text:
dom
afsagt den 17. oktober 2014 i sag nr. bs 5-620/2012:
selskabet af 15. sept. 1986 tjørring a/s under konkurs
v/kurator advokat boris frederiksen
vester farimagsgade 23
1606 københavn v
mod
danske bank a/s
holmens kanal 2 - 12
1092 københavn k
og
camping-parken herning a/s
tjelevej 10, tjørring
7400 herning
og
c.l.c.k. ejendomme aps
tjelevej 10, tjørring
7400 herning
og
camping parken gmbh
flensburger strasse 41
25971 leck
tyskland
og
a
nørregårdsvej 1
7430 ikast
og
b
fonnesbechsgade 10, 1.
7400 herning
og
c
th. nielsens gade 9
7400 herning
og
delacour dania advokatpartnerselskab
lille torv 6
8000 århus c
sagens problemstilling
denne sag drejer sig i det væsentlige om, hvorvidt der er grundlag for omstødelse af
forskellige dispositioner forud for et selskabs konkurs.
sagen drejer sig også om, hvorvidt selskabets ledelse og selskabets advokat har handlet
ansvarspådragende i relation til dispositionerne.
spørgsmålet om ansvarsgrundlaget er udskilt til særskilt forhandling og påkendelse, hvorfor
der for så vidt angår påstandene 7 og 8 er tale om delafgørelser.
                                            - 2 -
parternes påstande
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s under konkurs har nedlagt følgende påstande:
påstand 1:
danske bank a/s tilpligtes i første række at betale 4.945.481,45 kr. til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012,
i anden række fra sagens anlæg.
danske bank a/s tilpligtes i anden række at betale 2.005.921,95 kr. til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012,
i anden række fra sagens anlæg.
danske bank a/s tilpligtes i tredje række at betale 470.185,95 kr. til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012,
i anden række fra sagens anlæg.
påstand 2:
camping - parken, herning a/s tilpligtes at betale 2.775.186,90 kr. til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012,
i anden række fra sagens anlæg.
påstanden omfatter:
gaveværdi af aktiverne ”varer” ved virksomhedsover-
dragelsen                                                    1.096.735,00 kr.
gaveværdi af aktiverne ”driftsmidler m.v.” ved virk-
somhedsoverdragelsen                                           441.500,00 kr.
gaveværdi af aktiverne ”igangværende arbejder” ved virksomhedsoverdragelsen 21.951,90
kr.
gaveværdi ved overtagelse af ”latente medarbejderfor-
pligtelser”                                                  1.200.000,00 kr.
gaveværdi af betalinger på konkursboet konto efter virksomhedsoverdragelsen
15.000,00 kr.
i alt                                                        2.775.186,90 kr.
påstand 3:
c.l.c.k. ejendomme aps tilpligtes at betale 3.806.000 kr. til selskabet af 15. september
1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012, i anden
række fra sagens anlæg.
påstand 4:
camping - parken gmbh tilpligtes at betale 492.000 kr. til selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012, i anden række
fra sagens anlæg.
                                             - 3 -
påstand 7:
overfor a, b og c nedlægges følgende påstande i relation til ansvarsgrundlaget:
påstand 7 a:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af virksomhedspantsætningen til
danske bank a/s ved skadesløsbrevet af 26. maj 2010.
påstand 7 b:
a, b og c skal i første række anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for sel-
skabet af 15. september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af indfrielsen af danske
bank a/s’ tilgodehavende på 4.908.899,53 kr. den 26. august 2010.
a, b og c skal i anden række anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for sel-
skabet af 15. september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af indfrielsen af den
ikke-pantsikrede del af danske bank a/s’ tilgodehavende på 2.005.921,95 kr. den 26. august
2010.
påstand 7 c:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s' overdragelse af aktiver omfattet af aktivgrupperne ”varer” og
”driftsmidler/inventar/køretøjer” til camping - parken, herning a/s den 23. august 2010 for
en købesum, der var 1.538.235 kr. lavere end den reelle værdi af disse aktiver.
påstand 7 d:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af, at en del af købesummen i
forbindelse med virksomhedsoverdragelsen fra selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s
(nu: under konkurs) til camping - parken, herning a/s den 23. august 2010 blev berigtiget
ved fradrag af ikke-eksisterende lønforpligtelser for samlet 1.200.000 kr.
påstand 7 f:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s' vederlagsfri overdragelse af igangværende ordrer til camping - parken, herning
a/s den 23. august 2010.
påstand 7 g:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabet af 15. september 1986
                                              - 4 -
tjørring a/s' betaling af gæld for et samlet beløb på 3.588.000 kr. til c.l.c.k. ejendomme
aps i perioden efter den 22. marts 2010.
påstand 7 h:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s' betaling af gæld for et samlet beløb på 492.000 kr. til camping - parken gmbh
i perioden efter den 22. marts 2010.
påstand 7 i:
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af, at den resterende del af den
kontante købesum (efter indfrielsen af danske bank a/s), 836.423,47 kr., ikke blev fordelt
lige blandt selskabets kreditorer på overdragelsestidspunktet.
påstand 8:
overfor delacour dania advokatpartnerselskab nedlægges følgende påstande i relation til
ansvarsgrundlaget:
påstand 8 a:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania ad-
vokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs i anledning af delacour dania advokatfirmas bistand til at overdrage
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ aktiver omfattet af aktivgrupperne ”varer” og
”driftsmidler/inventar/køretøjer” til camping - parken, herning a/s den 23. august 2010 for
en købesum, der var 1.538.235 kr. lavere end den reelle værdi af disse aktiver.
påstand 8 b:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania
advokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s under konkurs i anledning af delacour dania advokatfirmas bistand til at
gennemføre en vederlagsfri overdragelse af selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s'
igangværende ordrer til camping - parken, herning a/s den 23. august 2010.
påstand 8 c:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania ad-
vokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs i anledning af, at delacour dania advokatfirma bistod med selskabet af
15. september 1986 tjørring a/s’ virksomhedsoverdragelse til camping - parken, herning
a/s, hvorved en del af købesummen i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen fra
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s til camping - parken, herning a/s den 23.
august 2010 blev berigtiget ved fradrag af ikke-eksisterende lønforpligtelser for samlet
1.200.000 kr.
                                              - 5 -
påstand 8 d:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania ad-
vokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs i anledning af, at delacour dania advokatfirma bistod med selskabet af
15. september 1986 tjørring a/s’ virksomhedsoverdragelse til camping - parken, herning
a/s, hvorved den del af selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ gæld til danske bank
a/s, der ifølge skadesløsbrevet af 26. maj 2010 var pantsikret, blev indfriet.
påstand 8 e:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania ad-
vokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs i anledning af, at delacour dania advokatfirma bistod med selskabet af
15. september 1986 tjørring a/s’ virksomhedsoverdragelse til camping - parken, herning
a/s, hvorved selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ ikke-pantsikrede gæld til danske
bank a/s på 2.005.921,95 kr. blev indfriet den 26. august 2010.
påstand 8 f:
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende, at delacour dania ad-
vokatpartnerselskab er erstatningsansvarlig over for selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs i anledning af, at delacour dania advokatfirma undlod at sikre, at den
resterende del af den kontante købesum på 836.423,47 kr. blev fordelt lige blandt selskabets
kreditorer.
påstand 9:
camping-parken, herning a/s skal anerkende at skylde selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s under konkurs et beløb på 536.751,92 kr. med tillæg af procesrente fra den 12.
marts 2012, hvis camping - parken, herning a/s ikke kan dokumentere, at følgende
betalinger, der er foretaget på selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ bankkonto i
danske bank i perioden 17. – 19. august 2010, angår selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s:
      posteringsdato           tekst                        posteringer
      17. august 2010          dankort 06603                  (224.935,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.db97888786                 (233.000,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.db97116910,
                               3406752631                      (24.000,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.dantax 98247677              (5.668,88 kr.)
      19. august 2010          dbt.triax 76822200               (3.198,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.fragt                           (50,85 kr.)
      19. august 2010          dbt.hf 97123700                 (11.140,35 kr.)
      19. august 2010          dbt.dcu 32210604                   (812,50 kr.)
      19. august 2010          dbt.holme 99 99 99 99               (52,50 kr.)
      19. august 2010          dbt.au2parts 97128810
                               au2parts herning aps,
                                              - 6 -
                               rønnevej 3, 7400 herning             (3.462,45 kr.)
      19. august 2010          dbt. js komp. 43696777                 (990,47 kr.)
      19. august 2010          dbt.dahl 96 26 40 00               (14.875,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.selvrisiko kunde                 (1.867,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.dxt zelte                        (7.156,77 kr.)
      19. august 2010          dbt.roller team                      (3.987,35 kr.)
danske bank a/s har nedlagt påstand om frifindelse.
danske bank a/s har overfor delacour dania advokatpartnerselskabs påstand om friholdelse
nedlagt påstand om frifindelse.
camping - parken, herning a/s har anerkendt påstand 9. camping - parken herning a/s har
herudover nedlagt påstand om frifindelse mod betaling af 1.215.000 kr.
c.l.c.k. ejendomme aps har nedlagt påstand om frifindelse.
camping - parken gmbh har nedlagt påstand om frifindelse.
a, b og c har nedlagt påstand om frifindelse.
a, b og c har overfor delacour dania advokatpartnerselskab nedlagt påstand om friholdelse
for ethvert beløb, som de måtte blive tilpligtet at betale til selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s under konkurs.
a, b og c har overfor delacour dania advokatpartnerselskabs påstand om friholdelse nedlagt
påstand om frifindelse.
delacour dania advokatpartnerselskab har nedlagt påstand om frifindelse.
delacour dania advokatpartnerselskab har overfor a, b og cs påstand om friholdelse nedlagt
påstand om frifindelse.
delacour dania advokatpartnerselskab har endelig nedlagt påstand om, at hvis der fastslås
nogen solidarisk betalingsforpligtelse for delacour dania advokatpartnerselskab og nogen
medsagsøgt, skal betalingen endelig udredes af medsagsøgte.
sagens nærmere omstændigheder
om selskabet, dets ledelse og koncernen
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s (herefter selskabet) blev stiftet i september
1986. den 5. november 1986 fik selskabet navnet ”camping - parken, herning a/s”.
selskabets formål var at drive produktions- og handelsvirksomhed. a indtrådte i selskabets
bestyrelse og direktion i februar 1996. han udtrådte af direktionen i januar 1998.
den 7. maj 2002 blev selskabet spaltet, idet c.l.c.k. ejendomme aps (herefter
ejendomsselskabet) blev stiftet. ejendomsselskabets formål er at eje og udleje faste
ejendomme. a er direktør i ejendomsselskabet.
                                                 - 7 -
b indtrådte i bestyrelsen i september 2005. han har siden december 2006 været formand for
bestyrelsen. a indtrådte på ny i direktionen i selskabet i december 2006. c indtrådte i
bestyrelsen i december 2007.
den 28. april 2007 blev camping - parken gmbh (herefter det tyske datterselskab) stiftet.
selskabet var ejet 100 % af selskabet.
den 17. august 2010 blev ”selskabet af 17. august 2010 tjørring a/s” stiftet.
det nyoprettede selskab ændrede sit navn til ”camping - parken, herning a/s” den 23. august
2010. samme dag skiftede selskabet navn fra ”camping-parken, herning a/s” til ”selskabet
af 15. september 1986 tjørring a/s”. a er direktør i camping-parken, herning a/s.
bestyrelsen består af b som formand, a og c.
skifteretten i herning afsagde den 21. februar 2011 konkursdekret over selskabet (nu
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s). på det tidspunkt bestod bestyrelsen af a, b og
c. a var samtidig administrerende direktør.
aktierne i selskabet er for så vidt angår 50,08 % ejet af c.l. holding herning aps. 49,92 %
er ejet af coco holding aps.
anpartskapitalen i ejendomsselskabet ejes af c.l. holding herning aps.
c.l. holding aps er stiftet ved spaltning fra c.l.c.k holding, herning a/s i februar 2007. a
har siden spaltningen været selskabets direktør. 90 % af anpartskapitalen ejes af a. 10 % af
anpartskapitalen ejes af as datter regina lauridsen.
coco holding aps er stiftet i juni 2005 af b, der siden stiftelsen har været selskabets
direktør. b ejer 100 % af anpartskapitalen i coco holding aps.
selskabernes økonomi
selskabets regnskabsår var fra 1. oktober til 30. september. selskabet vedtog på
generalforsamlingen den 20. januar 2010 årsrapporten for 2008/09. årsrapporten blev samme
dag underskrevet af direktionen og den samlede bestyrelse. regnskabet blev revideret af de
statsautoriserede revisorer per jensen og johannes ruby, der konkluderer følgende:
       ”det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets aktiver,
       passiver og finansielle stilling pr. 30. september 2009 samt a[t] resultatet af selskabets
       aktiviteter for regnskabsåret 1. oktober 2008 — 30. september 2009 [er] i
       overensstemmelse med årsregnskabsloven.”
resultatopgørelsen viste en bruttofortjeneste på 6,1 mio. kr. mod 8,6 mio. kr. året før.
resultatet før afskrivninger var ca. 818.000 kr. mod 2,6 mio. kr. året før. årets resultat var på
ca. 119.000 kr. mod 1.4 mio. kr. året før. det fremgår af årsrapporten, at det blev foreslået, at
der skulle udbetales udbytte med 1,1 mio. kr., hvorefter egenkapitalen ville være på ca. 4,3
mio. kr. mod 5,2 mio. kr. året før. selskabet havde aktiver for i alt ca. 14,1 mio. kr., bl.a. an-
lægsaktiver på ca. 1,1 mio. kr., hvoraf aktierne i det tyske datterselskab udgjorde 342.410 kr.
omsætningsaktiver var på ca. 13 mio. kr., heraf en varebeholdningen på ca. 12,5 mio. kr. mod
15,7 mio. kr. året før. selskabet havde gældsforpligtelser for ca. 8,8 mio. kr. mod 11,3 mio.
                                                 - 8 -
kr. året før. driftskreditten var opgjort til ca. 4,1 mio. kr. mod ca. 6,5 mio. kr. året før, mens
gæld til tilknyttede selskaber var ca. 2,8 mio. kr. mod ca. 2,5 mio. kr. året før.
af selskabets balance pr. 30. september 2010 fremgår, at selskabet havde aktiver for 312.813
kr. i form af bl.a. varedebitorer på 48.857 kr. og bankindestående på 181.674 kr.
ejendomsselskabet regnskabsår er fra 1. oktober til 30. september. ejendomsselskabet vedtog
på generalforsamlingen den 4. februar 2010 årsrapporten for 2008/09. årsrapporten blev
samme dag underskrevet af a som direktør. regnskab var revideret af de statsautoriserede
revisorer per jensen og johannes ruby, der ikke havde særlige bemærkninger til regnskabet.
resultatopgørelsen viser et resultat før skat på 426.755 kr. mod 393.000 kr. året før.
aktiverne udgjorde 14.4 mio. i grunde og bygninger mod 14.9 mio. året før.
omsætningsaktiverne udgjorde bl.a. 2.3 mio. kr. i form af et tilgodehavende hos tilknyttet
virksomhed. egenkapitalen var på ca. 1.9 mio. kr. mod ca. 1.5 mio. kr. året før.
ejendomsselskabet havde en gæld til moderselskabet på ca. 8 mio. kr.
i c.l. holding herning aps’ årsrapport for 2008/2009 fremgår, at holdingselskabet havde en
egenkapital på ca. 12,6 mio. kr. mod 12,1 mio. kr. året før. i c.l. holding herning aps’
årsrapport for 2009/2010 fremgår, at holdingselskabet havde en egenkapital på ca. 11,1 mio.
kr.
i coco holding aps’ årsrapport for 2008/2009 har de statsautoriserede revisorer per jensen
og johannes ruby - i en note til aktivet ”kapitalandel i associeret virksomhed” - bemærket
følgende:
       ”usikkerhed ved indregning og måling af kapitalandel i associeret virksomhed:
       målingen af kapitalandelen i associeret virksomhed er forbundet med væsentlige skøn
       over forventet økonomisk udvikling i camping parken, herning a/s. ledelsen
       forventer, at der inden for 1-2 år genetableres et normalt forbrugsmønster i branchen og
       herved at indtjeningen i de kommende år forbedres i forhold til 2008/09, hvilket er
       grundlag for den forudsatte måling”
årsrapporten viser herudover, at coco holding aps havde en negativ egenkapital på ca.
326.686 kr. mod en positiv egenkapital året før på ca. samme beløb. selskabets eneste aktiv
var kapitalandel i associeret virksomhed (49,92 % af aktierne i selskabet) med en værdi på ca.
4.6 mio. kr.
momssagen
i november 2005 anmodede selskabet skattecenter herning om et bindende svar på et påtænkt
grænsehandelskoncept, hvor forskellen mellem dansk og tysk moms udnyttes. i anmodningen
var det påtænkte grænsehandelskoncept beskrevet nærmere med en samtidig opremsning af
forskellige mulige etableringsformer.
skat besluttede, at anmodningen skulle forelægges skatterådet, da svaret kunne få
konsekvenser for et større antal skattepligtige, og da sagen var af større offentlig interesse.
                                                - 9 -
i foråret 2006 skrev a en mail til den daværende skatteminister kristian jensen, hvor han bl.a.
opfordrede skatteministeren til at gribe ind overfor de campingforretninger, der drev ulovlig
momshandel.
den 23. juni 2006 afgav skatterådet et bindende svar til selskabet, hvoraf bl.a. fremgår
følgende:
       ”spørgsmål
       kan vi ved at indrette et grænsehandelskoncept som beskrevet nedenfor udnytte
       forskellen mellem dansk og tysk moms, således at salg og levering af campingvogne til
       vores danske kunder sker med tysk moms i stedet for dansk moms?
       svar
       nej”
følgende fremgår bl.a. af skats indstilling og begrundelse:
       ”skat finder ud fra en samlet vurdering af de foreliggende oplysninger, at det
       grænsehandelskoncept spørgeren vil etablere i samarbejde med den tyske enhed skal
       tilsidesættes ud fra realitetsbetragtninger, og at de omhandlede campingvogne derfor
       skal anses for leveret til de danske købere af spørgeren, jf. momslovens § 14, stk. 1, nr.
       2.”
følgende fremgår bl.a. af skats afgørelse:
       ”skatterådet har afgjort, at et grænsehandelskoncept kan indrettes, så campingvognene
       kan handle med tysk moms, hvis følgende forhold er opfyldt:
              l.    at spørgeren etablerer et samarbejde med en virksomhed, der faktisk har
                    etableret et forretningssted i tyskland. den tyske samarbejdspart kan være
                    et af den danske forhandler 100 pct. ejet tysk datterselskab.
              2.    at potentielle købere ved deres henvendelse til spørgeren alene får
                    oplysning om, at såfremt de ønsker at købe en campingvogn af en bestemt
                    type med tysk moms, kan de gøre dette ved henvendelse til den tyske
                    samarbejdspart i tyskland.
              3.    at spørgeren sælger campingvognen til den tyske samarbejdspart og
                    modtager betaling herfor.
              4.    at spørgeren efterlever momslovens bestemmelser vedrørende eu-
                    varehandel mellem to momsregistrerede virksomheder.
              5.    at spørgeren transporterer campingvognen til den tyske samarbejdspart i
                    tyskland og at spørgeren eller den tyske samarbejdspart bærer risikoen for
                    evt. beskadigelse af campingvognen under transporten.
              6.    at handelsaftalen indgås direkte mellem den danske køber og den tyske
                    samarbejdspart.
                                             - 10 -
             7.    at campingvognen udleveres til den danske køber i tyskland.
             8.    at det er den danske køber, der sørger for transporten af campingvognen fra
                   tyskland til danmark.
             9.    at campingvognen ikke er indregistreret i danmark inden den tyske
                   samarbejdspart udleverer den til den danske køber i tyskland.
       spørgeren opfylder ikke disse forhold. spørgsmålet besvares derfor med nej.”
selskabet valgte herefter at etablere et grænsehandelskoncept, således at selskabets danske
kunder havde mulighed for at erhverve campingvogne via selskabets tyske datterselskab,
camping parken gmbh, med tysk moms.
den 28. juli 2009 underrettede skattecenter horsens selskabet om, at der var planlagt kontrol
af virksomhedens regnskabsgrundlag vedrørende moms. kontrolbesøget fandt sted i
september 2009.
den 22. marts 2010 sendte skat et forslag til afkrævning af afgift ud til selskabet. i brevet
foreslog skat at afkræve virksomheden 9.559.274 kr. i afgift for perioden 1. marts 2007 til
30. juni 2009. det fremgik af forslaget, at hvis selskabet ikke kunne godkende forslaget,
skulle bemærkninger herom være modtaget af skat senest den 23. april 2010. hvis skat
ikke hørte fra selskabet, ville selskabet modtage en afgørelse i overensstemmelse med forsla-
get. selskabet anmodede om forlængelse af fristen til at komme med bemærkninger til
skats forslag. skat imødekom begæringen.
den 21. juni 2010 afsagde højesteret dom i en sag, hvor selskabet jet-trade, der bl.a. solgte
både, blev dømt til at betale dansk moms af de handler, der var solgt gennem et
grænsehandelsarrangement, hvor firmaets varer kunne købes med tysk moms i stedet for med
dansk moms.
da skat havde modtaget selskabets bemærkninger til skats forslag, og der havde været
afholdt et møde med skat i september 2010, traf skat den 15. november 2010 en endelig
afgørelse i sagen. i afgørelsen fastholdt skat sin afgørelse og forhøjede virksomhedens
tilsvar med 9.559.274 kr.
skats afgørelse blev indbragt for landsskatteretten.
den 12. december 2013 stadfæstede landsskatteretten skats afgørelse om, at selskabet ikke
opfyldte betingelserne for, at selskabet kunne sælge sine campingvogne med tysk moms.
landsskatterettens kendelse er ikke indbragt for domstolene.
der er enighed om, at der ved overdragelse af campingvognene i perioden 1. marts 2007 til
30. juni 2009 er betalt tysk moms på 19 %. der er også enighed om, at der ikke skal betales
både tysk og dansk moms af den samme transaktion. der er gjort bestræbelser på
tilbagesøgning af tysk moms hos de tyske myndigheder, indtil videre uden resultat. det er
således ikke afklaret, om de tyske myndigheder har en tilbagebetalingspligt.
selskabets dialog med selskabets advokater og revisorer
                                             - 11 -
selskabet har modtaget rådgivning fra advokat jens paulsen, herning, advokatfirmaet
delacour dania advokatpartnerselskab, århus, (herefter advokatfirmaet) og fra
revisionsaktieselskabet blicher, herning, efter modtagelse af skats kontrolbrev. det
fremgår bl.a. af rådgivernes fakturaer, hvad denne rådgivning har drejet sig om.
selskabets revisor har i faktura af 10. december 2009 på 112.500 kr. bl.a. anført følgende:
      ”acontohonorar for rådgivningsmæssig assistance ved igangværende momssag udført i
      tiden 7/9 - 9/12 2009 herunder deltagelse i møder med medarbejder fra skat, afklaring
      og drøftelse af momsregler for garantireparationer mv., afklaring af mulighed for
      momsrefusion i tyskland ved køb af autocamper og efterfølgende kontakt til danrevisi-
      on herom med anmodning om udstedelse af ny faktura, drøftelser om moms på
      garantisager med revisor for dansk agent, forskellige løbende drøftelser af mulige
      løsninger på momsproblematikken samt forskellig anden assistance i forbindelse
      hermed
      honorar for deltagelse i bestyrelsesmøde med drøftelser om virksomhedens
      reaktionsmuligheder herunder risikominimering ved etablering af ny
      virksomhedsstruktur, udbyttemuligheder mv., opgørelse af foreløbig status til brug for
      møde ved advokat, deltagelse i møde hos advokat samt løbende drøftelser af sagen i
      perioden”
advokat jens paulsen har i faktura af 27. april 2010 på 13.157 kr. bl.a. anført følgende:
      ”overdragelse af aktiviteter
      .....
      honorar for sagens behandling i perioden november 2009 - januar 2010, herunder
      gennemgang af den rejste problemstilling omkring moms ved salg fra tysk udsalgssted
      og vurdering af eventuelle konsekvenser af skat’s tilsidesættelse af den praksis, der
      var fulgt af campingparken a/s, herunder flere telefonsamtaler med såvel selskabets re-
      visor som bestyrelsesformand, deltagelse i længerevarende møde 18. november 2009 og
      efterfølgende sonderinger i relation til skat med henblik på nærmere afdækning af
      retsstillingen på baggrund af den for højesteret indbragte nogenlunde parallelle sag”
selskabets revisor har i faktura af 30. marts 2010 på 12.737,50 kr. bl.a. anført følgende:
      "honorar for rådgivningsmæssig assistance udført i tiden 22/2 - 7/3 2010 herunder
      udarbejdelse af skrivelse til skat vedrørende garantireparationer, efterfølgende
      drøftelse heraf med skat pr. telefon, udført arbejde ved gentagne henvendelser til
      danrevision vedrørende omfakturering af autocamper, telefoniske drøftelser vedrørende
      grænsehandelskoncept og omstrukturering af selskabet i perioden samt forskellig anden
      assistance - samlet 8 timer”
i brev af 9. april 2010 skrev advokat anders hedetoft fra advokatfirmaet til selskabet bl.a.:
      ”vedlagt kopi af min e-mail af dags dato med tilhørende udkast til notat sendt til
      johannes ruby.
      vi kan eventuelt gennemgå og rette notatet over et telefonmøde på mandag.
                                              - 12 -
     .....
     jeg bemærker, at jeg ikke på nuværende tidspunkt har overblik over vores samlede
     tidsforbrug og derfor heller ikke på det foreliggende grundlag kan estimere vores
     afregning. jeg foreslår, at a og jeg tager den dialog når vi har tilrettet notatet, og når
     vores arbejdsopgaver er blevet defineret.
