text:
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 18. september 2013
v-40-12
                                    1) danske familierestauranter a/s
                                    2) jensen´s bøfhus a/s
                                    (begge advokat dan bjerg geary)
                                    mod
                                    1) sæby fiskehal aps
                                    2) jacob jensen
                                    (begge advokat mette e. kammer pedersen)
indledning
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sæby fiskehal aps’ brug af navnet jensens
fiskerestaurant var en krænkelse af danske familierestauranter a/s’ og jensen’s bøfhus a/s’
rettigheder, herunder til jensens bøfhus, og om der var opnået en brugsbaseret ret til
jensen’s.
                                              - 2 -
påstande
danske familierestauranter a/s og jensen’s bøfhus a/s (herefter samlet sagsøgerne) har
nedlagt følgende påstande:
 1. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at drive restaurationsvirksomhed under
     navnet ”jensens fiskerestaurant”, som det blandt andet er vist på bilag 1.
 2. sæby fiskehal aps og jacob jensen skal in solidum, subsidiært individuelt efter et af
     retten fastsat skøn, betale til danske familierestauranter a/s og jensen´s bøfhus a/s
     200.000,00 kr., med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 18. maj 2012.
 3. sæby fiskehal aps tilpligtes at overdrage internetdomænerne jensensfisk.dk og
     jensensfiskerestaurant.dk til danske familierestauranter a/s.
 4. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at anvende det logo, som er vist i bilag 23,
     til brug for restaurationsvirksomhed.
 5. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at markedsføre restaurationsvirksomhed
     under ”jensens” som enkeltstående navn.
 i forhold til sagsøgernes påstand 1 gøres det subsidiært gældende:
 6. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at drive restaurationsvirksomhed under
     navnet ”jensens fiskerestaurant” uden for den nuværende restauration i sæby.
 i forhold til sagsøgernes påstand 4 gøres det subsidiært gældende:
 7. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at anvende logoet, som er vist i bilag 23, til
     brug for restaurationsvirksomhed uden for den nuværende restauration i sæby.
 i forhold til sagsøgernes påstand 5 gøres det subsidiært gældende:
 8. sæby fiskehal aps og jacob jensen forbydes at markedsføre restaurationsvirksomhed
     under ”jensens” som enkeltstående navn uden for den nuværende restauration i sæby.
sæby fiskehal aps og jacob jensen (herefter samlet de sagsøgte) har nedlagt følgende
påstande:
                                              - 3 -
1.   overfor sagsøgernes påstand 1:
     frifindelse.
2.   overfor sagsøgernes påstand 2:
     frifindelse.
3.   overfor sagsøgernes påstand 3:
     frifindelse.
4.   overfor sagsøgernes påstand 4:
     frifindelse, subsidiært at de sagsøgte fortsat kan anvende logo som vist i bilag k.
5.   overfor sagsøgernes påstand 5:
     frifindelse, subsidiært at de sagsøgte kan fortsætte med at markedsføre, som det er sket
     tidligere, jfr. l og n.
6.   overfor sagsøgernes påstand 6:
     frifindelse, subsidiært at de sagsøgte kan drive restaurationsvirksomhed i de byer, der
     tidligere har drevet restaurant fra.
7.   overfor sagsøgernes påstand 7:
     frifindelse, subsidiært at de sagsøgte fortsat kan anvende logo som vist i bilag k.
8.   overfor sagsøgernes påstand 8:
     frifindelse, subsidiært at de sagsøgte kan markedsføre sig, som det er sket tidligere, jfr.
     l og n.
oplysningerne i sagen
jensen’s bøfhus a/s driver en række restauranter under navnet jensen’s bøfhus. jensen’s
bøfhus a/s er stiftet i 1984, hvor den første restaurant blev åbnet i århus. i perioden frem til
2013 er der kontinuerligt åbnet og drevet restauranter, fra 1984 under navnet bøf espana,
derefter fra 1990 under navnet jensen’s bøfhus. der er i dag 48 restauranter i danmark,
sverige, norge og tyskland.
               danske familierestauranter a/s er moderselskab og ejer rettigheder til navne
og figurmærker herunder blandt andre:
                                          - 4 -
 •   dansk varemærkeregistrering vr 1996 05663 af ordmærket ”jensen’s bøfhus”,
   ansøgt den 9. januar 1996 for varer og tjenesteydelser i klasse 43 for tilvejebringelse af
   mad og drikke.
•    eu-varemærkeregistrering 000268144, ansøgt den 23. maj 1996 for varer og
   tjenesteydelser i klasse 42 for providing of food and drink.
•    dansk varemærkeregistrering vr 2000 00862, ansøgt den 30. september 1999 for
   varer og tjenesteydelser i klasse 42 for figurmærket
•    dansk varemærkeregistrering vr 2003 03834 af ordmærket ”jensen’s bøfhus”,
   ansøgt den 9. september 2003 for varer og tjenesteydelser i klasse 29, 30 og 43 for
   blandt andet restaurationsvirksomhed: catering, salg af færdige middagsretter.
•    dansk varemærkeregistrering vr 2003 03835, ansøgt den 9. september 2003 for
   varer og tjenesteydelser i klasserne 29, 30 og 43 for blandt andet
   restaurationsvirksomhed, catering, salg af færdige middagsretter for figurmærket.
                                              - 5 -
    sagsøgerne har igennem en årrække anvendt navnet jensen’s i en række sammenhænge.
af menukort fra 1980’erne, 1990’erne og fra 2012 fremgår der gentagen brug af ordet jensen’s
herunder fx jensen’s gode bøffer, jensen’s favoritbøf, jensen’s foretrukne og jensen’s ta’ selv
soft ice. af menukortene fremgår det, at der udover bøf også kan bestilles for eksempel
snacks, fisk og kylling.
       sagsøgerne har i perioden 2000 til 2011 anvendt ca. 111 mio. kr. på markedsføring og
foretaget driftsinvesteringer til nye restauranter i samme periode på 257 mio. kr. antallet af
gæster i de danskejede restauranter har i årene 2007 til 2012 været stigende fra ca. 3 mio. til
ca. 3.7 mio., og med en omsætning på 452 mio. kr. i 2012.
               af en markedsundersøgelse, foretaget i perioden uge 51 i 2011 til uge 13 i 2012
fremgår det, at der er en uhjulpet kendskabsgrad til jensen’s bøfhus på mellem 48 og 70 %,
mens det totale hjulpne kendskab udgør 99 – 100 %.
               gennem jensen foods a/s, der er beliggende i struer, sælges en række
produkter såsom spareribs, sovse mv. til detailhandlen og restauranter.
               sæby fiskehal aps, der ejes af jacob jensen, er stiftet i 1992 og har siden da
drevet restauranten jensens fiskerestaurant i sæby. selskabet blev den 10. juli 1992
registreret i det centrale virksomhedsregister under branchekoden: restauranter.
       til dokumentation for brug har de sagsøgte fremlagt regninger, breve og anmeldelser
vedrørende jensens fiskerestaurant i sæby og skagen fra perioden april 2002 til juni 2005,
samt en anmeldelse af jensens fiskerestaurant i nordjyske stiftstiende 28. april 2005 (sagens
bilag l).
                                              - 6 -
               i foråret 2005 åbnede sæby fiskehal aps en fiskerestaurant i skagen under
navnet jensens fiskerestaurant, hvilket blev nævnt på nordjyske stiftstidendes hjemmeside
den 25. april 2005.
       den 22. marts 2006 fik sæby fiskehal aps registreret domænenavnene jensensfisk.dk
og jensensfiskerestaurant.dk.
               af en avisartikel den 22. marts 2008 i nordjyske stiftstidende (sagens bilag n)
fremgår under overskriften ”påsketravlt på havnen i sæby” bl.a. ”fortæller jacob jensen, der
ejer jensens fiskerestaurant”.
               i marts 2011 åbnede sæby fiskehal aps en restaurant i kerteminde og i februar
2012 en restaurant i fåborg, begge under navnet jensens fiskerestaurant. restauranten i
kerteminde er lukket, og restauranten i fåborg er solgt og drives videre under et andet navn.
i forbindelse med åbningen har der været avisartikler i fyens stiftstidende.
               jensens fiskerestaurant anvendte oprindeligt det nedenfor viste logo i deres
menukort for restauranterne i sæby og skagen, som gengivet i sagens bilag k:
i menukortet tilbydes for eksempel ”jensens frokostmenu” og ”jensens store fiskebord”.
               i annoncer for restauranten i kerteminde er logoet anvendt i lyse blå farver.
       jensens fiskerestaurant skiftede i 2011 til det nedenfor viste logo, der er gengivet i
sagens bilag 23 og bilag 1:
                                               - 7 -
      af udskift fra sagsøgtes hjemmeside jensensfisk.dk fra maj 2012 fremgår samme logo,
samt brugen af ordet jensens, for eksempel ”nyd jensens gode mad der hjemme”.
      sagsøgerne gjorde ved brev af 22. februar 2012 indsigelse mod brugen af navnet
jensens fiskerestaurant.
               af en artikel i jyllands posten fra 21. november 2012 fremgår det, at jensen’s
bøfhus ved olso tingrett har tabt en sag til jensens biffhus. af artiklen fremgår blandt andet
en udtalelse af pressechefen hos jensen’s bøfhus, hvoraf det fremgår, at han ikke mener, at
jensen er tilstrækkeligt særpræget til, at navnet ifølge norsk lovgivning kan få beskyttelse.
                              som eksempel på tredjemands brug af navnet jensen er der
fremlagt brev af 4. marts 1997 fra advokat jan i. kristensen til jensens pølse- og bøfhus v/
torben engelbret-pedersen, hvoraf det fremgår, at sagsøgerne accepterer, at navnet
anvendes i forbindelse med en pølsevogn. endelig har der været vist billede af en dåse
hummersuppe med navnet ”jensen’s hummer soppa”
forklaringer
lars mose iversen har forklaret, at han er driftsdirektør i danske familierestauranter a/s
med overordnet ansvar for restauranterne jensen’s bøfhus i danmark, sverige og tyskland.
han refererer til direktør palle skov jensen, der ejer de sagsøgende selskaber. hans
dagligdag er driftsorienteret og operationel. han møder gæster og medarbejdere og bruger
en stor del af sin tid på at besøge restauranterne. en del af hans opgaver er også at holde øje
med muligheder for nye restauranter.
               detailvirksomheden med salg af produkter er samlet i jensen’s foods a/s. de
overtog danish crowns faciliteter i struer i 2000. her produceres sovse, spareribs med mere,
der sælges gennem egne salgskanaler. han har ikke noget med denne del af virksomheden at
gøre.
               da restauranterne fra 1990 blev kaldt jensen’s bøfhus, var der ikke andre, der
hed sådan på dette tidspunkt. i danmark havde de en god og kraftig ekspansion. de åbnede
desuden restauranter i sverige i 1998, i tyskland i 2007 og i norge i 2012.
               jensen’s bøfhus er et utroligt stærkt brand, som alle kender. deres restauranter
har rigtigt mange kunder og endnu flere køber detailprodukterne. det er den største
mærkevare indenfor spareribs. mærket betyder rigtigt meget, fordi kunderne er trygge ved
                                              - 8 -
jensen’s produktet. der er synergi mellem restauranterne og detailprodukterne. sortimentet
er udviklet over løbende i tæt samarbejde mellem restauranterne og supermarkederne. der
er nu en hel række produkter, og der kommer givet vis flere til. detailprodukterne sælges
også i sverige og i grænsebutikkerne i tyskland. jensen’s foods har en omsætning på ca. 220
mio. kr. årligt.
       de 48 restauranter, heraf 33 i danmark, er forholdsvis store og kræver derfor et vist
volumen gæster. restauranterne ligger primært i de større byer, det vil sige byer med mere
end 30.000 indbyggere, men der er undtagelser, hvis der er en unik beliggenhed.
omsætningen i restaurationsdelen er i danmark på ca. 480 mio. kr. årligt.
               de har nok en offensiv tilgang, men de har også lukket restauranter, sådan som
det er sket i herning. de vil altid have de bedste beliggenheder, uanset om der er tale om
bymidte eller et center. der er derfor store omkostninger til lokaler, ligesom indretningen
med lys, lyd, møbler og kunst er dyr. der er ikke usædvanligt, at de bruger 4-5 mio. kr. på
indretning af en ny restaurant. de har ingen restauranter i sæby og frederikshavn, men de
har en sommerrestaurant i skagen. de har haft restauranten i skagen siden 1996, men har
ellers ikke erfaringer med sommerrestauranter. i praksis fungerer det sådan, at de hver
sommer flytter medarbejdere til skagen. restauranten er normalt åben fra omkring påske til
september. de har heller ikke restauranter i kerteminde eller i faaborg. de har en stor
restaurant i odense og en i svendborg på franchisebasis. de har ikke konkrete planer om
yderligere ekspansion i udlandet.
               jensen’s bøfhus benytter sig rigtigt meget af out-door reklamer med meget stor
synlighed, f.eks. på busser. de har også reklamer på rutebiler, da de kan se, at restauranterne
trækker gæster til fra oplandet. de har også tv reklamer 3-4 gange om året, typisk op til
højsæsonen. reklamer i de trykte medier er derimod for nedadgående, mens online
markedsføring er i stigning. de bruger ca. 11 mio. kr. årligt på markedsføring af
restauranterne, men der er ofte tale om ”co-branding”, således at detailsalget også får glæde
af reklamerne. sidste år havde de for eksempel en tv-reklame med sovs, der havde stor effekt
i restauranterne. de reklamerer normalt ikke specifikt for en ny restaurant, men det sker,
hvis for eksempel en restaurant har det svært, eller hvis der er noget specielt, for eksempel
som i skagen. det er vel 90 % af markedsføringen, der er fælles for hele koncernen. det
vigtige er kendskabet og branding af kæden.
