text:
                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 4. juni 2013
sag 103/2011
(1. afdeling)
i/s vestforbrænding
(advokat henning biil)
mod
dsv transport a/s
(advokat rené offersen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 9. afdeling den 22. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, poul dahl
jensen, henrik waaben, michael rekling, lars hjortnæs og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, i/s vestforbrænding, har gentaget sine påstande.
indstævnte, dsv transport a/s, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
vestforbrændings advokat anførte i et brev af 20. juni 2006 til dsv transports advokat bl.a.:
       ”afslutningsvis skal det for en god ordens skyld bemærkes, at i/s vestforbrænding for-
       beholder sig retten til at gøre et erstatningskrav gældende, såfremt dsv transport a/s
       ikke til fulde opfylder sine forpligtelser efter de indgåede kontrakter.
       endvidere bemærkes det, at kontrakterne for gentofte og gladsaxe i i/s vestforbræn-
       dings optik hænger sammen. såfremt dsv transport a/s misligholder den ene kon-
       trakt, vil den anden kontrakt også blive opsagt. misligholdelsen vil blive betragtet som
                                              - 2 -
    en alvorlig fejl, hvorefter i/s vestforbrænding ifølge udbudsdirektivets artikel 45, stk. 2,
    litra d, kan udelukke dsv transport a/s fra alle fremtidige udbud, ligesom i/s vest-
    forbrænding naturligvis vil kunne dele sine erfaringer med andre potentielle ordre-
    givere.”
dsv transports advokat anførte i et brev af 30. juni 2006 til vestforbrændings advokat bl.a.:
    ”2. status vedrørende den kontraktmæssige situation
    …
    min klient er indstillet på at afvente erfaringstallene vedrørende mængder m.v. og re-
    sultatet af tidsstudier for de enkelte lastbiler i yderligere nogle få uger (indtil både maj
    og juni-tallene foreligger) med henblik på fortsatte forligsdrøftelser med dem og deres
    klient.
    udvikler den trafikale situation sig imidlertid som forventet når broen nedrives, og fort-
    sætter den voldsomme vækst i mængderne, agter jeg på vegne min klient at afgive et
    nyt, definitivt påkrav [om at vestforbrænding skal opsige aftalen som følge af væsent-
    ligt ændrede forudsætninger]. såfremt dette ikke fører til et tilfredsstillende resultat, må
    jeg på vegne min klient forbeholde mig at suspendere aftalen/standse arbejdet eller al-
    ternativt ophæve kontrakten som misligholdt.
    …
    6.    tavshedspligt
    i deres brev af 20. ds. … anfører de bl.a., at: ”… ligesom i/s vestforbrænding naturlig-
    vis vil kunne dele sine erfaringer med andre potentielle ordregivere”.
    jeg må opfatte bemærkningen som en usaglig trussel mod min klient. jeg ser mig derfor
    nødsaget til at indskærpe tavspligtbestemmelserne i kontraktsgrundlaget samt markeds-
    føringslovens forbud mod misrekommandering.
    7.    det videre forløb
    den nuværende situation er som tidligere nævnt helt uholdbar for min klient, der sætter
    store beløb til måned for måned.
    sagen skal derfor løses indenfor en overskuelig tidshorisont på nogle få uger …
    min klient har meddelt, at deres klients forligsforslag er helt utilstrækkeligt. deres kli-
    ent må derfor tilnærme sig min klients forligsforslag eller alternativt acceptere den
    uholdbare situation, opsige aftalen og udbyde opgaven på ny, denne gang med retvisen-
    de udbudsoplysninger.”
                                              - 3 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af marcus müller og lars kri-
stoffersen.
marcus müller har supplerende forklaret bl.a., at vestforbrænding i 2005 – efter tildelings-
beslutningen men før kontraktunderskrivelsen – afholdt et kontraktmøde med dsv transport.
en af hans medarbejdere, brit schiøt-nielsen, deltog og fortalte ham senere, at dsv trans-
port ikke havde sat sig ind i udbudsmaterialet og ikke var klar over, hvornår genbrugsstatio-
nen var åben. dsv transport havde således forudsat, at man kunne komme på genbrugssta-
tionen i gentofte en time tidligere om morgenen, end det fremgik af udbudsmaterialet. miljø-
godkendelsen på genbrugsstationen tillod imidlertid ikke en tidligere åbningstid end kl. 7 om
morgenen. det gav ham anledning til bekymring, at dsv transport ikke havde sat sig ind i de
lokale forhold. da der var tale om et offentligt udbud, kunne vestforbrænding imidlertid ikke
rigtig gøre noget ved dette.
han opfattede brevet af 30. juni 2006 fra dsv transports advokat som en reel trussel om, at
dsv transport ville stoppe med arbejdet på genbrugsstationen i gentofte, idet det i brevet var
nævnt, at man forbeholdt sig at suspendere aftalen i form af at standse arbejdet eller alterna-
tivt at ophæve kontrakten som misligholdt. ved brev af 28. august 2006 skrev dsv trans-
ports advokat, at vestforbrænding måtte imødese, at dsv transport ville ophæve aftalen.
dsv transport havde ikke tilkendegivet, at man ville køre videre med aftalen, selv om man
ophævede aftalen. vestforbrænding tog situationen meget alvorligt.
i forlængelse af vestforbrændings advokats brev af 21. august 2006 fik vestforbrænding ikke
nogen egentlig bekræftelse fra dsv transport om, at virksomheden ville fortsætte med at
køre efter den 1. september 2006, men vestforbrænding fik heller ikke den modsatte oplys-
ning. dsv transport har aldrig afslået at ville afholde møder eller forhandle om dette. vest-
forbrænding kendte imidlertid ikke dsv transports betingelser for virksomhedens eventuelle
fortsatte kørsel for genbrugsstationen. vestforbrænding var i en meget svag forhandlingsposi-
tion, hvis dsv transport valgte at ophæve kontrakten, og det viste sig da også senere, at dsv
transport i interimaftalen fik det, som man ønskede sig.
                                              - 4 -
ved brev af 31. august 2006 svarede vestforbrændings advokat, at man ønskede klarhed over,
hvad der skulle ske, hvis dsv valgte at ophæve aftalen. derfor ønskede vestforbrænding, at
der blev afholdt et møde. vestforbrænding var meget bekymret over situationen.
ved brev af 1. september 2006 ophævede dsv transports advokat kontrakten. vestforbræn-
ding havde nu ikke længere nogen aftale med dsv transport om afhentning af affald fra
gentofte genbrugsstation efter denne dato. dsv transport havde ikke tilkendegivet, at man
ville fortsætte med at køre, selv om man ikke kunne blive enige om ændrede betingelser for
den fortsatte kørsel.
vestforbrænding havde ikke nogen ”plan b”. genbrugsstationen i gentofte var så stor, at man
ikke bare kunne hive en anden transportør ind til at foretage kørslerne. genbrugsstationen var
også for stor til, at man blot kunne henvise brugerne til andre genbrugsstationer. samtidig var
vestforbrænding betænkelig ved, om de øvrige transportører fra de andre genbrugspladser
kunne finde på at opsige deres kontrakter, idet der jo var tale om standardkontrakter. i så fald
ville problemet være mangedoblet. personligt var han nervøs for, om situationen ville kunne
koste ham jobbet, idet han kun havde kort anciennitet, og idet sagen kunne udvikle sig til et
voldsomt servicesvigt over for kommunen.
vestforbrænding fulgte situationen dag for dag efter den 1. september 2006 og undersøgte,
om dsv transport foretog kørslerne. han orienterede i disse dage sin direktion tæt. frem til
den 8. september var der ingen løfter fra dsv transport om, at virksomheden ville fortsætte
kørslerne. han var glad for hver dag at kunne konstatere, at dsv transport udførte arbejdet.
den 25. september 2006 blev der indgået en interimaftale. det var vestforbrænding, der
havde taget initiativ hertil. dsv transport fortsatte rent faktisk med at køre uafbrudt for gen-
brugsstationen i gentofte i hele perioden.
lars kristoffersen har supplerende forklaret bl.a., at dsv transport aldrig truede
vestforbrænding med at ophøre med at køre. det er hans oplevelse, at der var en forståelse
mellem parterne om, at dsv transport skulle fortsætte med at køre, indtil der var fundet en
ny kontraktpartner. dsv transport har i øvrigt aldrig forladt en plads. det er vigtigt i en
branche med få udbydere, at man ikke spænder ben for sig selv ved at gøre noget sådant. hvis
                                             - 5 -
en opgave er gået i hårdknude, har dsv transport altid fuldført opgaven og har taget det juri-
diske opgør senere.
han ved ikke, hvorfor dsv transport ophævede kontrakten med vestforbrænding i stedet for
at indlede en voldgiftssag. det var jens lundgaards beslutning. jens lundgaard er koncern-
direktør for dsv miljø a/s, der er moderselskabet. samtidig er jens lundgaard bestyrelses-
formand for datterselskabet dsv transport a/s, hvor han selv er administrerende direktør.
det havde hverken internt i dsv transport eller over for vestforbrænding været nævnt, at
virksomheden ville standse arbejdet på genbrugsstationen i gentofte. bemærkningen i dsv
transports advokats brev af 30. juni 2006, hvor der tages forbehold om at standse arbejdet, er
revet ud af en sammenhæng. det var ikke hans opfattelse, at dsv transport gav vest-
forbrænding indtryk af, at virksomheden på et tidspunkt ville ophøre med at køre.
dsv transport gav ikke et egentligt løfte til vestforbrænding om, at virksomheden uanset
ophævelsen ville køre videre. set i bakspejlet ville det have været godt, hvis dsv transport
havde tydeliggjort, at man agtede at køre videre, så vestforbrænding kunne have fået ro. det
var dog for dsv transport på intet tidspunkt et tema, at man ville standse arbejdet.
i 2009 havde dsv transport kontrakt med vestforbrænding vedrørende transporterne fra
genbrugsstationerne i gladsaxe og gentofte. det skal nok passe, at omsætningen fra hver af
disse genbrugsstationer udgjorde 3-5 millioner kr. pr. år, og at den samlede omsætning med
vestforbrænding således udgjorde 1-2 % af dsv transports samlede omsætning i 2009.
det kunne være velfærdstruende for dsv at miste en kontrakt vedrørende 1-2 % af omsæt-
ningen på grund af de afledede konsekvenser heraf. en stempling ville udgøre en stor risiko,
og det ville kunne udelukke dsv transport fra andre udbud og dermed være skidt for virk-
somhedens forretning. ud over de afledede konsekvenser ville det også have konsekvenser
for kapacitetsudnyttelsen. containerafdelingen, der udførte arbejde for vestforbrænding, har
ikke egne biler, men anvender underleverandørers biler, og kapacitetsudnyttelsen handler så-
ledes om at udnytte underleverandørernes kapacitet.
                                                  - 6 -
dsv transport fik foretaget en ekstern analyse af de afledede konsekvenser af, at man gene-
relt blev udelukket som kontraktpartner efter udbudsdirektivets artikel 45, stk. 2, litra d. dsv
transport vurderede, at der var en risiko for at blive udelukket ved andre lignende udbud,
herunder udbud fra amagerforbrænding. der var også en risiko for, at konkurrenterne ville
fortælle udbyderne, at udbyderne var forpligtet til at udelukke dsv transport efter udbuds-
direktivets artikel 45, stk. 2, litra d, i forbindelse med fremtidige udbud.
supplerende om retsgrundlaget
eu-domstolen har i dom af 13. december 2012 i sag c-465/11, forposta sa, truffet en præ-
judiciel afgørelse om fortolkningen af udbudsdirektivets artikel 45, stk. 2, litra d.
sagen angik gennemførelsen af udbudsdirektivet i polsk ret. efter den polske lov om tildeling
af offentlige kontrakter udelukkedes fra udbud virksomheder, ”i forhold til hvem den pågæl-
dende ordregivende myndighed på grund af omstændigheder, som [virksomheden] bærer an-
svaret for, har ophævet eller opsagt en kontrakt eller er trådt tilbage fra kontrakten, hvis kon-
traktens ophævelse eller opsigelse eller tilbagetrædelsen fra den er sket højst tre år inden ud-
budsproceduren blev indledt, og værdien af den ikke udfyldte ordre udgør mindst 5 % af kon-
traktværdien”. det fremgik af sagen, at polen ved vedtagelsen af denne lovbestemmelse
havde støttet sig på artikel 45, stk. 2, litra d.
eu-domstolen fandt, at artikel 45, stk. 2, litra d, er til hinder for en sådan national bestem-
melse. i den forbindelse udtalte domstolen bl.a.:
       ”26. begreberne ”alvorlig” ”fejl” ”i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv” i den
             nævnte artikel 45, stk. 2, første afsnit, litra d), kan … præciseres og tydeliggøres i
             national ret – dog under overholdelse af eu-retten.
