text:
 evh
                                          udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 29. juni 2015
b-149-15
s aps under konkurs
(advokat claus høeg madsen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 14. de-
cember 2012 af selskab1 og selskab2 med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt
kontant til kurs 100. x (tidligere x1) har ifølge samme rapport siden den 8. maj 2013 og frem
til den 22. maj 2013 og igen den 28. august 2013 til 8. september 2014 været registreret som
direktør i selskabet. selskabets formål var ”at drive virksomhed med cocktailbarer, samt en-
hver i forbindelse hermed stående virksomhed”. erhvervsstyrelsen traf den 19. august 2014
                                                      -2-
beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og den 8. september 2014 blev advokat claus
høeg madsen udnævnt som likvidator. på dennes anmodning blev selskabet den … 2014 ta-
get under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig udpeget som kurator i konkurs-
boet.
retten har den 17. marts 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 20. april 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x den 28. maj 2015, hvor han samtidig bekræftede at have mod-
taget rettens brev af 27. maj 2015 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra for-
kyndelsen. x har ikke i øvrigt svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt
en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt
grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
      ”… 3.2 indlevering af årsrapport og bogføring
      der er ikke udarbejdet årsregnskab for selskabet, hvilket som anført var baggrunden for, at selskabet blev
      taget under tvangsopløsning.
      kurator har i forbindelse med konkursbehandlingen modtaget selskabet bilagsmateriale fra selskabets bog-
      holder. selskabets bogholder har oplyst, at der er bogført frem til 30. september 2013, men bogholderen
      har på grund af manglende betaling ikke foretaget bogføring for 4. kvartal 2013, men har efter det oplyste
      modtaget selskabets bilag for denne periode. bilagene er udleveret til kurator. kopi af e-
      mailkorrespondance mellem likvidator og selskabets bogholder p1 af 10. september 2014 fremlægges …
                                                  -3-
kurator har fået adgang til selskabets bogføringssystem og har her trukket en råbalance for perioden 1.
januar 2013 til 31. december 2013. det må på baggrund af de modtagne oplysninger antages, at balancen
reelt vedrører perioden frem til 30. september 2013, hvor bogholderen oplyser at have bogført frem til.
dette understøttes af udtræk af finanskontokort fra bogholderiet for perioden 1. januar 2013 og frem til
den 31. december 2013, hvor der ikke ses at være bogføringsposteringer for 4. kvartal 2013. den fuld-
stændige udskrift af finanskontokortene fylder 104 sider, hvorfor der til illustration blot i første omgang
fremlægges kopi af finanskontokortudskriftens første 15 sider…
selskabets kontoudtog viser, at der har været bogføringspligtige transaktioner i perioden fra den 1. okto-
ber 2013 og frem til den 8. september 2014, hvor selskabet blev taget under tvangsopløsning. kopi af po-
steringsoversigt fra selskabets bankkonto i danske bank …
gennemførelse af virksomhedsoverdragelse uden at provenu er tilgået selskabets kreditorer
ved virksomhedsoverdragelsesaftale af 10. januar 2014 blev selskabets virksomhedsaktiviteter overdraget
til selskabet selskab3. kopi af overdragelsesaftalen vedlægges … af virksomhedsoverdragelsesaftalen
fremgår det, at selskabets aktiver blev overdraget til selskab3 med virkning pr. 1. januar 2014. overdra-
gelsen omfattede overtagelse af virksomhedsnavnet “...”, som selskabets driftsaktiviteter i form af barvirk-
somhed blev drevet under samt endvidere overdragelse af selskabets lejemål på …, herunder overtagelse af
det af selskabet indbetalte depositum, selskabets medarbejdere samt selskabets indretning, driftsinventar
og varelager. der var således tale om en samlet virksomhedsoverdragelse. købesummen blev ifølge over-
dragelsesaftalen opgjort til kr. 1.250.000, som skulle berigtiges ved en kontantbetaling på kr. 400.000
samt udstedelse af et gældsbrev fra køber til selskabet på kr. 850.000. gældsbrevet vedlægges …
restgælden i henhold til gældsbrevet skulle i henhold til virksomhedsoverdragelsesaftalen forrentes og af-
drages løbende. kurator har modtaget kopi af en e-mail af 2. maj 2014 fra selskab3’ revisor sendt til x,
hvor det fremgår, at restgælden i henhold til gældsbrevet denne dato kunne opgøres til 590.915.13. kopi
af e-mailen fremlægges … x lod herefter gældsbrevet sælge til kurs 81 for kr. 478.641,25 til selskabet sel-
skab4, som ifølge oplysninger fra selskab3’ advokat allan steen lynge er medejer af selskab3. kopi af e-
mail fra advokat allan steen lynge af 28. januar 2015 fremlægges som bilag 12. ifølge det i e-mailen fra
advokat allan steen lynge oplyste, er købesummen for gældsbrevet og alle øvrige betalinger fra selskab3
og selskab4 i tilknytning til betaling af købesummen i henhold til virksomhedsoverdragelsesaftalen indbe-
talt til et kontonummer, som x har oplyst.
                                                 -4-
kurator kan konstatere, at beløbet ikke er indbetalt til selskabets bankkonto i danske bank. forespurgt
herom har x oplyst, at beløbet til indfrielse af gældsbrevet på kr. 478.641,25 samt et ekstraordinært af-
drag af købesummen på kr. 150.000 er indbetalt til selskabet selskab5’ bankkonto (cvr-nr. …). kopi af e-
mail fra x af 16. marts 2015 fremlægges … og kopi af indbetalingskvitteringer vedrørende de to indbeta-
linger fremlægges …
x er registreret som direktør i selskabet selskab5. kopi af fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen ved-
lægges … i henhold til r-75 for s aps er selskab5 moderselskab for s aps. kopi af r-75 for s aps frem-
lægges …
tidligere gennemførte virksomhedsoverdragelser af samme virksomhed
kurator har tillige været kurator i selskab6 under konkurs (cvr-nr. …). kopi af fuldstændig rapport fra
erhvervsstyrelsen fremlægges … selskab6 under konkurs er i dag opløst efter endt konkursbehandling.
selskab6 under konkurs’ væsentligste aktiv bestod i et krav mod s aps under konkurs. kravet er anmeldt
i s aps under konkurs med 560.000 kr. kravet er opstået som følge af, at selskab6 pr. 1. maj 2013, forud
for indledningen af konkursbehandlingen i selskab6, overdrog sin samlede virksomhed og varelager til s
aps i henhold til en virksomhedsoverdragelsesaftale herom for samlet 680.000 kr. kopi af virksomheds-
overdragelsesaftalen fremlægges … det fremgår af virksomhedsoverdragelsesaftalen, at der er tale om
samme virksomhed, som bestod i at drive cocktailbarvirksomhed under navnet “firma1” fra samme leje-
mål beliggende på ... x forestod den daglige ledelse af selskab6 forud for konkursbehandlingens indled-
ning, hvilket understøttes af, at han har underskrevet virksomhedsoverdragelsesaftalen på vegne sel-
skab6.