                                               - 9 -
               de har en database med 200.000 personer, der modtager sms’er, og yderligere
70.000 personer, der modtager nyhedsmails. der er 1,3 mio. besøgende på hjemmesiden, der
også bruges til bordreservation. de vil gerne have en bred målgruppe som gæster, dvs. alt
fra familier over forretningsfolk til unge, der skal have en snack.
               han havde ikke hørt om jensens fiskerestaurant før denne sag.
               de bruger ikke ressourcer på at undersøge, om der er mulige krænkelser, heller
ikke på nettet. det er organisationen for lille til, men de reagerer på det, de ser. de forfølger
tilfælde, hvis der er sammenfald mellem koncept og navn. de har derfor ikke reageret
overfor for eksempel jensens fisk og vin, jensens madblog, jensens jordbær eller jensens
mad.
               fra hovedkontoret har han hørt om sagen med pølsevognen, og der har også
været talt om fiskerestauranterne på fyn. palle juul jensen er blandt andet blevet spurgt, om
de var ved at starte på fyn.
               han kender kun overfladisk sagen i norge. han mener, at sagen er forligt. de
har stadig en restaurant i norge.
jacob jensen har forklaret, at han altid er blevet kaldt jensen, måske fordi der var to, der hed
jacob i klassen. siden er han gået under navnet jensen.
               i 1992 så han en annonce for en fiskehandel, der var til salg på havnen i sæby.
fiskehandlen hed sæby fiskehal. der var gros salg, men også et mindre udsalg og en lille
bistro. han overtog forretningen og udvidede bistroen hen ad vejen. bistroen hed
oprindeligt fiskebistroen, men folk begyndte hurtigt at kalde den jensens fiskebistro.
               somrene i 96 og 97 var gode, og han nåede op på 120-130 siddepladser, og
forretningen gik rigtigt fint. han havde forsat en gros salg.
               i sommeren 98 var det dårligt vejr, og han besluttede sig for at bygge ud
ovenpå fiskeforretningen, så folk kunne sidde i læ. han fik tilladelsen fra kommunen i år
2000.
               det begyndte at være svært at følge med i køkkenet, og han besluttede derfor at
lave buffet. i begyndelsen var det en spartansk buffet, men den er siden blevet meget større.
siden 2001 har restauranten aldrig heddet andet end jensens fiskerestaurant.
                                              - 10 -
       restauranten er åben fra lige før påske til efteråret. konceptet er fiskebuffet, hvilket
fremgår af hans skilte.
       det var en stor nyhed, at han åbnede restaurant, og det havde også stor
mediebevågenhed fra nordjyske stiftstidende. han behøvede derfor ikke egentlig
markedsføring. alle kendte jensen. kunderne kommer fra hele nordjylland, men der er også
kunder fra resten af jylland og fyn. han har ikke lagt særligt mærke til, hvilken målgruppe
der kommer i restauranten, men det er nok folk i 40’erne og op. der er ingen balloner eller
softice. der kommer også turister fra hele norden.
                i 2005 mødte han en, der havde et lokale i skagen. lokalet lå på 1. sal i
havnegade, hvor 95 % af alle, der gå rundt i skagen, kommer forbi. nogle venner tilbød at
drive restauranten, hvis han ville levere råvarer. han mener, at menukortene i disse år var
grå, og at de menukort, han har fremlagt i sagen, er nyere. der blev lavet menukort for at
illustrere, at der nu var to restauranter.
                der kom en journalist fra avisen i skagen i forbindelse med åbningen. desuden
havde han sat bannere op, så alle på havnegade kunne se dem, og der lå menukort på
turistbureauet og på campingpladser mv. der kom vel 15.000 gæster årligt. restauranten
blev overtaget af andre efter 2006 og hed herefter grås fiskerestaurant.
       han vidste ikke, at der også var et jensen’s bøfhus i skagen. han ser ikke jensen’s
bøfhus som en konkurrent, fordi 95 % af hans gæster ønsker fiskebuffet, men det er klart, at
han er nødt til at have andet end fisk på menukortet, hvorfor han tilbyder en bøf, men uden
nogen variationer.
       restauranten i kerteminde blev åbnet, fordi han under en køretur fik øje på et godt
lokale. han spurgte en dygtig medarbejder fra sæby, om hun havde lyst til at flytte til
kerteminde. åbningen blev annonceret på brugsens opslagstavle. der var også
mediebevågenhed fra kerteminde avis og fyns stiftstidende, hvor der også blev indrykket
en åbningsannonce. billederne i annoncen viser buffeten i sæby og bygningen i kerteminde.
der var kun 52 siddeplader, så han ville ikke bruge mere end højest nødvendigt på annoncer.
                der kom flere i kerteminde, som kendte ham fra sæby. han var selv i
kerteminde en uges tid. han leverede fisk fra sæby. det gik rigtigt fint, og der kom vel 20-
25.000 gæster, og han omsatte for 6,7 mio. kr. i de 6 måneder, han havde restauranten
                                             - 11 -
               hans bror ville gerne prøve kræfter med branchen og åbnede derfor en
restaurant i faaborg. broderen stod for driften, mens han selv leverede fisk fra sæby.
markedsføringen blev lavet på samme måde som i kerteminde. broderen har aldrig fortalt,
at der var nogen, der forvekslede restauranten med jensen’s bøfhus.
      han har aldrig selv oplevet, at der er nogen, der har forvekslet ham med jensen’s
bøfhus, og der er ingen, der ringer forkert. han har heller ikke haft intentioner om, at hans
restaurant skulle kunne forveksles med jensen’s bøfhus.
               han opgav restauranterne i kerteminde og fåborg, da han havde lidt for
mange bolde i luften. hans organisation består stort set kun af ham selv og en ansat kok.
restauranten i faaborg blev solgt til et ungt par for et par hundrede tusinde, mens
restauranten i kerteminde blot gik tilbage til ejeren af lokalerne.
               den store kanal til markedsføring er i dag facebook. der er 3500
tilkendegivelser vedrørende jensens fiskerestaurant. han bruger ikke ret mange penge på
markedsføring. alle i nordjylland ved, hvem han er, og han har 40-45.000 gæster i sæby.
sådan har det været i 4 år. han omsætter for 11 mio. kr. årligt.
               det er primært hans kone, der står for hjemmesiden. han ved ikke, om den
bliver besøgt meget. der modtages ikke bestillinger på hjemmesiden, men man kan godt
købe gavekort.
               der blev lavet et nyt menukort for 2 år siden. hans kone havde kontakt til en
webdesigner, som lavede både menukort og nyt logo. når webdesigneren ændrede det, var
det for at få en større synlighed. fisken går igen i begge logoer. han tænkte ikke over, om det
lignede jensen’s bøfhus’ logo. han havde nok sagt ja, uanset hvilket forslag webdesigneren
havde foreslået. han er egentligt godt tilfreds med det nye logo. logoet går igen på facaden
og på hjemmesiden. indholdsmæssigt er menukortet kun ændret med en wienerschnitzel og
en burger, ellers har kortet været uændret i mange år.
parternes synspunkter
sagsøgerne har anført, at de har eneret til varemærket jensen’s og jensen’s bøfhus til brug
for restaurationsvirksomhed og kan derfor forbyde de sagsøgtes brug af jensens
fiskerestaurant. sagsøgerne har siden 1992 brugt jensen’s i en række sammenhænge og har
                                              - 12 -
derved indarbejdet det som varemærke, således at forbrugerne i dag forbinder jensen’s med
sagsøgernes restaurationer.
      jensen’s og jensen’s bøfhus nyder en udvidet beskyttelse, da der er tale om velkendte
varemærker. kendskabet til sagsøgernes restaurationer er på 99-100 %, sagsøgernes
hjemmeside besøges af 1,1 mio., og der er investeret meget store beløb i markedsføring.
varemærkerne risikerer udvanding som følge af de sagsøgtes utilbørlige brug, idet
forbrugerne vil tro, at der er forbindelse mellem de to restaurationsvirksomheder, ligesom
der er risiko for, at forbrugerne vil forveksle restaurationerne. der er mærkelighed mellem
jensen’s og jensen’s bøfhus på den ene side og jensens fiskerestaurant på den anden side, da
det dominerende element er ordet jensens, mens bøfhus og fiskerestaurant alene er
deskriptive. desuden foreligger der fuld varelighed. der er udvidet beskyttelse, da
sagsøgerne anvender sine mærker, så de har karakter af serie/familievaremærker.
      jacob jensen bruger ikke sit eget navn i overensstemmelse med god
markedsføringsskik. da sæby fiskehal aps ikke bærer navnet jensen, kan de sagsøgte ikke
anvende argumentet om eget navn.
      sagsøgerne har taget de nødvendige skridt til at forhindre de sagsøgtes brug af jensens
fiskerestaurant og har derfor ikke udvist passivitet. sagsøgerne burde ikke have været
bekendt de sagsøgtes brug, før åbningen af restauranterne i kerteminde og faaborg, idet
restauranterne i sæby og skagen var rent lokale. denne lokale brug kan ikke medføre, at de
sagsøgte får varemærkeret til navnet, da der ikke foreligger indarbejdelse.
      som følge af krænkelsen skal de sagsøgte betale erstatning og rimeligt vederlag. det
skal ved udmålingen tages i betragtning, at de sagsøgte har solgt de to restauranter på fyn,
og at sagsøgerne har anvendt store udgifter til markedsføring.
      de sagsøgtes registrering af domænerne jensensfisk.dk og jensensfiskerestaurant.dk
udgør en krænkelse af varemærkeloven, af markedsføringsloven og er desuden i strid med
god domænenavnsskik.
      brugen af det nye logo, som vist i bilag 23, udgør en krænkelse af varemærkeretten til
jensen’s og jensen’s bøfhus og er desuden en overtrædelse af markedsføringsloven. logoets
dominerende element er jensens, mens fiskerestaurant er skrevet med væsentligt mindre
bogstaver, og fremstår ikke som en del af navnet. logoet er udført i en orange farve, der
                                               - 13 -
ligner den, som sagsøgerne anvender. heller ikke i forhold til logoet har sagsøgerne udvist
passivitet, da logoet først for nylig er taget i brug.
      brugen af jensens som enkeltstående navn i de sagsøgtes markedsføring udgør en
krænkelse af varemærkeloven og markedsføringsloven.
sagsøgte har anført, at der gennem brug og indarbejdelse igennem 10-20 år er opnået ret til
brugen af navnet jensens fiskerestaurant, og at der ikke er tale om en krænkelse af
markedsføringsloven. det bestrides, at sagsøgerne har eneret til navnet jensens. forbrugerne
forbinder ikke jensens med sagsøgernes restaurationer og vil ikke tro, at der er forbindelse
mellem sagsøgerne og de sagsøgte.
      det bestrides, at sagsøgernes varemærker udvandes, idet det er blevet tilladt andre at
anvende jensen i forbindelse med restaurant.
      der er ikke varelighed, idet de sagsøgtes primære varer er fisk og skaldyr, hvilket
navnet også understøtter, mens sagsøgernes primære varer er bøf/kød, hvilket sagsøgernes
navn ligeledes understøtter. tilsvarende anvender de sagsøgte en fisk i deres logo, mens
sagsøgerne anvender en ko/okse.
      flere af sagsøgernes varemærker er registreret, efter de sagsøgte påbegyndte
virksomhed, hvorfor de sagsøgte ikke er erstatningsansvarlige.
      det centrale element i de sagsøgtes domænenavn er ikke jensens, hvorfor sagsøgerne
ikke kan forbyde brugen af domænenavnene eller kræve disse overdraget. de sagsøgtes
virksomhed har ikke kun lokalt præg, da der er kunder fra hele danmark og desuden en del
turister. desuden har de sagsøgte drevet virksomhed på fyn.
