text:
- idi
                                         udskrift
                                             af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 23. november 2011
s-22-10
                                    dsv air & sea a/s
                                    (advokat zygmunt auster)
                                    og
                                    dsv ocean transport a/s
                                    (advokat zygmunt auster)
                                    mod
                                    landesbetrieb hessen-forst
                                    (advokat henrik valdorf-hansen)
indledning
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt der er værneting i danmark, og i givet fald, om dsv
air & sea a/s (herefter dsv air) og dsv ocean transport a/s (herefter dsv ocean) har
krav på betaling af fragt fra landesbetrieb hessen-forst (herefter hessen-forst) i forbindelse
med dsv airs udførelse af transporter af bøgestammer til en række modtagere i kina i peri-
oden november 2009 til oktober 2010.
                                                -2-
påstande
dsv air og dsv ocean har nedlagt påstand om, at hessen-forst skal tilpligtes til at betale
3.285.539,79 euro med renter fra de respektive forfaldsdage i henhold til de som bilag 16
fremlagte fakturaer, subsidiært betaling af 1.824.019,88 euro med renter fra de respektive
forfaldsdage i henhold til de som bilag 16 fremlagte fakturaer.
hessen- forst har påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
den beløbsmæssige opgørelse af kravet er ikke bestridt.
sagen er anlagt den 15. november 2010.
oplysningerne i sagen
dsv air og dsv ocean er selskaber i den danske transport- og logistikkoncern dsv a/s, der
udfører transport- og logistikopgaver i hele verden. dsv a/s har 3 hovedaktiviteter og del-
koncerner indrettet hertil, og dsv air og dsv ocean hører begge til den del af koncernen,
der udfører luft- og søtransport. dsv-koncernen har kontorer i en række lande, herunder
kina og tyskland.
       hessen-forst er en statslig virksomhed ejet af den tyske delstat, hessen. delstaten hes-
sen forvalter via hessen-forst bl.a. de statsejede skove. hessen-forst sælger træ under det
internationale varemærke ”lion logs”. hessen-forst har udgivet en brochure på engelsk og
kinesisk, hvorpå der er anført to kinesiske telefonnumre.
       scsk holding aps (herefter scsk) er et dansk selskab, der beskæftiger sig med salg
eller formidling af salg af tømmer. selskabets daglige leder er clauz nielsen, og selskabets
direktør er dennes hustru, lykke m. nielsen.
       unilogs aps (herefter unilogs) er et dansk selskab, der har samme adresse og direkti-
on som scsk. selskabet blev stiftet den 25. oktober 2010. selskabets direktør er lykke m. ni-
elsen.
                                                  -3-
       der er tvist om, hvorvidt scsk var køber af det til kina leverede tømmer, eller hvor-
vidt scsk handlede som formidler for hessen-forst, som i stedet solgte direkte til de kinesi-
ske købere.
       den 15. juli 2009 blev der mellem scsk og to kinesiske savværker indgået aftale om
salg af ca. 60.000 m³ bøgestammer fra tyskland og andre eu lande til en pris på 130 euro pr.
m³ på leveringsbetingelserne cnf china.
       den 16. oktober 2009 indgik hessen-forst og scsk en aftale om køb af en prøve-
mængde på 900 m³ tysk bøgetræ til en estimeret pris på 63.000 euro. som betalingsbetingel-
ser er anført irrevocable letter of credit.
       i efteråret 2009 blev dsv air kontaktet af clauz nielsen om transport af en større
mængde tømmer til forskellige havne i kina.
       den 27. oktober 2009 meddelte dsv air til hessen-forst, at et nærmere angivet origi-
nalt konnossement ville blive udstedt med hessen-forst som afsender, men påført en klau-
sul om, at fragt og forsikring skulle betales i danmark af scsk, og at konnossementet ville
blive fremsendt til hessen-forst.
       den 12. november 2009 indgik hessen-forst og unilogs en aftale om køb af 30.000 m³
træ, benævnt zentraler holzkaufvertrag. i denne aftale er hessen-forst anført som sælger og
unilogs som køber. om betalingsafvikling er aftalt remburs fra kinesisk bank. om logistik-
ken er anført, at alle opgaver varetages efter firmaet unilogs ordre og for dettes regning.
herunder hører især transport fra skoven til de kinesiske havne og i den forbindelse indgåel-
se af transportaftaler, tilvejebringelse af containere, læsning, transport til havn, omlast, for-
toldning samt afskibning til kinesiske hovedhavne, inklusiv de af kunden krævede særlige
reguleringer og den komplette udfærdigelse af dokumenter.
       den 15. november 2009 fandt den første afskibning sted. det var en prøvemængde på i
alt 38.630 m³ tømmer, der blev transporteret med skib fra hamborg til kina.
       i bill of lading, udstedt den 15. november 2009, er hessen-forst angivet som "ship-
per”, dsv ocean som ”carrier” og som notify party scsk. dernæst er det anført, at fragt og
forsikring er betalbar i danmark af scsk. bill of lading er underskrevet af dsv air som
agent for dsv ocean.
       i standardbetingelserne til bill of lading, der har været gældende for alle transporter,
er anført, at tvister skal afgøres, hvor ”the carrier has his principal place of business”. carrier
                                                     -4-
er defineret som ”the party on whose behalf this sea waybill has been signed, og the mer-
chant includes the shipper, the receiver, the consignor, the consignee and the owner of the
goods”. om fragt fremgår bl.a.: ”freight shall be deemed earned when all goods have been
taken in charge by the carrier and shall be paid in any event.”
       i specifikation til bill of lading er hessen-forst anført som ”shipper” og scsk som
”consignee”.
       i mail af 19. november 2009 protesterede wigbert gutmann fra hessen-forst overfor
clauz nielsen over, at der var udstedt proformafakturaer til brug for rembursen med hes-
sen-forst som sælger og den kinesiske kunde som køber.
       den 20. november 2009 svarede erling sørensen fra dsv air i horsens, at proforma-
fakturaerne alene var udstedt af toldmæssige årsager, og at hessen-forst ikke vil få proble-
mer i den anledning.
       hessen-forst bemyndigede ved toldfuldmagt af 1. februar 2010 dsv air til at gennem-
føre udgående eksportforsendelser, udarbejde udførselsanmeldelser, underskrive disse med
bindende kraft og at foretage alle de med toldklarering forbundne handlinger.
       den 1. februar 2010 og den 23. april 2010 blev aftalen af 12. november 2009 om køb af
træ fulgt op af to tillægsaftaler. i tillægsaftalen af 23. april 2010 er unilogs (scsk) anført som
køber. af aftalen fremgår følgende (dansk oversættelse)::
       ”1. med firmaet unilogs er aftalt, at fakturaer vedrørende træ og købsaftaler- som hidtil - ud-
       stedes lydende på unilogs. med tilbagevirkende kraft fra aftalens ikrafttræden opføres de for-
       handlede priser (70 eur for b/c og 59 eur for c-træ) som nettopriser, dvs. nettoprisen på fak-
       turaen gælder med tillæg af den til enhver tid gældende lovpligtige momssats.
        2. unilogs indgår købsaftaler med den kinesiske kunde og sender en kopi til hessen-forst til
       orientering.
        3. unilogs udsteder en faktura til den kinesiske kunde pr. afregnet remburs. denne er sammen-
       sat af logistikomkostninger og betaling for træet uden moms. hessen-forst modtager en kopi af
       fakturaerne.
        4. det samlede beløb fra remburserne udbetales i sin helhed til den begunstigede, hessen-forst.
       de udestående fordringer i form af betaling for træ i stats- og ikke statsskov udlignes af hessen-
       forst technik. rembursbeløbet med fradrag af vores fordringer i form af betaling for træ (ekskl.
       moms) overføres til unilogs fra hessen-forst technik.
       …”
i et udførselsdokument anvendt til udførsel af tømmeret, dateret den 9. april 2010, er hes-
sen-forst anført som versender/ausführer.
       den 18. januar 2010 var der blevet afholdt et møde mellem dsv air, hessen-forst og
scsk, hvor hessen-forst præsenterede en afviklingskontrakt. den 8. marts, henholdsvis den
                                                      -5-
31. marts 2010, blev afviklingskontrakten underskrevet af clauz nielsen for scsk, af erling
sørensen for dsv air og af wolfgang seidenschnur for hessen-forst, af aftalen fremgår (i
dansk oversættelse):
     ” § 1 præambel
     firmaet scsk holding køber bøgestammer hos landesbetrieb hessen-forst med henblik på
     eksporten til kina. betalingen afvikles ved rembours.
     § 2 firma scsk holdings retsposition og ydelsesbeskrivelse
     i forbindelse med trækøbsforretningen gennemføres den komplette logistik på vegne og for
     regning af firma scsk holding. dette omfatter især: transport fra skovstedet til de kinesiske
     havne og hermed forbundet indgåelse af transportkontrakter, tilvejebringelse af container, læs-
     ning, transport til havnen (vorlauf zum hafen), omladning, toldbehandling samt afskibning til
     kinesiske mainports inklusive de særregler, der er krævet af kunderne, overtagelse af samtlige
     dokumentudarbejdelser, det vil sige udarbejdelse af regninger samt alle dokumenter, der er
     nødvendige for eksporten til asien, såsom eksporterklæring, shipping-instruction, plantebe-
     skyttelsesattest (phytozeugnis), oprindelsesattest, bl (bill of lading), forsikringspolicer, certifi-
     kater til de kinesiske toldmyndigheder i henhold til toldimportbestemmelser.
     § 3 samarbejde med firma dsv
     (1) speditionsfirmaer
     firma scsk holding agter i kontraktens løbetid at tildele firma dsv opgaven med afviklingen
     af logistikken. såfremt scsk holding under kontraktens løbetid tildeler opgaven et andet spe-
     ditionsfirma, skal dette meddeles hessen-forst i tide, og dette speditionsfirma skal pålægges
     forpligtelserne, jf. § 3, nr. 2, i afviklingskontrakten.
     (2) transportdokumenter
     firma dsv air & sea a/s eller henholdsvis andet speditionsfirma, som opgaven er tildelt, påser
     bill of lading med følgende kontraktklausul: ”fragt og forsikring betales i danmark af firma
     scsk holding”.
     dsv air & sea a/s eller det respektive speditionsfirma, som opgaven er tildelt, forpligter sig til
     at fremsende de for den respektive rembours nødvendige originale transportdokumenter (bill
     of lading og forsikringsdokument og om nødvendigt flere) til den bank, som opgaven med do-
     kumentudarbejdelsen er tildelt, i henhold til kravene i den respektive rembours indenfor maks.
     5-7 hverdage efter afskibning og i hvert fald senest 10 dage før udløb af fristen til at fremlægge
     dokumenter. fremsendelse skal ske til adresse: hypovereinsbank, an der welle 3, 60322 frank-
     furt am main. før fremsendelse af original bill of lading skal der som udgangspunkt fremsen-
     des udkast af b/l pr. e-mail til hypovereinsbank.
     § 4 kontraktens varighed, gyldighed og opsigelse
     (1) denne afviklingskontrakt træder i kraft ved undertegnelsen og er kun gyldig i forbindelse
          med en retsgyldig trækøbskontrakt og foreliggende rembourser mellem firma scsk hol-
          ding og hessen-forst.
                                                    -6-
      (2) enhver opsigelse af denne afviklingskontrakt skal ske skriftligt ved anbefalet brev til samt-
          lige kontraktsparter.
      § 5 lovvalg
      der gælder udelukkende tysk ret.
      § 6 opfyldningssted, værneting
      opfyldningssted og eksklusiv værneting er i kassel.
      § 7 betalingssikkerhed
      firmaet scsk holding forpligter sig til under kontraktens løbetid at deponere betalingssikker-
      heden på eu 125.000 til fordel for hessen-forst.
      § 8 biaftaler og delvis ugyldighed
      (1) biaftaler, suppleringer og ændringer af denne afviklingsaftale skal ske skriftligt. det samme
          gælder for et eventuelt afkald på skriftlig affattelse.
      (2) skulle en bestemmelse eller en del af en bestemmelse af denne afviklingskontrakt eller af
          trækøbskontrakten vise sig at være ugyldig eller at blive ugyldig, berøres gyldigheden af
          kontrakten i øvrigt ikke. i stedet for den ugyldige bestemmelse skal en rimelig ordning
          gælde, som kommer nærmest til parternes vilje, hvis de havde overvejet dette ved afslut-
          ning af denne kontrakt. det samme gælder for det tilfælde, hvor kontrakten ikke regulerer
          en bestemt situation.
