eller en blonde-bh.
hun var endvidere i 2001 redaktør på en brevkasse i magasinet "frikvarter". arbejdet bestod
hovedsageligt i at besvare spørgsmål fra frustrerede unge – som f.eks.: "jeg går med selv-
mordstanker, hvad gør jeg?". hun skulle også sørge for et nyt billede af sig selv til brevkassen
hver måned, og billederne skulle helst have hver sit tema. om et foto fra aprilnummeret 2001
af "frikvarter" har hun forklaret, at hun selv lagde make-up’en til for egen regning, og at det
gjaldt for samtlige numre af bladet, hvor hun medvirkede, at hun selv betalte for make-up og
tøj. ud over de allerede omtalte opgaver udførte hun i 2001 en del danseopgaver og mode-
shows i diverse butikscentre. hun blev normalt kontaktet af enten en koreograf eller et mel-
lemled mellem butikscenteret og koreografen om en opgave, og hun havde herefter en del
danseprøver forud for opgaven. til selve showet fik hun stillet tøj til rådighed af kunden,
mens hun selv skulle sørge for sko for egen regning. hun havde typisk brug for 5 par sko pr.
show. hun skulle også selv sørge for make-up og styling af sit hår.
hun var og er medlem af bandet "y", og der er i alle sammenhænge fokus på medlemmernes
udseende, f. eks. i forhold til optræden og interviews på radio og tv. i forbindelse med radio-
udsendelser tages der også billeder, og derfor er det også nødvendigt at være stylet til en ra-
dioudsendelse. det er afgørende, at hun i alle sammenhænge ligner en popstjerne, fordi publi-
kum skal kunne genkende udseendet. man kan sige, at man som popkunstner sælger en drøm.
kunstneren skal se ud som på coveret for at se salgbar ud. hun havde en del promotionopga-
                                               - 3 -
ver i 2001, dvs. alle de typer opgaver, som giver indirekte løn ved at have afsmittende virk-
ning på salget, fordi kunstneren brandes. hun deltog f.eks. i en del award-shows, som ikke
umiddelbart var indtægtsgivende. hun oplevede, hvor vigtigt det var med udseendet, da hun
mødte op første gang i pladestudiet og talte med kenneth bager, som er et ikon inden for
elektronisk musik. han sagde, at hun så kedelig ud, og at han var i tvivl om, hvorvidt der var
salg i hende. forventningerne til en kunstners udseende skifter hurtigt over tid. de følger mo-
den, og det er vigtigt, at kunstneren er på forkant med udviklingen. fotos har således en leve-
tid på 2-3 måneder, og jo mere succes man har, jo flere billeder har man brug for. det er i
kunstnerens interesse selv at være med til at producere billederne.
hun har forklaret om nogle smykker, som hun har fremlagt billeder af, at de er indkøbt i fø-
tex og stemmer med en fremlagt bon. badgene, der ses på samme foto, er indkøbt på hoved-
banegården og stemmer med en fremlagt bon. vedrørende nogle sko, som hun har fremlagt
billeder af, har hun forklaret, at hun havde store udgifter til vedligeholdelse af sko og for så
vidt også i forbindelse med indkøbet af disse sko, idet det var nødvendigt at få skoene forsålet
med gummisåler, både på hælen og forfoden, fordi man skal skulle kunne stå fast på scenen i
forbindelse med danseoptræden. sko, der bruges til sceneoptræden, bliver slidt meget hurtigt.
alle fremlagte boner fra "master repair" vedrører udgifter til forsåling af sko anvendt til sce-
nebrug. forskellige beklædningsgenstande m.v., der fremgår af en række fremlagte fotos,
stemmer med fremlagte indkøbsboner. det røde bælte og toppen blev indkøbt på ibiza. den
røde hat blev indkøbt i topshop i illum. rævehalen og det skotskternede slips er indkøbt i
vero moda. røde stiletter er indkøbt i forbindelse med et job i odense. en zebrastribet top er
indkøbt i topshop i illum. jeansene var et almindeligt par bukser, som hun indkøbte i
topshop i illum og lavede om til scenebrug. hun har klippet buksebenene af og revet lom-
merne af, således at bukserne kom til at ligne noget specielt. blondedragten er ligeledes ind-
købt i topshop. en rød plastikrose er indkøbt i magasin. hun tildannede rosen, idet hun satte
den på et bånd og limede glimmer og rhinsten på, hvorefter hun benyttede den som et hals-
bånd. svedbåndene, der ses på nogle fotos, er indkøbt i sportmaster. hun satte selv sten på
svedbåndene. samtlige genstande er anvendt i forbindelse med hendes koncerter i 2001. hun
har selv taget de fremlagte billeder, og hun har fotograferet alt det tøj, som hun kunne finde
tilbage fra 2001. noget af tøjet fra dengang er smidt ud, fordi det var gået i stykker i forbin-
delse med scenebrug. hun er en samler, og hun har gemt meget. rigtig meget af hendes sce-
netøj er indkøbt i almindelige butikker som almindeligt tøj, hvorefter hun har klippet og syet i
                                               - 4 -
det og lavet det om til scenetøj. en blondetop, der ses på et fremlagt foto, er således et par
strømper, som er tilvirket til en top. en t-shirt er en ganske almindelig t-shirt, der er klippet
til i formen, f.eks. er den rundet forneden. det samme gælder andre t-shirts, der ses på frem-
lagte fotos. en nederdel er indkøbt i h&m, hvorefter hun besatte den med sten. nederdelen er
anvendt i forbindelse med afslutningen på robinson ekspeditionen. intet af tøjet har været
anvendt i privat sammenhæng, idet tøjet slides meget voldsomt i forbindelse med scenebrug
og kommer til at lugte voldsomt af sved, så det faktisk ikke er muligt at bruge tøjet privat.
endvidere kan meget af det tildannede tøj ikke vaskes, f.eks. når der er sat sten på.
med hensyn til sine indkøb af make-up plejede hun i sit skatteregnskab at fratrække udgif-
terne til de varer, som hun ikke ville have indkøbt til sit private brug. vedrørende en fremlagt
bon fra matas har hun forklaret, at hun stregede udgifterne til deodorant og bodylotion over,
fordi disse poster vedrørte hendes privatforbrug og derfor ikke skulle fratrækkes i skatteregn-
skabet. hun trak det ud af en bon, som hun anså for at være til privat brug. af de samme
grunde har hun overstreget udgifterne vedrørende pebermynteolie, kamilleblomstthe m.m. på
fremlagte boner fra matas. på en fremlagt bon fra københavns lufthavn har hun på samme
måde bl.a. trukket eau de toiletten ud. en fremlagt bon fra illum vedrører indkøb af founda-
tion, og en anden fremlagt bon fra illum vedrører køb af en mascara. hun har aldrig fratrukket
udgifter til hverken parfume eller hudplejeprodukter, som hun har anset for at vedrøre sit pri-
vatforbrug. i 2001 købte hun ikke make-up til privat brug, idet hun ikke havde noget privat
forbrug heraf. når det var nødvendigt at bruge så meget make-up i forbindelse med arbejdet,
følte hun ikke trang til at bruge make-up, når hun var privat. om nogle fremlagte frisørreg-
ninger har hun forklaret, at det var nødvendigt for hende at gå til frisør og få farvet hår hyp-
pigt, fordi farveforskellen ellers ville kunne ses på tv. i 2001 farvede hun også selv hår et par
gange, hvilket formentlig fremgår af fremlagte boner fra matas. i 2001 var hun farvet sorthå-
ret, og da sort afviger fra hendes egen hårfarve, var det nødvendigt at få farvet håret gentagne
gange. vedrørende nogle fremlagte regninger fra abby beauty cult har hun forklaret, at reg-
ningerne vedrører hårfjerning med voksbehandlinger af ben og armhuler, og at det var nød-
vendigt for hende at få ben og armhuler vokset, fordi en barbering ville efterlade skygger, der
ville kunne ses på tv.