     åge har i dag telefonisk rejst spørgsmålet om mulighederne for at foretage udlodning. i
     lyset af det af skat varslede krav kan jeg bestemt ikke anbefale at der foretages
     udlodning af selskabets frie reserver. det vil kunne være ansvarspådragende for
     selskabets bestyrelse.”
den 13. april 2010 skrev statsautoriseret revisor johannes ruby fra revisionsaktieselskabet
blicher bl.a. til advokat anders hedetoft:
     ”a og jeg havde i går en drøftelse angående selskabets stilling før og efter et eventuelt
     krav fra skat på moms af grænsehandlen. vi ønsker dine kommentarer til nogle
     overvejelser, som vi har gjort os i den forbindelse.
     selskabets ledelse er fortsat overbevist om, at der i enhver henseende er handlet korrekt
     i forbindelse mcd grænsehandlen og i overensstemmelse med skats egne anvisninger på
     lovlig grænsehandel jf. 9 punkts betingelserne fra et bindende svar i 2006.
     på den baggrund blev der afholdt et bestyrelsesmøde den 15. marts 2010, hvor det
     principielt blev aftalt at overdrage aktiviteterne til et nyt selskab, idet konsekvenserne
     ved selv et uberettiget krav vil være alvorligt truende for selskabets eksistens. der blev
     derfor udskrevet lagerlister mv. pr. den 17. marts 2010, således at disse kan danne
     grundlag for en uvildig vurdering af prisen ved en samlet “tvangsoverdragelse”.
     det kan ikke være korrekt, at et selskab skal være handlingslammet, blot fordi skat
     måske påtænker at rejse et efter ledelsens mening aldeles uberettiget krav med en
     sagsfremstilling, som endvidere er fejlbehæftet på afgørende punkter. dette er
     naturligvis dybt utilfredsstillende, hvorfor vi ønsker belyst konsekvenserne ved at
     gennemføre salget som ovenfor beskrevet til et dertil indkøbt “skuffe-. selskab” stiftet
     før denne dato. efter salget vil der i selskabet være en egenkapital svarende til
     aktiekapitalen, som forefindes i form af aktier i gmbh’et og en mindre
     kontantbeholdning.
     såfremt der mod forventning bliver rejst et krav fra skat og de efter en kon-
     kursbegæring mod selskabet får ret i, at der er sket en omstødelig disposition gennem
     indfrielse af øvrige kreditorer, er det vel kun den del, som skat er forfordelt med på 7 %
     - fra 93 % til 86 % - dividende jf vedhæftede regneeksempel eller ca. tkr. 770, som skat
     kan gøre krav på. as holdingselskab vil indestå for betalingen heraf, såfremt det måtte
     blive aktuelt. kan der i så fald rejses nogen som helst yderligere krav mod selskabet og
     ledelsen. efter udløbet af en omstødelsesperiode, som her vel er på 3 måneder, må
     eventuelle krav være forældet.
     jeg har forstået dit forslag til en løsning som skitseret i vedhæftede, hvor
     ejendomsselskabet skal lade en finansiering indestå svarende til den samlede gæld i
                                               - 13 -
      selskabet - altså godt kr. 10 mio., indtil sagen er afklaret bl.a. med refusion af moms fra
      tyskland. såfremt du mener, at der alene er tale om differencen mellem dansk og tysk
      moms, er jeg ikke helt med på argumentationen, idet det vel næppe er muligt at mod-
      regne en usikker fordring på refusion i tyskland mod et krav fra danmark.
      ved vurdering af løsningsmulighederne bør der bestemt indgå, at skat vil forlange et
      henstandsbeløb forrentet med pt. 0,9 % ikke fradragsberettigede renter pr. mdr. vi har
      skønnet, at et samlet krav fra skat pr. d.d. udgør ca. kr. 11 mio., hvorved der årligt vil
      blive opkrævet ca. kr. 1,2 mio. i renter af kravet. selskabet vil umuligt kunne overleve
      dette.
      med disse konsekvenser i udsigt er selskabets ledelse efter min opfattelse forpligtet til at
      handle for at sikre selskabets, medarbejdernes og øvrige kreditorers tarv.”
revisoren havde vedlagt et regneeksempel med overskriften ”internt notat vedr. salg af
aktiviteter til nedskrevne værdier”. notatet indeholdt to forskellige modeller for en
virksomhedsoverdragelse. den ene model var benævnt ”model advokat”, og den anden model
var benævnt ”alternativt forslag”. fælles for begge beregninger var, at de forudsatte, at
selskabet ikke var i stand til at betale samtlige sine kreditorer fuldt ud.
i faktura af 14. maj 2010 på 60.000 kr. fra selskabet revisor var bl.a. anført, at der blev givet
et nedslag på 40 % under hensyntagen til sagsforløbet. herudover fremgår følgende:
      ”rådgivning og specialsager
      honorar for rådgivningsmæssig assistance udført i tiden 8/3 - 3/5 2010 herunder
      udarbejdelse af forslag til aktionsplan ved overdragelse af aktiviteten til et nyt selskab
      inden påkrav fra skat, korrespondance med danrevision om udbytteudlodning fra det
      tyske selskab, gennemgang og kommentering af advokatredegørelse om
      grænsehandelskoncept mv., deltagelse i bestyrelsesmøde den 15/3 2010, deltagelse i ad-
      vokatmøde i århus den 6/4 2010, korrespondance og undersøgelse af muligheden for at
      få returneret betalt tysk moms, gennemgang af advokatnotat, udarbejdelse af
      redegørelse til advokat med forespørgsel vedr. omstrukturering mv., deltagelse i
      telefonmøde den 13/4 2010, gennemgang og drøftelse af advokatredegørelse samt
      forskellig anden assistance i forbindelse hermed”
i faktura af 30. juni 2010 på 50.300 kr. fra selskabets revisor var bl.a. anført:
      ”rådgivning og specialsager
      honorar for rådgivningsmæssig assistance udført i tiden 4/5 - 20/6 2010 herunder
      deltagelse i møde med bestyrelse og advokat den 10/5 2010, opgørelse af foreløbig
      overdragelsesbalance mv. og deltagelse i bankmøde, deltagelse i telefonmøde den 31/5
      2010, gennemgang af mødereferat, opgørelse af udkast til konkursbalance pr. 31/5 2010
      til advokat samt forskellige drøftelser og mail om sagen i perioden”
trods opfordringer fra konkursboet har selskabets ledelse og selskabets advokat valgt ikke at
fremlægge de advokatredegørelser, advokatnotater, overdragelsesbalance og mødereferater,
som der henvises til i fakturaerne og i brevene.
                                              - 14 -
advokat merete andersen fra advokatfirmaet fremsendte den 30. juni 2010 en faktura til
selskabet på 100.000 kr. med tillæg af moms. følgende fremgik af den vedlagte
salærredegørelse:
      ”min assistance i sagen i perioden fra sagens modtagelse den 18. marts 2010 til 30. juni
      2010 har bl.a. omfattet følgende arbejde:
        gennemgang og vurdering af sagens materiale,
        telefonkonference den 19. marts 2010 mellem c, merete andersen og anders
        hedetoft,
        udarbejdelse og fremsendelse af vurdering af sagen til c,
        forberedelse af og deltagelse i møde med c den 24. marts 2010 på mit kontor,
        gennemgang og vurdering af skats brev af 22. marts 2010 med sagsfremstilling og
        bilag, forslag til afkrævning af afgift og rapport vedrørende den gennemførte kontrol,
        forberedelse af og deltagelse i møde med c og a den 25. marts 2010 hos
        campingparken herning a/s,
        udarbejdelse af udkast til henvendelse til de tyske skattemyndigheder vedrørende
        tilbagebetaling af tysk moms,
        forberedelse af og deltagelse i møde den 6. april 2010 på mit kontor med a, c og
        johannes ruby,
        gennemgang af johannes rubys brev af 13. april 2010 vedrørende selskabets fremtid
        samt telefoniske drøftelser herom,
        korrespondance og telefoniske drøftelser med pia michelsen fra kommissionen
        vedrørende dobbelt moms,
        udarbejdelse og fremsendelse af e-mail til retssikkerhedschefen vedrørende sagens
        problemstilling, hvorved vi anmoder om, at retssikkerhedschefen aktivt går ind i den
        principielle problemstilling,
        e-mailkorrespondance med a, c og johannes ruby vedrørende status i sagen,
        gennemgang og kommentering af danrevisions brev til de tyske skattemyndigheder,
        e-mailkorrespondance med lars rendbo fra hovedcenteret vedrørende dobbelt
        moms,
        gennemgang og vurdering af de tyske skattemyndigheders svar af 30. april 2010,
        hvorved myndighederne oplyste, at de tidligere momsangivelser ikke giver anledning
        til kritik og dermed i realiteten afviser tilbagebetaling af tysk moms,
        telefoniske drøftelser med lars rendbo og lone lau jensen fra skatteministeriet
        vedrørende de tyske myndigheders svar på vores henvendelse, herunder mulighed for
        at rette henvendelse til det tyske finansministerium,
        forberedelse af og deltagelse i møde hos campingparken herning a/s den 11. maj
        2010,
        e-mailkorrespondance med carmen christensen, danvision, vedrørende forældelse
        af kravet,
        telefoniske drøftelser med niels bressendorf vedrørende møde med
        brancheforeningen,
        forberedelse af og deltagelse i møde på mit kontor den 2. juni 2010 med
        brancheforeningen og a,
        telefoniske drøftelser og korrespondance med skat vedrørende anmodning om
        afholdelse af møde, idet skats opfattelse af faktum er behæftet med fejl,
        gennemgang og fremsendelse af vurderingsrapport til johannes ruby,
        diverse korrespondance og telefoniske drøftelser i sagen i øvrigt.”
                                                - 15 -
selskabernes finansielle forhold
den 1. juli 2009 fik selskabet tinglyst et pantsætningsforbud i personbogen efter
tinglysningslovens § 47 c, stk. 3, nr. 1 og § 47 d, hvorefter selskabet forpligtede sig til ikke at
pantsætte simple fordringer hidrørende fra salg af varer og tjenesteydelser og fordringspant.
påtaleberettiget var nordea finans danmark a/s.
den 23. september 2009 underskrev selskabet et pantsætningsforbud efter tinglysningslovens
§ 47 c, stk. 3, nr. 3, hvorefter selskabet forpligtede sig til ikke at pantsætte motorkøretøjer, der
ikke er eller tidligere har været registreret. påtaleberettiget var ge capital aps.
pantsætningsforbuddet blev endeligt tinglyst i personbogen den 16. marts 2010.
den 4. april 2002 bevilgede danske bank a/s (herefter danske bank) en kreditramme på
4,75 mio. kr. til selskabet. kreditrammen blev i november 2005 forhøjet til 8 mio. kr.
kreditrammen er ikke efterfølgende blevet forhøjet. danske bank havde ikke pant for sit
tilgodehavende i selskabet.
ejendomsselskabet og c.l. holding herning aps var også kunde i danske bank.
ejendomsselskabet havde mod delvis sikkerhed en kreditfacilitet på 5 mio. kr., der blev
nedsat til 3,5 mio. kr. i 2010.
coco holding aps var kunde i vestjysk bank a/s.
danske banks pantsætning og indfrielse af gæld
den 29. december 2009 blev der afholdt et møde med selskabet og danske bank, hvor bl.a.
udkast til selskabets årsregnskab for 2008/2009 blev drøftet.
den 21. januar 2010 skrev danske bank til selskabet om det fremtidige engagement:
      ”bestående kreditfaciliteter i camping parken videreføres på uændrede vilkår indtil
      31.8.2010, hvorefter disse revurderes på baggrund af nye drifts- og likviditetsbudgetter,
      som forventeligt giver mulighed for at nedbringe driftskreditten med minimum 500.000
      kr. og en løbende afvikling af kreditten skal igangsættes jf. nedenfor.
      med baggrund i en forventet årlig omsætning pa 38 mio. kr., har vi ikke mulighed for
      forhøjelse af driftskredit med 2 mio. kr., idet banken ikke ønsker at finansiere en
      løsning, der tilgodeser coco holding aps’s engagement i vestjysk bank og samtidig
      medfører væsentlig forringelse af egenkapitalen i camping parken.
      banken finder det normalt, at en driftskredit udgør ca. 10 % af den årlige omsætning,
      hvorfor vi i camping parken finder en driftskredit på ca. 4-5 mio. kr. passende.
      kreditten i ejendomsselskabet nedskrives til 3,5 mio. kr. og er gældende indtil
      31.8.2010, hvorefter videre nedbringelse aftales.
      for det bestående engagement i danske bank gælder:
      -      der skal deponeres 5 mio. kr. virksomhedspant i camping parken.
      -      fastholdelse og efterlevelse af bestående udbyttebegrænsningserklæringer.
                                                 - 16 -
      -       bestående ejerpantebreve i alt 3,5 mio. kr. i c.l.c.k. ejendomme.
      vi har samtidig revurderet marginalen på driftskreditten, som vi nedsætter med 0,25%
      til i alt 3,50%.”
af korrespondance i sagen fremgår, at danske bank i nogle måneder herefter forsøgte at få en
afklaring med nordea finans og ge capital aps om, hvilke vilkår de ville stille i forbindelse
med etableringen af virksomhedspantet.
den 26. maj 2010 underskrev a på vegne selskabet et skadesløsbrev (virksomhedspant),
hvorefter selskabet gav danske bank virksomhedspant for et beløb op til 8 mio. kr.
virksomhedspantet angik simple fordringer hidrørende fra salg af varer og tjenesteydelser,
lagre af råvarer, halvfabrikata og færdigvarer og de i tinglysningslovens § 42 c nævnte
køretøjer, som ikke er og aldrig har været registreret.
den 14. juni 2010 skrev bankrådgiver kristian skree fra danske bank til c:
       ”jeg har i torsdags modtaget de sidste dokumenter fra både ge og nordea finans, og
      sendt alle dokumenter til vores låneserviceafdeling i københavn, som vil stå for den
      videre ekspedition, herunder tinglysning.”
skadesløsbrevet, hvorefter danske bank fik virksomhedspant for 8 mio. kr., blev afvist fra
personbogen den 16. juni 2010 på grund af mangler ved vitterlighedspåtegningen.
skadesløsbrevet blev endelig tinglyst den 20. juli 2010.
den 19. juli 2010 blev der afholdt et møde med danske bank og selskabet.
i brev af 21. juli 2010 skrev kristian skree på vegne danske bank til selskabet:
      ”overdragelse af selskabets aktiver og aktiviteter til nyt driftsselskab
      efter drøftelse med vores juridiske afdeling, må vi desværre meddele, at vi ikke ønsker
      ikke at finansiere overdragelsen af camping parkens aktiver til et nyt selskab.
      vi finder stor risiko for omstødelse af transaktionen i tilfælde af det nuværende selskabs
      konkurs.
      vores virksomhedspant omfatter ikke tidligere indregistrerede vogne, og værdien af
      pantet vil derfor ikke være 8 mio. kr. som er kredittens nuværende maksimum.
      derfor vil banken ved den foreslåede aktivitetsoverdragelse og kreditindfrielse, blive
      forfordelt øvrige kreditorer i tilfælde af en konkursbehandling, og indfrielsen vil kunne
      blive omstødt.
      det er vores juridiske afdelings holdning, at selve overdragelsen af aktiverne ligeledes
      vil blive omstødt i tilfælde af en konkursbehandling.
      vi ønsker derfor et oplæg til en strategi for den fremtidige drift i camping parken,
      hvorefter vi vil tage stilling til det fremtidige kreditengagement.”
                                               - 17 -
den 26. august 2010 afleverede vestjysk bank a/s en check på 5.745.323 kr. til danske
bank med følgende tekst:
       ”check udstedt til indfrielse af driftskredit i danske bank.
      beløbet er fremsendt under forudsætning af, at vestjyskbank modtager
      virksomhedspant stort kr. 8.000.000 samt ejerpantebreve på samlet nominel kr.
      4.900.000 i ejendommene.”
danske bank modtog samtidig 3 enslydende breve underskrevet af selskabet,
ejendomsselskabet, c. l. holding herning aps og vestjysk bank a/s. i brevene stod
følgende:
      ”anmodning om overførsel af engagement
      på foranledning af
      .....
      anmodes de om at opgøre engagementet med renter til opgørelsesdagen og snarest
      muligt overføre beløbet til/trække beløbet på os, reg. nr. 7604.
      udlån må dog maksimalt udgøre kr. 0,00
      vi overtager deres forpligtelser vedrørende skattebegunstigede indlån. overførslen af
      evt. pensionsordninger skal ske efter reglerne i pensionsbeskatningslovens §41. de
      bedes sende eventuelle kontrakter/ erklæringer med alle nødvendige oplysninger.
      eventuelle pbs-aftaler bedes oplyst. betalingstilladelserne må ikke afmeldes, da vi
      overfører dem.
      såfremt engagementet omfatter personforsikringer betinget af et kundeforhold hos dem,
      bedes dette meddelt os, inden overførslen effektueres.
      evt. fl-kreditornummer bedes oplyst. fl-kreditornummeret må ikke afmeldes, da vi
      overfører det.
      eventuelle sikkerheder bedes tiltransporteret vestjysk bank.
      undertegnede kunde frabeder sig at blive kontaktet af dem i forbindelse med
      bankskiftet.
      …..”
checken på 5.745.323 kr. blev indsat på selskabets driftskonto i danske bank. saldoen på
kontoen var herefter 836.423,47 kr. samme dag blev der tilskrevet renter på 36.581,92 kr.,
hvorefter saldoen var 799.841,55 kr.
efter checken blev indsat på driftskontoen fortsatte selskabet med at benytte driftskreditten i
danske bank frem til den 13. oktober 2010, hvor driftskontoens indestående var på 0 kr.
bevægelserne på kontoen efter virksomhedsoverdragelsen har været genstand for tvist under
denne sag, da der har været tvivl om, hvilke indtægter og udgifter, der relaterede sig til
henholdsvis selskabet og camping-parken, herning a/s(det nye selskab). spørgsmålet er løst
                                              - 18 -
ved formuleringen af påstand 9 under hovedforhandlingen, som camping-parken, herning
a/s har accepteret.
afvikling af gæld i koncernen
det fremgår af mellemregningskontoen med ejendomsselskabet, at selskabet bl.a. har lånt 1
mio. kr. af ejendomsselskabet den 19. januar 2010 og 1,5 mio. kr. den 8. februar 2010.
selskabets gæld til ejendomsselskabet var herefter 3.806.000 kr.
det fremgår også, at selskabet tilbagebetalte gælden med en indbetaling på 806.000 kr. den
29. marts 2010 og med indbetalinger på 1 mio. kr. den 1. juni 2010, den 8. juni 2010 og den
15. juni 2010. konkursboets påstand mod ejendomsselskabet fremkommer ved
sammentælling af disse indbetalinger, der samlet er på 3.806.000 kr.
det fremgår af mellemregningskontoen med det tyske datterselskab, at selskabet har lånt
penge af det tyske datterselskab. selskabets gæld var den 9. april 2010 på 500.000 kr.
det fremgår også, at selskabet tilbagebetalte gælden med en indbetaling på 100.000 kr. den
10. maj 2010 og med en indbetaling på 380.000 kr. den 8. august 2010. herudover fremgår
det af mellemregningskontoen, at der er betalt 20.000 kr. til en bank den 9. august 2010 og
tilskrevet renter på kontoen med 8.000 kr. konkursboets påstand mod det tyske datterselskab
fremkommer ved sammentælling af disse ind/udbetalinger, der samlet er på 492.000 kr.
stiftelse af nyt selskab og virksomhedsoverdragelsen i august 2010
vurderingsmand ole gunder foretog – på advokat anders hedetofts initiativ - den 20. juni
2010 en vurdering af aktiverne i selskabet. dette skete med udgangspunkt i lageroptælling pr.
31. maj 2010. vurderingen havde til formål at fastsætte driftsmidlernes og varelagerets værdi
ved going concern, målrettet salg over en periode på 3- 6 måneder og tvangsrealisering.
vurderingsmanden har om prisfastsættelsen tilkendegivet, at der ved vurderingen er fastsat en
pris ud fra tidligere erfaringer og indhentede oplysninger. han har også tilkendegivet, at
prisen er sat efter gennemgang af virksomheden. vurderingen er foretaget i juni 2010, hvorfor
han tager forbehold for udsving i markedsprisen ved salg/vurdering på et senere tidspunkt.
vurderingsmanden værdiansatte de samlede aktiver til 10.558.596 kr. ved going concern,
7.638.000 kr. ved målrettet salg over en periode på 3 – 6 måneder og 7.172.000 kr. ved
tvangsrealisering.
administration og kontor, værksted, maskiner og værktøj og køretøjer blev fastsat med
værdierne 265.000 kr., 174.500 kr. og 252.000 kr., hvilket samlet giver 691.500 kr.
forud for virksomhedsoverdragelsen den 17. august 2010 blev der lavet lagerlister pr.
overtagelsesdag. selskabets revisor lavede ud fra de reelle lagerlister en opgørelse af
købesummen.
revisorens beregninger viser, at han - på baggrund af vurderingsmandens uvildige vurdering
den 20. juni 2010 af varebeholdningen pr. 31. maj 2010 og ved at anvende samme
nedskrivningsprocent på den bogførte lagerværdi - beregnede værdien af varebeholdningen
pr. 17. august 2010 til 7.396.735 kr. ved going concern, 5.231.953 kr. ved målrettet salg over
                                                - 19 -
en periode på 3 – 6 måneder og 4.939.265 kr. ved tvangsrealisering. værdien på 7.396.735 kr.
svarer til ca. 76 % af den bogførte værdi.
revisor fastsatte på baggrund af disse beregninger overdragelsesværdierne på
varebeholdningen til 6.3 mio. kr., svarende til ca. 64 % af den bogførte værdi.
advokatfirmaet udarbejdede en betinget overdragelsesaftale mellem selskabet – under
navneændring til selskabet af 15. september 1989 tjørring a/s - og det nystiftede selskab
”selskabet af 17. august 2010 tjørring a/s”. aftalen blev underskrevet den 23. august 2010
af b og a, der skrev under på vegne af både sælgeren og køberen.
i overdragelsesaftalen står der bl.a.:
      ”1     overdragelsen
      1.1    skat har den 22 marts 2010 meddelt sælger, at skat for perioden 1. marts
             2007- 30. juni 2009 har til hensigt at efteropkræve 9.559.274 kr. i moms. sælger
             har ikke likviditet til at kunne betale det af skat varslede krav. under
             hensyntagen hertil ønsker sælger at overdrage sine aktiviteter til køber, og der er
             mellem parterne opnået enighed herom på nedenstående vilkår.
      1.2    overdragelsen omfatter den af sælger indtil overtagelsesdagen drevne
             virksomhed vedrørende salg af nye og brugte campingvogne, autocampere,
             teltvogne, telte mv. overdragelsen omfatter samtlige sælgers aktiver, aktiviteter
             og rettigheder, materielle som immaterielle og bogførte som ikke bogførte i
             forbindelse hermed, alene bortset fra sælgers udestående debitorer. sælgers
             ejerandele i camping parken gmbh er omfattet af overdragelsen.
      1.3    køber overtager som led i overdragelsen ikke kreditorer eller nogen form for
             gæld, med mindre andet udtrykkeligt fremgår af pkt. 5 i nærværende aftale.
             .....
      3      overtagelsesdag
      3.1    som overtagelsesdag er fastsat den 17. august 2010 kl. 00.01 .....
             .....
      4      de af sælger overdragne aktiver
      4.1    sælger overdrager følgende de i pkt. 4,4 til pkt. 4.8 angivne aktiver:
      4.2    det bemærkes, at danske bank har tinglyst virksomhedspant i sælger, jf.
             tinglysningslovens § 47c, omfattende det overdragne varelager, jf. pkt. 4.4.
             parterne har forud for indgåelsen af nærværende aftale orienteret danske bank om
             overdragelsen, herunder at danske bank i forbindelse med overdragelsen vil blive
             indfriet fuldt ud, hvilket håndteres som angivet i pkt. 7.3.1 nedenfor.
      4.3    forud for nærværende overdragelse har parterne fået vurderingsfirmaet o. g. v/
             vurderingsmand ole gunder til at foretage en vurdering at aktiverne, jf.
                                       - 20 -
      vurderingsrapport af 20. juni 2010 (bilag 7). som følge af det i pkt. 1.1 varslede
      krav mod sælger, der i givet fald vil medføre sælgers betalingsstandsning eller
      konkurs, og parternes vurdering af markedssituationen, har parterne fundet det
      mest korrekt ikke at værdiansætte aktiverne til going-concern værdier, men til
      værdien i konkurs-/betalingsstandsningssituation med heraf følgende krav om
      realisering af aktiverne inden for 3-6 måneder. værdien af varerne af aktiverne er
      således fastsat som nærmere angivet i pkt. 7 nedenfor.
4.4   varelager
4.4.1 køber erhverver de i bilag 1 angivne varer omfattende:
      .....
4.4.2 der foretages endelig opgørelse af varelageret i henhold til sælgers lagerlister pr.
      overtagelsesdagen, og eventuelt regulering sker over refusionsopgørelsen, jf. pkt.
      7.4.
4.5   driftsmidler/inventar
4.5.1 køber erhverver de i bilag 2 angivne driftsmidler og inventar omfattende:
      .....
4.5.2 overdragelsen omfatter i øvrigt samtlige driftsmidler og driftsinventar i
      virksomheden, herunder brevpapir, brochurer, edb-hardware og alm.
      kontorartikler uanset om disse er nævnt bilag 2. driftsmidler/inventar, som ikke
      er nævnt i bilag 2, overtages vederlags frit.
4.6   køretøjer
4.6.1 køber erhverver de i bilag 3 angivne køretøjer.
4.7   goodwill, navn mv.
4.7.1 telefonnumre / domænenavne:
      køber overtager pr. overtagelsesdagen de i bilag 4 angivne telefonnumre og
      faxnumre tilhørende sælger.
.....
4.8   camping parken gmbh
4.8.1 sælgers ejerandele i camping parken gmbh overdrages til køber pr.
      overtagelsesdagen til den pkt. 7.2 angivne købesum. købesummen betales som
      angivet i pkt. 7.3. køber foranlediger for købers regning overdragelsen berigtiget
      for tysk notar, og sælger er den forbindelse forpligtet til at underskrive alle
      fornødne dokumenter til berigtigelse af overdragelsen.
                                        - 21 -
5     de af køber overtagne forpligtelser
5.1   som led i overdragelsen overtager køber alene følgende forpligtelser:
5.2   medarbejdere
5.2.1 køber overtager sælgers ansættelsesforhold til de i bilag 6 anførte medarbejdere.
5.2.2 forpligtelser overfor de overtagne medarbejdere vedrørende tiden forud for
      overtagelsesdagen, herunder lønkrav, feriepenge, pensionsforpligtelser, sociale
      krav (atp, aer, aes, barselsbidrag o. lign) overtages af køber forudsat at
      kravene efter deres art vil være omfattet af konkurslovens § 94 eller § 95 i tilfælde
      af sælgers konkurs. en opgørelse af de af køber overtagne forpligtelser overfor
      de overtagne medarbejdere fremgår af bilag 5. endelig opgørelse og regulering
      sker over refusionsopgørelsen.
5.2.3 køber drager omsorg for på overtagelsesdagen at orientere medarbejderne om
      overdragelsen samt berigtigelse af medarbejdernes ansættelseskontrakter.