       27. det bemærkes i denne forbindelse, som den polske regering med rette har anført,
             at begrebet ”fejl i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv” omfatter enhver cul-
             pøs adfærd, der har indvirkning på den pågældende operatørs faglige troværdig-
             hed, og ikke kun de overtrædelser af regler og standarder for fagetik for det er-
             hverv, som denne operatør tilhører, i snævreste forstand, som konstateres af et
             vedrørende dette erhverv fastsat disciplinært organ, eller ved en retskraftig dom.
       28. artikel 45, stk. 2, første afsnit, litra d), i direktiv 2004/18 giver således de ordre-
             givende myndigheder mulighed for bevisligt at konstatere en fejl i forbindelse
             med udøvelsen af erhverv. til forskel fra dette samme afsnits litra c) kræves der
             heller ikke en retskraftig dom for at konstatere en faglig fejl som omhandlet i be-
             stemmelsen i nævnte afsnits litra d).
                                                - 7 -
       29.   en økonomisk operatørs manglende overholdelse af sine kontraktmæssige
             forpligtelser kan derfor i princippet betragtes som en fejl i forbindelse med ud-
             øvelsen af erhverv.
       30.   begrebet ”alvorlig fejl” skal imidlertid i almindelighed anses for at henvise til en
             adfærd hos den pågældende økonomiske aktør, hvilket angiver en misligholdel-
             seshensigt eller uagtsomhed af en vis alvor hos denne. enhver delvis, upræcis el-
             ler mangelfuld opfyldelse af en kontrakt eller en del af denne kan således even-
             tuelt påvise en begrænset faglig kompetence hos den pågældende økonomiske
             operatør, men er ikke automatisk lig med en alvorlig fejl.
       31.   konstateringen af en ”alvorlig fejl” kræver i princippet endvidere, at der foretages
             en konkret og individuel vurdering af den pågældende økonomiske operatørs
             holdning.”
anbringender
vestforbrænding har yderligere anført, at der efter eu-domstolens dom af 13. december 2012
ved fortolkningen udbudsdirektivets artikel 45, stk. 2, litra d, skal lægges vægt på, om der
foreligger misligholdelseshensigt eller er udvist uagtsomhed af en vis alvor fra dsv trans-
ports side. det er således selve fejlen og ikke virkningen af fejlen, som skal være alvorlig, idet
eu-domstolens fortolkning må antages udtømmende at gøre op med direktivbestemmelsens
betingelser.
der følger heraf, at der ikke skal lægges vægt på, om fejlen efter en saglig, objektiv vurdering
er af væsentlig betydning for virksomhedens egnethed som kontraktpart, sådan som klage-
nævnet for udbud har gjort. betingelsen er ikke nævnt i eu-dommen, og den savner støtte i
ordlyden af direktivbestemmelsen, som er gennemført i dansk ret ved inkorporation.
dsv transport har yderligere anført, at det efter direktivbestemmelsens ordlyd, formål og
placering i udbudsdirektivet er velbegrundet – som klagenævnet for udbud gjorde – at vur-
dere, om fejlen efter en saglig, objektiv vurdering er af væsentlig betydning for virksom-
hedens egnethed som kontraktpart.
det er op til national ret at præcisere og tydeliggøre begreberne ”alvorlig” og ”fejl”, jf. præ-
mis 26 i eu-domstolens dom af 13. december 2012. det fremgår endvidere af præmis 27, at
fejlen skal være culpøs og have ”indvirkning” på virksomhedens faglige troværdighed, og
efter præmis 30 skal den culpøse adfærd også være af en ”vis alvor”.
                                                  - 8 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om i/s vestforbrænding var berettiget til i medfør af udbudsdirektivets artikel
45, stk. 2, litra d, at udelukke dsv transport a/s fra fremtidige udbud på grund af dsv
transports uberettigede ophævelse af kontrakten om transport af affald fra genbrugsstationen
i gentofte. efter artikel 45, stk. 2, litra d, kan en virksomhed udelukkes fra deltagelse i en
udbudsprocedure, hvis virksomheden i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en
alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret.
eu-domstolen har i dom af 13. december 2012 i sag c-465/11, forposta sa, fastslået, at ud-
budsdirektivets artikel 45, stk. 2, litra d, omfatter enhver culpøs adfærd, der har indvirkning
på den pågældende virksomheds faglige troværdighed, og at en virksomheds manglende
overholdelse af sine kontraktmæssige forpligtelser i princippet kan betragtes som en fejl i for-
bindelse med udøvelse af erhverv. begrebet ”alvorlig fejl” henviser i almindelighed til en ad-
færd hos virksomheden, som må karakteriseres som misligholdelseshensigt eller uagtsomhed
af en vis alvor. afgørelsen af, om der foreligger en alvorlig fejl, beror på en konkret og indi-
viduel vurdering.
som anført i landsrettens dom opstod der i foråret 2006 uenighed mellem vestforbrænding og
dsv transport, efter at dsv transport havde givet udtryk for utilfredshed med en række
forhold, herunder bl.a. de faktiske affaldsmængder, ventetider og trafikomlægninger. disse
forhold forpligtede efter dsv transports opfattelse vestforbrænding til i henhold til kon-
trakten at opsige denne som følge af væsentligt ændrede forudsætninger, hvilket vest-
forbrænding ikke var enig i. dsv transport ophævede herefter kontrakten.
ved voldgiftskendelsen af 16. marts 2009 fastslog voldgiftsretten, at ophævelsen af kontrak-
ten var uberettiget. dsv transport begik således en fejl ved at ophæve kontrakten. ved vur-
deringen af, om fejlen er alvorlig i udbudsdirektivets forstand, må der foretages en samlet
vurdering af parternes kontrakttvist og forløbet ved ophævelsen.
højesteret finder, at den fejl, som dsv transport begik ved at ophæve kontrakten, ikke kan
betegnes som en så alvorlig fejl, at den berettiger til udelukkelse fra fremtidige udbud. høje-
steret har herved navnlig lagt vægt på, at der forelå en reel tvist om forståelsen af kontrakten,
                                               - 9 -
og at dsv transport fortsatte med at udføre sine transportopgaver efter ophævelsen af kon-
trakten.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal i/s vestforbrænding betale 50.000 kr. til dsv trans-
port a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 18. maj 2016
sag 78/2015
(2. afdeling)
if skadeforsikring
(advokat jens rostock-jensen)
mod
vestas wind systems a/s
og
vestas deutschland gmbh
(advokat lotte eskesen for begge)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 7. afdeling den 31. marts 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, vibeke
rønne, oliver talevski og kurt rasmussen.
påstande mv.
appellanten, if skadeforsikring, har påstået frifindelse.
de indstævnte, vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh (i det følgende be-
tegnet under et som vestas), har påstået stadfæstelse med den ændring, at if skadeforsikring
skal betale eur 22.719.585,83 til vestas med rente i henhold til rentelovens § 5, stk. 1, såle-
des at eur 5.497.948,32 forrentes fra den 28. september 2011, eur 8.570.239,51 forrentes
fra den 27. juni 2012, eur 4.216.139 forrentes fra den 30. oktober 2013, eur 2.081.000 for-
rentes fra den 6. november 2014, eur 1.238.000 forrentes fra den 29. september 2015 og
eur 1.116.257 forrentes fra den 4. april 2016.
                                               - 2 -
parterne er enige om, at den relevante forsikringspolice er erhvervs- og produktansvarsforsik-
ringen for 2006, der har en maksimal dækningssum på 200 mio. kr. da if skadeforsikring
allerede har foretaget udbetalinger under policen med 5,6 mio. kr. for andre skader, udgør den
maksimale resterende dækningssum 194,4 mio. kr. der er enighed mellem parterne om, at
vestas’ tab overstiger dette beløb. if skadeforsikring har efter landsrettens dom betalt 25 mio.
kr. til vestas. påstandsbeløbet er derfor opgjort til 169,4 mio. kr. svarende til eur
22.719.583,83.
for højesteret er parterne endvidere enige om, at vestas efter tysk og østrigsk ret er erstat-
ningsansvarlig over for selskabets kunder i anledning af de opståede revnedannelser på de
vindmøllefundamenter, hvorpå der er placeret vindmøller af typerne v66, v80 og v90, at der
er tale om en serieskade som nærmere omhandlet i § 11 i forsikringsbetingelserne for er-
hvervs- og produktansvarsforsikringen, og at vestas’ krav ikke er forældet.
for højesteret drejer tvisten sig herefter alene om, hvorvidt skaden er dækket af erhvervs- og
produktansvarsforsikringspolicen for 2006, kapitel vi other special conditions, punkt 4, cal-
culations and consultancy, 1. afsnit, eller om skaden er dækket af bestemmelsens 2. afsnit
med et maksimum på 25 mio. kr. pr. krav pr. år svarende til det beløb, som if skadeforsikring
har betalt til vestas efter landsrettens dom.
hvis skaden er dækket af policens punkt 4, 1. afsnit, er der endvidere spørgsmål om, hvorvidt
skaden er omfattet af forsikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c, med et maksimum på 50
mio. kr.
supplerende sagsfremstilling
af vestas’ erhvervs- og produktansvarspolice af 20. juni 2006 hos if skadeforsikring, som
var gældende for perioden 1. januar til 31. december 2006, fremgår bl.a. følgende:
        ”insurance policy - liability
        …
        general liability and product liability insurance
        …
        special conditions
        …
        vi. other special conditions
                                                 - 3 -
      …
      4. calculations and consultancy
      the insured’s activities as a consultant, advisor, know-how provider, etc. are covered
      by this policy if supplied in direct connection with the supply of physical products or
      services.
      further the insurance is extended to cover liability for physical damage suffered by the
      insured’s in consequence of incorrect or insufficient consultancy, supervising or com-
      munication of know-how without delivery of the insured’s product at the same time,
      however up to a maximum sum of dkk 25,000,000 per claim per year. furthermore it
      is a condition that consultancy/supervising are given and that know how is communi-
      cated in relation with fields of activity that the insured’s normally undertake
      for the sake of clarity it is explicitly stated that the insured’s activities in respect of
      condition monitoring, distance surveillance and control of wtgs are considered ser-
      vices covered by the general provisions under this insurance concerning public liabili-
      ty, and consequently the special sublimit stated above does not apply to property dam-
      age or personal injury following from such service.
      …
      general conditions for combined commercial and product liability insurance
      …
      product liability
      s. 3 [§ 3]
      …
      (4)
      the insurance shall cover the insured’s liability for claims arising out of damage to or
      loss concerning property:
      a)
      which the insured’s product or service is made a part of, mixed with or incorporated
      into, joined with, used as packaging for, or with which it is otherwise connected,
      b)
      which the insured’s product or service is processed for, used in the processing of, or for
      which it is used as feedstuff,
      c)
      where the insured’s product or service is used in the manufacturing, processing or other
      kinds of treatment of such property.