      …”
den 6. maj 2010 er udstedt en faktura fra hessen-forst til guangzhou gold coast import and
export, hvoraf fremgår, at der er solgt bøgestammer til en samlet cif pris på 76.179,40 euro.
hessen-forst har anført, at fakturaen er en proformafaktura, der er udstedt af hensyn til
gennemførelsen af remburserne. for transporten af denne forsendelse er der udstedt et bill
of lading med hessen-forst som shipper og den kinesiske køber som notify party. i lad-
ningsbeskrivelse er tillige anført scsk som consignee. i oprindelsescertifikatet, udstedt af
hessen forst fremgår, at hele købesummen for forsendelsen skal indbetales til hessen-
forsts konto
      hessen-forst har fremlagt 9 fakturaer udstedet af dem til unilogs (scsk) vedrørende
forsendelsen under remburs 21. hessen-forst har oplyst, at alle fakturaer har været opbygget
på samme måde.
      når betaling fra remburserne indgik, indbetaltes fragtomkostningerne for forsendelsen
til scsks bankkonto.
                                                 -7-
        scsk betalte samtlige fragtomkostninger ifølge fakturaer, der var udstedt inden den
20. juni 2010. de fakturaer, der er omfattet af denne sag er udstedt i perioden den 20. juni til
den 25. oktober 2010 med scsk som debitor. endvidere er der 3 fakturaer udstedt den 26. og
27. oktober 2010 med hessen-forst som debitor. samtlige fakturaer, der er fremlagt som bi-
lag 16, omfatter foruden søfragt også fragt for fortransporten, vareforsikring og øvrige om-
kostninger.
        den 29. september 2010 modtog wigbert gutman kopi af en mail fra advokat peter
ring hos dsv a/s til erling sørensen, hvori han oplyste, at dsv havde et tilgodehavende
hos scsk på 2.961.252 euro, og at scsk havde et tilgodehavende hos hessen-forst, hvilket
tilgodehavende hessen-forst skulle opfordres til at udbetale direkte til dsv som den rette
modtager af beløbet.
              ved skylderklæring, dateret den 11. oktober 2010, erkendte scsk at skylde dsv
air 24.113.995,44 kr.
        ved erklæring samme dag transporterede scsk deres aktuelle og fremtidige krav op
til et beløb på 580.000 euro, som udsprang af afviklingskontrakten, til dsv air. transporter-
klæringen blev fremsendt af dsv air til hessen-forst med anmodning om underskrivelse,
men det skete ikke.
        den 20. oktober 2010 blev der afholdt et møde i kassel mellem dsv air, hessen-forst
og scsk, hvor betaling af fragten blev drøftet. . de oven for nævnte dokumenter vedrørende
forsendelse omfattet af fakturaen af 6. maj 2010 fik dsv udleveret på mødet.
        i brev af 29. oktober 2010 rejste dsv air fragtkravet, der nu var opgjort til 3.285.539,79
euro, over for hessen-forst, idet der henvistes til de nu fremkomne oplysninger om afvikling
af handlerne og de udstedte dokumenter.
forklaringer
erling sørensen har forklaret, at han er operationel medarbejder hos dsv air i horsens. han
arbejder med søfragt, primært import, samt ad hoc opgaver vedrørende søfart og tilknyttede
luft- og vejtransporter.
        i september 2009 fik han en forespørgsel fra clauz nielsen om at opdatere nogle priser
på søtransport fra tyskland til kina. clauz nielsen havde af nogle gamle kinesiske relationer
fået til opgave at fremskaffe priser på transport af trækævler. dsv air skulle forestå al logi-
                                                -8-
stik, herunder søtransporten fra havnen i hamborg til kina samt stille containere til rådig-
hed, ligesom de skulle arrangere kørsler fra skovene til havnene samt udlevering i havnene i
kina. til den praktiske del med kørsler i tyskland og tolddokumenterne blev dsv i ham-
borg engageret. dsv indhentede priser, som clauz nielsen accepterede. i denne fase havde
dsv air ikke kontakt med hessen-forst.
       på et møde i horsens den 7. oktober 2009, hvor hessen-forst ikke var repræsenteret,
redegjorde clauz nielsen for projektet, som ikke var nærmere specificeret. transporterne
skulle afvikles ved learning by doing. det blev forklaret, at hr. planck, som var clauz niel-
sens østrigske medarbejder, skulle stå for lasten, og at han skulle oplyse dsv air om, hvor
mange containerne han skulle bruge, af hensyn til reservation af biler. dsv krævede derfor
at der var en plan for en hel uge. dsv air meddelte mærsk, hvor træet skulle hentes i skove-
ne.
       erling sørensens rolle var at udstede bill of ladings samt fakturaer. han fik oplysnin-
gerne hertil af clauz nielsen og fik instruks om, at hessen-forst skulle stå som afsender.
denne instruks kom fra hessen-forst selv, idet clauz nielsen blot videresendte instruksen
fra wigbert gutmann. han mailede et udkast af bill of lading til hypovereinsbank og fik
oplyst en forsikringsværdi. herefter lavede han den endelige bill of lading. han udfærdige-
de 3 kopier og sendte en kopi til clauz nielsen, som kom med specifikationer til udkastet,
men han var ellers ikke involveret i udarbejdelsen af bill of lading.
       den 18. januar 2010 afholdt parterne et møde på initiativ fra dsv air, men alle var in-
teresserede i mødet, også hessen-forst som havde problemer med ”toldlåste” containere. til
stede i mødet var wigbert gutmann og stefan brinkmann fra hessen-forst, clauz nielsen,
klaus müller fra dsv i hamborg og vidnet selv.
       på mødet præsenterede hessen-forst en afviklingskontrakt, som ikke blev gennemgået
i detaljer. han blev bedt om at underskrive den, men ville ikke, da den var affattet på tysk.
den første version af afviklingskontrakten indeholdt en klausul om, at dsv air skulle inde-
stå for 125.000 euro. dette afviste dsv air, hvorfor den nye version blev lavet. han betragte-
de afviklingskontrakten som en standard operating procedure. de har ikke talt om, hvorvidt
scsk var køber af træet, og hessen-forst har ikke oplyst om, at de solgte træet til scsk. for
ham handlede det bare om, at han skulle transportere træet. det eneste, der vedrørte dsv
                                                 -9-
air, var, hvordan de skulle udstede bill of lading, og han opfattede ikke, at afviklingskon-
trakten i øvrigt vedrørte dsv air.
      wigbert gutmann krævede, at der i kontrakten skulle stå, at fragten var forudbetalt i
danmark, men dsv air har ikke fået fragten forudbetalt, og han har aldrig set en træ-
købskontrakt.
      hans rolle ophørte, når han havde udfærdiget dokumenterne, og hypovereinsbank
havde bekræftet dem. herefter skulle han orientere kontoret i kina og fakturere scsk. dette
var efter instruktion fra hessen-forst. han opfattede scsk og hessen-forst som deres kun-
de.
      træsæsonen toppede i marts/april 2010. dsv air begyndte først faktureringen i juni
2010. de rykkede clauz nielsen for betaling af regningerne, når fakturaerne forfaldt. clauz
nielsen sagde, at alle pengene ville blive overført til hessen-forst fra kina, og at hessen-
forst skulle overføre penge til scsk. i juli fik han at vide, at der var ferielukket. der var
mange transporter i juni/juli 2010. scsk fik imidlertid ikke pengene fra hessen-forst, og
dsv air kontaktede derfor hessen-forst, hvorefter de aftalte at mødes den 20. oktober 2010 i
kassel.
      han deltog i mødet sammen med folk fra dsv airs økonomiafdeling. dsv air foreslog
en afdragsordning, men han husker ikke, om hessen-forst var positive heroverfor. på mødet
fik de udleveret en masse fakturaer og remburser, herunder fakturaen af 6. maj 2010 udstedt
af hessen-forst til guangzhou gold coast import and export. det var her, at det gik op for
ham, at det var hessen-forst der handlede direkte med de kinesiske købere, og at clauz ni-
elsen var en slags formidler.
      det er en fejl, når scsk i specifikationen til bill of lading er angivet som consignee.
dsv ocean er et søsterselskab i dsv koncernen og er valgt som carrier for, at dokumenterne
skulle være ens.
clauz nielsen har forklaret, at han er daglig leder i scsk holding, som beskæftiger sig med
eksport af bøgetræ fra tyskland til kina. hans hustru er direktør i selskabet, men hun har
ikke haft med denne sag at gøre.
      det var scsk, som etablerede kontakten til de kinesiske købere af træet. hessen-forst
var leverandør af træet, men der var ikke direkte kontakt mellem hessen-forst og de kinesi-
                                                 - 10 -
ske købere. han kendte hessen-forst, da de er verdens største leverandør af bøgetræ. da
rammerne for samarbejdet var lagt, præsenterede han sin kinesiske samarbejdspartner for
hessen-forst i tyskland.
     scsk udførte alt arbejdet med at bestille transporterne, kontrollere bill of lading, lave
pakkeliste og instruere om, hvad der skulle sendes til banken i forbindelse med rembursen,
udarbejde salgskontrakterne mv. i forhold til hessen-forst var scsk køber af træet og hand-
lede i eget navn. scsk var ikke formidler i relation til de kinesiske købere.
     prisen på 130 euro pr. m³ i aftalen mellem scsk og dongguan city walto sawmill ltd.
og h.y. trading co. var markedsprisen. i relation til toldmyndighederne sættes prisen så
lavt som muligt af hensyn til told. i senere fakturaer er prisen angivet til 110 -120 euro. prisen
afhænger af banken og årstiden.
     i 2009 havde scsk ikke finansiel formåen til at gennemføre hele finansieringen, hvorfor
det blev aftalt, at handlen skulle finansieres ved remburs, som skulle udstedes til scsk, som
så skulle belåne rembursen. da det viste sig, at scsk ikke kunne belåne rembursen, måtte de
involvere hypovereinsbank, som var hessen-forsts bank. rembursen blev herefter udstedt
til hessen-forst, men blev afsendt fra den kinesiske bank til hypovereinsbank. pengestrøm-
men på rembursbeløbet gik kun mellem kina og hessen-forst.
     i kina er det meget få selskaber, som kan åbne remburser, hvorfor man må henvende sig
til selskaber, som har specialiseret sig heri. hessen-forst var nødsaget til at udstede faktura-
en af 6. maj 2010 til guangzhou gold coast import and export i kina, som havde tilladelse
til at åbne en remburs.
     scsk har ikke haft en konto i hypovereinsbank, og rembursbeløbet blev udbetalt direkte
til hessen-forst, og efter 5-7 dage blev differencen sendt til scsk. fragten var delvist inde-
holdt i rembursbeløbet og delvist i differencen.
     på mødet den 18. januar 2010 blev toldproblematikken drøftet, idet dsv air havde et sti-
gende problem, fordi scsk ikke var et tysk selskab, og fordi dsv air skulle bruge et tysk
momsnummer. det blev foreslået, at man benyttede sig af hessen-forsts toldnummer. han
erindrer ikke et afviklingsforløb, og det blev ikke gennemgået på mødet. parterne vidste,
hvad deres opgaver var, men hessen-forst ville gerne have det skrevet ned. det blev ikke
drøftet, hvem der skulle betale fragten, og dsv air har ikke nævnt, at hessen-forst skulle
betale den. dette fremgik også klart af remburserne.