5.3   ordrebeholdning og indkøbsordrer
5.3.1 køber overtager og indtræder uden for købesummen i de hos sælger pr.
      overtagelsesdagen registrerede ordrebeholdninger og leveringsaftaler. som bilag 7
      vedlægges en oversigt over de overdragne ordrer og leveringsaftaler.
.....
6     debitorer
6.1   overdragelsen omfatter ikke sælgers debitorer.
7     købesum
7.1   købesummen for de overdragne aktiver og passiver er aftalt til i alt kr. ??
7.2   købesummen fremkommer således:
      aktiver der overdrages: -
      - varer                                         kr.   6.300.000
      - driftsmidler / inventar / koretøjer           kr.     250.000
      - goodwill telefonnumre, domænenavne,
      retten til brug af varemærket my.               kr.     250.000
      camping parken gmbh                             kr.     342.410
      aktiver i alt                                   kr.   7.142.410
      forpligtelser der overtages:
      - medarbejderforpligtelser                      kr.   1.397.087
      forpligtelser i alt                             kr.   1.397.087
      købesum i alt                                   kr.   5.745.323
                                             - 22 -
     7.3    købesummen erlægges således:
     7.3.1 indfrielse at sælgers mellemværende med danske bank mod frigivelse af
            panterettigheder
            sælger bemyndiger køber og vestjysk bank, der er finansierende bank for køber,
            til med købesummen at foranledige sælgers mellemværende med danske bank
            indfriet mod danske banks frigivelse af (i) 1 stk. skadesløsbrev med
            virksomhedspant stort kr. 8.000.000 lyst i sælger, kvitteret til aflysning, og (ii) 2
            stk. ejerpantebreve med pant i ejendommen tjelevej 10-12 med kvittering af
            håndpantet og notering på ejerpantebrevene til aflysning.
            et eventuelt overskydende beløb efter indfrielse af danske banks engagement
            frigives til sælgers konto 7604-1507088.
     7.4    refusionsopgørelse
     7.4.1 med overtagelsesdagen som skæringsdag, udfærdiges sædvanlig
            refusionsopgørelse. refusionssaldoen berigtiges kontant på anfordring.
     7.4.2 refusionsopgørelsen skal være udarbejdet senest den 30. september 2010, og skal
            indeholde alle reguleringer mellem parterne. refusionsopgørelsen udarbejdes af
            parterne i forening. refusionen opgøres således, at indtægter og udgifter, der
            vedrører tiden forud for overtagelsesdagen, tilkommer respektive afholdes af
            sælger, medens indtægter og udgifter, der vedrører tiden efter overtagelsesdagen,
            tilkommer respektive afholdes af køber.
     .....
     9      ansvarsfraskrivelse
     9.1    køber er bekendt med, at sælger, hvis det af skat varslede krav gennemføres,
            må antages at være insolvent. køber accepterer på denne baggrund, at aktiverne
            sælges uden ansvar for sælger, og at der således ikke kan rejses krav mod sælger
            i anledning af såvel faktiske som retlige mangler, bortset fra vanhjemmel, hverken
            i form af erstatningskrav, krav om forholdsmæssigt afslag eller ophævelse af
            handelen. købesummen er fastsat overensstemmelse hermed.
     .....
     12     omkostninger
     12.1 omkostninger til delacour dania advokatfirma forbindelse med gennemførelse
            af nærværende aftale afholdes af køber.
     .....”
konkursboets påstand mod camping - parken, herning a/s på 1.096.735,00 kr. er forskellen
mellem den af revisor beregnede going concern - værdi af varelagerbeholdningen pr. 17.
august 2010 og værdien af varer i overdragelsesaftalen.
                                               - 23 -
konkursboets påstand mod camping - parken, herning a/s på 441.500 kr. er forskellen
mellem den af vurderingsmanden opgjorte værdi af driftsmidler m.v. pr. 20. juni 2010 og
værdien af driftsmidler m.v. i overdragelsesaftalen.
konkursboets påstand mod camping - parken, herning a/s på 21.951,90 kr. fremkommer
ved beregning af gaveværdien af selskabets ordrebeholdning på 888.741 kr. i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen, der ikke var medtaget ved beregning af købesummen i
overdragelsesaftalen. gaveværdien er af konkursboet beregnet med udgangspunkt i selskabets
historiske avance på 2,47 %.
konkursboets påstand mod camping - parken, herning a/s på 1.200.000 kr. svarer til
gaveværdien af latente lønmodtagerforpligtelser.
konkursboets påstand mod camping - parken, herning a/s på 15.000 kr. svarer til
gaveværdien af betalinger for camping-parken, herning a/s på selskabets bankkonto i
danske bank i perioden efter den 17. august 2010. camping - parken, herning a/s har
anerkendt at skulle betale de sidstnævnte beløb til konkursboet.
konkursen og den efterfølgende dialog
selskabet blev erklæret konkurs den 21. februar 2011 ved skifteretten i herning på baggrund
af en konkursbegæring fra skat. fristdagen i konkursboet er den 7. februar 2011. advokat
boris frederiksen blev udpeget som kurator.
skifteretten har i retsbogen fra den 21. februar 2011 bl.a. anført følgende:
      ”selskabet har erkendt, at det er insolvent, såfremt skat har et krav som opgjort i
      konkursbegæringen.
      selskabet har drevet virksomhed med salg af blandt andet campingvogne. driften er
      imidlertid ophørt, og aktiviteterne er overdraget til et nystiftet selskab den 17. august
      2010. det er ikke bestridt, at aktiverne er overdraget til konkursværdi og ikke going
      concern værdi, hvorfor skifteretten lægger dette til grund.”
der er på nuværende tidspunkt anmeldt krav i konkursboet på 9.810.558,63 kr. skat tegner
sig for 99,98 % af de anmeldte krav i konkursboet. skat har meddelt sit samtykke til, at
konkursboet har rejst de krav, der er omfattet af sagen.
kurator har inden sagens anlæg korresponderet med danske bank, advokatfirmaet og
selskabets revisor om pantsætningen og overdragelsen.
i brev af 7. oktober 2011 skrev danske bank bl.a. til kurator:
      ".....
      det er korrekt, at der ikke var stillet sikkerhed for selskabets gæld til banken, før
      selskabets afgivelse af virksomhedspant den 26. maj 2010, dog bortset fra en
      udbyttebegrænsningserklæring.
                                             - 24 -
      etableringen af virksomhedspantet skete som led i sædvanlige kreditmæssige
      overvejelser og opfølgning.
      der foreligger ikke referater fra møder mellem selskabet og banken.
      ....."
i brev af 7. oktober 2011 skrev advokat anders hedetoft bl.a. til kurator:
      ".....
      ad selskabets varelager
      de anfører i deres brev, at selskabets varelager blev overdraget til en købesum “der var
      væsentligt under den bogførte værdi”.
      udsagnet er ikke korrekt. varelageret er overdraget til kr. 6,3 mio. og modsvarer ifølge
      de for mig foreliggende oplysninger en going-concern værdi på 6,95 mio. kr.
      varelageret er således overdraget til et beløb, som ligger væsentligt over en kortsigtet
      realisationsværdi. den fordel, der hermed at tilført boet, skal indgå i den samlede
      vurdering af overdragelsesaftalen.
      .....
      ad campingparken gmbh
      det tyske datterselskab er overdraget til den bogførte indre værdi.
      de anfører i deres brev af 26. september 2011, at der ikke herved er “taget højde om
      eventuelle tilbagesøgningskrav vedrørende den tyske moms”, som selskabet har betalt
      bagudrettet.
      jeg skal indledningsvis bemærke, at skat forud for konkursen blev tilbudt transport i
      et eventuelt tilbagesøgningskrav til sikkerhed, hvilket skat imidlertid afslog.
      selskabet har forud for overdragelsen af selskabets aktiviteter den 17. august 2010
      foretaget en vurdering af mulighederne for at gennemføre et tilbagesøgningskrav.
      selskabet har i den forbindelse modtaget oplysning om, at det ikke er muligt at
      gennemføre tilbagesøgning, for det første fordi de tyske myndigheder fastholder, at der
      er momsbeskatningssted i tyskland og for det andet, fordi der ikke i forbindelse med de
      enkelte momsangivelser er foretaget de nødvendige forbehold for at begære
      ansættelserne genoptaget.
      det tyske selskab har således ikke noget tilbagesøgningskrav, har ikke forfulgt noget
      tilbagesøgnings krav og har heller ikke til hensigt at indlede en sådan sag.
      ad meddelelse til danske bank om virksomhedspantsætning
      banken havde allerede i februar 2009 stillet krav om at modtage virksomhedspant.
      kravet blev på ny fremført i december 2009 og blev accepteret af selskabet. selve
                                              - 25 -
      pantsætningsdokumentet blev underskrevet 26. maj 2010. i perioden fra primo 2010 til
      26. maj 2010 pågik drøftelser mellem banken og ge capital, der på daværende
      tidspunkt varetog styringen af selskabets leverandørkreditter. dialogen vedrørte ge
      capitals stillingtagen til virksomhedspantsætningen. selskabet tog ikke direkte del i
      denne dialog.
      aftalen om virksomhedspantsætningen blev således indgået med banken i december
      2009. det af skat rejste krav blev varslet af skat den 23. marts 2010. banken blev
      orienteret om kravet og var bekendt hermed, da pantsætningsaftalen blev underskrevet
      26. maj 2010.
      jeg bemærker i tillæg til ovenstående, at selskabet ledelse - udover indsigelser mod
      berettigelsen af det af skat rejste krav - på daværende tidspunkt var af den opfattelse,
      at skat ikke ville gennemføre opkrævning af kravet med den virkning, at koncernen
      samtidig ville blive belastet af såvel dansk som tysk moms.
      .....
      for mit eget vedkommende kan jeg oplyse, at den rådgivning jeg har ydet til selskabet i
      perioden alene vedrører selskabets indsigelser mod det momskrav, der har ført til
      selskabets konkurs.
      ....."
i brev af 5. december 2011 skrev revisor johannes ruby bl.a. til kurator:
      ”.....
      jeg er tidligere blevet gjort opmærksom på, at indholdet af min skrivelse af 13. april
      2010, for så vidt angår omtale af beslutning på et bestyrelsesmøde i marts 2010, ikke er
      hel korrekt og kan misforstås. det er naturligvis korrekt, at en egentlig beslutning om
      overdragelse af aktiverne til et nyt selskab først blev truffet, da den nødvendige
      finansiering var på plads – hvilket, så vidt jeg erindrer, skete nogle få dage før selve
      overdragelsen blev gennemført.”
sagens anlæg, sagens behandling og sagsomkostninger
den 10. februar 2012 sendte kurator et udkast til stævning til sagens parter. påstandene i
stævningsudkastet svarer til de i stævningen nedlagte påstande, med undtagelse af påstanden
mod camping - parken herning a/s, der i den endelige stævning og under
hovedforhandlingen er væsentligt nedsat.
denne sag er anlagt den 29. juni 2012.
det bemærkes i den forbindelse, at advokat anders hedetoft var interessent i delacour dania
advokatfirma i/s i 2010. delacour dania advokatfirma i/s blev den 15. december 2010
fusinoneret med delacour dania advokatpartnerselskab, der overtog alle rettigheder og
forpligtelser. sagen er på den baggrund anlagt mod delacour dania advokatpartnerselskab.
sagen er behandlet af 3 dommere, jf. retsplejelovens § 12, stk. 3. hovedforhandlingen blev
afviklet over 5 hele retsdage.
                                               - 26 -
spørgsmålet om ansvarsgrundlaget over for selskabets ledelse og selskabets advokat er
udskilt til særskilt forhandling og påkendelse. påstandene 7 og 8 er af den grund formuleret
som anerkendelsessøgsmål.
konkursboet har betalt i alt 150.000 kr. i retsafgift. konkursboet har oplyst, at der herudover
har været en udgift på 45.864 kr. til udarbejdelse af proces- og bilagssamlinger og en udgift
på 12.441 kr. til materialesamling. konkursboet har herudover haft en udgift på 4.375 kr. til
vidnegodtgørelser.
camping - parken, herning a/s, c.l.c.k ejendomme aps, det tyske datterselskab og
selskabets ledelse har oplyst, at de har haft en udgift på 785 kr. til materialesamling.
konkursboet og camping - parken, herning a/s er under hovedforhandlingen blevet enige
om, at det ikke skal have omkostningsmæssig konsekvenser for konkursboet, at påstanden
mod camping-parken, herning a/s under hovedforhandlingen blev nedsat fra 4.427.349,96
kr. til 2.775.186,90 kr.
konkursboet og camping - parken, herning a/s er under hovedforhandlingen blevet enige
om, at hver part bærer egne omkostninger i forhold til påstand 9.
konkursboet har oplyst, at boet forventes momsregistreret i forbindelse med konkursboets
afslutning.
forklaringer
claus lauridsen har forklaret, at han er uddannet mekaniker inden for landbrugsmaskiner.
han kom tilfældigt ind i campingbranchen omkring 1. januar 1996. han indtrådte i
bestyrelsen af camping - parken, herning a/s i februar 1996. han købte personligt 50 % af
selskabet i samme forbindelse. karsten kjær, der er fætter til hans ægtefælle, købte personlig
samtidig også 50 % af selskabet. han ville ind i branchen efter at have været i
landbrugsbranchen i mange år. i 2002 spaltede de selskabet, og ejendomsselskabet blev op-
rettet. dette selskab købte naboejendommen tjelevej 6, herning. i august 2005 indtrådte bn i
bestyrelsen. b var en nøglemedarbejder og viste interesse for virksomheden. karsten kjær og
inge kjær udtrådte af bestyrelsen i december 2006. de ønskede at sælge deres andele. han
købte nu andele, så han havde 80 % og b havde 20 %. den efterfølgende kapitalændring var
for at lave en mere ligelig fordeling i ejerforholdet. de oprettede bs selskab og hans
holdingselskab. i driftsselskabet var fordelingen herefter 313.000/312.000. han ejede lidt
mere end b, så det var ham, der ved uenighed kunne træffe den endelige beslutning. c
indtrådte den 20. december 2008 i bestyrelsen. kate, hans ægtefælle, udtrådte på samme
tidspunkt. baggrunden herfor var, at de ville have en mere professionel bestyrelse i stedet for
en familiebestyrelse. c var tidligere direktør i danske bank. han havde stor respekt for cs
indsigt i økonomiske forhold. det var derfor, de valgte ham.
grænsehandlen med campingvogne gennem tyskland startede i 1994 fra nogle forhandleres
side. i starten var det ikke nogen trussel for deres konkurrenceevne. på grund af det frie
marked blev truslen større. købere af campingvogne kørte til tyskland og hentede vogne der
for at spare differencen mellem den danske og den tyske moms. en gruppe forhandlere,
herunder dem selv, var enige om ikke at ville starte op med tysklandshandlen. særligt
forhandlere tæt på grænsen var truet. på et tidspunkt hyrede nogle forhandlere i fællesskab en
advokat for at få hjælp til enten at få stoppet eller få legaliseret grænsehandlen. han havde i
                                               - 27 -
den forbindelse korrespondance med skatteministeriet. advokaten kunne ikke rigtig komme
igennem overfor ministeriet. de havde nu valget enten at gå ind i politik eller få et bindende
svar fra skat. de rettede herefter henvendelse til skatteminister kristian jensen. det kom
der ikke noget ud af det. de bad derfor om et bindende svar fra skat. de var flere
forhandlere, der indsendte en anmodning om bindende svar. han ville helst ikke gå i gang
med grænsehandel, og han ville ikke begå ulovligheder. der var sket det, at forhandlerne
mere konkurrerede på moms end på kvalitet, hvilket han ikke syntes var rigtigt. hans
henvendelse om bindende svar var ikke begrundet i, at de ville starte med grænsehandlen. de
ville helst have et afslag, så de og alle andre forhandlere kunne få afklaret retstilstanden. da
de i juni 2006 fik nej fra skatterådets side, var de lykkelige. de troede nu, at de med det
bindende svar kunne få de andre forhandleres grænsehandel stoppet. da de så de 9 punkter i
skatterådets afgørelse, tænkte de, at de ikke kunne se formålet med det, men at det nok var for
at please eu. de fortsatte som hidtil med salget i danmark. de havde ingen interesse i at
starte et grænsehandelskoncept op.
i 2006 og 2007 kunne de ikke sælge vogne, uden at kunderne ville have store rabatter, fordi
flere forhandlere brugte grænsehandelskonceptet. kunderne ville have en rabat svarende til
differencen mellem dansk og tysk moms. der var meget fremme i medierne om, at skat
havde legaliseret grænsehandlen, hvilket deres kunder også læste. hen på det tidlige forår
2007 havde de således 3 muligheder. de kunne vælge at give permanent 6 % rabat på nye
vogne. den løsning var ikke holdbar. de kunne indrette sig efter skats oplistede 9 punkter.
endelig kunne de vælge at flytte til tyskland med deres firma og måske bare have en satellit i
danmark.
de valgte at følge skats oplistede 9 krav til et grænsehandelskoncept. forinden havde de
fået afklaret nogle ting via campingbranchen. de valgte at starte deres eget firma op i
tyskland for at være 100 % sikker på, at der ikke var noget at komme efter. fremgangsmåden
var således, at der på deres kontor i tyskland kom et tilbud fra en kunde. campingvognen
blev herefter leveret til tyskland, som klargjorde vognen. slutseddel blev lavet i tyskland.
selskabet i tyskland kontaktede kunden og sørgede for aflevering af vognen til kunden. de
indberettede også nogle ting til de tyske myndigheder. firmaet i tyskland solgte også selv
campingvogne. de havde bl.a. en type campingvogn fra finland, men det blev ikke nogen
succes. det lykkedes dem kun at sælge ca. fem stk. det tyske selskab effektuerede også nogle
handler med autocampere. de gik skats 9 punkter igennem minutiøst for at overholde alle
punkter. aftalen blev indgået direkte med kunden og det tyske selskab. kunden tastede
købstilbud ind på computeren i danmark. tilbuddet blev mailet til tyskland fra deres kontor.
enkelte kunder sendte det privat. derfra kom der besked fra tyskland med en ordre til
danmark. accepten overfor kunden forelå først, da kunden stod nede i tyskland og skrev
slutsedlen under. de var ikke i tvivl om, at deres grænsehandelsekoncept var lovligt. det var
nødvendigt for dem at køre konceptet, hvis virksomheden skulle overleve. efter at have
benyttet grænsehandelskonceptet i ca. to år varslede skat kontrolbesøg. det var de glade
for, da de vidste, at de havde orden i deres forhold. de havde en ide om, at andre forhandlere
ikke havde den samme orden i forholdene.
de havde et møde med skat i november 2009, hvor medarbejderen fra skat gav udtryk
for, at der var forhold, som han ville forelægge sine jurister, da han ikke mente, at deres
koncept var lovligt. de blev rystet, idet de havde overholdt skats 9 punkter og skatterådets
bemærkninger. de mente, at de havde styr på deres forhold. de var bekendt med skats sag
mod jet trade, hvor jet trade indtil da havde fået medhold i, at deres koncept var legalt.
advokat jens paulsen kom på banen i november 2009, da de var rystet og rådvilde over
                                               - 28 -
meldingerne fra skat. de havde den 13. november 2009 et møde med advokat jens paulsen.
ud over advokaten deltog revisor johannes ruby, c og han selv. de drøftede på mødet, om
de skulle lave en ”turn over”. det var revisoren der foreslog, at de skulle lave et nyt firma. de
var rystet over, at han forslog det. det blev på mødet aftalt, at advokat jens paulsen skulle
foretage nogle sondringer, idet han havde nogle kontakter i skat. de troede på det
tidspunkt, at der var tale om en fejl fra skats side. det tog langt tid med at få et svar fra
advokat jens paulsen. han erindrer ikke svaret fra advokat jens paulsen. i ledelsen var de
blankt afvisende overfor en ”turn over”. de havde et solidt firma. de ville ikke signalere
anderledes overfor deres kunder og leverandører. de var sikre på, at der var at tale om en
storm i et glas vand. de var den første virksomhed skat havde til kontrol. på et tidspunkt
diskuterede de også udlodning. han husker ikke præcist, hvornår det blev diskuteret. banken
afslog imidlertid, da de havde en aftale om 30 % soliditet. han mener ikke, at de havde drøf-
telser på dette tidspunkt med banken om skats kontrolbesøg. efter de havde fået skats
forslag i marts måned 2010, fortsatte de med grænsehandelskonceptet. de var stadig sikre på,
at der var tale om en fejl. de mente, at deres koncept gav mening, også fordi skatteindtægter
og arbejdspladser blev i danmark.
revisor og advokatfirmaet kom på banen hen på foråret 2010, da de kunne se, at skat mente
det mere alvorligt. de indså, at de måtte have juridisk bistand. det er muligt, at revisor havde
fået besked om, at skat ville køre sagen, og at det var baggrunden for, at de startede
drøftelserne. han husker ikke nærmere, hvad drøftelser gik ud på, inden skats forslag kom i
marts 2010. de var forbavset og i chok, da de modtog forslaget. de forstod ikke, hvad der
skete. de havde betalt deres moms i tyskland. allerede i 2006 var de minutiøst blevet
godkendt af de tyske myndigheder. der var herefter stor mødeaktivitet med revisor og
advokat. det blev drøftet, om der skulle sælges over til et nyt selskab. de var dog af den
formodning, at når der kom en jurist på fra skats side, ville skat trække deres krav
tilbage. de følte, at de havde alle argumenter hele vejen rundt. i starten afslog de i ledelsen, at
der skulle etableres et nyt selskab. da revisor blev ved med at nævne det, begyndte
muligheden at åbne sig for dem. de troede imidlertid stadig ikke på, at det danske krav ville
blive effektueret. de vurderede, at de jo allerede havde betalt 19 %, hvorfor de så maksimalt
kunne komme til at betale differencen mellem den tyske og den danske moms. netto ville
beløbet være på 2-3 mio. kr. det ville de sagtens kunne klare økonomisk via deres kreditter
eller ved lån fra ejendomsselskabet. selskabet havde på det tidspunkt en standardkredit i
danske bank på 5 – 8 mio. kr. mod, at de kørte med en soliditetsgrad på 30 %. de havde
herudover en sæsonkredit, der kunne træde i kraft, når de havde udnyttet deres øvrige
kreditfaciliteter både i selskabet og i de andre selskaber. de lånte flere gange penge fra
ejendomsselskabet og udnyttede dette selskabs kreditfaciliteter. da skat fik medhold i
højesteret i jet trade sagen i juni 2010 kunne de se billedet. de troede dog stadig, at de ikke
skulle betale moms. de stoppede pr. datoen for højesteretsdommen med
grænsehandelskonceptet. de mente dog stadig, at de ikke skulle betale skats krav, da de
anså deres grænsehandelskoncept for at være i superligaen i forhold til jet trades koncept i
serie 6. der var mange aspekter i sagen, bl.a. om tilbagebetalingskravet fra tyskland. for ikke
at blive for handlingslammet følte de sig derfor nødsaget til at lave en ”turn over”.
de var helt frem til juli 2010 af den opfattelse, at de i sidste ende ville få pengene tilbage fra
tyskland. det gik dog efter jet trade sagen op for dem, at de kunne blive mødt med et krav
på betaling af dansk moms, inden de fik den tyske moms retur. de lavede en ”turn over”, da
de var bange for, at de ville få et krav fra skat, inden de fik pengene tilbage fra tyskland.
det var for at sikre firmaets beståelse. de bad ole gunder om at en vurdering, så de havde
den klar, hvis det blev nødvendigt med en ”turn over”. der er forskel på størrelsen af deres
                                                - 29 -
værdier henover året. i oktober - efter sæsonen - er værdierne langt nede. derefter kommer
nye varer hjem til marts. fra marts til uge 27 har de deres primære marked. ved udgangen af
juli og i starten af august starter de udsalget. ole gunder redegjorde for værdierne i juni. alle
nye og brugte vogne nedsættes imidlertid i august måned. reduktion under udsalget er på 10
– 12 % i august i forhold til juni måneds priser. både nye og brugte vogne bliver sat ned.
gunders værdiansætttelse skulle i august derfor nedsættes med 10– 15 % for at få et
retvisende billede. de besluttede sig for virksomhedsoverdragelsen efter råd fra de rådgivere,
som de havde hyret. de måtte acceptere tingenes tilstand. overtagelsesdagen den 17. august
blev fastsat af rådgiverne. han ved ikke, hvad baggrunden var for, at denne dato blev valgt.
værdierne blev sat efter princippet salg i løbet af 3-6 måneder. det var rådgiverne og ikke
ledelsen, der besluttede dette. de fik ikke at vide, at de kunne pådrage sig et ansvar, hvis de
ikke solgte aktiverne til going concern værdier. de værdier der blev fastsat var rimelige og
realistiske efter hans opfattelse. set i bakspejlet er det den dårligste handel det købende
selskab nogensinde har lavet. han mener, at de har givet en overpris på 1 – 2 mio. kr. også
henset til udviklingen i markedet. han ved ikke, om der blev indhentet en ny vurdering. han
har ikke set revisorens interne notat, der var vedhæftet brev af 13. april 2010 til advokat
anders hedetoft.
overdragelse af medarbejderforpligtelserne som en del af købesummen var ikke ledelsens
forslag. den indsigt havde de ikke. han er ikke blevet rådgivet om risikoen ved overdragelse
af medarbejderforpligtelserne. det nye selskab overtog også nogle moralske forpligtelser i
relation til reklamationer, idet kunderne ikke skulle mærke, at virksomheden var blevet over-
draget.
reklamationsomkostninger var dog af begrænset størrelse. det gamle selskab har lavet
udbetalinger til det nye selskab fra kontoen i danske bank. der var ting, der tog tid, inden det
hele faldt på plads. de havde problemer med at få deres dankort sat over hurtigt nok. det var
dog ikke et stort problem, da de jo havde præcise bilag på, hvad betalingerne vedrørte efter
overdragelsen.
baggrunden for mellemregningskontoen med ejendomsselskabet er, at der var en aftale med
danske bank, at de på tidspunkter af året skulle anvende ejendomsselskabets kreditter til
driften. det var særligt i forårsmånederne, de havde et stort behov for likviditet. sådan har det
kørt siden tidernes morgen. hen på foråret begyndte tilbagebetalingerne til
ejendomsselskabet. han mener, at de havde likviditet til at tilbagebetale ejendomsselskabet.