      de sagsøgte markedsfører sig ikke under navnet jensens, idet dette alene anvendes på
menukortet sammen med arten af menuen. desuden har navnet jensens ikke særpræg og er
derfor ikke beskyttet.
      sagsøgerne har ikke dokumenteret noget tab og har derfor ikke krav på vederlag eller
erstatning.
      sagsøgerne har udvist passivitet, idet de skulle have reageret langt tidligere, og må nu
acceptere, at parternes mærker eksisterer ved siden af hinanden. sagsøgte har drevet sin
virksomhed i 20 år og restauranten siden år 2000. der er ikke undskyldende
omstændigheder, da sagsøgerne har kunnet søge på internettet. hvis der var gjort
                                                - 14 -
indsigelser i 2000, ville sagsøgernes varemærke ikke have været så stærkt som i dag, og
derfor skal den relevante vurdering foretages på dette tidspunkt. sagsøger har også via
medarbejdere, eksternt ansatte, markedsføringsbureauer haft mulighed for at stifte kendskab
til de sagsøgte for lang tid siden.
sø- og handelsrettens afgørelse
danske familierestauranter a/s fik i 1996 registret ordmærket jensen’s bøfhus for varer og
tjenesteydelser i bl.a. klasse 43 for ”tilvejebringelse af mad og drikke”. danske
familierestauranter a/s har desuden bl.a. i klasse 43 registret en række figurmærker, der
indeholder ordene jensen’s bøfhus, jensen’s foods, jensen’s steakhouse, jensen’s to go,
jensen’s food group og jensen’s. sidstnævnte mærke er et registreret eu-varemærke, der i
det væsentlige fremstår som en ellipse med en bjælke, der følger formen på figurens øverste
del. i logoet ses en større ko/okse og teksten jensen’s. logoet er udført i pantone 202 c (rød)
og pantone 138 c (gul). i de øvrige registrerede figurmærker, hvori indgår ord, der relaterer
sig til kød, indgår samme ko/okse på en rød eller bordeaux baggrund.
         jensen’s bøfhus a/s har siden 1990 har drevet restaurationsvirksomhed under navnet
”jensen´s bøfhus”, og der er i dag 33 restauranter i danmark, hovedsagligt beliggende i
større danske byer. gennem en betydelig markedsføringsindsats i flere medier er der skabt
en sådan kendskabsgrad til navnet, at det må anses for velkendt.
        jensen’s bøfhus anvender ordet jensen’s enten alene eller sammen med andre ord på
bl.a. deres menukort og på deres hjemmeside
        sæby fiskehal aps har siden 2001 i forbindelse med sit udsalg af fiskeprodukter drevet
sommerrestaurant under navnet jensens fiskerestaurant på havnen i sæby samt i 2005 og
2006 haft en sommerrestaurant i skagen, og i 2011 og 2012 sommerrestauranter i kerteminde
og faaborg. sæby fiskehal aps’ restaurationskoncept baserer sig på fiskeretter, herunder
navnlig en fiskebuffet.
        sæby fiskehal aps’ kendetegn jensens fiskerestaurant består af navnet jensens, der
ikke i sig selv har særpræg, og fiskerestaurant, der alene er deskriptiv. sæby fiskehal aps’
oprindelige logo er karakteriseret ved oval ring, hvori var en fisk med jensens
fiskerestaurant trykt med samme skriftstørrelse og typografi samt angivelse af stednavn.
dette var trykt i blå farver.
                                              - 15 -
      det nye logo - bilag 23 - består af en cirkel med teksten jensens trykt med store typer i
enkelt typografi samt, adskilt horisontalt af en streg, teksten fiskerestaurant med kursiv og
størrelsesmæssigt ca. en fjerdedel af jensens. øverst i logoet er vist en art stiliseret fisk.
logoet er udført i en orange rød farve.
      begge virksomheder har henholdsvis enkeltstående fiske- og kødretter på menukortet,
hvilket begge parter anser for nødvendigt for at tilbyde retter til gæster, der ikke ønsker
henholdsvis kød og fisk.
      retten finder ikke, at sæby fiskehal aps’ brug af navnet jensens fiskerestaurant
medfører forvekslingsrisiko med sagsøgerens mærker eller forretningskendetegn, idet
mærkerne adskiller sig fra hinanden. retten har herved lagt vægt på, at jensen i sig selv er et
særdeles udbredt dansk efternavn, der ikke i sig selv er egnet til at adskille varer og
tjenesteydelser.
      der er ikke hjemmel til at tillade lokale mærker efter varemærkeloven eller
markedsføringsloven.
      sæby fiskehal aps frifindes derfor for påstand 1 og 6.
      da ordet jensen i sig selv mangler særpræg og ikke gennem indarbejdelse har opnået
særpræg for jensen’s bøfhus a/s’ restaurationsvirksomhed, og da sæby fiskehal aps’ brug
af ”jensens” som enkeltstående navn ikke findes at være i strid med god
markedsføringsskik, frifindes sæby fiskehal aps for påstanden om forbud af at markedsføre
restaurationsvirksomhed under ”jensens” som enkeltstående navn.
      sæby fiskehal aps frifindes derfor for påstand 5 og 8.
      da sagsøgerne efter det ovenfor anførte ikke kan anses at have opnået eneret til brug af
betegnelsen jensens for restaurantvirksomhed eller for salg af fisk, findes de registrerede
domæner ikke at være i strid med god domænenavnskik.
       sæby fiskehal frifindes derfor for påstand 3.
      når parterne driver virksomhed indenfor beslægtede områder under navne, der er
almindelige efternavne, må der kræves en vis differentiering fra den yngre virksomhed ved
udformningen af forretningskendetegn for at undgå forvekslingsrisiko. retten finder, at
sæby fiskehal aps ved udformningen af logoet vist i bilag 23, med hensyn til form og
farver, og med fremhævelsen af jensens ikke har udvist god markedsføringsskik, jf.
markedsføringslovens § 1, hvorfor sagsøgernes påstand 4 tages til følge.
                                             - 16 -
       da sagsøgerne ikke har dokumenteret noget omsætningstab eller markedsforstyrrelse,
frifindes sæby fiskehal aps for påstand 2
       efter de afgivne forklaringer findes det ikke godtgjort, at jacob jensen driver
restaurationsvirksomhed, og da der ikke er gjort anbringender gældende til støtte for et
personligt ansvar for jacob jensen, frifindes han for de af sagsøgerne nedlagte påstande.
efter sagens udfald og omfang skal danske familierestauranter a/s og jensen’s bøfhus a/s
in solidum betale sagsomkostninger til sæby fiskehal aps og jacob jensen med i alt 40.000
kr.
                                      thi kendes for ret:
sæby fiskehal aps forbydes at anvende det logo, som er vist i bilag 23, til brug for
restaurationsvirksomhed.
sæby fiskehal aps frifindes for danske familierestauranter a/s og jensen´s bøfhus a/s
øvrige nedlagte påstande.
jacob jensen frifindes for de af danske familierestauranter a/s og jensen´s bøfhus a/s
nedlagte påstande.
danske familierestauranter a/s og jensen´s bøfhus a/s skal in solidum inden 14 dage betale
sagsomkostninger med i alt 40.000 kr. til sæby fiskehal aps og jacob jensen.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                              højesterets dom
                             afsagt torsdag den 4. maj 2017
sag 148/2016 og sag 179/2016
(1. afdeling)
foreningen euro-mediterranean human rights network
(advokat anders rynkebjerg)
mod
expect office solutions a/s (tidligere mathiesen a/s)
(advokat ulrik bayer)
i tidligere instanser er i sag 179/2016 afsagt dom af retten i roskilde den 3. november 2014
og af østre landsrets 6. afdeling den 11. december 2015. i sag 148/2016 er i tidligere instans
afsagt kendelse af østre landsrets 6. afdeling den 11. marts 2016. kendelsen vedrører byret-
tens sagsomkostningsafgørelse i dommen af 3. november 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul søgaard, marianne høj-
gaard pedersen, poul dahl jensen og oliver talevski.
påstande
appellanten, foreningen euro-mediterranean human rights network (euro-med), har i sag
179/2016 principalt nedlagt påstand om, at indstævnte, expect office solutions a/s, skal be-
tale 721.875 kr. med procesrente af 592.673 kr. fra sagens anlæg den 11. juli 2013, af 128.842
kr. fra den 24. februar 2015 og af 360 kr. fra den 23. november 2016. euro-med har subsidi-
ært påstået betaling af 623.367,50 kr., mere subsidiært 597.476,25 kr. og mest subsidiært et
mindre beløb, alt med procesrente af 592.673 kr. fra sagens anlæg og af resten fra den 24.
februar 2015.
expect office solutions a/s (expect) har i sag 179/2016 påstået landsrettens dom stadfæstet
for så vidt angår betaling af 721.515 kr. og har påstået frifindelse for betaling af de 360 kr.,
hvormed euro-med har forhøjet sin påstand for højesteret.
                                                                   - 2 -
euro-med har i sag 148/2016 påstået byrettens sagsomkostningsafgørelse stadfæstet for det
tilfælde, at højesteret stadfæster landsrettens dom i sag 179/2016.
expect har påstået landsrettens kendelse stadfæstet.
supplerende sagsfremstilling
forløbet vedrørende driftsaftalen af 17. oktober 2012
ved brev af 8. maj 2012 meddelte ge capital, som havde finansieret leasingaftalen (lejeafta-
len) af 23. november 2011, expect (dengang mathiesen a/s), bl.a. følgende:
          ”ge capital reducerer sine aktiviteter med finansiering af udstyr i norden …
         af ovennævnte årsager ophører ge’s samarbejde med mathiesen a/s …
         … eksisterende kundekontrakter vil blive opfyldt, indtil de udløber.
         …”
af kundeordreaftale af 10. oktober 2012 mellem expect og euro-med, der relaterer sig til
driftsaftalen af 17. oktober 2012, hvis vilkår er gengivet i byrettens dom, fremgår, at aftalen
omfatter ”leje” og ”service- og vedligeholdelsesaftale”. det hedder endvidere i kundeordre-
aftalen bl.a.:
”beskrivelse:                                                                                pris/beløb
1 stk. ricoh aficio mpc4500 inkl.- kopi, print og scan.
1 stk. hp4250
1 stk. jetadvice
…
drift/vedligeholdelses aftale o/20 kvt. inkl. 100.000 s/h print samt 7.500 farve p.a pris pr.mdr.                          7.952,00,-
serviceaftale:
model:                ricoh aficio mpc4500                                         jetadvice        pr. printer: 19,-      pr. md.
                      hp 4250                                                      automatisk tonerbestilling
…
alle priser er ekskl. moms. eksisterende aftale med ge capital af den 23.11.2011 annulleres og erstattes af denne aftale. indfrielsen som er
medfinansieret i henhold til ovenstående aftalenummer andrager kr. 287.974. værdien af udstyr, der tages eller tidligere er taget retur fra
kunden, er godskrevet kunden i forbindelse med indgåelsen. samtlige tidligere aftaler er 100% medfinansieret i denne aftale. denne aftale
består af nærværende aftale samt 0 bilag og 1 tilhørende leasing/lejeaftale.
leasingaftalens løbetid bør ikke være længere end udstyrets levetid. i normale tilfælde har kopi- og printudstyr en markedslevetid på maksi-
malt fem år.
…”
                                                                   - 3 -
af salgsfaktura af 25. oktober 2012 fra expect til leasing fyn bank a/s (leasing fyn), som
er nyt bilag for højesteret, fremgår bl.a.:
”beskrivelse                             salgspris            antal                rabat%              beløb
ricoh aficio mpc4500                     310.804,00 1                                                  310.804,00
…
hp4250                                    20.000,00           1                                          20.000,00
…
jetadvise                                 40.000,00           1                                          40.000,00
                                                      i alt dkk ekskl. moms                            370.804,00
                                                      25% moms                                           92.701,00
                                                      i alt dkk inkl. moms                             463.505,00”
forløbet vedrørende driftsaftalen af 14. december 2012
af kundeordreaftale af 14. december 2012 mellem expect og euro-med, der relaterer sig til
driftsaftalen af samme dato, hvis vilkår er gengivet i byrettens dom, fremgår, at aftalen omfat-
ter ”leje” og ”service- og vedligeholdelsesaftale”. det hedder endvidere i kundeordreaftalen
bl.a.:
”beskrivelse:                                                                                pris/beløb
1 stk. ricoh aficio mpc4500 inkl. -kopi, print og scan.
1 stk. ricoh aficio mpc4502 inkl. -kopi, print og scan.
