text:
- jf
                                        udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
den 15. august 2008 afsagde retten i sagen
h‐0102‐06
1) jørgen skak lund
2) morten nielsen rådgivning aps
3) sigurdsson.com aps
4) thomas boel sigurdsson holding aps
(advokat, dr.jur. eigil lego andersen)
mod
1) jung holding aps
2) kp invest holding aps
(advokat finn jepsen v/ advokat nicolai dyhr)
følgende
                                           dom:
indledning og påstande:
                                               ‐2‐
sagen vedrører forståelsen af en såkaldt kurssikringsklausul som blev indsat i en aftale
mellem sagsøgerne og de sagsøgte i forbindelse med overdragelse af anparter i
forbrugerliv.dk aps i henhold til aftale af 7. februar 2006. kurssikringsklausulen havde til
formål at sikre at sagsøgerne under visse betingelser fik andel i en merværdi konstateret
ved videresalg af halvdelen eller mere af anparterne i selskabet.
        sagsøgerne har påstået de sagsøgte dømt til hver for halvdelen at betale følgende
beløb med tillæg af rente efter rentelovens rentesats fra den 20. februar 2007:
        jørgen skak lund                               kr.             1.167.114,26
        morten nielsen rådgivning aps                  kr.             1.167.114,26
        sigurdsson.com aps                             kr.             1.167.114,26
        thomas boel sigurdsson holding aps             kr.               942.739,62
påstanden fremkommer efter at påstanden i replikken blev nedsat efter de sagsøgtes
betaling af 639.952,26 kr. sagsøgerne har afskrevet beløbet på rente indtil den 20. februar
2007 og derudover på hovedstolen.
de sagsøgte har påstået frifindelse, subsidiært betaling af i alt 888.005,95 kr. med rente fra
sagens anlæg den 18. december 2006, og med procesrente af 639.952,26 kr. i perioden fra
den 9. oktober 2006 og til den 16. februar 2007, idet hovedstolen efter den subsidiære
påstand skal fordeles således:
        jørgen skak lund                               kr.             233.210,04
        morten nielsen rådgivning aps                  kr.             233,210,04
        sigurdsson.com aps                             kr.             233.210,04
        thomas boel sigurdsson holding aps             kr.             188.375,83
morten nielsen rådgivning aps er ejet af morten mygind, tidligere morten nielsen,
sigurdsson.com aps er ejet af morten boel sigurdsson og thomas boel sigurdsson
holding aps er ejet af thomas boel sigurdsson.
        de sagsøgte jung holding aps og kp invest holding aps er ejet af henholdsvis
henrik jung laursen og klavs pedersen.
sagsfremstilling
                                                 ‐3‐
internetportalen forbrugerliv.dk der gav information om priser, prissammenligninger og
mulighed for indkøb med rabat mv., begyndte sin virksomhed i 2000. portalen ejedes af
forbrugerliv.dk a/s, tidligere avantis aps.
        om dette selskab foreligger bl.a. følgende:
        selskabet er stiftet den 1. oktober 1999. i henhold til vedtægtsændring af 20.
december 2000 blev kapitalen forhøjet med 35.300 kr. indbetalt kontant til kurs 100, og ved
vedtægtsændring af 21. december 2000 blev kapitalen forhøjet med 15.630 kr. indbetalt
kontant til kurs 348,70. herefter var anpartskapitalen 175.930 kr.
        yderligere kapitalforhøjelser fandt sted i henhold til vedtægtsændringer af 3.
oktober 2001 og 28. december 2002. herefter var selskabskapitalen 230.340 kr.
        ved vedtægtsændring af 31. maj 2006 blev kapitalen forhøjet med 269.660 kr.
indbetalt ved overførte reserver, og selskabet blev omdannet til et aktieselskab med en
kapital på 500.000 kr.
        ved vedtægtsændring af 31. august 2006 blev kapitalen forhøjet med 45.000 kr.
indbetalt kontant, kurs 11.111 hvorefter selskabskapitalen var på 545.000 kr.
        endelig blev kapitalen forhøjet i henhold til vedtægtsændring af 31. august 2006
med 113.000 kr. indbetalt kontant, kurs 11.062. herefter var kapitalen 658.000 kr.
        i henhold til købsaftale af 17. juli 2001 blev fordelingen af anpartskapitalen, i alt
175.930 kr., ændret således:
         eksisterende fordeling
         jørgen skak lund                                nom. dkk            31.250
         morten nielsen rådgivning aps                   nom. dkk            31.250
         sigurdsson.com aps                              nom. dkk            31.250
         ]ung holding aps                                nom. dkk            31.250
         teknologisk innovation a/s                      nom. dkk            35.300
         kp invest holding aps                           nom. dkk             7.815
         katrine terese joensen                          nom. dkk                 0
         thomas boel sigurdsson holding aps              nom. dkk             7.815
         i alt                                                             175.930
         kommende fordeling
         jørgen skak lund                                nom. dkk             9.675
         morten nielsen rådgivning aps                   nom. dkk             9.675
         sigurdsson.com aps                              nom. dkk             9.675
         ]ung holding aps                                nom. dkk            43.475
                                                ‐4‐
         teknologisk innovation a/s                     nom. dkk           35.300
         kp invest holding aps                          nom. dkk           34.315
         katrine terese joensen                         nom. dkk           26.000
         thomas boel sigurdsson holding aps             nom. dkk            7.815
         i alt                                                            175.930
jørgen skak lund, morten nielsen rådgivning aps og sigurdson.com aps fik hver 64.725
kr. svarende til kurs 15 for hver anpart a 5 kr. de afstod. det blev endvidere aftalt at
kapitalen kunne udvides ved at teknologisk innovation konverterede et tilgodehavende.
        samtidig blev indgået en anpartshaveroverenskomst vedrørende forkøbsret for
anpartshaverne og begrænsning af muligheden for at personer der ikke arbejdede i
selskabet, ejede mere end 6 % af anparterne.
        den 21. november 2002 blev på ny indgået aftale om ændret fordeling af anparterne
således som kapitalen forudsattes at være i henhold til vedtægtsændringen af 21. december
2002. ændringen skete pr. 15. januar 2003:
         eksisterende fordeling
         ]ung holding aps                               nom. dkk           71.180
         kp invest holding aps                          nom. dkk           62.020
         teknologisk innovation a/s                     nom. dkk           60.300
         jørgen skak lund                               nom. dkk            9.675
         morten nielsen rådgivning aps                  nom. dkk            9.675
         sigurdsson.com aps                             nom. dkk            9.675
         thomas boel sigurdsson holding aps             nom. dkk            7.815
         i alt                                                            230.340
         kommende fordeling
         ]ung holding aps                               nom. dkk          101.330
         kp invest holding aps                          nom. dkk           92.170
         teknologisk innovation a/s                     nom. dkk                0
         jørgen skak lund                               nom. dkk            9.675
         morten nielsen rådgivning aps                  nom. dkk            9.675
         sigurdsson.com aps                             nom. dkk            9.675
         thomas boel sigurdsson holding aps             nom. dkk            7.815
         i alt                                                            230.340
af aftalen fremgår videre under pkt. 3, kurssikring:
                                                   ‐5‐
      ”3.1      køb af teknologisk innovations samlede anpartsbeholdning i avantis aps er udtryk
      for købernes ønske om at koncentrere en væsentlig del af anpartskapitalen på selskabets aktive
      ledelse. som konsekvens heraf har køberne (jung holding aps og kp invest holding aps)
      derfor accepteret en kurssikring over for teknologisk innovation a/s, som kommer til udtryk
      ved, at såfremt mere end 50 % af selskabets anpartskapital sælges til 3.mand inden udgangen
      af 2003 tilkommer der teknologisk innovation en andel af den samlede nettofortjeneste
      svarende til, hvad teknologisk innovation a/s netto ville have opnået ved fortsat at være
      besidder af sin anpartsbeholdning.
      betalingen fordeles med 50 % fra hver af køberne og forfalder indenfor 7 dage efter, at ]ung
      holding aps og kp invest holding har modtaget betaling for salg af anparterne.
      teknologisk innovation opnår herefter i henhold til pkt. 3.1, 1. afsnit mulighed for at
      få forrentet sin kapital henholdsvis mulighed for andel af realiseret upside, såfremt
      salg i henhold til ovenstående gennemføres inden for anførte tidsgrænse og til kurs
      højere end 110.
      nettofortjeneste opgøres ved fradrag af 10 % renteudgifter og 5 %
      administrationsudgifter, hvorefter teknologisk innovation a/s opnår 85 % af den
      nettofortjeneste, som ville være opnået, såfremt teknologisk innovation a/s fortsat
      havde besiddet sin anpartsbeholdning i selskabet.
      såfremt mere end 50 % af selskabets anparter inden udgangen af 2003 afhændes til
      lavere kurs end kurs 110 er et sådant konstateret tab teknologisk innovation a/s
      uvedkommende.”
i mail af 31. august 2005 til henrik jung laursen meddelte morten mygind (nielsen) at
mindretalsaktionærerne gerne ville sælge deres anparter baseret på en værdifastsættelse af
virksomheden (forbrugerliv) på 20 mio. kr. desuden ville man kræve en
kompensationsordning ved fremtidigt salg af virksomheden inden for tre år. henrik jung
laursen svarede at han og klavs pedersen ville være interesserede ved en værdifastsættelse
på 16 mio. kr. dette forslag afviste morten mygind.
         i februar 2006 var der på ny overvejelser om afhændelse af mindretalsposterne. af
mail af 6. februar 2006 fremgik at sagsøgerne overvejede salg baseret på en
værdifastsættelse på 22 mio. kr. med en kompensationsordning ved salg inden for de næste
tre år. i mail af samme dag til jørgen skak lund meddelte henrik jung laursen at han
                                                        ‐6‐
havde ”nogle forholdsvis usikre tal for 2005”, nemlig omsætning ca. 20,5 mio. kr. og et
resultat før skat på ca. 3 mio. kr., og at ”usikkerheden er stor, så den kan godt ryge nogle
hundrede tusinder i den ene eller den anden retning …”
        den 7. februar 2006 sendte forbrugerliv.dk ved henrik jung laursen et forslag til
købsaftale med ”93 %, 60 % og 25 % kurssikring over de næste 3 år”. morten mygind havde
følgende kommentarer i mail af samme dag til henrik jung laursen:
        ”* vi vil gerne have slettet: ovenstående gælder ikke, hvis anparterne sælges til
medarbejdere ansat i forbrugerliv.dk.”
        * vi vil gerne have tilføjet flg. til hver af de tre sektioner der omhandler salg til 3.mand
(”sælges mere end 50 % af selskabets anpartskapital til 3.mand… ”)
        ”transaktioner der medfører at henrik jung laursen og klavs pedersen tilsammen ikke
længere, direkte eller indirekte (via andre selskaber) kontrollerer mere end 50 % af selskabets
anpartskapital, er omfattet af ovenstående.””
der foreligger udkast til købsaftale med fordeling af anpartskapitalen pr. 1. marts 2006
hvorefter jung holding aps kom til at eje anparter for nom. 119.750 kr. og kp invest
holding aps kom til at eje anparter for nom. 110.590 kr. af anpartskapitalen på i alt 230.340
kr. i udkastet hedder det:
”parterne er enige om, at jørgen skak lund, sigurdsson.com aps og morten nielsen rådgivning
aps hver modtager dkk 924.930,‐, mens thomas boel sigurdsson holding modtager dkk 747.114
svarende til kurs 478 for hver anpart a dkk 5 som vederlag for sine anparter. betalingen skal
erlægges netto kontant den 1. marts 2006. evt. skattetilsvar for salget af anparter er køberne
uvedkommende.
3               kurssikring
…”
i den endelige aftale af 9. februar 2006 hedder det om kurssikring (ændringer i forhold til
udkastet er kursiverede):
                                                       ‐7‐
”køb af jørgen skak lund, sigurdsson.com aps, thomas boel sigurdsson holding og morten
nielsen rådgivning aps samlede anpartsbeholdning i forbrugerliv.dk aps er udtryk for købernes
ønske om at koncentrere en væsentlig del af anpartskapitalen på selskabets aktive ledelse.
som konsekvens heraf har køberne (jung holding aps og kp invest holding aps) derfor accepteret
en kurssikring overfor jørgen skak lund, sigurdsson.com aps, thomas boel sigurdsson holding og
morten nielsen rådgivning aps, som kommer til udtryk ved, at såfremt mere end 50 % af
selskabets anpartskapital sælges til 3.mand inden 1. marts 2007 tilkommer der jørgen skak lund,
sigurdsson.com aps, thomas boel sigurdsson holding og morten nielsen rådgivning aps en
andel af den samlede nettofortjeneste svarende til, hvad jørgen skak lund, sigurdsson.com aps,
thomas boel sigurdsson holding og morten nielsen rådgivning aps netto ville have opnået ved
fortsat at være besidder af deres anpartsbeholdning. transaktioner, som medfører at henrik jung
laursen og klavs pedersen tilsammen ikke længere, direkte eller indirekte (via andre selskaber), kontrollerer
mere end 50 % af selskabets anpartskapital, er omfattet af ovenstående.
jørgen skak lund, sigurdsson.com aps, thomas boel sigurdsson holding og morten nielsen
rådgivning aps opnår herefter i henhold til dette afsnit mulighed for at få forrentet sin kapital
henholdsvis mulighed for andel af realiseret upside, såfremt salg i henhold til ovenstående
gennemføres inden for anførte tidsgrænse og til kurs højere end 478.
nettofortjeneste opgøres ved fradrag af 7 % i udgifter til finansiering, jørgen skak lund,
sigurdsson.com aps, thomas boel sigurdsson holding og morten nielsen rådgivning aps opnår
93 % af den nettofortjeneste, som ville være opnået, såfremt jørgen skak lund, sigurdsson.com aps,
thomas boel sigurdsson holding og morten nielsen rådgivning aps fortsat havde besiddet sin
anpartsbeholdning i selskabet.