de tilbagebetalte gælden hen af vejen. det sædvanlige var, at gælden til ejendomsselskabet
blev betalt hen over sommeren. ejendomsselskabet ville ikke have lånt dem 2.5 mio. i
efteråret 2009, hvis ejendomsselskabet havde vidst, at skats krav ville blive en realitet. de
blev nødt til at få deres drift finansieret. da de foretog tilbagebetalingerne, var de sikre på, at
de kunne svare enhver sit. det samme gjaldt mellemregningen med gmbh. det tyske datter-
selskab lånte dem også penge, efter skat havde fremsat sit krav. de havde brug for kreditten
for at kunne drive virksomheden. tilbagebetalingerne op til virksomhedsoverdragelsen er
formentlig sket, fordi deres rådgivere havde krævet, at de fik ryddet op på
mellemregningkontoen før virksomhedsoverdragelsen.
selskabet havde årlige møder med banken, når årsrapporterne var kommet. de talte om
virksomhedspant allerede på mødet i 2008. det blev imidlertid ikke til noget. i december
2009 accepterede de derimod danske banks krav om virksomhedspant. der var nogle ting,
der skulle på plads, før de kunne få lov til at stille virksomhedspant. dokumenterne
vedrørende pantsætningen blev underskrevet den 26. maj 2010. momssagen og
                                              - 30 -
grænsehandlen var et tema, når de havde møder med danske bank. det var også et tema på et
møde i maj 2010, som han dog ikke husker det præcise indhold af. advokat anders hedetoft
var bekendt med alle selskabets forhold. han var også bekendt med drøftelserne med danske
bank om virksomhedspant. de accepterede pantsætningen i slutningen af 2009. selve forløbet
har de ikke haft mere at gøre med, men deres rådgivere var orienteret. advokat anders
hedetoft gjorde dem ikke opmærksom på risikoen for omstødelse af betalingen af danske
bank i forbindelse med overdragelsen.
ledelsespåtegningen i årsrapporten 2008/09 af 20. januar 2010 blev afgivet under
forudsætning af fortsat drift. det mente de godt, at de kunne skrive under på. det var deres
vurdering, at skats besøg ikke havde betydning, når man læste regnskabet, idet de anså det
som en fejl fra skats side. i 2008 så de i selskabet de første tegn på krisen med stagnerende
omsætning.
det var i december 2009, at aftalen om virksomhedspant blev indgået, hvilket også fremgår af
advokat anders hedetofts brev af 7. oktober 2011 til kurator. banken bekræftede aftalen fra
december 2009 i brevet af 21. januar 2010, hvoraf fremgår, hvad de havde aftalt. brevet blev
udleveret til dem på et møde, hvor de drøftede vilkårene og omkostningerne. de fik ikke udle-
veret skadesløsbrevet til underskrift ved den lejlighed, hvorfor der heller ikke blev krydset
felter af i skadesløsbrevet. han husker dog ikke detaljerne af det, der blev drøftet.
effektueringen af aftalen skete senere på grund af ge capital og nordea. han vidste, at ge
capital have et pantsætningsforbud, men han kendte ikke konsekvenserne af det. han mente,
at dette var noget rent formelt, der kunne ordnes inden for en time.
der var på et tidspunkt et møde med danske bank, han husker ikke præcist, hvornår det var.
på det møde drøftede de skats krav. han husker ikke, hvad der blev sagt. banken havde
været med til at etablere selve grænsekonceptet. det var ikke nyt for dem. de var med helt
fra starten og medspiller, også fordi det tyske selskab også var kunde i danske bank. han
husker ikke, om de diskuterede, om det kun var differencen mellem tysk og dansk moms, der
var kravet. men det mente de i bestyrelsen i hvert tilfælde i løbet af foråret 2010.
han kan ikke forklare pengestrømmene på mellemregningskontoen for ejendomsselskabet og
for det tyske datterselskab, som de fremgår af finanskontokortet af 1. marts 2011.
ejendomsselskabet fik også en konto i vestjysk bank. han husker ikke, om det fik en kredit
samtidig. i dag har moderselskabet et mellemværende med ejendomsselskabet. han kan ikke
huske, om moderselskabet har kreditfaciliteter i vestjysk bank. forhandlingerne med
vestjysk bank startede vistnok i forsommeren 2010. b var allerede kunde i vestjysk bank.
han havde et godt forhold til sin bank. han var derimod ikke i kontakt med danske bank i
forbindelse med indfrielsen af danske bank.
han ved ikke, hvorfor revisoren i november 2009 var blevet bedt at lave en foreløbig status.
det var advokat jens paulsen, der rådgav dem på dette punkt. han mener ikke, at de havde
kontakt til brancheforeningen i tiden fra skats kontrolbesøg i september 2009 til
virksomhedsoverdragelsen. der var et møde i brancheforeningen, men det var vistnok efter
virksomhedsoverdragelsen. når han ser advokat merete andersens tidsopgørelse fra 30. juni
2009 kan han godt huske, at der også var et møde hos advokat anders hedetoft, hvor der
deltog to personer fra brancheforeningen. han husker ikke nærmere, hvad mødet handlede
om, men det var formentlig om fremtidsscenariet for branchen. han kan ikke huske, om
brancheforeningen meldte noget ud efter højesteretsdommen i juni 2010. han formoder, at
dommen blev sendt ud, da hele markedet med grænsehandel stoppede.
                                             - 31 -
han husker ikke, hvem der deltog i bestyrelsesmøde den 15. marts 2010. han formoder, at
hele bestyrelsen deltog sammen med revisor johannes ruby. de skrev normalt ikke referater
af deres bestyrelsesmøder. han husker ikke, om han fik et oplæg på bestyrelsesmødet fra en
rådgiver. de afviste ikke en turn over, men de ville arbejde videre med muligheden.
da han modtog brevet fra advokat anders hedetoft af 9. april 2010, hvor de blev frarådet at
foretage udlodning, betragtede han det som rigtig god rådgivning fra advokaten. de fulgte
advokatens råd og udloddede ikke. han husker ikke indholdet af det notat, som advokat
anders hedetoft henviser til i brevet.
han husker ikke, om han deltog i et møde den 19. juli 2010 med danske bank om
virksomhedsoverdragelsen. han ved ikke, om der blev udleveret materiale til banken om,
hvordan man ville gennemføre virksomhedsoverdragelsen. efter de havde sendt brevet fra
vestjysk bank om overførslen af engagementet, var der ikke yderligere kontakt mellem ham
og danske bank. ejendomsselskabet havde en kredit i danske bank. han husker ikke, om
han havde kautioneret personligt for kreditten. det kan han dog ikke forestille sig, at han har.
c har forklaret, at han har været ansat i danske bank i 35 år. han sluttede i herning som
direktør og gik på pension i 2005 af helbredsmæssige årsager. i 2002 havde han stiftet
bekendtskab med selskabet. i 2007 blev han tilbudt at komme med i bestyrelsen. han sad ikke
i andre bestyrelser på det tidspunkt. formålet med at tage ham med i bestyrelsen var at få en
tredjepart med ind, der kunne give sparring, og som havde indsigt i økonomi.
han er i hovedtræk enig i as forklaring om forløbet af momssagen. han var med til årsmødet
den 29. december 2009 med banken. de drøftede her spørgsmålet om virksomhedspant. der
blev indgået en endelig aftale om virksomhedspant, men ikke nærmere omfanget heraf.
momssagen blev ikke drøftet på dette møde. den 17. januar 2010 kom claus nørby på besøg
i selskabet. den 22. januar 2010 fik de en mail fra banken om virksomhedspant. banken
ønskede pant i alle virksomhedens aktiver. der var ikke udkast til skadesløsbrev med på
mødet. det var, fordi danske bank skulle undersøge med juridisk afdeling vedrørende ge
capitals og nordeas pantsætningsforbud. ge kapital var meget langsom til at svare. han blev
bedt om at være behjælpelig med at få svar frem. de fik pantebrevet ud til underskrift den 26.
maj 2010. det blev senere tinglyst. banken fik kendskab til momssagen og skats krav på
mødet den 19. maj 2010. han husker ikke, hvordan banken reagerede på oplysningerne. han
husker ikke mødet særlig godt. han kan ikke huske, om banken på dette møde fik udleveret
noget materiale om momssagen. de drøftede, at de måske fik behov for en bankgaranti på 3
mio. svarende til differencen mellem dansk og tysk moms. de drøftede også, om de skulle
oprette et nyt selskab. bankens reaktion var negativ overfor finansiering af et nyt selskab.
ledelsen blev overbevist om behovet for en virksomhedsoverdragelse, efter at advokat
merete andersen havde undersøgt forholdene. skattekommissionen blev kontaktet efter
højesterets afgørelse i jet trade sagen. man indså, at de ikke kunne undgå at betale det dan-
ske momskrav. derfor valgte de en turnover. datoen for overdragelsen havde han ikke noget
at gøre med. han havde heller ikke noget at gøre med værdiansættelsen. ole gunders
værdiansættelser blev lagt til grund af revisor og advokat.
de drøftede med revisoren, om de skulle medtage skats krav i en note i årsrapporten for
2008/2009. revisoren var imidlertid af den opfattelse, at det ikke skulle med.
                                              - 32 -
selskabet var en meget prisbevidst kunde, der derfor kunne stille skarpe krav til banken,
hvilket de også gjorde. han har ikke været med i drøftelser om, hvorvidt selskabet skulle have
en bank ud over danske bank.
ifølge hans egne notater blev der afholdt et møde med danske bank den 19. maj 2010. på
mødet blev momskravet nævnt for danske bank. han husker ikke, hvornår det første gang
blev drøftet med banken, at selskabet ville lave en virksomhedsoverdragelse, men det blev
drøftet på mødet den 19. maj 2010. virksomhedsoverdragelsen var ikke endeligt besluttet i
maj 2010. han husker ikke at have modtaget brevet fra danske bank af 21. juli 2010. han
husker heller ikke, om der var et møde med banken forud for brevet.
selskabet forhandlede parallelt med vestjysk bank og danske bank om finansieringen.
coco holding aps var kunde i vestjysk bank. vestjysk bank havde således den mindst
solide del af koncernen som kunde. coco holding var gået ned i indtægt. det var selskabet,
som skulle genere overskud, så coco holding kunne få udbytte og derved finansiere sin
gæld. han vidste godt, at vestjysk bank havde pant i coco holdings aktier i selskabet.
vestjysk bank rådgav ikke om mulighederne for en virksomhedsoverdragelse. efter de fik nej
fra danske bank til finansiering af virksomhedsoverdragelsen havde de ikke yderligere dialog
med danske bank. det var ikke ham, der havde kontakt med danske bank, men banken
kendte til planerne om overdragelsen, da de bad om finansieringen. banken havde i juli 2010
fået det indtryk, at de ville lave virksomhedsoverdragelsen. på mødet i maj 2010 blev der
sagt til danske bank, at man nok ville gøre det. danske bank kendte således til beslutningen
om virksomhedsoverdragelse.
bn har forklaret, at han er uddannet smed. han har arbejdet i virksomheden siden 1995. det
var a og c, der tilbød ham at komme ind i ejerkredsen. han var på det tidspunkt en nøgle-
medarbejder. han lånte penge i vestjysk bank til indskud i virksomheden. det var i realiteten
a og c, der havde kontakten med revisor og advokat. han deltog dog i nogle møder. han er
enig i a og cs udlægning af sagen i retten i dag. han var den, der drev virksomheden på det
mere praktiske plan. de andre tog sig af det andet. han deltog indimellem i nogle møder med
banken. han deltog altid i mødet i forbindelse med årsafslutningerne. han deltog i mødet med
danske bank den 29. december 2009. han kan genkende det, som de andre har sagt om
mødet. han mener ikke, at han deltog i møde med danske bank om
virksomhedsoverdragelsen. han deltog derimod i mødet med vestjysk bank. der blev ført
parallelle drøftelser med de to banker. de afholdt bestyrelsesmøde en gang om året. de havde
dog også møder derudover. når c og a havde været til møde med banker og revisor, fik han
altid en grundig orientering. han var gjort bekendt med alle dokumenter, før denne sag
opstod.
advokat anders hedetoft har forklaret, at han fik en henvendelse fra c, selskabets formand,
som introducerede ham for momssagen. de havde nogle indledende drøftelser i marts 2010.
senere blev der en drøftelse om overdragelse af virksomheden. det var advokat merete
andersen fra deres kontor, som tog sig af momssagen. spørgsmålet om overdragelse tog ad-
vokat morten brehm fra deres kontor sig af. han selv var overordnet ”inde over” begge
spørgsmål.
de vidste godt, at de ikke brugte going concern værdier ved virksomhedsoverdragelsen. han
så en risiko, uanset hvilke værdier der blev brugt. de indhentede vurderingsrapporten. aftalen
var, at de skulle lave udkast til overdragelsesaftalen. revisor skulle lave en balance for så vidt
                                              - 33 -
angår de aktiver, der skulle med i overdragelsen. han sagde til dem, at de ikke skulle være for
grådige. selskabet har hele tiden fået at vide, at der skulle sælge til markedsværdier.
han var ikke involveret i tallene for så vidt angår løn og feriepenge. tallene kom fra revisor.
5 dage før selve overdragelsen havde han en telefonsamtale med revisor om, at beløbene
skulle fastsættes skønsmæssigt. han sagde til revisoren, at beløbet skulle kunne være
genstand for refusion. camping parken måtte ikke bruge posten til at få kredit. da han talte
med revisoren var medarbejderforpligtelserne omkring 250.000 kr. beløbet steg imidlertid de
sidste 5 dage inden overdragelsen. senere kunne han af bogholderens håndskrevne opgørelse
se, at revisor havde lavet nogle beregninger, men der var hverken hoved eller hale i dem. der
var en dialog med revisor og morten brehm om, at de skulle være fuldstændig sikre på, at
beløbet omkring medarbejderforpligtelserne var refunderbart. de drøftede ikke tallene
præcist. det var revisoren der sammen med selskabets ledelse skulle sørge for tallene i
overdragelsesaftalen. de fik at vide, at det var revisoren, der skulle lave refusionsopgørelsen.
inden udarbejdelsen af overdragelsesaftalen havde de af a og c fået oplyst, at alle aktiver var
omfattet af danske banks virksomhedspant. de tjekkede ikke selv, hvad pantet mere præcis
omfattede og værdierne af disse. ved de første møder var virksomhedspantet aftalt, men ikke
formelt stiftet. han har ikke orienteret danske bank, som anført i overdragelsesaftalen pkt.
4.2. han har dog hørt om et møde med banken, hvor det blev drøftet, om danske bank ville
finansiere virksomhedsoverdragelsen. han fik oplyst, at a, revisor og c deltog i mødet med
danske bank. de skrev i overdragelsesaftalen, at hvis skats varslede krav blev gennemført,
måtte det antages, at selskabet var insolvent. de havde ikke noget at gøre med, hvad
købesummen blev brugt til.
revisoren havde rollen som bestyrelsens rådgiver. han var tæt knyttet til a. de havde haft et
meget langstrakt samarbejde. revisor var nærmest en personlig rådgiver for ejerkredsen.
ledelsen kommunikerede udelukkende med revisor omkring tallene. udkastet til
overdragelsesaftale blev sendt til ledelsen med kopi til revisoren. revisor skulle sætte tallene
ind med en balance. revisor lavede også beregning af goodwill. advokatfirmaet lavede ingen
beregninger. overtagelsesdagen blev sat, fordi de vistnok havde tal pr. den dato, og fordi et
sommersalg skulle overståes. det var dog ikke en dato, som de lagde vægt på. han og hans
kontor var advokater for køberinteressen i forbindelse med overdragelsesaftalen.
han husker ikke, hvornår han første gang så brevet fra danske bank af 21. januar 2010, hvori
bl.a. spørgsmålet om virksomhedspantet berøres. han så det ikke i den periode, hvor han var
advokat for selskabet.
udkast til notat til selskabet, som han nævner i sin mail af 9. april 2010, blev aldrig færdigt.
det vedrørte noget, som ledelsen overvejede at bruge til orientering overfor danske bank om
sagen. det blev ikke brugt, da de ikke fik afklaret, om skat kun ville gøre nettokravet på
moms gældende.
omstødelse havde været et tema i udkastet. han skrev i notatet, at ledelsen skulle være
opmærksom på, at man ikke opnåede det, man ønskede, fordi banken ikke havde
virksomhedspant, hvorfor banken kun var simpel kreditor på det tidspunkt. de ville derfor
ikke opnå den ønskede effekt ved en virksomhedsoverdragelse. han formulerede det på den
måde, at de ikke måtte forfordele nogen kreditor frem for andre. der var en tegning af noget,
der kunne have været en model, hvor ejendomsselskabet skulle gå ind med sine frie værdier
og indfri banken. i udkastet blev det ikke anbefalet, at der skulle stilles virksomhedspant.
                                               - 34 -
revisor johannes rubys interne notat, hvori han nævner en såkaldt ”advokat model” og en
”alternativ model” er en beskrivelse af, hvordan man kunne indfri banken. det var ikke noget,
som han havde beskrevet i sit udkast til notat. udkastet handlede om, hvordan man kunne få
banken indfriet. han kan ikke se et link fra revisor johannes rubys interne notat til hans
udkast til notat. han kan ikke huske, at han har set revisorens notat. tankerne bag revisor
johannes rubys notat blev ikke videreført. der lå ikke en anbefaling i notatet om, at man
skulle stifte virksomhedspant. virksomhedens ledelse havde fortalt ham, at banken var blevet
lovet virksomhedspant. han fik i forsommeren at vide, at nu var virksomhedspantet etableret.
han havde ikke rådgivet ledelsen om indfrielse af gæld til ejendomsselskabet.
han har først set bankens brev af 21. juli 2010, hvor banken bl.a. oplyste, at de ikke ville
finansiere overdragelse af selskabets aktivitet til et nyt selskab, i forbindelse med denne
retssag. han havde talt med ledelsen på et møde i juni måned, hvor ledelsen ville undersøge
finansieringen af en overdragelse. han skulle lave et udkast til en overdragelsesaftale. c for-
talte ham senere, at banken havde afslået at finansiere overdragelsen. c nævnte ikke noget om
grunden hertil.
han ved ikke, hvorfor teksten om skats mulige krav kom ind i udkast til over-
dragelsesaftale. det kan meget vel være dem, der har skrevet det. de vidste, at hvis der kom
et krav, ville selskabet ikke have likviditet. første udkast til overdragelsesaftale var færdigt
omkring den 1. august 2010. han husker ikke, om der var flere udkast. de sendte den
endelige aftale frem en fredag, og der blev skrevet under derefter. de havde et telefonmøde
henover weekenden eller mandag morgen. morten brehm kan svare på, om der var rettelser til
aftalen.
det var advokat merete andersen, der havde kontakten til skat. de fik udskudt fristen for
besvarelse af skat. de havde et møde med skat omkring 1. september 2010. det var svært
at få et møde med skat. på mødet blev virksomhedsoverdragelsen, så vidt han erindrer, ikke
drøftet.
deres vurdering af momssagen blev lavet, før højesteret afsagde dom i jet trade sagen. de
mente ikke, at selskabet til punkt og prikke havde fulgt skats anvisninger. der var derfor en
risiko for, at selskabet skulle betale moms i danmark. men de betragtede det ikke som en
fuldstændig tabersag. de lavede en redegørelse i starten af april 2010. de drøftede, om der var
en omstødelsesrisiko, da danske bank optrådte som panthaver i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen.
advokat merete andersen har forklaret, at hun som advokat navnlig beskæftiger sig med
indirekte skatter som moms og afgifter. de overtog sagen primo 2010. skat havde da været
på kontrol i forbindelse med grænsehandlen, og der var varslet et krav på dansk moms.
hendes opgave var at bistå selskabet i forbindelse med en eventuel sag mod skat. hun be-
skæftigede sig kun med momssagen. der var i starten udelukkende en moms sag. omstødelse,
virksomhedspant m.v. var ikke hendes bord. de lavede en foreløbig skriftlig vurdering før den
22. marts 2010. det var før jet trade dommen. hun tilkendegav, at hvis selskabet havde
overholdt de 9 betingelser, som skat tidligere havde opstillet, var de ikke i risiko. det hele
afhang imidlertid af højesterets afgørelse i jet trade sagen. under sagens forløb afsagde
højesteret dommen i jet trade sagen, hvor resultatet blev, at der var momspligt i danmark.
agterskrivelsen fra skat kom den 22. marts 2010. hun kan ikke huske, hvad de vidste den
19. marts 2010 om skattekravet. det ville være atypisk, hvis selskabet kendte til størrelsen af
kravet, før skat havde sendt sit forslag ud. på et møde med selskabet den 25. marts 2010
                                              - 35 -
drøftede de dobbeltmomsproblematikken. selskabet havde betalt moms i tyskland. selskabet
kunne ikke tilpligtes at betale moms to steder. de valgte i første række at gå efter de tyske
myndigheder. de havde da allerede drøftet spørgsmålet med retssikkerhedschefen, men disse
drøftelser bar ingen frugt. de rettede herefter henvendelse til de tyske skattemyndigheder via
et tysk specialistfirma, som var inde og vurdere, om man kunne søge den betalte tyske moms
retur. intet bar imidlertid frugt. da selskabet var gået konkurs, fik de af det tyske
specialistfirma skriftligt at vide, at man ville tilbagebetale den tyske moms forudsat, at den
danske moms dokumenterbart var betalt, hvilket på grund af konkursen ikke var muligt. hun
har ikke noget på skrift fra de tyske myndigheder. hun har ikke anbefalet selskabet at opgive
kravet på at få den tyske moms retur. hun forsøgte at løse spørgsmålet med skat, hvor hun
foreslog, at det danske momskrav kun skulle gøres gældende netto. hun mente, at argumentet
var bæredygtigt, hvilket hun også rådgav ledelsen om. da jet trade dommen kom, ændrede
hun ikke sin rådgivning af selskabet, idet hun ikke mente, at de to sager var sammenlignelige.
selskabet havde en betydelig bedre sag end jet trade. hun gætter på, at de på et møde den 6.
april 2010 drøftede mulighederne for tilbagesøgning af tysk moms og forslaget fra skat.
efter jet trade dommen vurderede hun, at de stadig havde en fornuftig sag. derfor fortsatte
de momssagen. hun mente og mener stadig, at der kun skal betales 6 % moms. hun har selv
haft en sag vedrørende salg af både mod de tyske myndigheder, hvori det lykkedes hende at få
penge tilbage fra de tyske myndigheder. det er uafklaret, om der gælder de samme regler for
campingvogne.
morten brehm jensen har forklaret, at han er ansat advokat hos advokatfirmaet delacour
dania. han beskæftiger sig fortrinsvis med selskabsret og virksomhedsoverdragelser. han
blev tilknyttet denne sag via advokat anders hedetoft midt i august 2010. det var ca. 10 dage
inden overdragelsen. advokat anders hedetoft sagde til ham, at han skulle bruge en
overdragelsesaftale og have stiftet et nyt selskab. han var bekendt med, at der var tale om
overdragelse mellem to søsterselskaber med samme ledelse. der lå ikke noget udkast til en
overdragelsesaftale på det tidspunkt. advokat anders hedetoft fortalte ham, hvad der skulle
overdrages og under hvilke forudsætninger. han satte sig til tasterne samme dag og lavede et
udkast til advokat anders hedetoft. han havde ikke nogen dialog med klienten i den an-
ledning. advokat anders hedetoft havde rettelser til aftalen, inden den blev sendt ud. han
husker ikke nærmere om rettelserne, bortset fra pkt. 1.1, hvor advokat anders hedetoft
fortalte om baggrunden. han husker ikke, om det var ham selv eller advokat anders hedetoft,
der formulerede overdragelsesaftalens pkt. 1.1. første udkast af overdragelsesaftalen
indeholdt ikke en købesum. deres opdrag var, at de skulle skrive udkastet til
overdragelsesaftale uden tal. opgaven med tallene lå hos revisor. tallene i
overdragelsesaftalen kom først ind i aftalen til sidst, da de havde fået de sidste oplysninger.
de i overdragelsesaftalens punkt 4.4.1 nævnte bilag var ikke med udkastet, da det blev sendt
ud. han havde en direkte dialog med a om udarbejdelse af bilag og om indhentelse af
faktiske oplysninger. han kendte ikke historikken om virksomhedspantet i aftalens pkt. 4.2.
han har ikke talt med danske bank om virksomhedspantet. de trak oplysningen på det
sælgende selskab og kunne se, at der var virksomhedspant. det var for ham bare et faktum.
hans indtryk var, at pantet dækkede det varelager, der blev overdraget. det var ikke noget,
som han undersøgte nærmere. han har ikke været dybt involveret i spørgsmålet om
vurderingen af aktiverne i aftalens pkt. 4.3. det var parternes vurdering. han ved, at der var
drøftelser mellem revisoren og advokat anders hedetoft om tallene, men han ved ikke, hvad
drøftelserne gik ud på. han har ikke rådgivet om værdiansættelsen. det kunne være revisoren,
der gjorde dette. det var revisor, der var ankermand i relation til tallene. der var en tæt
relation mellem revisor og ledelsen. det var således heller ikke ham selv, der bestemte, at
                                               - 36 -
medarbejderforpligtelserne skulle fastsættes til de knap 1,4 mio. kr. det var også et tal, de fik
fra revisor, som sagde, at de skulle bruge bogholderens model. han mener, at det drejede sig
om noget bogholderiteknik. han havde ikke nogen selvstændig holdning til, hvilket tal han
skulle anvende. han skrev til ledelsen, at han gik ud fra, at revisoren lavede
refusionsopgørelsen. efter hans opfattelse var det afgørende, at der blev lavet en korrekt
refusionsopgørelse.
lars nørby rasmussen har forklaret, at han i 2005 blev filialdirektør i danske banks herning
afdeling med ansvar for privat, landbrug og erhverv. i 2010 var det også hans stilling. han
skiftede i 2014 til jutlander bank i århus. selskabet havde kreditfaciliteter på 8 mio. kr. uden
sikkerhed. der var en soliditetsgrænse på 30 %. udbytte måtte ikke trækkes ud. selskabet,
der i årene 2006/2007 var en god kunde, opfyldte disse krav. de drev en god virksomhed,
indtil finankrisen kom. selskabet var hårde at forhandle med, og de fik meget gode vilkår. det
var principielt for selskabet, at de ikke ville stille sikkerheder. det accepterede de i bankens
afdeling i herning. kreditafdelingen accepterede det. a og hans holdingselskab var også
kunder i danske bank. b og coco holding var derimod ikke kunde i banken, idet banken ikke
var interesseret i det. det var for svagt et engagement. finanskrisen medførte generelt en
stramning i kreditpolitikken særligt inden for visse brancher. stramningen blev besluttet
centralt. afdelingen i herning fulgte op. det påvirkede også forholdet til selskabet. de ville
have nogle sikkerheder ind, og de hævede deres marginaler. selskabet havde ofte
sæsonkreditter sidst på året og hen til foråret. de campingvogne, de skulle have på lager,
skulle bestilles og betales meget tidligt. det var en sæsonkredit, så vidt han erindrer, på 2 mio.