kurator i selskab6 under konkurs konstaterede i forbindelse med konkursbehandlingen af selskab6, at der
blev anmeldt et krav på 700.000 kr. fra kurator i selskab7 under konkurs (cvr-nr. …). kravet stammer
ifølge den modtagne anmeldelse fra en virksomhedsoverdragelse af 1. maj 2012 vedrørende “firma1” be-
liggende på … eller med andre ord overdragelse af selvsamme virksomhed et år tidligere. kopi af virksom-
hedsoverdragelsesaftalen fremlægges … x har tillige været registreret som direktør i selskab7, hvilket se-
nest var i perioden fra den 26. april 2012 og frem til den … 2013, hvor selskab7 blev taget under tvangs-
opløsning. kopi af fuldstændig rapport for selskab7 fra erhvervsstyrelsen fremlægges …
det er på baggrund af de tre virksomhedsoverdragelser, hvor overdragelsen af barvirksomheden fra s aps
til selskab3 er den seneste, kurators opfattelse, at virksomhedsoverdragelser har væsentligheder, idet det
                                                         -5-
     fremhæves, at der ses en sammenhæng i overdragelserne ved, at kun selskabernes aktiver er overdraget og
     selskabernes kreditorer er efterladt tilbage i selskaberne uden at provenuet fra virksomhedsoverdragelserne
     er tilgået kreditorerne. det bemærkes endvidere, at alle tre selskaber — selskab7, selskab6 og s aps —
     efter virksomhedsoverdragelserne er gennemført er blevet taget under tvangsopløsning og efterfølgende
     under konkursbehandling.
     der er samlet anmeldt krav for 1.358.696,36 i selskab6 under konkurs og på nuværende tidspunkt er der
     samlet anmeldt krav for 1.239.577,65 kr. i s aps under konkurs. kopi af gældbøgerne vedlægges …
     manglende indberetning af moms
     selskabet har været registreret for moms og har haft pligt til at foretage kvartalsvis indberetning, jf.
     momslovens § 47, stk. 5.
     i de perioder hvor x har været registreret som direktør har selskabet ikke foretaget de pligtige momsind-
     beretninger for perioderne fra den 1. juli 2013 til den 30. september 2013 … fra den 1. oktober 2013 til
     den 31. december 2013 … fra den 1. januar 2014 og til den 31. marts 2014 … og for perioden fra den 1.
     april 2014 til den 30. juni 2014 … der vedlægges endvidere en oversigt over de perioder, som selskabet
     mangler at foretage indberetning for (bilag 28).
     selskabet har i perioden frem til virksomhedsoverdragelsens gennemførelse i indledningen af 2014 løbende
     modtaget indbetalinger, som må antages at skyldes driftsmæssige aktiviteter, herunder momspligtigt salg
     af blandt andet drikkevarer fra barvirksomheden, jf. momslovens § 4, stk. 1. der henvises endvidere til bi-
     lag 8, hvor posteringerne på selskabets bankkonto fremgår. såfremt der ikke har været drift efter virksom-
     hedsoverdragelsens gennemførelse, har x ikke foretaget nulindberetning af moms for de efterfølgende pe-
     rioder…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
     ”… x har i perioden fra 1. oktober 2013 og indtil selskabet blev taget under tvangsopløsning den 8. sep-
     tember 2014 som direktør tilsidesat selskabets pligt til registrering og dokumentation. jf. bogføringslovens
     §§ 6 — 9. overtrædelse af de nævnte bestemmelser kan være strafbar efter bogføringslovens § 16.
     det gøres gældende, at x har foranlediget, at barvirksomheden ”firma1” drevet fra lejemålet beliggende
     ....., københavn k er overdraget henholdsvis i 2012, 2013 og 2014 uden, at x samtidig har sikret sig, at
                                                         -6-
      de respektive sælgerselskabers kreditorers interesser blev sikret og varetaget på betryggende vis ved enten
      at lade købesummen fra virksomhedsoverdragelserne gå til indfrielse af de respektive sælgerselskabers kre-
      ditorer eller foranledige, at kreditorernes krav blev overdraget til virksomhedens respektive købere, som et
      led i de respektive virksomhedsoverdragelser. kreditorerne er således blevet efterladt uden at blive fyldest-
      gjort, hvilket x har haft væsentlig indflydelse på.
      det gøres gældende, at omstændighederne omkring driften i henholdsvis selskab7 og selskab6, herunder
      de gennemførte virksomhedsoverdragelser, skal tillægges betydning i forbindelse med vurderingen af,
      hvorvidt x skal pålægges konkurskarantæne, idet der tegner sig et billede af, at overdragelserne er gen-
      nemført systematisk samt at x har deltaget i driften af de tre selskaberne, som alle efter virksomhedsover-
      dragelsernes gennemførelse er gået konkurs med tab for selskabernes kreditorer for et ikke uvæsentligt be-
      løb.
      x har for momsperioderne fra den 1. juli 2013 til den 30. september 2013, fra den 1. oktober 2013 til den
      31. december 2013. fra den 1. januar 2014 til den 31. marts 2014 og for perioden fra den 1. april 2014 til
      den 30. juni 2014 tilsidesat selskabets pligt til at indberette moms, jf. momslovens § 57. forsætlig eller
      groft uagtsom overtrædelse af momslovens § 57 kan være strafbar efter momslovens § 81, stk. 1, nr. 1.
      det gøres på denne baggrund samlet gældende, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, og at
      x derfor er uegnede til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157. x bør der-
      for pålægges konkurskarantæne i 3 år, jf. herved konkurslovens § 158, stk. 1, 1. pkt., idet der ikke er sær-
      lige grunde, der taler for, at konkurskarantæne bør pålægges for en kortere periode end 3 år, jf. bestem-
      melsens 2. pkt…”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger som ubestridt til grund, at x i langt størstedelen af perioden fra et år før, at
erhvervsstyrelsen den 19. august 2014 traf beslutning om tvangsopløsning, til selskabet blev
taget under likvidation den 8. september 2014, har været registret som direktør og dermed er
omfattet af konkurslovens § 157, stk. 1. retten lægger videre efter de foreliggende oplysnin-
ger som ubestridt til grund, at selskabets pligter til bogføring og indberetning af moms er til-
sidesat, og at x er ansvarlig for en virksomhedsoverdragelse, som har medført selskabets
konkurs og dermed betydelige tab for kreditorerne, herunder til skat med anmeldt krav på
                                                -7-
ca. 318.000 kr. x må således som følge af sin groft uforsvarlige adfærd som selskabets direk-
tør antages at være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
 -
                                   udskrift
                                       af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                   ──────────
den 23. maj 2000 blev af retten i sagen
s-0002-98
coldwater united seafood aps
(advokat michael johs. villadsen)
   mod
1) freightman denmark aps
   (advokat lars rosenberg overby)
2) sinotrans china national foreign
   trade transportation corp. beijing
   (advokat thomas bjørn larsen)
afsagt sålydende
                                     d o m:
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvem der skal bære ansvaret for udlevering af en 40 fods
kølecontainer med frosne rejer til en modtager af fem andre containerne med rejer, afsendt af
samme sælger, uden at modtageren var i besiddelse af legitimation eller stillede sikkerhed.
                                                - 2 -
påstande:
sagsøger, coldwater united seafood aps, (i det følgende coldwater) har nedlagt påstand
om, at de sagsøgte, freightman denmark aps (i det følgende freightman) og sinotrans, china
national foreign trade transportation corp.(i det følgende sinotrans) dømmes til in solidum -
alternativt efter rettens skøn hver for sig - at betale til sagsøger usd 79.200,00 (eksklusive
moms) samt dkk 27.876,96 med tillæg af procesrente fra sagens anlæg den 3. april 1998 af
usd 78.100,00 og fra den 25. marts 1999, dagen for fremlæggelse af sagsøgers processkrift,
dateret den 24. marts 1999, af usd 1.100,00 og dkk 27.876,96.
overfor freightmans selvstændige påstand har sagsøger påstået frifindelse.
sagsøgte, freightman, har nedlagt påstand om frifindelse samt selvstændig påstand om, at
sagsøger tilpligtes at betale modværdien af usd 1.500,00 på betalingsdagen med tillæg af pro-
cesrente fra sagens anlæg.
sagsøgte, sinotrans, har påstået frifindelse.