                                                 - 11 -
     instruksen om, at hessen-forst skulle stå som afskiber i bill of ladings, kom fra hessen-
forst selv. det var ganske naturligt, at man anvendte hessen-forsts toldnummer, og at de
stod anført som afskiber.
     han rykkede for fakturaer fra dsv air i januar 2010, men først i maj og juni 2010 kom
der en bunke fakturaer, men da var sæsonen slut.
     på mødet i kassel den 20. oktober 2010 oplyste dsv air for første gang, at det var deres
opfattelse, at hessen-forst var den reelle opdragsgiver. der blev talt om, at hessen-forst
skulle frigive et beløb direkte til dsv air, idet det var et problem, at scsk stod foran en mu-
lig konkurs.
     scsk var et ”dårligt” navn, og derfor ville de gerne have et mere dækkende navn. uni-
logs blev dog først registreret den 25. oktober 2010, og de var derfor nødt til i dokumenterne
at rette navnet tilbage til scsk. hessen-forst var dog hele tiden vidende om, at det var
scsk, der var den juridiske part.
     unilogs eksisterer som selskab i dag, ligesom scsk eksisterer. der er dog ingen aktivite-
ter i scsk, der er ude af stand til at betale sine forpligtelser.
jörg van der heide har forklaret, at han er afdelingsdirektør i hessen-forst og har været an-
svarlig for skovproduktion og salg siden marts 2010.
       hessen-forst beskæftiger sig med statslig skovdrift og fungerer som en uselvstændig
del af administrationen i hessen. virksomhedens retsgrundlag er forankret i hessens finans-
lov. alle forretningerne er baserede på et retsgrundlag, som delstaten har fastsat. hessen-
forst påtager sig økonomiske opgaver vedrørende de statsejede skove og sælger dels træer
fra egne skove og formidler salg fra private skove. hessen-forst har en vis eksportvirksom-
hed til kina, men er ikke en af verdens største eksportører af træ.
       i forbindelse med salg af træ og logistik har hessen-forst altid en fast samarbejdspart-
ner, og samarbejdet foregår altid på basis af faste aftaler, da der skal være et retsgrundlag. et
eksempel på en fast samarbejdspartner er virksomheden, excor, som tidligere har stået for
eksport af træ til kina.
       afviklingskontrakten havde været drøftet i oktober/november 2009, men blev ikke un-
derskrevet på dette tidspunkt. brevet af 27. oktober 2009 fra dsv air må ses i det lys. der er
kun disse dokumenter, der belyser de enkelte parters rolle.
                                                - 12 -
      den centrale aftale om køb af træ af 12. november 2009 var en salgskontrakt med uni-
logs som køber og hessen-forst som sælger. han var ikke leder på dette tidspunkt, og ved
derfor ikke, om hessen-forst har indhentet oplysninger om virksomheden, unilogs aps.
clauz nielsen fortalte, at alt omkring selskabets eksistens ville falde på plads, og derfor blev
kontrakten indgået med unilogs.
      den 10. december 2009 blev der afholdt et møde i tyskland, hvor vidnet, clauz nielsen
og dennes samarbejdspartner deltog. temaet for mødet var toldproblematikken samt de
tidsmæssige problemer i forbindelse med afviklingen af rembursen. dernæst var det et pro-
blem, at hessen-forst ikke havde sikkerhed for betaling af træet, fra det var blevet hentet i
skoven, og til det var ombord. på mødet blev han endvidere klar over, at dsv air var invol-
veret som den, der udstedte speditionsdokumenterne og dermed havde retten til varerne.
      hessen-forst ville have klarhed over parternes roller, da det var vigtigt at have sikker-
hed for betaling for deres varer. træet bliver solgt frit leveret fra skovområdet i henhold til
hessen-forsts salgs- og leveringsbetingelser, som kræver kontant betaling eller sikkerhed i
form af en remburs. da udstedelsen af dokumenterne lå hos en speditør, som hessen-forst
ikke havde en kontrakt med, var det vigtigt at tage spørgsmålet op. de var uden kendskab til
dsv air og ville ikke kunne gøre dem ansvarlige i relation til fejl ved dokumentudstedelsen.
de lyttede derfor til deres rådgivere og aftalte et møde med dsv air.
      på mødet den 18. januar 2010 deltog wigbert gutmann og skovfoged stefan brink-
mann som repræsentant for hessen-forst. vidnet deltog ikke i mødet, men blev informeret
om, at man havde drøftet toldproblematikken, og at hessen-forst skulle bidrage til en løs-
ning af dette.
      dsv air underskrev, så vidt han husker, ikke afviklingskontrakten på mødet, men tog
den med og lavede en ændring i den. på dette tidspunkt var alle klar over, hvilke opgaver
hver især havde. han var ikke selv direkte involveret i udformningen af afviklingskontrak-
ten. det var hans forgænger, wolfgang seidenschnur, og wigbert gutmann og formentlig
også stefan brinkmann, der stod for udformningen.
      i august 2010 fik han oplyst, at dsv air ikke havde leveret de nødvendige forsendel-
sesdokumenter. han talte også med køberen af træet, som oplyste, at dsv air havde faktu-
reret meget sent.
                                               - 13 -
       på et møde i kassel i oktober 2010 mellem scsk, hessen-forst og dsv air meddelte
dsv air, at man ville indgive en konkursbegæring mod scsk, og der var samtidig lavet en
overdragelseserklæring, hvorefter scsk´s krav på 560.000 euro var overført til dsv air.
på mødet deltog ud over ham wigbert gutmanm og benjamin krug fra hessen-forst og de-
res advokat.
       konklusionen på mødet var, at en overdragelseserklæring ville være for risikabel for
hessen-forst, da der i forbindelse scsk´s konkurs også kunne være andre kreditorer. clauz
nielsen skulle i stedet oprette en konto i danmark til fordel for dsv air og skulle overføre
det tilbageholdte beløb til fuld og endelig afgørelse. en uge efter mødet modtog han et brev
fra dsv, som havde forstået aftalen anderledes, og han ved derfor ikke, om kontoen nogen-
sinde blev oprettet.
       hessen-forst er, forud for mødet den 20. oktober 2010 i kassel, aldrig blevet mødt med
et krav om betaling for fragt. hessen-forst havde kun kontrakt med scsk, og fragten har al-
drig været et tema.
wolfgang seidenschnur har forklaret, at han tidligere havde jörg van der heides stilling,
som afdelingsleder i hessen-forst. i dag er han pensioneret.
       han blev involveret i sagen første gang, da scsk i maj 2009 skriftligt anmodede hes-
sen-forst om at købe træ. han kendte ikke firmaet på daværende tidspunkt.
       allerede ved første møde, som fandt sted i maj 2009, blev clauz nielsen gjort bekendt
med hessen-forsts salgs- og leveringsbetingelser. der skulle foreligge en skriftlig købsaftale
med en klar rollefordeling, og de almindelige salgs- og leveringsbetingelser skulle accepteres
af scsk, herunder også en værnetingsaftale. træet skulle være betalt, før det forlod skoven.
der var tre betalingsmuligheder, fakturadato plus 14 dage, bankgaranti fra en godkendt
bank i hessen eller åbning af remburs.
       på baggrund af disse betingelser indgik parterne aftale om en prøveleverance, og her-
efter indgik de en købsaftale om levering frit fra skov. scsk var ansvarlig for logistikken og
for åbning af remburs i en tysk bank.
       scsk overholdt ikke betingelserne, da bestemte dokumenter ikke blev fremlagt, her-
under bill of lading, ligesom fristerne i rembursen ikke blev overholdt. på denne baggrund
                                                   - 14 -
udarbejdede hessen-forst en afviklingskontrakt og opfordrede scsk til at forelægge denne
for dsv air.
       det var vigtigt for hessen-forst, at dsv air underskrev afviklingskontrakten, da de fra
deres rembursbank havde fået stillet en række betingelser, som var indføjet i kontrakten. det
skulle sikres, at kontraktansvaret forblev mellem dsv air og scsk. hessen-forst havde kun
en forhandlingspart i sagen, og det var scsk, og de har aldrig drøftet forpligtelser med dsv
air.
       dsv air skulle acceptere betingelserne i afviklingskontrakten, og uden denne accept
ville man aldrig have lavet den centrale aftale om køb af træ af 12. november 2009, som in-
deholdt betingelserne for afviklingen af remburserne. den centrale aftale om køb af træ af 12.
november 2009 blev indgået med unilogs, da clauz nielsen meddelte ham, at han agtede at
stifte dette firma. det var ikke et problem for hessen-forst, især fordi parterne var de sam-
me, og fordi afviklingskontrakten ikke blev berørt af det.
       han har frem til sin pension den 29. februar 2010 ikke hørt om fakturaer, som ikke var
blevet betalt, eller at der skulle eksistere et firma, som kunne have krav mod hessen-forst.
       han tog selv initiativ til at få udarbejdet afviklingskontrakten, da han havde hørt, at
der var problemer med rembursen. købsaftalerne må være udarbejdet af wigbert gutmann.
       forud for mødet i horsens den 18. januar 2010 havde wigbert gutmann oplyst ham
om, at scsk og dsv air havde et toldproblem. han blev i den forbindelse spurgt, om man
kunne bruge hessen-forsts toldnummer. han sagde, at hessen-forst ikke var ansvarlig for
told, men scsk bad om hjælp for at kunne afvikle det så hurtigt som muligt.
       når rembursen var åbnet, var scsk´s medvirken nødvendig for at få pengene udbe-
talt. sikkerheden for salget lå i, at der blev åbnet en remburs i en bank, og at rembursbetin-
gelserne blev opfyldt, hvilket krævede, at begge parter var involveret i handlen. hele afvik-
lingen blev fastlagt i afviklingskontrakten.
       dsv air og scsk underskrev et eksemplar af afviklingskontrakten på mødet i horsens
den 18. januar 2010, men hessen-forst tog kontrakten med hjem og fremlagde den for sine
jurister og for banken. de blev rådet til at indføje bindende fremlæggelsesfrister samt indføje
en værnetingsaftale. denne afviklingskontrakt blev underskrevet i begyndelsen af marts
2010.
                                                 - 15 -
klaus müller har forklaret, at han er filialleder i dsv i hamborg og har ansvaret for søfragt.
han blev første gang involveret i forretningen med hessen-forst i september/oktober 2009,
hvor han fik en forespørgsel fra erling sørensen, som sagde, at en af hans kunder ville eks-
portere træ til kina. træet kom fra tyskland, og derfor skulle dsv hamborg give en pris på
transporten fra hessen til havnen i hamborg. dsv hamborg skulle stille containere på la-
stepladsen, og når de var læsset, skulle de transportere dem tilbage til havnen. derefter skul-
le dsv udstede havnepapirerne og sørge for, at containerne kom ombord på skibene.
      der var problemer med toldklareringen ved den første forsendelse, idet den var 3 uger
forsinket. træet var lastet, transporteret til havnen i hamborg, men kunne ikke afskibes, da
de afventede papirerne fra hessen-forst. dernæst var remburserne ikke klar.
      i december 2009 blev toldproblematikken drøftet mellem wigbert gutmann og en af
vidnets kollegaer. i tyskland kan man registreres som tysk eksportør, hvilket forenkler pro-
cessen, og dsv air ville gerne have hessen-forst til at hjælpe med denne registrering.
      den 18. januar 2010 blev der afholdt et møde, hvor wigbert gutmann lovede at hjælpe
med en forenkling af toldproceduren. han ved ikke, om wigbert gutmann gjorde noget ved
problemet, men det blev imidlertid løst. dernæst blev der fremlagt en afviklingskontrakt på
mødet, men han underskrev den ikke, da dsv hamborg kun var underleverandør til dsv
air i horsens.
      toldfuldmagten skulle bruges af dsv hamborg til at udfærdige eksportpapirerne i
hessen-forsts navn. det var ikke et problem at få en toldfuldmagt fra hessen-forst.
      i alle eksportdokumenter var hessen-forst angivet som versender/ausführer.
      dsv hamborgs opgave var afsluttet, når de havde transporteret containerne til hav-
nen.
wigbert gutmann har forklaret, at han er uddannet diplomingeniør. han har de sidste 10 år
været en del af ledelsen i marketingsafdelingen i hessen-forst. han står for salg af løvtræ til
forskellige kunder.
      i maj 2009 modtog hessen-forst et brev fra clauz nielsen, og de holdt herefter et mø-
de, hvor clauz nielsen præsenterede sit firma. hessen-forst informerede generelt om salgs-
betingelserne, hvor det væsentligste var, at det var scsk, der var hessen-forsts kunde, og at
hessen-forst kun sælger træ frit fra skoven. scsk blev gjort bekendt med de tre betalings-
                                               - 16 -
former, forudbetaling, bankgaranti eller ved remburs. man kasserede dog straks rembursen,
da hessen-forst ikke var i stand til at håndtere en remburs på dette tidspunkt. det var en
meget stor ordre, og hessen-forst havde ikke den nødvendige viden eller det nødvendige
personale til at gennemføre en remburs. de blev derfor enige om, at scsk skulle forudbetale,
men scsk kunne også stille en bankgaranti til delvis dækning.
       hessen-forst indhentede ikke oplysninger om scsk, da man modtog brevet i maj
2009, men fik en udskrift hos et kreditinstitut, som ikke viste en fremragende soliditet, men
heller ikke gav anledning til bekymring.