      …”
der er til brug for højesteret udarbejdet følgende hjælpebilag med sammenligning af bereg-
nings- og rådgivningsklausulen for den ovenfor anførte forsikringspolice for 2006 (i dansk
oversættelse) og den forsikringspolice, som gjaldt for 2004:
                                               - 4 -
      ”2004
      beregninger og rådgivning
      forsikringen dækker udelukkende den del af sikredes virksomhed, som vedrører fabri-
      kation og/eller salg af vindmøller samt tilknyttede ydelser hertil.
      forsikringen dækker kun ansvar for skade forvoldt i forbindelse med beregninger og
      rådgivning, når ansvaret pådrages i direkte tilknytning til de af forsikringen omfattede
      og leverede produkter.
      heraf følger, at ansvar der ifaldes i forbindelse med konsulent- og rådgivningsvirksom-
      hed (knowhow) eller anden immateriel virksomhed ikke dækkes.
      dog er ansvar for fysisk skade som følge af fejlagtig eller mangelfuld rådgivning, su-
      pervising/tilsyn og formidling af knowhow, som sikrede har pådraget sig, dækket i det
      tilfælde en bygherre, der i øvrigt modtager leverance fra sikrede i form af møller ekskl.
      tårn/fundament, får fremstillet tårne/fundamenter ud fra tårn/fundament-design leveret
      af vestas. endvidere er ansvar for fysisk skade i forbindelse med supervising/tilsyn i
      forbindelse med opstilling af sikredes produkter omfattet.
      2006
      beregninger og rådgivning
      den forsikredes aktiviteter som rådgiver, formidler af knowhow, osv. er dækket af
      denne police, såfremt denne rådgivning leveres i direkte forbindelse med leveringen af
      fysiske produkter eller serviceydelser.
      derudover er forsikringen udvidet til at dække ansvar for fysiske skader lidt af den for-
      sikrede som følge af urigtig eller utilstrækkelig rådgivning, tilsyn eller formidling af
      knowhow uden samtidig levering af den forsikredes produkter, dog maksimalt med et
      beløb på kr. 25 millioner pr. krav pr. år. ydermere er det en betingelse, at rådgivnin-
      gen/tilsynet ydes og at knowhow formidles i forbindelse med aktivitetsområder, som
      den forsikrede normalt ville påtage sig.
      for klarheds skyld skal det udtrykkeligt fastslås, at den forsikredes aktiviteter for så
      vidt angår tilsyn, fjernovervågning og kontrol af vindturbiner anses for værende ser-
      viceydelser, der er dækket af de generelle bestemmelser om ansvarsforsikring, og som
      følge deraf gælder den særlige begrænsning angivet ovenfor ikke for tingsskade eller
      personskade som følge af sådanne serviceydelser.”
af et arbejdsskema, som i 2004 dannede grundlag for udformningen af vestas’ fremtidige
forsikringsprogram, fremgår bl.a.:
                                        - 5 -
”bilag    1: arbejdsskema for udvikling af ny forsikringspolitik til vestas
generelt vedrørende forløb om udvikling af forsikringspolitik for vestas
vestas ønsker gennem sammenlægningen af de 2 virksomheders hidtidige forsikringspolitik at
udforme en fremtidig forsikringspolitik, der bygger på de bedste erfaringer fra de 2 virksomheder.
til brug for implementeringen og brokingen af den fremtidige forsikringspolitik ønsker vestas
udarbejdet og godkendt medsendte som dokumentation for hvilke dele af forsikringspolitikken
som forsikringsselskabet vil acceptere.
forsikringsselskabet bedes derfor venligst gennemgå nedenstående oversigt over ønsker til fremti-
dig forsikringspolitik og ved underskrift ud for hver enkelt område bekræfte deres stillingtagen.
arbejdsmetode:
for at udform den bedste forsikringspolitik for vestas har der været foretaget en detaljeret gen-
nemgang af de 2 politikker. gennemgangen har medført en del spørgsmål til de nuværende selska-
ber, som er anført i arbejdsskemaer på hver enkelt forsikringsområde. arbejdsskemaerne er frem-
sendt til selskaberne sammen med kopi af tidligere policer fra forsikringsselskaberne for kom-
mentering.
efterfølgende har rm afdelingen og rådgivere været til møde med forsikringsselskaberne for at
drøfte deres kommentarer i skemaerne og give selskaberne uddybende forklaringer.
i den udstrækning det enkelte forsikringsselskab har villet reagere og kommentere har vi modtaget
oplysninger og bygget vores konklusioner om hvilket forsikringsselskab, der kan opfylde de krav,
der er stillet fra vestas.
                                                                  if’s kommentarer    if’s bekræftelse
dækningsområde             dækning
                                                                  …                   …
…                          …
virksomhedens art          alle aktiviteter, der kan henføres til if: ok              det må vi dis-
                           sikredes normale forretningsom-                            kutere nær-
                           råde herunder, men ikke begrænset      dog "garantirepa-   mere, vi ønsker
                           til: produktion, salg, transport samt  rationer af vind-   naturligvis ikke
                           service og garantireparationer af      møller" bør udgå    der skal være
                           vindmøller og reservedele samt         fra virksomhedens   huller i dæk-
                           supervision i forbindelse hermed.      art da denne dæk-   ningen.
                           uddannelse og træning af interne       ning ligger under
                           og eksterne montører. opstilling og    property
                           nedtagning (repowering) af vind-       (car/ear);
                           møller og vindmølleparker, herun-
                           der på turn-key basis, drift af egne   optica:
                           møller, svejsning og anden metal-      dette kan ikke
                           bearbejdning som underleverance.       udgå af virksom-
                                                                  hedens art idet der
                                                                  kan opstå ansvars-
                                                                  skader som ikke
                                                                  vil være omfattet
                                                                  af car/ear.
                                                 - 6 -
              ingrediens- og kom-   dkk 25.000.000 pr. år.               if: ok     ok
              ponent, skade / tab
                                    i forbindelse med fastsættelse af
                                    den fremtidige politik indhentes
                                    tilbud på ingrediens- og kompo-
                                    nentdækning med en højere forsik-
                                    ringssum, f.eks. dkk 50.000.000
              …                     …                                    …          …
              beregninger og råd-   forsikringen dækker ikke ansvar      if: ok     ok
              givning               for skader, der må tilskrives fejl i
                                    tegninger, anvisninger, beregninger
                                    eller konstruktioner foretaget af
                                    personer, som ikke er ansat i sikre-
                                    des virksomhed. dog er ansvar for
                                    fysisk skade som følge af fejlagtig
                                    eller mangelfuld rådgivning, su-
                                    pervising/tilsyn og formidling af
                                    knowhow, som sikrede har pådra-
                                    ges sig dækket i det tilfælde en
                                    bygherre, der i øvrigt modtager
                                    leverance fra sikrede i form af
                                    møller ekskl. tårn/fundament, får
                                    fremstillet tårne/fundamenter ud
                                    fra tårn/fundament-design leveret
                                    af vestas. endvidere er ansvar for
                                    fysisk skade i forbindelse med
                                    supervising/tilsyn i forbindelse
                                    med opstilling af sikredes produk-
                                    ter omfattet.
                                                                                “
ved mail af 8. september 2004 tilbagesendte mikkel vangsgaard fra if skadeforsikring ar-
bejdsskemaet til poul bach hansen fra optica, som var forsikringsrådgiver for vestas, med
teksten: ”hermed bekræftelser/kommentarer i relation til ansvar”.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af rikke berlin og supplerende forklaring af
mikkel vangsgaard, hanne halse og bernt sandell.
mikkel vangsgaard har supplerende forklaret bl.a., at han blev ansat i if skadeforsikring i
1996. han har siden juni 2015 været ansat i codan, hvor han har vestas som kunde.
                                              - 7 -
hos if skadeforsikring havde han ansvaret for vestas fra 1996, indtil if skadeforsikring mi-
stede vestas som kunde i 2008 eller 2009. vestas flyttede sine forsikringer til aig og senere
til codan. han var underwriter og tog stilling til alle problemstillinger i relation til vestas.
”underwriter” er en betegnelse for en person, der kan binde forsikringsselskabet og tegne
forsikringer på vegne af selskabet. han var ikke skadebehandler.
bestemmelsen om ”beregninger og rådgivning” i erhvervs- og produktansvarspolicen for
2004 vedrørende dækning for fundamenter blev indsat på foranledning af palle njor. han
husker ikke, hvordan bestemmelsen tidligere var formuleret. han husker ikke samtalen med
palle njor, og han husker ikke, om hans forklaring i landsretten om, at rådgivningsdækningen
alene vedrørte vindmølletårne, er udtryk for, at bestemmelsen alene vedrørte tårne. klausulen
er udtryk for, at der i den almindelige produktansvarsforsikring er en iboende dækning ved
beregninger og rådgivning for skade ”væk fra produktet”. klausulen er omtalt i børge dahls
bog: erhvervs- og produktansvarsforsikringer – almindelige forsikringsbetingelser med
kommentarer, udgivet i 1987, som et fortolkningsbidrag til skafor-vilkåret. det andet af-
snit i bestemmelsen om ”beregninger og rådgivning” er en repetition af dette. det er en ibo-
ende dækning, som ville have været der, uanset om det stod i policen. dækningen omfatter en
situation, hvor vestas leverer en mølle, hvortil der er knyttet instruks, som forvolder skade på
noget andet.
det tredje afsnit af bestemmelsen slår fast, at konsulent- og rådgivningsvirksomhed ikke er
dækket.
det fjerde afsnit afspejler if skadeforsikrings tilbud om dækning, som om rådgivning havde
været ydet i forbindelse med levering af et fundament. derfor kaldes det skadedækning og
ikke dækning for professionelt ansvar. dækningen omfatter en situation, hvor vestas leverer
en mølle og ikke et fundament, men derimod designet til fundamentet. if skadeforsikring til-
bød dækning, som om vestas havde leveret et fundament, og dækningen omfatter risikoen for
skade på noget uden for fundamentet – ikke skade på selve fundamentet. hvis vestas leverede
tårn og fundament, ville der ikke være dækning for skade på fundamentet, da dette ville være
et rent mangelsansvar, som ikke er dækket af forsikringen.
                                                 - 8 -
for så vidt angår erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2005 og 2006 ønskede vestas,
at originalen skulle være på engelsk. det første afsnit af punkt 3 om ”calculations and consul-
tancy” i 2005-policen svarer til andet afsnit i bestemmelsen om ”beregninger og rådgivning” i
2004-policen med den iboende dækning. dækningen omfatter skade som følge af fejlagtig
rådgivning i forbindelse med det produkt, man leverer, f.eks. i form af vejledninger. det lig-
ger i ordene ”supplied in direct connection with”, at der skal være tale om rådgivning, der er
foretaget i relation til, og som knytter sig til et leveret produkt, f.eks. rådgivning, der knytter
sig til en leveret vindmølle, og ikke noget andet.
rådgivning, der knytter sig til et fundament, som vestas ikke har leveret, og som forvolder
skade, placerer han i bestemmelsens andet afsnit, som vedrører skade på noget andet end fun-
damentet, f.eks. skade på tredjemand – altså skade ”væk fra” fundamentet. det andet afsnit
svarer ikke helt til fjerde afsnit af bestemmelsen i 2004-policen. dækningen er udbredt til
ikke alene at dække rådgivning i forbindelse med tårne og fundamenter, men også andre for-
mer for rådgivning uden tilknytning dertil. dækningen i fjerde afsnit af bestemmelsen i 2004-
policen indgår i og kan siges at være en delmængde af dækningen i andet afsnit af bestemmel-
sen i 2005-policen. han mener, at sumbegrænsningen på 25 mio. kr. kom ind i forbindelse
med, at vestas’ forsikringer blev bragt i udbud, hvor der blev forelagt et vilkår, som if skade-
forsikring skulle give tilbud på. vestas bad om fuld dækning for professionelt ansvar, hvilket
if skadeforsikring afslog, men de tilbød skadedækning. vestas bad nok om dækning for pro-
fessionelt ansvar på 25 mio. kr., hvorefter if skadeforsikring tilbød skadedækning på 25 mio.
kr. sumbegrænsningen kan også have sammenhæng med, at dækningen blev udbredt til ikke
alene at dække rådgivning i forbindelse med tårne og fundamenter.