sagens omstændigheder:
coldwater er et handelsfirma, der efter det oplyste ejes af cecilia mørk, som sammen med sin
far, rolf mørk, er selskabets eneste ansatte. selskabet beskæftiger sig med salg af seafood
bl.a. til kina. freezeland seafood a/s (i det følgende freezeland), der har været proces-
tilvarslet under sagen, var coldwaters samarbejdspartner i forbindelse med salget af de i sagen
omhandlede rejer til kina. freezeland er ophørt i 1997.
coldwater havde gennem en periode haft et samarbejde med freightman, der er linieagent og
skibsmægler for sinotrans, om transport af containere fra danmark til kina.
i februar/marts 1997 kom coldwater gennem flemming kryger fra freezeland i forbindelse
med et kinesisk sel skab, zhejiang taizhou hairbao aquatic (i det følgende aquatic) vedrørende
salg af rejer til kina. rejerne, som coldwater købte af ocean seafood a/s (i det følgende
ocean), lå på frysehuslager i hanstholm. den 4. marts 1997 besigtigede yu aiqing fra aquatic
rejerne i hanstholm, og den 11. marts 1997 blev der mellem coldwater og aquatic indgået en
                                                - 3 -
aftale om sidstnævntes køb af 5 containere rejer à 22.000 kg til en samlet pris af usd
343.200. containerne skulle afhentes den 25. marts 1997 i hanstholm og med bil fragtes til
hamburg, hvorefter de skulle videretransporteres med skib til xingang, kina. til sikkerhed for
købesummens betaling skulle der åbnes rembours. denne blev den 12. marts 1997 stillet af
aquatic for beløbet til fordel for coldwater. af remboursen fremgår, at fragten var forudbetalt,
at handlen var indgået på c&f vilkår, at afskibning fra hamburg skulle finde sted den 22. marts
1997, og at leveringsstedet var xingang. under special terms er anført: "b/c can not show the
number of the contract, invoice and l/c."
enten en repræsentant fra coldwater eller freezeland anmodede telefonisk freightman om at
transportere containerne med rejer fra hanstholm til kina. den 12. marts 1997 blev på oceans
lager i hanstholm af freightman afhentet seks containere og ikke fem containere med rejer. af
udleveringssedlen for den sjette container fremgår, at containeren, der var af størrelse 90/130,
havde nummer wsdu 940.023-0, og af en den samme dag udstedte faktura fremgår, at
varens værdi var dkk 451.000. rejer af samme kvalitet og mængde er solgt for usd 79.200 til
den kinesiske modtager.
rolf mørk hævder, at han i en telefonsamtale den 12. marts 1997, mens containerne var
undervejs til hamburg, har anmodet søren hansen hos freightman om at oplægge den sjette
container i hamburg, indtil der var fundet en køber.
søren hansen hævder, at steen jensen fra freezeland omkring den 12. marts 1997 har
anmodet ham om, at der ikke udstedtes konnossement for den sjette container, da der endnu
ikke var fundet en køber til rejerne.
to af containerne, herunder container wsdu 940.023-0, indlastedes i det af sinotrans ejede
m.s. trade eternity, som afgik fra hamburg den 15. marts 1997. de fire øvrige containere var
afsendt med et skib tilhørende et andet rederi. for transporten af de fem containere blev der
udstedt tre konnossementer. konnossementet for container sczu-496.800-2, hvilken container
blev transporteret sammen med container wsdu 940.023-0, er udstedt og dateret den 22.
marts 1997. afskiber er coldwater, i rubrikken "consignee or order" er anført "to order", notify
adress er aquatic, og godsets destination er shang- hai. konnossementet er underskrevet af
freightman som agent for sinotrans.
i en fax af 24. marts 1997 meddelte steen jensen til søren hansen, at der på
                                               - 4 -
konnossementerne for alle fem containere skulle skrives den 22. marts 1997 som afskib-
ningsdato, samt at dalian som anført i remboursen skulle ændres til shanghai.
den 9. april 1997 anmodede steen jensen i en fax til søren hansen om, at modtageren på to
af konnossementerne blev ændret fra aquatic til zhejiang zhoushan interna- tional fisheries
general co. ltd. (i det følgende zhoushan) på grund af reglerne om licens til toldfri indførelse.
den 11. april 1997 gav freightman besked til sinotrans' agent, sinorick, i hamburg om at
ændre manifestet i overensstemmelse hermed.
faktura for fragten for den sjette container er postdateret til den 10. april 1997 og er betalt
med dkk 33.380 af coldwater "1997-05-06". i fakturaen er anført, at b/l ikke endnu er
udstedt.
flemming kryger, der havde kontakten til den kinesiske køber, sendte den 10. april 1997 en
fax til yu aiqing, beijing chi ai organized of commerce, hvori omtales, at yu aiqing
forhandlede med et firma i hongkong om åbning af en rembours, og at der allerede var sendt
en container med ankomst xingang den 18. april og shanghai den 23. april, samt at modtager
anmodedes om at sende en te lefax den følgende dag "informing me what you can do with this
container". den 14. april sendte flemming kryger en fax til yu likang hos aquatic, hvoraf
fremgår:
"...
re: opening of new l/c for 5 containers of frozen
    shrimps
2 cont. size 120/150 and 2 cont. 150/180 - please open l/c as you did in the last shipment -
but please add partial shipment allowed. last shippingdate has to be 26.4.1997.
1 cont. size 90/130 - please make a special note, in which document no. 6 (beneficiary
certificate) and document no. 7 (certified copy of beneficiary fax advice) has no limitation of 72
hours after shipment, as you know this container was shipped by mistake already 15.3.1997 -
therefore shipping date has to be 15.3.1997.
we confirm that all extra expenses in connection with this container, arrising on the pier in
shanghai, because of container arriving too early, will be paid by us.
                                              - 5 -
..."
de to containere blev uanset de ændrede instrukser losset den 19. april 1997 i xingang. i en
fax af 27. april 1997 gjorde freightman sinotrans' kontor i beijing opmærksom på, at der ikke
var udstedt konnossement for container wsdu 940.023-0, da der ikke var åbnet rembours,
men at rembours ville blive åbnet, så snart containerne var ankommet til shanghai for
kvalitetskontrol. samtidig anmodedes om, at der blev arrangeret transport med først mulige
skib til shanghai, og at der blev arrangeret plug-in for container wsdu 940.023-0 indtil
nærmere besked.
flemming kryger rejste den 27. april 1997 til kina for bl.a. at sikre containeren. en del af
omkostningerne i forbindelse med flemming krygers rejse, der varede indtil den 10. maj 1997,
blev den 3. juni 1997 faktureret coldwater med ialt dkk 27.876,96, hvilket beløb coldwater
betalte, og under denne sag har påstået de sagsøgte pligtige at betale.
den 29. april 1997 sendte sinotrans' agent i hamburg til søren hansen den tredje korrektion til
manifestet vedrørende alene container wsdu 940.023-0, hvorefter afskiber er coldwater,
consignee er "to order", og notify adress er zhoushan. der gjordes samtidig opmærksom på,
at dette var midlertidige oplysninger, at konnossementet endnu ikke var udstedt, og at
korrekte oplysninger ville følge.
freightman hævder, at steen jensen den 30. april 1997 telefonisk anmodede søren hansen om
at udstede konnossementerne i overensstemmelse med gårsdagens oplysninger, og at
konnossementet for container wsdu 940.023-0 skulle antedateres. freightman udstedte tre
ens konnossementer for container wsdu 940.023-0 og hævder at have faxet en kopi til
freezeland. originaldokumenterne blev deponeret hos freightman, der endvidere hævder, at
steen jensen samme dag gav meddelelse om, at udlevering kunne ske uden forevisning af
konnossement. søren hansen sendte en kopi af konnossementet til sinotrans i beijing og med-
delte, at originalkonnossementet var på freightmans kontor, og at containeren kunne frigives
til modtager uden præsentation af originalt konnossement ved ankomst til shanghai.