        clauz nielsen stillede ikke en bankgaranti som aftalt, men da de vidste, at clauz niel-
sen havde sikret sit videresalg af træet, og da de under samtalerne i juni 2009 havde fået et
godt indtryk af clauz nielsen, accepterede de en prøveleverance i slutningen af september
2009.
       i midten af oktober 2009 indgik de en kontrakt med scsk om salg af 900 m³ træ. de
havde dog i mellemtiden fået besked fra clauz nielsen om, at scsk ikke kunne forudbetale,
og at de derfor måtte finansiere handlen ved remburs. dette var nyt for hessen-forst, men
clauz nielsen sagde, at det ikke var et problem, da rembursen ville blive åbnet hos danske
bank i danmark, og at den var meget enkel og kun indeholdt få dokumenter. vidnet tog
kontakt til hypovereinsbank for at få afklaret, om denne forretning med clauz nielsen var i
orden. han fik at vide, at det godt kunne lade sig gøre, da danske bank havde et godt ry, og
da det var en meget simpel remburs, indebar det ikke nogen risiko for hessen-forst. det var
en klar aftale, at rembursen udelukkende skulle sikre træleverancens betaling, mens det var
clauz nielsens ansvar at sørge for betaling af fragt og logistik.
       efter prøveleverancen bad hessen-forst om rembursen, og fik en remburs med en cif
klausul. vidnet var ikke begejstret herfor, men fik at vide, at rembursen ville få anmærkning
om, at fragt og forsikring var betalt i danmark.
       da rembursen kom, viste det sig, at den ikke var åbnet i danmark, men i kina og der-
fra videresendt. hypovereinsbank afviste at acceptere rembursen, og på dette tidspunkt var
de i tvivl om, hvordan de kunne redde forretningen. forretningen var interessant, og der var
tale om et sortiment som var vanskeligt at sælge.
       der blev afholdt to møder med hypovereinsbank, som krævede, at rembursen kom di-
rekte fra kina, og at der skulle åbnes remburs for hele beløbet. det blev drøftet, hvor stor dif-
                                                  - 17 -
ferencen var mellem prisen på træet og rembursbeløbet. fragt og logistik var for clauz niel-
sens regning.
       hessen-forst har ikke instrueret dsv air om, at de skulle stå anført som afskiber. vid-
net kendte ikke til dsv air på dette tidspunkt, men vidste kun, at clauz nielsen kendte er-
ling sørensen fra tidligere forretninger. erklæringen af 27. oktober 2009 fra dsv air refererer
til den første remburs, som blev afvist af hessen-forst, og den kan kun være en bekræftelse
på, at fragt og forsikring er betalt i danmark.
       den 18. januar 2010 blev der afholdt et møde, hvor toldproblematikken blev drøftet,
idet disse problemer havde medført forsinkelser og yderligere omkostninger for scsk. vid-
net kontaktede de tyske toldmyndigheder, og netop da var der indført en forenklet toldpro-
cedure. dette var baggrunden for, at hessen-forst udstedte en toldfuldmagt. de ville ikke
blokere for afviklingen, men syntes dog, at det var for vidtgående.
       baggrunden for afviklingskontrakten var at afklare retsstillingen over for scsk, og
særligt at den komplette logistik skulle gennemføres på vegne af og for regning af scsk.
hessen-forst havde problemer med, at dsv air fremsendte bill of lading for sent, og derfor
ville de tilføje en frist for fremsendelse af transportdokumenterne, ligesom de ønskede, at
scsk stillede ekstra sikkerhed på 125.000 euro, hvilket blev tilføjet.
       fakturaen af 6. maj 2010 udstedt af hessen-forst til guangzhou gold coast i kina blev
alene udstedt af hypovereinsbank til brug for afregning af rembursen. hypovereinsbank
havde fuldmagt til at udstede fakturaen på hessen-forst brevpapir. dsv air udstedte bill of
lading, som blev sendt til hypovereinsbank, hvis opgave det var at sørge for, at betingelser-
ne i rembursen blev overholdt, og en af betingelserne var, at der skulle udstedes en handels-
faktura, som angav varens værdi. hessen-forst havde til opgave at fordele pengene til sko-
vejerne, som havde faktureret clauz nielsen.
       hessen-forst blev først præsenteret for fragtkravet to uger efter mødet i kassel, hvor
de modtog et brev fra dsv air.
       han har set kontrakten af 12. november 2009, som er indgået med firmaet, unilogs
aps. det gav ikke mening at undersøge dette selskab, da clauz nielsen havde sagt, at scsk
ville stifte et nyt selskab med samme adresse. han formoder, at det er clauz nielsen, der har
skrevet under, og at han var tegningsberettiget for scsk.
                                                 - 18 -
       skovejernes fakturaer blev udstedt til unilogs, hvorfor unilogs også blev angivet som
køber i tillægget til kontrakten af 23. april 2010.
       hessen-forst har modtaget kopi af de købsaftaler, der er nævnt i punkt 2 i tillægget,
men han husker ikke, om hessen-forst modtog kopi af fakturaerne, som unilogs skulle ud-
stede til de kinesiske kunder. dette punkt var ikke så vigtigt for hessen-forst. han sagde til
clauz nielsen, at han måtte afklare med sin revisor, om han skulle fakturere beløbet inkl. el-
ler ekskl. logistik og fragt.
       fakturaerne udstedt i forbindelse med remburserne indeholdt en anslået proportional
del af de uspecificerede omkostninger, hvilket beløb blev oplyst af clauz nielsen. de vidste
ikke, hvad fragtprisen var, men clauz nielsen sagde, at han havde fået en god pris hos dsv
air.
       hypovereinsbank sagde, at de gik ud fra en cif pris, hvor fragten var indeholdt. belø-
bet herfor blev herefter overført til clauz nielsen.
       han drøftede udstedelsen af bill of ladings med clauz nielsen. han har ikke tænkt
over, om den omstændighed, at hessen-forst stod som afskiber, kunne medføre eventuelle
forpligtelser for hessen-forst, da de havde fået bekræftet af dsv air, at fragten var forudbe-
talt i danmark af scsk. selvom hessen-forst fik remburserne udbetalt, er andelen for logi-
stik blevet overført til scsk.
       der blev ikke oprettet remburser direkte mellem scsk og hessen-forst.
parternes synspunkter
dsv air og dsv ocean har til støtte for sin principale påstand anført, at transportopgaverne
blev udført af dsv air med hessen-forst som afsender, hvilket klart fremgår af de udstedte
bill of ladings. hessen-forst har instrueret om, at de skulle stå som afsender i de udstedte
bill of ladings og må som følge heraf have været klar over, at de var ansvarlige for betaling
af fragten.
       dernæst var gennemførelse af transporterne i hessen-forsts interesse, idet de var en
forudsætning for at modtage vederlag hos de kinesiske købere.
                                                - 19 -
       da scsk ikke var i stand til at finansiere handlen med hessen-forst, kan det ikke læg-
ges til grund, at hessen-forst handlede i tillid til, at fragten var forudbetalt af scsk i dan-
mark.
       hessen-forst har på trods af sit kendskab til scsk´s svage økonomi ikke sikret, at
scsk betalte dsv airs fragtomkostninger, og må antages at bære et skærpet ansvar herfor
som afsender af varerne.
       scsk kunne ikke finansiere transporten ved forudbetaling, som hessen-forst sædvan-
ligvis kræver, og kunne heller ikke stille bankgaranti eller belåne remburserne. scsk var så-
ledes ikke i stand til at gennemføre handlerne. dernæst udstedte hessen-forst fakturaer di-
rekte til de kinesiske købere, og det var disse fakturaer, som dannede grundlag for udbeta-
ling under remburserne. hessen-forst modtog det samlede vederlag fra de kinesiske købere,
der dækkede prisen for tømmeret og fragtomkostningerne. retten må herefter lægge til
grund, at scsk alene var formidler, og at salgsaftalerne vedrørende tømmeret blev indgået
direkte mellem hessen-forst og de kinesiske købere, hvorfor hessen-forst er forpligtet til at
betale transportomkostningerne til dsv air.
       for så vidt angår spørgsmålet om værneting har dsv air og dsv ocean gjort gælden-
de, at den mellem parterne underskrevne afviklingskontrakt er uvirksom, idet der ikke fore-
ligger en retsgyldig trækøbskontrakt mellem scsk og hessen-forst, ligesom der ikke fore-
ligger remburser mellem parterne. dernæst stemmer indholdet i afviklingskontrakten ikke
overens med det reelle forløb, hvorfor den også af denne grund ikke kan anvendes.
       parterne har indgået en værnetingsaftale, som fremgår af punkt 5 i de generelle betin-
gelser for combined transport sea waybill. ifølge denne værnetingsaftale skal alle tvister
vedrørende transporten afgøres, hvor transportøren har sit forretningssted, og dermed ved
sø- og handelsretten. dsv air må anses for omfattet af denne værnetingsaftale, da det afgø-
rende er, at værnetingsaftalen omhandler alle tvister vedrørende denne transport.
       såfremt retten finder, at der skal sondres mellem fragt for søtransport og fragt for lan-
devejstransport, og at dsv air ikke er omfattet af værnetingsaftalen i bill of lading, skal
hessen-forst tilpligtes at betale 1.824.019,88 euro svarende til søfragten.
hessen-forst har til støtte for sin afvisningspåstand gjort gældende, at danske domstole ikke
har kompetence til at behandle tvisten, da scks, dsv air og hessen-forst har underskrevet
                                                 - 20 -
afviklingskontrakten og herved udtrykkeligt har aftalt, at alle konflikter skal afgøres i kassel
i henhold til tysk ret, og da hessen-forst ikke har værneting i danmark for det krav, der ind-
tales under sagen.
       ifølge afviklingskontraktens § 4 er denne kun gyldig i forbindelse med en retsgyldig
trækøbskontrakt og foreliggende remburser mellem scsk og hessen-forst.
       der er ingen holdepunkter for at antage, at de trækøbskontrakter, som blev indgået
mellem hessen-forst og unilogs, ikke skulle være gyldige. dernæst er det uden betydning,
at remburserne ikke blev lavet mellem scsk og hessen-forst, da det var en del af parternes
aftale. det afgørende er, at ethvert tvivlsspørgsmål i overensstemmelse med parternes vilje,
skal afgøres af en tysk domstol.
       det fremgår af artikel 23 i bruxelles forordning nr. 44/2001 af 22. december 2000 om
retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser, at værnetings-
klausuler er omfattet af bestemmelserne bruxelles i forordningen, der har til formål at fast-
lægge ensartede regler om retternes internationale kompetence, hvorimod en kontrakts ma-
terielle bestemmelser skal bedømmes på grundlag af den lex causae, der udpeges af dom-
stolslandets lovvalgsregler. dernæst følger det af ef-domstolens dom af 3. juli 1997 i sag c-
269/95, at den ret i en kontraherende stat, der er udpeget i henhold til en gyldigt indgået
værnetingsklausul, ligeledes har enekompetence til at påkende en sag, hvorunder der blandt
andet er nedlagt påstand om, at den kontrakt, som værnetingsklausulen er indeholdt i, er
ugyldig. herefter har sø- og handelsretten ikke kompetence til at påkende spørgsmålet om,
hvorvidt afviklingskontrakten er ugyldig, idet dette spørgsmål må påkendes af en tysk dom-
stol.
       såfremt sø- og handelsretten måtte finde, at der er kompetence til at afgøre sagen ved
de danske domstole, følger det af punkt 5 i de generelle betingelser for combined transport
sea waybill, at tvister opstået under denne sea waybill skal afgøres, hvor transportøren har
sit forretningssted. det fremsatte krav er ikke et krav i henhold til konnossementerne, idet
disse blandt andet har en klausul om, at fragten er betalt. dernæst er transportøren i denne
sag dsv ocean, som ikke har noget krav, og ikke har nedlagt en påstand over for hessen-
forst. den omstændighed, at det i replikken fremgår, at dsv airs krav også indtales af dsv
ocean, ændrer ikke på, at dsv ocean ikke har et krav mod hessen-forst.