1 stk. hp42501 stk. jetadvice
3 stk. jetadvice
…
der er tegnet driftaftale igennem leasing fyn.
serviceaftale:
model:                ricoh aficio mpc4500 + 4502 + hp4250                         jetadvice        pr. printer: 19,-      pr. md.
                                                                                automatisk tonerbestilling
…
alle priser er ekskl. moms. eksisterende aftale med leasing fyn af den 01.01-2013 annulleres og erstattes af denne aftale. indfrielsen som er
medfinansieret i henhold til ovenstående aftalenummer andrager kr. 371.000. værdien af udstyr, der tages eller tidligere er taget retur fra
kunden, er godskrevet kunden i forbindelse med indgåelsen. samtlige tidligere aftaler er 100% medfinansieret i denne aftale. denne aftale
består af nærværende aftale samt 0 bilag og 1 tilhørende leasing/lejeaftale.
leasingaftalens løbetid bør ikke være længere end udstyrets levetid. i normale tilfælde har kopi- og printudstyr en markedslevetid på maksi-
malt fem år.
…”
af salgsfaktura af 17. januar 2013 fra expect til leasing fyn, som er nyt bilag for højesteret,
fremgår bl.a.:
” beskrivelse                            salgspris            antal                rabat%              beløb
ricoh aficio mpc4502                     269.177,35 1                                                  269.177,35
…
                                               - 4 -
jetadvise                     75.000,00 2                               150.000,00
                                     i alt dkk ekskl. moms              419.177,35
                                     25% moms                           104.794,34
                                     i alt dkk inkl. moms               523.971,69”
supplerende syn og skøn
der har for højesteret været afholdt supplerende syn og skøn. skønsmanden, bjarne rasmus-
sen, copytech office solutions aps, har i sin skønserklæring udtalt bl.a.:
      ”spørgsmål ss 5:
      skønsmanden bedes oplyse, om den som svar på spørgsmål 5 i bilag 16 angivne beta-
      ling, der opkræves for overvågning af en enhed ved hjælp af jetadvice, er overvågning,
      hvor det er serviceleverandøren, der overvåger maskinens oplysninger og forbrug, så-
      ledes at den ikke løber tør for toner, og at der bliver tilkaldt service, når der er behov
      herfor.
      [spørgsmål 5 i bilag 16 er en besvarelse af 19. august 2015 af et spørgsmål fra samme
      skønsmand til brug for en anden retssag, hvor skønsmanden udtalte følgende som svar
      på, hvad prisen var for at få adgang til at anvende jetadvice hos euroform:
      ”det er min vurdering at der typisk opkræves omkring kr. 20,00 excl. moms pr. enhed
      der skal overvåges.”]
      svar på spørgsmål ss 5:
      betalingen for jetadvice overvågningen er betaling for serviceleverandørens overvåg-
      ning af maskinen, herunder sædvanligvis bestilling af toner, servicekald og tælleraflæs-
      ninger, efter behov. overvågningen købes af serviceleverandøren hos euroform som
      leverer produktet jetadvice til serviceleverandøren. der betales typisk pr. enhed pr.
      måned.
      …
      spørgsmål ss 8:
      skønsmanden bedes oplyse sædvanlig markedspris til slutbruger i december 2012 for
      den ved bilag 5 [driftsaftale af 14. december 2012] tilføjede ricoh mpc 4502 inkl. ud-
      styr.
      svar på spørgsmål ss 8:
      den i bilag 5 anførte maskine er fra 2012, så den har sandsynligvis været fabriksny da
      den blev solgt til leasingselskabet i december 2012. da udstyret ikke er specificeret, ta-
      ger jeg udgangspunkt i en sædvanlig konfiguration bestående af maskinen, en efterbe-
      handler/finisher samt ekstra papirmagasiner.
                                                - 5 -
       ved et kontant salg til slutbruger ville denne maskine kunne sælges til omkring kr.
       65.000,00”
landsrettens kendelse af 11. marts 2016 om sagsomkostninger
ved kendelse af 11. marts 2016 bestemte landsretten, at byrettens afgørelse om sagsomkost-
ninger i dommen af 3. november 2014 ændres, således at euro-med skal betale 45.000 kr. i
sagsomkostninger for byretten til expect. euro-med blev endvidere pålagt at betale 2.000 kr. i
kæremålsomkostninger til expect.
anbringender
foreningen euro-mediterranean human rights network har navnlig gjort gældende, at ex-
pect har bevisbyrden for, at euro-med havde behov for tilføjelse af yderligere udstyr. expect
er professionel indenfor sin branche, både for så vidt angår leasingfinansiering og kopiudstyr,
mens euro-med ved indgåelsen af aftalerne med expect handlede uden for sit erhverv. expect
har ikke opfyldt sin loyale oplysningspligt. euro-med blev besveget til at indgå de i sagen
fremlagte aftaler, jf. aftalelovens § 30. expect er som følge af sin culpøse adfærd erstatnings-
ansvarlig for det tab, euro-med har lidt i anledning af de indgåede aftaler, hvor konsekvensen
ved indgåelsen var, at det leasede udstyr blev leaset urimeligt dyrt med en ganske betydelig
overbetaling for euro-med til følge, ligesom euro-med ved de indgåede aftaler blev pålagt
leasingforpligtelser, der står i et urimeligt forhold til værdien af det opstillede udstyr. euro-
med havde som følge af aftalernes kompleksitet og udeladelse af relevante oplysninger ingen
mulighed for at gennemskue prissammensætningen samt de forpligtelser, euro-med påtog sig.
euro-meds forudsætninger for at indgå aftalen er bristet, hvilket var kendeligt for expect,
ligesom risikoen herfor skal pålægges expect.
expect er erstatningsansvarlig for det tab, euro-med har lidt som følge af, at de indgåede afta-
ler er i strid med markedsføringslovens § 1 og § 3, eftersom den af expect anvendte frem-
gangsmåde var vildledende og egnet til mærkbart at forvride euro-meds økonomiske adfærd,
jf. markedsføringslovens § 3, stk. 2. expects udeladelse af at oplyse om det leasede udstyrs
markedspris, euro-meds udgifter til finansiering ved de indgåede leasingarrangementer samt
de økonomiske konsekvenser ved at indgå en ny aftale i stedet for en tidligere er i strid med
markedsføringslovens § 1 og § 3, jf. § 20. euro-med er forholdt oplysninger af væsentlig be-
                                               - 6 -
tydning for euro-meds vilje til at indgå nye leasingaftaler i stedet for de tidligere, og euro-
med har dokumenteret sit tab.
euro-med har ikke været berettiget til at disponere over den maskine, som blev tilføjet i afta-
len af 14. december 2012, og har derfor ikke kunnet begrænse tabet. expect har heller ikke
dokumenteret, hvor meget der kunne være indvundet, såfremt euro-med havde været beretti-
get til at disponere over maskinen til anden side.
i forhold til de enkelte aftaler har euro-med desuden gjort navnlig følgende gældende:
expect bibragte euro-med den opfattelse, at indgåelsen af driftsaftalen af 17. oktober 2012
var nødvendig som følge af, at ge capital ikke ønskede at viderefinansiere aftalen med euro-
med. selvom dette ikke var den reelle forklaring bag expects henvendelse til euro-med om
indgåelse af driftsaftalen af 17. oktober 2012, så var det den opfattelse, euro-med havde, og
som lå til grund for euro-meds accept af aftalen, der erstattede aftalen af 23. november 2011.
expect besveg euro-med til at indgå en ny aftale, hvor det eneste formål var at pålægge euro-
med forøgede forpligtelser uden at tilføre euro-med noget af værdi.
det var expect, der ønskede at tilføje det automatiske tonerbestillings software ”jetadvice”.
sælgeren fra expect forklarede, at det ville gøre det nemmere for euro-med at bestille toner,
men informerede ikke euro-med om, at det ville medføre en forøgelse af euro-meds forplig-
telser at indgå denne aftale, ligesom dette ikke umiddelbart kan konstateres ved at sammen-
ligne aftalen af 23. november 2011 med aftalen af 17. oktober 2012. ydelsen i aftalen af 23.
november 2011 er en ren leasingydelse, mens der i ydelsen efter aftalen af 17. oktober 2012
også er indeholdt betaling for service uden angivelse af, hvor stor en del af ydelsen der vedrø-
rer henholdsvis finansiering og service. jetadvice blev alene påført aftalen som legitimation
over for leasingselskabet til at forhøje euro-meds finansieringsforpligtelser yderligere, uden
at euro-med blev informeret om dette. tværtimod fik euro-med at vide, at den nye aftale
ikke ville indebære nogen forøgelse af euro-meds forpligtelser.
euro-med bestrider, at expect skulle have udbudt to løsninger i forbindelse med jetadvice i
form af en stor og en lille pakke. hvis der eksisterer sådanne to forskellige løsninger, har ex-
pect ikke informeret euro-med herom, herunder redegjort for forskellene på de to løsninger
                                               - 7 -
og prisfastsættelse heraf. prisfastsættelsen for denne af expect efterfølgende opfundne ”store
pakke” er urimelig høj, jf. købelovens § 5.
i henhold til økonomioversigt og kundeordre af 15. november 2011 udgør finansieringsfor-
pligtelsen eksklusiv service i aftalen af 17. oktober 2012 427.233 kr., mens service udgør
49.874 kr., og expect har ikke dokumenteret, at det forholder sig anderledes.
forpligtelsen på 477.107 kr. udgør en forøgelse af euro-meds forpligtelser med 99.519 kr.
uden, at der blev tilført euro-med noget af værdi. dette beløb udgør det tab, som euro-med
har fremsat som erstatningskrav mod expect vedrørende aftalen af 17. oktober 2012.
i fakturaen til leasing fyn af 17. januar 2013 er jetadvice faktureret med 75.000 kr. mod
tidligere i faktura af 25. oktober 2012 40.000 kr. dette belyser med al ønskelig tydelighed, at
jetadvice anvendes som fyld på fakturaen og finansieres som varm luft, uden at der ligger
noget aktiv med nogen værdi bag ved det fakturerede beløb. der er således ikke tale om no-
gen reel overdragelse, men alene om angivelse af et ikke-eksisterende aktiv på en faktura, for
– ukorrekt – at give udtryk for, at overdragelsen omfatter andet og mere end det, der rent fak-
tisk overdrages til leasingselskabet, og dermed er omfattet af leasingaftalen med den konse-
kvens, at euro-med med urette påføres ganske betydelige forpligtelser over for leasing fyn
uden at modtage nogen modydelse herfor.
aftalen af 17. oktober 2012 blev indgået endeligt og bindende, og forpligtelserne blev ved
indgåelse af aftalen af 14. december 2012 overført til denne aftale og medfinansieret i euro-
meds forpligtelser i den nye aftale. det beløb, der er fremsat erstatningskrav for i forbindelse
med aftalen af 17. oktober 2012, er således indeholdt i indfrielsesbeløbet for aftalen, hvilket
beløb blev overført til den nye aftale af 14. december 2012, og er i forbindelse med indgåel-
sen af denne aftale stadig en forpligtelse, euro-med betaler til leasingselskabet.
det bestrides, at euro-med ikke er blevet opkrævet 19 kr. pr. jetadvice-løsning, men såfremt
det er tilfældet, har expect ikke været berettiget til ensidigt at ændre aftalen således, at der i
stedet over en femårig periode skulle betales 50.000 kr. med tillæg af finansieringsomkost-
ninger, dvs. ca. 60.000 kr. det har endvidere formodningen imod sig, at en leasingtager oplyst
om sagens rette sammenhæng ville indgå en aftale med en forpligtelse til at betale ca. 60.000
                                               - 8 -
kr. for at få nogen til at modtage tælleraflæsninger og fejlmeddelelser for en printer med en
markedsværdi på ca. 20.000 kr. skønsmanden har oplyst, at prisen er 20 kr. pr. enhed pr. må-
ned, og kim niebling, der ejer jetadvice, har forklaret, at expect månedligt betalte omkring
7,50 kr. pr. maskine.
thomas knudsen fra expect oplyste i forbindelse med indgåelse af aftalen af 14. december
2012 euro-med, at aftalen var magen til aftalen af 17. oktober 2012, bortset fra at der var til-
føjet en gratis maskine, således at den kunne blive omfattet af serviceforpligtelsen. euro-med
havde ikke noget ønske om at få opsat en yderligere maskine endsige behov herfor. euro-med
blev svigagtigt forledt til at indgå denne aftale, hvorved euro-med blev påført en fordobling
af sine forpligtelser. den anvendte fremgangsmåde fra expects side er herudover i strid med
markedsføringslovens § 1 og § 3, ligesom euro-meds forudsætninger for at indgå aftalen er
bristet, hvilket er kendeligt for expect, ligesom det er rimeligt at lade expect bære risikoen
herfor.
tabet for euro-med ved at indgå denne aftale kan opgøres til 477.981 kr., svarende til 60 må-
neder á 7.949,68 kr. samt oprettelsesgebyret på 1.000 kr.
subsidiært er den i aftalen af 14. december 2012 tilføjede maskine solgt væsentligt over mar-
kedsværdi til leasingselskabet, og expect har på ingen måde orienteret euro-med om prisfast-
sættelsen for maskinen, samt på hvilken måde det påvirkede euro-meds forpligtelser, hvilket
er i strid med markedsføringslovens § 1 og § 3.
det fremgår af skønsmandens besvarelse af supplerende spørgsmål ss 8, at maskinen på da-
værende tidspunkt havde en sædvanlig markedsværdi på 65.000 kr. leasingforpligtelsen ville
udgøre 78.806 kr. dette indebærer, at der er en overpris op til den pålagte forpligtelse med
399.175 kr., hvilket udgør euro-meds subsidiære erstatningskrav vedrørende aftalen af 14.
december 2012.
expects direktør rene christiansen har over for euro-med telefonisk tilbudt, at man så bort
fra aftalen af 12. december 2012 og således stillede euro-med som efter aftalen af 17. oktober
2012, hvilket euro-med accepterede i mail af 11. marts 2013, hvorfor expect er bundet af
dette forlig. tabet ved, at expect ikke vil stå ved forliget, udgør 477.981 kr.