[tilsvarende bestemmelser som ovenfor vedrørende salg henholdsvis inden 1. marts 2008 og inden
udgangen af 2008]
ovenstående gælder ikke, hvis anparterne sælges til medarbejdere ansat i forbrugerliv.dk.
såfremt mere end 50 % af selskabets anparter inden udgangen af 2008 afhændes til lavere kurs end
kurs 478 er et sådant konstateret tab jørgen skak lund, sigurdsson.com aps, thomas boel
sigurdsson holding og morten nielsen rådgivning aps uvedkommende.”
salget til jp/politikens hus a/s
                                                      ‐8‐
ved aftale af 31. august 2006 solgte jung holding aps og kp invest holding aps halvdelen
af aktierne i forbrugerliv.dk til jp/politikens hus a/s (betegnet som ”jppol” eller
”investor”). af aftalen (”købsaftalen”) fremgår:
”…
1.      baggrund, formål og indhold
1.1      baggrunden for købsaftalen er at investor ønsker at indtræde som aktionær i selskabet med
        en ejerandel på 50 %. dette opnås ved at investor dels køber nom. 216.000 kr. aktier fra
        stifterne [jung holding aps og kp invest holding aps] (fordelt med nom. 117.942 kr. fra
        jung holding og nom. 98.058 kr. fra kp) for en samlet kontant købesum på 24.000.000 kr.,
        som fordeles forholdsmæssigt mellem stifterne i forhold til de nom. aktier, som jppol
        køber fra hver stifter, jfr. punkt 2.1, dels tegner aktier i selskabet ved gennemførelse af en
        forhøjelse af selskabets aktiekapital fra nom. 545.000 kr. med nom. 113.000 kr. til nom.
        658.000 kr. ved investors kontante indskud af 12.500.000 kr. …
1.2     forud for closing og generalforsamlingen er aktiekapitalen ejet af stifterne således: jung
        holding, nominelt 282.442 kr. (svarende til 51,824 %), og kp, nominelt 262.558 kr. (svarende
        til 48,176 %), idet stifterne oplyser, at de efter aftalens indgåelse forhøjer selskabets
        aktiekapital med nom. 45.000 kr. fra nom. 500.000 kr. til nom. 545.000 kr. for et samlet
        kontant tegningsbeløb på 5 mio. kr. i forbindelse med den i punkt 4.1.2 angivne
        omstrukturering hvorved selskabet erhverver visse aktiviteter fra kp jung [aps], som
        stifterne oplyser har en værdi af 6 mio. kr. selskabet finansierer erhvervelsen af disse
        aktiviteter ved det kontante indskud af 5 mio. kr. fra stifterne og 1 mio. kr. fra selskabets
        egen finansiering. efter investors køb af aktier i og investering i selskabet ved tegning ejes
        aktiekapitalen med 50 % til stifterne (fordelt på hhv. 25 % til jung holding og 25 % til kp) og
        50 % til investor.
2.      overdragelse af aktier
2.1     ved underskrivelse af købsaftalen forpligter stifterne sig til på closing med virkning pr. 31.
        august 2006 – på de i købsaftalen anførte vilkår – at overdrage til investor nominelt kr.
        216.000 aktier i selskabet, svarende til ca. 39,63 % af selskabets aktiekapital på nominelt kr.
        545.000 (”aktierne”). heraf overdrager jung holding nominelt kr. 117.942 (svarende til
        54,6027 % af aktierne) og kp nominelt kr. 98.058 (svarende til 45,3972 % af aktierne).
                                                    ‐9‐
3.      købesummen ‐ tillægskøbesummen
…
4.      betingelser
4.1     investors forpligtelse til at gennemføre købet af aktierne og investeringen i selskabet er fra
        investors side betinget af opfyldelsen af følgende betingelser, som frit kan frafaldes af
        investor:
…
4.1.4   direktørkontrakter med henrik jung laursen og klavs pedersen er indgået på for investor
        tilfredsstillende vilkår, herunder passende konkurrence‐, og medarbejderklausuler, og
…
6.      kapitalforhøjelse
6.1     ved underskrivelse af købsaftalen forpligter parterne sig herudover til ‐ på de i købsaftalen
        anførte vilkår ‐ at gennemføre en kapitalforhøjelse i selskabet ved investorens tegning af
        nom. 113.000 kr. aktier i selskabet ved kontant indskud af 12.500.000 kr. til kurs 11.062
        (afrundet) (dvs. en tegningspris på 110,62 kr. pr. 1 kr. aktie (afrundet)). …
…
8.      selskabets ledelse
8.1      parterne er enige om, at følgende personer vælges til selskabets bestyrelse på gene‐
        ralforsamlingen: klaus nyengaard (formand) og roy bruhn‐petersen udpeget af jppol og
        ole juul møller og klavs pedersen udpeget af stifterne.
8.2     henrik jung laursen og klavs pedersen fortsætter som henholdsvis administrerende
        direktør og salgsdirektør i henhold til de som bilag 8.2(a) og bilag 8.2(b) vedhæftede
        direktørkontrakter. henrik jung laursen anmeldes som administrerende direktør hos
        erhvervs‐ og selskabsstyrelsen, mens klavs pedersen anmeldes som salgsdirektør.
9.       garantierklæringer
9.1     i forbindelse med indgåelse af købsaftalen afgiver selskabet, stifterne og selskabets ledelse
        de i bilag 9.1 anførte garantier og erklæringer om selskabet og dets virksomhed
        (ʺgarantierklæringerneʺ).
…”
der er fremlagt oplysninger vedrørende de i forbindelse med handlen afgivne
garantierklæringer og om overdragelsen af aktiviteter i kp jung aps. det fremgår af
direktørkontrakterne med henrik jung laursen og klavs pedersen at de bl.a. påtog sig
toårige konkurrenceklausuler.
                                                ‐ 10 ‐
          der er endvidere fremlagt aktionæroverenskomst mellem kp invest holding aps
og jung holding aps og stifterne af disse selskaber, klavs pedersen og henrik jung
laursen på den ene side og jp/politikens hus a/s på den anden side om forbrugerliv.dk
a/s.
          den 23. august 2006 afgav statsautoriseret revisor jacob f. christiansen,
pricewaterhousecoopers (pwc), erklæring (vurderingsberetning) i henhold til
aktieselskabslovens § 6 b til aktionærerne i forbrugerliv.dk a/s. erklæringen vedrører
erhvervelsen af visse driftsaktiviteter fra kp jung aps for 6 mio. kr. konklusionen er at
værdien af de driftsaktiviteter der påtænkes erhvervet på baggrund af kapitalforhøjelsen
mindst svarer til det fastsatte vederlag plus kontant 1 mio. kr.
          af årsrapporten for 2005 for forbrugerliv.dk a/s fremgår at selskabet i 2005 havde
en omsætning på 24,5 mio. kr. mod en omsætning i 2004 på 19,1 mio. kr. resultatet før skat
var 4,5 mio. kr. mod 1,8 mio. kr. året før. af årsrapporten fremgår videre at selskabet i
regnskabsåret havde haft samhandel med kp jung aps, primært vedrørende køb af
administration, udvikling og it. kp jung aps boede til leje hos forbrugerliv.dk.
          den 5. september 2006 gav henrik jung laursen meddelelse til sagsøgerne om
salget til jp/politikens hus, og om at sælgerne havde bedt pwc om at gennemgå aftalen og
foretage beregninger vedrørende kurssikringen. i den af pwc foretagne beregning af 2.
oktober 2006 fremgår bl.a. at den bygger på at sagsøgerne skal have en forholdsmæssig
andel i salgssummen på 24 mio. kr. med fradrag af 6 mio. kr. for aktiver overtaget fra kp
jung aps, dvs. 15,99 % af 18 mio. kr. eller 2.878.975 kr. hertil lægges værdistigning af
forbrugerliv.dk a/s som følge af kapitaltilførslen på 12,5 mio. kr., 999.609 kr. efter fradrag
af allerede modtagne beløb fremkom en difference på 356.580 kr. hvor 93 % udgør 331.621
kr. til fordeling mellem sagsøgerne:
                                             sr 1        sr 2        sr 3        sr 4          i alt
          tidligere ejerandele             4,20 %      3,39 %      4,20 %      4,20 %      15,99 %
          andel af afståelsessum                                                         2.878.875
          værdistigning                                                                    999.609
          i alt                                                                          3.878.484
          allerede modtaget                                                              3.521.904
                                                    ‐ 11 ‐
          difference                                                                        356.580
          93 %                                 69.675       56.238    69.675     69.675     331.619
opstillingen er for klarheds skyld gengivet i forenklet udgave. på grund af afrundinger er
der mindre divergenser mellem opstillingen ovenfor og revisorens opstilling der viser et
tilgodehavende på 331.621 kr.
         sagsøgerne afviste denne beregning og anførte i breve af 15. og 18. oktober 2006 at
de havde krav på et betydelig højere beløb, i princippet opgjort som det påstævnte beløb:
                                                              før    efter   forhøjelse       kurs
          forhøjelse i (fondsemission)                    230.340  500.000     269.660
          forhøjelse ii                                   500.000  545.000      45.000       11111
          forhøjelse iii                                  545.000  658.000     113.000       11062
          selskabets værdi efter forhøjelse ii       545000*11111                       60.555.000
          værdi før forhøjelse ii                                                       55.555.000
          15,99%                                                                         8.885.467
          tidligere modtaget                                                             3.521.904
          merværdi                                                                       5.363.563
          93% heraf                                                                      4.988.114
senere beregning førte de sagsøgte til at opgøre det samlede beløb som tilkom sagsøgerne,
til 639.952,26 kr. dette beløb blev sendt til sagsøgernes advokat den 19. februar og
modtaget det 20. februar 2007.
forklaringer
morten boel sigurdsson har forklaret at han er uddannet civilingeniør og har hd. han var
medstifter af forbrugerliv.dk aps og i en periode direktør for selskabet. selskabets idé var
                                                 ‐ 12 ‐
at formidle rabatter efter aftale med butikker, lave prissammenligninger osv. og derved
skabe trafik på sitet som kunne sælge bannerannoncer. senere begyndte man med direct
marketing. konceptet blev teknisk udviklet af thomas boel sigurdsson og morten mygind.
morten sigurdsson og jørgen skak lund var sælgere. det var vidnet der formidlede
forbindelsen til teknologisk innovation der i en periode var medejer af selskabet. han
havde en projektlederstilling ved siden af, og de andre havde også andet arbejde. han trak
sig blandt andet ud af selskabet, da han syntes at ikke alle anpartshavere arbejdede lige
meget for selskabet. morten mygind, jørgen skak lund og thomas boel sigurdsson holdt
også op med at arbejde for selskabet. det var en del af den samlede pakkeløsning at de
beholdt deres anparter.
        han, thomas og morten mygind startede selskabet omada a/s i maj 2000.
selskabet var stort set uden omsætning i begyndelsen. i dag har selskabet omkring 90
medarbejdere.
        i begyndelsen var det kun jørgen skak lund og morten mygind der ville sælge
deres aktier i forbrugerliv; vidnet og hans bror, thomas, mente at aktierne var mere værd.
de var dog ikke interesserede i at blive ladt alene tilbage hvis de to andre solgte.
        det var afgørende for dem at der i tilfælde af salg kom en kurssikring, dvs. at de fik
del i en fortjeneste hvis selskabet helt eller delvist blev solgt inden for en kortere tid.
        han blev orienteret om salgsforhandlingerne af morten mygind og har set et
aftaleudkast kort inden handelen blev afsluttet. han deltog ikke i drøftelserne om aftalen
som han fandt tilfredsstillende.
        han modtog e‐mailen af 6. februar 2006, og han forstod tallene således at der ikke
havde været megen vækst i selskabet.
        i 2000 var der ud over stifterne kun én medarbejder i forbrugerliv. på det tidspunkt
beskæftigede man sig især med sammenligning af fødevarepriser, men man var også
intensivt i gang med at lave rabataftaler med forretningsdrivende. forbrugerliv havde da
hverken nogen videre indtjening eller omkostninger.
thomas boel sigurdsson har forklaret at han begyndte at arbejde i forbrugerliv.dk aps i
forbindelse med at han tegnede anparter i selskabet. sideløbende havde han et fuldtidsjob i
pwc. han har med baggrund i sin tekniske uddannelse udviklet forbrugerlivs
hjemmeside sammen med morten mygind. han deltog også i omada a/s.