                                                    - 21 -
       dsv air har underskrevet konnossementerne som agent for dsv ocean, men dsv air
er ikke part i fragtaftalen. værnetingsklausulen i dsv oceans fragtaftale etablerer ikke vær-
neting for dsv airs påståede tilgodehavende mod hessen-forst.
       henvisningen til værnetingsklausulen i konnossementerne kan således ikke danne
værneting i danmark for dsv air, og dsv ocean har ikke noget krav.
       hessen-forst har til støtte for sin frifindelsespåstand gjort gældende, at dsv airs kon-
traktspart var scsk. dette understøttes af erling sørensens forklaring om, at han indgik afta-
len med clauz nielsen, og af clauz nielsens forklaring om, at det var scsk, der var fragtde-
bitor. det fremgår ligeledes af den mellem parterne indgåede afviklingskontrakt, at fragten
skulle betales af scsk, ligesom det af samtlige konnossementer fremgår, at fragten er forud-
betalt i danmark.
       dernæst har scsk ved skylderklæring af 11. oktober 2010 bekræftet, at scsk er debi-
tor for dsv airs samlede tilgodehavende, ligesom dsv air selv har udstedt samtlige faktu-
raer til scsk frem til den 25. oktober 2010.
       dsv air har således ikke noget krav om betaling af fragt mod hessen-forst.
        den omstændighed, at hessen-forst står som afsender i konnossementerne ændrer
ikke herpå, da dette var nødvendigt for at gennemføre remburserne, men det var ikke inten-
tionen, at hessen-forst skulle være fragtdebitor.
       dsv ocean har ikke fremlagt dokumentation endsige fremsat anbringender til støtte
for, at de måtte have et krav over for hessen-forst, hvorfor det må lægges til grund, at der
de ikke har et krav mod hessen-forst.
       den nedlagte rentepåstand kan ikke danne grundlag for en domskonklusion jf. retsple-
jelovens § 348, stk. 2, 4. pkt., hvorfor denne må afvises.
sø- og handelsrettens afgørelse
dsv air og hessen-forst har underskrevet en afviklingskontrakt, hvoraf det i §§ 5 og 6
fremgår, at alle konflikter skal afgøres ved retten i kassel og efter tysk ret. parterne har såle-
des indgået en værnetingsklausul, der opfylder de formelle krav til indgåelse af værnetings-
aftale i følge art. 23, stk. 1 i bruxelles i-forordningen.
                                                  - 22 -
        dsv air og dsv ocean har gjort gældende, at den mellem parterne indgåede afvik-
lingskontrakt er uvirksom, da der ikke foreligger en retsgyldig trækøbskontrakt mellem
scsk og hessen-forst, ligesom der ikke foreligger remburser mellem parterne.
        ef–domstolene har i sag c-269/295 benincasa fastslået, at den ret, der er udpeget i en
ifølge art. 23, stk. 1, formelt gyldigt indgået værnetingsklausul, ligeledes har enekompetence
til at påkende en sag, hvorunder der bl.a. er nedlagt påstand om, at den kontrakt, som vær-
netingsklausulen er indeholdt i, er ugyldig.
        sø- og handelsretten har herefter ikke kompetence til at påkende spørgsmålet om,
hvorvidt den i sagen om omhandlede afviklingskontrakt er ugyldig, idet dette spørgsmål, i
overensstemmelse med den indgåede værnetingsklausul, må påkendes af domstolen i kas-
sel. herefter afvises sagen for så vidt angår dsv air.
        af de generelle betingelser i bill of lading fremgår, at tvister skal afgøres, hvor trans-
portøren har sit forretningssted. transportøren er i bill of ladings angivet som dsv ocean.
det er således kun dsv ocean, som er omfattet af disse bill of ladings, ligesom de kun om-
fatter søtransporterne. af bill of lading fremgår, at fragten er forudbetalt. da dsv ocean så-
ledes ikke har noget søfragtskrav mod hessen-forst, frifindes hessen-forst for den af dsv
ocean nedlagte påstand.
        efter sagens udfald skal dsv air og dsv ocean betale sagsomkostninger til hessen-
forst, der under hensyn til sagens værdi, karakter og omfang fastsættes til 815.000,00 kr.,
heraf 65.000 kr. til dækning af positive omkostninger og resten til dækning af advokatbi-
stand.
                                         thi kendes for ret:
den af dsv air & sea a/s anlagte sag mod landesbetrieb hesse-forst afvises.
landesbetrieb hessen-forst, frifindes for den af dsv ocean transport a/s nedlagte påstand.
dsv air & sea a/s og dsv ocean transport a/s skal inden 14 dage betale 815.000,00 kr. i
sagsomkostninger til landesbetrieb hessen-forst. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter
rentelovens § 8a.
                                          - 23 -
erik østergaard                mette christensen                henrik dam
                                       (sign.)
                                    ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                p.j.v. sø- og handelsretten, den 23. november 2011


text:
- cri
                                         udskrift
                                             af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 7. marts 2013
v-105-11
                                    experian a/s
                                    (advokat thomas munk rasmussen)
                                    mod
                                    debitor registret a/s
                                    (advokat kresten m. valdal)
indledning
sagen handler om, hvorvidt udsagn i debitor registret a/s’ nyhedsbrev og på deres hjem-
meside er i strid med markedsføringslovens § 1, § 3, stk. 1-3, og § 5, og om debitor registrets
brug af experian a/s’ varemærke som google adwords er en overtrædelse af varemærkelo-
vens § 4, stk. 1 og 2, og markedsføringslovens §§ 1 og 18.
parternes påstande
experian har nedlagt følgende endelige påstande:
1.    debitor registret skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens § 1, § 3, stk.
                                                  -2-
     1-3 og § 5 ved at have markedsført følgende udsagn i bilag 1 og bilag 11:
            ”en større aktør på btc markedet i danmark har netop testet os op imod vores konkur-
            rent. hitprocenten var den samme, men det er prisen ikke. vi glæder os til at byde dem
            velkommen som kunde.”
            ”du vil typisk spare 50 % i forhold til de samme ydelser hos konkurrerende selskab.”
            ”en del af denne udvikling beskriver den generelle økonomiske situation for virksomhe-
            derne i danmark, mens en anden del beskriver den øgede markedsandel vi har i dag i for-
            hold til for 12 måneder siden.”
            ”derfor dækker vi bredt både geografisk og branchemæssigt, og så er flere end 30 % af
            indberetningerne kun registreret i vores register.”
2.   debitor registret skal berigtige de i påstand 1 nævnte udsagn, principalt ved at frem-
     sende domskonklusionen i denne sag til modtagere af bilag 1, samt offentliggøre
     domskonklusionen tydeligt på forsiden af debitor registrets hjemmeside
     www.registret.dk i en periode på 4 uger, subsidiært på en måde og i et omfang fastsat
     af retten.
3.   debitor registret skal anerkende at have overtrådt varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2, og
     markedsføringslovens §§ 1 og 18, ved at bruge ”rki” og ”ribers” som google ad-
     words.
4.   debitor registret skal betale experian 1.550.000 kr. med tillæg af procesrente af 250.000
     kr. fra sagens anlæg den 1. november 2011 og af 1.300.000 kr. fra den 30. maj 2012.
5.   debitor registret pålægges bødestraf for overtrædelse af markedsføringslovens § 3,
     stk. 2 og § 5, ved at have fremsat de i påstand 1 indeholdte udsagn, samt for overtræ-
     delse af varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2, og markedsføringslovens § 18, ved at have
     brugt experians kendetegn som google adwords.
debitor registret har nedlagt påstand om frifindelse.
                                                          -3-
oplysninger i sagen
experian, der tidligere hed ribers kreditinformation, driver virksomhed med registrering og
formidling af oplysninger om privatpersoners og erhvervsvirksomheders kreditværdighed
og udbyder støttesystemer til inddrivelse af ubetalt gæld. selskabet har benyttet ordmærket
rki siden 1984 og lod det varemærkeregistrere i klasserne 9, 16, 35 og 36 i 2001. experian har
en række yderligere varemærker, hvori rki indgår.
      debitor registret påbegyndte virksomhed i 2004 med kreditoplysninger.
      sagen retter sig mod det nyhedsbrev(bilag 1), som debitor registret udsendte i juli
2011, samt et citat fra deres hjemmeside.
      af nyhedsbrevet fremgår blandt andet:
      ”udviklingen i antallet af virksomheder der er registreret er gået rigtig stærkt det seneste år. 16,4 % flere
      virksomheder er registreret i debitor registret i dag i forhold til for 12 måneder siden. en del af denne
      udvikling beskriver den generelle økonomiske situation for virksomheder i danmark, mens en anden del
      beskriver den øgede markedsandel vi har i dag i forhold til for 12 måneder siden.”
      …
      en større aktør på btc markedet i danmark har netop testet os op imod vores konkurrent. hitprocenten
      var den samme, men det er prisen ikke. vi glæder os til at byde dem velkommen som kunde.
      …
      du vil typisk spare 50 % i forhold til de samme ydelser hos konkurrerende selskab.”
af debitor registrets hjemmeside (bilag 11) fremgår blandt andet:
      ”debitor registret er danmarks hurtigst voksende skyldnerregister, der indeholder både privatpersoner
      og virksomheder. de dårlige betalere i vores register er indberettet af inkassobureauer og advokater landet
      over. derfor dækker vi bredt geografisk og branchemæssigt, og så er flere end 30 % indberetningerne kun
      registreret i vores register. vi har flere end 130.000 registrerede skyldnere i vores register. debitor regi-
      stret har udelukkende et åbent register, og derfor kan du som kunde søge på alle dem der er registeret, og
      ikke kun en procentdel.”
da experian fik kendskab til nyhedsbrevet, rettede de i august 2011 henvendelse til debitor
registret og gjorde dem opmærksom på, at de mente, at flere af udsagnene i nyhedsbrevet
var en overtrædelse af markedsføringsloven. parterne kunne ikke nå til enighed. debitor re-
gistret har senere endvidere anerkendt, at firmaet i en periode har anvendt ”rki” og ”ri-
bers” som google adwords.
      debitor registret har for at underbygge udsagnene i deres nyhedsbrev fremlagt en test
fra juni 2010 fra en anonym kilde, der indeholder en sammenligning af hitprocenten hos
                                                        -4-
henholdsvis experian og debitor registret og konkluderer, at man bør kunne forvente at øge
hitprocenten til 4 %, hvis man laver supplerende opslag hos debitor registret.
      som dokumentation for prisen og en eventuel besparelse har debitor registret frem-
lagt henholdsvis en mailkorrespondance og en erklæring fra to kunder. af mailen fremgår
blandt andet:
      ”…men vi vil jo nok vælge jer, da i er billigst og vi ud fra det oplyste må antage, at i har omtrent det
      samme antal relevante søgbare registreringer som rki.”
og af erklæringen:
      …” for sammenligneligheden skal som udgangspunkt nævnes, at vi i hele 2010 til experian har betalt kr.
      251.620,01 for leverede ydelser, medens vi hos debitor registret a/s til sammenligning, (uden opstarts-
      rabat) kommer til at betale omkring kr. 76.243,75 for første hele år.”
af den sidste erklæring fremgår, at den pågældende kunde ved skift fra experian til debitor
registret har haft en besparelse på over 300 %.
      for så vidt angår udsagnene vedrørende markedsandele har debitor registret fremlagt
sammenligningstal fra 4. kvartal 2009, offentliggjort i august 2010, fra økonomiministeriet
samt oplysninger om parternes omsætning ifølge årsregnskabet for årene 2006/07 til 2011/12.
det fremgår af disse, at debitor registret har haft en øget omsætning, mens experian har
haft en svingende omsætning.
      af en nyhedsartikel i børsen den 2. februar 2012 fremgår, at 217.607 danskere står lige
nu registreret som dårlige betaler i rki, og at det er 12.529 flere end sidste år, og at flere dan-
skere, siden finanskrisen ramte i 2008, er havnet i experians rki-register.
experians tabsopgørelse
experian har oplyst at have haft et fald i bruttoomsætningen i perioden 20111 til februar 2012
på 5.071.000 kr., og at deres bruttomargin i 2011 har været på 72,4 %, hvorfor deres estimere-
de tab er på 3.669.000 kr.
forklaringer
jakob nielsen har forklaret, at han er chef for produktudviklingen i experian, hvor han har
været ansat siden 2004. experian har en produktpalette med mange forskellige produkter.
for så vidt angår rki produkter, er der reelt kun experian og debitor registret på markedet.