                                               - 9 -
expect office solutions har navnlig anført, at de indgåede aftaler er gyldige og forpligtende
for parterne, og at der ikke er grundlag for at antage, at expect i forbindelse med aftalernes
indgåelse har udvist svig, tilsidesat markedsføringsloven eller i øvrigt handlet erstatningspå-
dragende. der er heller ikke grundlag for at antage, at efterfølgende forhold gør, at euro-med
ikke er forpligtet i overensstemmelse med vilkårene i aftalerne. der er ikke grundlag for at
tilkende euro-med erstatning med baggrund i de priser/den fakturering, som ligger til grund
for de ydelser, der skulle betales i henhold til driftsaftalerne af 17. oktober og 14. december
2012. det er euro-med, der har bevisbyrden, og euro-med har ikke løftet denne.
de indgåede aftaler er enkle og beskriver på overskuelig vis, dels hvilket udstyr aftalerne om-
fatter, dels den økonomiske forpligtelse, aftalerne indebærer. den samlede økonomiske for-
pligtelse af aftalerne kunne enkelt beregnes ved at multiplicere den økonomiske forpligtelse
pr. måned med antallet af måneder, som aftalen var indgået for. det udstyr, der var omfattet af
aftalerne, var specificeret i de indgåede kundeordrer, gentaget i et bilag til driftsaftalerne og
på ny gentaget i den leveringserklæring, der knytter sig til driftsaftalen af 14. december 2012.
euro-med har ikke redegjort nærmere for, på hvilken måde aftalerne var komplicerede.
expect oplyste i forbindelse med indgåelsen af samtlige aftaler euro-med om størrelsen af
den medfinansierede restgæld. der henvises i den forbindelse til oplysningerne i bl.a. aftalen
af 17. oktober 2012, hvor den medfinansierede restgæld var oplyst til 287.974 kr., og aftalen
af 14. december 2012, ifølge hvilken der var medfinansieret 371.000 kr. euro-med indså eller
burde have indset, at indgåelsen af aftalerne af 17. oktober 2012 og 14. december 2012 havde
økonomiske konsekvenser for euro-med. euro-med er derfor forpligtet i henhold til aftalerne
og kan ikke rejse krav overfor expect.
indgåelsen af aftalen af 17. oktober 2012 var ikke motiveret af, at ge capital ikke længere
ønskede at finansiere print- og kopiudstyr.
euro-meds anskaffelse af ”jetadvice” skete ikke efter ønske fra expect, og euro-med var
klar over, at de økonomiske vilkår i aftalen af 17. oktober 2012 var forskellige fra dem, der
fremgik af aftalen af 23. november 2011.
                                              - 10 -
expect udbyder to løsninger, hvor ”jetadvice” indgår, en lille pakke til 19 kr. ekskl. moms pr.
måned og en dyrere stor pakke. dette er ikke opfundet til lejligheden, men fremgår bl.a. af
expects hjemmeside. euro-med havde bestilt den store pakke, og det beror på en fejl, at det i
kundeordreaftalerne af 10. oktober og 14. december 2012 er angivet, at euro-med kun skulle
betale 19 kr. ekskl. moms for et jetadvice abonnement.
i forhold til leasing fyn blev alene en brugsret til jetadvice overdraget, og euro-med har
modtaget den ydelse, der blev indgået aftale om. leasing fyn var i byretten (og muligvis også
i landsretten) procestilvarslet, og leasing fyn har på intet tidspunkt varslet eller taget forbe-
hold om krav overfor expect. euro-med kan ikke støtte noget krav på den måde, som expect
fakturerede på over for leasing fyn.
expect har ikke stillet en gratis maskine i udsigt i forbindelse med indgåelsen af aftalen af 14.
december 2012. euro-med var bekendt med vilkårene, hvorunder tidligere aftaler var indgået.
poul collemorten vurderede, at maskinen havde en værdi på 80.000-100.000 kr., og det har
formodningen imod sig, at en virksomhed forærer formuegoder med så stor en værdi bort.
der er ikke grundlag for at tilkende euro-med erstatning med henvisning til det påståede mis-
forhold mellem markedsprisen og expects salgspris. i den forbindelse skal der tages højde for
værdien af den jetadvice-software, der blev tilført i henhold til aftale af 14. december 2012.
der er ikke på baggrund af den telefonsamtale, som fandt sted mellem parterne den 7. marts
2013, eller på baggrund af den efterfølgende mailkorrespondance grundlag for at antage, at
der blev indgået en aftale, der ophævede aftalen af 14. december 2012.
euro-med har ved beregningen af den merforpligtelse, som euro-med påtog sig i forbindelse
med indgåelsen af aftalen af 17. oktober 2012, ikke taget højde for, at euro-med – sideløben-
de med aftalen af 23. november 2011 – havde indgået en serviceaftale. der skal ved udmålin-
gen af en eventuel erstatning til euro-med tages hensyn hertil.
maskinen, der blev leveret til euro-med med baggrund i aftalen af 14. december 2012, er
fortsat i euro-meds besiddelse. euro-med burde og kunne – efter forudgående drøftelser med
leasing fyn – have forsøgt at få afsat maskinen til anden side for herved at begrænse det tab,
                                                - 11 -
som euro-med kræver erstattet af expect. euro-med har intet foretaget sig, hvorfor den even-
tuelle erstatning skal nedsættes med det beløb, der kunne være oppebåret ved at disponere
over maskinen til anden side. den usikkerhed, der må være herom, skal komme euro-med til
skade. det forhold, at maskinen tilhører leasing fyn, ændrer ikke ved, at euro-med kunne og
burde have indgået en aftale med leasing fyn.
højesterets begrundelse og resultat
indledning
sagen angår et leasingarrangement med deltagelse af expect office solutions a/s (expect)
som leverandør, foreningen euro-mediterranean human rights network (euro-med) som
leasingtager og forskellige leasingselskaber som leasinggivere.
expect og euro-med havde et samarbejde om indgåelse og afvikling af aftaler om leasing af
kopimaskiner mv. når der skulle indgås en leasingaftale, blev der først indgået en kundeor-
dreaftale mellem expect og euro-med. i kundeordreaftalen var det bl.a. angivet, hvilket ud-
styr mv. leasingaftalen skulle omfatte, og hvilke vilkår der skulle gælde for leasingaftalen.
der blev herefter på grundlag af kundeordreaftalen indgået en leasingaftale (undertiden be-
tegnet lejeaftale eller driftsaftale) mellem euro-med og et leasingselskab. expect oprettede
leasingaftalen og indhentede underskrift fra euro-med, hvorefter aftalen, som expect medun-
derskrev som leverandør, blev sendt til leasingselskabet til underskrift. i tilknytning til lea-
singaftalen sendte expect en faktura til leasingselskabet vedrørende det udstyr, der skulle le-
veres til euro-med i henhold til aftalen. fakturaprisen for dette udstyr dannede grundlag for
beregningen af den leasingydelse, som euro-med løbende skulle betale til leasingselskabet.
hovedspørgsmålet i sagen er, om euro-med i forbindelse med indgåelse af to leasingaftaler
(driftsaftaler) er blevet forpligtet i videre omfang over for leasingselskabet, end hvad der var
aftalt mellem expect og euro-med, og om expect i givet fald er erstatningsansvarlig over for
euro-med.
højesteret tiltræder, at det ikke er godtgjort, at der er indgået et bindende forlig mellem ex-
pect og euro-med.
                                                - 12 -
driftsaftalen af 17. oktober 2012
på grundlag af kundeordreaftale af 15. november 2011 leasede euro-med ved lejeaftale af 23.
november 2011 en ricoh aficio mpc4500 kopimaskine og en hp4250 printer af leasingsel-
skabet ge capital. expect var leverandør af maskinerne. det fremgår af aftalerne bl.a., at den
månedlige grundafgift (leasingydelse) var 6.232 kr., og at expect skulle betale de første 2 års
service. i leasingydelsen indgik genfinansiering af restgælden fra en tidligere leasingaftale.
lejeaftalen blev erstattet af driftsaftale af 17. oktober 2012, nu med leasing fyn bank a/s
(leasing fyn) som udlejer. aftaleperioden for driftsaftalen var 5 år med den 1. januar 2013
som begyndelsesdato. driftsaftalen angik de samme maskiner som de maskiner, der var om-
fattet af lejeaftalen af 23. november 2011, og den omfattede herudover et jetadvice abonne-
ment. det månedlige beløb, som euro-med skulle betale til leasing fyn, var baseret på beta-
ling for forbrug med et angivet månedligt minimumsforbrug på 8.333 stk. sort/hvid kopier til
88 øre pr. kopi og 625 stk. farvekopier til 99 øre pr. kopi, hvilket svarer til en månedlig beta-
ling på 7.951,79 kr. dette beløb fremgår endvidere af kundeordreaftalen. der skulle ikke ud
over dette beløb betales en månedlig leje. det fremgår af driftsaftalen, at den bestående lejeaf-
tale skulle indfries med et beløb på maksimalt 287.974 kr. dette beløb skulle genfinansieres.
med hensyn til jetadvice abonnementet fremgår det af den til grund for driftsaftalen liggende
kundeordreaftale af 10. oktober 2012 mellem expect og euro-med, at prisen for abonnemen-
tet var 19 kr. ekskl. moms pr. måned, hvilket svarer til i alt 1.425 kr. inkl. moms for hele afta-
leperioden på 60 måneder. uanset dette blev jetadvice abonnementet i faktura af 25. oktober
2012 fra expect til leasing fyn medtaget med et beløb på 50.000 kr. inkl. moms, uden at eu-
ro-med blev orienteret herom. jetadvice abonnementet er indgået med dette beløb i bereg-
ningen af den leasingydelse, som euro-med er blevet opkrævet.
det var expect, som foranledigede, at driftsaftalen af 17. oktober 2012 blev indgået mellem
leasing fyn og euro-med, og expect har udfærdiget aftalen og medunderskrevet den som
leverandør af leasingudstyret. driftsaftalen medfører i kombination med expects fakturering
af 25. oktober 2012 til leasing fyn, at euro-med blev påført forpligtelser til at betale leasing-
ydelser baseret på en pris for jetadvice, der oversteg det, der fremgår af kundeordreaftalen
mellem expect og euro-med, idet den samlede leasingforpligtelse i aftaleperioden på 60 må-
neder vedrørende jetadvice abonnementet kan opgøres til ca. 60.000 kr. inkl. moms og finan-
                                              - 13 -
siering og dermed ca. 58.500 kr. mere end prisen på de 1.425 kr. da denne forhøjelse i for-
hold til kundeordreaftalen ikke har været drøftet med euro-med og heller ikke fremgår af
driftsaftalen, finder højesteret, at expect er erstatningsansvarlig over for euro-med for den-
nes tab på de ca. 58.500 kr.
euro-med har i relation til driftsaftalen af 17. oktober 2012 anført, at expect også er erstat-
ningsansvarlig over for euro-med som følge af, at expect den 25. oktober 2012 fakturerede
de to maskiner til leasing fyn med et samlet beløb på 330.804 kr. ekskl. moms, selv om den
bestående lejeaftale blev indfriet med 287.974 kr. dette bevirkede, at driftsaftalen i strid med,
hvad der var aftalt eller forudsat mellem expect og euro-med – selv når der bortses fra for-
holdet vedrørende jetadvice abonnementet – blev væsentlig dyrere for euro-med end den
lejeaftale, som driftsaftalen erstattede.
højesteret finder, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at euro-med ikke havde an-
modet om andre ændringer af det bestående aftaleforhold, end hvad der fremgik af ønsket om
at få tilføjet et jetadvice abonnement til 19 kr. ekskl. moms pr. måned. det må efter ge ca-
pitals brev af 8. maj 2012 til expect lægges til grund, at lejeaftalen med ge capital kunne
være fortsat til udløb, og højesteret lægger endvidere efter bevisførelsen til grund, at det var
expect, der valgte at erstatte lejeaftalen med en ny driftsaftale med et andet leasingselskab,
leasing fyn.
på denne baggrund og efter de afgivne forklaringer finder højesteret, at euro-med af expect
er blevet bibragt en opfattelse af og har haft en berettiget forventning om, at euro-meds eksi-
sterende leasingforpligtelser vedrørende de to maskiner ikke ville blive forøget ved overgan-
gen til driftsaftalen.
expect er ikke fremkommet med oplysninger til belysning af, om og i givet fald i hvilket om-
fang service indgår i faktureringen på i alt 330.804 kr. ekskl. moms for de to maskiner, og
højesteret finder derfor, at expect ikke har godtgjort, at forskellen mellem indfrielsesbeløbet
og faktureringsbeløbet skyldes, at service er blevet medfaktureret med noget væsentligt beløb.
expect findes herefter at have påført euro-med et tab, som sammen med tabet på ca. 58.500
kr. vedrørende jetadvice abonnementet svarer til euro-meds krav på 99.519 kr. + moms, dvs.