                                                 ‐ 13 ‐
        det var jørgen skak lund og morten mygind der tog sig af drøftelserne om salget af
sagsøgernes anparter. han blev gjort bekendt med aftaleudkastet af 7. februar 2006.
jørgen skak lund har forklaret at han var en af stifterne af forbrugerliv. hans opgave var
at sælge, kontakte kunder og skaffe tilbud og rabatordninger. han arbejdede på fuld tid
indtil 1. april 2000; han blev fyret efter at henrik jung laursen var blevet leder.
        i begyndelsen af februar 2006 havde han forhandlinger med henrik og klavs om
salg af anparter baseret på en værdi af selskabet på 18 mio. kr. hvis morten mygind gik
med, kunne værdien efter henriks og klavs’ mening gå op til 20 mio. kr. de havde aftalt et
møde om aftenen den 6. februar, men det blev ikke til noget. de videre forhandlinger
fremgår af mails og af kontrakten og udkastet.
        i forbindelse med salgsforhandlingerne og overslaget vedrørende regnskabet for
2005 spurgte han henrik om det ikke var muligt at trække en råbalance, men det var det
ikke ifølge henrik. det var morten mygind der tog sig af detaljer i forbindelse med
salgsaftalen.
        han skaffede en del kunder til portalen mens han arbejdede for den; han vil anslå 50
– 100.
morten mygind har forklaret at han var freelanceprogrammør da han sammen med de tre
andre stiftede forbrugerliv. som de andre arbejdede han i hvert fald 12 timer om ugen for
selskabet. hovedområdet for selskabet var fra starten direct mailing i det omfang det var
lovligt. selskabet fik 30.000 – 40.000 forbrugere i sin base.
        i 2005 havde han en korrespondance med forbrugerliv på baggrund af at selskabet
havde samhandel med en nærtstående, kp jung holding aps.
        vidnet deltog i salgsdrøftelserne per mail. inspirationen til
kurssikringsbestemmelsen kom fra aftalen med teknologisk innovation.
henrik jung laursen har forklaret at han er civilingeniør. han havde indledende møder
med morten mygind i 1999. han arbejdede som de andre 12 timer om ugen for
forbrugerliv, i hans tilfælde fra oktober 1999. han arbejdede i sap indtil han 1. oktober
2000 begyndte at arbejde fuldtids for forbrugerliv. i begyndelsen arbejdede forbrugerliv
med prissammenligninger, men det tjente de ikke penge på. derfor gik de i marts/april
2000 i gang med at arbejde med rabataftaler. de gik i luften i juni/juli med rabatkonceptet.
                                               ‐ 14 ‐
         morten sigurdsson smed tøjlerne i maj 2000. han og de andre ville starte noget
andet, og derefter var vidnet direktør og holdt sammen på selskabet sammen med klavs.
omsætningen var på tidspunktet 0 kr. den første kunde de fik, var debitel, det var i
september 2000. forbrugerne lagde ingen penge, og bannerannoncerne tjente de ikke penge
på. de fik økonomiske problemer som blev klaret med et banklån på 1,5 mio. kr. i
november 2000.
        vidnet og klavs var irriterede over at de andre ikke overholdt deres forpligtelser.
det var baggrunden for at de gerne ville øge deres ejerandele og også gerne købe de fire
sagsøgere ud.
        teknologisk innovation ændrede på et tidspunkt strategi og ville gerne ud af
engagementet. i salgsaftalen blev på teknologisk innovations initiativ indsat en
kurssikringsklausul som blev modellen for den klausul som den foreliggende sag handler
om.
        kp jung aps blev stiftet efteråret i 2003. i selskabet blev lagt visse aktiviteter med
gavekort og call center og andet. kb jung leverede it og regnskabsydelser til forbrugerliv –
alt på arms length‐vilkår efter drøftelse med selskabets revision.
        forhandlingerne om salget som sagen drejer sig om, blev ført mellem jørgen skak
lund, vidnet og klavs. der havde tidligere været drøftelser om dette. grundlaget for
forhandlingerne var mangelfuldt, der var ikke fuldt ud orden i bogføringen, og nogle tal
viste sig ikke at passe. deres grænse var egentlig 20 mio. kr. for hele selskabet da de ikke
kunne låne mere, men man kunne komme op på 22 mio. kr.
        udkastet til salgsaftalen med sagsøgerne blev lavet af vidnet og klavs; der kom
senere mindre ændringer fra sælgernes side.
        forhandlingerne med jp/politikens hus begyndte i april 2006 og strakte sig over de
følgende måneder. det var et ønske fra jp/politikens hus’ side at aktiviteterne i kp jung
aps kom med i handelen, bortset fra en gavekortvirksomhed.
klavs pedersen har forklaret at han kom med i forbrugerliv i november 1999 og var
medejer fra starten. han skulle være med til at skaffe penge og udarbejde forretningsplan.
han er bankuddannet og har en hd i finansiering. han modtog ikke vederlag for sit
arbejde de første seks måneder. i begyndelsen arbejdede han (mindst) 12 timer om ugen;
fra oktober 2000 var han på fuld tid.
                                                ‐ 15 ‐
         i marts‐april 2000 gik man over til en ny strategi og kort efter, i maj 2000, udtrådte
sagsøgerne af det daglige arbejde. til finansieringen blev optaget lån på tilsammen 1,5 mio.
kr. på det tidspunkt var kassen tom. det var vidnet og henrik der skaffede pengene.
         selskabet begyndte at tjene penge fra marts 2001. vidnet kan bekræfte de tidligere
forklaringer om forhandlingerne om køb af sagsøgernes anparter.
          henrik havde forhandlinger med jp/politikens hus fra april 2006
klaus nyengaard, jp/politikens hus, har forklaret at han var ansvarlig for forhandlingerne
med de sagsøgte om køb af halvdelen af forbrugerliv.dk. første møde var den 4. april 2006;
der havde været en telefonsamtale mellem parterne en uge før. det var jp/politikens hus
der tog initiativet. vidnet har omfattende erfaringer med sådanne transaktioner, bl.a. fra
schibsted. vidnet havde kendskab til forbrugerliv.dk inden forhandlingerne begyndte. det
var afgørende for jp/politikens hus at henrik og klaus blev i virksomheden. der ville være
synergier mellem forbrugerliv og kp jung, og derfor var det afgørende for jp/politikens
hus at kunne købe begge dele.
         det var nødvendigt med en kapitaltilførsel for at få mest muligt ud af
virksomheden, og den tilførsel stod jp/politikens hus for.
         jp/politikens hus ønskede med konkurrenceklausuler m.v. at sikre sig at klaus og
henrik forblev i virksomheden, for de var nøglepersonerne.
         vidnet var ikke klar over at der var nogle tidligere anpartshavere der var blevet
købt ud af henrik og klaus, og at disse havde en ”kurssikringsklausul”.
         indtjeningen i forbrugerliv.dk blev meget lavere i 2007 end påregnet; det skyldtes
bl.a. tekniske problemer; man kunne ikke sende e‐mails ud til forbrugerne gennem en
længere periode, og det gav betydelige tab.
statsautoriseret revisor hans jørgen andersen har forklaret at han blev revisor for
forbrugerliv.dk i efteråret 2004. han havde ikke noget at gøre med aftalen mellem
sagsøgerne og de sagsøgte. han deltog ikke direkte i forhandlingerne med jp/politikens
hus, men ydede dog en vis generel rådgivning, blandt andet om skat og modeller for det
nye selskab. vidnet var med til at lave vurderingsberetningen af 23. august 2006.
vurderingen af aktiverne i kp jung aps skete blandt ud fra eksisterende goodwill i
virksomheden. man så på hvad man havde tjent i virksomheden op til det aktuelle
                                                ‐ 16 ‐
tidspunkt og gangede med en faktor. det var vidnet der udførte beregningen. henrik og
klaus kom med et oplæg til hvad kp jung aps måtte ansættes til, og revisor har derefter
foretaget beregningen.
        vidnet foretog en beregning af hvilke beløb der efter aftalen tilkom de tidligere
anpartshavere. de sagsøgte blandede sig ikke i beregningen. vidnet fratrak 6 mio. kr. der
relaterede sig til købet af kp jung aps. værdistigningen på 12,5 mio. kr. var det beløb som
jp/politikens hus indskød. vidnet anlagde den betragtning at 50 % af dette beløb var
indskudt til jp/politikens egen gavn da jp/politikens hus skulle eje 50 % af forbrugerliv.
        vedrørende konklusionen på beregningen af det beløb der tilkommer sagsøgerne:
man har forudsat at forbrugerliv ikke blev mindre værd af at opkøbe kp jung. på grundlag
af sin forståelse af kontrakten mener vidnet at der bør ske fradrag med 6 mio. kr. for
opkøbet af kp jung ved beregningen af nettofortjenesten. ved beregningen har vidnet ikke
afgivet en egentlig erklæring, men han har prøvet at være objektiv.
        på et spørgsmål om begrundelsen for fradraget af 6 mio. kr. i beregningen af hvad
der tilkommer sagsøgerne, svarede vidnet at han har set på pengestrømmen. det er
formentlig rigtigt at de 6 mio. kr. som blev betalt for visse aktiviteter i kp jung, er blevet
aktiveret i regnskabet for 2006.
argumenter
sagsøgerne
når jp/politikens hus har købt nom. 216.000,‐ af selskabets aktier (= 43,2%) for kr.
24.000.000, svarer dette til en værdiansættelse af hele virksomheden på 55.555.555,‐, dvs.
mere end 152% mere end den værdiansættelse på 22.000.000 kr. der lå til grund for
sagsøgernes salgssum, som var 3.521.904 kr. for 36.840 kr. anpartskapital af en samlet
kapital på 230.340 kr.
         alternativt kan værdien af selskabet på transaktionstidspunktet beregnes således, at
jp/politikens hus har betalt 24.000.000 kr. for køb af aktier og indskudt 12.500.000 kr., dvs. i
alt har investeret 36.500.000 kr. for at opnå 50 %. værdien af 100 % af selskabet er således
73.000.000 kr. imidlertid fremkommer denne værdi efter indskuddet af dels 12.500.000 kr.
fra jp/politikens hus(forhøjelse iii), dels 5.000.000 kr. fra de sagsøgte (forhøjelse ii), i alt
17.500.000 kr. værdien før kapitalindskuddene har således været 55.500.000 kr.