jens otto paludan har forklaret, at han i 13 år var administrerende direktør i pladeselskabet
universal, som er verdens største pladeselskab og det største pladeselskab i danmark. han
                                               - 5 -
stoppede som direktør i selskabet for et års tid siden. det har alle musikgenrer i sin stab, her-
under klassisk musik og rockmusik. som direktør arbejdede han sammen med mange forskel-
lige kunstnere, hvoraf nogle af de mest toneangivende var ”aqua”, ”safri duo” og bent fa-
bricius-bjerre. han havde altid megen personlig kontakt med kunstnerne. det var hans op-
fattelse, at der var størst fokus på kunstnerens udseende inden for popgenren, hvor markedet
helt klart har krav til kunstnerens påklædning og udseende. fansene skal kunne se op til deres
idoler, og derfor skal kunstnerne se anderledes ud end andre. man bygger så at sige en fanta-
siverden op, som kunstneren er en del af. det er ikke muligt inden for popgenren at skille mu-
sikken og det visuelle udtryk ad; det visuelle udtryk er mindst lige så vigtigt som musikken,
og det kræves, at der skal være en sammenhæng mellem musikken og det visuelle udtryk.
publikum skal kunne se, at popstjernerne udvikler sig, og derfor er det vigtigt, at deres visu-
elle udtryk holdes vedlige og udvikles. popkunstnerne ved godt, at udtrykket har væsentlig
betydning for deres salg. på pladeselskabet fortalte man som en del af selskabets rådgivning
til kunstnerne, at de skulle være opmærksomme på deres visuelle udtryk. der er særlig fokus
på en popmusikers udseende i forbindelse med optræden udadtil, f.eks. ved koncerter, ved
optagelse af musikvideoer og i interviewsammenhæng. dette gælder også i forbindelse med
promotionaktiviteterne, f.eks. når en kunstner giver interview til morgen-tv, hvor kunstneren
ikke bare kan dukke op i sin sædvanlige påklædning, idet det vil have en negativ effekt på
forbrugerne. det er hans opfattelse, at der bliver krævet abnormt meget med hensyn til stadig
fornyelse af kunstnerens udseende. f.eks. kan en popkunstner ikke komme i det samme sæt
tøj i flere måneder i træk, fordi det ville være utroværdigt i forhold til den fortælling, som
popkunstneren sælger til sit publikum. hertil kommer, at markedets forventninger til kunstne-
rens udseende skifter konstant. der er krav om, at der skal være en dynamisk udvikling i ud-
trykket. han kender a, og han kendte hende også tilbage i 2001. hun signalerer en bestemt
type popkunstner, hvor påklædning og udseende er meget væsentligt. efter hans opfattelse
ville hun ikke kunne leve op til markedets forventninger om en popkunstner, hvis hun op-
trådte i en traditionel garderobe og med almindeligt hår og make-up.
connie güntelberg har forklaret, at hun var engelsklærer for a på vuc i 2001, og så vidt hun
husker, underviste hun a gennem et år og vistnok i 6 timer om ugen. til daglig lignede a alle
de andre elever, og der var ikke noget bemærkelsesværdigt ved hendes påklædning eller ud-
seende. der var imidlertid to gange, hvor a så meget anderledes ud, så man næsten ikke
                                               - 6 -
kunne kende hende. i disse tilfælde kom hun iført make-up, høje sko og en stor hat, og hun
fortalte, at hun kom fra en optræden, vistnok en studieoptagelse.
peter skovsted har forklaret, at han i perioden fra 1995 til 1999 arbejdede som promotion-
assistent og promotionmanager i flex records, hvor han havde ansvaret for markedsføringen
og hovedansvaret for pr. fra 1999 arbejdede han i firmaet edel mega, hvor han havde ansva-
ret for den internationale markedsføring af nordiske kunstnere. han har arbejdet med en stribe
kendte navne. han har især beskæftiget sig med musikgenrerne pop og dance. der er forskel-
lige krav til kunstnernes visuelle udtryk inden for de forskellige musikgenrer. der vil altid
være forventninger til, at en kunstner gengiver sin musik i sit visuelle udtryk. han vil mene, at
kravene er særligt store inden for popgenren, hvor det unge publikum gerne vil have et for-
billede at se op til. popmusikken er særligt orienteret mod tidsånden, og det skal kunstneren
afspejle. som manager ser man på, hvordan kunstnerens evne er til at vise sit musikalske ud-
tryk gennem sit udseende. med hensyn til bandet ”y” og a er det visuelle udtryk helt afgø-
rende for bandets evne til at sælge på markedet. det er så at sige en del af pakken. det er
blandt andet af samme grund, at man i branchen netop laver musikvideoer, hvor man gengiver
kunstnernes visuelle udtryk sammen med musikken. det, man laver, skal være så "hamrende
fedt" som muligt. moden dikterer, hvordan en popkunstners udtryk skal være på et bestemt
tidspunkt. pladeselskabet vil normalt rådgive en kunstner omkring udseendet, og pladeselska-
bet vil normalt også kunne hjælpe med forskud til indkøb af tøj, med at udlåne tøj til brug for
f.eks. en fotosession, og med at søge sponsorater. en popkunstner kan ideelt set kun bruge det
samme sæt tøj én gang i forbindelse med en optræden, fordi popkunstneren skal kunne hæve
sig op over det almindelige og levere en drøm. det er imidlertid klart, at popkunstnerens øko-
nomiske formåen også sætter begrænsninger. en popkunstners udseende er vigtigt i alle de
sammenhænge, hvor den pågældende kan blive fotograferet. han kender as karriereforløb i
store træk, og han har selv været involveret i hendes første pladeudgivelse. det visuelle ud-
tryk er efter hans opfattelse meget vigtigt for bandet ”y”. han vil mene, at traditionelt tøj og
almindelig make-up og hårstil ikke ville kunne opfylde markedets forventninger til as ud-
seende, når hun optræder med ”y”. særligt i forbindelse med tv-shows, hvor der er stor mu-
lighed for at markedsføre sig, vil man normalt ofre noget ekstra på make-up og hår.
nicci welsh har forklaret, at hun arbejder som hår- og make-up-artist og som imagekonsulent
inden for mode- og musikbranchen. hun arbejder med kunstnere fra alle musikgenrer inden
                                               - 7 -
for popmusikken, og hun har blandt andet arbejdet med robin williams og ”miss grey” og
danske kunstnere som ”y” og ”nick & jay”. hun har ikke klassiske musikudøvere i sin stald.