                                                - 14 -
124.398,75 kr., som ikke er bestridt i opgørelsesmæssig henseende. i dette beløb skal dog
fradrages 1.425 kr. svarende til et jetadvice abonnement til 19 kr. ekskl. moms i aftaleperio-
den.
det samlede erstatningsberettigende tab vedrørende driftsaftalen af 17. oktober 2012 udgør
således ca. 123.000 kr.
driftsaftalen af 14. december 2012
inden begyndelsesdagen den 1. januar 2013 for driftsaftalen af 17. oktober 2012 var kommet,
blev aftalen erstattet af en ny driftsaftale af 14. december 2012 mellem de samme parter. den
tidligere driftsaftale blev integreret i den nye driftsaftale, som omfatter de samme to maskiner.
herudover blev aftalen udbygget med en ny ricoh mpc4502 kopi- og printermaskine og
yderligere to jetadvice abonnementer, dvs. nu i alt tre jetadvice abonnementer. angivelserne
om betaling for minimumsforbrug på 8.333 stk. sort/hvid kopier til 88 øre pr. kopi og 625 stk.
farvekopier til 99 øre pr. kopi i den tidligere driftsaftale er gentaget i den nye driftsaftale, og
det er herudover angivet, at der udover minimumsforbrug skal betales leje med 7.949,68 kr.
pr. måned. den nye driftsaftales begyndelsestidspunkt blev ligesom i den tidligere aftale fast-
sat til den 1. januar 2013, og aftalen har som den tidligere en løbetid på 60 måneder.
i forbindelse med den nye driftsaftale blev der mellem expect og euro-med indgået en kun-
deordreaftale af 14. december 2012. i denne er – på samme måde som i kundeordreaftalen af
10. oktober 2012 – prisen for et jetadvice abonnement angivet til 19 kr. ekskl. moms pr. må-
ned. uanset dette blev de to yderligere jetadvice abonnementer medtaget med i alt 187.500
kr. inkl. moms i faktura af 17. januar 2013 fra expect til leasing fyn, uden at euro-med blev
orienteret herom. jetadvice abonnementerne er indgået med dette beløb i beregningen af den
leasingydelse, som euro-med er blevet opkrævet.
med samme begrundelse som anført ovenfor vedrørende driftsaftalen af 17. oktober 2012
finder højesteret, at expect er erstatningsansvarlig over for euro-med i anledning af, at ex-
pect foranledigede, at euro-med blev påført samlede leasingforpligtelser vedrørende de to
jetadvice abonnementer med mere end, hvad der var aftalt mellem expect og euro-med. eu-
ro-meds tab udgør et beløb svarende til den samlede leasingforpligtelse i aftaleperioden ved-
                                                - 15 -
rørende de to yderligere abonnementer inkl. finansiering med fradrag af prisen for to abonne-
menter til 19 kr. ekskl. moms, i alt ca. 225.000 kr.
med hensyn til den nye maskine, som blev tilføjet ved driftsaftalen af 14. december 2012,
bemærkes, at den indgik i expects fakturering af 17. januar 2013 over for leasing fyn med
269.177,35 kr. ekskl. moms. i den supplerende skønserklæring er det angivet, at maskinen
ved kontant salg til en slutbruger i december 2012 kunne sælges for omkring 65.000 kr. ekskl.
moms.
efter bevisførelsen finder højesteret, at euro-med ikke har godtgjort, at det var aftalt med
expect, at maskinen skulle stilles til disposition for euro-med uden beregning. højesteret
finder imidlertid efter bevisførelsen, at expect har givet euro-med en berettiget forventning
om, at den nye driftsaftale ikke ville medføre en betydelig forøgelse af leasingydelserne i for-
hold til, hvad driftsaftalen af 17. oktober 2012 ville føre til. højesteret lægger herved vægt på,
at det var expect, der tog initiativet til at ændre driftsaftalen, at den kundeordreaftale af 14.
december 2012, der knytter sig til den nye driftsaftale, ikke indeholder oplysning om priser
(ud over prisen på 19 kr. ekskl. moms pr. måned for et jetadvice abonnement), og at angivel-
sen i driftsaftalen af leasingydelsen ikke er helt klar, idet lejebeløbet på 7.949,68 kr. er meget
tæt på at være identisk med det beløb på 7.951,79 kr., der kan beregnes som betaling for mi-
nimumsforbrug. euro-med kunne derfor tro, at det angivne lejebeløb var udtryk for en bereg-
ning af betalingen for minimumsforbruget og ikke – som der faktisk var tale om – en fordob-
ling af leasingydelsen.
højesteret finder på baggrund af det anførte, at expect ikke har været berettiget til at lade ma-
skinen indgå i faktureringen med 269.177,35 kr. ekskl. moms, men alene med et væsentligt
mindre beløb, og at expect er erstatningsansvarlig over for euro-med for det tab, euro-med i
den anledning har lidt.
konklusion
efter det anførte tilkommer der euro-med en erstatning på ca. 123.000 kr. vedrørende drifts-
aftalen af 17. oktober 2012 og en erstatning på ca. 225.000 kr. vedrørende jetadvice abonne-
menterne i driftsaftalen af 14. december 2012. hertil kommer en skønsmæssigt fastsat erstat-
ning i anledning af den for høje faktureringspris for den nye maskine i driftsaftalen af 14. de-
                                                - 16 -
cember 2012. der skal imidlertid ved erstatningsfastsættelsen tages hensyn til, at det samlede
erstatningsbeløb forrentes fra sagens anlæg den 11. juli 2013, selv om leasingydelserne beta-
les løbende over hele aftaleperioden fra den 1. januar 2013 til udgangen af 2017.
højesteret fastsætter herefter skønsmæssigt den samlede erstatning til 500.000 kr., der forren-
tes fra sagens anlæg den 11. juli 2013.
sagsomkostningsbeløbet er fastsat til dækning af advokatbistand for alle retter med 200.000
kr., af retsafgift i forhold til det vundne beløb med 43.060 kr., af vidnegodtgørelse med
4.732,80 kr. og af syn og skøn med 11.312,50 kr., i alt 259.105,30 kr.
                                        thi kendes for ret:
expect office solutions a/s skal til foreningen euro-mediterranean human rights network
betale 500.000 kr. med procesrente fra den 11. juli 2013.
expect office solutions a/s skal endvidere i sagsomkostninger for byret, landsret og højeste-
ret betale i alt 259.105,30 kr. til foreningen euro-mediterranean human rights network.
landsrettens kendelse af 11. marts 2016 ophæves. kæreafgiften tilbagebetales til foreningen
euro-mediterranean human rights network.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                              højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 13. august 2013
sag 202/2011
(1. afdeling)
thomas cook airlines scandinavia a/s
(advokat nikolaj bjørnholm)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat h. c. vinten)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 24. juni 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, poul søgaard, jytte scharling, henrik
waaben og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, thomas cook airlines scandinavia a/s, har gentaget sin påstand.
skatteministeriet har påstået stadfæstelse.
anbringender
thomas cook airlines scandinavia a/s har navnlig anført, at hensættelserne til større vedli-
geholdelseseftersyn kan fradrages årligt som driftsomkostninger efter statsskattelovens § 6,
stk. 1, litra a, selv om der ikke er sket betaling. der er tale om udgifter, der i årets løb er an-
vendt til at erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten indtjent ved befordring af passagerer.
dette er i overensstemmelse med nettoindkomstprincippet, hvorefter driftsudgifter kan fra-
drages i den skattepligtige indkomst. formålet hermed er at parre indkomstårets indtægter
med indkomstårets udgifter. herved skabes symmetri, og nettoresultatet beskattes. for både
                                               - 2 -
indtægter og udgifter skal der foretages en vurdering af, hvornår disse skal medregnes i ind-
komstopgørelsen (periodisering). denne periodisering bør ligesom nettoindkomstprincippet
sikre, at årets skattepligtige bruttoindkomst parres på relevant vis med årets bruttoudgifter for
derved at opretholde symmetrien. ordet ”anvendt” i § 6 er normerende for, hvilke driftsom-
kostninger der kan fratrækkes, og adskiller sig fra ordet ”afholde”, som betyder at betale en
udgift.
thomas cook har endvidere anført, at selskabet har en retlig forpligtelse til at vedligeholde de
lejede fly, og dette er baseret på dels leasingkontrakterne, dels krav stillet af luftfartsmyndig-
hederne. udgifterne til vedligeholdelse afhænger bl.a. af, hvor mange timer flyet er i brug og
antallet af flyvninger. der er således en direkte og konkret sammenhæng med årets indtægter,
idet indtægterne ligeledes i høj grad afhænger af antallet af flyvninger. vedligeholdelsesom-
kostningerne kan dokumenteres med tilstrækkelig nøjagtighed, fordi udgifterne ved flytyperne
a 320 og a 321 fremgår direkte af leasingkontrakterne og ved flytypen a 330 er baseret på et
velunderbygget estimat. beregningerne bygger på tidligere års aktualiserede udgifter til større
vedligeholdelser og opgøres for hvert enkelt fly. da thomas cook først for indkomståret
2004 overgik til at foretage løbende fradrag for ikke afholdte vedligeholdelsesomkostninger,
indgår hele summen frem til og med indkomståret 2004, og i de følgende år er det alene mer-
forpligtelsen. for 2004 bliver beløbet således ca. 159,5 mio. kr. og for 2005 ca. 20,5 mio. kr.,
og den samlede forpligtelse kan på dette tidspunkt opgøres til ca. 180 mio. kr.
såfremt vedligeholdelsespligten ikke påhvilede thomas cook som lejer, men derimod på-
hvilede udlejer, ville udlejer have indregnet dette i den løbende leasingafgift, og der ville i
denne situation utvivlsomt være fradrag for udgiften.
thomas cook gør ikke gældende, at praksis om garanti- og serviceforpligtelser kan finde di-
rekte anvendelse i denne sag. den nævnte praksis viser imidlertid rummeligheden ved for-
tolkningen af statsskattelovens § 6, og det gøres gældende, at de hensyn, der ligger til grund
for den nævnte praksis, gælder tilsvarende, nemlig ønsket om at foretage en relevant og adæ-
kvat parring af årets indtægter og de omkostninger, som medgår hertil.
skatteministeriet har navnlig anført, at hensættelser til fremtidig flyvedligeholdelse ikke kan
fradrages i indkomstårene 2004 og 2005, da der ikke er opstået en endelig retlig forpligtelse
                                                 - 3 -
til at betale de pågældende beløb, der heller ikke kan gøres endeligt op, jf. ufr 2012.163 h.
efter de indgåede kontrakter er det først på tidspunktet for tilbagelevering eller for de større
vedligeholdelseseftersyn, at forpligtelsen til at afholde/betale udgifterne aktualiseres og fikse-
res. disse tidspunkter kan ikke fastslås på forhånd, og leasingkontrakterne har løbetider på
mellem 6-10 år og kan forlænges. hertil kommer, at den faktiske udskiftning af thomas
cooks flyflåde er betydelig, ligesom fly midlertidigt kan overføres til et andet koncernselskab.