arbejdet med at sammenlægge forsikringsprogrammerne for de to fusionerede virksomheder
blev igangsat i løbet af 2004. han mener, at optica, som var forsikringsrådgiver for vestas,
lavede et ”værk”, hvor man prøvede at holde dækningerne op mod hinanden. det var arbejds-
beskrivelser i samme form som ”arbejdsskema for udvikling af ny forsikringspolitik for ve-
stas”, udarbejdet af optica, men han husker ikke, om det var netop dette arbejdsskema. de
foretog en gennemgang, hvor dækningerne blev holdt op mod hinanden. han kan ikke huske
baggrunden for ønsket om en forhøjelse af forsikringssummerne for ”behandling og bear-
bejdning” samt ”ingrediens- og komponent”-dækningen. for så vidt angår beskrivelsen af
dækningen for ”beregninger og rådgivning” i arbejdsskemaet har han set tilsvarende tekst i
                                               - 9 -
codan-regi. det er muligt, at det er et policevilkår fra codan. han husker ikke, om if skade-
forsikring svarede ”ok” til vilkåret. det skete for 11 år siden. der var heller ikke angivet no-
gen dækningssum på dette punkt i 2004-policen. dækningsområdet var ikke sumbegrænset.
efterfølgende stod forsikringsmægleren, marsh, for udbuddet af vestas’ forsikringer i efter-
året 2004. marsh lavede et udbudsmateriale, som if skadeforsikring afgav tilbud på. det om-
talte arbejdsskema var ikke en del af udbudsmaterialet. arbejdsskemaet må have været et led i
den forsikringsanalyse, der blev foretaget forud for, at vestas’ forsikringer blev sat i udbud.
han kan ikke huske, at if skadeforsikring bekræftede, at arbejdsskemaet var det, man kunne
gå videre med i forhold til forsikringsdækning. der var forud for forsikringsudbuddet en pro-
ces, hvor de to fusionerede selskabers forsikringsdækninger blev holdt op mod hinanden. if
skadeforsikring afgav tilbud, og der var forhandlinger, som ledte til 2005-policen. det har
ikke sammenhæng med, hvad vestas ønskede sig i et arbejdsskema.
han forklarede i landsretten, at det er if skadeforsikrings opfattelse, at skaderne på funda-
menterne ville være omfattet af ingrediens- og komponentskadedækningen under erhvervs- og
produktansvarsforsikringen. dette var ikke noget, de drøftede i forbindelse med etableringen
af dækningen. han er ikke helt sikker på, at han nu kan få det til at hænge sammen. dæknin-
gen omfatter ”væk fra produktet”. han kan ikke få det til at hænge sammen, at det skulle være
en ingrediens- og komponentskadedækning. hvis vestas ydede rådgivning i forbindelse med
produktet, ville if skadeforsikring sidestille dækningen med, at vestas havde leveret funda-
mentet i forbindelse med rådgivning. det omfattede skade ”væk fra det”, der blev leveret. han
kan ikke forklare, hvordan rådgivning kan være en ingrediens eller en komponent – det er
normalt noget, man sammenføjer.
som forklaret i landsretten ville vestas i forbindelse med udbuddet for 2005 gerne have dæk-
ning for professionelt rådgivningsansvar, som skulle dække formuetab, hvilket if skadeforsik-
ring afslog, hvorefter rådgivningsansvaret alene blev medtaget som en ren skadedækning.
ved ingrediens- og komponenttab er man inde i en ren formuetabssituation. der er ikke sket
en skade, men der er noget, der skal laves om. if skadeforsikring tilkendegav over for marsh i
forbindelse med afgivelsen af tilbuddet, at de ikke ville give en fuld professionel ansvarsdæk-
ning, men alene en skadedækning, som kun omfattede fysisk skade. if skadeforsikring tilbød
den skadedækning, der er angivet i andet afsnit af bestemmelsen om ”calculations and
                                                - 10 -
consultancy” i 2005-policen. for rådgivning ydet i forbindelse med levering af et produkt
ville der være en iboende dækning, og dækningen omfatter derfor skadedækning for
rådgivning i forbindelse med noget, de ikke leverer, f.eks. et fundament. han husker ikke
ordret, at det blev drøftet, at det var vigtigt for vestas at få en ren rådgivningsdækning uden
samtidig levering af et produkt, men det hænger godt sammen med udbuddet, hvor if
skadeforsikring afviste fuld dækning for professionelt ansvar og i stedet gav en
skadedækning.
han er langt hen ad vejen enig i bernt sandells forklaring for landsretten om, at rådgivning
var omfattet af forsikringen, når vestas leverede en mølle. i sagen med fundamenterne i
tyskland måtte vestas levere fundamentdesign for at kunne sælge møllerne. det var et krav
for at kunne levere, men rådgivningen blev ikke ydet i sammenhæng med levering af møl-
lerne.
hanne halse har supplerende forklaret bl.a., at hun fortsat er ansat i vestas, men at hun siden
februar 2012 har været ansat i en ny stilling som ansvarlig for bestyrelsessekretariatet.
vestas ønskede efter fusionen at samle sine forsikringer i et masterprogram. det skete med
rådgivning fra optica, som udarbejdede arbejdsskemaer, hvori alle forsikringsvilkår blev ind-
føjet. der blev udarbejdet en oversigt over policerne i de to forsikringsselskaber og derefter et
skema med vestas’ krav til forsikringerne. vestas’ krav til dækningen var anført i ”arbejds-
skema for udvikling af ny forsikringspolitik til vestas” under ”dækning”. arbejdsskemaet
blev sendt ud til de to forsikringsselskaber, codan og if skadeforsikring. de fik kommentarer
fra codan og if skadeforsikring og havde derefter interne møder, hvor de gennemgik ske-
maet, navnlig med opmærksomhed på, om der var huller i dækningen. dette var de meget
opmærksomme på, da der nu var to forsikringsselskaber. de holdt også møder med forsik-
ringsselskaberne og nåede til et færdigt arbejdsskema. det færdige skema gik tilbage til op-
tica, som rådgav vestas om, hvad der var den bedste forsikring. hun opfattede angivelsen af
”ok” i svarene i skemaet som accept af vestas’ krav til forsikringsdækningen, hvilket mikkel
vangsgaard bekræftede i en mail af 8. september 2004 til poul bach hansen, der var ansat
hos optica. med hensyn til dækningssummerne for ingrediens- og komponentdækningen,
herunder at der skulle indhentes tilbud på dækning med en højere forsikringssum, f.eks. 50
                                             - 11 -
mio. kr., var det hendes vurdering, at en dækning på 50 mio. kr. ville være et meget godt tal,
da dækningen for hvert af de fusionerede selskaber havde været 25 mio. kr.
den første del af den dækning, der var beskrevet for ”beregninger og rådgivning” i arbejds-
skemaet, var en tekst, der stammede fra neg micon. man satte teksterne fra de to fusionerede
selskaber sammen for at opnå ”det bedste af alle verdener”. i 2005-policen for erhvervs- og
produktansvarsforsikringen blev ordlyden en anden og mere enkel, men indholdet var det
samme som beskrevet i arbejdsskemaet, da dækningen skulle være den samme som for de to
tidligere selskaber. dækningen for ”beregninger og rådgivning” var vigtig for hende, da hun
vidste, at forkert rådgivning kan have stor økonomisk betydning for hele vestas, f.eks. hvis
samme problem som i tyskland var opstået i hele verden. der var helt bevidst ingen under-
sum for beregninger og rådgivning. hun kunne ikke leve med en undersum på dette område.
det havde de to fusionerede selskaber ikke haft, så hvorfor skulle hun acceptere det? de ville
ikke acceptere en ringere dækning. hvis if skadeforsikring havde begrænset dækningen for
beregninger og rådgivning til 25 mio. kr., ville vestas være gået til codan. de kunne holde de
to forsikringsselskaber op imod hinanden.
da arbejdsskemaet var udarbejdet, vidste de, hvilke forsikringer og forsikringsselskaber de
ville gå videre med. de bad marsh om at stå for forhandlingerne. det vigtigste for vestas i
forhandlingerne var ikke prisen, men at opnå et fuldt integreret masterprogram, der også dæk-
kede tyskland og usa, hvilket vestas ikke havde haft tidligere. marsh blev underwriter og
stod for at udarbejde den rigtige policetekst for at få en robust forsikringsdækning, som
mindst var på højde med tidligere dækning. forsikringsselskaberne vidste godt, at det var det,
det drejede sig om.
med hensyn til bestemmelsen om ”calculations and consultancy” i punkt 3 i erhvervs- og
produktansvarsforsikringspolicen for 2005 drøftede de indgående, i hvilke situationer vestas
leverede møller sammen med rådgivning, samt hvornår vestas leverede rådgivning uden no-
get andet. det første afsnit dækkede alt, hvad vestas leverede – med eller uden fundamenter.
alle leverancer fra vestas var omfattet af denne klausul. nogle gange ønsker en kunde at lade
egne entreprenører udføre noget – normalt kun fundamentet. tanken med det første afsnit var,
at dækningen omfattede situationer, hvor vestas leverede rådgivning med et produkt. det blev
formuleret sådan for at undgå eventuelle misforståelser i formuleringen i den tidligere vestas-
                                              - 12 -
police. ordlyden skulle være stensikker. det blev ikke kommunikeret til hende, at if skade-
forsikring ville begrænse dækningen for design af fundamenter til 25 mio. kr. i så fald ville de
ikke have tegnet forsikring hos if skadeforsikring, når codan gerne ville have forsikringen.
det andet afsnit i punkt 3 var en ren ”grep-dækning”, som ikke var omtalt i arbejdsskemaet.
”grep-dækningen” var et ønske, hun gerne ville have opfyldt, og det kom ind i sidste øjeblik
af forhandlingerne i slutningen af 2004 som følge af, at de ikke havde kunnet opnå dækning
for grep a/s på london-markedet eller hos codan. grep a/s var et datterselskab under det
tidligere neg micon, som ydede rådgivning om bl.a. ”wind and site”-forhold – altså place-
ringen af møller. rådgivningen blev ikke nødvendigvis leveret i relation til en neg micon
mølle. grep a/s var en ren rådgivningsvirksomhed. dette var hun meget bekymret for, da
grep a/s også ydede rådgivning til amerikanske virksomheder, hvor forkert rådgivning
kunne indebære meget stor skade, som vestas ville skulle betale. vestas ønskede derfor at få
dækning for professionelt rådgiveransvar under den almindelige police. det andet afsnit af
punkt 3 kom således først ind i policen omkring den 29. december 2004, og det er baggrunden
for, at undersummen blev skrevet ind i hånden. den professionelle ansvarsdækning var om-
fattet af det andet afsnit. hun accepterede en undersum på 25 mio. kr. for aktiviteterne i
grep a/s, fordi hun ikke kunne få en anden forsikring på markedet og for at undgå et hul i
dækningen. ordene “without delivery of the insured’s product” beskrev, at det var en ren råd-
givningsdækning. al anden rådgivning i relation til mølle, tårn, fundament mv. skulle være
omfattet af dækningen i det første afsnit.
hun kan ikke udtale sig om, hvorvidt det første afsnit i punkt 3 om ”calculations and consul-
tancy” i 2005-policen svarer til det andet afsnit i bestemmelsen om ”beregninger og rådgiv-
ning” i 2004-policen, da hun i bund og grund ikke kender 2004-policen. hun har ikke for-
handlet 2004-policen og kan ikke udtale sig derom. hun bad derfor om en ny police, som hun
kunne forstå. hun havde ikke ansvaret for forsikringer på det tidspunkt. det var den juridiske
chef for vestas, jørgen peter nielsen, der havde ansvaret for forsikringerne, og hans rådgiver
var palle njor. det var palle njor, der fik indføjet et ”dog” i fjerde afsnit af bestemmelsen i
2004-policen, og hun kan derfor ikke udtale sig derom, men bestemmelsen var baggrunden
for, at hun fik ændret formuleringen i 2005-policen. hun ved ikke, om den gamle klausul var
skrevet af marsh.