set fra hendes arbejdsområde hænger musikken og det visuelle udtryk klart sammen som
uadskillige inden for popmusikken. begge elementer er lige vigtige. pladeselskabet vil typisk
kontakte en hår- og make-up-artist som hende, når en kunstner har henvendt sig til pladesel-
skabet. når hun har fået en sådan opgave, plejer hun at starte med at lytte til musikken og
prøve at finde frem til det udtryk, som kunstneren ønsker at få frem. derefter plejer hun at tale
med kunstneren for at afdække dennes egne forventninger til sit image. i danmark, hvor
kunstnerne ikke har uanede ressourcer, vil hun typisk også hjælpe kunstneren med at finde de
redskaber, som vedkommende skal bruge til at skabe det ønskede image. det er nødvendigt
for en popkunstner altid og i alle sammenhænge at udtrykke sit image for ikke at skuffe pub-
likums forventninger. hertil kommer, at tendenserne, som kunstneren må følge, skifter hele
tiden. musikbranchen hænger sammen med modebranchen, og det betyder, at tendenserne
skifter ca. hver 3. måned ligesom i modebranchen. hun kender a og hendes band ”y”, og
”y” konkurrerer på grund af bandets succes med både danske og internationale kunstnere.
normalt vil en udenlandsk kunstner have en make-up-artist hos sig hele tiden, mens en dansk
kunstner typisk ikke vil have råd til det. en kunstner på as niveau vil ikke kunne nøjes med at
være iført traditionelt tøj, hvis hun skal kunne imødekomme markedets forventninger. a be-
skæftiger sig med et område inden for popmusikken, hvor man sælger en drøm, og derfor dur
almindeligt tøj ikke. det samme gælder med hensyn til make-up og hår, hvor der også er for-
ventninger om noget ekstraordinært. popkunstnere skal levere en ydelse af meget høj kvalitet,
og derfor er det nødvendigt, at tøj, make-up og hår er i orden, for ellers bliver resultatet ikke
tilfredsstillende. hun plejer at anbefale sine kunder at få farvet hår hver 2.-3. uge og at blive
klippet hver 5.-6. uge. det er især vigtigt, at håret bliver passet med farvning hver 2.-3. uge,
fordi man ellers vil kunne se hårrødderne. dette ville også være hendes anbefaling til a.
josefine campell har forklaret, at hun i 2001 var medejer af firmaet girls squad aps, som er
et bureau, der booker modeller ud til at udføre opgaver i forbindelse med eksempelvis events
og forpremierer. hun stod selv for drift, administration, marketing, salg, konceptudvikling og
strategi i selskabet, mens hendes forretningspartner havde ansvaret for de ansattes styling.
hun stod for at aftale med kunderne, hvorledes de ansatte skulle se ud og være klædt til en
konkret opgave. de ansattes evne til live-optræden var vigtig, fordi de ansatte ville være
booket af kunden til at gøre reklame for et eller andet, f.eks. uddele parfumeprøver fra en be-
                                                - 8 -
stemt producent til en forpremiere. det blev aftalt i et samarbejde mellem kunden og girls
squad, hvorledes de ansatte skulle være klædt og stylet til en given opgave. ofte skulle de
ansatte afspejle kundens brand, hvilket eksempelvis krævede helt specielle kjoler eller kostu-
mer, eller at de ansatte var klædt og stylet ens. girls squad stillede kjoler til rådighed for de
ansatte, mens de ansatte selv skulle stille til en opgave med basisting som undertøj, sko og
strømper samt make-up. de ansatte skulle selv afholde udgifterne hertil. girls squad forud-
satte, at de ansatte havde et mindre udvalg af basistingene, f.eks. hudfarvede og sorte strøm-
per samt mørkt undertøj og lyst undertøj, der ikke kunne ses gennem tøjet. kunden ville ofte
også stille krav til udseendet af basistingene. hun kan ikke sige præcist, hvor stort et udvalg
af basisting selskabet krævede, at de ansatte var i besiddelse af, men girls squad havde fastsat
retningslinier for kravene hertil. girls squad kørte med to standard make-up, henholdsvis en
almindelig standard make-up og en aften make-up, og de ansatte blev oplært i at lægge kor-
rekt make-up. på daværende tidspunkt havde girls squad et samarbejde med kosmetikfirmaet
clinique, som stod for oplæringen. de ansatte kunne få make-up produkter fra clinique, hvis
de mødte op på kontoret og fik lagt make-up. der var imidlertid behov for, at de ansatte havde
meget kosmetik selv, fordi de for det meste selv skulle møde op et bestemt sted iført fuld
make-up. de ansatte skulle som nævnt selv sørge for og bekoste alle hårstylingprodukter. det
var sket én gang, at de ansatte havde fået nogle shampoos. girls squad ville have betragtet det
som pligtforsømmelse og anledning til afskedigelse, hvis en ansat ikke mødte op klædt og
stylet som forudsat af selskabet, og de samme vilkår gælder for modeller inden for modebran-
chen.
højesterets begrundelse og resultat
som anført af landsretten må udgifter til tøj, frisør og make-up m.v. i almindelighed anses
som privatudgifter, der ikke er fradragsberettigede i medfør af statsskatteloven.
heller ikke for højesteret har a godtgjort en sådan sammenhæng mellem sin indkomst-
erhvervelse i 2001 og alle de udgifter til tøj, frisør og make-up m.v., som hun har krævet fra-
drag for, at der er grundlag for at tilsidesætte skattemyndighedernes skønsmæssige fastsæt-
telse af størrelsen af de fradragsberettigede udgifter.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                           - 9 -
                                   thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal dansk musiker forbund som mandatar for a betale
30.000 kr. til skatteministeriet.
sagsomkostningsbeløbene skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 nak
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 9. juli 2015.
b-191-15
s aps u/konkurs
(advokat boris k. frederiksen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps, tidligere s1 aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stif-
tet den 6. november 2012 af selskab1 aps med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev ind-
betalt kontant til kurs 100. x har ifølge samme rapport siden den 6. november 2012 og frem
til den 27. oktober 2014 været registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”per
                                                          -2-
den 27. oktober 2014 at være et afviklingsselskab”. selskabet blev erklæret konkurs den …
2014, og advokat boris frederiksen blev udpeget som kurator.
retten har den 15. april 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
fristdagen er 20. november 2014.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 12. maj 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x via e-boks den 2. juni 2015, hvor han samtidig bekræftede at
have modtaget rettens brev af s.d. med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra
forkyndelsen. x har ikke siden svaret på rettens henvendelser og har således hverken ned-
lagt en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på
skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”… det er overordnet kurators opfattelse, at x ikke har opfyldt de lovpligtige krav til bogføring,
       herunder bogføringspligten, udfærdigelse af regnskabsmateriale, god bogføringsskik samt pligten
       til at opbevare bogføringsmateriale, jf. bogføringslovens §§ 6-10 og §§ 13-14. hertil kommer, at x
       ligeledes ikke har sørget for, at selskabet har angivet og indbetalt skatter og afgifter i overensstem-
       melse med den gældende skattelovgivning. derudover har x ikke opfyldt årsregnskabslovens § 8,
       idet selskabet ikke har indgivet årsrapport for 2013/2014, ligesom x har videreført driften af virk-
       somheden på trods af betydelige økonomiske vanskeligheder med yderligere tab for kreditorer, her-
       under navnlig skat, til følge.