de samlede vedligeholdelsesbeløb kan derfor ikke opgøres endeligt. den omstændighed, at
vedligeholdelsesbeløbene i et væsentligt omfang kan opgøres på grundlag af et beløb pr. fly-
time, dag eller måned og derfor kan beregnes løbende, er ikke tilstrækkeligt til, at beløbet kan
fradrages. statsskattelovens § 4 er en bruttoindkomstbestemmelse. indkomsten – salg af fly-
sæder mv. – beskattes i det indkomstår, hvor retserhvervelsen har fundet sted, selv om er-
hvervelsen af indkomsten er forbundet med den kendsgerning, at indkomsterhvervelsen på et
senere tidspunkt medfører udgifter. fradragsretten for vedligeholdelsesudgifterne til leasede
fly skal efter statsskattelovens § 6 være endelig og beløbsmæssigt fikseret.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår den skattemæssige periodisering af udgifter til vedligeholdelse af fly, hvor flyet
er lejet, og vedligeholdelsespligten påhviler lejer. spørgsmålet er, om der i den indkomstmæs-
sige skatteopgørelse for et givet år kan foretages fradrag for hensættelser til vedligeholdelses-
arbejder, som skal udføres senere.
efter statsskattelovens § 6, stk. l, litra a, kan de udgifter, som i årets løb er anvendt til at er-
hverve, sikre og vedligeholde indkomsten, fradrages i den skattepligtige indkomst. i skat’s
juridisk vejledning 2013-2 hedder det i afsnit c.c.2.5.3 om periodisering, at det er et grund-
læggende princip, at indkomst og tab skal være realiseret, før de påvirker indkomsten. det
hedder videre, at den almindelige hovedregel vedrørende fradrag er et såkaldt pligtpådragel-
sesprincip, hvorefter en udgift skal påvirke indkomstopgørelsen, ”når der er opstået en endelig
retlig forpligtelse til at betale beløbet, og når det kan opgøres endeligt”. dette er i overens-
stemmelse med, hvad der i højesterets dom af 10. oktober 2011 (ufr 2012 s. 163) er anført
om forståelsen af statsskattelovens § 6, stk. l, litra a.
den foreliggende sag angår fradrag af beløb, som thomas cook airlines scandinavia a/s har
opgjort i henholdsvis 2004 og 2005 til udførelse af flyvedligeholdelse, som hverken skulle
                                                - 4 -
udføres eller blev udført i henholdsvis 2004 og 2005. efter det anførte om forståelsen af stats-
skattelovens § 6, stk. 1, litra a, finder højesteret, at sådanne hensættelser ikke har den karakter
af opfyldelse af en endelig retlig forpligtelse, som efter bestemmelsen er nødvendig for at fo-
retage fradrag. fradraget kan først foretages, når forpligtelsen til at afholde vedligeholdelses-
udgifterne aktualiseres, og udgiften kan gøres endeligt op.
thomas cook har ikke påberåbt sig den i skattemyndighedernes praksis anerkendte ret til, når
visse betingelser er opfyldt, at foretage skattemæssige fradrag for hensættelser til servicefor-
pligtelser. denne ret har da også som anført i højesterets dom af 10. oktober 2011 et meget
snævert anvendelsesområde.
det, som selskabet har anført om sammenhængen mellem årets indtægter og omkostninger,
kan ikke føre til et andet resultat.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal thomas cook airlines scandinavia a/s betale
450.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
retten i kolding
dom
afsagt den 10. november 2016
rettens nr. 3-7725/2016
politiets nr. 3700-70300-00023-16
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …49…
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 23. september 2016.
t er tiltalt for
trusler efter straffelovens § 119, stk. 1,
ved den 24. maj 2016 ca. kl. 15.20, fra et ukendt sted, telefonisk at have overfaldet
tjenestegørende polititjenestemand f med trusler, idet tiltalte til f udtalte: "hvis det var lovligt
at skyde folk f, så var du blevet skudt" eller lignende.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om frihedsstraf.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
der er afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne pa. f og pernille marie agerholm
moesborg.
tiltalte, t, har forklaret blandt andet, at han er speditør og beskæftiger sig med
tungtvognstransporter. hen kender godt f, og f er kendt i branchen for at jage sit bytte. f
jagter de biler, der kører for hans selskab, mens han lader andre selskabers lastbiler være i
fred. f har udtalt til ham, at ”dig, t, kan jeg godt huske.” han og f har tidligere været uenige
i forbindelse med fs standsning af hans biler. f havde dengang også ønsket at beslaglægge en
af hans biler, men der måtte f lade bilen køre, fordi han havde de rigtige papirer, og det har
helt sikkert irriteret ham.
han kan ikke huske, om han har talt i telefon med f den dag, men han vil ikke udelukke, at
han har talt i telefon ham. han kan dog ikke forestille sig, at han er kommet med sådan en
bemærkning, og han ved ikke i hvilken forbindelse, han skulle have sagt det. han er ikke vred
på f, men han føler sig og sit selskab forfulgt af f.
                                               - 2 -
han kender pernille moesgaard af navn. han ved ikke, om han har talt i telefon med pernille
moesgaard, men hvis han ringer til folk, og de ikke svarer, plejer han at lægge en besked med
sit telefonnummer, og beder dem om at ringe tilbage.
hele sagen her startede med, at en af hans biler kom til lidls centrallager, hvor den ankom
omkring kl. 16.30 eller 17.30. på det tidspunkt var der lukket for varemodtagelsen, og derfor
blev chaufføren bedt om at holde sit hvil. omkring kl. 19 blev han ringet op af chaufføren, c,
der fortalte, at politiet var kommet og ville se nogle papirer. det var f, der havde bedt om at
se papirerne. han kørte selv derud. han fik at vide af f, at de kørte ulovligt. han fik
fremskaffet de nødvendige papirer. f havde dog besluttet at bilen skulle beslaglægges. han
tog selv chaufføren med, da chaufføren ikke måtte være i den beslaglagte bil. han vil ikke
afvises, at tonelejet blev højnet, og han opfattede f som truende. hans chauffør var også
chokeret over fs attitude. traileren var blevet stående på pladsen, og han fik en kollega i
branchen, a til at komme og tømme traileren. f havde stået på lur for at se, hvem der tømte
traileren. da a kom, blev han antastet af f, der spurgte ham, om han godt turde køre for t, og
om han var sikker på at få betaling.
lastbilen blev senere stoppet igen, hvor b var chauffør. det var den 24. maj 2016. f havde
stoppet lastbilen på ulstrup rasteplads. han kørte selv derned. det var mellem kl. 12 og 15,
og han kørte så tilbage til kolding igen. de to tyske chauffører var i lastbilen. de forsøgte at
ringe til f – og igennem chaufføren fik han kontakt til f. han kan ikke forestille sig, at han er
kommet med en sådan bemærkning, som fremgår af anklageskriftet. han er chokeret over den
formulering. han opfører sig anstændigt og pænt. han kan godt have talt i et bestemt toneleje.
chaufføren, b, har i mange år kørt for mange forskellige vognmænd, og han forstår 75 %
dansk og taler 25 % dansk. b forstår rimelig godt hvad ordene er. b vil kunne fortælle, hvad
der blev sagt i den anden ende. b må have overhørt samtalen.
han var ikke selv på stedet, men han ved at b stod ved siden af f. b ville kunne have hørt
samtalen og også hvad han sagde på grund af den type telefon, der blev anvendt. c var der
også. han ved ikke, hvor c helt præcist befandt sig under samtalen, men han var til stede.
pa. f har som vidne forklaret, at han er tilknyttet tungtvognscenter syd i vejle. han har
været tilknyttet centret siden 2013, hvor det blev oprettet. de er specialister inden for
lastbiler.
han var på ulstrup rasteplads den 24. maj 2016. han var alene ude at køre den dag. det var
en almindelige patruljering, og det er ikke unormalt, at han køre alene. på motorvejen i
sydgående retning var han i konakt med et rødt vogntog med tyske plader og tysk sættevogn.
han var bekendt med lastbilen fra tidligere, hvor den havde haft danske plader. aftenen før
havde han observeret lastbilen i kolding-området. det var dog så sent, at han ikke kontaktede
chaufføren, som holdt ved volvo.
han valgte at bringe lastbilen til standsning. det var om formiddagen. der var to tyske
chauffører i bilen. det viste sig, at han havde truffet den ene af chaufførerne, c, tidligere, den
19. april. da han fik lastbilen stoppet bad han om at se en vognmandstilladelse, da lastbilen
har været brugt til godskørsel for fremmed regning. chaufføren finder en dansk
vognmandstilladelse, fra et firma der ikke længere eksisterer. desuden kan den type tilladelse
ikke bruges i en tysk bil.
                                               - 3 -
han talte kun tysk med chaufførerne, og der var ingen af chaufførerne, der gav udtryk for at
de talte dansk eller forstod dansk.
han ved t er vognmand. hurtigt fik han kontakt med t, og han gjorde t bekendt med, at det
var en tysk bil, og derfor vedrørte det ikke umiddelbart ham, men t havde åbenbart en
interesse i bilen.
han blev selv på rastepladsen, men han så ikke t der. han blev selv på rastepladsen indtil
15.30 eller 16.00-tiden. han talte igen i telefon med t om eftermiddagen. egentlig havde han
tidligere clearet med t, hvad han skulle, og han havde ikke behov for at tale med t igen. han
tog kun telefonen for at få afklaret, hvad der nu var problemet.
det var den tyske chauffør, b, der ringede til t. han kunne på chaufførens attitude og mimik
under samtalen forstår, at chaufføren og t snakkede om ham. han bad derfor om at få
telefonen, så han kunne tale med t. han blev såtende ved bilen, og b var ved siden af. han
ved ikke, hvor c var på det tidspunkt. de to chauffører kan ikke dansk, og de kunne ikke
høre, hvad der blev sagt.
t sagde til ham, at han var ude i personlig forfølgelse, hvortil han svarede, at han gjorde sit
arbejde, og at der forelå en række overtrædelse af reglerne om godstransport. det blev så
meget ubehageligt, og t sagde, at ”hvis det var lovligt at skyde folk, så ville du blive skudt”.
han afbrød forbindelsen og gav telefonen tilbage til b. t råbte ikke, men han var ophidset, og
det t sagde, blev sagt i en ophidset tone. han ved ikke, om han frygtede for sit liv eller
frygtede, at der ville ske noget, men det var meget ubehageligt.
mødet på pladsen ved lidl var bestemt ikke behageligt eller venskabeligt. der har aldrig
været en venskabelig tone mellem ham om t.
han tror ts reference til tidligere måske relaterer sig til noget i 00’erne, hvor t også kørte
ulovligt for fremmed regning.
han rettede efterfølgende henvendelse til dem, der tager sagerne, men fik fra jens at vide, at
det ikke hastede, og derfor kunne det ventet til den rette efterforsker var på arbejde med at
anmelde det. han ville nok ikke have anmeldt det, hvis ikke han havde fundet ud af, at
pernille havde overhørt samtalen, fordi han tror, at sagen så ikke ville kunne blive til noget.
specialanklager pernille marie agerholm moesborg har forklaret blandt andet, at hun er ansat
som specialanklager og tilknyttet tungtvognscenter syd i vejle. hun arbejder sammen med
f.
hun overhørte telefonsamtalen mellem t og f.
hun havde den 24. maj været i retten eller til møde, og da hun er færdig med mødet talte hun
med en kollega, der fortalte, at t havde ringet og spurgt efter hende. der lå også en
telefonsvarerbesked på hendes telefonsvarer fra t, om at hun skulle ringe til ham. de havde
en efterforskning i gang og havde beslaglagt tre af ts lastbiler. hun skyndt sig at ringe på det
nummer, t havde oplyst på telefonsvareren. hendes opkald blev besvaret, og hun
præsenterede sig. personen i den anden ende sagde lige et øjeblik, og så blev røret lagt. der
blev ikke trykket på mute, så hun kunne høre, hvad der skete i lokalet. hun kunne høre, at der
                                                - 4 -
var en anden telefonsamtale i gang. hun kunne høre, at t talte i en anden telefon, og at
telefonsamtalen drejede sig om en tysk lastbil.
hun vidste, at de havde tilbageholdt en tysk lastbil, og at f var på sagen. hun var ikke i tvivl
om, at den telefonsamtale hun overhørte var mellem t og f. ts stemmeføring var aggressiv.
samtalen drejede sig om den tilbageholdte lastbil og lige pludselig sagde t, at ”hvis det var
lovligt at skyde folk, f, så var du blevet skudt for lang tid siden”. hun noterede ned, hvad det
var hun havde hørt. hun har ikke sedlen med notatet med. hendes notat ligger på hendes
kontor. efter t havde sagt det, blev samtalen hurtigt afsluttet. hun kan ikke huske, om der
blev sagt farvel. samtalen varede højest et eller to minutter.