                                                  -5-
rki produkter udgør ca. 60 % af experians samlede omsætning. det fungerer på den måde,
at virksomhederne kan tegne abonnement og derved købe sig adgang til en række data.
grundfunktionen og søgefunktionen er den samme som hos debitor registret.
       siden debitor registret kom på markedet og brød monopolet, har der været en aktiv
kamp mellem dem om at vinde kunderne. det er ikke første gang, at man hos experian har
undret sig over debitor registrets meget aggressive markedsføring indeholdende udsagn,
som man hos experian syntes, var lige på grænsen af, hvad man skulle acceptere.
       de reagerede på udsagnene i nyhedsbrevet, fordi de syntes, at der nu var tale om en
yderligere skærpelse, og fordi de hos experian bruger mange ressourcer på, især over for
mindre kunder, at forsvare udsagn fra debitor registret. experian har helt klart mistet kun-
der på baggrund af dette nyhedsbrev, men han ved ikke præcist hvor mange. efter nyheds-
brevet fik de mange henvendelser fra frustrerede kunder, og de brugte mange ressourcer på
at tale med dem.
       debitor registret er givetvis blevet større, men det er jo ikke det samme som, at de har
taget kunder fra experian. det fremgår endvidere ikke tydeligt af de forskellige udsagn,
hvad det er, der er tale om. han læser klart nyhedsbrevet således, at det konkurrerende sel-
skab er experian , da der simpelthen ikke er andre egentlige konkurrenter på markedet. be-
grebet ”hitprocent” er ikke en fast term. han synes, at det er kritisabelt, at tilbagemeldinger
fra kunderne ikke er blevet verificeret af debitor registret selv. når det på deres hjemmeside
står, at ”30 % af indberetningerne kun er registreret i vores register”, vil de fleste forstå det
således, at der tales om 30 % af personerne, hvilket kan være egnet til at skræmme. det kan
læses på mange måder, hvilket er problemet. hvis procentsatsen fremkommer ved, at man
har spurgt kunderne, så må man skrive det.
       experian har ham bekendt ikke været involveret i nyhedsartiklen af 2. februar 2012 i
børsen, hvor experian står anført som kilde. måske stammer oplysningerne fra deres hjem-
meside. experian har leveret tal til og deltaget i analysen vedrørende kreditoplysningsbu-
reauer. testen fra juni 2010, som er fremlagt af debitor registret, kender han ikke noget til og
heller ikke baggrunden for den.
       experian har både et lukket og et åbent register. man kan ikke søge i det lukkede regi-
ster. i det åbne register er der ca. 500.000 sager, hvilket ikke er det samme som personer. han
kender ikke tallene for det lukkede register.
                                                 -6-
       experian fastsætter kundernes pris på baggrund af en samlet pakke. der er selvfølgelig
retningslinjer for, hvad tingene koster, men der sker altid en individuel forhandling afhæn-
gig af kundens størrelse, og på den baggrund finder man frem til en samlet årlig pris. kun-
derne vælger experian på grund af experians brand og gode produkter.
       der har været organisationsændringer i experian, men de har altid forsøgt at lade det
påvirke kunderne mindst muligt. selve kundekontakten afhænger af, hvilken kunde og hvor
stor en kunde der er tale om. experian har siden 2007/2008 haft en dalende omsætning, hvil-
ket blandt andet kan skyldes finanskrisen, men også at kunderne selv bliver dygtigere - især
de store banker.
birger baylund har forklaret, at han er administrerende direktør, stifter og storaktionær i
debitor registret. han fik på et tidspunkt en henvendelse fra en dansk advokat, der efter-
spurgte en konkurrent til rki, fordi man i branchen var træt af det lukkede register. den 22.
marts 2004 startede han derfor op som selvstændig med et roadshow med deltagelse af
mange advokater.
       da de startede, var formålet, at de skulle være billige. de var faktisk for billige og har
derfor efterfølgende sat priserne op. sidste år var de 11 ansatte, mens rki havde 250 ansatte.
de er således meget små i forhold til experian. de har brugt ca. 30 mio. kr. på at opbygge de-
res register og havde først overskud i 2008.
       udsagnene i nyhedsbrevet bygger på udtalelser fra kunder, der blandt andet har for-
talt, at de ikke vil indberette til rki, men gerne til debitor registret. experians forretnings-
model med det lukkede register betyder, at debitor registret teoretisk får ca. 20 % flere ind-
beretninger. udsagnet ”du vil typisk spare 50 % i forhold til samme ydelse…” bygger på er-
faringer fra markedet. da de begyndte, var de 75 % billigere end experian. testen fra juni
2010 er lavet af en stor kunde, som desværre ikke ønsker at stå frem som vidne. debitor re-
gistret har ikke kendskab til testens parametre eller metoder i øvrigt. de har aldrig fået at vi-
de, om den anden nævnte aktør er experian, og han har ikke spurgt til det. de fik testen på
mail, og testen er nok lavet ca. 3-5 måneder før udsendelse af nyhedsbrevet. debitor regi-
strets ydelser kan genfindes hos experian, men experian har mange produkter derudover.
                                                -7-
       udsagnet ”..flere end 30 % indberetningerne er kun registreret i vores register” på
hjemmesiden er baseret på en test, der er blevet lavet. i øvrigt er alle udsagnene både i ny-
hedsbrevet og på hjemmesiden baseret på faktuelle forhold.
       udsagnet ”…øget markedsandel…” bygger på opgørelse og talfakta på experians
hjemmeside og debitor registrets egne tal.
       udtrykket ”hitprocenten” er en indikator for, hvor mange dårlige betalere man finder,
hvis man kører 100 personer igennem registeret. definitionen bruges både internt også i for-
bindelse med salg.
       nyhedsbrevet blev udsendt til daværende kunder og samarbejdsparter, ca. 1.800 –
2.000, hvor kunderne udgjorde 90 % af modtagerne, mens de resterende 10 % af modtagerne
var samarbejdsparter. nyhedsbrevet blev kun sendt til kunder, der havde tilkendegivet, at
de ville modtage det. de var endvidere meget opmærksomme på, at det kun var deres egne
kunder, der modtog nyhedsbrevet. han ved ikke, om en kunde bliver slettet, hvis kundefor-
holdet ophører. de har ikke oplevet en kundetilgang efter udsendelse af nyhedsbrevet, og de
har endda haft en bemærkelsesværdig lille reaktion på nyhedsbrevet. formålet med nyheds-
brevet er blandt andet vidensdeling i branchen, men der er intet markedsføringsmæssigt i
det.
       stigningen i debitor registrets omsætning i 2011 og 2012 skyldtes ikke nyhedsbrevet.
årsagen til stigningen var, at de fik en stor kontrakt med en stor bank. de havde en stigning
i kraft af nye store kunder, men havde til gengæld tabt et par mio. kroner på konkursen af
de gule sider.
       markedssituationen er p.t. sådan, at rki har 90 % af markedet, og debitor registret har
under 10 %. der er dog ikke reelt andre på markedet end de to. det er ikke et prisfølsomt
marked. kunderne kigger på, hvor mange registreringerne der er i registrene, hvordan it-
tilgængeligheden er, og så kommer prisen på en 3. eller 4. plads. i begyndelsen prøvede de at
sælge på prisen, men det virkede ikke.
       de havde lavet en aftale med gcm, der skulle hjælpe med annoncering på internettet,
herunder opstilling af adwords. den 24. oktober 2011 blev de opmærksomme på, at de
blandt andet brugte rki og lignende som adword, hvilket de fik stoppet med det samme.
det var forkert gjort, men de vidste det ikke, og det var ikke dem, der havde bedt om, at dis-
se søgeord skulle anvendes. den 31. oktober skrev experian, at de også havde opdaget bru-
                                                  -8-
gen af adwords. en anden samarbejdspartnere har oplyst, at experian ved en tidligere
kampagne også har brugt en anden producents navn uden at vide af det.
steen vagn-jensen har forklaret, at han er økonomichef og har været ansat hos experian i 4
år.
        den fremlagte ”omkostningsudvikling for experian a/s før og efter offentliggørelsen
af bilag 1”tager udgangspunkt i to regnskabsår. man har kalkuleret en udvikling i omsæt-
ningen i procent, og de skønnede tab og fortjenester er baseret på bruttofortjenesten. det vi-
ser et fald på 5 mio. kr. både de anvendte omsætningstal og bruttofortjenesten er reviderede
tal. han har ikke kendskab til specifikke hændelser, der kan have forårsaget dette, så det kan
ikke skyldes andet end nyhedsbrevet. fra 2008/2009 havde de en lavere omsætning frem til
2011, men de har ikke tidligere set lignende fald. efter fratrækning af personaleudgifter lig-
ger det skønnede tab i fortjeneste på ca. 1 mio. kr.
        experian er også berettiget til erstatning for ekstra omkostninger på grund af markeds-
forstyrrelse. de har ikke lavet timeregistrering, men har skønnet, at der er brugt ca. 500 timer
i alle funktioner. dette antal timer er ganget med en gennemsnitlig timepris, og kravet er
herefter opgjort til 250.000 kr.
        experian ser ikke det lukkede register som et produkt, der afføder omsætning, men
som noget der ligger bagved et andet produkt.
        han kan bekræfte, at der har været omstruktureringer og andre organisationsændrin-
ger i experian.
mette frølund jensen har forklaret, at hun har været ansat hos experian i 12 år og er client
director. hun har direkte kundekontakt og ansvaret for kontrakter. efter nyhedsbrevet fik de
mange reaktioner fra alle typer af kunder og samarbejdspartnere, der spurgte til, om det, der
stod i nyhedsbrevet, passede. de brugte mange ressourcer på at forsvare sig og svare på
spørgsmål i forhold til nyhedsbrevet, og de brugte mere tid på almindelige møder og tele-
fonsamtaler end ellers. der har også været røre internt. de kan ikke dokumentere, at der har
været opsigelser på grund af nyhedsbrevet, men det har været sværere at få kunder, og der
har været flere opsigelser fra kunder i tiden efter.
                                                 -9-
       hos experian har de ikke faste priser, men listepriser og pakkepriser, og de taler med
deres kunder om disses behov og finder derefter prisen. størstedelen får særskilte priser.
       vedrørende udsagnet ”… 50 % billigere..” er det hendes opfattelse, at kunderne troede,
at de kunne få samme ydelse 50 % billigere hos debitor registret. det er dog ikke den sam-
me ydelse, da experian har ekstra ydelser tilkoblet.
       kunderne vælger efter brand og produkt, men prisen er selvfølgelig ikke helt uden be-
tydning. der har været store organisationsændringer, hvilket har bevirket ændringer i for-
hold til kundehåndtering, forbrugerservice, kundeservice og lignende, og så er ledelsen ble-
vet skiftet ud.
mikael blake har forklaret, at han er markedsansvarlig hos debitor registret. han blev ansat
den 1. juli 2010, hvor han skiftede fra experian til debitor registret. årsagen var, at han blev
afskediget, idet hans stilling blev nedlagt på grund af omstruktureringer, og han ved, at
mange af hans tidligere kolleger heller ikke længere er ansat i experian. han oplevede en
stor forskel i produkter og priser, og i nogle tilfælde var prisen hos debitor registret 70 % la-
vere end hos experian.
       nyhedsbrevet blev udsendt efter hans ansættelse i debitor registret, men han mærke-
de ikke nogen kundetilgang efter nyhedsbrevet. de havde en stigende omsætning i 2011,
hvilket skyldtes gode medarbejdere, og det havde intet med nyhedsbrevet at gøre.
ulla-britt lissau har forklaret, at hun er nordisk sales manager i debitor registret. hun be-
skæftiger sig med de store kunder, og hun mærkede overhovedet ikke nogen effekt af ny-
hedsbrevet. de store kunder lægger vægt på troværdigheden i virksomheden, it-systemer-
ne, og at der er styr på juraen. prisen har selvfølgelig også en betydning, men det er ikke den
afgørende faktor. uanset hvilke tal kunderne har hørt, får de ingen kunder uden, at der er
lavet en test af dem.
lilian kildholdt har forklaret, at hun er jurist hos bilia-personvogne. de var tidligere kunde
hos experian, men er nu kunde hos debitor registret. i januar 2011 ringede debitor registret
og ville gerne lave en fremvisning af deres produkter. de havde de to registre, rki og debi-
tor registret, sideløbende i ca. 1½ år. de søgte i begge registrer, men syntes ikke, at der var
                                                 - 10 -
nogen væsentlig forskel. hos experian betalte de i 2010 i alt 251.620 kr., hvorimod tilbuddet
fra debitor registret lød på i alt 63.750 kr. de har nu tegnet en toårig kontrakt med debitor
registret, hvor prisen er billigere, og hvor både produktet og it-platformen er bedre. hos
debitor registret kommer der ingen ekstraregninger. hun var tilmeldt nyhedsbrevet, men
har ikke haft tid til at læse det. det havde ingen indflydelse på beslutningen om at skifte til
debitor registret.