                                                 -3-
x har herved udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, hvorfor der som følge heraf af konkursboet er
nedlagt påstand om konkurskarantæne for x i 3 år …
selskabet havde til formål at forestå salg af led-belysning, hvor hovedaktiviteten har bestået af anden
teknisk rådgivning.
x udgjorde direktionen i selskabet indtil den 27. oktober 2014, hvor p1 indtrådte som direktør.
p1 driver erhverv inden for nedlukning af insolvente virksomheder gennem selskabet selskab2 a/s, i
hvilken forbindelse han blandt andet tilbyder at overtage den tidligere ledelses hverv, jf.
www.selskab2.dk. p1 ændrer ved sin tiltræden som direktør eller likvidator de pågældende selskabers
navne og nummererer dem fortløbende. således var s1 aps det 296. selskab i rækken.
som følge af selskabets restance til skat angående skyldig moms, a-skat og am-bidrag for i alt kr.
417.629,- indgav kammeradvokaten på vegne skat konkursbegæring mod s aps den 19. november
2014 …
den relevante periode for bedømmelse af sagen, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, er således fra den 20. no-
vember 2013 til den … 2014.
1.      sagens faktiske forhold
som nævnt ovenfor blev s aps (tidl. s1 aps) stiftet den 6. november 2012 med x som direktør. selskabet
drev virksomhed med salg af led-belysning og anden teknisk rådgivning, og var hos skat registreret
for moms, a-skat/am-bidrag og selskabsskat.
selskabet har i 2013 og 2014 undladt at angive samt betale a-skat og am-bidrag, ligesom der ikke er be-
talt betydelige momstilsvar for 2012 og 2013.
det fremgår således af konkursbegæringen (bilag 3), at selskabet pr. den 5. november 2014 skyldte følgen-
de beløb til skat:
moms 4. kvartal 2012                                                         kr.     157.543,00
moms 4. kvartal 2013                                                         kr.     183.394,00
                                                    -4-
renter af moms                                                                  kr.     12.128,00
a-skat september 2013                                                           kr.      1.908,00
a-skat oktober 2013 (foreløbig fastsættelse)                                    kr.      5.000,00
a-skat januar 2014                                                              kr.     24.963,00
a-skat maj 2014                                                                 kr.     10.535,00
a-skat juli 2014                                                                kr.      2.357,00
a-skat september 2014 (foreløbig fastsættelse)                                  kr.      5.000,00
am-bidrag september 2013                                                        kr.        982,00
am-bidrag oktober 2013 (foreløbig fastsættelse)                                 kr.      2.000,00
am-bidrag januar 2014                                                           kr.      5.922,00
am-bidrag maj 2014                                                              kr.      4.267,00
am-bidrag juli 2014                                                             kr.      1.579,00
am-bidrag september 2014                                                        kr.      2.000,00
gebyrer a-skat og am-bidrag (foreløbig fastsættelse)                            kr.      2.400,00
                                                                                kr.    421.978,00
- efterangivelse moms 2. kvartal 2014                                           kr.     11.424,00
                                                                                kr.    410.554,00
inkassoomkostninger                                                             kr.      7.075,00
                                                                                kr.    417.629,00
hvortil kommer yderligere renter samt et ikke kendt afgiftstilsvar for perioden fra den 1. oktober 2014
frem til dekretdagen tillige med et endnu ikke kendt a-skattetilsvar og bidrag for perioden fra oktober
2014 til dekretdagen.
på denne baggrund blev selskabet erklæret konkurs ved skifteretsmøde den … 2014, hvor p1 mødte som
direktør på vegne af selskabet.
p1 oplyste på skifteretsmøde, at driften i selskabet blev indstillet i forbindelse med hans indtræden i sel-
skabet den 27. oktober 2014. han oplyste endvidere, at han var blevet kontaktet af x, som anmodede om
hjælp til at få afviklet selskabet, og at aftalen mellem dem blev indgået mundtligt. han oplyste endvidere,
at han endnu ikke havde modtaget noget honorar for sit arbejde, men at dette ville blive betalt senere af x.
x har ved e-mail af den 17. december 2014 … oplyst til konkursboet, at baggrunden for konkursen og re-
stanceopbyggelsen er, at selskabet ved sin oprettelse i 2012 oprindeligt havde til formål at sælge solcelle-
                                                   -5-
systemer, hvilket gik udmærket, indtil der blev indført to lovændringer på området i 2013. herefter over-
gik selskabet til at sælge led-belysning, hvilket dog ikke gik efter planen.
han oplyste endvidere, at der havde været et par ansatte i selskabet, og at der, i forbindelse med at det gik
selskabet dårligt økonomisk, blev anvendt midler til at betale lønninger, som der ellers skulle have været
betalt skat med. derudover oplyser x, at der i det seneste halve år forud for konkursen ikke har været no-
gen ansatte i selskabet, og at hans tidligere kæreste, p2, har været en stor del af selskabets kompetencer, og
blandt andet har stået for bogføringen i et mindre omfang.
selskabet har senest indleveret årsrapport for perioden den 6. november 2012 til den 30. april 2013 …
det fremgår af årsrapporten, at selskabet havde et bruttotab for perioden på kr. 95.189,- og et samlet re-
sultat på kr. -74.360,-.
selskabet har ikke indleveret årsregnskab for perioden den 1. maj 2013 til den 30. april 2014. selskabet
har anvendt revisionsvirksomheden nymark christensen til udarbejdelse af årsregnskaber og gennem-
gang af bogføring for regnskabsåret 2012/2013.
konkursboet har ved henvendelse til revisor fået udleveret fysisk bogføringsmateriale for regnskabsårene
2012 og 2013. derudover har revisor ved e-mail af den 15. december 2014 … fremsendt råbalance og kon-
tospecifikationer for perioden den 1. maj 2013 til den 30. april 2014. revisor bemærker dog i mailen, at
tallene ikke er afstemt, hvilket skyldes, at selskabet ikke afregnede honorar til revisor, hvorfor arbejdet fra
revisors side blev indstillet.
selskabet havde i øvrigt en driftskonto hos nykredit, og der er i den forbindelse indhentet kontoudtog for
perioden den 20. november 2013 til den 20. november 2014 … samt for perioden den 20. november 2014
til den 16. januar 2015 …
kontoudtogene bekræfter, at x på egen hånd har fortsat driften i selskabet i perioden seks måneder forud
for konkursen, hvor selskabet ikke havde andre ansatte, herunder hverken bogholder eller antaget revisor.
x har trods anmodning herom ved brev af den … 2014 … ikke fremsendt noget regnskabs- eller bogfø-
ringsmateriale for denne periode eller for selskabet i øvrigt.