da containerne fortsat befandt sig i xingang, anmodede søren hansen i fax af 7. maj 1997
sinotrans, beijing, om, at containerne øjeblikkeligt blev videretransporteret, samt at "shipper"
ventede i shanghai på containernes ankomst. den 10. maj 1997 blev containerne videresendt
                                               - 6 -
med skib til shanghai, og den 11. maj 1997 rejste flemming kryger fra shanghai.
den 13. maj 1997 rykkede søren hansen sinotrans for oplysning om tidspunktet for, hvornår
containerne den 16. maj 1997 ville ankomme til shanghai, og oplyste som kon taktperson mr.
yu likang/shanghai samt telefon og faxnumre, der ikke svarer til de i remboursen angivne.
den 14. maj 1997 ankom containerne til shanghai, og den 18. maj 1997 meddelte sinotrans,
beijing, freightman, at containerne var udleveret til "consignee", og at der var ekstra-
omkostninger på usd 1.500 i forbindelse med transporten.
ved fax af 23. maj 1997 meddelte aquatic til flemming kryger, at aquatic havde problemer på
grund af den ekstra container, idet de kun havde licens til fem, og da de allerede havde indført
to containere og nu havde 3+1 container, måtte de søge om ekstra licens, men på grund af
den ekstra container kunne de tre containere ikke indføres, hvilket ville medføre tab.
på faxskrivelsen er tilføjet med håndskrift "att: cecilia", "att: jens" og " ovenstående från mr.
yu kontor mr. yu kommer på måndag. daniel och flemming åker på onsdag (ulæseligt). hils
rolf".
den 24. maj 1997 sendte yu likang en fax til flemming kryger, hvori det hedder bl.a.:
"...
the last container for size 90/130, pls speak to my brother yu ai qin in beijing. the goods had
arrived here, should not be returned. rest assure of that.
...
pls let me know if you need an invitation.
looking forward to our meeting again.
..."
den tomme container blev returneret til terminalen den 4. juni 1997, hvilket sinotrans, beijing,
meddelte freightman samme dag.
                                              - 7 -
i skrivelse af 6. juni 1997 gjorde coldwater freightman ansvarlig, da de havde fået oplyst fra
freezeland, at containeren var udleveret til den kinesiske kunde uden, at coldwater havde
frigivet den.
freightman bad den 17. juni 1997 på grund af coldwaters skrivelse af 6. juni 1997 freezeland
om at kontakte modtageren for at finde ud af, om han ville have/betale for varen.
ocean har til brug for sagen afgivet erklæring om, at selskabet fik en henvendelse fra
coldwater, om de kunne sælge et parti rejer til et andet firma i kina. det lykkedes at skaffe en
kunde, men da containeren skulle frigives, var den allerede udleveret til anden side.
forklaringer:
rolf mørk har forklaret, at han er ansvarlig for køb og salg. coldwater køber mest i danmark,
fortrinsvis rejer fra producenterne. hans datter cecilia mørk står for administrationen og laver
udførelsespapirerne.
flemming kryger, som han har kendt i ca. 15 år, har formidlet kontakt til kunder, herunder
kunden i kina. herfor modtog freezeland en tredjedel af fortjenesten efter fradrag af om-
kostninger. det er af omkostningsmæssige grunde, at coldwater står som sælger. samarbejdet
ophørte samtidig med ophøret af handelen med kina og ikke på grund af denne sag.
han har haft kontakten til søren hansen hos freightman, der var fleksible og hjælpsomme. da
coldwater begyndte at eksportere til kina, var det freightman, der gav det bedste fragttilbud.
de fem containere i denne sag er omfattet af fragttilbuddet. han aftalte med søren hansen, at
freightman skulle sende fem containere svarende til den mængde, for hvilken der var åbnet
rembours. der blev ikke givet nærmere instruktioner til freightman, da de havde handlet
sammen i længere tid.
han hørte første gang om, at der var udleveret seks containere i hanstholm, da han, efter at
lasten var kørt fra hanstholm til hamburg, ringede til søren hansen for at høre til den. han bad
søren hansen om at hindre, at den ene container kom ombord i hamburg. da han ringede
senere for at få dette bekræftet, fik han oplyst, at containeren var lastet på skibet. han
spurgte om, hvorledes dette kunne ske, når der ikke var udstedt dokumenter for containeren.
han bad søren hansen sikre, at containeren blev holdt tilbage ved ankomsten til kina, indtil
                                               - 8 -
rejerne var solgte. han forsøgte på forskellig måde at få rejerne solgt, inden containeren nåede
til kina, men han ville ikke indgå en endelig aftale, sålænge han ikke vidste, hvor containeren
befandt sig. han bad under hele forløbet om at få oplyst, hvor containeren var, men han kunne
kun få oplyst, at den var "flydende", indtil han af søren hansen fik oplyst, at den var udleveret.
han kan ikke huske, hvornår han fik dette oplyst, men han holdt flere gange inden skrivelsen
af 6. juni 1997 freightman ansvarlig for tabet ved udleveringen.
flemming kryger var i kina for at finde containeren samt evt. finde en køber og forestå
besigtigelse af varerne, men flemming kryger havde ikke fuldmagt til at sælge rejerne uden
hans samtykke. han kan ikke huske, om flemming kryger havde andre formål med rejsen til
kina, men coldwater betalte den del af rejsen, der vedrørte dem.
han har ikke set konnossementet for den sjette container, og han har ikke bedt om udstedelse
af konnossementet på den sjette container, da han ikke havde en køber, og der ikke var åbnet
rembours. han har heller ikke givet instruktioner om ændring af konnossementerne og om, at
udlevering kunne finde sted, idet han ikke vil udlevere rejerne uden sikkerhed for betaling.
han har ikke talt med søren hansen om betaling af usd 1.500, før kravet for ændring af
destination blev rejst under denne sag.
handelen med kina er ophørt, men han havde inden haft drøftelser med mr. yu om salg af
yderligere containere med rejer.
han har ikke set udleveringsordren til hanstholm frysehus, men varen kan alene frigives fra
frysehuset med vareejers samtykke. da containeren var blevet udleveret, betalte han ocean
for rejerne. i forbindelse med udleveringen kan der evt. foreligge en misforståelse fra oceans
side, idet der senere skulle udleveres seks containere. freightman havde imidlertid kun
dokumenter på fem containerne.
der blev givet en kreditnota på usd 8.000 til kineserne pga. reklamation over rejernes kvalitet
i de fem containere.
cecilia mørk har forklaret, at hun er administrativ leder af coldwater, mens hendes far, rolf
mørk, er indkøber og sælger. hun har ingen uddannelse. hun fakturerer og forestår
                                               - 9 -
betalingerne. hvis rolf mørk godkender et beløb, betaler hun det. udførselspapirer får hun
lavet af en speditør. hun har ikke med afviklingen af transport eller udlevering fra frysehus at
gøre. hendes opgave er at fritstille varerne til udlevering til transportør.
firmaet har tidligere solgt varer til kina gennem freezeland. remboursen blev lavet om, da der
skulle spares nogle omkostninger. hun gennemgik rembourserne med banken. på de fem
containere var betalingsbetingelsen 90 dage. de havde kreditudlægget.
hun mener, at hun hørte om den sjette container fra rolf mørk. hun var i sverige på det
tidspunkt. det var meningen, at den skulle oplægges i hamburg. da hun fik at vide, at den var
om bord på et skib, bemærkede ocean hertil, at der ikke var grund til bekymring. enten ville
de få rembours på containeren eller sælge den til en anden kunde. fakturaen af 12. marts
1997 for den sjette container blev betalt den 29. april 1997, idet de mente, at de fortsat havde
kontrol over containeren, og derfor ikke så noget problem i at betale. ocean rykkede ikke for
betaling. fragtfakturaen for den sjette container kom vist med fakturaen for de fem andre. den
blev bogført og betalt. konnossementet var ikke udstedt.