                                              ‐ 17 ‐
        sagsøgerne har herefter krav på kursreguleringen, så de stilles som om de havde
solgt alle deres aktier til den kurs/værdiansættelse der var gældende for transaktionen med
jp/politikens hus (med fradrag af 7 %).
        over for de sagsøgtes beregninger gøres gældende at der ikke skal foretages noget
fradrag i beregningen som følge af at også de sagsøgte har tegnet nye aktier (forhøjelse ii),
og at kursreguleringen skal angå alle de aktier sagsøgerne har solgt til de sagsøgte, således
at kursreguleringen ikke begrænses til en del af de solgte aktier hvilket skulle følge af at de
sagsøgte – i modsætning til sagsøgerne – fortsat er aktionærer i selskabet.
        det bemærkes heroverfor at sagsøgerne ikke vil være berettiget til yderligere
kursregulering såfremt de sagsøgte senere solgte deres 50 % af aktierne, idet et sådant salg
ikke ville være en transaktion ʺsom medfører, at henrik jung laursen og klavs pedersen
tilsammen ikke længere, direkte eller indirekte (via andre selskaber) kontrollerer mere end
50% af selskabets anpartskapitalʺ.
        de forpligtelser de sagsøgte har påtaget sig ved aktionæroverenskomsten med
jp/politikens hus, kan ikke begrunde noget fradrag i kursreguleringsbeløbet. det samme
gælder henrik jung laursens og klavs pedersens direktørkontrakter.
        det er helt uden betydning at der ved salget af anparter til de sagsøgte ikke blev
foretaget en due diligence‐undersøgelse.
        rimelighedsbetragtninger kan næppe få betydning ved sagen der skal afgøres ud
fra en forståelse af kurssikringsklausulen; men der er ikke oplysninger om parternes
arbejdsmæssige indsatser eller andre omstændigheder der kan føre til at afvige fra den
forståelse af kurssikringsklausulen man efter almindelige fortolkningsmæssige principper
kommer frem til.
        den omstændighed at de sagsøgte har forsøgt betaling med checks til sagsøgerne og
deres advokat, kan først tillægges rentemæssig betydning fra det tidspunkt hvor de
sagsøgte anerkendte at sagsøgerne kunne hæve beløbene uden accept af de sagsøgtes
tilkendegivelse om at checkene blev sendt til fuld og endelig afgørelse af sagsøgernes
kursreguleringskrav, dvs. fra den 20. februar 2007.
de sagsøgte:
sagsøgtes principale påstand: sagsøgernes andel i ʺnettofortjenestenʺ skal beregnes til hvad
de ʺnetto ville have opnået ved fortsat at være besidder af deres anpartsbeholdningʺ. der
                                                  ‐ 18 ‐
er ikke taget stilling til værdien af selskabet, selskabets omsætning eller resultatet for
regnskabsåret 2005; det er heller ikke anført at sagsøgerne har ret til at blive stillet som om
de har afstået hele deres anpartskapital, uanset om de sagsøgte afstår hele deres
anpartskapital.
        sagsøgerne ønskede ingen due diligence i forbindelse med købsaftalen, og de
anmodede ikke om at modtage nærmere oplysninger om selskabet. i øvrigt havde de
indgående kendskab til forbrugerliv.dks forhold på aftaletidspunktet, og de medvirkede
aktivt til udformningen af bestemmelsen om kurssikring
        det følger ikke af kurssikringsklausulen at sagsøgerne skal stilles som om at de har
solgt hele deres fiktive aktiebeholdning, når en anden part blot opnår 50 % indflydelse i
selskabet. det følger heller ikke af kurssikringsklausulen at sagsøgerne skal stilles som om
de har afhændet alle deres ʺfiktiveʺ aktier, uden at det samme er tilfældet for de sagsøgte.
en sådan fortolkning er urimelig og i strid med parternes aftale. de sagsøgte har ikke
opnået nogen ʺnettofortjenesteʺ for den resterende ejerandel på 50 % af selskabet.
sagsøgerne er af samme grund berettiget til yderligere betaling efter købsaftalen af 9.
februar 2006 hvis de sagsøgte senere skulle sælge yderligere ejerandele i forbrugerliv.dk
a/s.
        ved opgørelsen af ʺnettofortjenestenʺ bør der ske fradrag for de forpligtelser, som
de sagsøgte blev påtvunget som forudsætning for handlens gennemførelse: indskud på 5
mio. kr., indgåelse af nye direktørkontrakter med konkurrenceklausuler mm.
        det er de sagsøgtes principale opfattelse at sagsøgerne er berettiget til 632.151 kr.
hvilket beløb blev betalt til sagsøgerne til fuld og endelig opfyldelse af sagsøgerens krav
den 16. februar 2007. dette beløb omfatter den hovedstol med tillæg af renter som de
sagsøgte kan anerkende på betalingsdagen den 16. februar 2007.
        de sagsøgtes principale påstand er udtryk for en beregning af sagsøgernes
ʺnettofortjenesteʺ ved handelen med jp/politikens hus hvor der er taget udgangspunkt i
forbrugerliv.dk’s samlede værdi på overdragelsestidspunktet, fratrukket de ved
kapitalforhøjelserne tilførte midler.
        opgørelsen skal foretages således:
         værdien af forbrugerliv 2 x 24 mio. kr.                       48.000.000
         fradrag af kapitalforhøjelserne 12,5 og 5 mio. kr.           ‐17.500.000
         aftalt handelsværdi februar 2006                             ‐22.000.000
                                                  ‐ 19 ‐
                                                                          8.500.000
          halvdelen heraf                                                 4.250.000
          93 % heraf                                                      3.952.500
          sagsøgernes fiktive ejerandel 15,9937%                            632.151
vedrørende renteberegningen bemærkes at de sagsøgte ved brev af 9. oktober 2006 sendte
de sagsøgtes advokat fire checks til sagsøgerne på et samlet beløb i alt kr. 331.621,‐.
sagsøgerne nægtede at hæve disse checks. da sagsøgerne modtog og hævede de sagsøgtes
checks på i alt kr. 632.151,‐ af 16. februar 2007, skal der herved tages højde for at der alene
skal beregnes renter af differencen kr. 632.151,‐ og de betalte kr. 331.621,‐, som sagsøgerne
ikke ville modtage, dvs. kr. 300.530,‐, for perioden 9. oktober 2006 og til den 16. februar
2007.
den subsidiære påstand:
udgangspunktet for beregningen er at sagsøgerne ejede en fiktiv aktieandel på 15,9937 % af
nominelt 500.000 aktier forud for handlen med jp/politikens hus. det var nødvendigt for
transaktionens gennemførelse at de sagsøgte indskød 5 mio. kr. i selskabet i forbindelse
med kapitalforhøjelsen til overkurs på 45.000 kr. nominelt. kapitalforhøjelsen blev på
jp/politikens hus’ foranledning anvendt til erhvervelse af aktiviteter fra selskabet kp jung
aps. sagsøgerne skal derfor stilles som om at de forholdsmæssigt har indskudt 15,9937 %
af 5 mio. kr. ved en fiktiv kapitalforhøjelse hvorved sagsøgerne fiktivt har modtaget 15,9937
% af nominelt 45.000 kr. aktier. efter den første kapitalforhøjelse ejer sagsøgerne dermed i
alt fiktivt (7.197,17 + 79.968,50) nominelt 87.165,67 kr. aktier i selskabet.
         salget af nominelt 216.000 kr. aktier til jp/politikens hus kunne alene finde sted i
kombination med de to kapitalforhøjelser hvorved jp/politikens hus opnåede 50 % af
selskabets samlede kapital, dvs. i alt 329.000 kr. nominelt aktier, idet den af jp/politikens
hus erhvervede beholdning på 216.000 kr. aktier udgjorde 39,6330 % (216.000 / 545.000) af
den samlede aktiekapital på anskaffelsestidspunktet.
         sagsøgerne skal herefter vederlægges forholdsmæssigt med 15,9937 % af
købesummen for de nominelt 216.000 kr. aktier der er solgt af den samlede ʺfiktiveʺ
aktiekapital på i alt nominelt 545.000 kr. idet sagsøgerne i det hele må stilles som de sag‐
søgte i transaktionen overfor jp/politikens hus.
         ved salget af nominelt 216.000 kr. aktier erhvervede jp/politikens hus således
84,0063 % fra de sagsøgtes aktiebeholdning, dvs. nominelt 181.453,61 kr. aktier, mens de
                                                  ‐ 20 ‐
resterende 15,9937 % blev erhvervet fra sagsøgernes fiktive beholdning, dvs. nominelt
34.546,39 kr. aktier.
        opgørelse i henhold til den subsidiære påstand:
           15,9937 % af 24 mio. kr.                                                  3.838.488
           fradrag af 15,9937 % af de sagsøgtes indskud på 5 mio. kr.                 ‐799.685
           216.000/545.000 af hvad sagsøgerne tidligere modtaget                   ‐1.395.837
           nettofortjeneste                                                          1.642.966
           93 % heraf                                                                1.527.958
           sagsøgerne modtaget den 16. februar 2007                                   ‐639.952
           subsidiær påstand                                                           888.006
der skal i givet fald betales rente af differencen mellem 1.527.958 kr. og de betalte 331.621
kr. som sagsøgerne ikke ville modtage, dvs. 1.196.337 kr. for perioden 9. oktober 2006 og til
betaling skete den 16. februar 2007. endvidere skal der fra den 16. februar 2007 beregnes
rente af differencen mellem 1.527.958 kr. og de betalte 639.952,26 kr., dvs. 888.006 kr.
rettens begrundelse og resultat
ved købsaftale af 9. februar 2006 solgte sagsøgerne deres 79.969 anparter i selskabet
forbrugerliv til de sagsøgte. ifølge aftalens pkt. 3 havde sagsøgerne krav på en andel af den
samlede nettofortjeneste, hvis de sagsøgte inden den 1. marts 2007 foretog en handel med
tredjemand hvorefter de sagsøgte ikke længere kontrollerede mere end 50 % af selskabets
anpartskapital.
          de sagsøgte indgik den 31. august 2006 aftale med jp/politikens hus om salg af
216.000 kr. anparter for 24 mio. kr., svarende til en kurs på 11.111 kr. pr. 100 kr.
          parterne er enige om at købsaftalen af 9. februar 2006 pkt. 3 finder anvendelse som
følge af salget af anparter til jp/politikens hus, og at sagsøgerne har krav på en andel af
den samlede nettofortjeneste ved handelen.
opgørelse af sagsøgernes krav
købsaftalen af 9. februar 2006 blev indgået mellem parterne i forbindelse med, at
sagsøgerne solgte deres fulde anpartsbeholdninger til de sagsøgte. en naturlig forståelse af
pkt. 3 fører til at bestemmelsen kun kan blive aktuel én gang, og at sagsøgerne da stilles
som om de havde solgt deres fulde anpartsbeholdninger på det senere, for dem gunstigere
tidspunkt. sagsøgerne har herefter krav på en andel af den samlede nettofortjeneste ved
                                                 ‐ 21 ‐
handlen med jp/politikens hus beregnet ud fra en anpartsbeholdning på i alt 79.969
anparter.
         ifølge købsaftalens pkt. 3, 4. afsnit, opgøres nettofortjenesten med fradrag af 7 % i
udgifter til finansiering, hvorefter sagsøgerne har krav på 93 % af nettofortjenesten.
         de sagsøgte måtte som led i aftalen med jp/politikens hus forpligte sig til at sælge
aktiviteter i kp jung aps og deltage i en kapitalforhøjelse i forbrugerliv.dk a/s, men det
kan ikke føre til at der skal ske yderligere fradrag i nettofortjenesten. der er herved lagt
vægt på at aktiviteterne i kp jung aps blev købt for 6 mio. kr., og at kapitalforhøjelsen blev
modsvaret af en forøgelse af de sagsøgtes ejerandel.
         de forpligtelser som de sagsøgte påtog sig i kraft af direktørkontrakter med
konkurrenceklausul m.v., kan efter det oplyste om kontrakterne heller ikke danne
grundlag for yderligere fradrag i nettofortjenesten.
         når sagsøgerne som anført skal stilles som om de var i besiddelse af 79.969
anparter på tidspunktet for aftalen med jp/politikens hus, og når de desuden skal stilles
som om at de solgte samtlige anparter på aftalens vilkår, skal deres krav opgøres således:
          anparter                                                   79.969
          kurs                                                       11.111
          salgssum                                                8.885.356
          tidligere modtaget                                      3.521.904
          fortjeneste                                             5.363.452
          93 % heraf                                              4.988.010
          jørgen skak lund                                    1.167.114,26
          morten nielsen rådgivning aps                       1.167.114,26
          sigurdsson.com aps                                  1.167.114,26
          thomas boel sigurdssom holding aps                    942.739,62
det bemærkes at en alternativ beregning under hensyn til at sagsøgerne ved et fortsat,
hypotetisk ejerskab ville have deltaget i kapitalforhøjelsen og tilsvarende have modtaget
anparter, ikke fører til et andet resultat.
forrentning af kravet
den 9. oktober 2006 sendte de sagsøgtes advokat til sagsøgernes advokat en check på det
beløb som fremkom efter statsautoriseret revisor jacob christiansens beregning, 331.612 kr.
hvilken beregning som det fremgår, beroede på en urigtig forståelse af købsaftalen af 9.
                                              ‐ 22 ‐
februar 2006 pkt. 3. beløbet var angivet at være til fuld og endelig afgørelse af
mellemværendet i henhold til bestemmelsen. da modtagelse således ville afskære
sagsøgerne fra at gøre deres rette krav gældende, kunne checken ikke delvist frigøre de
sagsøgte. under henvisning til forbeholdet blev checken med rette ikke indløst af
sagsøgerne.
        de sagsøgte gjorde i overensstemmelse med deres standpunkt i svarskriftet et nyt
betalingsforsøg med overbringelse af check på 639.952,26 kr. den 16. februar 2007. checken
var angivet at være til fuld og endelig afgørelse af sagsøgernes krav i henhold til den
principale påstand i svarskriftet. efter advokaternes brevveksling om checkens formål blev
den hævet af sagsøgernes advokat den 20. februar 2007. da der i hvert fald indtil denne dag
kunne være berettiget tvivl om de vilkår der var knyttet til betalingen, foreligger der ikke
fordringshavermora før denne dag. de tilkendte beløb skal derfor forrentes som påstået.
sagsomkostninger
sagsomkostningerne fastsættes til 250.000 kr. (inkl. moms) med tillæg af retsafgift, 118.760
kr. der er ved fastsættelsen af sagsomkostningerne taget hensyn til sagens karakter og
hovedforhandlingens varighed.