af kontoudtogende … fremgår endvidere en lang række uspecificerede betalinger med ”debitkort
00000001” af mindre beløb, ligesom der i vidt omfang er foretaget kontante hævninger, uden at disse kan
                                                        -6-
     henføres til selskabets drift. ved e-mail af den 24. marts 2015 … blev x anmodet om at redegøre for disse
     betalinger og fremsende dokumentation for disse betalinger, som var markeret i et vedhæftet kontoudtog.
     ved e-mail af den 7. april 2015 … besvarede x ovenstående henvendelse med oplysning om, at debitkortet
     var det eneste kort tilknyttet selskabet, og at kortet var blevet anvendt til udgifter i forbindelse med:
             ”div. møder i byen, udgifter til møder på kontoret.
             køb af drift aktiver
             køb af små anskaffelser
             daglige udgifter på kontoret, herunder: kaffe, pære / belysning mv.
             tilbagebetaling af kontant udlæg fra medarbejder”
     han oplyser endvidere, at han ikke har adgang til regnskabsmateriale og bilag, hvorfor han ikke kan rede-
     gøre eller dokumentere yderligere for betalingerne.
     det fremgår endvidere af kontoudtogene for perioden den 20. november 2014 til den 16. januar 2015 …
     at der efter konkursdekretets afsigelse den … 2014, er foretaget yderligere kontante hævninger på i alt
     9.000,- kr. fra pengeautomat hhv. den 12. og den 15. december 2014, og at der den 12. december 2014 li-
     geledes blev overført kr. 20.400,- med angivelse af teksten ”ekspres p2”. betalingerne er således sket med
     konkursboets midler og dermed forsøgt unddraget selskabets kreditorer.
     det bemærkes, at den manglende spærring af konto- og hævekort pr. dekretdagen beror på en ekspediti-
     onsfejl fra bankens side, som på nuværende tidspunkt behandles af banken.
     der er i konkursboet alene registreret et aktiv i form af et indestående på selskabets konto i nykredit, som
     efterfølgende er blevet overført til konkursboets konto på i alt kr. 113.461,64.
     der er i boet anmeldt krav for kr. 627.885,27 kr. herunder et skattekrav på ca. kr. 430.454,-, jf. gældbogs-
     udskrift af den 8. maj 2015 …
     selskabets resterende aktiver blev ved købsaftale af den 15. november 2014 … solgt af s aps ved p1 til
     selskabet selskab3 ivs, som også ejes af x og som blev stiftet den 5. november 2014 …”
synspunkter
                                                          -7-
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
     ”… konkursboet gør til støtte for den nedlagte påstand overordnet gældende, at betingelserne for at på-
     lægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, er opfyldte.
     konkursboet gør i den forbindelse for det første gældende, at x har udgjort den daglige ledelse i s aps
     (tidl. s1 aps) senere end et år før fristdagen.
     x har i erhvervsstyrelsens it-system været registreret som direktør fra stiftelsen i november 2012 og frem
     til den 27. oktober 2014, hvor p1 indtrådte som direktør. x har således deltaget i ledelsen senere end et år
     før fristdagen, hvorfor den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 2. led, hermed er
     opfyldt.
     konkursboet gør for det andet gældende, at x på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til
     at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., 3. led.
     konkursboet bemærker i den forbindelse,
     at      konkursen har ført til et ikke-ubetydeligt tab for kreditorerne,
     at      konkursen bl.a. skyldes manglende angivelse og betaling af a-skat, am-bidrag og moms i perioden
             2012 – 2014,
     at      der tilsyneladende ikke er sket bogføring af selskabets aktiviteter i perioden den 1. maj 2014 og
             frem til dekretdagen den … 2014, selvom der var drift i denne periode,
     at      der ikke er aflagt årsrapport for regnskabsåret 2013/2014, nærmere bestemt perioden den 1. maj
             2013 til den 30. april 2014,
     at      driften i selskabet er videreført på trods af, at selskabet var i store økonomiske vanskeligheder, her-
             under ikke har kunnet betale løn til medarbejdere, revisor mv., med yderligere tab for kreditorer,
             herunder skat, til følge,
     at      der tilsyneladende er sket udbetalinger og overførsler fra selskabets konto, som ikke synes at kunne
             henføres til selskabets aktiviteter eller drift,
     at      der selv efter dekretdagen er sket udbetalinger og overførsler med midler, der har tilhørt konkurs-
             boet, og som dermed er blevet unddraget selskabets kreditorer.
                                                    -8-
konkursen i nærværende sag kan ikke henføres til ydre omstændigheder, men skyldes primært den af s
aps (tidl. s1 aps) udviste adfærd, herunder den manglende økonomistyring i selskabet samt den mang-
lende angivelse, indeholdelse og betaling af skatter og afgifter og uforsvarlige videreførelse af selskabets
drift uden samtidig overholdelse af krav til bogføring mv.
på baggrund af de foreliggende oplysninger må det antages, at x ikke har iagttaget sin pligt til som den
registrerede direktør at sikre, at der foretages løbende bogføring, og at bogføringsmaterialet tillige opbeva-
res forsvarligt.
x har trods anmodninger herom ikke kunnet fremvise relevant bogførings- og regnskabsmateriale for
navnlig perioden fra den 30. april 2014 og frem til dekretdagen, selvom driften i selskabet har været vide-
reført i denne periode. kontoudskrifter fra selskabets konto i nykredit understøtter, at der er sket betyde-
lige ind- og udbetalinger i denne periode, og at der dermed har været betydelig aktivitet i selskabet i perio-
den, uden at posteringerne er blevet bogført.
x har ikke nærmere kunnet redegøre for eller dokumentere, at udbetalinger og kontante hævninger er sket
som led i selskabets drift. den manglende bogføring gør det således reelt umuligt at fastlægge selskabets
økonomiske forhold.
det bemærkes, at forholdet må anses for groft uagtsom, og at der er tale om fundamentale og omfattende
mangler ved selskabets bogføring.
konkursboet bemærker endvidere, at x efter boets opfattelse kan have overtrådt straffelovens § 302, stk. 1,
nr. 1 og 2, idet han synes i væsentligt omfang at have overtrådt bogføringsloven, herunder kravene om
registrering af transaktioner og udfærdigelse af regnskabsmateriale, opbevaring af regnskabsmateriale,
herunder beskrivelser af bogføring og systemer til opbevaring og fremfindelse af materiale, jf. straks ne-
denfor.
bogføringslovens § 16, stk. 1, jf. §§ 6-10 ses at være overtrådt, idet x ikke har overholdt pligten til at ind-
rette selskabets bogføring efter god bogføringsskik, herunder sikre at alle transaktions- og kontrolspor re-
gistreres efter reglerne, at der etableres transaktions- og kontrolspor, samt at kvalitetskravene til opbeva-
ringen af regnskabsmateriale overholdes.