kr. ud over de 8 mio. kr. ved årsskiftet 2008/2009 blev selskabet også tilbudt sæsonkredit,
men mod sikkerhed i form af virksomhedspant omfattende nye og brugte vogne, autocampere
og debitorer. det ville ledelsen imidlertid ikke gå med til. han tror, at ledelsen derfor i stedet
trak på likviditeten i ejendomsselskabet. de havde vistnok også et samarbejde med ge
capital. selskabet fandt således andre muligheder.
forhistorien til brevet af 21. januar 2010 fra banken til selskabet var en typisk forespørgsel på
en sæsonkredit i december 2009. de kendte imidlertid bankens ledelses holdning til
sikkerhed. nu skulle der stilles virksomhedspant. på det årlige møde i december deltog a, c,
han og kristian skree fra banken og muligvis b. han husker ikke om selskabets revisor
deltog. de krævede igen virksomhedspant, hvilket ledelsen accepterede. hvis ledelsen havde
sagt nej til det, ville de have gået ind og revurderet deres kreditter en gang til. måske ville de
have krævet penge fra ejendomsselskabet. de bad om som minimum, at engagementet skulle
nedbringes til 4-5 mio. kr. de satte dog ikke kreditten ned med det samme efter brevet af 21.
januar 2010. de anså stadig selskabet for en god og solid kunde. derfor stillede de ikke krav
med det samme om nedsættelse af kreditten. der var dog sket en løbende forhøjelse af
rentemarginalen. aftalen om virksomhedspant blev indgået i december 2009. den blev på 5
mio. kr., idet de så var sikret rimeligt, da de på sigt ville nedbringe kreditten. aktiver, der
skulle være omfattet, var varelager, debitorer, campingvogne og autocampere. det fremgik af
bankens system i januar 2010, at der var virksomhedspant. på mødet i december 2009 havde
de udkast til årsrapport for selskabet. der var heri en blank påtegning, hvilket banken hæftede
sig meget ved. kristian skree gik efter januar 2010 i gang med at etablere virksomhedspantet
rent praktisk. de skulle imidlertid have afklaret forholdet til ge capital og nordea først, og
det trak ud. hans opgave var i virkeligheden at rykke kristian skree.
der var et møde i banken den 19. maj 2010. mødet handlede om, at selskabet havde fået et
brev fra skat om, at de ville gennemgå deres grænsehandelskoncept. de så ikke brevet fra
skat. de vidste, at selskabet havde en godkendelse med 9 punkter, som skulle overholdes. på
                                                - 37 -
mødet deltog c, johannes ruby, a, kristian skree og han selv. han husker ikke, om b var
med. ledelsen og revisor var af den opfattelse, at undersøgelsen fra skats side ikke ville
føre til noget. de mente ikke, at der kunne blive et krav. snakken gik også på, at det allerhøjst
kunne blive differencen mellem tysk og dansk moms, svarende til 2 – 3 mio. kr. det ville
selskabet godt kunne klare. der var finansieringsmuligheder i ejendomsselskabet, som havde
en stor friværdi. de tog det stille og roligt. banken blev ikke i den forbindelse bedt om at
stille en bankgaranti på 2 – 3 mio. kr. de hørte ikke om, at der var tanker om en virksomheds-
overdragelse. hvis de havde hørt om det, ville de have grebet sagen fuldstændig anderledes
an. så ville de havde taget fat i deres jurister eller deres kreditafdeling. mødet sluttede med, at
ingen så skats henvendelse som et problem. de var i banken trygge efter orienteringen på
mødet. de ændrede ikke risikovurdering efter mødet. de ændrede heller ikke på deres
driftskredit, men fulgte deres aftale fra januar. de mente ikke, at selskabet på det tidspunkt
var insolvent. for dem var det business as usual.
de havde allerede i 2007 hørt om grænsehandelskonceptet, da det blev etableret. de fik at
vide, at de fulgte en opskrift fra skat, hvorfor de vidste, at det kørte, som det skulle. de var
sikre på, at konceptet holdt. de fik fortalt, hvordan de gjorde. det tyske datterselskab havde
konto hos dem uden kreditfaciliteter. de fulgte ikke bevægelserne på det tyske datterselskabs
konto. hvis de havde vidst, at grænsehandelskonceptet var i en gråzone, eller hvis det var
ulovligt, ville de ikke deltage på nogen måde. de ville heller ikke have stillet kredit til
rådighed.
udarbejdelsen og underskrivelsen af skadesløsbrevet havde ingen sammenhæng med mødet
den 19. maj 2010. udarbejdelsen af dokumentet havde været undervejs siden januar 2010.
det var kristian skree, der bestilte dokumentet centralt. de havde en ekspeditionstid på ca. en
uge. de kunne også først få dokumentet efter, at ge capital og nordea var kommet på plads.
skadesløsbrevet blev på 8 mio. kr., fordi selskabet bad om at få det på 8 mio. kr. i stedet for 5
mio. kr. panteretten omfattede det, som de havde aftalt.
det var lige op til brevet den 21. juli 2010, at de i et møde i banken første gang hørte om
planerne om en virksomhedsoverdragelse. han deltog ikke selv i mødet. banken havde ikke
noget overblik over tallene og et eventuelt underskud i forbindelse med en
virksomhedsoverdragelse. der var en risiko for, at det kunne ende i underskud, hvis
aktiviteten blev trukket ud. før brevet talte han, der havde ferie, flere gange i telefon med
thiesgaad eller skree. banken ville ikke indgå i noget, der var på kant med loven, og som
kunne omstødes. de mente ikke, at der var tale om almindelig forretningsmæssig adfærd. de
efterlyste sidst i brevet andre løsninger end virksomhedsoverdragelse. de drøftede ikke, om
selskabet var insolvent på dette tidspunkt. de mente, at selskabet var klart solvent. der var
både aktiver og handel i selskabet. de havde en udfordring i driftsselskabet, men det var ikke
livstruende. han erindrer ikke hvilke oplysninger banken havde fået, inden brevet blev
afsendt. han ved heller ikke, på hvilket grundlag banken udtalte sig om risikoen for
omstødelse. næste gang han hørte fra selskabet var ved anmodningen om overførsel af
engagement fra vestjysk bank. forinden de fik brevet fra vestjysk bank, havde de derfra haft
ringet til kristian skree og bedt ham finde alle sikkerhederne frem. de kom fra vestjysk bank
fysisk og afleverede anmodningerne. vestjysk banks medarbejder havde checken med. det
sker dagligt, at de får overførselsanmodninger. der er en vis rutine over det. han talte ikke
med nogen fra selskabet efter banken havde modtaget anmodningen. de havde jo i
anmodningen bedt om ikke at blive kontaktet. det, der formentlig var sket, var, at vestjysk
bank havde tilbudt nogle bedre vilkår. selskabet havde i forvejen kendskab til vestjysk bank
gennem coco holdings engagement. at der i brevet fra vestjysk bank stod”udlån må dog
                                               - 38 -
maksimalt udgøre 0.00 kr.” betød, at der herefter ikke var nogen gæld. det gav mening, fordi
vestjysk bank samtidig afleverede en check, hvilket i øvrigt ikke er unormalt, selvom
overførsler oftest sker ved bankoverførsler.
han ved ikke, hvordan man var nået frem til checkbeløbets størrelse. vestjysk bank ville
være sikker på at få sikkerhederne med over.
det var bevægelser på selskabets konto efter overførslen af engagementet, hvilket er ganske
normalt. der går typisk nogle måneder efter en overførsel, for eksempel fordi der stadig
kommer penge ind på kontoen fra kunder, bl.a. ved dankortindbetalinger. efter et stykke tid
lukkede de kontoen helt. trækningsretten blev slettet, da engagementet blev overført.
banken holdt møde med selskabet i slutningen af december måned 2009, hvor banken fik
udleveret udkast til regnskab. sådanne møder afholdt de hvert år i december. resultatet for
2008/2009 var væsentligt lavere end året før. det havde de en snak om. på grund af selskabets
resultat, og i forlængelse af drøftelser på sidste årsmøde, forlangte banken på mødet at få virk-
somhedspant. banken ville heller ikke yde sæsonkreditten. kravet om virksomhedspant blev
der fulgt op på i januar 2010. de drøftede også virksomhedspantets størrelse. ledelsen var
indforstået med bankens krav om virksomhedspant. da banken var til møde hos selskabet i
januar 2010, havde banken ikke et skadesløsbrev med til underskrift. de havde flere ting, som
de skulle undersøge efter møde i december 2009. banken skulle bl.a. tage stilling til
spørgsmålet om sæsonkredit. derfor bestilte man ikke dokumenterne allerede efter mødet i
december. da de sendte brevet til selskabet i januar, vidste de, at der skulle samtykke til fra
nordea og ge capital. den 19. maj 2010 var skadesløsbrevet endnu ikke på plads. man
afventede en tilbagemelding fra ge capital.
på mødet den 19. maj 2010 havde selskabet ikke en kopi af skats agterskrivelse med. han
tror slet ikke, at han har set kopi. de må havde fået en forklaring på mødet, der gik på, at
selskabet arbejdede på at undersøge momssagen nærmere. det ville være naturligt at afdække
bankens risiko efter mødet. banken blev imidlertid beroliget af redegørelsen på mødet. de
tænkte, at problemet kunne løses. han tror ikke, at de på mødet drøftede en worst case
situation. havde de det, ville de efterfølgende have inddraget deres kreditafdeling.
når der i bankens papirer står, at der er tilbudt sikkerhed, betyder det, at der er sikkerhed, men
at det praktiske endnu ikke er i orden. han tør ikke svare på, om et engagement som dette –
inden skadesløsbrevet var underskrevet – ville blive indberettet til finansrådet som et
engagementet med sikkerhed. indberetninger fra banken til finansrådet sker centralt. da
banken afslog at finansiere virksomhedsoverdragelsen, var det bankens opfattelse, at selskabet
havde andre muligheder end en virksomhedsoverdragelse. det var bl.a. en mulighed, at a
eller hans selskaber indskød penge i selskabet. han er ikke bekendt med, om a personligt
havde påtaget sig kautionsforpligtelser.
kristian skree har forklaret, at han er bankuddannet 2002 i danske bank. i 2009 kom han til
herning som erhvervskunderådgiver. han var i 2011 i en kort episode i et andet pengeinstitut,
hvorfor alle mails op til 2011 er slettet. trods forsøg er det ikke lykkedes at gendanne de
slettede mails fra før 2011.
selskabet havde faciliteter på 8 mio. og herudover sæsonkreditter, som de typisk benyttede i
starten af året ved indkøb af varelager. i slutningen af 2008 eller i starten af januar 2009
anmodede selskabet om en sæsonkredit. fra bankens side blev der stillet krav om
                                              - 39 -
virksomhedspant. ledelsen takkede derfor nej og fik kredit et andet sted. det var vistnok i
ejendomsselskabet, de trak pengene.
han husker godt deres brev af 21. januar 2010, hvori bl.a. stilles krav om virksomhedspant.
forhistorien var et par møder. første møde var i december 2009 og andet møde var den 19.
eller 20. januar 2010. det blev i drøftelserne nævnt, at der skulle stilles virksomhedspant,
hvis de skulle finde en løsning. selskabets ledelse og banken var enige om, at det var nu,
banken skulle have virksomhedspant, hvis engagementet skulle fortsætte. brevet af 21. januar
2010 blev afleveret personligt, så de kunne forklare indholdet for ledelsen. de drøftede på
mødet i december nedsættelse af kreditten i forhold til den nuværende aktivitet.
virksomhedspantet blev aftalt på mødet i slutningen af december. de 5 mio. var et passende
beløb. selskabet ville ikke betale for mange omkostninger. banken ville også på sigt have
driftkreditten ned på 5 mio. kr. alle aktiver i selskabet af værdi skulle være omfattet af pantet,
også tilgodehavender. det var der en gensidig forståelse af. virksomhedspantet fremgik af
banksystemet i januar 2010. det er en fejl, når han i et brev til kurator den 7. oktober 2011
skrev, at virksomhedspantet først blev stiftet 26. maj 2010. det var den dag, papirerne blev
skrevet under. det var ham, der stod for det praktiske med at ekspedere sagen. der var to
pantsætningsforbud. det var en længere proces at få ge capital i tale. han bad nordea og ge
capital om at komme med bemærkninger til, hvordan allongen skulle udfærdiges. brevene
er makuleret, efter selskabet skiftede bank. han har forsøgt at få brevene fra ge capital og
nordea, men de har også destrueret brevene. selskabet og banken holdt et møde i midten af
maj måned 2010. mødet handlede om, at ledelsen gerne ville orientere banken om et muligt
krav fra skat i forbindelse med grænsehandlen. banken så ikke korrespondancen mellem
selskabet og skat. banken fik på mødet at vide, at der kunne komme er krav på mellem 10
og 11 mio. kr. ledelsen sagde, at der ikke var noget hold i kravet, da de havde overholdt de 9
punkter fra skat. de drøftede også, at skat højst kunne kræve differencen mellem tysk og
dansk moms på 3 - 4 mio. kr. det var worst case. ledelsen blev ikke bedt om at stille en
bankgaranti på 3 – 4 mio. de talte ikke om muligheden for at overdrage aktiviteten til et andet
selskab. der var efter mødet ikke nogle opgaver for banken. de ændrede ikke risikovurdering
af kunden efter mødet. driftskreditten var uændret. de var betrygget efter mødet. banken
mente efter mødet, at selskabet havde overholdt momsreglerne, og at et eventuelt krav kun var
på differencen mellem dansk og tysk moms. et sådant krav ville selskabet godt kunne
håndtere. der var ingen sammenhæng mellem mødet i maj og underskriften af
skadesløsbrevet den 26. maj 2010. det var to sideløbende forløb. han kørte selv ud til
selskabet og fik underskriften på skadesløsbrevet. det var danske banks afdeling i køben-
havn, som herefter ordnede den videre gang for så vidt angår skadesløsbrevet.
skadesløsbrevet blev i første række afvist, da der manglede stillingsbetegnelse på et af
vitterlighedsvidnerne. det var selskabet, der ønskede sikkerheden forhøjet til 8 mio. kr.. det
var c, der ringede og bad om at få virksomhedspantebrevet sat til 8 mio. kr. han begrundede
det ikke nærmere, men deres kredit var jo også på 8 mio. kr. det var noget usædvanligt, at en
kunde bad om forhøjelse af et pant i forhold til noget, som tidligere var aftalt. han spurgte
ikke ind til, hvorfor de ønskede pantet forhøjet. de talte om det internt i banken, da det var
noget usædvanligt. de havde et møde med selskabet et par dage, før de afleverede brevet af
21. juli 2010 til selskabet. på mødet tilkendegav selskabets ledelse, at det nye selskab ville
have de samme rammer som selskabet. banken meddelte selskabet, at banken ikke ville være
med til en sådan konstruktion. hvis al aktivitet blev flyttet ud og skat rejste krav om det
fulde momsbeløb, var der risiko for konkurs og for, at overdragelsen kunne blive omstødt.
der var ikke før den 21. juli 2010 nye oplysninger om skats krav. på mødet fik de ikke
noget materiale. de fik ikke oplyst, at virksomhedsoverdragelsen ville ske ”no matter what”.
de fik heller ikke oplyst, til hvilken værdi overdragelsen ville finde sted. fra bankens side
                                               - 40 -
mente de, at der var andre løsninger, blandt andet med betaling af differencemomsen af
midler fra ejendomsselskabet. de mente ikke, at selskabet var insolvent på dette tidspunkt.
der var penge nok til at betale differencemomsen. de inddrog i vurderingen heraf også
egenkapitalen. de mente også, at det var relevant, at der var penge i hele koncernen. det var
ivan thiesgaard og han, som afleverede brevet ude ved kunden. det foregik stille og roligt.
de var overrasket over, at selskabet kom med et forslag, som indebar, at banken ville blive
indfriet i forbindelse med en overdragelse. særligt med baggrund i cs fortid i banken. de så
på konstruktionen med en vis skepsis i lyset af, at der kunne komme et krav. han havde både
en drøftelse med juridisk afdeling og med lars nørby rasmussen. næste gang han hørte fra
ledelsen igen var et telefonopkald fra c, der sagde, at de flyttede pengeinstitut. han spurgte
ikke ind til hvorfor. de modtog nogle dage efter overførselsanmodningen for alle selskaber
fra vestjysk bank. de nåede ikke forinden at rykke for et oplæg til fortsat drift. en
medarbejder fra vestjysk bank varslede, at han ville komme med en check. han blev bedt om
at have sikkerhederne parat til udlevering. han fik rekvireret sikkerhederne fra københavn.
vestjysk bank oplyste ikke nærmere, hvorfor der skete et bankskifte. han talte ikke
efterfølgende med ledelsen i selskabet. hans oplevelse var, at de havde fundet sig en anden
bank, der var lidt mildere stemt end danske bank. han vidste ikke, at bankskiftet havde noget
med en virksomhedsoverdragelse at gøre. han havde ikke regnet med, at det var det, der
skulle ske. allongen om at skadesløsbrevet kvitteres til aflysning betinget af, at
virksomhedspantet skal videreføres i den nye bank er helt sædvanlig procedure. de slettede
herefter kreditten.
bevægelserne på selskabets konto efter engagementets ophør er normale, navnlig ved
erhvervskunder, idet de i en overgangsperiode holder kontoen åben, bl.a. for
dankortindbetalinger. han er ikke klar over, hvorfor checkbeløbet var på den størrelse, som
tilfældet var. han tænkte, at de ville have en buffer i overgangsperioden, som kunne være
langvarig. måske havde selskabet overblik over kommende betalinger, der skulle trækkes på
kontoen. han mener ikke, at der var skattebegunstigede indlån eller eventuelle pensionsord-
ninger, der skulle overføres, som nævnt i vestjysk banks brev om opgørelse af engagementet.
johannes ruby har forklaret, at han har været statsautoriseret revisor siden 1984. han
deponerede sin beskikkelse i 2013. da han arbejdede som revisor, havde han selskabet som
kunde. han bistod ikke selskabet i forbindelse med anmodningen om bindende svar til skat,
men han var vidende om henvendelsen. selskabet fik i juli 2009 underretning fra skat om
kontrolbesøg. der var i november 2009 et møde hos selskabet med bestyrelsen og skats
medarbejder. han tror, at hans medarbejder per jensen deltog i mødet. selskabet havde
etableret et tysk datterselskab nøjagtig efter skats retningslinjer. det var lavet efter bogen.
det er også hans opfattelse i dag. en sag imod staten er imidlertid sædvanligvis en tabersag.
det er muligt, at du har ret, men du kan ikke vinde en sag mod staten. livet er for kort til at
køre sådanne sager. skulle virksomheden og medarbejderne sikres, skulle der nok laves en ny
virksomhedsstruktur. der verserede mange sager mod bådhandlere, og man frygtede samme
forløb mod selskabet og andre campingforhandlere. de overvejede at sælge aktiviteterne over
i et andet selskab. det var derfor, han tog kontakt til advokat jens paulsen i november 2009.
han husker ikke jens paulsens rådgivning. de foretog sig ikke noget herefter. han husker, at
han og paulsen var enige om, at løsningen ikke var at trække udbytte ud af selskabet.
forslaget til udbytte på 1.1. mio. kr. i årsrapporten 2008/09 var et beløb, som han anså som
forsvarligt. det lå inden for aftalerne med banken. han har ingen erindring om, hvorvidt han
diskuterede dette med advokat anders hedetoft. i årsrapporten tog de ikke nogen
eventualforpligtelse med vedrørende et eventuelt krav fra skat, som på daværende tidspunkt
                                              - 41 -
ikke havde rejst noget krav. han ved ikke, hvorfor selskabet tog kontakt til advokatfirmaet
delacour dania, før forslaget fra skat kom. han lavede en blank påtegning i årsrapporten
2008/2009, idet han mente, at selskabet var en going concern et år frem. han erindrer ikke,
om han har rådgivet om nedbringelse af mellemregningerne med ejendomsselskabet.
baggrunden for mellemregningen var, at ejendomsselskabet stillede kreditfacilitet til
rådighed. de blev indfriet efterhånden, som der blev solgt campingvogne. han har ikke nogen
erindring om temaerne i et notat fra advokat anders hedetoft. han er ikke i besiddelse af
mails fra den gang.
han deltog i et møde den 15. marts 2010 med ledelsen. han ved ikke, om det var et decideret
bestyrelsesmøde. han er ikke vidende om, at der på mødet var varslet et krav fra skat. man
udskrev lagerlister for at have grundlaget på plads for en eventuel virksomhedsoverdragelse.
han husker ikke tilbagemeldingen fra advokat anders hedetoft på hans brev af 13. april
2013, men det var meningen, at advokaten skulle godkende konceptet. der blev gjort mange
tanker, da det var en god og kørende virksomhed. han var både dengang og nu overbevist om,
at selskabet havde handlet korrekt i forhold til skat. det var uden for deres begrebsverden,
at man skulle betale både dansk og tysk moms.
i brev af 13. april 2010 til advokat anders hedetoft skrev han om, at ejendomsselskabet
skulle indestå for et eventuelt krav fra skat ved sikkerhed på 10 mio. han berørte også
spørgsmålet, om det var brutto eller nettomomsbeløbet, der skulle stilles sikkerhed for. han
mener, at det var det store beløb.
den 19. maj 2010 var der et møde i danske bank, hvor de blev orienteret om momssagen.
det står i hans kalender, at han deltog. et af temaerne på mødet var at skabe finansiering til
videreførelse af virksomheden i et nyt regi, altså en omstrukturering. han husker ikke, hvilke
oplysninger banken fik. han var bare med som bisidder. banken må være blevet orienteret om
momssagen. han husker det ikke præcist, heller ikke bankens reaktion. han hæftede sig ved
den fremtidige finansiering. det andet møde, han deltog i, var den 19. juli 2010, hvor banken,
så vidt han husker, meddelte, at de ikke ønskede at stille finansiering til rådighed. han
husker, at banken mente, at det ville være stridende mod deres forretningspolitik. han husker
ikke generelt, hvilke oplysninger banken fik på mødet. han erindrer heller ikke, om han fik et
brev fra banken efterfølgende. han husker kun de to møder i danske bank i hovedtræk. han
har ingen notater fra møderne. han er sikker på, at de på et af møderne drøftede
finansieringen af overdragelsen. den 23. juli var han til møde i vestjysk bank som en
konsekvens af danske banks holdning. der må have været kontakt med vestjysk bank før
mødet den 23. juli, men han husker det ikke nærmere.
han ved ikke, hvordan bestemmelsen i overdragelsesaftalens pkt. 4.2 om danske banks
virksomhedspant er blevet til. han ved ikke, om danske bank var orienteret om
virksomhedsoverdragelsen. det var delacour dania, der lavede udkast til aftalen. han så
udkastet, inden aftalen blev underskrevet. han var ikke inde i opgørelsen af dansk banks
panteret. værdifastsættelsen af varer i overdragelsesaftalen på 6.3 mio. kr. tog udgangspunkt i
uvildig vurdering fra maj og med de ændringer, der var sket siden, idet markedet havde
ændret sig. der var på det pågældende tidspunkt tvangssalg af vogne på markedet efter 3 – 4
forhandleres konkurs. der blev derfor i branchen solgt med store rabatter. ingen vidste, hvor
markedet gik hen. derfor mente han, at ca. 85 % af den af vurderingsmanden fastsatte going
concern - værdi var den korrekte going concern - værdi på det pågældende tidspunkt. han kan
ikke i dag sige, hvorfor tallene er reduceret forskelligt. der var også sket afgang fra lageret.