freezeland var med i arbejdet på alle punkter, herunder dokumenter, men nogle dokumenter
kan hun selv udfærdige. varefakturaen blev alene sendt til freightman. hverken freightman el-
ler steen jensen er blevet bedt om at få udstedt konnossement på den sjette container. nor-
malt forlanges der garanti eller kontant betaling før salg. dette var ikke sket for den sjette
container, der ikke var forsikret.
oprindelig skulle der have været leveret 10 containere fra ocean. de ventede på rembours på
de yderligere containere. de troede ikke, det ville være noget problem at afsætte den sjette
container. de bad ikke om at få udstedt konnossement, da de ikke havde en køber.
flemming kryger havde som sælger kontakt med rolf mørk, mens steen jensen informerede
hende om, hvad der skete. kontakten foregik mest pr. telefon. de fik ikke meget at vide om
containeren.
hun husker ikke, hvornår der kom betaling for de fem containere, men hun mener, at det var
før sommeren.
kryger rejste til kina for at hjælpe dem med at afsætte containeren. hun mener, at det var
                                               - 10 -
deres container, da de havde betalt for den. af denne grund, og da containeren under alle
omstændigheder skulle til kina, fandt de at burde betale en del af omkostningerne ved krygers
rejse.
på en messe i kina lavede ocean en aftale med yu likang om en reklamationsbetaling på usd
8.000. reklamationen vedrørte de 5 containere. betalingen til likang skete ved, at ocean
sendte beløbet til coldwater, der videresendte dette til likang. på tidspunktet for reklamati-
onsbetalingen vidste hun ikke, hvem der havde fået udleveret den sjette container, og hun
kendte ikke baggrunden for aftalen mellem ocean og likang, men hun regnede med, at
betalingen skete for, at ocean kunne komme ind på markedet i kina. hun havde fået forklaret,
at likang havde været rasende og uforskammet på standen, og at ocean gik med til
reklamationen også for at få ham væk. da ocean var en af deres store leverandører, og da hun
ikke ville blande sig i deres forretningsforhold, betalte hun selvfølgelig.
hun har ikke før i processkriftet hørt om et krav på usd 1.500.
flemming kryger har forklaret, at han har arbejdet i østen hele sit liv. steen jensen og han
startede freezeland og ejede anparterne i selskabet. kina var et nyt marked, som han satte sin
lid til. gennem den kinesiske ambassade i københavn fik han forbindelse til kunder i kina. det
var første gang, han arbejdede med kina, og han kendte ikke likang i forvejen. han søgte efter
en leverandør og fandt frem til coldwater. da freezeland ikke kunne finansiere handelerne,
indgik han en aftale med coldwater om, at freezeland fik en tredjedel af overskuddet.
når han havde fået en ordre, ventede han på, at der blev åbnet rembours, idet ordren intet var
værd uden denne. herefter overgik sagen til coldwater, der skulle samle varen, få lavet
papirerne og skaffet transporten. det var alene coldwater, der kunne give besked om udleve-
ring, ikke freezeland.
rolf mørk bad ham om at tage hånd om den sjette container, og rolf mørk accepterede, at han
tog til kina på coldwaters regning.
for de fem containere blev der lavet en opgørelse, og for den sjette container skulle der
afregnes på samme måde, men omkostninger skulle betales af coldwater. han har ikke indgået
nogen skriftlig aftale herom.
                                              - 11 -
indholdet af faxskrivelsen af 14. april 1997 til likang er ren "salestalk" i forsøg på at få likang
til at tage rejerne, men han var bekymret for at blive presset i pris. faxen er sandsynligvis
skrevet af steen jensen, men hans navn er brugt, da det var ham, der havde kon takten til
kina. han husker ikke indholdet af den fax, han sendte til likang den 22. maj 1997.
mens han var i kina, ringede han flere gange til steen jensen for at få oplyst, hvor containeren
var, men han kunne ikke få noget svar. han har ikke set konnossementet på den sjette
container, og konnossement kan ikke udstedes, når der ikke er en modtager af godset. han
har aldrig beskæftiget sig med papirarbejdet, det har andre gjort for ham, i freezeland var det
steen jensen.
han ville vente i kina, indtil containeren ankom, og få accept fra sinotrans og coldwater til at
åbne den sammen med en evt. kunde for inspektion af varens kvalitet. på grund af travlhed
måtte han imidlertid tage hjem, og han har alene fået oplyst, at containeren befandt sig i for-
skellige byer, som intet havde med transporten at gøre. han har meddelt steen jensen eller
søren hansen, at containeren skulle blive stående på containerpladsen, da den ellers vil
forsvinde. han satte ikke sinotrans og den potentielle køber i forbindelse med hinanden.
hans rejse med daniel til kina vedrørte salg af canadiske rejer og havde intet at gøre med den
sjette container, som han havde opgivet, da man ikke vidste, hvor den var. han havde et møde
med likang om de canadiske rejer.
han kan ikke huske, hvorfor likang skrev til ham i slutningen af maj. på dette tidspunkt
forhandlede han ikke med kineserne om salg af rejerne, og han har ikke solgt dem. efter den
første rejse var han i princippet ude af sagen.
efter sagen med den sjette container ophørte samarbejdet mellem coldwater, og freezeland er
senere gået konkurs.
steen jensen har forklaret, at han har eksporteret laks fra sit tidligere røgeri i frederiksværk,
og at han i denne forbindelse i 95/96 mødte flemming kryger.
freezeland blev stiftet i 1996, og han blev ansat, da flemming kryger manglede en, der havde
forstand på rem bourser.
                                               - 12 -
freezeland havde en ordre på ti containere med rejer til kina, men der var alene åbnet
rembours for fem, og der kom aldrig en rembours på de sidste. ocean havde vist produceret
rejer til alle ti containere, og søren hansen havde vist fået stillet transport af ti containere i ud-
sigt. hans funktion i samarbejdet med coldwater var alene at sørge for dokumenterne. han
havde ingen kontakt til frysehuset. han havde kontakt til cecilia mørk vedrørende remboursen,
som freightman fik en kopi af. konnossementerne sendtes direkte til coldwaters bank.
allerede samme dag, som den sjette container var udleveret, blev han bekendt hermed. han
sendte en fax til freightman om, at når containeren kom til shanghai skulle der sættes strøm
til, og at containeren ikke måtte udleveres.
i kina er der told på rejer, og kundens licens var opbrugt, hvorfor han blev bedt om at ændre
modtager ved at få ændret konnossementet.
flemming krygers interesse var at få solgt rejerne, men han skulle ikke foretage inspektion.
han husker ikke, at flemming kryger har bedt ham arrangere besigtigelse.
flemming kryger forsøgte at sælge rejerne til likang.
det var ikke muligt at udstede konnossement, da han ikke kendte modtager af rejerne. han
har ikke bedt søren hansen om at få udstedt konnossement. normalt fik han kon-
nossementerne til godkendelse, men dette skete ikke med konnossementet for den sjette
container. dette konnossement har han først set under sagen. han talte derimod med søren
hansen om at få sendt rejerne til shanghai. søren hansen sagde vistnok i denne forbindelse,
at det ville koste usd 1.000 - 1.500.
flemming kryger ringede fra kina og var rasende over, at containerne ikke var kommet. han
ringede til søren hansen, men drøftede alene ankomsttidspunktet for containeren. han har
ikke givet besked til søren hansen om, at rederiet skulle give meddelelse til likang og udlevere
containeren til denne, og han har ikke givet søren hansen de telefon- og faxnumre, der er
nævnt i faxskrivelsen af 13. maj 1997. han har givet besked om at kontakte likang, da denne
var interesseret i at få oplyst, hvornår de øvrige containere kom frem.
stefan birk har forklaret, at han er salgschef hos ocean, der har fem ansatte. ocean sælger
primært til kina og har kontinuerligt solgt til coldwater siden 1996.