                                                   -9-
hertil kommer, at det tillige fremgår af bogføringslovens § 16, stk. 1, jf. §§ 13 og 14, at x som den regi-
strerede direktør havde en pligt til at opbevare selskabets regnskabsmateriale ved ophør af bogføringsplig-
ten og tillige havde en pligt til at videregive regnskabsmaterialet til en ny ledelse samt til at udarbejde be-
skrivelse af systemer til registrering og opbevaring af regnskabsmateriale mv.
det bemærkes i den sammenhæng, at det følger af bogføringslovens § 10, at den bogføringspligtige, sel-
skabets ledelse, skal opbevare regnskabsmaterialet på betryggende vis i 5 år fra det regnskabsår, som regn-
skabsmaterialet vedrører. det fremgår af forarbejderne til bogføringslovens § 10 (lff1998-1999.1.63)
side 1727, 2. spalte, at den bogføringspligtige skal sørge for, at regnskabsmaterialet til enhver tid og uden
problemer kan fremskaffes på begæring fra revisor, offentlige myndigheder mv.
i de særlige bemærkninger til konkurslovens § 157 i lovforslag nr. 131 af den 30. januar 2013 om æn-
dring af konkursloven, retsplejeloven og retsafgiftsloven er bl.a. anført følgende omkring vurderingen af,
om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse:
         ”som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har været tale
         om groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væsentligt omfang af
         forpligtelser med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse, momsangivelse og momsafreg-
         ning og indeholdelse og afregning af a-skat.”
det er kurators opfattelse, at x ikke har opfyldt de lovpligtige krav til bogføring, herunder bogføringsplig-
ten, udfærdigelse af regnskabsmateriale, god bogføringsskik samt pligten til at opbevare bogføringsmate-
rialet, jf. bogføringslovens §§ 6-10 samt §§ 13-14 og muligvis straffelovens § 302.
det bemærkes i forlængelse heraf, at det følger af reglerne om konkurskarantæne, at særlig grove tilfælde
af overtrædelse af særlovgivningen, som eksempelvis bogføringsloven, kan være tilstrækkelig til at pålæg-
ge konkurskarantæne.
hertil kommer endvidere, at x ikke har foranlediget, at der er blevet udarbejdet og indgivet årsrapport for
regnskabsåret 2013/2014 for selskabet, hvorfor det ligeledes er kurators opfattelse, at årsregnskabslovens §
8 ikke er overholdt.
x har heller ikke sikret sig, at selskabet løbende har angivet og betalt skatter og afgifter korrekt.
                                                         - 10 -
       endeligt er der foretaget en række hævninger og udbetalinger fra selskabets driftskonto, som henset til den
       manglende bogføring ikke kan påvises at vedrøre selskabets drift. navnlig de kontante hævninger samt
       overførslen på 20.400,- kr. med angivelse af teksten ”ekspres p2” den 12. december 2014 kan indikere, at
       visse hævninger og betalinger, der endda også ses at være foretaget efter dekretdagen, kan være sket til
       private formål og således unddraget selskabets kreditorer.
       det er således konkursboets samlede opfattelse, at x har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse og
       dermed er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
       konkursboet gør med henvisning til ovenstående for det tredje gældende, at det under hensyn til x’s
       handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslo-
       vens § 157, stk. 2.
       der henvises navnlig til ovenstående bemærkninger vedrørende overtrædelse af fundamentale, centrale
       bestemmelser vedrørende kravene til bogføring, samt den uforsvarlige videreførelse af selskabets drift med
       yderligere tab for selskabets kreditorer, herunder skat til følge.
       konkursboet gør endelig gældende, at konkurskarantæne skal pålægges x for tre år, jf. konkurslovens §
       158, stk. 1, idet ingen særlige grunde taler for at pålægge x konkurskarantæne i en kortere periode …”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger som ubestridt til grund, at x har været registreret som direktør i selskabet i en
periode, som er omfattet af konkurslovens § 157, stk. 1, om konkurskarantæne. retten lægger
videre som ubestridt til grund, at selskabet i perioden trods drift tilsyneladende har undladt
bogføring, har undladt angivelse og betaling af a-skat, am-bidrag og moms og har undladt
aflæggelse af årsrapport. derudover er der tilsyneladende fra selskabets konto sket udbeta-
linger og overførsler, som ikke kan henføres til selskabets aktivitet, og disse udbetalinger og
overførsler er også foretaget efter dekretdagen. hertil kommer, at selskabets drift er fortsat
efter, at selskabet som følge af økonomiske vanskeligheder burde have indstillet driften. sel-
skabets kreditorer er derfor som følge af x’s adfærd i selskabet blevet påført ikke ubetydelige
tab. x har dermed udvist en så groft uforsvarlig forretningsførelse, at han findes at være
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
                                                - 11 -
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
afsagt den 26. november 2013 af østre landsrets 7. afdeling
(landsdommerne k. wiingaard, tuk bagger og thomas verner jørgensen (kst.)).
7. afd. nr. b-3586-12:
a
(advokat rasmus nyhold møller, besk.)
mod
e
(advokat bo hansen, besk.)
og
7. afd. nr. b-3580-12:
alm. brand forsikring a/s
(advokat mette paabøl rytsel)
mod
1) a
(advokat rasmus nyhold møller, besk.)
helsingør rets dom af 5. oktober 2012 (bs 1-691/2010 og bs 1-1583/2010) er anket af a
over for e med påstand om frifindelse.
heroverfor har indstævnte, e, påstået stadfæstelse.
dommen er endvidere anket af alm. brand forsikring a/s over for a med påstand om
frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end det pådømte.
heroverfor har indstævnte, a, påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
af ambulant notat fra nordsjællands hospital, psykiatrisk afdeling, vedrørende a udfærdiget
den 24. april 2008 fremgår, at han blev diagnosticeret med adhd i 2003, og at han siden da
                                               - 2 -
havde været i medicinsk behandling. det fremgår endvidere, at han ved en psykologisk test
foretaget i 2002/03 blev konstateret begavelsesmæssigt under gennemsnittet for alderen.
es arbejdsgiver ved medarbejder j anmeldte den 17. juli 2007 skaden, der skete den 22. maj
2007, som en arbejdsulykke. anmeldelsen indeholder blandt andet følgende oplysninger:
      ”
      forventet uarbejdsdygtigthed:
      uarbejdsdygtighed mindst én måned, men mindre end tre måneder.
      …
      beskrivelse af forløbet:
      skadelidte skal til at spise frokost. har sat sig, rejser sig så for at tage en tallerken
      (rækker ind over bordet), sætter sig igen, men en elev har fjernet stolen, så
      skadelidte ryger ned med fuld kraft på sit haleben – får ikke taget fra. venstre
      arm/hånd lander ovenpå tallerkenen, som smadrer. eleven, der har fjernet stolen
      er: a (15 år). slaget på halebenet har gjort, at skadelidte har ondt i nakke,
      hovedpine, prikken + ondt i venstre arm + håndled ligesom tennisarm. skadelidte
      er svimmel – svært ved at huske – glemmer ting – koncentrationsbesvær – bliver
      hurtig træt – sover dårligt på grund af ondt i nakken. hvis skadelidte tager bus/tog
      eller kører i bil, gør det ondt.
      årsagskategori (amter): uheld – fysisk”
som eventuelle vidner er oplyst d og c.
e var sygemeldt fra den 23. maj 2007 og blev afskediget med virkning fra 29. februar 2008 på
grund af højt sygefravær.
as forsikringsselskab, alm. brand forsikring a/s, afviste dækning den 11. juli 2008.
der er for landsretten fremlagt mail af 14. september 2009 fra es advokat til e. i mailen har
advokaten forud for hovedforhandlingen i byretten beskrevet det billede af sagen og e, som
han gerne så, at hendes forklaring skulle give retten.
parterne er enige om, at erstatningskravet som opgjort af retten i den indankede dom
beløbsmæssigt kan lægges til grund.