rene kappelgård har forklaret, at han er adm. direktør i ice danmark aps. de skrev i foråret
2011 kontrakt med debitor registret på grund af prisen, og fordi de var skuffede over ser-
vicen hos experian. der havde været faktureringsproblemer hos experian, der blev håndte-
ret på en utilfredsstillende måde. de har testet begge systemer, og de er godt tilfredse med
systemet fra debitor registret. de var ikke utilfredse med systemet hos experian, men ser-
vicen er meget bedre hos debitor registret. de betalte årligt ca. 300.000 – 340.000 kr. hos ex-
perian, hvor de hos debitor registret betaler ca. 12.000 i måneden, og så har de endda flere
opslag hos debitor registret. de havde oprindeligt valgt experian på grund af deres brand,
og fordi det var ”den sikre hest at spille på”.
parterne argumenter
experian har gjort følgende gældende:
 ad påstand 1:
på markedet for skyldneroplysninger er der kun to udbydere – experian og debitor regi-
stret. der er således tale om et duopolistisk marked, hvilket medfører en skærpelse i be-
dømmelse af, hvad en udbyder kan foretage sig, idet det ofte har en direkte refleksvirkning
på konkurrenten, og selv den mindre spiller kan godt agere på en måde, der får indflydelse
på den store spiller. nyhedsbrevet er omfattet af markedsføringslovens § 5, stk. 1, idet det
modtages af andre end kunder og indeholder direkte markedsføringsmæssige aspekter. på
grund af det duopolistiske marked skal der ske en skærpet vurdering i forhold til markeds-
føringslovens §§ 1, 3 og 5.
       debitor registret har ved fremsættelse af udsagnene i nyhedsbrevet og hjemmesiden
overtrådt markedsføringslovens § 1, § 3, stk. 1-3, og § 5. uanset om der er dokumentation for
udsagnene i nyhedsbrevet, er udsagnene egnet til at vildlede, særligt henset til måden, hvor-
                                                 - 11 -
på udsagnene er bragt. modtagerne kan ikke se, hvilke priser der henvises til, og hvad der
ligger til grund for disse. det er ubestridt, at den anden aktør, der refereres til i udsagnene,
er experian. debitor registret kan ikke bare viderebringe et resultat af en test foretaget af en
navnløs aktør, hvor det ikke klart fremgår, hvad det er for en test, og på hvilken baggrund
den er foretaget. testresultatet giver udtryk for, at der er tale om samme produkt og billigere
pris hos debitor registret, men det fremgår ikke, hvordan og på hvilke produkter. debitor
registret må selv være af den opfattelse, at det vil kunne skaffe nye kunder. udsagnene går
over grænsen for, hvad der er lovligt for anprisninger. debitor registret har endvidere ikke
kunnet dokumentere indholdet af udsagnene.
     ved sammenligningerne kan man ikke se, hvad det er der sammenlignes, og vidneforkla-
ringerne har ikke løftet sløret for dette. udsagnene indeholder sammenlignende reklame, jf.
§ 5, der også omfatter indirekte sammenlignende reklame. rammerne for sammenlignende
prisreklamer er meget stramme, og debitor registret har ikke løftet bevisbyrden for, at
sammenligningen er foretaget på baggrund af aktuelle priser. selv hvis det kunne dokumen-
teres, ville måden, hvorpå det præsenteres på, være i strid med § 5. en øget markedsandel
betyder ikke, at man har taget kunder fra en anden aktør. det er generelt tvivlsomt, hvad der
menes med de forskellige udsagn, og hvordan tallene er beregnet. en læser af nyhedsbrevet
vil læse det sådan, at hvis man kun er kunde hos experian, risikerer man, at udlåne til dårli-
ge betalere. udsagnene er egnet til at skade og har skadet experians forretning, og det er og-
så det, der har været meningen fra debitor registrets side.
ad påstand 2:
uanset at nyhedsbrevet er bragt for over 15 måneder siden, er det fortsat aktuelt at berigtige
udsagnene, idet markedet og aktørerne har ikke ændret sig siden. selve berigtigelsesformen
må være op til retten, men det mest relevante ville være et nyt nyhedsbrev til samme modta-
gere eller en offentliggørelse på debitor registrets hjemmeside, se også u2006.336sh.
ad påstand 3:
rki/ribers er et velkendt varemærke, hvilket også er fastslået i retspraksis. debitor registret
har ikke bestridt at have anvendt rki og ribers som google adwords. det er tvivlsomt, om
gcm selv ville have fundet på at bruge disse adwords, hvis ikke de var blevet bedt om det.
                                                 - 12 -
adwords´ne blev først fjernet, fordi experian gjorde opmærksom på det. hvor mange clicks
der har været, kan ikke verificeres, og uanset om der ikke er tale om ret mange, siger det ikke
noget om, hvor mange visninger der har været. debitor registret kan derfor godt have haft
en fordel af det alligevel.
ad påstand 4:
med hjemmel i markedsføringslovens § 20, stk. 2 og 3, samt varemærkelovens § 43, stk. 1 -3,
skal debitor registret betale erstatning for grov og forsætlig overtrædelse af markedsførings-
lovens §§ 1, 3 og 5. experian har i tilstrækkelig grad løftet bevisbyrden for et økonomisk tab,
især når det tages i betragtning, at der er tale om et duopolistisk marked, jf. u2007.1245h.
substitutionsprincippet finder udpræget anvendelse i et duopolistisk marked. nyhedsbrevet
havde en mærkbar skadelig effekt hos experian, hvorfor det kan lægges til grund, at der er
årsagssammenhæng mellem udsagnene og experians lidte tab. experians tab har endvidere
været påregnelig og tilsigtet fra debitor registrets side. det er påfaldende, at debitor regi-
stret har fremgang i 2011 på ca. 3-5 mio. kr, svarende til experians opgjorte tab i samme peri-
ode. experian har opgjort et skønnet tab til 1 mio. kr., og man kan ikke komme med en nær-
mere redegørelse herfor uden at skulle offentliggøre følsomme oplysninger. udsagnene har
også medført markedsforstyrrelser, som experian er kommet over ved hårdt arbejde.
ad påstand 5:
idet der er tale om en forsætlig overtrædelse af markedsføringslovens § 3, stk. 2 og 5, § 18,
samt varemærkelovens § 4, stk. 1 og 2, bør bøden ikke fastsættes til under 100.000 kr., jf.
markedsføringslovens § 30, stk. 3, og varemærkelovens § 42, stk. 1.
debitor registret har gjort gældende, at der ikke er tale om et duopolistisk marked. experian
har 24 produkter, hvoraf debitor registret kun er konkurrent på 2 områder, dertil kommer,
at experian har en langt højere omsætning end debitor registret.
       vidneforklaringerne viser, at det er det leverede produkt, der er vigtig for kunder,
herunder hvilken database man får adgang til. experian har ikke dokumenteret, at opsigel-
serne skyldes nyhedsbrevet. kunderne skifter på baggrund af en test af produktet, men op-
sigelserne kunne også skyldes organisationsændringer og experians arrogance over for kun-
                                                 - 13 -
der. nyhedsbrevet har ikke medført en kundetilgang hos debitor registret og er ikke sendt
for at kapre kunder, hvilket understøttes af, at nyhedsbrevet er udsendt i sommerferien.
        udsagnene i nyhedsbrevet skal læses i den rigtige rækkefølge, og hvis man gør det, er
de ikke krænkende. debitor registret ved ikke, hvordan den pågældende test er lavet, men
den er fremsendt til de virksomheder, der har medvirket i testen. så experian må have fået
den, hvis de har deltaget. nyhedsbrevet er sendt til 2.000 egne kunder og samarbejdspartne-
re, og de ved derfor godt, hvilke ydelser der er tale om. nyhedsbrevet er ikke eksponeret
som en reklame, og hvis de gerne ville slå på priserne, ville det være sket på en anden måde.
udsagnene fokuserer på egen virksomhed, og hvis det skulle bruges markedsføringsmæs-
sigt, ville man have nævnt konkurrenten ved navn. det forhold, at man ikke nævner konkur-
rentens navn, har ingen betydning for, om udsagnene er i strid med markedsføringsloven.
        udsagnene, som experian har fundet på hjemmesiden, ligger på en underside og ikke
på forsiden. hvis der havde været tale om markedsføring, ville udsagnene have været place-
ret på hjemmesidens forside. udsagnene skal betragtes som en anprisning af egne produkter,
idet det skal bemærkes, at man ikke forholder sig til experians ydelser.
        ingen af udsagnene er derfor i strid med hverken markedsføringsloven eller andre reg-
ler i tilknytning hertil, idet der er tale om egne anprisninger. debitor registret har fuldt ud
dokumenteret, at udsagnene er korrekte, og mange af beregninger er baseret på tal fra expe-
rians egen hjemmeside.
        omsætningstallene viser, at experian i 2010/2011 havde et fald, hvilket også var tilfæl-
det for debitor registret i samme periode. det viser blot, at markedet ikke er statisk - men en
variabel størrelse. en opsigende kunde bliver derfor ikke nødvendigvis kunde et andet sted.
        debitor registret har klart dokumenteret, at de har væsentlig lavere priser end expe-
rian. experian har dog ikke dokumenteret, at kunder har opsagt på grund af lavere priser, og
det virker også, som om prisen ikke har betydning for kunderne, men at det er databasen,
der er det afgørende.
        debitor registret erkender, at man har anvendt de pågældende ord som google ad-
words, men det er ikke deres ansvar som kunde at tjekke, hvilke adwords der bruges. debi-
tor registret har ikke bedt om, at ordene skulle bruges, og de har derfor ikke handlet i strid
med varemærkeloven.
                                                 - 14 -
      experian har ikke dokumenteret, at der er lidt et tab, herunder at opsigelserne skyldes
udsagnene i nyhedsbrevet og på hjemmesiden. tallene viser, at experian har haft en øget
omsætning på ca. 1 mio. kr. i forhold til året før. så det er svært at få øje på et lidt tab. birger
baylund har endvidere forklaret, at debitor registrets fremgang skyldtes nye kontrakter
med to store kunder, og at disse aftaler intet havde med nyhedsbrevet at gøre. hvis man ik-
ke havde fået disse aftaler i hus, ville det have resulteret i en dalende omsætning. der fore-
ligger endvidere hverken kausalitet eller adækvans, og der er ikke belæg for at idømme de-
bitor registret en bøde.
sø- og handelsrettens afgørelse
nyhedsbrevet, der blev offentliggjort på debitor registrets hjemmeside, indeholder en ræk-
ke faktiske oplysninger om egne ydelser i forhold til en konkurrent. selvom experian ikke er
nævnt, er det for læserne klart, at der refereres til experian, som er den eneste væsentlige
konkurrent til debitor registret. dette understøttes også af ordene ”vores konkurrent”. ny-
hedsbrevet indeholder sammenligninger om de to virksomheders markedsandele og priser
og er mere end blot anprisninger af egne ydelser. at brevet er henvendt til andre end eksiste-
rende kunder fremgår af ordene ”vi glæder os til at byde dem velkommen som kunde”.
 brevet findes derfor efter sit indhold omfattet af markedsføringsloven.
påstand 1:
nyhedsbrevet henviser til en test foretaget af en større aktør, ifølge hvilke hitprocenten er
den samme, men ikke prisen. den fremlagte test, som er fra juni 2010, udtaler sig alene om
hitprocenten, men ikke prisen. den eneste dokumentation for prisen fremgår af en mail fra
en kunde samt en vidneforklaring i retten. udsagnet indeholder en angivelse af faktiske for-
hold, hvorfor de skal kunne dokumenteres, jf. markedsføringslovens § 3, stk. 3. dette er ikke
sket gennem den ovennævnte bevisførelse. udsagnet findes derfor at være vildledende og
egnet til mærkbart at kunne forvride den økonomiske adfærd på markedet, hvorfor det er i
strid med markedsføringslovens § 3, stk. 1.
      udsagnet om 50 % besparelse er alene søgt godtgjort gennem den ovenfor nævnte mail
samt en vidneforklaring. der foreligger ikke oplysning om, hvorvidt der er tale om samme
ydelse, ligesom der alene er fremlagt prislister for tidligere år fra experian. debitor registret
                                                 - 15 -
har således ikke dokumenteret rigtigheden af deres påstand, der er en prissammenligning,
hvorfor udtalelsen findes at være i strid med markedsføringslovens § 5.