                                               - 13 -
når ocean får en ordre fra coldwater, bestilles varen på frysehuset, og ud fra denne bestilling
udleverer frysehuset. efter udlevering får ocean udleveringssedlen fra frysehuset, som har sat
oceans ordrenummer samt containernummeret på udleveringssedlen.
i slutningen af maj 1997 fik han en henvendelse fra coldwater, om han kunne være
behjælpelig med salg af en container med rejer. han fik skaffet en kunde og indgået en aftale,
men han fik derefter oplyst, at containeren ikke længere fandtes.
i oktober 1997 var han i kina sammen med oceans direktør, jens rostrup. her mødte de yu
likang, der krævede et beløb. han kender ikke nærmere om årsagen hertil. jens rostrup
forhandlede sig frem til usd 8.000. coldwater var oceans største kunde. han var ikke da
bekendt med, at det var likang, der havde fået udleveret den sjette container.
søren hansen har forklaret, at han har arbejdet i shippingbranchen i 25 år, heraf de sidste
3½ år hos freight- man, der i 1997 havde fem ansatte. selskabet har indenfor de sidste 6 - 7
år haft transporter til kina. hans arbejde var koncentreret omkring sinotrans, for hvem
freightman er linieagent.
han har samarbejdet med freezeland i ca. 1 år. dette samarbejde var meget rodet, næsten alt
foregik mundtligt, og hvis han skulle have noget på skrift, kom det altid på deadline. han
havde kontakt både til steen jen sen og flemming kryger.
samarbejdet med coldwater opstod først senere. coldwater bestilte telefonisk containerne til
oplæsning i hanst- holm. der var bestilt tid på kølehuset, og varen kunne ikke udleveres uden
referencenummer. han ringede til vognmanden, som kørte til frysehuset og derefter til
hamburg. han udstedte konnossement og sendte kopi pr. fax til freezeland, der accepterede
telefonisk. han kan ikke huske den specifikke sag, men man kan ikke komme til at hente en
container for meget. han mener dog at kunne huske, at det var steen jensen, som bestilte
transporten, idet det var freezeland, der var hans kunde. rolf mørk har aldrig givet en ordre
om transport, alt gik gennem freezeland, der var coldwaters repræsentant. han mener ikke at
have talt med rolf mørk om at få standset containeren. nogle dage efter afhentningen var der
panik, fordi der ikke var betalt for den sidste container, men han hørte fra freezeland om, at
den sjette container ikke var solgt, men det ville man forsøge. han er ikke af rolf mørk blevet
foreholdt et ansvar.
                                              - 14 -
manifestet bruges ved indklarering af skibet. man kan have containeren med uden, at den står
på manifestet, men man kan ikke losse. sinotrans bad flere gange om at få den på manifestet.
der var ikke udstedt konnossement, da han ikke kendte modtager. oplysningerne i den tredje
korrektion til manifestet har han fået af freezeland. faxskrivelsen af 27. april 1997 har han
sendt hjemmefra efter at have talt med steen jensen. han foreslog steen jensen, at
konnossementet blev udstedt, således at containeren kunne losses. steen jensen sagde, at
udleveringen ikke måtte forsinkes, hvorfor det hastede. konnossementet blev udstedt den 30.
april 1997. dette har han fortalt steen jensen, der fik en kopi af konnossementet.
han sendte sin fax af 13. maj 1997 til sinotrans i beijing, fordi det hastede, og fordi han af
servicemæssige grunde ville oplyse telefonnummer. han troede, at flemming kryger fortsat
var i kina. han mener ikke at have talt med rolf mørk, men både freezeland og coldwater var i
panik over forsinkelsen.
årsagen til, at containerne kom så sent frem til shanghai, var, at det første skib til shanghai
ikke anløb xingang, hvorfor containerne først kom afsted 14 dage senere. omkostninger ved
handling af containeren i xingang var usd 1.500.
steen jensen sagde, at kineserne havde taget den sjette container som kompensation for
tidligere dårlige leverancer. freightman undlod at opkræve omkostningerne på usd 1.500 for
ikke at miste en kunde.
procedure:
sagsøger har anført, at de sagsøgte efter sølovens § 292, § 302 og § 304 er ansvarlige for at
have udleveret den sjette container med rejer uden på forhånd at have indhentet sagsøgers
tilladelse eller instruktion.
transportøren har et tilnærmelsesvist objektivt ansvar for fejludlevering, og sagsøgte 1
handlede uden instruks. der er ingen skriftlig dokumentation for, at der er givet instruks om
udlevering. for at undgå ansvar må transportør og agent kræve sikkerhed fra en modtager,
der ikke er i besiddelse af konnossement.
søren hansen har forklaret, at freezeland gav ordre til udlevering, men dette stemmer ikke
med forklaringerne fra steen jensen og rolf mørk. det er godtgjort, at coldwater var
                                               - 15 -
ordregiver, idet det fremgår af remboursen, coldwater står som afskiber i konnossementet, og
faktura sendtes til coldwater. rolf mørk var løbende i kontakt med freightman under
transporten, hvorfor transportøren måtte være klar over, at der var en container for meget.
rolf mørk gav ordre om oplægning i hamburg og derefter i shanghai. men hverken cecilia mørk
eller rolf mørk instruerede om udlevering eller gav fuldmagt til steen jensen eller flemming
kryger om udstedelse af konnossement. det blev derimod udtrykkelig sagt, at containeren ikke
måtte udleveres. rolf mørk og steen hansen har først set konnossementet i forbindelse med
retssagen. uanset om der er givet instruks om udstedelse af konnossement, er dette ikke ens-
betydende med en instruks om udlevering. risikoen for ikke at have skaffet en klar og utve-
tydig instruks påhviler de sagsøgte. foreligger der ikke en sådan aftale, må udlevering ske til
afskiber, og søren hansen var bekendt med, at der ved udlevering var en betalingsrisiko.
en eventuel inspektion betragtes som en udlevering til vareejer og giver ikke et rederi ret til
udlevering til tredjemand.
omstændighederne taler imod, at der er givet instruks om udlevering. der havde i givet fald
ikke været grund til at sende flemming kryger til kina på sagsøgers regning. der ville heller
ikke være grund til at forsøge salg til anden side, hvis man havde givet instruks om udlevering.
søren hansen har måske handlet i bedste mening, men han har ikke varetaget sin klients
interesser. det bestrides, at coldwater var bekendt med udleveringen og efterfølgende har
accepteret den.
freightman informerede aldrig tilbage til coldwater og freezeland om, hvad der var sket. der
kan derfor ikke være ansvarsfrihed for freightman.
selve kravets størrelse har været ubestridt, ligesom det har været ubestridt, at sagsøger var
ejer af rejerne helt frem til udleveringstidspunktet. der er intet grundlag for, at rejerne skulle
have en mindre værdi, blot fordi de var "flydende". de 8.000 usd er ikke modregnet, da man
ikke vidste, om der var et krav mod modtageren, og da man ikke ville blande sig i andres for-
retningsmellemværende.
flemming kryger rejste til kina for at forsøge at begrænse tabet. rejseomkostningerne, der er
sagsøgers positive omkostninger, er størrelsesmæssigt ubestridt og var en direkte følge af
sagen. omkostningerne var afledt af de sagsøgtes forhold og kan derfor ligestilles med
                                               - 16 -
sagsomkostninger. de er derfor ikke omfattet af foræl delsesfristen.