                                              - 13 -
optakten til mødet med if skadeforsikring i 2007, hvor det stod klart, at der kunne være an-
svarsmæssige problemer for vestas, var, at de havde modtaget den sagkyndige rapport fra
professor minnert. hun indkaldte if skadeforsikring til et møde hos optica. hun bad advokat
lotte eskesen om at se på den tyske police hos gothaer, som havde en dækning, som indebar,
at de fem første skader blev dækket fuldt ud, de næste skader blev dækket halvt, og de reste-
rende skader blev ikke dækket. vestas måtte orientere if skadeforsikring om, at vestas ville
få gothaer og de lokale policer til at betale forud for masterpolicen. på mødet blev det helt
sikkert ikke sagt, at vestas’ dækning var reduceret til 25 mio. kr. det blev tegnet på en tavle,
at omkostningerne kunne blive 30.000 euro pr. fundament, og de beregnede, hvor meget dette
kunne beløbe sig til ved 1.000 eller 1.200 møller. thomas berg blev rystet men tilkendegav,
at der naturligvis var dækning, og der blev ikke nævnt en begrænsning på 25 mio. kr.
hovedreglen er, at vestas leverer møller med fundament. sådan var det i gamle vestas, og
sådan er det også i dag. normalt vil kunden ikke selv lave fundamenter – det var en tysk ”op-
findelse”. det var derfor, palle njor prøvede at få en særlig dækning ind i den gamle vestas
forsikring.
bernt sandell har supplerende forklaret bl.a., at han har arbejdet 25 år i forsikringsbranchen,
heraf 20 år hos marsh, hvor han fortsat er ansat og beskæftiger sig med forsikringsrådgivning.
han er en del af et større team, der arbejder med vestas som kunde.
marsh fik forsikringsmægleropgaven for det gamle vestas i 2003 og blev i 2004 forsikrings-
mægler for hele den fusionerede vestas-koncern. analysearbejdet, der blev udført med hen-
syn til ansvarsforsikringen forud for 2005-policen, var en del af det sædvanlige arbejde, som
marsh udfører for sine kunder. en sådan analyse indeholder bl.a. en beskrivelse af kundens
risiko. de bliver sammen med kunden enige om forsikringsbehovet, hvorefter de prøver at
skaffe den bredest mulige forsikringsdækning til den lavest mulige pris. de skulle bl.a. gen-
nemgå vestas’ eksponering og skadesstatistik samt forholdene i neg micon. de skulle fore-
slå forbedringer og udarbejde en forbedringsstrategi, herunder eventuelt gennem udbud. ve-
stas ønskede at benytte de to tidligere forsikringsselskaber, og man valgte derfor et begrænset
udbud alene til codan og if skadeforsikring. marsh anbefalede en løsning til vestas, som
valgte den dækning og det forsikringsselskab, de ville have.
                                               - 14 -
bestemmelsen om beregninger og rådgivning i erhvervs- og produktansvarsforsikringen blev
ændret i forbindelse med 2005-policen. der var en bestemmelse i den gamle vestas-police,
som mindede om bestemmelsen i 2005-policen. de drøftede navnlig den situation, hvor råd-
givning blev leveret separat.
første afsnit af punkt 3 om ”calculations and consultancy” i 2005-policen er efter hans opfat-
telse overflødig. det er et basisvilkår, der omfatter rådgivning i forbindelse med levering af et
produkt. det svarer til en situation, hvor der leveres et fjernsyn og i den forbindelse også leve-
res en vejledning om, hvordan fjernsynet skal tilsluttes. hvis der er fejl i vejledningen, vil det
være dækket af bestemmelsen. ved levering af vindmøller sammen med tegninger til funda-
mentet, vil dette være ”supplied in direct connection with” produktet, som er vindmøllen. det
første afsnit af punkt 3 svarer i store træk til det andet afsnit i 2004-policens bestemmelse om
”beregninger og rådgivning”. det er en omformulering af det samme budskab, og det er en
gentagelse af skafor’s basisdækning. han er enig i, at beskrivelsen i note 96 i børge dahls
bog: erhvervs- og produktansvarsforsikring – almindelige forsikringsbetingelser med kom-
mentarer, udgivet i 1987, er dækkende for det produkt, som rådgivningen knyttede sig til. det
er rigtigt, at noten i børge dahls bog knytter sig til standardvilkåret i § 3, stk. 1.
hvis en manual beskriver, hvordan en vindmølle skal passes, og manualen er forkert, hvilket
forvolder en skade, så vil skaden være omfattet af produktansvaret. hvis vestas også leverede
fundamentet, og der med fundamentet fulgte rådgivning, som forvoldte skade på fundamentet,
ville det være et mangelsansvar. det kunne f.eks. være en forkert instruktion om at bestryge
fundamentet med olie. det er imidlertid et tænkt eksempel, da vestas ikke leverede funda-
menterne. det er en anden situation. han vil hellere sammenligne situationen med, at man
køber et fjernsyn med en medfølgende instruks om, at fjernsynet skal tilsluttes med et særligt
stik. hvis denne vejledning er forkert, følger den med produktet, og hvis huset brænder ned
som følge af den forkerte vejledning, vil det være dækket af forsikringen. ordene ”i direkte
tilknytning til” i 2004-policens bestemmelse om ”beregninger og rådgivning” knytter sig ikke
til den rådgivning, der leveres med møllen. der ligger deri, at der skal være en naturlig sam-
menhæng.
klausulen i andet afsnit af punkt 3 om ”calculations and consultancy” i 2005-policen var en
professionel ansvarsudvidelse for rådgivning. dækning for rådgivning, som leveres separat
                                               - 15 -
fra et produkt, kaldes for en professionel rådgivningsudvidelse. det var en professionel an-
svarsforsikring, som blev bygget oven på. normalt ydes der ikke dækning for separat rådgiv-
ning. klausulen blev indføjet på grund af datterselskabet grep a/s, som kun ydede rådgiv-
ning. klausulen var interessant at få ind, fordi vestas via grep a/s ydede rådgivning uden
tilknytning til et produkt, hvilket ellers ikke ville være omfattet af dækningen. en ren rådgiv-
ningsdækning er normalt kendetegnet ved at dække både formuetab og fysiske skader. man
kan ikke altid håndtere ansvar for rent formuetab under en erhvervs- og produktansvarsforsik-
ring.
vestas har altid ønsket så meget formuetabsdækning som muligt, men det kan være svært at
opnå fuld dækning for separat rådgivningsansvar, og forsikringen bliver da alt for dyr. der
findes en angelsaksisk ”standard pure financial loss extension”, som dækker rene formuetab,
og som kan tilkøbes til erhvervs- og produktansvarspolicer, som normalt kun dækker fysisk
skade og personskade. forsikringsselskaber med begrænset kapacitet ønsker imidlertid ikke at
tegne en sådan forsikring. i udbudsmaterialet i 2015 forsøgte de at omfortolke omfanget af
ingrediens- og komponentdækningen, som der er reassurance for, således at de kunne opnå
den bredere dækning, som de ønskede. de forsøgte altså at se bort fra, hvordan man traditio-
nelt forstår omfanget af en ingrediens- og komponentklausul. det var et helt andet grundlag,
hvorpå de forsøgte at opnå dækning i 2015, og det har ikke betydning for, hvordan de gamle
forsikringer skal forstås. udbudsmaterialet fra 2015 var inspireret af, at if skadeforsikring
ikke ville yde dækning i denne sag.
det er korrekt, at vestas i 2005 ønskede en dækning, som skulle være mindst lige så god som
den tidligere dækning. de bad if skadeforsikring og codan om at byde på en sådan dækning.
i udbudsmaterialet var beskrevet bl.a. den ønskede dækning, som omfattede basisvilkår samt
en række udvidelser. udvidelserne kunne kategoriseres i standardklausuler, som f.eks. ingre-
diens- og komponentdækning, samt i klausuler, der var særlige for vestas, f.eks. vedrørende
køb af entrepriseforsikringer, som også omfattede ansvar, og som skulle ”spille sammen med”
erhvervs- og produktansvarsforsikringen. vestas bad specifikt om at få den udvidede profes-
sionelle ansvarsdækning vedrørende det rene rådgivningsansvar. den 29. december 2004
sendte marsh et forhandlingsdokument til if skadeforsikring, hvor marsh bad if skadeforsik-
ring om at bekræfte, at de var enige i forståelsen af en række klausuler, herunder at rådgiv-
ning, som fulgte et produkt, var omfattet i tilfælde af fysisk skade og personskade. derudover
                                              - 16 -
bad de om dækning i tilfælde af, at vestas leverede rådgivning uden et produkt, herunder
dækning af rene formuetab, som ikke stod i forbindelse med fysisk skade. if skadeforsikring
svarede, at de ikke ønskede at dække formuetab, men if skadeforsikring bekræftede dæknin-
gen i øvrigt. vestas bad herefter om formulering af en klausul, og resultatet blev det andet
afsnit af punkt 3 om ”calculations and consultancy” i 2005-policen, som omfatter rene
rådgivningsydelser uden tilknytning til et produkt. han forhandlede med mikkel vangsgaard
fra if skadeforsikring. vestas kunne kun opnå dækning for rådgivning uden levering af et
produkt op til en sum på 25 mio. kr. det kan godt passe, at if skadeforsikring tilbød begræn-
set dækning for den rene rådgivningsydelse. ved rådgivning i forbindelse med et leveret pro-
dukt gjaldt den fulde sum på policen, som var 200 mio. kr. at undersummen blev skrevet ind i
hånden i 2005-policens punkt 3 er udtryk for, at forhandlingerne skete i sidste øjeblik, og at
de havde travlt for at nå at blive færdige. forhandlingerne var startet i august 2004. if skade-
forsikring blev valgt frem for codan, da if skadeforsikring kunne tilbyde større kapacitet.
vestas ønskede i 2005-policen en ændring af det sidste afsnit af bestemmelsen om ”bereg-
ninger og rådgivning” i 2004-policen. bestemmelsen var mærkværdigt formuleret, og de bad
derfor om at få den ændret. han formoder, at bestemmelsen var opstået efter ønske fra vestas
som en præcisering af, at dækningen omfattede rådgivning i forbindelse med salg af et pro-
dukt. han var ikke involveret i udarbejdelsen af bestemmelsen om ”beregninger og rådgiv-
ning” i 2004-policen. han husker den som en videreførelse fra en tidligere police, men det var
anders markvard, der førte forhandlingerne. det kan være rigtigt, at ordet ”dog” i det sidste
afsnit er svært at forstå. han kan konkludere, at det var godt, at klausulen blev ændret. han er
enig i, at bestemmelsen med hans fortolkning af bestemmelsens første afsnit skulle være over-
flødig.
ud fra en sproglig fortolkning af begreberne kan rådgivning, tegning eller design ikke være
ingredienser eller komponenter. ingredienser og komponenter må være noget fysisk, og råd-
givning kan derfor ikke være en ingrediens. af børge dahls bog: erhvervs- og produktan-
svarsforsikring – almindelige forsikringsbetingelser med kommentarer fremgår, at ingredi-
enser og komponenter er fysiske ting. han blev overrasket over, at if skadeforsikring mente,
at rådgivning var omfattet af ingrediens- og komponentdækningen. det vil overraske hele
forsikringsindustrien, hvis den fortolkning er korrekt.
                                              - 17 -
de ydelser, som vestas leverede i forbindelse med fundamenterne, var ikke omfattet af den
særlige bestemmelse for dækning af ingrediensskade i 2004-policen, som erstattede § 3, stk.