                                      thi kendes for ret:
inden 14 dage skal jung holding aps og kp invest aps hver for halvdelen betale
til jørgen skak lund                                            1.167.114,26 kr.,
til morten nielsen rådgivning aps                               1.167.114,26 kr.,
til sigurdsson.com aps                                          1.167.114,26 kr. og
til thomas boel sigurdsson holding aps                            942.739,62 kr.
beløbene skal forrentes med procesrente fra den 20. februar 2007.
inden samme frist skal jung holding aps og kp invest aps til jørgen skak lund, morten
nielsen rådgivning aps, sigurdsson.com aps og thomas boel sigurdsson holding aps i
sagsomkostninger betale 368.760 kr. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
                                 ‐ 23 ‐
bjarne fabienke            jens feilberg         john tyrrestrup
                              (sign.)
                           ___ ___ ___
                udskriftens rigtighed bekræftes
                p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                           afsagt mandag den 14. juni 2010
sag 100/2006
(2. afdeling)
h
(advokat ole sigetty)
mod
m under konkurs
(advokat ulrik holsted-sandgreen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 13. afdeling den 14. februar 2006.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, børge dahl, poul søgaard, poul dahl
jensen og michael rekling.
påstande
appellanten, h, har gentaget sin frifindelsespåstand.
indstævnte, m under konkurs, har påstået stadfæstelse og desuden gentaget sine subsidiære
påstande.
supplerende sagsfremstilling
i forbindelse med forhandlingerne om en kreditorordning for m i 1994, som bl.a. førte til, at
ejendommen x-vej blev overdraget til a, blev der afholdt et møde hos advokat john kahlke
den 3. juli 1994 mellem m og john kahlke. under mødet var der telefonisk kontakt til bl.a. a.
i et referat af mødet udarbejdet af john kahlke hedder det bl.a.:
       ”x-vej
       m ønskede, at ejendommen x-vej blev tilskødet sep
                                              - 2 -
      [a] med det samme. skødesummen skulle være 3 mill. kr. jk [john
      kahlke] advarede om risiko for omstødelse. m var villig til at tage denne risiko.
      efter overdragelsen skal indgås en lejekontrakt mellem sep og m, og m skal betale
      terminsydelser og afholde ind- og udvendig vedligeholdelse og betale ejendomsskatter
      og forsikringer. der skal endvidere aftales en deklaration om køberet for m mod beta-
      ling af restgæld på prioritetsydelser.
      på dette tidspunkt i drøftelserne blev sep kontaktet og meddelte at være indforstået
      hermed.”
i en vurdering af ejendommen af 17. juli 1994 foretaget af statsautoriseret ejendomsmægler
per glædesdahl hedder det bl.a.:
      ”det bemærkes, at den fremkomne pris svarer til en kontantvurdering af ejendommen
      på kr. 3.200.000,-, hvor prisen herefter sænkes kontant kr. 100.000,- grundet at køberen
      skal overtage den fulde udgift og risiko vedrørende tagskaden, hvilken udgift sælger har
      oplyst ligger i størrelsesordenen kr. 100.000,-.”
om overdragelsen af ejendommen fra a til h blev der indgået en aftale mellem a og h, hvori
det bl.a. hedder:
      ”købesummen i henhold til skødets punkt 4 kr. 3.200.000,00 er mellem parterne aftalt,
      at berigtiges på følgende måde:
      a.
      køber optager størst muligt ejerskiftelån i ejendommen
      ca. kr. 2.560.000 kontant. nettoprovenuet … deponeres
      i jyske bank til udbetaling til sælger når der foreligger
      tinglyst anmærkningsfrit skøde                    ca. kr. 2.500.000,00.
      køber eller dennes bank jyske bank har ret til
      af nævnte depot, at indfri den på ejendommen
      værende prioritetsgæld til nykredit ca. kr.
      1.900.000,00. nettoprovenuet ca. kr. 600.000,00
      udbetales til sælger.
      b.
      restkøbesummen                                    ca. kr.   700.000,00
      afgøres ved at køber indtil videre udlåner det nævnte beløb
      til sælger rente- og afdragsfrit. køber kan til enhver tid med
      8 dages varsel, på anfordring forlange beløbet indfriet.
                                              - 3 -
      det aftalt mellem parterne, at mellemværendet opgøres når der kan foretages en endelig
      opgørelse over mellemværendet, og der udfærdiges et særskilt lånedokument.”
det nævnte særskilte lånedokument blev udformet som et gældsbrev, der blev underskrevet af
h den 10. januar 2001, og det hedder heri bl.a.:
      ”følgende beløb skyldig i forbindelse med mit køb af ejendommen matr. nr. z kgs.
      lyngby, lundtofte, beliggende x-vej, 2800 lyngby.
      det skyldige beløb udgør følgende:
                                                        kr. 694.648,00
      …
      beløbet fremkommer således:
      købesum i henhold til skøde                       kr. 3.200.000,00
      -nettoprovenue i.h.t. vedhæftede kopi
      af skrivelse fra jyske bank af 27.12.2000         kr. 2.505.352,00
      det skyldige beløb                                kr.   694.648,00
      det skyldige beløb henstår indtil videre rente – og afdragsfrit.
      undertegnede er forpligtet til på anfordring med 8 dages varsel at indbetale beløbet til
      kreditor.”
dette gældsbrev er blevet indfriet den 13. januar 2006.
regnskaberne for y aps for 2003/2004 og 2004/2005 viser bl.a. følgende:
                       resultat efter skat egenkapital
 2003/2004                 4.774.318 kr.        -2.399.954 kr.
 2004/2005                14.988.825 kr.        12.588.871 kr.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af statsautoriseret revisor i. k. svendsen og af
torben janas samt supplerende forklaring af m.
                                              - 4 -
statsaut. revisor i. k. svendsen har forklaret, at han har haft egen virksomhed siden 1975.
han har været revisor for y aps siden stiftelsen i 1994. han har tidligere været revisor for m,
men han ophørte hermed i en periode. han har taget sig af ms private økonomiske forhold
siden 1997, bl.a. lavede han selvangivelser for h og m i 1997. det er m, han har kontakt med
som revisor. han erindrer ikke, at han har haft kontakt med h.
det kan generelt siges om y aps’ regnskabsopgørelse, at de væsentligste aktiver bestod i det
honorar, som selskabet fik for at lave byggestyring m.v., og i deltagelse i 3
kommanditselskaber som kommanditist. det drejer sig for det første om k/s kongevejen, der
ophørte i regnskabsåret 1999/2000. kommanditselskabets aktivitet bestod af et ejendomskøb,
og ejendommen blev efterfølgende solgt med fortjeneste. de to øvrige selskaber var k/s tri-
con, som ejede ejendommen svorin kareen, og k/s frederiksberg allé 98, som ejede
ejendommen abc huset. anparterne er – med få ubetydelige undtagelser – optaget til den
indre værdi i henhold til kommanditselskabernes regnskaber. i kommanditselskabernes regn-
skaber er ejendommene optaget til anskaffelsessummen med fradrag af afskrivninger. ejen-
dommen i k/s tri-con blev anskaffet for 128 mio. kr. og solgt for 195 mio. kr. ejendommen
i k/s frederiksberg allé 98 blev anskaffet for 72,4 mio. kr. og blev solgt i 2004/2005 for
122.927.000 kr. fortjenesten lå i størrelsesordenen for k/s tri-con på 67 mio. kr. og for fre-
deriksberg allé 98 på 50 mio. kr., hvoraf 50 % tilfaldt y aps, og den sidste del af
fortjenesten for k/s kongevejen er endnu ikke i regnskabet. k/s tri-cons ejendom blev solgt
i 2004. erhvervslejligheden på frederiksberg blev solgt i 2003 og de øvrige lejemål i
2004/2005.
ejendommen svorin kareen var ved udgangen af 2000 bygnings- og lejermæssig identisk
med den ejendom, der blev solgt i 2004. ved salget var det de samme lejere, der var i ejen-
dommen, og det eneste, der kunne føre til lavere værdiansættelse, var den lange obligations-
rente, som var højere i 2000 end i 2004. den officielle ejendomsværdi i 2000 var på 248 mio.
kr. den blev påklaget og nedsat til 177 mio. kr. hans egen vurdering var, at den havde en
værdi på 150-200 mio. kr. den væsentligste lejekontrakt var indgået, inden man opførte ejen-
dommen. han har beregnet, at der burde være en merværdi på i alt 20 mio. kr. efter selskabs-
skat m.v. vil slutbeløbet være på ca. 15 mio. kr.
                                                - 5 -
i 1999/2000 var begrebet ”dagsværdi” endnu ikke indført i regnskabslovgivningen. efter det
blev indført, var der fortsat overgangsbestemmelser. i den gamle lov var det mere forsigtig-
hedsprincippet, der var gældende. kommanditselskaberne havde ingen behov for at puste
værdierne op. simonsen og levring a/s, der var medkommanditister, valgte at anvende det
princip, der fulgte af regnskabslovgivningen. i årsregnskabet for 2004/2005 er det af tekniske
grunde alene beskrevet i årsberetningen. resultatet efter skat for året 2003/2004 var
4.474.000 kr., og egenkapitalen var derfor ca. -2.400.000 kr. ifølge årsrapporten 2004/2005
var der et overskud på ca. 14.989.000 kr. og en egenkapital på ca. 12 mio. kr. resultatet
skyldtes ejendomsafhændelse.
roholmsvej og scandiagades optioner er udnyttet. det var i regnskabsåret 2004/2005. det er
y aps, der har udnyttet optionerne. m var efter hans kendskab ikke tildelt personlige
rettigheder i henhold til optionerne. han ved ikke, om m kunne forhandle sig til sådanne
rettigheder, men der er ikke nogen overdragelsesklausul i aftalerne.
han var i princippet også revisor for h, men bistanden har været meget begrænset. han ved
alene, at hun ejer anparter i y aps, og han mener ikke, at hun har nogen særlige indtægter.
han ved ikke, om h havde kontant formue i 2000.
den bestemmende indflydelse, der er beskrevet i y aps’ regnskab 2002/2003, betyder, at m
er direktør i selskabet. i sidste ende er det h, der bestemmer, da hun er anpartshaver. hun
burde måske have været nævnt.
torben janas har forklaret, at han i 1999 var ansat i jyske banks afdeling på kongens nytorv
som leder af erhvervsafdelingen, hvor han også behandlede personrelaterede sager. han har i
den forbindelse haft kontakt med marianne og m siden starten af 1990’erne. han har mest
haft kontakt med m og har kun enkelte gange talt med h.
han var involveret i finansieringen af hs køb af ejendommen x-vej. han var bekendt med
ejendomsværdipåtegningen.
når totalkredit yder lån, sker det altid med et pengeinstituts mellemkomst. det er banken, der
står for kreditvurderingen mv., herunder dokumentsiden. der er normalt 3 faktorer, der spiller
                                              - 6 -
ind ved kreditvurderingen. det er ejendommens beskaffenhed, formueforhold og indkomst-
forhold. i dette tilfælde besigtigede banken ejendommen og fik en sagkyndig vurderingsmand
til at vurdere ejendommen. handelsprisen blev vurderet til at være ganske fornuftig set fra
købers side. han var rådgiver for y aps samt de selskaber, som y aps havde ejerandele i.
disse forhold blev der lagt vægt på ved tilsagnet om lånet. det positive ved y aps var, at
selskabet var kommanditist i tre kommanditselskaber: k/s kongevejen, k/s tri-con og k/s
frederiksberg allé 98. disse tre selskaber var ejer af en erhvervsejendom hver. hans
vurdering var, at alene disse ejendomme bekræftede ham i, at der var pæne formuer i y aps,
som ikke umiddelbart fremgik af regnskabet. formuen var på den rigtige side af 10 mio. kr.,
hvilket han lagde vægt på ved kreditvurderingen af h. han kendte ikke specielt meget til hs
indtægtsforhold. de har haft konti hos jyske bank, og det hele har været passet pænt. han
lagde ikke vægt på indtægtsforholdet ved kreditvurderingen. det var hans vurdering, at h
godt kunne optage lån og kassekredit. han havde ikke set problemer i oprettelsen af en
kassekredit i størrelsesordenen ½ til 1 mio. kr.
resultatudviklingen i y aps bygger på regnskabstekniske forhold, herunder kurstab og frem-
med valuta. ejendomsværdiudviklingen fremgik ikke af regnskabet. ved bevilling af lån var
han hele tiden bekendt med de bagvedliggende formueforhold.
m kunne ikke opnå et lån til erhvervelse af ejendommen på caroline amalie vej, idet hans
økonomi igennem årene har været belastet. m har ikke kautioneret for hs lån.