kravet på usd 1.500 er aldrig fremsat overfor kunden, som var freezeland. der er ikke
dokumentation for, hvad de er gået til.
sinotrans har anført, at tilliden til konnossementer svækkes, hvis ikke det originale eksemplar
fremvises. det fremgår dog ikke af sølovens § 301, at konnossementet skal præsenteres på et
bestemt sted. det forhold, at problemet kan løses med en garanti, viser, at det er anerkendt,
at forevisning af konnossement kan give praktiske problemer. ofte benyttes konnossementer
ikke efter hensigten, idet parterne har indrettet sig på en særlig måde. problemet er ikke et
rent søretligt, men også et køberetligt problem.
det gøres gældende, at udlevering er sket mod forevisning af konnossement, der befandt sig i
tåstrup. aftalen om transport blev indgået med steen jensen, og cecilia og rolf mørk havde
intet med dokumenterne at gøre. det var ved udleveringen fra frysehuset, at der første gang
opstod en fejl, og denne har sagsøgte 2 ingen indflydelse haft på. det er ikke ved rolf mørks
forklaring alene godtgjort, at sagsøger søgte at få oplagt containeren, snarere har rolf mørk
accepteret, at den blev afsendt, da containeren skulle være omfattet af den næste rembours.
det var freezeland, der varetog transporten og havde kontakten til freightman bl.a. om
ændring af de toldmæssige forhold. flemming kryger og steen hansen involverede sig på en
sådan måde, at de fremstod som og blev identificerbare med sagsøger, som forholdt sig passiv.
rejerne skulle til shanghai for at blive solgt der, hvorfor kryger ønskede at få adgang til con-
taineren. kryger foranledigede, at containeren blev udleveret. hele forløbet indicerer, at
coldwater har givet fuldmagt til freezeland, og at godset er udleveret med henblik på salg.
søren hansen har ikke udstedt konnossement uden at være blevet instrueret herom, og sag-
søger må acceptere, at freezeland handlede på deres vegne. konnossementet er udstedt efter
aftale med steen hansen, og udlevering er sket i overensstemmelse hermed.
det forhold, at freezeland ikke holder coldwater orienteret, bør de sagsøgte ikke bære risikoen
for. desuden synes det, som om coldwater ikke interesserede sig for godset.
såfremt retten finder, at der er sket udlevering uden forevisning af konnossement, gøres det
gældende, at en vareejer kan acceptere dette. det er uklart, hvad flemming kryger skulle i
kina, og om han ville kunne få adgang til containeren uden dokumenter. det kan være i
                                                - 17 -
sælgers interesse, at køber får adgang til at inspicere, og flemming kryger forklarede, at der
var behov for inspektion. udleveringsanmodning behøver således ikke at foreligge skriftligt, og
ansvaret er ikke objektivt. når der foreligger særlige omstændigheder, er der mulighed for
ansvarsfrihed trods udlevering uden konnossement.
det er endvidere usikkert, hvad godsets værdi egentlig var. det er ikke sikkert, at det svarede
til fakturaværdien. restgods har typisk lavere værdi end fakturabeløbet. der skal formentlig
også fratrækkes 35.000 kr. i toldafgifter.
flemming krygers rejseomkostninger kan ikke betragtes som sagsomkostninger. det er en del
af det tab, der er opstået som følge af, at godset udleveredes, hvilket må føre til, at beløbet
må betragtes som forældet, jf. sølovens § 501, stk. 1, nr. 6. der er endvidere ikke do-
kumentation for, at rejsen ikke ville have været foretaget alligevel.
freightman har anført, at rolf mørks forklaring svækkes ved, at han viser et meget ringe
kendskab til forholdene, uagtet han ifølge cecilia mørk godkendte alle regninger. flemming
kryger må have vidst noget om de senere forhandlinger om den sjette container efter sin rejse
til kina. det er utænkeligt, at han mistede interessen. dette svækker troværdigheden af hans
forklaring.
sagsøger har ikke fremlagt den fulde korrespondance, f.eks. telefax af 22/5 på trods af
opfordringer hertil i processkrifterne. der er intet nærmere oplyst under sagsforberedelsen om
de betalte 8.000 usd. sagsøger har ikke ønsket at belyse sagen fuldt ud.
sagsøger valgte at betale for rejerne, selvom ocean ikke rykkede, samt betalte fragtregningen,
selvom rolf mørk var rasende over, at den sjette container var sendt afsted. den eneste årsag
til betaling er, at der er sket en fejl hos sagsøger. søren hansen kunne ikke vide, at der var
afsendt en container for meget, og søren hansen bestrider at være blevet bedt om at oplægge
den sjette container.
det gøres gældende, at det ikke er tilstrækkeligt dokumenteret, at rejerne tilhørte sagsøger.
udgangspunktet er, at det er sagsøger, der bringer sig i en uheldig situation ved at afsende
seks containere.
forholdet mellem sagsøger og freezeland må betragtes som en form for joint venture, og i for-
                                              - 18 -
hold til søren hansen fremstod freezeland som legitimeret til at råde over containeren. selvom
søren hansen vidste, at coldwater stod bag freezeland, betragtede han freezeland som sin
kunde.
ved udlevering af gods behøver præsentationen af konnossement ikke at ske et bestemt sted,
og her skete præsentationen i tåstrup.
flemming kryger og steen jensen havde planlagt, at kineserne skulle købe straks efter
ankomst. flemming kryger rejste samme dag, som steen jensen gav besked om videre-
sendelse til shanghai. konnossementet blev udstedt med et lastetidspunkt, der ikke passede.
dette skete efter kundens ønske. der ville ikke blive foretaget postdatering, medmindre det var
efter anmodning.
søren hansen fik telefon- og telefaxnummer af steen jensen. søren hansen kom med et
løsningsforslag således, at sinotrans kunne udlevere containeren. steen jensen havde et
problem og "greb redningsplanken". det var naturligt, at den kunde, der oprindelig skulle have
haft 10 containere, stod øverst på listen. der er et eller andet sted begået en fejl, som således
tvang freezeland til at tage en chance.
såfremt det ikke findes godtgjort, at søren hansen er instrueret om at udstede konnossement,
gøres det gældende, at freezeland efterfølgende har godkendt udleveringen. flemming kryger
måtte være bekendt med, at likang havde fået varen udleveret, hvilket også stemmer med, at
han mistede interessen efter den første rejse til kina.
efter vidneforklaringerne er det ubestridt, at modtageren har fået udbetalt usd 8.000 pga.
reklamation over varens kvalitet. det bestrides derfor, at rejerne havde den værdi, som
sagsøger hævder.
sagsøgte 1's krav på usd 1.500 er forårsaget af sagsøgers ændring af destinationen.
omkostningerne er opstået ved, at containerne skulle flyttes rundt.
retten skal udtale:
efter bevisførelsen findes det uklart, hvordan og hvorfor der hentedes 6 containere i stedet for
5. det forekommer ikke sandsynligt, at der skulle ske udlevering af 6 containere, såfremt der
                                               - 19 -
kun var bestilt 5, ligesom det ikke findes sandsynligt, at freightman skulle stille med 6 biler,
hvis der kun var bestilt 5.
der er ikke fremlagt dokumenter, der kan belyse dette nærmere.
efter rolf mørks forklaring forsøgte han ved telefonisk henvendelse til søren hansen at standse
transporten af den sjette container i hamburg, hvilket bestrides af søren hansen. når det efter
cecilia mørks forklaring må lægges til grund, at sagsøger normalt ikke handlede på kredit,
forekommer det underligt - henset til værdien af godset, at rolf mørk ikke skriftlig gav
meddelelse om, at containeren enten skulle returneres eller ikke måtte videresendes. det
findes derfor ikke alene på grundlag af rolf mørks forklaring godtgjort, at han gav instruktioner
om, at containeren skulle forblive i hamburg.