4, i de almindelige forsikringsbetingelser. et eksempel på en ydelse, der er omfattet af
bestemmelsen, kunne være reparation af en mølle, som under arbejdets udførelse ville være
omfattet af erhvervsansvarsdelen af forsikringen. efter arbejdets udførelse ville det være
omfattet af produktansvarsforsikringen. hvis man skruede en skrue i møllen, kunne skruen
være en komponent. forskellen er, at det i så fald ville være et fysisk arbejde, der blev
foretaget på produktet. her var der tale om rådgivning, der fulgte med møllen. det var ikke en
selvstændig ydelse, og det var derfor ikke omfattet af ingrediens- og komponentdækningen.
rikke berlin har forklaret bl.a., at hun er uddannet cand. merc. jur. hun har siden 2000 arbej-
det som ansvars-underwriter på internationale forsikringsprogrammer, hvor hun udarbejder
forsikringsbetingelser og forsikringsprogrammer til større internationale virksomheder – først
hos aig og siden 2006 hos if skadeforsikring. hun er i dag underwriter og afdelingsleder for
ansvarsafdelingen hos if skadeforsikring. hun tager sig kun af indtegningssiden og er ikke
skadebehandler.
hun har ikke tidligere haft med denne sag at gøre, heller ikke skadebehandlingen af sagen. de
er to ansvars-underwritere hos if skadeforsikring med hvert sit ansvar, og hun havde ikke
ansvaret for vestas. hun kan ikke huske, hvornår hun første gang hørte om sagen. hun har
kunder, som leverer komponenter til vindmølleindustrien, og hun har i den forbindelse arbej-
det med vindmøller, men ikke i tilknytning til vestas. hun har fået ansvaret for vestas’ for-
sikringer, efter mikkel vangsgaard stoppede med at arbejde hos if skadeforsikring.
hendes hovedarbejdsområde siden 2000 har været erhvervs- og produktansvarsforsikringer,
som hun har beskæftiget sig med ca. 90 procent af tiden. kunder beder om hjælp til at tegne
eller forny erhvervskundeprogrammer. hun modtager materiale fra en forsikringsmægler og
indgår derefter i dialog med kunden om f.eks. prisfastsættelse og forsikringsudvidelser.
ved en almindelig erhvervs- og produktansvarsforsikring – altså en almindelig skafor-po-
lice – er rådgivning kun dækket, hvis rådgivningen ydes i umiddelbar forbindelse til et pro-
dukt som en integreret del af produktet. det kan være en brugsanvisning, hvor der opstår fy-
sisk skade forårsaget af det fysiske produkt som følge af rådgivningen. f.eks. hvis et fjernsyn
                                              - 18 -
bliver installeret forkert på grund af en forkert brugsanvisning, og fjernsynet af den grund
eksploderer og forårsager skade på omgivelserne, f.eks. på tapetet, men ikke skade på selve
fjernsynet, da dette er et mangelsansvar. rådgivning, der ydes i tilknytning til et leveret pro-
dukt, skal – for at være omfattet af erhvervs- og produktansvarsforsikringen – være en del af
den forsikrede art. altså inden for definitionen af den dækkede risiko. hvis der gælder særlige
sikkerhedskrav til et produkt, og rådgivning herom leveres med produktet, således at man kan
anvende produktet sikkert, vil der være tale om rådgivning, som følger med produktet, og som
dækkes af erhvervs- og produktansvarsforsikringen under forudsætning af, at der er tale om
skade væk fra produktet.
en fuld professionel ansvarsforsikring, som dækker tingskade, personskade og formuetab, er
dyr at tegne og tegnes typisk med en lavere dækning. en fuld professionel ansvarsdækning er
noget dyrere – op til 10 gange dyrere – end en erhvervs- og produktansvarsforsikring. det
skyldes bl.a., at dækning for fuldt professionelt ansvar indeholder formuetabsdækning, hvilket
er noget af det dyreste ved en fuld professionel ansvarsdækning. i situationer, hvor forsik-
ringsselskabet ikke ønsker at dække fuldt professionelt ansvar, eller en sådan dækning er for
dyr, kan de tilbyde et andet produkt – en såkaldt pi light (professional indemnity light). der-
ved opnås ikke fuld rådgiverdækning, men der opnås dækning, hvis der ydes vejledning eller
rådgivning om et produkt uden samtidig levering af produktet. f.eks. hvis en kunde får et godt
råd i byggemarkedet, og kunden efterfølgende køber produktet et andet sted og bruger pro-
duktet i overensstemmelse med rådgivningen fra byggemarkedet. beregninger og rådgiv-
ningsklausuler dækker som udgangspunkt ikke rådgivning, da dette kræver en egentlig fuld
professionel ansvarsdækning, men hvis man yder rådgivning om et produkt, uden at produktet
leveres, da vil beregnings- og rådgivningsklausulen dække, som om produktet også var leve-
ret. de tager ”produktet ud af ligningen” og dækker, som om produktet var leveret.
når man leverer et produkt eller en ydelse, er den rådgivning, der følger med produktet, en del
af ydelsen. der er i den situation ikke brug for en beregnings- og rådgivningsklausul. det vil
der kun være brug for, hvis produktet ”tages ud af ligningen”, således at rådgivning ydes uden
samtidig levering af produktet.
beregnings- og rådgivningsklausulen er ikke en særlig dyr forsikring. der vil typisk være en
sublimit for en beregnings- og rådgivningsklausul, men det er ikke altid tilfældet. det er gen-
                                               - 19 -
stand for forhandling, og en sublimit kan f.eks. være på 1 eller 10 mio. kr. en beregnings- og
rådgivningsklausul kan betragtes som en billig måde at opnå rådgivningsdækning. nogle ting
dækkes, men der ydes ikke samme dækning som ved en egentlig rådgivningsansvarsforsik-
ring. beregnings- og rådgivningsklausulen ”lapper et lille hul”.
anbringender
if skadeforsikring har principalt gjort gældende, at skaden er dækket under erhvervs- og pro-
duktansvarsforsikringen for 2006, dog således at dækningen er begrænset til 25 mio. kr. i
henhold til policens kapitel vi, punkt 4, ”calculations and consultancy”, 2. afsnit. rådgivnin-
gen er ikke dækket af klausulens 1. afsnit, der omfatter vestas’ ansvar for rådgivning, som er
givet i direkte forbindelse med (”in direct connection with”) levering af fysiske produkter el-
ler ydelser. dette 1. afsnit omfatter alene den accessoriske rådgivning med direkte forbindelse
til forsikringstagers eget produkt. vestas leverede vindmøller til sine kunder, men leverede
ikke fundamenterne, som i stedet blev opført af kunderne selv. vestas leverede imidlertid de-
signspecifikationer og beregninger til brug for opførelsen af fundamenterne. denne rådgiv-
ning vedrørte ikke vestas’ eget produkt, nemlig vindmøllen, og havde derfor i forsikringsret-
lig forstand ikke en direkte tilknytning til vestas’ produkt. klausulens 2. afsnit omfatter råd-
givning uden samtidig levering af sikredes produkt (”without delivery of the insured’s pro-
duct at the same time”). dette afsnit omfatter de tilfælde, hvor vestas har ydet rådgivning,
som ikke har en sådan direkte tilknytning til vestas’ eget produkt, at rådgivningen kan anses
for accessorisk og derfor falder ind under klausulens 1. afsnit.
if skadeforsikring har subsidiært gjort gældende, at vestas’ krav er dækket i henhold til for-
sikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c, med en begrænset dækning på 50 mio. kr. forsik-
ringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c, vedrører tilfælde, hvor sikredes produkt eller ydelse
benyttes til fremstilling eller behandling mv. af en ting. vestas’ designspecifikationer og be-
regninger havde karakter af en ydelse, der udgjorde grundlaget for opførelsen af fundamen-
terne. de blev således benyttet til fremstilling af fundamenterne. vestas’ ansvar for design-
specifikationerne og beregningerne falder i henhold til forsikringsbetingelsernes ordlyd ind
under dækningsområdet for betingelsernes § 3, stk. 4. dækningen er derfor i overensstem-
melse med policen begrænset til 50 mio. kr.
                                              - 20 -
vestas har for så vidt angår if skadeforsikrings principale synspunkt anført, at skaden er om-
fattet af 1. afsnit i bestemmelsen om ”calculations and consultancy” og dermed dækket med
et beløb op til policens dækningsmaksimum på 200 mio. kr. levering af fundamentdesign og
byggeanvisninger var en integreret del af kontrakten med kunderne om leverance af vind-
møller. fundamentdesignet er endvidere en integreret del af vindmøllens typegodkendelse,
der ligger til grund for ibrugtagningstilladelsen. designspecifikationer og beregninger til brug
for opførelse af fundamenterne er derfor en rådgivning, der leveres i direkte forbindelse med
leveringen af vindmøllerne i de tilfælde, hvor kunderne selv skal stå for opførelsen af funda-
menterne. situationen er således omfattet af ordlyden af 1. afsnit – og ikke af 2. afsnit, der
kun omfatter rådgivning uden samtidig levering af fysiske produkter. oplysningerne om be-
stemmelsens tilblivelse støtter også, at rådgivning vedrørende fundamenterne er omfattet af
bestemmelsens 1. afsnit. vestas havde tidligere en specifik dækning for rådgiveransvar vedrø-
rende design af fundamenter frem til 2004, hvorefter formuleringen blev ændret til en mere
omfattende dækning, som vestas efterspurgte, og som if skadeforsikring i et fælles arbejds-
skema bekræftede at ville levere. den specifikke dækning i 2004-policen for så vidt angår
rådgivning vedrørende fundamenter er nu omfattet af det bredere dækningsområde i 1. afsnit
af punkt 4 i 2006-policen, mens 2. afsnit af punkt 4 i 2006-policen er helt nyt i forhold til
2004-policen, idet der nu – med et maksimum på 25 mio. kr. – er en vis dækning for rådgiv-
ning, der ydes uden samtidig levering af en vindmølle. der er tale om en individuelt formule-
ret forsikringsklausul, som skal fortolkes efter sin ordlyd og på baggrund af den konkrete til-
blivelse af klausulen.
vestas har for så vidt angår if skadeforsikrings subsidiære synspunkt gjort gældende, at dæk-
ningen ikke er begrænset til en undersum vedrørende ingrediens- og komponentskade. begre-
berne ”ingrediens” og ”komponent” er begrænset til de rent fysiske dele af det endelige pro-
dukt. det åndsarbejde, der ligger til grund for produktets udformning, udgør ikke en ”ingredi-
ens” eller en ”komponent” i forsikringsaftalens forstand. hertil kommer, at klausulen om
”calculations and consultancy” i sig selv indeholder et dækningsmaksimum for visse former
for rådgivning, og dette maksimum gælder netop ikke for rådgivning, der er omfattet af klau-
sulens 1. afsnit.