                                             - 42 -
værdifastsættelsen var efter et oplæg fra ham. det var en almindelig lægsmandsvurdering fra
hans side, når han nedsatte værdierne. han er ikke sagkyndig i campingbranchen.
for så vidt angår medarbejderforpligtelser på 1.2 mio. kr. drøftede han dette med selskabets
advokat. han sagde til advokat anders hedetoft, at der skulle være helt specielle grunde til at
at medtage løn i opsigelsesperioden. han fik imidlertid besked fra advokaten om, at
opgørelsen skulle laves inklusiv løn i opsigelsesperioden. det var ham, der lavede
beregningen, fordi han fik en ordre fra advokaten om, at den skulle laves. det var ham, der
sad med tallene. hvis posten ”medarbejderforpligtelser” ikke kunne accepteres, manglede det
nye selskab at betale 1,2 mio. kr. af købesummen. alternativ kunne de 1,2 mio. kr. med en
særlig begrundelse indsættes som gæld i regnskabet. han erindrer ikke, om
refusionsopgørelsen blev lavet på deres kontor, men det er ikke usædvanligt, at de gør det.
han er ikke klar over, hvorfor overtagelsesdatoen blev fastsat, som den gjorde. han har ikke
haft noget at gøre med formuleringen af overdragelsesaftalens pkt. 4.3, hvor værdiansættel-
sesprincipperne fastsættes. det var advokatens formulering. hvis man havde fulgt over-
dragelsesaftalens formulering, skulle varelageret have været værdisat til ca. 5,3 mio. kr.
han har ingen erindring om, hvorfor driftsmidlerne blev værdisat til 250.000 kr. og ikke til
den værdi, der fremgik af vurderingsmandens vurdering.
det var hans kontor, der - tæt på tidspunktet for virksomhedsoverdragelsen - lavede en
beregning på værdien af selskabets varebeholdning. han kan have været med til at udarbejde
vurderingen. med udgangspunkt i den uvildige vurdering af varebeholdningen pr. 20. juni
2010, blev der – ud fra varelageret pr. 17. august 2010 – lavet en vurdering. ud fra disse tal
blev der fastsat en overdragelsesværdi af varelageret til 6,3 mio. kr.
ejendomsselskabet var meget solidt, da det havde samlet værdier gennem mange år. coco
holding aps var derimod på temmelig svage fødder. på et tidspunkt var han med b til møde
med vestjysk bank, der var coco holding aps’ pengeinstitut. formålet med mødet var at
få renteberegningerne stillet i bero.
revisor per jensen har forklaret, at han har været ansat i revisionsfirmaet blicher i ca. 15 år.
han har i den forbindelse arbejdet for selskabet. han har bl.a. lavet årsregnskaber og deltaget
i årsregnskabsmøderne.
i forbindelse med skats kontrolbesøg var han til et enkelt møde med zivko dukanovic fra
skat, hvor han gennemgik bilagene. skats medarbejder havde nogle spørgsmål til
forskellige ting, bl.a. noget om tysklandshandlen og reklamationer. skats medarbejder
sagde ikke noget om hans holdning til tysklandshandlen. selskabets ledelse drøftede, at
skat havde været på besøg, men de var ikke nervøse. advokat jens paulsen blev kontaktet i
november 2009, hvor man drøftede en eventuel overdragelse af aktiviteterne. den del havde
han ikke noget at gøre med. det var revisor johannes ruby, der var inde over dette
spørgsmål. revisor johannes ruby orienterede ham indimellem om, at der var nogle møder
med bl.a. advokater. han husker intet om finansieringen eller medarbejderforpligtelser, men
revisor johannes ruby fortalte ham, at virksomheden skulle værdisættes.
han erindrer ikke, om de i forbindelse med gennemgangen og drøftelserne af årsrapporten
havde drøftelser om tysklandshandlen. han deltog ikke i mødet med banken i slutningen af
december 2009. resultatet for 2008/2009 var væsentligt lavere end tidligere. han husker ikke,
hvilke overvejelser man gjorde sig i ledelsen i den anledning. han erindrer ikke, om han
                                               - 43 -
rådgav om nedbringelse af mellemregningerne i koncernen. i august 2010 blev der lavet en
virksomhedsoverdragelse. han deltog ikke i møderne om dette. han er ikke revisor i det nye
selskab. han husker ikke, om han havde noget med refusionsopgørelsen efter
virksomhedsoverdragelsen at gøre. han kan muligvis have hjulpet en bogholder, men han
husker det ikke.
advokat jens paulsen har forklaret, at han har været advokat i mange år. han beskæftiger sig
næsten udelukkende med insolvensret og arbejdsret. han blev første gang introduceret til
selskabet den 16. november 2009, hvor han oprettede sagen. anledningen var spørgsmålet om
overdragelser af aktiviteter. han havde et møde med revisor, som havde udarbejdet en
foreløbig status. imidlertid husker han ikke indholdet. den pågældende status ligger ikke på
hans sag. det ville imidlertid være usandsynligt, at de ikke havde fået en status inden mødet.
den 16. november har han registreret en telefonsamtale på 18 minutter, men han kan ikke se,
hvem han har talt med. han vil gætte på, at det enten har været revisor johannes ruby eller c.
så vidt han kan se, var det et spørgsmål om, hvorvidt selskabet havde overholdt to af de ni
punkter, som skat havde opstillet. dette var tvivlsomt, hvilket han meddelte dem. han går
ud fra, at selskabet var bekymret for at blive mødt med et momskrav. han hørte ikke, at det
blev sagt direkte. der ligger ingen redegørelse på hans sag. der var en telefonsamtale
umiddelbart efter mødet, som primært gik på den momsmæssige stilling. med ”bagsvær
autohus” dommen i klar erindring sagde han til selskabet, at hvis man ikke som ledelse
respekterer ligelighedsprincippet, har man et problem. han husker ikke, om han herudover
blev spurgt om, hvilke principper der gjaldt for virksomhedsoverdragelser, og hvordan
værdierne skulle fastsættes.
parternes synspunkter
konkursboets hovedsynspunkter over for danske bank
konkursboet har til støtte for omstødelseskravet på 4.945.481,45 kr. bl.a. gjort gældende, at
selskabet - på tidspunktet for danske banks tinglysning af virksomhedspantet den 20. juli
2010 og på tidspunktet for indfrielsen af danske bank den 26. august 2010 - var insolvent.
danske bank var - på tidspunktet for tinglysningen af virksomhedspantet den 20. juli 2010 og
på tidspunktet for indfrielsen den 26. august 2010 - vidende om eller burde have været
vidende om, at selskabet var insolvent, og at virksomhedspantsætningen og den efterfølgende
indfrielse af danske bank på utilbørlig måde begunstigede danske bank på de øvrige
kreditorers bekostning, hvorfor der skal ske omstødelse i medfør af konkurslovens § 74. dan-
ske bank skal som følge heraf erstatte konkursboets tab på 4.945.481,45 kr., jf. konkurslovens
§ 76.
konkursboet har til støtte for sin anden påstand over for danske bank gjort gældende, at
påstanden er nedlagt i tilfælde af, at retten vurderer, at virksomhedspantet, der blev tinglyst
den 20. juli 2010, ikke er omstødeligt, og at værdien af aktiverne, der er omfattet af
virksomhedspantet, skal opgøres på grundlag af de priser, der blev aftalt i
virksomhedsoverdragelsesaftalen af 23. august 2010. 2.939.559,50 kr. ud af det samlede
omstødelseskrav mod danske bank a/s på 4.945.481,45 kr. forudsætter, at retten giver
konkursboet medhold i, at såvel virksomhedspantet som den efterfølgende indfrielse er
omstødelig.
for den resterende del af omstødelseskravet, dvs. 2.005. 921,95 kr., ud af 4.945.481,45 kr., er
det alene en betingelse, at selve indfrielsen den 26. august 2010 var omstødelig. den del af
                                              - 44 -
danske banks krav var et usikret, simpelt krav, jf. konkurslovens § 97, som skulle have været
behandlet på lige fod med skats krav, hvilket danske bank var bekendt med den 26. august
2010. det skyldes, at omstødelsesvurderingen vedrørende den del af betalingen til danske
bank, som angik aktiver, der ikke var omfattet af virksomhedspantet, beror på danske banks
kendskab til selskabets forhold helt frem til betalingstidspunktet den 26. august 2011 og ikke
kun frem til tinglysningstidspunktet den 20. juli 2011.
konkursboet har således gjort gældende, at danske banks virksomhedspant alene omfattede
aktiver for 2.939.559,50 kr. ud af den samlede købesum på kr. 6.550.000 kr. bevisbyrden for
eksistensen og værdien af danske banks pant pr. 26. august 2010 påhviler banken. banken
har ikke under sagen fremlagt dokumentation for, at danske banks virksomhedspant
omfattede mere end 2.939.559,50 kr.
sammenfattende har konkursboet i anden række gjort gældende, at indfrielsen af danske
bank er omstødelig, jf. konkurslovens § 74. danske bank skal som følge heraf erstatte
konkursboets tab på 2.005.921,95 kr., jf. konkurslovens § 76.
konkursboet har til støtte for sin tredje påstand over for danske bank gjort gældende, at i
tilfælde af, at retten vurderer, at virksomhedspantet, der blev tinglyst den 20. juli 2010, ikke er
omstødeligt, og retten giver konkursboet medhold i den del af konkursboets første påstand
over for camping - parken, herning a/s, hvorved overdragelsen af aktivgruppen ”varer” og
”driftsmidler/inventar/køretøjer” til camping - parken, herning a/s udgør en omstødelig
gave til en værdi af 1.538.235 kr., så skal de samme værdier (”going-concern”) lægges til
grund i forbindelse med opgørelsen af værdien af danske banks virksomhedspant.
konkursboets anden påstand over for danske bank skal derfor nedsættes med 1.538.235 kr.
konkursboets anerkender, at i så fald udgør going concern-værdien af danske banks
virksomhedspant 4.477.794,50 kr., hvorved konkursboets tredje påstand lyder på 467.686,95
kr., svarende til den del af selskabets gæld til danske bank pr. 26. august 2010, som ikke var
sikret ved danske banks virksomhedspant (”going concern”).
konkursboets hovedsynspunkter over for camping-parken, herning a/s
konkursboet har til støtte for det samlede omstødelseskrav mod camping - parken, herning
a/s på 2.775.186,90 kr. bl.a. gjort gældende, at selskabet var insolvent på tidspunktet for
virksomhedsoverdragelsen den 23. august 2010 og på tidspunktet for de efterfølgende
betalinger til camping - parken, herning a/s i perioden fra den 15. september 2010 til den
12. oktober 2010. camping - parken, herning a/s har i relation til konkurslovens § 64, stk. 2,
bevisbyrden for, at selskabet ikke var eller blev insolvent ved dispositionerne. camping -
parken, herning a/s, der havde samme ledelse som selskabet, var bekendt med selskabets
insolvens. selskabet og camping - parken, herning a/s var nærtstående, jf. konkurslovens §
2, nr. 3. samtlige dispositioner indebar en utilbørlig gavebegunstigelse af camping - parken,
herning a/s på bekostning af kreditorerne i selskabet. konkursboet har gjort gældende, at
overdragelse mellem to nærtstående parter, hvor den overdragende part er insolvent, skal ske
til going concern - priser. virksomhedsoverdragelsen skete ikke ved brug af going concern –
priser, hvorfor dispositionen er omstødelig, jf. konkurslovens § 64, stk. 2, og konkurslovens §
74. camping-parken, herning a/s skal som følge heraf erstatte konkursboets tab på
2.775.186,90 kr., jf. konkurslovens § 75 eller konkurslovens § 76.
konkursboets hovedsynspunkter over for ejendomsselskabet
                                              - 45 -
konkursboet har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at selskabet fra den 29. marts
2010 og frem til den 30. september 2010 indfriede hele sin gæld til ejendomsselskabet.
selskabet var insolvent i hvert fald siden den 22. marts 2010, hvor skat fremsendte sit
forslag til afgørelse. ejendomsselskabet var nærtstående, jf. konkurslovens § 2, nr. 3, da c.l.
holding aps ejede henholdsvis 100 % af anparterne i ejendomsselskabet og 50,08 % af
aktiekapitalen i selskabet. betalingerne indebar en utilbørlig kreditorbegunstigelse af
ejendomsselskabet på bekostning af de øvrige kreditorer i selskabet. a var direktør i begge
selskaber i perioden, hvor betalingerne blev foretaget, hvorfor der må ske identifikation
mellem selskaberne for så vidt angår ejendomsselskabets kendskab til forholdene i selskabet.
ejendomsselskabet var bekendt med selskabets insolvens i betalingsperioden fra den 29.
marts 2010 og frem til den 30. september 2010 og de forhold, der gjorde betalingerne
utilbørlige. endelig har konkursboet gjort gældende, at ejendomsselskabet skal erstatte
konkursboets tab, jf. konkurslovens § 76, og at tabet kan opgøres til 3.806.000 kr.
konkursboets hovedsynspunkter over for det tyske datterselskab
konkursboet har til støtte for sin påstand mod det tyske datterselskab bl.a. gjort gældende, at
selskabet fra den 9. april 2010 til den 13. august 2010 havde nedbragt sin gæld til det tyske
datterselskab med 492.000 kr. selskabet var insolvent i hvert fald siden den 22. marts 2010,
hvor skat fremsendte sit forslag til afgørelse. det tyske datterselskab, der var et 100 % ejet
datterselskab til selskabet i betalingsperioden, var nærtstående, jf. konkurslovens § 2, nr. 3.
betalingerne indebar en utilbørlig kreditorbegunstigelse af det tyske datterselskab på
bekostning af de øvrige kreditorer i selskabet. a var direktør i begge selskaber i perioden,
hvor betalingerne blev foretaget, hvorfor der må ske identifikation mellem selskaberne for så
vidt angår det tyske datterselskabs kendskab til forholdene i selskabet. det tyske
datterselskab var bekendt med selskabets insolvens i betalingsperioden fra den 9. april 2010
og frem til den 13. august 2010 og de forhold, der gjorde betalingerne utilbørlige. endelig har
konkursboet gjort gældende, at det tyske datterselskab skal erstatte konkursboets tab, jf. kon-
kurslovens § 76, og at tabet kan opgøres til 492.000 kr.
konkursboets hovedsynspunkter over for selskabets ledelse
konkursboet har til støtte for sin påstand mod selskabets ledelse bl.a. gjort gældende, at
selskabet pådrog sig et erstatningsansvar over for kreditorerne i selskabet i forbindelse med
virksomhedspantsætningen til danske bank og den efterfølgende fuldstændige indfrielse af
danske bank. pantsætningen indebar en skæv fordeling af selskabets aktiver blandt selskabets
kreditorer og skete på bekostning af skat, der havde varslet et momskrav mod selskabet på
pantsætningstidspunktet. pantsætningen og indfrielsen af banken skete på et tidspunkt, hvor
ledelsen var bekendt med, at selskabet var insolvent, og at selskabet ikke efterfølgende ville
kunne honorere det af skat varslede krav mod selskabet. skævdelingen var derfor
erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
til støtte for den i anden række nedlagte påstand har konkursboet bl.a. gjort gældende, at det
– hvis retten måtte komme frem til, at det ikke var ansvarspådragende at foretage
virksomhedspantsætningen til danske bank samt indfrielsen af bankens pantsikrede
tilgodehavende – var ansvarspådragende at indfri danske banks ikke-pantsikrede
tilgodehavende hos selskabet i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen. det ikke-
pantsikrede tilgodehavende skulle have været behandlet på lige fod med skats krav mod
                                               - 46 -
selskabet. ledelsen skulle have sørget for en lige behandling af selskabets kreditorer.
ledelsen handlede derfor erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
konkursboet har også gjort gældende, at ledelsen havde pligt til at sikre, at
virksomhedsoverdragelsen skete på armslængde vilkår, og at købesummen for aktiverne, der
var omfattet af aktivgrupperne ”varer” og ”driftsmidler/inventar/køretøjer”, svarende til den
reelle værdi af aktiverne ved fortsat drift. ved at overdrage aktiverne til underpris handlede
ledelsen erstatningspådragende i forhold til selskabets kreditorer.
konkursboet har også gjort gældende, at ledelsen gav camping - parken, herning a/s en
uberettiget ”rabat” på kr. 1.397.087,-, ved at tillade, at købesummen delvist blev berigtiget
ved at fradrage ikke-eksisterende løn- og feriepengeforpligtelser for dette beløb. ledelsen
handlede derved erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
konkursboet har tillige gjort gældende, at ledelsen handlede erstatningspådragende over for
selskabets kreditorer ved at foretage en vederlagsfri overdragelse af selskabets igangværende
ordrer til camping-parken, herning a/s den 23. august 2010. værdien af de igangværende
ordrer kan opgøres til 21.951,90 kr. ved at overdrage disse aktiver vederlagsfrit handlede
ledelsen erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
konkursboet har videre gjort gældende, at ledelsen handlede erstatningspådragende over for
selskabets kreditorer ved i perioden efter den 22. marts 2010 at foretage betaling af selskabets
gæld til ejendomsselskabet og det tyske datterselskab, selvom ledelsen var eller burde have
været klar over, at selskabet var insolvent, og at selskabet ikke ville kunne betale alle sine
kreditorer fuldt ud, hvis det varslede momskrav viste sig at være berettiget. ledelsen burde
derfor have sikret en lige fordeling af selskabets aktiver blandt selskabets kreditorer, herunder
skat.
endelig har konkursboet gjort gældende, at ledelsen handlede erstatningspådragende over for
selskabets kreditorer, da selskabets ledelse ikke sikrede sig, at den resterende del af den
kontante købesum – efter indfrielsen af danske bank - blev fordelt lige blandt selskabets
kreditorer på overdragelsestidspunktet. efter overdragelsen var selskabet uden drift, og
ledelsen burde have sikret, at alle dispositioner efter overdragelsestidspunktet skete i de
tilbageværende kreditorers interesse.
konkursboets hovedsynspunkter over for advokatfirmaet
konkursboet har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at advokatfirmaet handlede
erstatningspådragende over for kreditorerne i selskabet, da advokatfirmaet ydede bistand til at
overdrage selskabets aktiver omfattet af aktivgrupperne ”varer” og
”driftsmidler/inventar/køretøjer” for en købesum, der var 1.538.235 kr. lavere end den reelle
værdi af aktiverne. advokatfirmaet var eller burde have været bekendt med, at aktiverne
skulle have været overdraget til værdien af aktiverne ved ”going concern”, og at advo-
katfirmaet handlede erstatningspådragende over for selskabets kreditorer ved at medvirke til
at overdrage aktiverne til en købesum, der var væsentlig lavere. advokatfirmaet var bekendt
med selskabets insolvens og det forhold, at aktiverne blev overdraget til en pris, der var lavere
end værdien af aktiverne ved ”going concern”. advokatfirmaet handlede også erstatnings-
pådragende over for selskabets kreditorer ved at medvirke til at foretage en vederlagsfri
overdragelse af selskabets igangværende ordrer til camping-parken, herning a/s den 23.
                                              - 47 -
august 2010. advokatfirmaet var eller burde have været bekendt med, at der herved skete en
unddragelse af aktiver tilhørende selskabet til skade for kreditorerne i selskabet.
konkursboet har også gjort gældende, at advokatfirmaet handlede erstatningspådragende over
for selskabets kreditorer, da advokatfirmaet ydede bistand til, at en del af købesummen i
forbindelse med virksomhedsoverdragelsen blev berigtiget ved fradrag af ikke-eksisterende
løn- og feriepengeforpligtelser for samlet kr. 1.397.087,-. i forhold til selskabets størrelse var
beløbet så stort, at advokatfirmaet vidste eller burde have vidst, at der ikke var tale om
eksisterende forpligtelser, og advokatfirmaet vidste eller burde endvidere have vidst, at det
ikke i forbindelse med overdragelsen var tilladt at foretage fradrag i købesummen for de
ansattes krav på løn i opsigelsesperioden. ved alligevel at medvirke til overdragelsen
handlede advokatfirmaet erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
konkursboet har tillige gjort gældende, at advokatfirmaet handlede erstatningspådragende
over for selskabets kreditorer, da advokatfirmaet medvirkede ved indfrielsen af danske bank i
forbindelse med virksomhedsoverdragelsen. advokatfirmaet vidste eller burde have vidst, at
pantsætningen til danske bank den 26. maj 2010 var sket på et tidspunkt, hvor selskabets
ledelse havde pligt til at undlade at foretage skævdelende dispositioner, herunder pantsætning
af selskabets aktiver til sikkerhed for enkeltkreditorers eksisterende fordringer.
advokatfirmaets medvirken til virksomhedsoverdragelsen og indfrielsen af danske bank er
udtryk for, at advokatfirmaet accepterede at berigtige en for ledelsen erstatningspådragende
disposition i forhold til selskabets kreditorer. derved pådrog advokatfirmaet sig et selvstædigt
erstatningsansvar over for selskabets kreditorer efter reglerne om medvirken til retsbrud.
konkursboet har yderligere gjort gældende, at advokatfirmaet handlede erstat-
ningspådragende over for selskabets kreditorer, da advokatfirmaet under alle omstændigheder
burde have foretaget en opgørelse af, hvor stor en andel af danske bank tilgodehavende hos
selskabet, der var sikret ved skadesløsbrevet af 26. maj 2010. ved ikke at foretage en sådan
opgørelse og ved derved at medvirke til, at danske banks usikrede tilgodehavende blev
indfriet, handlede advokatfirmaet erstatningspådragende over for kreditorerne i selskabet.
konkursboet har endelig gjort gældende, at advokatfirmaet handlede erstatningspådragende
over for selskabets kreditorer, da advokatfirmaet undlod at sikre, at den resterende del af den
kontante købesum (efter indfrielsen af danske bank) på kr. 836.423,47 blev fordelt lige
blandt selskabets kreditorer. advokatfirmaet vidste, at selskabet efter overdragelsen var uden
drift og aktivitet, hvorfor advokatfirmaet vidste eller burde have vidst, at der var en
overhængende fare for, at restkøbesummen ikke ville blive anvendt til betaling af selskabets
kreditorer. advokatfirmaet burde under de omstændigheder have sikret sig, at selskabet
anvendte restkøbesummen i kreditorernes interesse. ved alligevel at medvirke til
overdragelsen og ”vende det blinde øje til” i forhold til selskabets efterfølgende dispositioner
angående restkøbesummen, handlede advokatfirmaet erstatningspådragende over for
kreditorerne i selskabet.
konkursboets synspunkter i relation til forrentning
konkursboet har i relation til rentepåstanden gjort gældende, at konkursboet den 10. februar
2012 fremsatte anmodning om betaling af de af nærværende sag omfattede krav i et
stævningsudkast, der blev sendt til parterne. kravene kan derfor kræves forrentet fra den 12.
marts 2012, dvs. 30 dage efter den 10. februar 2012 i medfør af rentelovens § 3, stk. 2.
                                              - 48 -
danske banks hovedsynspunkter over for konkursboet
danske bank har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at konkursboet ikke har løftet
bevisførelsen for, at betingelserne for omstødelse i konkurslovens § 74 er opfyldt. det er
således ikke bevist, at selskabet ved dispositionen var eller blev insolvent, og at danske bank
på tidspunktet for dispositionen kendte eller burde kende selskabets insolvens. det er heller
ikke bevist, at dispositionen på utilbørlig måde begunstigede danske bank, og at danske
bank på tidspunktet for dispositionen kendte eller burde kende de omstændigheder, som
gjorde dispositionen utilbørlig.
med hensyn til insolvens forelå der i den relevante periode for danske bank alene oplysning
om et forslag til afgørelse fra skat, hvorom danske bank vidste, at selskabet var uenig. selv
hvis skats afgørelse blev truffet i overensstemmelse med forslaget, ville en bedømmelse af
den likviditetsmæssige belastning for selskabet skulle inddrage refusionen af tysk moms.
danske bank antog, at der fortsat var løsningsmuligheder, og konkursboet har da ikke over
for den tidligere ledelse gjort gældende, at selskabet blev drevet ud over håbløshedsgrænsen.
med hensyn til indfrielsen af selskabets engagement med danske bank den 26. august 2010
og efterfølgende nedlukning af konti i banken den 13. oktober 2010 har danske bank gjort
gældende, at indfrielse af et pengeinstituts mellemværende med en kunde ved overførsel af
engagementet til andet pengeinstitut slet ikke indebærer en forfordeling af kreditorer, der kan
begrunde omstødelse, og ej heller er utilbørligt. konkursboet angiver, at engagementet faktisk
ikke blev overført, men at det i stedet ophørte, og at aktiviteten blev overført til et nyt selskab.
det var imidlertid ikke kendt for danske bank, som netop i brev af 21. juli 2010 havde vendt
sig imod en sådan løsning under henvisning til risikoen for omstødelse i tilfælde af konkurs.
der synes for danske bank at have foreligget forskellige andre løsningsmuligheder for
selskabet på tidspunktet for indfrielsen af engagementet i danske bank. bl.a. kunne skat
frafalde kravet, den tyske moms kunne blive refunderet, skat kunne udsætte håndhævelsen
af kravet, ejendomsselskabet kunne stille ejerpantebreve til sikkerhed for engagementet med
selskabet eller ejerkredsen kunne yde yderligere sikkerheder eller foretage kapitalindskud.
endelig var det en mulighed, at vestjysk bank blot var mere risikovillig end danske bank,
navnlig henset til at vestjysk bank havde et betydeligt udestående med coco holding aps,
hvis tilbagebetaling formentlig stod og faldt med videreførelse af aktiviteten i selskabet.
danske bank modtog faktisk fra vestjysk bank en instruks vedrørende selskabet dateret 23.
august 2010 og med overskriften ”anmodning om overførsel af engagement”. danske bank
havde ikke mulighed for at modsætte sig ”anmodning om overførsel af engagement”,
ligesom danske bank ikke kendte til baggrunden for engagementets overførsel, herunder
hvilken løsning selskabet havde fået tilbudt i vestjysk bank. selskabet frabad sig i instruksen
at blive kontaktet i forbindelse med bankskiftet.
instruksen var ikke enkeltstående. tilsvarende instrukser med anmodning om overførsel af
engagement blev modtaget fra ejendomsselskabet og c.l. holding aps vedrørende deres
engagementer med danske bank. på samme tidspunkt som instrukserne modtog danske bank
den 26. august 2010 en check på 5.745.323 kr. til indsættelse på selskabets konto. herved
blev selskabets engagement indfriet. nationalbankoverførsel var herefter ufornøden. andet og
mere lå der ikke i instruksernes tekst om, at udlån maksimalt måtte udgøre 0,00 kr.
bevægelserne på selskabets konto frem til den 13. oktober 2013 bekræftede, at aktiviteten i
selskabet fortsatte. det samme gjorde det forhold, at vestjysk bank ønskede overdragelse af
                                              - 49 -
virksomhedspantet stillet af selskabet. under disse omstændigheder kan der ikke ske
omstødelse efter konkurslovens § 74 af indfrielsen af selskabets engagement i danske bank.
danske bank har i relation til virksomhedspantet gjort gældende, at virksomhedspantet stillet
af selskabet ikke kan omstødes. betingelserne i konkurslovens § 74 skal bedømmes på
tidspunktet for stiftelsen af virksomhedspantet ved aftale. danske bank og selskabet indgik
allerede i januar 2010 aftale om virksomhedspant. bevisførelsen viser, at parterne har
disponeret på grundlag heraf. virksomhedspantet må således anses for stiftet ved aftale, før
danske bank på mødet den 19. maj 2010 mundtligt fik oplyst, at skat havde foreslået
opkrævning af 10 mio. kr. i dansk moms.
forholdene på tidspunkterne for underskrivelsen og tinglysningen var i øvrigt heller ikke
sådan, at betingelserne for omstødelse da var opfyldt. virksomhedspantet omfattede aktiverne
i selskabet i overensstemmelse med danske banks ønsker og tinglysningsloven.
skadesløsbrevet medtog de aktivtyper, som fulgte af tinglysningslovens § 47 c, stk. 3, nr. 1-3.
danske bank har bestridt, at virksomhedspantets værdi kan begrænses til 2.668.949,51 kr.
under henvisning til overdragelsesaftalen af 23. august 2010 mellem selskabet og camping-
parken, herning a/s. værdien af danske banks virksomhedspant skal ansættes til pantets
reelle værdi senest pr. den 26. august 2010, hvor danske bank blev indfriet, men afhængigt af
omstændighederne muligt tidligere, eksempelvis den 23. august 2010. bedømt ud fra
konkursboets egne tal havde aktivgruppen ”varelager” en going concern - værdi på 7.396.735
kr., mens aktivgruppen ”driftsmidler/inventar/køretøjer” havde en værdi på samlet 691.500
kr. dertil kom fordringer. det er et bevisspørgsmål, hvor mange køretøjer i de to aktiv-
grupper, der den 26. august 2010 ikke var eller havde været registreret i centralregistret for
motorkøretøjer, jf. herved tinglysningslovens § 47 c, stk. 3, nr. 3.
danske bank har samlet gjort gældende, at indfrielsen af danske bank var fuldt dækket af
virksomhedspantet.
danske bank har bestridt, at konkursboet har lidt et tab, der ville kunne give anledning til
krav mod banken i medfør af konkurslovens § 74. konkursboet må identificeres med skat,
ganske som det er sket i andre sager om selskabstømning. danske bank har gjort gældende –
også som processuel skadevirkning – at skat ikke aktivt og reelt har søgt at få beløb betalt i
tysk moms tilbagebetalt, og at konkursboet som følge heraf ikke kan opgøre et tab, der kan
kræves erstattet efter almindelige regler, jf. konkurslovens § 76.
danske bank har i relation til kravet på renter gjort gældende, at konkursboet ikke kan kræve
renter forud for sagens anlæg, da renten i stævningsudkastet er begrænset til sædvanlig
procesrente fra sagens anlæg.
camping - parken, herning a/s’ hovedsynspunkter over for konkursboet
camping - parken, herning a/s har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at der ikke
er grundlag for omstødelseskravet på 2.775.186,90 kr. selskabet var ikke insolvent på
tidspunktet for de foretagne dispositioner. dispositionerne indebar ikke en utilbørlig
gavebegunstigelse af camping - parken, herning a/s på bekostning af kreditorerne i
selskabet. der er overdraget til de korrekte værdier.