det er korrekt, at h ikke har haft en konto i banken. provenuet ved låneomlægning er derfor
indsat på ms konto. det er ikke usædvanligt, at en ”fælleskonto” står i mandens navn. det er
rimelig sædvanligt for kunder i den aldersgruppe, som kaj og h befinder sig i. det er heller
ikke usædvanligt, at provenuet for lånene er indsat på kontoen. han mindes ikke at have set
en kontofuldmagt til h. han var den daglige rådgiver for h. han har talt med m, og kun i de
tilfælde, hvor det har været nødvendigt at indhente underskrifter fra h, har han også talt med
hende. han har talt med m, når der skulle laves låneomlægninger. han ved ikke, hvem der i
familien mäckler tog initiativ til låneomlægningerne.
i forbindelse med vurderingen af hs kreditværdighed er der lagt vægt på arrangementerne
med y aps. bankens kontaktperson hos y aps har altid været m, og han har ikke drøftet
                                                - 7 -
forhold vedrørende selskabet med h. det var ikke m, der var kontaktperson i forhold til
bankens arrangement med de 3 kommanditselskaber. bankens arrangementer med disse
selskaber har ej heller været drøftet med h.
når banken stiller sikkerhed over for totalkredit i forhold til lån i caroline amalie vej, får
banken ejendommen vurderet, og banken formidler et lån efter gældende regler om realkre-
ditlån. herefter stiller banken garanti over for totalkredit for den yderste del af lånet, da det
er banken, der har kundeindsigten. det betyder konkret, at hvis ydelsen ikke betales til tiden,
vil kreditforeningen på baggrund af garantien anmode banken om at betale ydelsen. banken
har stillet sikkerhed for alle de lån, der er optaget. jyske bank har ikke selv krævet sikkerhed
for denne forpligtelse. fremgangsmåden er særegen for lån optaget i totalkredit, men ham
bekendt har andre pengeinstitutter indgået tilsvarende aftaler for lån i realkredit danmark og
nykredit.
hvis der er tale om et lån fra en anden realkreditinstitution, og banken ikke stiller sikkerhed,
foretager kreditinstitutionen en selvstændig kreditvurdering af kunden. i visse tilfælde vil
totalkredit have foretaget en vurdering af ejendommen, hvilket var tilfældet i denne sag.
man kan populært sige, at totalkredit har out-sourced kreditvurderingen til pengeinstituttet,
der så til gengæld har ”kautioneret” for boniteten af vurderingen.
der var to ejerpantebreve med hver pålydende 250.000 kr., som lå til sikkerhed i jyske bank.
de var til sikkerhed for en personlig kredit ydet til m og en kredit ydet til y aps. det var
meget sandsynligt ms totalkonto i jyske bank, der var det arrangement, som ejerpantebrevene
lå til sikkerhed for, og det har højst sandsynligt været den konto, som provenuerne fra
låneoptagelserne blev indsat på.
han erindrer ikke, hvad ejendommen blev vurderet til ved hs køb. den seneste vurdering er
foretaget umiddelbart før den seneste omlægning af lån. han kan ikke huske, hvad
ejendommen blev vurderet til i den forbindelse. der var dog tale om en gunstig vurdering for
køber, da h købte ejendommen, og h har nok købt ejendommen 10-15 % under den reelle
ejendomsværdi. den reelle ejendomsværdi er den værdi, som ejendommen kan sælges til i fri
handel. ejendommen var vist behæftet med en lejeklausul til familien mäckler.
                                               - 8 -
m har supplerende forklaret, at hans private formue i 1992 bestod af kontanter og nogle
værdier i form af en grund i spanien, en andel i en ejendom i tyskland og ejendommen x-
vej. det hele beløb sig samlet til 3 mio. kr.
han havde ikke oprindeligt kautioneret for koncern iv, men han påtog sig kaution og indbe-
talte herudover også beløb kontant.
provenuet fra hans salg af x-vej til a gik til amagerbanken. baggrunden var, at
amagerbanken havde forlangt, at han skar sine omkostninger ned. provenuet indgik i
koncern iv.
han rettede henvendelse til simonsen og levring a/s med henblik på et samarbejde, og be-
tingelsen for at påbegynde samarbejdet var, at der blev etableret et selskab, som var ejet af h.
herefter blev selskabet y aps stiftet.
lejekontrakten var ikke opsagt. der var mindst et års opsigelse, så a kunne ikke sælge ejen-
dommen straks.
udviklingen i selskabet gik ikke som forventet, idet y aps ikke fik solgt ejendommene, der
var ejet af kommanditselskaberne, så hurtigt, som han gerne ville. de øvrige
samarbejdspartnere ville vente med at sælge ejendommene.
det havde været rimeligt, hvis y aps havde udbetalt løn til h. det var hendes selskab, og det
var hende, der passede telefonen, lavede kaffe og servicerede ved byggemøder m.v.
amagerbanken lukkede kreditterne til koncern iv efter et længere forløb, hvor amagerban-
ken strammede kreditten. han kan ikke huske præcist, hvornår kreditterne blev lukket. y aps
blev nok stiftet i 1994. simonsen og levring a/s har arrangementer med samtlige banker
også jyske bank, men det var ikke simonsen og levring a/s, der skabte kontakten mellem
ham og jyske bank.
syn og skøn
                                               - 9 -
der er for højesteret foretaget syn og skøn af statsautoriseret revisor sten lauritzen og stats-
autoriseret ejendomsmægler og valuar jette lundsgaard. sidstnævnte har sammen med stats-
autoriseret revisor henrik reedtz afgivet en supplerende skønserklæring.
spørgsmål 1 og 2 i syns- og skønstemaet er formuleret således:
       ”1.     skønsmændene bedes fastslå henholdsvis svorin kareen og abc-husets
               kontantpris pr. 31. december i årene 1999-2004. i det omfang lejligheder i abc-
               huset er blevet afhændet i perioden, bedes dette taget i betragtning, således at
               såvel kontantprisen på tilbageværende lejligheder som salgsprisen på solgte lej-
               ligheder oplyses.
       2.      skønsmændene bedes på grundlag af svaret på spørgsmål 1 samt foreliggende
               årsregnskaber for y aps, k/s frederiksberg allé 98 og k/s tri-con angive
               egenkapitalen i y aps i regnskabsårene 1999/00-2003/04, beregnet under
               forudsætning af, at ejendommene i kommanditselskabernes årsregnskaber var
               indregnet til dagsværdi, og at y aps’ investeringer i kommanditselskaberne var
               indregnet til kommanditselskabernes regnskabsmæssige indre værdi i y aps’
               balancer.”
i statsautoriseret revisor sten lauritzens skønserklæring af 16. april 2008 hedder det bl.a.:
       ”for så vidt angår besvarelse af spørgsmål 1 henvises til de to underliggende syns- og
       skønsrapporter udarbejdet af statsautoriseret ejendomsmægler og valuar jette lunds-
       gaard af 3. oktober 2007, der er vedlagt nærværende syns- og skønsrapport, og som skal
       opfattes som en forudsætning for dennes konklusioner.
       …
       besvarelse af syns- og skønstemaet, spørgsmål 2
       givet at:
           •   ejendommene i kommanditselskaberne k/s tri-con og k/s frederiksberg allé
               98 er indregnet til vurderet dagsværdi (jævnfør de vurderede dagsværdier i de to
               underliggende syns- og skønsrapporter udarbejdet af statsautoriseret ejendoms-
               mægler og valuar jette lundsgaard)
       og
           •   kapitalandele i kommanditselskaber i mäckler erhversbyg aps er indregnet til
               andel af den regulerede egenkapital
       vil egenkapitalen pr. 30. juni i y aps udgøre følgende beløb (kroner):
       30. juni 2000 (regnskabsåret 1999/2000)……………………… 3.385.570
       30. juni 2001 (regnskabsåret 2000/2001)……………………… 3.617.225
                                               - 10 -
       30. juni 2002 (regnskabsåret 2001/2002)……………………… 8.027.645
       30. juni 2003 (regnskabsåret 2002/2003)……………………… 11.274.721
       30. juni 2004 (regnskabsåret 2003/2004)……………………… 22.969.168”
anbringender
h har yderligere anført, at y aps ved udarbejdelsen af årsregnskabet for regnskabsåret 1999-
2000 i december 2000 med rette forventede betydelige indtægter i fremtiden som indehaver af
30 % af k/s tri-con, svorin kareen, og 50 % af k/s frederiksberg allé 98, abc huset,
samt option på erhvervelse af 50 % af a/s roholmsvej 19-21. såfremt kom-
manditselskabernes faktiske værdi og ikke kun den bogførte værdi indregnes i egenkapitalen i
y aps, udgjorde denne rettelig minimum 3.385.570 kr. og ikke 1.195.353 kr. som angivet i
årsregnskabet pr. 30. juni 2000. hun var derfor indehaver af en synlig og yderligere en
”skjult” formue og forventede med rette betydelige udbytter fra selskabet i fremtiden samt en
særdeles positiv egenkapitaludvikling. hendes køb af ejendommen i november 2000 var ikke
baseret på fremtidige tilskud til terminsbetaling mv. fra m, men på de velbegrundede
forventninger til y aps, hvis værdi også steg betragteligt i de følgende år. det bestrides, at
der i 1994 blev aftalt en tilbagekøbsret for m vedrørende ejendommen x-vej.
m under konkurs har præciseret, at der bør foretages en helhedsbedømmelse af realiteten i
overdragelsen af ejendommen fra m til a i 1994 og overdragelsen af ejendommen fra a til h
i 2000. det fremgår af referatet af mødet den 3. juli 1994, at m skulle kunne købe
ejendommen tilbage for prioritetsgælden, og det var dette, som blev realiseret i 2000. for så
vidt angår værdien af y aps’ ejerandele i k/s tri-con og k/s frederiksberg allé 98 har
konkursboet anført, at de to kommanditselskaber i de pågældende år ikke indregnede
dagsværdien af kommanditselskabernes ejendomme i deres årsregnskaber. konkursboet har
ikke bestridt, at der – set i lyset af den almindelige udvikling af ejendomsværdierne i perioden
1999-2004 – har været skjulte værdier i k/s tri-con og k/s frederiksberg alle 98. udviklin-
gen i dagsværdierne af ejendommene i årene 1999-2004 var imidlertid båret af en almindelig
udvikling i ejendomsværdierne, som ikke var til at forudse, da ægtefællerne i december 2000
traf beslutning om, at h skulle erhverve ejendommen på x-vej. den efterregulering, som h
gennemfører med udgangspunkt i det gennemførte syn og skøn, er udtryk for en fiktion, der
ikke er identisk med den faktiske regnskabsaflæggelse i y aps i december 2000 og den
efterfølgende periode. y aps var for regnskabsårene 1999/00 og 2000/01 ikke berettiget til at
indregne en andel af de opskrevne værdier i sine regnskaber. dagsværdierne af ejendommene
                                              - 11 -
i 1999-2004 er uden betydning for vurderingen af, om h i december 2000 selv var i stand til
økonomisk at erhverve og efterfølgende opretholde ejerskabet til ejendommen på x-vej.
højesterets begrundelse og resultat
fire dommere – børge dahl, poul søgaard, poul dahl jensen og michael rekling – udtaler:
m solgte i 1994 som led i en kreditorordning ejendommen beliggende x-vej, lyngby, til a
for 3 mio. kr. m skulle forblive boende i ejendommen som lejer, og lejestørrelsen og øvrige
vilkår blev fastsat således, at m afholdt alle udgifter vedrørende ejendommen. efter referatet
af mødet den 3. juli 1994 skulle der endvidere aftales en deklaration om køberet for m mod
betaling af restgæld på prioritetsydelser.
i november 2000 solgte a ejendommen videre til ms ægtefælle, h, for 3,2 mio. kr. denne
købesum var væsentligt lavere end den offentlige vurdering på 4,7 mio. kr. og blev bl.a.
berigtiget ved udstedelse af et rente- og afdragsfrit gældsbrev på ca. 700.000 kr. til a.
overdragelsen indebar således et betydeligt gavemoment.
ved afgørelsen af, hvem gaven må anses for ydet af, finder vi, at salget til h i 2000 må ses i
lyset af overdragelsen i 1994 fra m til a. under hensyn til indholdet af referatet af mødet den
3. juli 1994 og til den økonomiske realitet i handelen må det – uanset de afgivne forklaringer
– efter vores opfattelse lægges til grund, at det var forudsat, at m skulle kunne købe
ejendommen tilbage mod betaling af restgælden på prioritetslånene. på den baggrund finder
vi, at gaven ved salget af ejendommen i 2000 til h må anses for ydet af m.
med denne begrundelse – og idet gaven ikke er omfattet af ægtepagten fra 1994 – tiltræder vi,
at gavedispositionen må tilsidesættes som ugyldig, jf. retsvirkningslovens § 30.
vi stemmer herefter for at stadfæste landsrettens dom.