                                               - 21 -
højesterets begrundelse og resultat
afgrænsning af tvisten
for højesteret angår sagen i første række, om skaden som påstået af vestas er dækket af er-
hvervs- og produktansvarsforsikringspolicen for 2006, kapitel vi other special conditions,
punkt 4, calculations and consultancy, 1. afsnit, eller om skaden som påstået af if skadefor-
sikring er dækket af klausulens 2. afsnit med et maksimum på 25 mio. kr.
hvis skaden er dækket af punkt 4, 1. afsnit, er der endvidere spørgsmål om, hvorvidt skaden
er omfattet af forsikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c, med et maksimum på 50 mio. kr.
policens klausul om ”calculations and consultancy”
2006-policen indeholder i kapitel vi other special conditions, punkt 4, en særlig klausul om
”calculations and consultancy”. klausulens 1. og 2. afsnit er sålydende (i dansk oversæt-
telse):
       ”den forsikredes aktiviteter som rådgiver, formidler af knowhow osv. er dækket af
       denne police, såfremt denne rådgivning leveres i direkte forbindelse med leveringen af
       fysiske produkter eller serviceydelser.
       derudover er forsikringen udvidet til at dække ansvar for fysiske skader lidt af den
       forsikrede som følge af urigtig eller utilstrækkelig rådgivning, tilsyn eller formidling af
       knowhow uden samtidig levering af den forsikredes produkter, dog maksimalt med et
       beløb på kr. 25 millioner pr. krav pr. år. ydermere er det en betingelse, at
       rådgivningen/tilsynet ydes og at knowhow formidles i forbindelse med
       aktivitetsområder, som den forsikrede normalt ville påtage sig.”
som anført af landsretten var designspecifikationer og statiske beregninger vedrørende fun-
damenterne en del af den ydelse, som vestas leverede til kunderne i forbindelse med salg af
vindmøllerne. selv om vestas ikke skulle stå for opførelsen af fundamenterne, må ydelsen af
rådgivningen herom anses for omfattet af udtrykket ”i direkte forbindelse med leveringen af
fysiske produkter eller serviceydelser” i punkt 4, 1. afsnit. det er således efter ordlyden ikke
en betingelse, at rådgivningen angår selve det produkt, som vestas leverer.
for denne forståelse taler også tilblivelsen af klausulen. i 2004-policen var ansvar for rådgiv-
ning dækket ”i det tilfælde en bygherre, der i øvrigt modtager leverance fra sikrede i form af
møller ekskl. tårn/fundament, får fremstillet tårne/fundamenter ud fra tårn/fundament-design
                                                - 22 -
leveret af vestas”. denne dækning var uden en særskilt beløbsbegrænsning. da policevilkå-
rene blev revideret i 2005/2006 og udformet på engelsk, var if skadeforsikring bekendt med,
at vestas ønskede denne dækning videreført, og på et tilsendt ”arbejdsskema for udvikling af
ny forsikringspolitik for vestas” havde if skadeforsikring erklæret sig indforstået hermed.
på den anførte baggrund tiltræder højesteret, at vestas’ krav på dækning er omfattet af 1. af-
snit i policens klausul om ”calculations and consultancy”. kravet er dermed ikke beløbsmæs-
sigt begrænset til 25 mio. kr. i henhold til 2. afsnit i klausulen.
forsikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c
forsikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, indeholder en dækning for ingrediens- og komponent-
skader. forsikringen dækker bl.a. sikredes ansvar for skade på eller tab vedrørende ting, som
sikredes produkt eller ydelse benyttes til fremstilling, bearbejdning eller anden form for be-
handling af, jf. § 3, stk. 4, litra c. dækningen for ingrediens- og komponentskader, herunder
skader, der er omfattet af § 3, stk. 4, litra c, er i 2006-policen begrænset beløbsmæssigt til 50
mio. kr.
som anført foran indeholder policens kapitel vi, punkt 4, en særlig klausul, der regulerer, i
hvilket omfang ansvar for rådgivning er dækket af forsikringen. der gælder ingen særskilt
dækningsmæssig begrænsning for rådgivning omfattet af klausulens 1. afsnit, herunder den
rådgivning, som denne sag angår, mens der for rådgivning omfattet af klausulens 2. afsnit
gælder et dækningsmaksimum på 25 mio. kr.
som klausulen er formuleret, herunder sammenhængen mellem 1. og 2. afsnit, finder højeste-
ret, at det er mest nærliggende at forstå klausulen på den måde, at den – bortset fra forsikrin-
gens generelle dækningsmaksimum på 200 mio. kr. – har gjort udtømmende op med dæk-
ningsbegrænsning for så vidt angår ansvar for rådgivning. efter bevisførelsen, herunder mik-
kel vangsgaards forklaring, kan det lægges til grund, at spørgsmålet om, hvorvidt rådgivning
om fundamenterne ville være omfattet af ingrediens- og komponentskadedækningen, ikke
blev drøftet i forbindelse med indgåelsen af forsikringsaftalen. der er heller ikke oplyst andre
forhold, der kunne give grundlag for at antage, at der for rådgivning om fundamenterne skulle
gælde begrænsninger i henhold til forsikringsbetingelsernes bestemmelser om ingrediens- og
komponentskader. hvis der efter if skadeforsikrings opfattelse gjaldt en sådan dækningsbe-
                                                - 23 -
grænsning for denne type rådgivning, burde if skadeforsikring efter det anførte have gjort
dette klart for vestas ved en udtrykkelig bestemmelse herom i policen eller på anden tydelig
måde.
allerede af denne grund finder højesteret, at forsikringsbetingelsernes § 3, stk. 4, litra c, ikke
giver grundlag for at begrænse vestas’ krav på forsikringsdækning til et maksimum på 50
mio. kr.
konklusion
efter det anførte tiltræder højesteret, at vestas har krav på forsikringsdækning inden for den
generelle ramme på 200 mio. kr., der er gældende for 2006-policen.
højesteret tager herefter vestas’ påstand til følge.
i sagsomkostninger for højesteret skal if skadeforsikring betale 2.225.000 kr. til vestas. be-
løbet er til dækning af udgifter til retsafgift med 225.000 kr. og udgifter til advokat med 2
mio. kr.
                                       thi kendes for ret:
if skadeforsikring skal til vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh betale i
alt eur 22.719.585,83 med rente i henhold til rentelovens § 5, stk. 1, således at eur
5.497.948,32 forrentes fra den 28. september 2011, eur 8.570.239,51 forrentes fra den 27.
juni 2012, eur 4.216.139 forrentes fra den 30. oktober 2013, eur 2.081.000 forrentes fra
den 6. november 2014, eur 1.238.000 forrentes fra den 29. september 2015 og eur
1.116.257 forrentes fra den 4. april 2016.
landsrettens afgørelse om sagsomkostninger stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal if skadeforsikring betale i alt 2.225.000 kr. til vestas
wind systems a/s og vestas deutschland gmbh.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
                                          - 24 -
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                         højesterets dom
                       afsagt onsdag den 17. marts 2010
sag 257/2007
(1. afdeling)
grundlovskomitéen 2003 vedrørende irak-krigen
ved formand birgitte albrechtsen som mandatar for
niels behrendt,
john goodwin,
helle jørgensen,
kate klokkerholm,
peter kofod,
kai lemberg,
kalle nielsen,
jørgen vogelius og
johan mortensen kirkmand
(advokat christian dahlager, beskikket for alle mandanter)
og uden for mandatarforholdet
asger baunsbak-jensen,
niels stephensen,
nils bredsdorff,
nicolas e. fischer,
frank johannesen,
georg metz og
bent sørensen
(advokat christian harlang, beskikket for alle)
samt
eline feldman,
anne regitze frisenette,
gretelise holm,
                                              - 2 -
sandra lucas,
lis møller,
ulla sandbæk,
frederik sølberg,
ole villumsen og
jørgen witte
(advokat bjørn elmquist, beskikket for alle)
mod
statsminister lars løkke rasmussen
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 1. afdeling den 11. april 2007.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: torben melchior, børge dahl, poul søgaard, jytte
scharling, niels grubbe, poul dahl jensen, vibeke rønne, jens peter christensen og hanne
schmidt.
påstande mv.
appellanterne har påstået østre landsrets dom ophævet og sagen hjemvist til behandling i
realiteten ved landsretten.
indstævnte, statsminister lars løkke rasmussen, har påstået stadfæstelse.
under sagens behandling for højesteret er boet efter kirsten elisabeth kirkmand udtrådt af
sagen.
anbringender
grundlovskomitéen 2003 vedrørende irak-krigen har anført, at mandanterne alle er berørt af
den væbnede konflikt på en sådan måde, at deres interesse i søgsmålet må sidestilles med den
interesse, som forelå for sagsøgerne i sagen om søgsmålskompetence vedrørende maastricht-
traktatens overensstemmelse med grundloven, jf. højesterets dom af 12. august 1996 (ufr
1996 s. 1300). den foreliggende sag angår også spørgsmål vedrørende grænserne for myndig-
                                                   - 3 -
hedernes magtudøvelse, som påkalder sig stor samfundsmæssig interesse. der er således tale
om en sag af stor principiel rækkevidde. det er endvidere utænkeligt, at der opstår en konkret
retstvist, der kan give anledning til præjudiciel prøvelse af gyldigheden af beslutningen om
dansk deltagelse i indsatsen i irak. sagen er desuden anlagt i regi af og med støtte fra en inte-
resseorganisation med bred folkelig opbakning, idet grundlovskomitéen har 350 medlemmer
og støttes økonomisk af ca. 5000 borgere.
for johan mortensen kirkmands vedkommende har grundlovskomitéen gjort gældende, at
der foreligger retlig interesse efter de almindelige regler herom. johan mortensen kirkmand
har således en ideel, konkret og velbegrundet interesse i at få prøvet, om den væbnede kon-
flikt er retsstridig eller ej, idet han har lidt et alvorligt personligt tab som følge af hans søn,
bjarke olsen kirkmands, død i irak den 1. oktober 2005. det er i den forbindelse ikke afgø-
rende, at bjarke olsen kirkmand var udsendt til irak i medfør af folketingets beslutning af
31. maj 2005 og ikke beslutningen af 21. marts 2003.
johan mortensen kirkmand har frafaldet sin påstand om betaling af 10.001 kr. det gøres der-
for ikke gældende, at der består en retlig interesse for johan mortensen kirkmand på grundlag
heraf.
de øvrige appellanter har anført, at de har retlig interesse i søgsmålet efter de almindelige
regler herom eller som følge af en lignende retlig interesse, som forelå i sagen om søgsmåls-
kompetence vedrørende maastricht-traktaten. de er som danske statsborgere berørt af folke-
tingets beslutning om dansk deltagelse i den militære indsats i irak, idet beslutningen herom
medførte en forringelse af danmarks internationale anseelse. krigen har i øvrigt været af ind-
gribende betydning for dem som statsborgere i danmark, idet danmarks deltagelse i krigen
har ført til skærpet lovgivning på terrorområdet og en øget trussel om terror mod danmark,
ligesom deltagelsen har medført mulig force majeure på det civilretlige område samt aktive-
ring af krig som skærpende omstændighed i en række straffebestemmelser. hertil kommer, at
appellanterne i hverdagen er påvirket af danmarks deltagelse i krigen, som det fremgår af
appellanternes forklaringer for landsretten.
disse appellanter har endvidere anført, at det er i strid med artikel 6 i den europæiske men-
neskerettighedskonvention at afskære domstolsprøvelse af sagen.
                                               - 4 -
alle appellanterne har understreget, at sagens materielle spørgsmål har betydning for afgørel-
sen om søgsmålskompetence.
appellanterne har i den forbindelse til støtte for deres principale påstand anført, at grundlo-
vens § 19, stk. 2, som følge af forarbejderne til bestemmelsen må forstås således, at den ikke
tillader dansk deltagelse i et militært angreb, medmindre et sådant angreb er lovligt som rets-
håndhævelsesmiddel ifølge fn-pagten eller ifølge international ret i øvrigt. i bemærkningerne
i forfatningskommissionens betænkning om forslaget til grundlovens § 19 (bilag til forslag til
danmarks riges grundlov, rigsdagstidende 1952-53, tillæg a, sp. 3544) siges det udtrykke-
ligt: ”efter at danmark gennem internationale aftaler har afstået fra krig som middel for sin
udenrigspolitik, kan anvendelse af militære magtmidler mod andre stater kun forekomme som
forsvar mod angreb eller som deltagelse i sanktioner i overensstemmelse med de forenede
nationers pagt.” under førstebehandlingen af forslaget til ændring af grundloven (rigsdags-
tidende 1952-53, folketinget, sp. 2230) udtalte niels elgaard som ordfører for regeringspar-
tiet venstre: ”det fastslås endvidere i bemærkningerne, og det vil jeg gerne understrege, at
militære magtmidler kun kan anvendes som forsvar mod angreb eller som sanktioner i over-
ensstemmelse med de forenede nationers pagt.”
angrebet på irak var i strid med fn´s sikkerhedsråds resolution 1441 af 8. november 2002 og
havde heller ikke grundlag i resolution 678 af 29. november 1990 eller i resolution 687 af 3.
april 1991. folketingets beslutning af 21. marts 2003 er derfor grundlovsstridig.
til støtte for deres subsidiære påstand har appellanterne henvist til, at kommandoen over dan-
ske militære styrker blev overladt til amerikansk og britisk militær, og at der herved skete en
overladelse af suverænitet i strid med grundloven, herunder i strid med reglerne i grundlovens
§ 20 om proceduren for suverænitetsafgivelse til mellemfolkelige myndigheder.
statsministeren har anført, at appellanterne ikke har en retlig interesse i sagen efter de almin-
delige regler herom, idet der ikke foreligger en konkret, individuel og aktuel interesse i at få
prøvet deres påstande. heller ikke johan mortensen kirkmand har en sådan interesse, idet
hans søn, bjarke olsen kirkmand, frivilligt og som myndig indgik aftale om udsendelse til
irak. der er endvidere ikke årsagssammenhæng mellem sønnens død i irak og den danske
folketingsbeslutning af 21. marts 2003, idet han blev udsendt til irak i henhold til en senere
folketingsbeslutning af 31. maj 2005.