                                              - 3 -
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af e, m, b, d, c, g og h.
e har forklaret blandt andet, at advokatens mail af 14. september 2009 blev sendt til den
forkerte emailadresse, og at hun derfor ikke har modtaget den. hun har svært ved at holde styr
på mange informationer, og hun havde derfor under et møde aftenen før bedt sin advokat om
at skrive ned, hvad de havde talt om, at hun skulle sige, så hun kunne fastholde det i retten.
alle oplysningerne i mailen kommer fra hende.
drengene syntes, at det var sjovt at hive stolen væk under hinanden, og de havde dagen før
talt om, at de skulle lade være, fordi der kunne ske skader ved det. hun så ikke, at a trak
stolen væk bag hende, men hun så ud af øjenkrogen, at han kom ind af døren skråt bagfra, og
at han stod bag hende efter faldet. hun hørte stolen blive trukket væk. det lød ikke som et
skub. de sad nok 8-9 mennesker rundt om det ovale frokostbord. d sad lige over for hende,
og c sad ved siden af hende. hun kan ikke huske, hvem der hjalp hende op. d spurgte, om
hun var ok, og det mente hun på det tidspunkt. hun troede, at spændingerne i nakken og
ømheden fra faldet ville gå væk, men det skete ikke. hun kan ikke huske, hvornår hun fik
tanken om, at a kunne være erstatningsansvarlig, men det var ikke lige efter uheldet.
under et uddannelsesforløb har en psykolog fortalt hende, at børn med adhd ikke kan
overskue konsekvenserne af deres handlinger, og at de er meget impulsive. det fik hun
bekræftet gennem arbejdet med børnene.
hun lever i dag af midlertidig invalidepension.
m har forklaret blandt andet, at hun har arbejdet i 27 år som pædagog, men nu arbejder på
lokalhistorisk arkiv. hun er mor til a.
a havde støttepædagog allerede fra børnehaven. han startede op i folkeskolen, men i 2003 fik
han diagnosen adhd og blev flyttet til specialskolen for adhd børn under … skolen. han
var gennem hele sin opvækst en meget urolig dreng og skulle have meget klare og faste
                                              - 4 -
rammer. han kunne ikke se konsekvensen af sine handlinger. som det er typisk for adhd
børn, kunne han også være opfarende, når der var noget, han ikke forstod eller kunne
håndtere. der var ikke adfærdsændringer til det værre i forbindelse med, at a skiftede
medicinbehandling fra retalin til concerta. på skolen blev a sådan en, som blev beskyldt for
meget. han sagde hele tiden undskyld, og det gør han stadig, også når der ikke er grund til
det.
der var god kontakt mellem skolen og hjemmet, og hun blev normalt kontaktet af skolen, hvis
der var noget, men skolen informerede ikke om uheldet, heller ikke i kontaktbogen. hun hørte
først om det, da der kom brev fra es advokat i foråret 2008. hun kontaktede hans tidligere
kontaktlærer c, men talte mest med en lærer, der vist hed k, om episoden. hun afviste
erstatningskravet i et brev til es advokat og foretog anmeldelse til forsikringsselskabet, der
afviste dækning. derefter hørte de ikke mere, før stævningen blev afleveret i december 2009.
a lever i dag af kontanthjælp. han går på en produktionsskole for unge med særlige behov,
og de vil prøve at gøre ham klar til arbejdsmarkedet, men han har svært ved det. han er ved at
lære selv at stå op og komme ud af døren, så han er langt fra overvejelser om flexjob. han er
stadig i medicinsk behandling med concerta.
b har forklaret blandt andet, at den børnegruppe, der var tale om, var en meget
udadreagerende gruppe, og at hun i den gruppe altid ville sikre sig, at stolen stadig var der,
inden hun satte sig. de kunne for eksempel finde på at jage en hånd gennem en rude og true
med en kniv fra køkkenet, så det var en gruppe, hvor man var opmærksom. hun mindes ikke,
at børnene i gruppen havde en særlig ting med at hive stolene væk under folk, og hun mindes
ikke, at der har været andre lignende episoder i gruppen. det er rigtigt, at der var stole, der var
forbeholdt pædagogerne, og det holdt de fast i. det var dog ikke altid, de tog ”kampen”, hvis
et barn havde taget en af pædagogernes stole.
det er karakteristisk for adhd børn, at de er impulsstyrede, og at normalspektret ikke er,
som man ser i en tilsvarende aldersgruppe uden adhd. i den pågældende gruppe var de
aggressive og truende. børnene havde haft enormt mange nederlag i idræts- og
skolesammenhænge og blandt venner. flere af dem havde flere diagnoser, og de var ret
vanskelige at håndtere og fagligt svære at rykke. læringsmæssigt fokuserede de som lærere
                                               - 5 -
derfor mest på at bibringe dem forståelse for de basale sociale spilleregler. børnene var
særligt visiterede til den særlige afdeling for adhd børn under … skolen, hvor a gik.
adhd diagnosen var den fremtrædende, men flere havde også andre diagnoser. det var
særligt hårdt ramte børn.
a blev enormt ked af det, vred og skuffet, hvis han følte sig uretfærdigt behandlet. han kom
fra folkeskolen, hvor han havde haft mange nederlag. han kunne finde på at forlade klassen,
hvis han oplevede sig uretfærdigt behandlet. det er generelt for adhd børn, at de har en
stærk retfærdighedssans og let føler sig uretfærdigt behandlet. de lyver ikke, og de har også
en samvittighed, som gør, at de kan blive enormt kede af det og frustrerede, hvis de bagefter
godt kan se, at de har gjort noget forkert. adhd medicinen dæmper børnenes uro og sænker
impulsiviteten. børn, der ikke havde husket at tage medicin om morgenen, kan beskrives som
børn, der klatrede på væggene. allerede en halv time efter medicinindtagelse var det helt
anderledes. a fik sin medicin korrekt. hun husker ham som en, der trak sig, når han oplevede
problemer. han var ikke aggressiv.
hun kan ikke huske, hvem der fortalte hende, at det var a, der havde trukket stolen ud under
e, men det var den beskrivelse, hun fik.
kontakten med forældrene stod kontaktpædagogen typisk for via kontaktbogen. de oplevede
ikke situationen som noget, de skulle orientere forældrene om.
d har forklaret blandt andet, at de var samlet omkring frokostbordet. han sad over for e.
indgangen til lokalet var bag hans ryg. bag e var der en indgang til naboklassen. som han
husker det, sad c og han på samme side. der var uro på den side, hvor e sad. a hoppede lidt
rundt og var urolig omme bagved. som han husker det, var a den eneste, der fjollede rundt,
men der var andre børn også. han kan huske, at a virkede forskrækket, da e faldt. han har
ikke set a fjerne stolen. c gik over og hjalp e op og ud i køkkenet. han kan ikke huske, om
hun kom tilbage til bordet.
kontorstolene var lærerstole, og de almindelige stole var til eleverne. det var noget,
pædagogerne gik op i at opretholde. det kan dog godt være, at et barn har fået lov at sidde i
en lærerstol. det var ikke altid, man tog en konflikt med et barn.