dommer peter blok udtaler:
m solgte i 1994 ejendommen x-vej, lyngby, til a for en købesum på 3 mio. kr. det må
lægges til grund, at denne købesum svarede til markedsværdien, og at amagerbanken var ind-
forstået med salget og oppebar et provenu i forbindelse hermed. det er efter min opfattelse
                                             - 12 -
ikke godtgjort, at det mellem m og a blev aftalt, at m skulle have ret til at tilbagekøbe
ejendommen på et senere tidspunkt til en favorabel pris.
i november 2000 solgte a ejendommen til ms ægtefælle, h. købesummen på 3,2 mio. kr. var
væsentligt lavere end den offentlige vurdering og blev bl.a. berigtiget ved udstedelse af et
uforrentet gældsbrev på ca. 700.000 kr. til a. disse for h fordelagtige vilkår må antages at
have karakter af en vennetjeneste fra a over for m, men dette kan ikke medføre, at h anses at
have modtaget en gave fra m i forbindelse med erhvervelsen af ejendommen. heller ikke det
forhold, at det måtte forventes, at m fremover skulle bidrage til udgifterne vedrørende
ejendommen, kan føre hertil.
h var på købstidspunktet eneanpartshaver i y aps, som i det forudgående regnskabsår havde
haft et overskud på ca. 1,8 mio. kr. og en egenkapital på ca. 1,2 mio. kr. h og m har forklaret,
at baggrunden for købet bl.a. var, at de regnede med, at der også fremover ville være en
positiv udvikling i y aps. ægtefællernes rådgiver i jyske bank, torben janas, har forklaret,
at banken garanterede for det lån, h i forbindelse med købet optog i totalkredit, idet banken
anså h for kreditværdig i kraft af hendes ejerskab af y aps. det var hans vurdering, at der
var en betydelig formue i selskabet, som ikke umiddelbart fremgik af regnskabet, idet
selskabet var deltager i nogle kommanditselskaber, hvis ejendomme regnskabsmæssigt var
optaget til en lavere værdi end markedsværdien. torben janas’ forklaring om hans positive
vurdering af y aps og dermed af hs kreditværdighed bekræftes af det syn og skøn, som er
afholdt for højesteret.
i tiden fra købet af ejendommen i november 2000 til ms konkurs i januar 2004 har h ved
optagelse af nye lån i totalkredit opnået et provenu på i alt ca. 610.000 kr., der må anses for
medgået til betaling af udgifter vedrørende ejendommen, jf. nedenfor. hun har i januar 2006
indfriet gældsbrevet på ca. 700.000 kr. til a.
det er ubestridt, at ejendommen i november 2000 blev overdraget til h og ikke til m, fordi
ægtefællerne ønskede at undgå, at ms kreditorer kunne søge sig fyldestgjort i ejendommen.
denne omstændighed kan imidlertid ikke tillægges selvstændig betydning ved vurderingen af
overdragelsens gyldighed.
                                              - 13 -
efter det anførte finder jeg ikke grundlag for at anse hs erhvervelse af ejendommen i
november 2000 for ugyldig med den konsekvens, at ejendommen anses for at tilhøre ms
konkursbo. det er ikke godtgjort, at der i forbindelse med erhvervelsen blev ydet en gave fra
m til h, der er ikke grundlag for at anse erhvervelsen for en proforma-disposition, og der er
heller ikke grundlag for at tilsidesætte erhvervelsen ud fra synspunkter om kreditorly.
konkursboets principale påstand kan således efter min opfattelse ikke tages til følge.
kassekreditkontoen i jyske bank var oprettet i ms navn, men må betragtes som en fælles
konto for ægtefællerne. fra kontoen er i perioden fra februar 2001 til maj 2004 hævet ca.
980.000 kr. til dækning af ydelser til totalkredit, ejendomsskatter og andre udgifter vedrø-
rende ejendommen. i samme periode er der på kontoen indsat ca. 610.000 kr. hidrørende fra
provenu ved låneomlægninger og tillægslån i totalkredit. dette beløb må anses for fremskaf-
fet af h og for fuldt ud medgået til dækning af udgifter vedrørende ejendommen. de
resterende udgifter vedrørende ejendommen på ca. 370.000 kr., som er betalt af m, overstiger
ikke, hvad der med rimelighed kan anses for opfyldelse af hans underholdsforpligtelse efter
retsvirkningslovens § 2, og kan derfor ikke anses for en gave til h. jeg finder derfor heller
ikke grundlag for at tage nogen af konkursboets subsidiære påstande til følge.
jeg stemmer herefter for at frifinde h.
afgørelsen træffes efter stemmeflertallet.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift med 300.000 kr. højesteret finder
ikke grundlag for herudover at pålægge h at godtgøre konkursboets udgifter til
revisorbistand.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal h betale 300.000 kr. til m under konkurs.
                                              - 14 -
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 - ana
                                  udskrift
                                     af
                   sø- og handelsrettens dombog
                                 ──────────
                                    dom
                           afsagt den 30. maj 2001
sag v 91/1999      smt holding aps
            (advokat morten henriksen)
            mod
            beta system a/s
            (advokat michael thygesen)
sagsøgte, beta system a/s (i det følgende: beta), havde indgået en royaltyaftale med
sagsøgeren, smt holding aps (i det følgende: smt), om produktion og salg af et mi-
kroskopbord. under denne sag skal der tages stilling til, om beta har handlet i strid med god
markedsføringsskik ved fortsat produktion og salg af mikroskopbordet, efter at royaltyaftalen
var blevet ophævet.
                                              - 2 -
sagsfremstilling
salling-mortensens tegnestue a/s, der bl.a. beskæftiger sig med industrielt design til
sygehuse, udviklede i begyndelsen af 1990'erne ved arkitekt poul kühl et regulerbart
mikroskopbord, der giver mulighed for en individuel tilpasset arbejdsstilling for den, der skal
betjene mikroskopet.
en prototype af mikroskopbordet blev udført af maskinfabrikken beta, der i forvejen
samarbejdede med salling- mortensens tegnestue a/s om produktion og salg af forskellige
produkter, som salling-mortensens tegnestue a/s havde designet.
den pågældende prototype var udført med et stålstel og en bordplade af plastlaminat. pladen,
hvorpå mikroskopet skulle anbringes, kunne reguleres i højden ved hjælp af en el-motor
placeret midt bagi bordet og med betjeningskontakter i forkanten af bordet. mikroskoppladen
kunne endvidere kippes manuelt. for at stabilisere den kipbare plade var der midt under bordet
monteret en skråplade. på hver side af mikroskoppladen var placeret et armlæn beklædt med
polstret vinyl med tilsvarende el-drevet højderegulering som ved mikroskoppladen, som kunne
skråtstilles manuelt, således at operatøren med armene hvilende på armlænene kunne betjene
mikroskopets dreje- knapper.
der er fremlagt en brochure med billeder og tegninger af prototypen, der i sagen er benævnt
bilag 1.
den 2. september 1993 indgik salling-mortensens tegnestue a/s og beta en royaltyaftale med
bl.a. følgende indhold:
"parterne
mellem undertegnede (erhverver)
beta ...
og medundertegnede (designer)
salling-mortensens tegnestue a/s ...
...
                                                - 3 -
er dags dato indgået en aftale om overdragelse af produktions- og salgsretten for følgende
værk:
det af designeren udviklede mikroskopbord.
...
⌡1
det overdragne værk
til nærværende aftale vedlægges ... følgende tegning:
...
tegning nr. 1.010.
⌡2
erhververs rettigheder
designeren overdrager ved nærværende aftale til erhververen:
    a. eneretten til at fremstille og eller lade fremstille det overdragne værk ...
b.      eneretten til at forhandle det overdragne værk ...
...
⌡5
royalty
som vederlag for de overdragne rettigheder betaler erhververen til designeren royalty på 3,5%
af alle udfakturerede beløb vedrørende erhververens salg af modellen ...
...
⌡8
ændringer
erhververen kan ikke uden designerens skriftlige samtykke foretage ændringer i form, farve,
materialer, konstruktioner, kvalitet eller andet ..."
aftagerne af mikroskopbordet var de tre importører i danmark af mikroskoper fra leica,
olympus, henholdsvis zeiss.
i 1995 dannedes smt holding aps, og i den forbindelse blev alle designrettigheder tilhørende
                                             - 4 -
salling-mortensens tegnestue a/s overført til holdingselskabet.
på et tidspunkt i 1995 blev der foretaget en ændring i mikroskopbordets udformning, idet
skråpladen under bordet blev fjernet. denne model af mikroskopbordet, som fremgår af en
række fotokopierede billeder, er i sagen benævnt bilag 9.
der er endvidere fremlagt en arbejdstegning af et mikroskopbord dateret 12. juni 1995 med
følgende tekst:
"beta system aps.
forslag til ændring af mikroskopbord.
...
tegn.: 1.013.
...
poul kühl."
denne arbejdstegning er i sagen benævnt bilag 10.
parterne holdt et møde i marts 1997, hvor man drøftede betas uregelmæssige betaling af
royalty.
ved skrivelse af 11. marts 1998 ophævede smt royaltyaftalen med den begrundelse, at beta
gentagne gange havde misligholdt betalingsterminerne for royalty, og at smt havde erfaret, at
beta havde søgt og fået udviklingsstøtte fra århus kommune til videreudvikling af mikro-
skopbordet, hvilket smt fandt var en krænkelse af smt's rettigheder ifølge royaltyaftalen. smt
anmodede samtidig beta om at betale de skyldige royaltybeløb.
den 19. marts 1998 sendte beta en check på 6.176 kr. vedrørende royalty for perioden 1.
oktober 1997 til 13. marts 1998.
århus kommune meddelte ved skrivelse af 20. oktober 1998 smt, at beta havde tilbagebetalt
udviklingsstøtten, som efter det oplyste havde udgjort et beløb på 200.000 kr.
i begyndelsen af 1999 erfarede smt, at beta fortsat producerer og sælger mikroskopborde til
leica-importøren. smt protesterede ved skrivelse af 28. maj 1999 overfor beta og anmodede
                                                - 5 -
beta om med øjeblikkelig virkning at ophøre hermed.
dette har beta afvist, idet beta er af den opfattelse, at det mikroskopbord, der produceres og
sælges, er anderledes end det mikroskopbord, der var omfattet af royaltyaftalen.
der er enighed om, at mikroskopbordet i den udformning, der fremgår af bilag 9, er produceret
og solgt af beta efter kontraktens ophævelse.
der er under sagen fremlagt en erklæring af 4. juli 2000 fra betas revisor, mbc revision,
hvoraf fremgår, at der i perioden fra den 13. marts 1998 til den 30. juni 2000 er faktureret 84
mikroskopborde til en samlet pris på 1.145.779 kr. ekskl. moms.
smt har efterfølgende indgået en licensaftale pr. november 1999 med fabrikken beka, der har
fået produktions- og salgsretten til mikroskopbordet. bordet er videreudviklet, således at
armlænene nu kan højdejusteres uafhængigt af hinanden.
forklaringer
jørgen aakjær har bl.a. forklaret, at han er forretningsfører hos smt, hvor han har været ansat
siden 1970.
smt's arkitekt, poul kühl, fik idéen til at lave et regulerbart mikroskopbord, idet poul kühl så,
at bl.a. hospitalslaboranter brugte telefonbøger og lignende under mikroskoperne for at få en
ordentlig arbejdsstilling. poul kühl udarbejdede detailtegninger til bordet, der var noget helt
nyt i 1992/93.
en hvilken som helt maskinfabrik kunne have produceret bordet efter tegningerne, men beta
blev valgt, fordi denne virksomhed i forvejen udførte tre andre produkter for smt. beta lavede
herefter en prototype i snævert samarbejde med smt.
han har indgået kontrakter for smt i 30 år, og han har også indgået royaltyaftalen med beta.
det var kun produktions- og salgsrettighederne til mikroskopbordet, der blev overdraget til
beta. ophavsretten til bordet tilhører derimod smt. tegning nr. 1.010, som der henvises til i
aftalen, er hovedtegningen til mikroskopbordet og er medtaget i aftalen for at identificere
produktet.