                                               - 50 -
der har ikke været en gaveværdi af de eksisterende ordrer. størstedelen af effektueringen af
ordrerne blev således først foretaget efterfølgende, herunder indkøb af campingvogne og
klargøring m.v. af disse og indregistrering og udlevering til kunderne. det anerkendes dog, at
det ikke har været berettiget at berigtige handlen med overtagelse af latente lønmodtagerfor-
pligtelserne, hvorfor påstanden på 1.200.000 kr. anerkendes. det anerkendes også at camping
- parken, herning a/s skal tilbagebetale 15.000 kr. til konkursboet som følge af betalinger fra
konkursboets konto efter virksomhedsoverdragelse.
camping – parken, herning a/s har også gjort gældende at have et modkrav til
kompensation, da det tyske datterselskabs udlån til selskabet på 483.000 kr. blev foretaget
efter det tidspunkt, hvor selskabet efter konkursboets opfattelse blev insolvent. hvis
konkursboet får medhold i, at der er grundlag for omstødelsen over for det tyske
datterselskab, medfører det, at der skal ske nedsættelse af det eventuelle omstødelseskrav,
som konkursboet må have mod camping - parken, herning a/s. en omstødelse vil således
medføre, at værdien af det tyske datterselskab, som camping - parken, herning a/s
erhvervede ved virksomhedsoverdragelsen, har været for høj. den for høje pris udgør
differencen mellem kurs pari og den dividende, som det tyske datterselskab måtte modtage i
dividende.
ejendomsselskabets hovedsynspunkter over for konkursboet
ejendomsselskabet har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at der ikke er grundlag
for et omstødelseskrav på 3.806.000 kr. i medfør af konkurslovens § 74. selskabet var ikke
insolvent på de tidspunkter, hvor tilbagebetalingen af i alt 3.806.000 kr. fandt sted. ingen af
tilbagebetalingerne kan anses for utilbørlige, hvorfor der ikke vil være grundlag for en omstø-
delse, selvom det måtte lægges til grund, at selskabet i konkurslovens forstand var insolvent
på tidspunktet for tilbagebetalingerne.
det tyske datterselskabs hovedsynspunkter over for konkursboet
det tyske datterselskab har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at der ikke er
grundlag for et omstødelseskrav på 492.000 kr. i medfør af konkurslovens § 74. selskabet var
ikke insolvent på de tidspunkter, hvor tilbagebetalingen af i alt 492.000 kr. fandt sted. ingen
af tilbagebetalingerne kan anses for utilbørlige, hvorfor der ikke vil være grundlag for en
omstødelse, selvom det måtte lægges til grund, at selskabet i konkurslovens forstand var
insolvent på tidspunktet for tilbagebetalingerne.
selskabets ledelses hovedsynspunkter over for konkursboet
selskabets ledelse har til støtte for sine påstande bl.a. gjort gældende, at ledelsen ikke har
handlet ansvarspådragende. selskabet var ikke insolvent på tidspunktet for betalingerne til
ejendomsselskabet og det tyske datterselskab eller ved pantsætningen til danske bank a/s.
der er derfor ikke grundlag for at statuere ansvar for ledelsen på disse punkter. der var ikke
tale om utilbørlige dispositioner. ledelsen burde under ingen omstændigheder have indset
dette.
der er ikke grundlag for at bebrejde ledelsen, hvis overdragelsesværdierne er fastsat for lavt.
overdragelsesværdierne blev fastsat af rådgiverne. der er ikke grundlag for at bebrejde
                                             - 51 -
ledelsen, såfremt det lægges til grund, at det var uberettiget delvist at berigtige
virksomhedsoverdragelsen ved modregning med de overtagne lønmodtagerforpligtelser.
ledelsen har på ingen måde ønsket, at værdierne ved virksomhedsoverdragelsen eller
berigtigelsen af handlen blev fastsat på en sådan måde, at der kunne rejses kritik heraf.
rådgiverne – herunder særligt advokatfirmaet – blev netop antaget med henblik på at sikre, at
tingene skete på korrekt måde. selskabets ledelse har derfor gjort gældende, at der ikke kan
ske identifikation mellem ledelsens viden og rådgivernes viden.
hvis konkursboet får medhold i, at der er grundlag for omstødelsen over for det tyske
datterselskab, medfører det, at der skal ske nedsættelse af det eventuelle erstatningskrav, som
konkursboet måtte have mod selskabets ledelse.
                                                - 52 -
selskabets ledelses hovedsynspunkter over for advokatfirmaets påstand om friholdelse
selskabets ledelse har til støtte for sin friholdelsespåstand over for advokatfirmaet bl.a. gjort
gældende, at alle de dispositioner, som blev foretaget, er sket efter råd fra advokaterne i
advokatfirmaet. det var efter råd fra advokat anders hedetoft, at overdragelsesværdierne blev
fastsat som sket. ledelsen blev ikke gjort opmærksom på, at ledelsen kunne ifalde ansvar ved,
at overdragelsesværdierne ved et salg af virksomheden forud for selskabets konkurs ikke
skete til going concern - værdier. advokat anders hedetoft oplyste, at værdien af
medarbejderforpligtelserne kunne medregnes i købesummen af det nye selskab, fordi
medarbejdernes krav havde fortrin i et konkursbo. ledelsen blev ikke gjort opmærksom på, at
der ikke kunne ske modregning med den del af medarbejderforpligtelserne, som kunne
opgøres til medarbejdernes løn under en opsigelsesperiode. advokat anders hedetoft gjorde
ikke ledelsen opmærksom på, at der i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen kunne være
problemer med at indfri danske banks tilgodehavende. advokat anders hedetoft gjorde ikke
ledelsen opmærksom på, at der kunne være problemer i tilknytning til indfrielsen af
ejendomsselskabets og det tyske datterselskabs tilgodehavender hos selskabet. som følge
heraf har selskabets ledelse gjort gældende, at advokatfirmaet må være forpligtet til at friholde
selskabets ledelse for ethvert krav fra konkursboet, som advokatfirmaets
fejlagtige/mangelfulde rådgivning måtte give anledning til. selskabets ledelse har i denne
forbindelse gjort gældende, at advokatfirmaet blev antaget med henblik på, at overdragelsen
m.v. skete på et sådan grundlag, at der ikke kunne rejses kritik heraf.
advokatfirmaets hovedsynspunkter over for konkursboet
advokatfirmaet har til støtte for sin påstand bl.a. gjort gældende, at advokatfirmaet bistod det
købende selskab med at erhverve aktiver fra det da konkurstruede sælgerselskab og var
følgelig hverken part eller økonomisk interessent i nogen aftale mellem disse parter.
nærværende sag er et udtryk for, at kurator i det sælgende selskab er af den formening, at
købesummens størrelse, købesummens afregning mellem parterne og afregning mellem
sælgerselskabet og tredjemand er kritisabel. denne kritik har ført til krav over for det købende
selskab, det sælgende selskabs ledelse og det sælgende selskabs begunstigede bank. der er
ingen anledning til, at det advokatfirma, der medvirkede som advokat og ikke kontraktpart
eller begunstiget på nogen måde, skal bidrage med økonomiske midler i forhold til konkurs-
boet. der er intet retligt grundlag for noget krav over for advokatfirmaet. advokatfirmaet
varetog sine opgaver fuldt korrekt. advokatfirmaet har ikke tilsidesat nogen påhvilende
forpligtelse med noget relevant tab til følge for konkursboet. der består ikke en direkte
adgang til at rette søgsmål mod den advokat, som på foranledning af en køber medvirkede ved
købers erhvervelse af aktiver fra det nu konkursramte selskab.
advokatfirmaet har særligt i relation til advokatfirmaets påstået ansvar for værdiansættelsen i
overdragelsesaftalen gjort gældende, at det beroede på parternes beslutning, hvorledes
værdiansættelsen af de overdragne aktiver skulle finde sted. overdragelsesaftalen er
konciperet i overensstemmelse hermed og afspejler dermed parternes aftale.
overdragelsesaftalen redegør loyalt for parternes aftale og afspejler den, hvorfor der ikke kan
pålægges den konciperende advokat nogen erstatningsforpligtigelse for selve aftalens øko-
nomiske indhold. konkursboet har ikke sandsynliggjort, at konkursboet kunne have realiseret
de i overdragelsesaftalens angivne varer, driftsmidler, inventar , kørtøjer og dels de samlede
overtagne aktiver til nogen for konkursboet mere gunstig pris. hertil kommer, at det ikke kan
bebrejdes advokatfirmaet, at man ikke indså, at aktiverne havde en hævdet merværdi. i rela-
                                                - 53 -
tion til igangværende arbejder har advokatfirmaet gjort gældende, at der blev opnået betaling
for disse under posten ”goodwill” i overdragelsesaftalen. i anden række har advokatfirmaet
gjort gældende, at det ikke er sandsynliggjort, at boet kunne have gennemført disse ordrer på
egen hånd eller kunne have overdraget ordrerne til tredjemand og opnået noget vederlag
herfor. det fremhæves i den forbindelse, at fortjenstmarginen på kontrakterne, selv efter
kurators opgørelse, var overordentligt beskeden. hertil kommer, at advokatfirmaet ikke kan
bebrejdes parternes standpunkt til værdifastsættelsen af de igangværende aftaler.
advokatfirmaet har særligt i relation til advokatfirmaets påståede ansvar for indfrielse af
danske bank i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen gjort gældende, at danske bank -
ifølge det for advokatfirmaet oplyste – var bekendt med alle forhold vedrørende selskabets
økonomi og aktivernes omfang. der foreligger således i forhold til det for advokatfirmaet
oplyste ingen subjektive forhold, som måtte kunne søges påberåbt af danske bank til støtte
for, at en eventuel objektiv omstødelig disposition ikke skulle føre til beløbets tilbagebetaling
til konkursboet. der er således tale om et anliggende, som må løses mellem danske bank og
konkursboet.
advokatfirmaet har i relation til friholdelsespåstanden bl.a. gjort gældende, at i det omfang
konkursboet måtte kunne gennemføre noget krav over for det købende selskab, er der intet
grundlag for noget erstatningskrav over for advokatfirmaet. advokatfirmaet har bestridt, at
der består noget hæftelsesansvar. hvorvidt der er grundlag for erstatningskrav over for det
købende selskab, har advokatfirmaet ingen holdning til.
for det tilfælde, at flere parter skulle blive anset som solidarisk ansvarlige, har advokatfirmaet
gjort gældende, at indbetalingsforpligtelsen endeligt skal udredes af de medsagsøgte, idet
advokatfirmaet i relation til forhold omfattet af den ved stævningen fremsatte kritik, ikke var
part i aftalen, ikke havde noget ledelsesansvar og alene virkede som advokat for
køberselskabet og som koncipist af overtagelsesaftalen.
rettens begrundelse og resultat
hvornår var selskabet insolvent?
det følger af konkurslovens § 17, stk. 2, at et selskab er insolvent, når selskabet ikke kan
opfylde sine forpligtelser, efterhånden som de forfalder, medmindre betalingsudygtigheden
må antages blot at være forbigående.
ved vurderingen af selskabets økonomiske situation indgår selskabets balance, forventninger
til fremtidige indtægter og til påregnelige nye gældsposter.
i selskabets årsrapport for 2008/2009 fremgår, at egenkapitalen ville være på 4.3 mio. kr. efter
udlodning af udbytte. året resultat var på ca. 119.000 kr.
selvom skats krav på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 alene blev fremsat som et forslag
til afkrævning af afgift, er der ikke - ud fra kravets karakter og selskabets indsigelser mod
kravet – forhold, der kan begrunde, at der ved solvensvurderingen ses bort fra muligheden for,
at kravet kunne være berettiget. retten har ved solvensvurderingen også lagt vægt på, at
selskabets revisor i brev af 13. april 2010 til selskabets advokat bekræfter, at selskabet end
ikke vil være i stand til at betale den forrentning, som skat ville kunne kræve, hvis selskabet
bad om henstand med betalingen af skats krav. endelig er der lagt vægt på, at et eventuelt
tilbagesøgningskrav mod de tyske skattemyndigheder ikke på dette tidspunkt kunne tillægges
nogen værdi, da der ingen konkrete holdepunkter var for, at de tyske myndigheder uden
videre ville tilbagebetale den tyske moms. selskabet kunne derfor ikke ved fortsat drift betale
sine kreditorer fuldt ud.
                                              - 54 -
retten lægges herefter til grund, at selskabet – efter modtagelse af skats forslag til
afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent, og at selskabets
ledelse var bekendt med dette.
om påstand 1- danske bank a/s:
det følger af konkurslovens § 74 bl.a., at dispositioner, der på utilbørlig måde begunstiger en
fordringshaver på de øvriges bekostning, kan fordres omstødt, hvis skyldneren var insolvent
og den begunstigede kendte eller burde kende til skyldnerens insolvens og de
omstændigheder, som gjorde dispositionen utilbørlig.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at virksomhedspantaftalen først blev indgået den 26.
maj 2010, hvor skadesløsbrevet blev underskrevet. retten har herved lagt vægt på, at der først
på det tidspunkt foreligger en endelig accept fra selskabet af de nærmere vilkår for
virksomhedspantet, herunder hvad pantet omfattede og pantets værdi.
virksomhedspantaftalen blev tinglyst den 20. juli 2010. retten lægger efter højesterets dom
af 13. november 2010, gengivet i ugeskrift for retsvæsen 2013 side 429, til grund, at
tinglysningstidspunktet er det relevante tidspunkt for vurderingen af, om virksomhedspantet
er omstødeligt i medfør af konkurslovens § 74.
efter bl.a. lars nørby rasmussen, kristian skree og cs forklaring lægges det til grund, at
mødet den 19. maj 2010 havde til formål at orientere danske bank om det krav, som skat
havde rejst mod selskabet. det lægges til grund, at danske bank på mødet fik en grundig
orientering om momssagen af selskabets ledelse og selskabets revisor.
bankens medarbejder har forklaret, at spørgsmålet om virksomhedsoverdragelse ikke blev
nævnt på mødet den 19. maj 2010. c har derimod forklaret, at danske bank på mødet også
blev orienteret om, at selskabet overvejede en virksomhedsoverdragelse. af advokat jens
paulsens faktura for arbejde bl.a. udført i december 2009 fremgår, at han rådgav om
overdragelse af aktiviteterne. af revisors faktura af 14. maj 2014 fremgår, at han i tiden op til
den 3. maj 2010 havde udarbejdet et forslag til aktionsplan med overdragelse af aktiviteten til
et nyt selskab. på den baggrund, efter mødets formål, og da den advokatredegørelse, der blev
udarbejdet forud for mødet - som advokat anders hedetoft har betegnet som et udkast - ikke
er blevet fremlagt i sagen, lægger retten til grund, at danske bank på mødet med selskabet
blev orienteret om, at selskabet overvejede mulighederne for fortsat drift i et nyt selskab.
danske bank havde den 19. juli 2010 på ny et møde med selskabet, hvor det blev drøftet, om
danske bank ville finansiere overdragelsen af selskabets aktiver til et nyt selskab. efter
mødet skrev danske bank til selskabet den 21. juli 2010, at banken var af den opfattelse, at
banken ved den foreslåede aktivitetsoverdragelse og kreditindfrielse ville blive forfordelt
øvrige kreditorer i tilfælde af en konkursbehandling og indfrielsen kunne blive omstødt.
efter de afgivne forklaringer om drøftelserne på mødet den 19. maj 2010, baggrunden for
mødet den 19. juli 2010 og navnlig efter ordlyden i brevet af 21. juli 2010 fra banken, lægger
retten herefter til grund, at danske bank var bekendt med selskabets insolvens på tidspunktet
for tinglysning af virksomhedspantet. det lægges også til grund, at danske bank var bekendt
med, at virksomhedspantsætningen og den efterfølgende indfrielse af danske bank på
utilbørlig måde begunstigede danske bank på de øvrige kreditorers bekostning. retten har
her også lagt vægt på, at danske bank – der havde en grundig indsigt i selskabets økonomiske
situation - burde vide, navnlig på baggrund af brevet af 21. juli 2010 fra banken selv, at der
ikke var tale om en ordinær overførsel af et engagement, da banken modtog en check på
5.745.323 kr. til kreditindfrielsen.
betingelserne for omstødelse af virksomhedspantsætningen og den efterfølgende indfrielse af
danske bank er derfor til stede, jf. konkurslovens § 74. som følge heraf skal danske bank
som begunstiget erstatte konkursboet det tab, den omstødelige disposition har medført, hvilke
                                               - 55 -
svarer til trækket på selskabets kredit i danske bank pr. 26. august 2010 på 4.908.899,53 kr.
til banken og renterne på 36.581,92 kr., der blev trukket på kontoen samme dag, jf.
konkurslovens § 76.
danske bank dømmes derfor til at betale 4.945.481,45 kr. til konkursboet.
påstand 2- camping-parken, herning a/s
indledende bemærkninger
det er ikke bestridt, at selskabet og camping - parken, herning a/s var nærtstående, jf.
konkurslovens § 2, nr. 3, da camping - parken, herning a/s og selskabet havde den samme
ledelse.
det lægges - som ovenfor anført - til grund, at selskabet var insolvent på tidspunktet for
virksomhedsoverdragelsen den 23. august 2010. camping - parken, herning a/s har således
ikke godtgjort, at selskabet ikke var eller blev insolvent ved virksomhedsoverdragelsen.
det følger herefter af konkurslovens § 64, stk. 2, at dispositioner, der indebærer en utilbørlig
gavebegunstigelse af camping-parken, herning a/s på bekostning af kreditorerne i selskabet,
vil kunne omstødes, når gaven er fuldbyrdet senere end to år før fristdagen.
retten lægger til grund, at en overdragelse mellem to nærtstående parter, hvor den overdragne
part er insolvent, og når virksomhedens drift bliver videreført i det købende selskab, skal ske
til going concern-priser. det er konkursboet, der skal bevise, at en overdragelse ikke er sket til
going concern - priser.
om evt. gaveværdi på 1.096.735,00 kr. af aktiverne ”varer” ved virksomhedsoverdragelsen
selskabet revisor har beregnet going concern - værdien af selskabets varebeholdning pr. 17.
august 2010 til samlet 7.396.735 kr. han har ved beregningen taget udgangspunkt i de
nedskrivningsprocenter, som vurderingsmand ole gunders anvendte ved vurdering af going
concern - værdien af varebeholdning pr. 20. juni 2010.
det fremgår af overdragelsesaftalens punkt 4.3, at parterne fandt det mest korrekt ikke at
værdiansætte aktiverne til going concern – værdier, men til værdien i konkurs-
/betalingsstandningssituation med heraf følgende krav om realisering af aktiverne inden for 3-
6 måneder. parterne har imidlertid ikke fulgt denne fremgangsmåde, da værdien af varer blev
fastsat til 6,3 mio. kr., og ikke 5.231.953 kr., som revisor havde beregnet værdien til ved salg
inden for 3 – 6 måneder.
revisor johannes ruby har forklaret, at værdiansættelsen af varer blev fastsat efter going
concern - værdien på virksomhedsoverdragelsestidspunktet. det var hans vurdering, at ca. 85
% af den af ham beregnede going concern – værdi, var den korrekte going concern - værdi på
overdragelsestidspunktet. han har i den forbindelse henvist til, at markedet ændrede sig fra
juni 2010 til august 2010, bl.a. på grund af flere campingforhandleres konkurs med deraf
følgende tvangssalg, hvilket pressede priserne ned i branchen. claus lauridsen har tilsvarende
forklaret, at udsalget af både nye og brugte vogne med en reduktion af priser på 10-12 %
startede i starten af august. bl.a. derfor besluttede selskabet at nedsætte værdien på varer med
10 – 15 % i forhold til den af revisor beregnede going concern – værdi.
da revisoren har beregnet going concern – værdien af varebeholdningen pr. 17. august 2010
til 7.396.735 kr., og da det fremgår af overdragelsesaftalen, at varerne ikke blev solgt til going
concern – værdier, er det herefter camping - parken, herning a/s der skal løfte beviset for, at
de fastsatte værdier i overdragelsesaftalen var de reelle going concern – værdier. selvom
revisor johannes ruby og claus lauridsens forklaring om, at varelageret faldt i værdi hen
over sommeren, ikke er usandsynlig, har camping - parken, herning a/s ikke alene på
baggrund af disse forklaringer godtgjort, at der allerede på overdragelsestidspunktet var sket
et prisfald, der kunne begrunde en værdiansættelse på ca. 1 mio. kr. under den af revisor
beregnede going concern - værdi.
retten lægger derfor til grund, at varerne blev overdraget til underpris, og at der var et
gaveelement i overdragelsen af varer, der kan opgøres til 1.096.735 kr., svarende til
                                              - 56 -
differencen mellem den af revisoren beregnede going concern - værdi og værdiansættelsen i
overdragelsesaftalen. denne gave kan omstødes i medfør af konkurslovens § 64, stk. 2.
om evt. gaveværdi på 441.500,00 kr. af aktiverne ”driftsmidler m.v.” ved
virksomhedsoverdragelsen
vurderingsmand ole gunder vurderede den 20. juni 2010 going concern - værdien af
selskabets administration, kontor, værksted, maskiner, værktøj og køretøjer til samlet 691.500
kr. i overdragelsesaftalen af 23. august 2010 er driftsmidler, inventar og køretøjer medtaget til
en værdi på 250.000 kr.
konkursboet har - ved den uvildige vurdering fra vurderingsmand ole gunder - bevist, at
overdragelsen af ”driftsmidler m.v. skete til værdier, der lå væsentlig under going concern -
værdierne.
da selskabet ikke har kunnet redegøre nærmere for differencen mellem den uvildige
vurdering af 20. juni 2010 og værdien i overdragelsesaftalen, lægger retten derfor til grund, at
der var et gaveelement i overdragelsen af driftsmidler m.v., der kan opgøres til 441.500 kr.,
svarende til differencen mellem den af vurderingsmanden opgjorte going concern – værdi og
værdiansættelsen i overdragelsesaftalen. denne gave kan omstødes i medfør af konkurslovens
§ 64, stk. 2.
om evt. gaveværdi på 21.951,90 kr. af aktiverne ”igangværende arbejder” ved
virksomhedsoverdragelsen.
konkursboet har - på baggrund af selskabets historiske avance - beregnet værdien af avancen
på den ordrebeholdning, der vederlagsfrit blev overdraget til camping - parken, herning a/s
ved virksomhedsoverdragelsen. retten finder ikke anledning til at betvivle denne beregning.
retten lægger derfor til grund, at gaveelementet i overdragelsen af ordrebeholdningen kan
opgøres til 21.951,90 kr. denne gave kan omstødes i medfør af konkurslovens § 64, stk. 2.
om evt. gaveværdi på 1.200.000,00 kr. ved overtagelse af ”latente medarbejderforpligtelser”.
da camping - parken, herning a/s har anerkendt kravet, tages konkursboets påstand til
følge.
om evt. gaveværdi af betalinger på konkursboet konto på 15.000 kr. efter
virksomhedsoverdragelsen.
da camping - parken, herning a/s har anerkendt kravet, tages konkursboets påstand til
følge.
om et evt. modkrav for for meget betaling for det tyske datterselskab i overdragelsesaftalen.
det tyske datterselskab blev i overdragelsesaftalen overdraget med en værdi på 342.410 kr.,
hvilket svarer til den værdi det tyske datterselskab var medtaget i selskabets balance pr. 30.
september 2009. ifølge advokat anders hedetoft var det selskabets indre værdi. da der ikke
er ført bevis for, hvad den reelle værdi af det tyske datterselskab var på
overdragelsestidspunktet, er der ikke grundlag for at lægge til grund, at værdien uden videre
ville være det beløb lavere, som det tyske datterselskab må blive pålagt at tilbagebetale til
konkursboet. påstanden om, at camping - parken, herning a/s har et modkrav som følge af
fejlagtig værdiansættelse af det tyske datterselskab i overdragelsesaftalen tages derfor ikke til
følge.
sammenfatning
da gaverne er omstødt i medfør af konkurslovens § 64, stk. 2, skal camping - parken,
herning a/s som den begunstigede fralægge sig berigelsen, jf. konkurslovens § 75, stk. 1.
camping - parken, herning a/s dømmes derfor samlet til at betale 2.775.186,90 kr. til
konkursboet.
om påstand 3 – c.l.c.k ejendomme aps
det er ikke bestridt, at selskabet og ejendomsselskabet var nærtstående, jf. konkurslovens § 2,
nr. 3, da c.l. holding aps ejede henholdsvis 100 % af anpartskapitalen i ejendomsselskabet
og 50,08 % af aktierne i selskabet.