t tog så den telefon, som hun ”hang” i. hun nævnte ikke, at hun havde overhørt samtalen. t
fortalte hende, at han var utilfreds med tilbageholdelse, og at han var utilfreds med f. hun
fortalte, at hun ikke kunne gøre noget.
hun er sikker på, at det var t, hun overhørte tale i telefonen. dels var det den samme stemme,
hun havde hørt på sin telefonsvarer, som havde præsenteret sig som t, og dels var det den
samme stemme hun efterfølgende fik i røret.
hun ringede bagefter til f og spurgte ham, om han lige havde talt i telefon med t, hvilket han
bekræftede. hun fortalte, at hun havde hørt, hvad der blev sagt, og hun opfordrede f til at gå
videre med sagen, da hun syntes det var meget groft.
tiltalte er straffet ved tysk dom af 13. december 2011 med dagbøder for afpresning.
kriminalforsorgen har i udtalelse af 21. oktober 2016 oplyst, at tiltalte er egnet til at modtage
en hel eller delvis betinget dom med vilkår om samfundstjeneste, såfremt t er indstillet på at
udføre samfundstjeneste, og at der til sådan en afgørelse fastsættes vilkår om tilsyn af
kriminalforsorgen i prøvetiden. tiltalte er ikke egnet til at modtage en hel eller delvis
betinget dom med vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen.
tiltalte har om sine personlige forhold blandt andet forklaret, at oplysningerne i 808-
undersøgelsen er rigtige, og at han er indstillet på at udføre samfundstjeneste, hvilket han
tidligere også har gjort uden problemer.
rettens begrundelse og afgørelse
på baggrund af de afgivne forklaringer, lægger retten til grund, at tiltalte, t, den 24. maj 2016,
omkring kl. 15.20 talte i telefon med pa. f, som på det tidspunkt havde standset et tysk
vogntog ved ulstrup rasteplads. retten lægger endvidere efter specialanklager moesborgs
forklaring til grund, at hun gennem en anden telefon overhørte, hvad t sagde i telefonen.
på baggrund af de afgivne vidneforklaringer fra pa. f og specialanklager moesborg finder
retten det bevist, at t udtalte: ”hvis det var lovligt at skyde folk f, så var du blevet skudt”
eller lignende, da han den 24. maj 2016 omkring kl. 15.20 talte i telefon med pa. f.
efter ts egen forklaring lægger retten til grund, at han godt vidste, at pa. f var politimand, og
at han var i tjeneste på det pågældende tidspunkt.
                                                - 5 -
t har forklaret, at han ikke har noget godt forhold til pa. f, og at han føler sig forfulgt af pa. f
herefter, og på baggrund af specialanklager moesborgs forklaring om ts tonefald under
telefonsamtalen og pa. fs forklaring om, at måden, det blev sagt på, var ubehagelig, finder
retten, at de konkrete omstændigheder i forbindelse med udtalelsen, gør at udtalelsen er en
trussel, der er omfattet af straffelovens § 119, stk. 1. det gør i den forbindelse ingen forskel,
om pa. f konkret følte sig truet, idet en trussel om at skyde en person er egnet til at fremkalde
frygt.
straffen fastsættes til fængsel i 30 dage, jf. straffelovens § 119, stk. 1.
retten har ved strafudmålingen lagt vægt på, at t har fremsat trusler mod en tjenestegørende
politimand, og at der ikke er grundlag for at fravige udgangspunktet om ubetinget fængsel,
uanset ts gode personlige forhold. retten finder således ikke, at straffen kan gøres betinget,
heller ikke med vilkår om samfundstjeneste. retten har endvidere lagt vægt på, at t er
tidligere straffet for afpresning.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 30 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
 mae
                                           udskrift
                                               af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                           kendelse
afsagt den 27. april 2015.
b-100-14
s s.m.b.a. under konkurs
(advokat nete weber)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
s.m.b.a. selskabet havde ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen til formål at
sælge serviceydelser af forskellig art. selskabet havde regnskabsår fra 1. januar til 31. decem-
ber, og første regnskabsperiode løb fra den 8. februar 2013 til den 31. december 2013. x har
ifølge samme rapport siden den 25. februar 2013 og frem til den 15. oktober 2013 været regi-
streret som direktør i selskabet.
                                                        -2-
erhvervsstyrelsen traf den 15. oktober 2013 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
advokat nete weber har været udnævnt som likvidator. på dennes anmodning blev selska-
bet den 9. januar 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig udpeget
som kurator i konkursboet. fristdagen er 15. oktober 2013.
skifteretten har den 12. november 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurska-
rantænesag mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 8. december 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x den 12. januar 2015, hvor han samtidig modtog rettens brev
af 11. december 2014 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x
har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt en påstand eller an-
modet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet.:
       ”… under konkursboets foreløbige behandling har der været gennemført undersøgelser af disposi-
       tioner foretaget i regi af selskabet. …
       selskabet blev stiftet den 8. februar 2013 af x og selskab1 s.m.b.a., cvr-nr. …, uden vedtægts-
       mæssig indskudskapital. registrering af stiftelsen fandt sted den 25. februar 2013. …
       x forklarede ved et retsmøde afholdt den 22. august 2014 blandt andet, at han ikke har kendskab til
       selskab1 s.m.b.a., cvr-nr. …, hvorfor selskab1 s.m.b.a. ikke kan anses at have haft en aktiv
       rolle i driften af selskabet, …
       betingelsen om, at der i selskaber med begrænset ansvar til stadighed [er] mindst 2 reelt aktive del-
       tagere, kan derfor ikke anses at være opfyldte, svarende til at realiteten må anses at have været, at
       x reelt drev enkeltmandsvirksomhed i regi af selskabet under dække af, at selskabet var registreret
       som et selskab med begrænset ansvar. der må derfor anses at være grundlag for hæftelsesgennem-
       brud og erstatningsansvar for stiftede forpligtelser. …”
i retsbogen fra den 22. august 2014 hedder det bl.a.:
                                                         -3-
      ”… x … forklarede, at selskabet s s.m.b.a. blev stiftet sammen med selskabet selskab1 s.m.b.a.
      selskabet udførte ejendomsservice, bl.a. trappevask, og han har tidligere arbejdet i samme branche
      som ansat. han ved ikke noget om selskab1 s.m.b.a.; det var en kammerat ved navn p1 – han
      husker ikke efternavnet – som stod for det. han mener ikke selskab1 s.m.b.a. lavede noget. s
      s.m.b.a. blev stiftet for 1½ år siden. der var ingen kapital ved opstart og ingen aktiver, ud over
      at han havde kost og spand i forvejen. der var noget at lave i starten, idet der var nogle foreninger
      på nørrebro som han kendte i forvejen og som blev kunder. han arbejdede der stort set hver dag,
      hele dagen i ca. ½ år. der var også en ansat, hvis navn han ikke kan huske. han fik løn, idet han
      også udskrev fakturaer til foreningerne han arbejdede for. hans løn udgjorde overskuddet når ma-
      terialer, kørsel og løn til den ansatte var betalt. den ansatte fik 110 kr. i timen. kørslen foregik i
      lånte biler. omsætningen kunne være 30.000-60.000 kr. om måneden. han kan ikke huske hvor-
      når driften i selskabet stoppede; det var for ½-1 år siden. det kørte ikke som han ville have det, der
      var ikke nok at lave. han havde regnet med at kunderne ville komme efterhånden gennem de kon-
      takter og netværk han havde, men det skete ikke rigtigt. firmaadressen i … var den adresse han
      selv havde på det tidspunkt. driftsmidlerne blev købt kontant hos firma1. det var p1 der klarede
      bogføring og regnskaber. så vidt han ved er regnskaberne også lavet. selskabet havde ingen bank-
      konto; han brugte sin egen private konto i nordea. han vil sende kontoudtog til kurator og vil
      prøve at få p1 til at sende regnskaber og bilag. det var p1 som skulle sørge for at få selskabet regi-
      streret for moms og skat. p1 var bare en kammerat som hjalp uden at skulle have noget for det. …”
det hedder videre i kurator processkrift bl.a.:
      ”… selskabet har aldrig aflagt årsrapport. udskrifter af selskabets eventuelle bogføring, råbalan-
      cer, regnskabsbilag m.m. er ikke udleveret, ligesom x ikke har udleveret kontoudskrifter fra sin
      private konto.
      selskabet har været registreret i medfør af momsloven fra stiftelsen og i medfør af kildeskatteloven
      m.fl. fra den 1. april 2013. ifølge det oplyste har der været momspligtige aktiviteter, udbetalt løn-
      ninger m.m., men der blev ikke foretaget angivelser af nogen art.
      da konkursboet ikke har modtaget dokumenterbare oplysninger om driften, periode herfor, afledte
      pengestrømme m.m., kan omsætningens størrelse ikke opgøres. det kan følgelig ikke konkluderes,
      om omsætningen udgjorde kr. 180.000 – kr. 360.000, som forklaret af x, eller et højere beløb. den
      af omsætningen afledte moms kan ikke opgøres.
      den realiserede omsætning blev udbetalt til x, henholdsvis en unavngiven ansat, uden indeholdel-
      se, indberetning og/eller afregning af a-skat og am-bidrag. …”
ifølge kurators gældbog er der anmeldt 3 krav for samlet ca. 41.000 kr. heraf en skattekrav på
knap 35.000 kr. det hedder videre i kurators processkrift, at det er:
      ”… konkursboets opfattelse, at x har drevet virksomheden groft uforsvarligt, og at han derfor må
      anses for at være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
      x har oplyst, at der blev foretaget bogføring af transaktioner i regi af selskabet. udskrifter af even-
      tuel bogføring, råbalancer og/eller regnskabsbilag er imidlertid ikke udleveret til konkursboet,
                                                           -4-
       hvorfor pligter til at foretage bogføring, opbevare regnskabsmateriale m.m. må anses for at være
       tilsidesatte.
       for selskabet var ikke oprettet en bankkonto, hvorimod det er oplyst, at midler tilkommende selska-
       bet blev krediteret på xs private konto. størrelsen af selskabets omsætning har således ikke kunnet
       belyses, ligesom det ikke har kunnet fastlægges i hvilken periode, driften foregik i regi af selskabet.
       krediteringerne af selskabets midler på xs bankkonto har haft som konsekvens, at midlerne reelt
       ikke kan anses at være stillet til rådighed for selskabet.
       størrelsen af de forpligtelser, der blev stiftet over for skat, kan ikke fastlægges af de oplysninger,
       som konkursboet har rådighed over.
       selskabet var registreret som indeholdelsespligtig arbejdsgiver i medfør af kildeskatteloven m.fl.
       der blev ikke foretaget angivelse over for skat af udbetalingerne, svarende til, at x og den ansat-
       te, hvis identitet ikke er oplyst, har oppebåret indkomst uden angivelse heraf over for skat. …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”at selskabets tidligere direktør, x, inden for det sidste år forud for fristdagen, den 15. oktober
            2013, har drevet virksomheden groft uforsvarligt,
     at     x dermed er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, og
     at     x derfor skal pålægges konkurskarantæne i tre år.”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger på baggrund af de af kurator afgivne oplysninger til grund, at x reelt har dre-
vet enkeltmandsvirksomhed under dække af, at der var tale om et selskab med begrænset
ansvar, og at han ikke har været i stand til at tilvejebringe bogføring, råbalance eller regn-
skabsbilag.
det hedder i bemærkninger til lovforslag nr. 131, folketinget 2012-13 s. 12 i relation til ”groft
uforsvarlig forretningsførelse” bl.a.:
       ”… for så vidt angår konkursrådets overvejelser i relation til vurderingen af, om der er
       tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, er justitsministeriet enig i rådets synspunkt
       om, at konkurskarantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør
       en overtrædelse af straffeloven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte
       imidlertid ikke, at meget grove overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven
                                                   -5-
       eller en kombination af flere grove særlovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kun-
       ne medføre konkurskarantæne …”
det hedder videre s. 28, 2. sp. bl.a.:
       ”… i vurderingen vil navnlig indgå, om konkursen har ført til betydelig tab for fordringshaverne,
       …”
der er p.t. i boet anmeldt tre fordringer for tilsammen ca. 41.000 kr. heraf ca. 35.000 kr. fra
skat.
efter en samlet vurdering og ud fra de foreliggende oplysninger finder skifteretten, at x har
udvist uforsvarlig forretningsførelse, men at der ikke er tilstrækkelig grundlag for at anse
forholdet for så groft, at han fremover vil være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
virksomhed.
herefter er der heller ikke fuldt tilstrækkelig grundlag for, at pålægge x konkurskarantæne.
                                          derfor bestemmes:
x frifindes.
statskassen betaler inden 14 dage fra dato sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                         torben kuld hansen
                                                 (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                    udskriftens rigtighed bekræftes
                                       sø- og handelsretten, den