                                              - 6 -
det var børn med en diagnose, der var visiteret til afdelingen under … skolen. de kunne være
urolige og udadreagerende, men det var ikke alle. a var en af de rolige drenge. han var en
god dreng. han var velmenende og ville folk det godt, og han var meget sjældent ude i fysiske
konflikter. han havde stort temperament og kunne skælde ud.
c har forklaret blandt andet, at a havde haft så dårlige oplevelser i folkeskolen, at det havde
givet ham tillidsproblemer, der gjorde det vanskeligt for ham at modtage undervisning.
adhd børn har typisk en stor retfærdighedssans. de reagerer, hvis de oplever sig uretfærdigt
behandlet, og det gjorde a også. børn med adhd er lige så forskellige som alle andre, men
hans generelle erfaring er, at de er meget ærlige. a var ikke den mest impulsstyrede, han har
oplevet. han havde i en periode været kontaktlærer for a og havde god kontakt til ham. a var
ikke en voldelig person.
han kan ikke huske noget særligt fra den pågældende frokost og fra lige efter es fald. han
kan ikke huske, hvem der hjalp hende op, og han kan heller ikke huske, om hun nævnte, at
stolen var blevet fjernet.
det ville typisk være en episode, man ville nævne i kontaktbogen, så forældrene var
orienteret.
g har forklaret blandt andet, at han var en del af lærerteamet omkring a. a kunne godt blive
ked af det. han var indesluttet og kunne være svær at kommunikere med i en længere periode.
han var adhd barn, men ikke udadreagerende, som det ellers er typisk for adhd børn. det
kan være rigtigt at sige, at han var mere verbalt reagerende. han havde fra starten en god
relation til a, som var med i gruppen, og som var én, man var glad for. han var ærlig og
havde voksenrespekt. a kunne ikke finde på bevidst at skade nogen.
han kan ikke huske, hvem der fortalte ham, at a havde trukket en stol væk under e. episoden
står ikke så klart i hans hoved, som mange andre. om hans samtale med a husker han, at a
var ked af det og så ud, som om han lige havde grædt. han kan ikke huske, hvorfor a var ked
af det.
                                               - 7 -
de benyttede kontaktbøger i kommunikationen med forældrene. det var typisk den lærer, der
sluttede dagen med eleven, der skrev i kontaktbogen. oplysninger om episoder opstået i løbet
af dagen blev overgivet mundtligt til vedkommende lærer. han vil mene, at det, at a havde
været så ked af det, var en episode, som man typisk ville nævne i kontaktbogen.
h har forklaret blandt andet, at hun sammenlagt havde arbejdet som lærer på afdelingen i nok
10 år, inden hun blev afdelingsleder. hun havde a som elev i 2007. det er kendetegnende for
adhd børn, at de er impulsive og har en stor indre og/eller ydre uro, men også at de har
svært ved at strukturere og ved at lære af deres erfaringer. a havde haft det svært i
folkeskolen og var mærket af det, da han kom til dem. han kunne ikke finde på at gøre nogen
ondt.
fra skolens side kommer man allerede under ansættelsessamtalen ind på, at man som lærer
skal være særligt opmærksom i forhold til disse børn, men nyansatte lærere skal også deltage i
et introduktionskursus herom, inden de træder i funktion.
hun mener, at hun stod i en mellemgang, da hun hørte, at e var faldet. hun kan ikke huske,
om det blev sagt, at det var, fordi stolen var blevet trukket væk under hende. de har på skolen
en aftale om, at forældrene skal orienteres, hvis der sker noget særligt omkring børnene i løbet
af skoledagen, så hun vil mene, at episoden skulle have været omtalt i as kontaktbog. hun
mener ikke, at hun har sagt i byretten, at episoden skulle klares internt i klassen, og at
forældrene ikke skulle orienteres. det er ikke en episode, der har fyldt, for hun kan ikke
huske, at der blev talt om den i klassen eller blandt kolleger.
kontaktbøgerne bliver ikke gemt. der findes heller ikke referater fra lærernes teammøder. de
bliver kun gemt i kort tid.
a har fri proces under anken og retshjælpsdækning.
e har fri proces under anken.
procedure
                                               - 8 -
parterne har for landsretten gentaget de anbringender, der blev gjort gældende i byretten, og
har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
to af de voterende (k. wiingaard og thomas verner jørgensen (kst.)) udtaler:
byrettens bevisresultat tiltrædes, dog at det findes godtgjort, at a anså skaden som en
overvejende sandsynlig følge af handlingen.
herefter stemmer disse voterende for at frifinde alm. brand forsikring a/s.
disse voterende stemmer endvidere for at stadfæste byrettens afgørelse af as og es
mellemværende, da der ikke er holdepunkter for at nedsætte hans erstatningsansvar eller lade
det bortfalde som følge af omstændigheder nævnt i erstatningsansvarslovens § 24 eller
manglende udvikling hos ham, jf. lovens § 24 a.
en voterende (tuk bagger) udtaler:
e har forklaret, at hun er af den opfattelse, at det var a, der forårsagede, at stolen forsvandt
under hende, og den opfattelse underbygges af de af d, c, g og h afgivne vidneforklaringer.
e har videre forklaret, at hun mener, at stolen blev trukket væk, sådan som det også er anført i
arbejdsskadeanmeldelsen. hun har ikke set det ske, men har for landsretten forklaret, at hun
hørte stolen blive trukket væk.
jeg lægger til grund, at der ikke fra skolen blev givet meddelelse i as kontaktbog om
hændelsen, selv om flere vidner har forklaret, at en hændelse som beskrevet af e burde være
meddelt hjemmet heri. a kan intet huske, og ingen af vidnerne – heller ikke dem, der var til
stede i lokalet – har set, hvad der skete.
der hersker derfor så stor tvivl om måden og de nærmere omstændigheder ved fjernelsen af
stolen, at det ikke kan anses for godtgjort, at a fjernede stolen med forsæt eller uagtsomt.
                                               - 9 -
hændelsen må herefter anses som et hændeligt uheld, hvilket underbygges af ds forklaring
om, at a ”fjollede rundt” i nærheden af es stol.
jeg stemmer herefter for at tage de nedlagte frifindelsespåstande til følge.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
efter sagernes udfald, værdi og omfang skal betales sagsomkostninger som følger:
i sagen b-3586-12 skal a, subsidiært statskassen, til statskassen betale sagsomkostninger for
landsretten med i alt 50.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms.
i sagen b-3580-12 skal a, subsidiært statskassen, til alm. brand forsikring a/s betale
sagsomkostninger begge retter med i alt 111.520 kr. beløbet omfatter 11.520 kr. til retsafgift
og 100.000 kr. til dækning af udgifter til advokatbistand inkl. moms.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes med den ændring, at alm. brand forsikring a/s frifindes.
i sagsomkostninger for landsretten skal a, subsidiært statskassen, betale 50.000 kr. til
statskassen. a skal endvidere i sagsomkostninger for begge retter betale 111.520 kr. til alm.
brand forsikring a/s.
det idømte betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.