                                               - 57 -
det lægges - som ovenfor anført - til grund, at selskabet - efter modtagelse af skats forslag
til afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent. da a var
direktør i både selskabet og ejendomsselskabet må der ske identifikation mellem selskaberne
for så vidt angår ejendomsselskabets kendskab til de økonomiske forhold i selskabet.
det lægges derfor til grund, at ejendomsselskabet var bekendt med selskabets insolvens, da
der i perioden fra 29. marts 2010 til 15. juni 2010 skete indbetalinger på samlet 3.806.000 kr.
til nedbringelse af selskabets gæld i ejendomsselskabet. da betalingerne indebar en utilbørlig
kreditorbegunstigelse af ejendomsselskabet på bekostning af de øvrige kreditorer i selskabet,
og ejendomsselskabet havde kendskab til de forhold, der gjorde betalingerne utilbørlige, er
betingelserne for omstødelse af dispositionen efter konkurslovens § 74 til stede.
som følge heraf skal ejendomsselskabet som begunstiget erstatte konkursboet det tab, den
omstødelige disposition har medført, hvilket svarer til indbetalingerne på i alt 3.806.000 kr.,
jf. konkurslovens § 76.
om påstand 4 – camping-parken, herning gmbh
det er ikke bestridt, at selskabet og det tyske datterselskab var nærtstående, jf. konkurslovens
§ 2, nr. 3, da selskabet ejede 100 % af anpartskapitalen i det tyske datterselskab.
det lægges - som ovenfor anført - til grund, at selskabet - efter modtagelse af skats forslag
til afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent. da a var
direktør i både selskabet og i det tyske datterselskab må der ske identifikation mellem
selskaberne for så vidt angår det tyske datterselskabs kendskab til de økonomiske forhold i
selskabet.
det lægges derfor til grund, at det tyske datterselskab var bekendt med selskabets insolvens,
da der i perioden fra 10. maj 2010 til 9. august 2010 skete indbetalinger på samlet 492.000 kr.
til nedbringelse af selskabets gæld i det tyske datterselskab. da betalingerne indebar en
utilbørlig kreditorbegunstigelse af det tyske datterselskab på bekostning af de øvrige
kreditorer i selskabet, og det tyske datterselskab havde kendskab til de forhold, der gjorde
betalingerne utilbørlige, er betingelserne for omstødelse af dispositionen efter konkurslovens
§ 74 til stede.
som følge heraf skal det tyske datterselskab som begunstiget erstatte konkursboet det tab, den
omstødelige disposition har medført, hvilke svarer til indbetalingerne på i alt 492.000 kr., jf.
konkurslovens § 76.
om påstand 7 - a, b og c
om påstand 7 a og 7 b – selskabets ledelses eventuelle ansvar for pantsætning og indfrielse af
danske bank:
det lægges – som overfor anført - til grund, at selskabet – efter modtagelse af skats forslag
til afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent, og at selskabets
ledelse var bekendt med dette.
selskabets ledelse underskrev den 26. maj 2010 et skadesløsbrev på 8 mio. kr., der etablerede
virksomhedspant til sikkerhed for danske banks løbende tilgodehavende i selskabet. ved
virksomhedsoverdragelsen i august 2010 indfriede selskabet danske banks tilgodehavende
fuldstændigt.
selvom selskabet havde gjort indsigelser mod skats krav, var der ikke forhold, der kunne
begrunde, at selskabet ved pantsætningen og ved den efterfølgende indfrielse så bort fra
muligheden for, at skats krav kunne være berettiget.
retten finder herefter, at selskabets ledelse - ved ikke at sikre en ligelig fordeling af
selskabets aktiver blandt selskabets kreditorer - på uforsvarlig måde har tilsidesat hensynet til
skat. selskabets ledelse har herved pådraget sig et solidarisk erstatningsansvar.
                                               - 58 -
a, b og c skal derfor anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for konkurs-
boet i anledning af virksomhedspantsætningen til danske bank ved skadesløsbrevet af 26.
maj 2010 og ved indfrielsen af danske banks tilgodehavende på 4.908.899,53 kr. den 26.
august 2010.
om påstand 7 c, 7d og 7 f – selskabets ledelses eventuelle ansvar i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen:
det lægges – som overfor anført - til grund, at selskabet – efter modtagelse af skats forslag
til afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent, og at selskabets
ledelse var bekendt med dette. i den situation har ledelsen en pligt til at sikre sig, at aktiverne
ved virksomhedsoverdragelsen ikke bliver solgt til underpris. ledelsens pligt bliver yderligere
skærpet i en situation, hvor der sker overdragelse mellem to nærtstående parter, her to
selskaber med samme ledelse.
retten lægger - som overfor anført - til grund, at varer, driftsmidler m.v. og igangværende
ordrer blev handlet til værdier under going concern – værdierne. da ledelsen var bekendt
med, at virksomhedens samlede aktiver i juni måned 2010 var blevet vurderet af en uvildig
vurderingsmand til 10.558.596 kr., og da ledelsen var klar over, at alle aktiver blev solgt med
henblik på fortsat uændret drift i et nyt selskab, må ledelsen have vidst, at selskabets aktiver
havde en højere værdi end den faktisk opnåede pris. selskabets ledelse har derfor handlet
erstatningspådragende i forhold til kreditorerne ved som selskabets ledelse at have videresolgt
aktiverne i selskabet til underpris.
købesummen i forbindelse med overdragelsen blev delvist berigtiget ved at fradrage
medarbejderforpligtelser på 1.397.087 kr. det fremgår af overdragelsesaftalens punkt 5.2.2, at
der var tale om forpligtelser vedrørende tiden forud for overdragelsestidspunktet, hvilket viste
sig efterfølgende ikke at være korrekt. selskabets ledelse må antages at have været bekendt
med, at selskabets løn - og feriedagpengeforpligtelser var blevet afregnet til tiden i perioden
frem til overdragelsen. på den baggrund lægges det til grund, at selskabets ledelse vidste, at
det var i strid med sandheden og med det formål at give det købende selskab en ”skjult rabat”,
at købesummen blev berigtiget ved fradrag af ikke eksisterende medarbejderforpligtelser.
hertil kommer, at ledelsen under hovedforhandlingen har anerkendt, at der skal ske tilbage-
betaling af 1.200.000 kr. for gaveværdien af overtagelse af medarbejderforpligtelser. ledelsen
har herved handlet ansvarspådragende over for selskabets kreditorer.
sammenfatning
a, b og c skal derfor anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for konkurs-
boet i anledning af selskabets overdragelse af aktiver omfattet af aktivgrupperne ”varer” og
”driftsmidler/inventar/køretøjer” for en købesum, der var 1.538.235 kr. lavere end den reelle
værdi af disse aktiver, i anledning af, at en del af købesummen i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen blev berigtiget med ikke-eksisterende lønforpligtelser for samlet
1.200.000 kr. og i anledning af selskabets vederlagsfri overdragelse af igangværende ordrer til
camping-parken, herning a/s den 23. august 2010.
om påstand 7 g og 7 h – selskabets ledelses eventuelle ansvar i forbindelse med indfrielse af
gæld i koncernen:
det lægges – som overfor anført - til grund, at selskabet – efter modtagelse af skats forslag
til afkrævning af afgift på ca. 9.5 mio. kr. den 22. marts 2010 - var insolvent, og at selskabets
ledelse var bekendt med dette.
selskabets ledelse har - trods viden om, at selskabet ikke ville kunne betale alle sine
kreditorer fuldt ud, hvis det varslede momskrav viste sig at være berettiget – i perioden efter
22. marts 2010 og frem til virksomhedsoverdragelsen, afdraget på gæld til koncernforbundne
selskaber, uden at sikre sig en ligelig fordeling af selskabets aktiver blandt selskabets
kreditorer. selskabets ledelse har herved handlet erstatningspådragende.
                                               - 59 -
a, b og c skal derfor anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for konkurs-
boet i anledning af selskabets betaling af gæld for et samlet beløb på 3.806.000 kr. til
ejendomsselskabet og på 492.000 kr. til det tyske datterselskab i perioden efter den 22. marts
2010.
påstand 7 i – selskabets ledelses eventuelle ansvar i forbindelse med håndtering af
restkøbesummen:
det er ubestridt, at den resterende del af den kontante købesum fra virksomhedsoverdragelsen
på 836.423,47 kr. indestod på selskabets konto i danske bank efter indfrielsen af gælden til
danske bank. da selskabets ledelse var bekendt med, at selskabet efter
overdragelsestidspunktet var uden drift, lægger retten til grund, at selskabets ledelse burde
have sikret sig, at alle dispositioner efter overdragelsestidspunktet skete i kreditorernes
interesse. da selskabets ledelse ikke har sikret restkøbesummen, har ledelsen handlet
erstatningspådragende over for selskabets kreditorer.
a, b og c skal derfor anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for konkurs-
boet i anledning af, at den resterende del af den kontante købesum (efter indfrielsen af danske
bank), 836.423,47 kr., ikke blev fordelt lige blandt selskabets kreditorer på
overdragelsestidspunktet.
om påstand 8 – delacour dania advokatpartnerselskab:
påstand 8 a, 8 b og 8 c – advokatfirmaets eventuelle ansvar i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen:
det lægges efter bevisførelsen til grund, at advokatfirmaet ydede rådgivning og bistod
selskabet i perioden marts 2010 til september 2010. efter bl.a. beskrivelsen af det udførte
arbejde på advokatfirmaets salærredegørelser, og da advokatfirmaet deltog i et møde med
skat i september 2010, lægges det til grund, at advokatfirmaet havde et grundigt kendskab
til selskabets insolvens. da selskabet og det købende selskab camping-parken, herning a/s
havde samme ledelse, og der ikke er beviser for, at advokatfirmaet i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen kun repræsenterede det købende selskab, lægger retten til grund, at
advokatfirmaet repræsenterede både selskabet og det købende selskab i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen.
bl.a. fordi advokatfirmaet vidste, at det sælgende og det købende selskab var nærtstående, at
det sælgende selskab var insolvent, og da advokatfirmaet var klar over, at virksomhedens drift
blev videreført i det købende selskab, burde advokatfirmaet have været bekendt med og
rådgivet om, at aktiverne skulle overdrages til going concern – værdier, at der ikke måtte ske
vederlagsfri overdragelse af igangværende ordre og en del af købesummen ikke måtte
berigtiges ved fradrag af ikke-eksisterende løn- og ferieforpligtelser.
advokatfirmaet har ikke ført bevis for, at selskabet og det købende selskab har modtaget en
grundig rådgivning om, hvordan en virksomhedsoverdragelse skulle gennemføres, så den ikke
var til skade for kreditorerne i selskabet. på den baggrund, og da det direkte fremgår af
overdragelsesaftalen, der er formuleret af advokatfirmaet, at aktiverne ikke blev overdraget til
going concern - værdier, at igangværende ordre ikke blev værdisat, og der blev medtaget ikke
eksisterende lønforpligtelser m.v. for et stort beløb, lægges det til grund, at advokatfirmaet –
trods kendskab til de faktiske forhold - ydede selskabet bistand til virksomhedsoverdragelsen
på en sådan måde, at der skete unddragelse af aktiver tilhørende selskabet til skade for
kreditorerne i selskabet. advokatfirmaet har herved handlet erstatningspådragende over for
kreditorerne i selskabet.
sammenfatning
advokatfirmaet skal derfor anerkende at være erstatningsansvarlig over for konkursboet i
anledning af advokatfirmaets bistand til at overdrage selskabets aktiver omfattet af
aktivgrupperne ”varer” og ”driftsmidler/inventar/køretøjer” til camping-parken, herning
a/s den 23. august 2010 for en købesum, der var 1.538.235 kr. lavere end den reelle værdi af
                                                - 60 -
disse aktiver, i anledning af advokatfirmaets bistand til at gennemføre en vederlagsfri
overdragelse af selskabets igangværende ordrer til camping-parken, herning a/s den 23.
august 2010, og i anledning af advokatfirmaets bistand med selskabets
virksomhedsoverdragelse til camping-parken, herning a/s, hvorved en del af købesummen i
forbindelse med virksomhedsoverdragelsen fra selskabet til camping-parken, herning a/s
den 23. august 2010 blev berigtiget ved fradrag i købesummen med ikke-eksisterende
lønforpligtelser for samlet 1.200.000 kr.
påstand 8 d, 8 e og 8 f – advokatfirmaets eventuelle ansvar i forbindelse med indfrielse af
danske bank:
det lægges efter bevisførelsen til grund, at advokatfirmaet ydede rådgivning og bistod
selskabet i perioden marts 2010 til september 2010 både i relation til momskravet og i
anledning af virksomhedsoverdragelsen. efter bl.a. beskrivelsen af det udførte arbejde på
advokatfirmaets salærredegørelser, og på baggrund af advokat anders hedetofts forklaring,
lægges det til grund, at advokatfirmaet således havde et grundigt kendskab til selskabets
insolvens allerede i marts måned 2010. det lægges på baggrund af advokat anders hedetofts
forklaring til grund, at han i april 2010 - i forbindelse med udarbejdelse af et – i sagen ikke
fremlagt - notat til selskabet, var klar over, at danske bank på det tidspunkt ikke havde nogen
sikkerhed for den kredit, der var ydet selskabet. danske bank var således simpel kreditor.
da advokatfirmaet i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen blev gjort bekendt med, at
danske bank den 26. maj 2010 havde fået virksomhedspant, må advokatfirmaet således have
vidst, at pantsætningen var sket på et tidspunkt, hvor ledelsen havde pligt til at undlade at
foretage skævdelende dispositioner, herunder pantsætning af selskabets aktiver til sikkerhed
for enkelt kreditorers eksisterende fordringer.
da advokatfirmaet - til trods for denne viden - valgte at bistå ved virksomhedsoverdragelsen
med klar viden om, at der i den forbindelse ville ske indfrielse af danske bank, har
advokatfirmaet accepteret at berigtige en for ledelsen erstatningspådragende disposition i
forhold til selskabets kreditorer. derved har advokatfirmaet pådraget sig et selvstændigt
erstatningsansvar overfor selskabets kreditorer efter reglerne om medvirken til retsbrud.
advokatfirmaet er samtidig erstatningsansvarlig for, at der ikke i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen blev lavet en opgørelse af, hvor stor en del af danske banks krav,
der var sikret ved virksomhedspantet. ved ikke at foretage en sådan opgørelse, der kunne
have sikret, at danske banks usikrede tilgodehavende blev behandlet på lige fod med det af
skat varslede momskrav, har advokatfirmaet handlet erstatningspådragende over for kredi-
torerne i selskabet.
endeligt har advokatfirmaet handlet ansvarspådragende over for selskabets kreditorer, idet det
ikke bevismæssigt kan lægges til grund, at advokatfirmaet i sin rådgivning af selskabet gjorde
det klart, at den resterende del af den kontante købesum skulle fordeles lige blandt selskabets
kreditorer. retten har herved lagt vægt på, at advokatfirmaet havde et indgående kendskab til
selskabets ledelsesmæssige og økonomiske forhold. under de omstændigheder burde
advokatfirmaet havde vidst, at der var en overhængende fare for, at restkøbesummen ikke
ville blive anvendt til betaling af selskabets kreditorer.
sammenfatning
advokatfirmaet skal anerkende at være erstatningsansvarlig over for konkursboet i anledning
af, at advokatfirmaet bistod med selskabets virksomhedsoverdragelse til camping-parken,
herning a/s, hvorved den del af selskabets gæld til danske bank, der ifølge skadesløsbrevet
af 26. maj 2010 var pantsikret, blev indfriet, i anledning af, at selskabets ikke-pantsikrede
gæld til danske bank på 2.005.921,95 kr. blev indfriet den 26. august 2010, og da
advokatfirmaet samtidig undlod at sikre, at den resterende del af den kontante købesum på
836.423,47 kr. blev fordelt lige blandt selskabets kreditorer.
påstand 9:
                                               - 61 -
da camping-parken, herning a/s har anerkendt kravet, tages konkursboets påstand til følge.
forrentningen
konkursboet sendte den 10. februar 2012 et stævningsudkast til parterne. påstandene i
stævningsudkastet er ikke lavere end de krav, der er gjort gældende i stævningen.
stævningsudkastet kan derfor betragtes som en anmodning om betaling, hvorfor konkursboet
kan kræve renter 30 dage efter den 10. februar 2012, jf. rentelovens § 3, stk. 2. de af
konkursboet fremsatte krav kan derfor kræves forrentet fra den 12. marts 2012.
 friholdelsespåstandene – ansvarfordeling
opgørelse af tabet er udskilt til senere afgørelse. ansvarsfordelingen kan derfor ikke nu
opgøres til et specifikt tal.
efter de ovenfor anførte bemærkninger lægges det til grund, at selskabets ledelse havde
indgående kendskab til selskabets økonomiske stilling, herunder bl.a. det betænkelige ved at
give danske bank virksomhedspant og indfri gælden til danske bank på et tidspunkt, hvor
det stod klart, at dette indebar en tilsidesættelse af hensynet til en ligelig fordeling af det
insolvente selskabs aktiver mellem kreditorerne. det lægges også til grund, at selskabets
ledelse var bekendt med, at værdierne i overdragelsesaftalen skulle fastsættes til den reelle
værdi.
samtidig lægges det til grund, at advokatfirmaet havde en væsentlig rolle i
virksomhedsoverdragelsen, da advokatfirmaet bl.a. udarbejdede udkast til overdragelsesaftale.
det lægges også til grund, at advokatfirmaet i den forbindelse fik kendskab til selskabets
indfrielse af gælden i danske bank, hvor der var - advokatfirmaet bekendt - stiftet
virksomhedspant lang tid efter, selskabet var blevet insolvent.
da det er advokatfirmaet, der har ydet selskabets ledelse professionel rådgivning, bestemmer
retten, at advokatfirmaet i det indbyrdes forhold med selskabets ledelse skal bære halvdelen af
det tab, som konkursboet har lidt. a, b og c skal solidarisk bære den anden halvdel af tabet.
a, b og cs påstand overfor advokatfirmaet om friholdelse, og advokatfirmaets påstand
overfor a, b og c om friholdelse, tages således ikke til følge.
advokatfirmaet er dømt erstatningsansvarlig for det tab, som konkursboet vil lide, hvis
danske bank ikke indbetaler det beløb, som banken er dømt til at betale til konkursboet. der
er derfor ikke grundlag for - i det indbyrdes forhold mellem danske bank og advokatfirmaet -
at friholde advokatfirmaet.
advokatfirmaets påstand om, at den endelige betaling skal ske af den eller de medsagsøgte,
der måtte blive dømt en solidarisk betalingsforpligtelse, tages således ikke til følge.
sagsomkostninger - indledning
da konkursboet har fået fuldt medhold, skal de tabende parter erstatte konkursboet dets
udgifter i forbindelse med retssagens behandling, jf. retsplejelovens § 312, stk. 1.
ved fordeling af den samlede udgift til retsafgift har retten bestemt, at det tyske datterselskab
skal erstatte retsafgiften af det vundne beløb, svarende til 12.110 kr. den resterende retsafgift
på 137.890 kr. fordeles ligeligt på de øvrige parter i sagen, dog betragtes selskabets ledelse
som en samlet part. disse parter skal således hver især betale 27.578 kr. af retsafgiften,
hvilket svarer til et påstandsbeløb på omkring 1,1 mio. kr.
ved fordelingen af udgiften til vidneførsel har retten bestemt, at disse skal fordeles mellem
danske bank, camping -parken herning a/s, selskabets ledelse og advokatfirmaet med hver
1.094 kr. retten har herved lagt vægt på, at vidneforklaringerne ikke direkte relaterede sig til
omstødelseskravene mod ejendomsselskabet og det tyske datterselskab.
da konkursboet har oplyst, at boet forventes momsregistreret i forbindelse med konkursboets
afslutning, medregnes moms ikke ved fastsættelsen af et passende beløb til dækning af
udgifter til advokatbistand.
der er ved fastsættelse af udgiften til advokatbistand indregnet konkursboets udgifter til
bilags- og materialesamling.
                                                - 62 -
retten har ved fastsættelse af beløbet til dækning af udgifter advokatbistand lagt vægt på
sagens økonomiske værdi og dens omfang, herunder at hovedforhandlingen har strakt sig over
fem dage. retten har også lagt vægt på, at konkursboet har haft ressourcemæssige fordele ved
at føre flere krav under en samlet sag.
sagsomkostninger – danske bank a/s
de sagsomkostninger som danske bank skal betale til konkursboet fastsættes til 208.672 kr.
hvoraf 180.000 kr. er til delvis dækning af konkursboets udgifter til advokatbistand, 27.578
kr. dækker en forholdsmæssig del af retsafgiften og 1.094 kr. dækker en forholdsmæssig del
af udgifter til vidneførsel.
sagsomkostninger – camping-parken, herning a/s
de sagsomkostninger som camping-parken herning skal betale til konkursboet fastsættes til
168.672 kr. hvoraf 140.000 kr. er til delvis dækning af konkursboets udgiften til
advokatbistand, 27.578 kr. dækker en forholdsmæssig del af retsafgiften og 1.094 kr. dækker
en forholdsmæssig del af udgifter til vidneførsel.
det er ved fastsættelse af udgiften til advokatbistand lagt til grund, at konkursboets
nedsættelse af sin påstand under hovedforhandlingen mod camping-parken, herning a/s fra
4.427.349 kr. til 2.775.186,90 kr. ikke skal tillægges omkostningsmæssig betydning for
konkursboet. det er også lagt til grund, at hver part bærer egne omkostninger i relation til
påstand 9.
sagsomkostninger – c.l.c.k. ejendomme aps
de sagsomkostninger som ejendomsselskabet skal betale til konkursboet fastsættes til
127.578 kr. hvoraf 100.000 kr. er til delvis dækning af konkursboets udgifter til
advokatbistand og 27.578 kr. dækker en forholdsmæssig del af retsafgiften.
sagsomkostninger – camping parken gmb
de sagsomkostninger som det tyske datterselskab skal betale til konkursboet fastsættes til
42.110 kr. hvoraf 30.000 kr. er til delvis dækning af konkursboets udgiften til advokatbistand
og 12.110 kr. dækker en forholdsmæssig del af retsafgiften.
sagsomkostninger - a, b, c og delacour dania advokatpartnerselskab
retten har besluttet, at der først tages stilling til sagsomkostningerne i relation til a, b, c og
advokatfirmaet, når sagen får sin afslutning i forbindelse med en endelig opgørelse af
erstatningskravets størrelse.
i den forbindelse vil der bl.a. skulle tages stilling til fordelingen af den resterende
forholdsmæssige del af udgiften til retsafgift på 55.156 kr. og den resterende forholdsmæssige
del af udgiften til vidneførsel på 2.188 kr.
thi kendes for ret
danske bank a/s skal betale 4.945.481,45 kr. til selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012.
danske bank a/s skal betale 208.672 kr. i sagsomkostninger til selskabet af 15. september
1986 tjørring a/s under konkurs.
camping - parken, herning a/s skal betale 2.775.186,90 kr. til selskabet af 15. september
1986 tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012.
camping - parken, herning a/s skal anerkende at skylde selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s u/k et beløb på 536.751,92 kr. med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012,
hvis camping-parken, herning a/s ikke kan dokumentere, at følgende betalinger, der er
foretaget på selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ bankkonto i danske bank i
perioden 17. – 19. august 2010, angår selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s:
                                             - 63 -
      posteringsdato           tekst                         posteringer
      17. august 2010          dankort 06603                  (224.935,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.db97888786                 (233.000,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.db97116910,
                               3406752631                       (24.000,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.dantax 98247677                (5.668,88 kr.)
      19. august 2010          dbt.triax 76822200                 (3.198,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.fragt                             (50,85 kr.)
      19. august 2010          dbt.hf 97123700                  (11.140,35 kr.)
      19. august 2010          dbt.dcu 32210604                     (812,50 kr.)
      19. august 2010          dbt.holme 99 99 99 99                 (52,50 kr.)
      19. august 2010          dbt.au2parts 97128810
                               au2parts herning aps,
                               rønnevej 3, 7400 herning           (3.462,45 kr.)
      19. august 2010          dbt. js komp. 43696777               (990,47 kr.)
      19. august 2010          dbt.dahl 96 26 40 00             (14.875,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.selvrisiko kunde               (1.867,00 kr.)
      19. august 2010          dbt.dxt zelte                      (7.156,77 kr.)
      19. august 2010          dbt.roller team                    (3.987,35 kr.)
camping-parken, herning a/s skal betale 168.672 kr. i sagsomkostninger til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs.
c.l.c.k. ejendomme aps skal betale 3.806.000 kr. til selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012.
c.l.c.k. ejendomme aps skal betale 127.578 kr. i sagsomkostninger til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs.
camping - parken gmbh skal betale 492.000 kr. til selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s under konkurs med tillæg af procesrente fra den 12. marts 2012.
camping-parken gmbh skal betale 42.110 kr. i sagsomkostninger til selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs.
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af virksomhedspantsætningen til
danske bank ved skadesløsbrevet af 26. maj 2010 og ved indfrielsen af danske banks
tilgodehavende på 4.908.899,53 kr. den 26. august 2010.
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabets overdragelse af aktiver
omfattet af aktivgrupperne ”varer” og ”driftsmidler/inventar/køretøjer” for en købesum, der
var 1.538.235 kr. lavere end den reelle værdi af disse aktiver, i anledning af, at en del af
købesummen i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen blev berigtiget med ikke-
eksisterende lønforpligtelser for samlet 1.200.000 kr. og i anledning af selskabets vederlagsfri
overdragelse af igangværende ordrer til camping-parken, herning a/s den 23. august 2010.
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s' betaling af gæld for et samlet beløb på 3.588.000 kr. til c.l.c.k. ejendomme
aps og selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s' betaling af gæld for et samlet beløb på
492.000 kr. til camping-parken gmbh i perioden efter den 22. marts 2010.
a, b og c skal anerkende, at de er solidarisk erstatningsansvarlige over for selskabet af 15.
september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af, at den resterende del af den
                                              - 64 -
kontante købesum på 836.423,47 kr., ikke blev fordelt lige blandt selskabets kreditorer på
overdragelsestidspunktet.
delacour dania advokatpartnerselskabet skal anerkende at være erstatningsansvarlig over for
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af delacour dania
advokatpartnerselskabets bistand til at overdrage selskabet af 15. september 1986 tjørring
a/s’ aktiver omfattet af aktivgrupperne ”varer” og ”driftsmidler/inventar/køretøjer” til
camping-parken, herning a/s den 23. august 2010 for en købesum, der var 1.538.235 kr.
lavere end den reelle værdi af disse aktiver, i anledning af delacour dania
advokatpartnerselskabets bistand til at gennemføre en vederlagsfri overdragelse af selskabet
af 15. september 1986 tjørring a/s' igangværende ordrer til camping-parken, herning a/s
den 23. august 2010, og i anledning af, at delacour dania advokatpartnerselskabets bistand
med selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’ virksomhedsoverdragelse til camping-
parken, herning a/s, hvorved en del af købesummen i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen fra selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s til camping-
parken, herning a/s den 23. august 2010 blev berigtiget ved fradrag af ikke-eksisterende
lønforpligtelser for samlet 1.200.000 kr.
delacour dania advokatpartnerselskab skal anerkende at være erstatningsansvarlig over for
selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s under konkurs i anledning af, at delacour
dania advokatpartnerselskabet bistod med selskabet af 15. september 1986 tjørring a/s’
virksomhedsoverdragelse til camping-parken, herning a/s, hvorved den del af selskabet af
15. september 1986 tjørring a/s’ gæld til danske bank a/s, der ifølge skadesløsbrevet af 26.
maj 2010 var pantsikret, blev indfriet, i anledning af, at selskabet af 15. september 1986
tjørring a/s’ ikke-pantsikrede gæld til danske bank a/s på 2.005.921,95 kr. blev indfriet
den 26. august 2010, og da delacour dania advokatpartnerselskab samtidig undlod at sikre,
at den resterende del af den kontante købesum på 836.423,47 kr. blev fordelt lige blandt
selskabets kreditorer.
delacour dania advokatpartnerselskab skal - i det indbyrdes forhold med selskabets ledelse -
bære halvdelen af det tab, som konkursboet har lidt. a, b og c skal solidarisk bære den anden
halvdel af tabet.
beløbene betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.