       debitor registrets beskrivelse af markedssituationen indeholder dels en generel vurde-
ring, dels et udsagn om, at debitor registret har øget sin markedsandel. de eneste sammen-
ligningstal, der er fremlagt, hidrører fra 4. kvartal 2009, offentliggjort i august 2010, fra øko-
nomiministeriet samt oplysninger om parternes omsætning ifølge årsregnskabet for årene
2006/07 til 2011/12. af disse fremgår, at debitor registret har haft en øget omsætning, mens
experian har haft en svingende omsætning. da omsætningen for experian også omfatter an-
dre aktiviteter, kan det ikke ses, hvorledes omsætningen for samme produkt har varieret.
       det findes ikke tilstrækkelig godtgjort alene ved forklaringen fra birger baylund, at
debitor registret har haft en øget markedsandel, idet bemærkes, at den samme virksomhed
kan være kunde hos begge parter. da oplysningen om øget markedsandel findes utilbørligt
at kunne forvride adfærden i markedet, findes den at være en overtrædelse af markedsfø-
ringslovens § 3, stk. 1.
       debitorregistret har på deres hjemmeside oplyst at dække bredt såvel geografisk som
branchemæssigt samt at have 30 % flere registreringer. af den fremlagte kundeanalyse frem-
går, at debitorregistret dækker de nævnte områder. af de oplyste hitprocenter fremgår, at
debitor registret har registret ca. 30 % andre dårligere betalere end experian, men ikke flere
end experian. debitor registret frifindes derfor for overtrædelse af markedsføringsloven for
så vidt angår denne påstand.
påstand 2:
da brevet findes at have været egnet til på mærkbar måde at kunne påvirke den økonomiske
adfærd på markedet, finder retten, at debitor registret i medfør af markedsføringslovens §
20, stk. 1, nr. 2 skal genoprette skaden ved at offentliggøre domskonklusionen på deres
hjemmeside i en periode på 14 dage.
påstand 3:
det er ubestridt, at debitor registrets mediebureau i forbindelse med en kampagne i oktober
2011 har brugt experians varemærker rki og ribers som adword. selvom det ikke måtte
være tilsigtet, så er forholdet begået af debitor registrets reklamebureau for, hvem debitor
                                                - 16 -
registret hæfter. brugen af et varemærke som adword findes ikke at udgøre en krænkelse
af varemærkeloven.
      derimod finder retten, at experians brug af rki og ribers som adword medfører en
urimelig markedsmæssig fordel for debitor registret, hvorfor det må anses for stridende
mod markedsføringslovens § 1.
påstand 4:
experian findes ikke ved de fremlagte bilag og de afgivne forklaringer at have dokumenteret
et omsætningstab. retten finder imidlertid, at nyhedsbrevet har medført en vis markedsfor-
styrrelse, for hvilken der tilkendes en erstatning på 50.000 kr.
      experian har endvidere krav på vederlag i medfør af markedsføringslovens § 20, stk. 3,
der under hensyn til den korte periode kendetegnene blev brugt, fastsættes til 10.000 kr.
påstand 5:
efter det ovenfor anførte findes debitor registret at skulle betale en bøde på 5.000 kr., jf.
markedsføringslovens § 30, stk. 3, jf. § 5.
sagsomkostninger.
efter sagens udfald skal debitor registret betale sagsomkostninger til experian. disse fast-
sættes under hensyn til arbejdets omfang og sagens størrelse til 20.000 kr., idet bemærkes, at
experians betalingspåstand kun er taget til følge for en beskeden del af det påståede.
                                      thi kendes for ret:
debitorregistret a/s skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens § 3, stk. 1 og 3
ved at have markedsført følgende udsagn indeholdt i bilag 1 og 11:
 ”en større aktor på btc markedet har netop testet os op mod vores konkurrent. hitprocen-
ten var den sammen, men det var prisen ikke!”
”du vil typisk spare 50 % i forhold til de samme ydelser hos konkurrerende selskab.”
                                               - 17 -
” …mens en anden del beskriver den øgede markedsandel vi har i dag i forhold til for 12
måneder siden”
debitorregistret skal i en periode på 14 dage offentliggøre domskonklusionen på deres
hjemmeside.
debitorregistret a/s skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens § 1ved at bruge
”rki” og ”ribers” som adwords.
debitorregistret skal inden 14 dage betale 50.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. no-
vember 2011.
debitorregistret skal betale en bøde på 5.000 kr.
debitorregistret a/s skal i sagsomkostninger betale 20.000 kr. til experian a/s.
michael kjær                      mette christensen              poul erik pedersen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                              dom
afsagt den 10. november 2015 af østre landsrets 23. afdeling
(landsdommerne gunst andersen, joachim kromann og jens-christian bülow (kst.)).
23. afd. nr. b-2745-14:
ftf som mandatar for
faf som mandatar for
a
(advokat kia philip dollerschell)
mod
di - dansk industri som mandatar for
kommunikations centeret aps
(advokat lars bruhn)
københavns byrets dom af 21. oktober 2014 (bs 25-2896/2013) er anket af ftf som man-
datar for faf som mandatar for a med påstand om, at kommunikations centeret aps til a
skal betale 75.279 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente.
indstævnte, di - dansk industri som mandatar for kommunikations centeret aps, har påstået
stadfæstelse, subsidiært frifindelse mod betaling af 30.000 kr.
forklaringer
der er i landsretten afgivet forklaringer af a og bent hansen.
a har forklaret blandt andet, at hun er 24 år og i dag er under uddannelse til pædagog. hun
påbegyndte skoleforløbet i januar 2012, og det gik fint. skolen betegnede hende som op-
mærksom og engageret. ifølge aftalen mellem skolen og kommunikations centeret aps
kunne hun lave nogle projekter for kommunikations centeret aps sideløbende med skole-
forløbet. hun fik på intet tidspunkt en påtale fra skolen om, at hendes fravær udgjorde et pro-
                                                - 2 -
blem. kommunikations centeret aps nævnte det heller ikke forud for, at uddannelsesaftalen
blev ophævet. der kan ifølge flere undervisere fra hendes skole i øvrigt være fraværsregistre-
ringer, som ikke stemmer overens med de faktiske forhold. i løbet af skoleforløbet deltog hun
i et seminar hos kommunikations centeret aps, hvor hun fik undervisning i medieplatforme.
hun fik endvidere udleveret et kamera med den opgave, at hun skulle lave nogle optagelser
fra sin hverdag. disse optagelser indebar kameraoptagelser og nødvendiggjorde bl.a. fokus på
lyssætning og klipning. hun var uden erfaring og havde også nogle tekniske problemer. hun
modtog feedback herpå, herunder gode råd. hun fik ikke at vide, at hun manglede engage-
ment. hun blev på tidspunktet for ophævelsen af uddannelsesaftalen bedt om at komme ind til
kommunikations centeret aps, hvor en medarbejder, b, sagde til hende, at hun ikke havde
levet op til det, kommunikations centeret aps forventede af hende, herunder at hun ikke
fandtes at have udvist den nødvendige interesse, samt at det fravær, som skolen havde oriente-
ret kommunikations centeret aps om, fandtes for omfattende. hun bad om at få ophævelsen
på skrift. hun følte sig urimeligt behandlet og følte ikke, at hun har fået en reel chance for at
udvikle sig. der var på et tidspunkt tvivl om, hvorvidt hun kunne fortsætte skoleforløbet, men
det fik hun lov til. hun følte sig af personlige årsager imidlertid ikke klar til at fortsætte ud-
dannelsen. efterfølgende tilbød kommunikations centeret aps hende at komme tilbage, men
det ønskede hun ikke, når de personer, hun i 5 år skulle arbejde sammen med, var af den op-
fattelse, at hun burde lave noget andet.
bent hansen har forklaret blandt andet, at han har drevet kommunikations centeret aps i 31
år. kommunikations centeret aps laver lokalradio og -tv. han har tidligere haft et samar-
bejde med en uddannelsesinstitution i malmø, og i den forbindelse haft 3-4 elever årligt. ele-
verne skal lære at bruge et kamera, herunder i forhold til blandt andet lyssætning og redige-
ring. uddannelsesaftalen med a blev indgået efter drøftelse med skolen, der tillod, at hun
sideløbende med skoleforløbet kunne lave nogle projekter for kommunikations centeret aps.
kommunikations centeret aps fik en del af as løn refunderet, og lønnen blev fastsat med
baggrund heri. de opgaver, a udførte hos kommunikations centeret aps, var ikke aftalt med
skolen. det var overvejende b, der er produktionschef for tv-delen i kommunikations cente-
ret aps, der stod for kontakten til a. b og han fandt, at det gik for langsomt med a, og de
fandt derfor ikke, at det var forsvarligt at stå for uddannelsen af hende. de tog kontakt til
skolen, der imidlertid ikke kunne oplyse, om kommunikations centeret aps havde mulighed
for at ophæve uddannelsesaftalen. skolen henviste kommunikations centeret aps til carsten
                                              - 3 -
juul i faf, der imidlertid ikke kunne være dem behjælpelige. de modtog efter ophævelsen af
uddannelsesaftalen et krav fra faf på vegne af a. de rettede i den forbindelse henvendelse til
carsten juul fra faf og meddelte, at kommunikations centeret aps, hvis ophævelsen af
hende var i strid med erhvervsuddannelseslovens § 60, var indstillet på at trække ophævelsen
tilbage. carsten juul meddelte, at dette ikke var en mulighed. a var i kommunikations cente-
ret aps i alt i ca. 8 dage. 9 fraværsdage på 3-4 måneder er højere, end det burde være. han
drøftede dette forhold med skolen. de fraværsdage, hvor fraværsgrunden er anført som
ukendt, var hun ikke hos kommunikations centeret aps.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
ftf som mandatar for faf som mandatar for a har under proceduren for landsretten dog
præciseret, at de af hende udførte arbejdsopgaver hos kommunikations centeret aps må an-
ses for omfattet af funktionærlovens § 1, stk. 1, litra b, frem for lovens § 1, stk. 1, litra a, som
anført i påstandsdokumentet.
di - dansk industri som mandatar for kommunikations centeret aps har heroverfor anført,
at de af a udførte arbejdsopgaver hverken kan anses for omfattet af funktionærlovens § 1, stk.
1, litra a eller b.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten tiltræder, at der ikke efter erhvervsuddannelseslovens 60, stk. 1 og 2, og forar-
bejderne hertil er holdepunkter for at antage, at en arbejdsgiver i et tilfælde som det forelig-
gende, hvor prøvetiden på opsigelsestidspunktet endnu ikke er udløbet, da der – på grund af
elevens skoleophold – endnu ikke er forløbet 3 måneder af praktikperioden, skulle være af-
skåret fra at opsige uddannelsesaftalen. det forhold, at praktikperioden endnu ikke var påbe-
gyndt på ophævelsestidpunktet, kan ikke føre til et andet resultat.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
                                              - 4 -
efter sagens udfald skal ftf som mandatar for faf som mandatar for a i sagsomkostninger
for landsretten betale 15.000 kr. til di - dansk industri som mandatar for kommunikations
centeret aps. ved fastsættelsen af omkostningsbeløbet, der omfatter di - dansk industri som
mandatar for kommunikations centeret aps’ udgifter til advokatbistand, har landsretten lagt
vægt på sagens omfang og forløb.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal ftf som mandatar for faf som mandatar for a be-
tale 15.000 kr. til di - dansk industri som mandatar for kommunikations centeret aps.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                             højesterets dom
                        afsagt mandag den 19. oktober 2009
sag 80/2009
(2. afdeling)
a. møller ved anita paludan møller
(selv)
mod
ankenævnet for patenter og varemærker
(kammeradvokaten ved advokat tomas ilsøe andersen)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 27. februar 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul sørensen, asbjørn jensen, lene pagter
kristensen, jon stokholm og michael rekling.
påstande
appellanten, a. møller ved anita paludan møller, har for højesteret frafaldet påstand 1 og
gentaget påstand 2 om registrering af varemærke vr 2005 02453 orientexpressen
hawaii wok <fig>.
indstævnte, ankenævnet for patenter og varemærker, har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
sø- og handelsrettens dom stadfæstes.
                                               - 2 -
i sagsomkostninger for højesteret skal a. møller ved anita paludan møller betale 15.000 kr.
til ankenævnet for patenter og varemærker.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.