                                                - 5 -
der foreligger heller ikke en særlig situation, der kan begrunde, at dansk rets almindelige
regler om retlig interesse skal fraviges. de forhold, der begrundede en fravigelse af de almin-
delige regler om søgsmålskompetence i maastricht-sagen, er ikke til stede i den foreliggende
sag, og der er heller ikke i øvrigt grundlag for at udvide eller lempe dansk rets krav til retlig
interesse. der er således ikke tale om overførsel af lovgivningskompetence, ligesom dan-
marks deltagelse i den multinationale indsats ikke havde betydning for den danske befolk-
nings livsforhold i almindelighed.
det er ikke i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention at betinge realitetsbe-
handling ved domstolene af et civilretligt krav om, at der foreligger en konkret, individuel og
aktuel interesse.
om sagens materielle spørgsmål har statsministeren anført, at grundlovens § 19, stk. 2, skal
forstås i overensstemmelse med sin ordlyd, således at der ikke kan indfortolkes en juridisk
bindende betingelse om, at samtykke ikke kan gives til anvendelse af militære magtmidler
uden et folkeretligt grundlag. det er i øvrigt utænkeligt, at det skulle have været hensigten ved
vedtagelsen af grundlovsændringen i 1953, at danmark skulle deponere sin adgang til at
træffe bestemmelse om anvendelse af militære magtmidler hos fn’s sikkerhedsråd, hvor
danmark ikke er permanent medlem. folketinget kunne således træffe bestemmelse om del-
tagelse i indsatsen i irak, som det skete ved beslutningen af 21. marts 2003, uanset om der var
et folkeretligt grundlag herfor. i øvrigt forelå der bemyndigelse fra fn til den militære ind-
sats, der blev bestemt ved folketingsbeslutningen.
statsministeren har endvidere anført, at de danske militære styrker har været under fuld natio-
nal kommando af forsvarschefen, og at der allerede derfor ikke foreligger overladelse af be-
føjelser i strid med grundloven.
højesterets begrundelse og resultat
ved beslutning af 21. marts 2003 om dansk militær deltagelse i en multinational indsats i irak
gav folketinget i henhold til grundlovens § 19, stk. 2, samtykke til, at en dansk militærstyrke
blev stillet til rådighed for en multinational, amerikansk ledet indsats, der med militære
magtmidler skulle gennemtvinge irakisk efterlevelse af landets nedrustningsforpligtelser som
fastlagt i resolutioner vedtaget af fn’s sikkerhedsråd.
                                                - 6 -
sagen er indbragt for domstolene med den principale påstand, at folketingets beslutning af
21. marts 2003 strider mod grundloven. appellanterne har herved henvist til stk. 2 i grundlo-
vens § 19, hvori det hedder:
        ”§ 19. kongen handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender. uden folketingets
        samtykke kan han dog ikke foretage nogen handling, der forøger eller indskrænker ri-
        gets område, eller indgå nogen forpligtelse, til hvis opfyldelse folketingets medvirken er
        nødvendig, eller som i øvrigt er af større betydning…
        stk. 2. bortset fra forsvar mod væbnet angreb på riget eller danske styrker kan kongen
        ikke uden folketingets samtykke anvende militære magtmidler mod nogen fremmed
        stat…
        stk. 3. folketinget vælger af sin midte et udenrigspolitisk nævn, med hvilket regeringen
        rådfører sig forud for enhver beslutning af større udenrigspolitisk rækkevidde…”
det er appellanternes opfattelse, at krigen mod irak i foråret 2003 var ulovlig efter folkeret-
ten, da den ikke var dækket af en bemyndigelse fra fn’s sikkerhedsråd eller på anden måde
hjemlet i folkeretten, og at folketingets beslutning af 21. marts 2003 derfor var i strid med
grundlovens § 19, stk. 2. efter appellanternes opfattelse følger det nemlig af forarbejderne til
§ 19, stk. 2, at bestemmelsen skal forstås på den måde, at der kun kan træffes beslutning om
anvendelse af militære magtmidler mod en fremmed stat, hvis en sådan beslutning er dækket
af en fn-bemyndigelse eller på andet grundlag lovlig efter folkeretten, som på dette punkt er
tillagt grundlovskraft.
sagen er endvidere indbragt for domstolene med den subsidiære påstand, at beslutningen om
at stille danske militære styrker til rådighed for en multinational indsats i irak under usa’s
centralkommando indebar en suverænitetsafgivelse i strid med grundloven, jf. herved § 20,
hvori det hedder:
        ”§ 20. beføjelser, som efter denne grundlov tilkommer rigets myndigheder, kan ved lov
        i nærmere bestemt omfang overlades til mellemfolkelige myndigheder, der er oprettet
        ved gensidig overenskomst med andre stater til fremme af mellemfolkelig retsorden og
        samarbejde.
        stk. 2. til vedtagelse af lovforslag herom kræves et flertal på fem sjettedele af folketin-
        gets medlemmer...”
                                               - 7 -
det er appellanternes opfattelse, at der er sket en uddelegering af forsvarschefens kommando
over de udsendte styrker til den udenlandske chef for den samlede operation, at dette har in-
debåret en suverænitetsafgivelse, og at det er sket i strid med grundloven.
landsretten har afvist sagen fra domstolene med henvisning til, at appellanterne ikke har for-
nøden retlig interesse i at få deres påstande taget under pådømmelse. for højesteret drejer
sagen sig således om, hvorvidt der er grundlag for at ophæve landsrettens dom og sende sagen
tilbage til landsretten med henblik på dennes stillingtagen til påstandene om grundlovsbrud.
højesteret udtaler herom, at en stillingtagen til påstandene ingen betydning har for nogen ap-
pellants retsstilling i nogen henseende; der foreligger ikke nogen konkret retlig tvist, som vil
blive afgjort ved at tage påstandene under pådømmelse. det må endvidere lægges til grund, at
ingen af appellanterne er særligt eller anderledes berørt af folketingsbeslutningen og udsen-
delsen af militære styrker til irak i 2003 end befolkningen i almindelighed.
det anførte gælder også for johan mortensen kirkmands vedkommende, selv om han har lidt
et alvorligt personligt tab ved, at hans søn, premierløjtnant bjarke olsen kirkmand, under
militærtjeneste i irak i oktober 2005 blev dræbt af en vejsidebombe. bjarke olsen kirkmand
blev ikke udsendt til irak på grundlag af folketingsbeslutningen af 21. marts 2003. han deltog
fra den 1. august 2005 på grundlag af fn’s sikkerhedsråds resolution af 8. juni 2004 og fol-
ketingets beslutning af 31. maj 2005 i henhold til en aftale af 26. juni 2005 om frivillig mili-
tærtjeneste i irak.
appellanterne opfylder således ikke dansk rets almindelige krav til søgsmålskompetence,
hvorefter de skal have en retlig interesse i sagens afgørelse, som udspringer af, at der forelig-
ger en konkret retstvist.
spørgsmålet er herefter, om der er grundlag for alligevel – ligesom det skete i højesterets
dom af 12. august 1996 om søgsmålskompetence vedrørende maastricht-traktaten (ufr 1996
s. 1300) – at give appellanterne adgang til at få en realitetsprøvelse af deres påstande.
den særegne og alvorlige karakter af beslutninger om anvendelse af militære magtmidler efter
grundlovens § 19, stk. 2, kan for så vidt tale for at anse en sådan beslutning for i sig selv at
være af indgribende betydning for befolkningen i almindelighed. heroverfor står imidlertid, at
                                                 - 8 -
der er tale om en beslutning på det udenrigspolitiske område, hvor regeringen i grundloven er
tillagt den umiddelbare kompetence til at handle på rigets vegne.
det foreliggende tilfælde angår en beslutning om et dansk styrkebidrag omfattende en ubåd,
en korvet, et lægehold samt stabs- og forbindelsespersonel, i alt ca. 200 mand, som led i en
indsats i irak med en samlet styrke på ca. 300.000 mand. beslutningen indebar ikke retlige
pligter for danske borgere i almindelighed, og appellanterne har da heller ikke gjort gældende,
at søgsmålet har til formål at blive frigjort fra sådanne pligter.
efter appellanternes opfattelse er den danske befolkning påvirket derved, at den danske delta-
gelse i den militære indsats medførte en forringelse af danmarks internationale anseelse, en
forøget terrortrussel og en aktivering af krig som skærpende omstændighed i en række straf-
felovsbestemmelser og som force majeure-grund på det civilretlige område. højesteret finder,
at disse forhold ikke i sig selv kan føre til, at beslutningen om at udsende danske styrker til
irak – i relation til spørgsmålet om søgsmålsret – kan anses for at være af indgribende betyd-
ning for den danske befolkning i almindelighed.
appellanterne har særlig gjort gældende, at det ved afgørelsen af, om der bør gives dem
søgsmålsret vedrørende påstandene om grundlovsbrud, må tillægges betydning, om der fore-
ligger en uklarhed om forståelsen og anvendelsen af grundloven, som søgsmålet kan bidrage
til at afklare.
hertil bemærker højesteret, at der ikke foreligger nogen særlig uklarhed om forståelsen af
grundlovens § 19, stk. 2, i overensstemmelse med ordlyden som en procedureregel, der regu-
lerer forholdet mellem regering og folketing. en forståelse som hævdet af appellanterne ville
indebære, at danmark i 1953 skulle have overladt det til fn’s sikkerhedsråd – med vetoret
for de permanente medlemmer – at afgøre, om danmark uden for folkeretligt anerkendte situ-
ationer ville kunne anvende militære magtmidler. en sådan forståelse ville også stride mod
den grundlæggende ordning i dansk ret af forholdet mellem national ret og international ret,
hvorefter folkeretten ikke har grundlovskraft.
højesteret bemærker endvidere, at der ikke er nogen særlig uklarhed om, at der ikke forelig-
ger overladelse af beføjelser i grundlovens forstand ved udsendelse af danske militære styrker
til deltagelse i internationale operationer under ledelse af en chef fra et andet land, når sådan
                                                - 9 -
udsendelse sker til anvendelse i overensstemmelse med et her i landet vedtaget mandat og
under dansk kommando til sikring heraf, således at det alene er den operative kontrol inden
for disse rammer, der er delegeret til en udenlandsk chef, jf. herved § 12, stk. 1, i lov nr. 122
af 27. februar 2001 om forsvarets formål, opgaver og organisation mv.
på denne baggrund – og da den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 6 om
retten til en retfærdig rettergang ikke giver en part, som ikke har retlig interesse deri, krav på
at få en anlagt sag afgjort i realiteten – finder højesteret, at der ikke er grundlag for, at dom-
stolene tager appellanternes påstande om, at der er handlet i strid med grundloven, under på-
dømmelse.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom om afvisning.
efter sagens særlige karakter finder højesteret, at sagens omkostninger bør ophæves for
landsret og for højesteret. vedrørende landsrettens afgørelse om at pålægge grundlovskomi-
téen som mandatar at betale sagsomkostninger bemærker højesteret, at i et tilfælde som det
foreliggende, hvor alle sagsøgere/appellanter har fri proces uden begrænsninger, dækker fri
proces-bevillingen også i den situation, at sagsøgerne/appellanterne indgår som mandanter i et
mandatarforhold.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsret eller højesteret til nogen anden
part eller statskassen.