                                                - 6 -
skråpladen blev fjernet, fordi der var for lidt benplads. han og poul kühl traf afgørelsen om
ændringen, der skulle være på plads inden en messe. man talte ikke med beta om samtidig at
ændre royaltyaftalen. det er sædvanligt, at man løbende følger op på produkterne, så de
holdes ajour.
bordpladerne på mikroskopborde er alle forskellige, idet de skræddersys til den enkelte kundes
behov. f.eks. vil nogle kunder gerne have edb-terminal ved siden af mikroskopet.
beta skiftede ejer i 1993, og royaltybetalingerne begyndte herefter at blive uregelmæssige.
smt måtte rykke tit, og han holdt derfor et møde den 6. marts 1997 med betas to direktører,
hvor han indskærpede, at betaling skulle ske rettidigt.
royaltyaftalen blev opsagt den 11. marts 1998, idet han to dage forinden havde erfaret, at
beta havde søgt århus kommune om udviklingsstøtte til mikroskopbordet, og fordi
royaltybetalingerne stadig ikke skete rettidigt. beta sendte royaltybeløbet uden nogen
bemærkninger, og han hørte ikke mere fra beta.
medejer af og direktør for beta bendy ipsen har bl.a. forklaret, at hans virksomhed triotec aps
overtog beta i august 1993. produktionen af mikroskopbordet ligger i triotec aps, mens beta
står for salget.
triotec aps, der er et smedeværksted, blev af beta anmodet om at deltage i udviklingen af
mikroskopbordet, og omkring årsskiftet 1992/93 forelå der en prototype. selve udviklingen af
bordet foregik på smedeværkstedet, og prototypen dannede grundlag for de tegninger, som
smt udarbejdede af bordet. der blev holdt møder med jørgen aakjær og poul kühl, men
triotec aps stod for den praktiske udførelse.
triotec aps lavede allerede på det tidspunkt højderegulerbare borde, og denne teknik var
almindelig kendt. kippesystemet var derimod nyt, idet man tidligere kippede med hak-beslag,
men på grund af mikroskopets følsomhed over for rystelser anvendte man i stedet håndskruer
til justeringen, således at de kunne skrues ordentligt fast.
royaltyaftalen blev underskrevet af hans kompagnon og den tidligere ejer af beta.
                                               - 7 -
kunderne kontaktede beta med bemærkninger og ændringsforslag til bordet. kunderne syntes
f.eks. ikke, at den kippebare mikroskopplade var stabil. beta fjernede derfor kippefunktionen,
da den var unødvendig, fordi man nu var gået over til at anvende kipbare mikroskoper. hånd-
skruerne ved armlænene blev også ændret, idet beta fandt på et nyt justeringssystem. beta
ændrede endvidere på bordpladens form, idet pladen, efter at beta begyndte at anvende
compactlaminat, kunne skæres efter kundens ønske. disse ændringer, der skete i 1994/95,
forelagde beta ikke smt. smt blev efterfølgende opmærksom herpå og sagde, at det var i
orden, hvis det var kundernes ønske.
i 1995 klagede kunderne over for lidt benplads, og da mikroskoppladen ikke længere skulle
kippes, fjernede beta skråpladen. smt sagde, at de ville lave en tegning af det nye bord, og
poul kühl hentede bordet hos beta og lånte det med hjem.
han husker ikke, at han har set tegning nr. 1.013 før under denne retssag. de brugte aldrig
tegningerne fra smt til at producere efter, men havde deres egne, idet man ikke var vant til at
arbejde efter arkitekttegninger.
det er korrekt, at royalty ikke blev betalt rettidigt, men det betragtede han ikke som noget
væsentligt. på mødet den 6. marts 1997 med smt talte de om at fortsætte samarbejdet
omkring mikroskopbordet, og han lovede at sørge for mere regelmæssig betaling.
royaltyaftalen blev opsagt af smt uden forudgående reklamation. det var af venlighed, at beta
afregnede royalty i den forbindelse. beta fortsatte herefter med at producere mikroskopbordet,
der svarer til sagens bilag 9. det er hans opfattelse, at det mikroskopbord, der er produceret
efter 1995, ikke er smt's. han tog på intet tidspunkt dette spørgsmål op med med smt, men
han overvejede det hver gang, han skulle betale royalty.
møbelarkitekt poul kühl har bl.a. forklaret, at han blev ansat hos smt i 1969. i 1994 begyndte
han som selvstændig, men han fungerer sideløbende som konsulent på gamle sager hos smt.
idéen til mikroskopbordet opstod i slutningen af 1980'erne, hvor cheflaboranten på
centralsygehuset i esbjerg foreslog ham at tegne et mikroskopbord. han tegnede bordet i 1992
og henvendte sig først til skive møbelfabrik, der imidlertid ikke kunne producere bordet på
grund af teknikken i det. smt kontaktede derpå triotec aps eller beta, der lavede en prototype
nøjagtig efter hans tegninger. det er hans opfattelse, at det ikke er muligt at producere
                                               - 8 -
sådanne ting uden en tegning som forbillede. han har nok været involveret i udviklingen af
prototypen, men han husker det ikke i detaljer, idet der var flere projekter i gang hos beta.
det særegne ved bordet er, at det kan hæves og sænkes og indstilles individuelt til den enkelte
mikroskopoperatør.
på et tidspunkt i 1995 talte han med jan bay sørensen fra beta, der havde modtaget et brev
fra en ergo-/fysioterapeut, som klagede over, at hun stødte knæene mod skråpladen. der
skulle være en udstilling på en messe i fredericia 14 dage senere, og da man ikke ønskede at
udstille et dårligt produkt, måtte bordet straks ændres. på to dage lavede han en ny tegning af
bordet, hvor skråpladen var fjernet. han gav tegningen til jan bay sørensen, og det lykkedes
at ændre bordet inden messen. den pågældende tegning er nr. 1.013. det er sædvanligt, at
man som møbelarkitekt løbende forbedrer sine produkter. hvis nogen spørger, om produktet
kan forbedres, skal det forbedres.
det er hans opfattelse, at det bord, beta sælger i dag, er mage til bordet fra 1995, som det
fremgår af tegning 1.013. der er ændret lidt på bordpladen, men det er uden betydning, da det
interessante er systemet/teknikken i bordet, som er identisk.
påstande
smt har nedlagt følgende påstande:
1. beta system a/s skal anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik ved
efter den 13. marts 1998 at producere, markedsføre og sælge de i sagens bilag 1, 9 og 10
omhandlede mikroskopborde.
2. det forbydes beta system a/s at producere, markedsføre og sælge de oven for nævnte
mikroskopborde.
3. beta system a/s tilpligtes at betale 100.000 kr., subsidiært 50.127,82 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg, til betaling sker.
beta har nedlagt påstand om frifindelse.
                                               - 9 -
anbringender
smt's advokat har gjort gældende, at alle rettigheder til mikroskopbordet tilhører smt, der fik
idéen til bordet og realiserede denne idé ved udfærdigelse af tegninger. dette fremgår også af
royaltyaftalen, hvor alene salgs- og produktionsrettighederne overlades til beta. denne aftale
har beta efterlevet fra 1993 til 1998 uden indsigelser, hvilket må tages som udtryk for en
anerkendelse fra betas side af, at beta ikke har retten til projektet. dette understøttes også af,
at beta opgav udviklingsprojektet og tilbagebetalte støtten til århus kommune.
royaltyaftalen blev med rette ophævet af smt på grund af grov misligholdelse fra betas side,
og betas efterfølgende produktion og salg til samme kundekreds af mikroskopborde, som på
alle væsentlige punkter er identiske med de mikroskopborde, som smt har rettighederne til, er
som følge af det forudgående samarbejdsforhold illoyalt og krænker smt's rettigheder.
det bestrides i den forbindelse, at beta har haft ret til at fortage ændringer i mikroskopbordet
uden smt's samtykke, ligesom det bestrides, at der faktisk er foretaget ændringer af beta af
betydning for produktets identitet, hverken før eller efter kontraktens ophør. tværtimod må
det efter poul kühls forklaring lægges til grund, at han og dermed smt konstruerede den
væsentlige ændring i 1995.
beta har som følge af det anførte handlet i strid med god markedsføringsskik, jf.
markedsføringslovens ⌡ 1, ved efter kontraktens ophævelse at have fortsat produktion og salg
af mikroskopbordet. der er derfor ifølge markedføringslovens ⌡ 13, stk. 1, grundlag for at ned-
lægge forbud herimod.
krænkelsen er sket forsætligt, og smt har i medfør af markedsføringslovens ⌡ 13, stk. 2, krav
på erstatning for det tab, som smt har lidt ved betas markedsforstyrrende adfærd. dette tab
kan opgøres til et beløb svarende et skønnet dækningsbidrag på 50% for det antal mikroskop-
borde, som er solgt af beta i perioden fra royaltyaftalens ophævelse og frem til den 30. juni
2000, idet smt dog under denne sag begrænser sit krav til 100.000 kr.
subsidiært gøres det gældende, at smt i hvert fald har krav på erstatning svarende til en
royalty på 3,5% af betas omsætning af mikroskopborde i tiden fra royaltyaftalens ophævelse
og frem til den 30. juni 2000.
                                              - 10 -
betas advokat har gjort gældende, at det er beta, der har udviklet og videreudviklet
mikroskopbordets tekniske funktioner siden indgåelsen af royaltyaftalen. smt har stiltiende
accepteret denne videreudvikling med deraf følgende ændring af mikroskopbordets
designmæssige udformning.
smt's tegning nr. 1013 er ikke beta bekendt og er ikke omfattet af royaltyaftalen. tegningen
er i et vist omfang udtryk for videreudviklingen af mikroskopbordet, men som forklaret af
bendy ipsen alene bestemt af betas tekniske videreudvikling.
det bestrides, at der foreligger væsentlig misligholdelse af royaltyaftalen fra betas side. det
gøres i den forbindelse gældende, at smt stiltiende har accepteret, at betaling af royalty ikke
er sket i overensstemmelse med aftalen.
smt's ensidige ophævelse af kontrakten, uden at der har foreligget væsentlig misligholdelse fra
betas side, sammenholdt med kontraktens varighed og med betas tekniske udvikling og
videreudvikling af produktet, kan ikke medføre, at betas fortsatte produktion og salg efter afta-
lens ophør kan karakteriseres som værende illoyal og en krænkelse af smt's rettigheder. beta
har således ikke foretaget handlinger, som strider mod god markedsføringsskik.
som følge heraf kan der ikke i medfør af markedsføringsloven nedlægges forbud mod betas
produktion og salg af mikroskopbordet eller fremsættes krav om erstatning.
smt's erstatningskrav bestrides i øvrigt, idet der ikke er ført bevis for, at smt har lidt et tab. et
eventuelt krav kan under ingen omstændigheder opgøres på andet grundlag end den aftalte
royalty.
sø- og handelsrettens afgørelse
efter påstandene skal retten ikke tage stilling til, om smt har ophavsret til mikroskopbordet,
men alene til, om beta har handlet i strid med god markedsføringsskik.
det lægges til grund, at poul kühl har designet bordet for smt, og at beta eller triotec aps
alene har ydet en underordnet teknisk bistand.
uanset om smt har ophavsret til bordet, må det efter rettens opfattelse i hvert fald lægges til
                                               - 11 -
grund, at bordet i sin konstruktion og funktion har særpræg, og at ændringerne i 1995 blev
foretaget af poul kühl som en videreudvikling af designet.
efter at have ydet den nævnte teknisk bistand i forbindelse med designprocessen indgik beta
ved kontrakt af 2. september 1993 på at producere og forhandle smt's bord med respekt af
smt's eneret og med forbud mod at foretage ændringer i designet. beta har endvidere betalt
royalty uden indsigelse, også efter 1995.
samarbejdet mellem parterne er bragt til ophør ved smt's skrivelse af 11. marts 1998, og
retten har ikke grundlag for at fastslå, at ophævelsen var uberettiget.
beta er efter ophøret af kontrakten ikke længere berettiget til at producere bordet, endsige til
at ændre på designet, og det er derfor uberettiget, at beta er fortsat hermed ved at sælge
bordet til leica-importøren.
i betragtning af det forudgående samarbejdsforhold og bordets særpræg er dette klart i strid
med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens ⌡ 1, og betingelserne for forbud er også
til stede, jf. markedsføringslovens ⌡ 13, stk. 1.
overtrædelsen er sket med forsæt eller grov uagtsomhed, og beta skal derfor betale
erstatning, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 2. efter det oplyste om betas fakturering i
perioden 13. marts 1998 til 30. juni 2000, jf. revisorerklæringen af 4. juli 2000, fastsættes er-
statningen efter et samlet skøn over markedsforstyrrelsen for et produkt som det omhandlede
og det tab, som smt må antages at have lidt, til 100.000 kr.
retten tager herefter smt's påstand 1 og 2 til følge og påstand 3 med et beløb på 100.000 kr.
tillagt renter som påstået.
                        thi    kendes          for   ret
beta system a/s skal anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik ved efter
den 13. marts 1998 at producere, markedsføre og sælge de i sagens bilag 1, 9 og 10
omhandlede mikroskopborde.
                                             - 12 -
det forbydes beta system a/s at producere, markedsføre og sælge de oven for nævnte
mikroskopborde.
beta system a/s skal inden 14 dage fra denne doms afsigelse betale 100.000 kr. med tillæg af
procesrente fra den 7. september 1999, til betaling sker, og 20.000 kr. i sagsomkostninger til
smt holding aps.
flemming skouboe           elmer.          ole faarup
                                     (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den