containeren blev af sagsøgte 1 taget ombord uden, at der blev udstedt lastedokumenter, og de
sagsøgte tog ikke skridt til straks at bringe dette i orden. det forhold, at sagsøger ikke havde
en køber til godset, ville ikke være til hinder for udstedelse af konnossement, hvilket måtte
være sagsøgte 1 bekendt.
efter rolf mørks forklaring blev containeren afskibet uden hans accept, men dette gav ham ikke
anledning til på noget tidspunkt skriftligt overfor sagsøgte 1 at præcisere, hvorledes der skulle
forholdes med containeren ved ankomsten til kina. bortset fra meddelelsen fra freezeland til
sagsøgte 1 om ændring af modtager for de fem containere er der ikke fremlagt korrespondance
om containere mellem sagsøger, sagsøgte 1 og freezeland.
efter forklaringerne har der på grundlag af telefoniske drøftelser været enighed om, at de to
containere skulle til shanghai, at der i shanghai skulle arrangeres strøm til de to containere, og
at konnossement ikke kunne (skulle) udstedes, sålænge man ikke kendte modtager. der er
derimod ikke enighed om, hvilke instrukser der er givet vedrørende udlevering af den 6.
container.
selve udstedelsen af konnossement findes ikke at udgøre tilstrækkeligt indicium for, at
sagsøgte 1 har modtaget instruktioner herom samt om konnossementets indhold, idet det efter
bevisførelsen ikke findes godtgjort, at konnossementet for containeren er udfærdiget efter an-
modning fra sagsøger eller fra freezeland, ligesom det er uklart, om freezeland kunne optræde
på sagsøgers vegne.
                                               - 20 -
efter steen jensens forklaring videregav han oplysninger til sagsøgte om telefon- og
telefaxnummer på zhejiang zhousan international fisheries general co. af hensyn til den
femte container. det findes ikke herved eller ved bevisførelsen iøvrigt godtgjort, at der var
indgået aftale om udlevering til zhejiang zhousan international fisheries general co, eller at
zhejiang zhousan international fisheries general co skulle stå som notify party. det forhold, at
sagsøger forsøgte at sælge containeren gennem ocean understøtter også, at der ikke blev
givet instruktioner om udfærdigelse af konnossement eller om udlevering.
det er heller ikke godtgjort, at kopi af konnossementet er sendt til sagsøgeren og/eller
freezeland, hvilket ville være sædvanligt, som en bekræftelse på den aftale, sagsøgte mente at
have indgået.
det retlige udgangspunkt er, at transportøren, der har godset i sin varetægt, bærer ansvaret
for udlevering til rette modtager ifølge fragtaftalen, og hvis en sådan ikke er anført, til afskiber
eller den, som denne har bemyndiget til modtage godset. de sagsøgte findes efter det ovenfor
anførte ikke at have modtaget instruktioner, hverken fra sagsøger eller fra freezeland, om
konnosse- mentets indhold eller om udlevering.
herefter findes de sagsøgte in solidum ansvarlige for det tab, som sagsøger har lidt ved
udleveringen af containeren.
vedrørende de usd 8.000, som ocean sendte gennem sagsøger til zhejiang zhousan
international fisheries general co., finder retten efter forklaringerne fra cecilia mørk og stefan
birk, at der var indgået en aftale om, at beløbet skulle udbetales effektivt til det kinesiske
selskab under betegnelsen "erstatning for mangler". under hensyn hertil, samt til cecilia mørks
forklaring om, at hun ikke på dette tidspunkt vidste, at containeren var udleveret til zhejiang
zhousan international fisheries general co., og at hun ikke var sikker på, at det var det
samme firma, de usd 8.000 skulle betales til, finder retten ikke at sagsøger burde have
modregnet beløbet overfor zhejiang zhousan international fisheries general co., og nedsat
stævningspåstanden hermed. endvidere findes det ikke godtgjort alene på grundlag af
forklaringen om baggrunden for aftalen, at der var mangler ved rejerne, og at værdien dermed
var en anden end den i fakturaen anførte. retten finder heller ikke grundlag for at korrigere
prisen for rejerne som følge af, at containeren var sendt og afskibet, og at en evt. køber under
disse omstændigheder kunne forhandle sig til en lavere pris. sagsøgers påstand om erstatning
                                               - 21 -
for godset tages herefter til følge.
betalingen af usd 1.500 for udgifterne ved opbevaring i xingang og forsendelse til shanghai
blev oprindelig ikke faktureret overfor sagsøger. kravet blev dog fremsat i svarskriftet af 25.
juli 98. da denne ekstra omkostning er forårsaget af sagsøgers ønske om, at containerne skulle
til en anden destination end oprindelig aftalt, og da omkostningen findes rimelig, finder retten,
at sagsøger må betale beløbet.
beløbet på 27.876,96 kr. udgør sagsøgers betaling til flemming kryger for afholdte
rejseomkostninger. efter sagsøgers og flemming krygers forklaring blev rejsen foretaget med
henblik på kvalitetskontrol i forbindelse med sagsøgers forsøg på salg af containeren, hvilken
forklaring der ikke er tilstrækkelig grundlag for at tilsidesætte, og omkostningerne hidrører
bl.a. fra flemming krygers ophold i shanghai. omkostningerne relaterer sig således til salg af
godset og kan derfor ikke karakteriseres som sagsomkostninger, men er nærmere en form for
salgsomkostningerne. da omkostninger relaterer sig til godset, og da tabet er opstået som
følge af fejludleveringen, findes de at være omfattet af forældelsesreglen i sølovens § 501, stk.
1, nr. 6.
                            t h i k e n d e s f o r r e t:
de sagsøgte, freightman denmark aps og sinotrans china national foreign trade
transportation corp. beijing, skal inden 14 dage in solidum til sagsøger, coldwater united
seafood aps, betale usd 79.200 (eksklusive moms) med procesrente fra den 3. april 1998.
sagsøger skal inden samme frist til sagsøgte 1, freightman danmark aps betale usd 1.500
med rente 2% pr. måned fra den 23. juni 1998.
inden samme frist skal de sagsøgte in solidum betale 38.000 kr. til sagsøgeren i
sagsomkostninger.
                                  mette christensen
bent rasmussen                      frede kristiansen
                      - 22 -
              (sign.)
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                            dom
afsagt den 15. maj 2013 af vestre landsrets 3. afdeling (dommerne annette dellgren, hanne
aagaard og rasmus damm (kst.)) i ankesag
v.l. b–1149–12
haderslev kommune
(advokat erik gram, haderslev)
mod
a, b, c, d, e, f, g og h
(alle advokat gert lund, aarhus)
retten i sønderborg har den 19. april 2012 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs c2-
1942/2010).
påstande
for landsretten har appellanten, haderslev kommune, i forhold til de indstævnte, a, c, d, e,
f og g, gentaget sine påstande for byretten om principalt afvisning, subsidiært frifindelse. i
forhold til de indstævnte, b og h, har haderslev kommune påstået frifindelse over for disse
indstævntes principale påstand og afvisning, subsidiært frifindelse over for deres subsidiære
og mere subsidiære påstande.
de indstævnte, a, b, c, d, e, f, g og h, har principalt påstået dommen stadfæstet og har i
øvrigt gentaget deres subsidiære og mere subsidiære påstande for byretten.
                                               - 2 -
supplerende sagsfremstilling
der er for landsretten fremlagt følgende oversættelse af et grundbogsdokument fra hejsager
grundbog:
                ”hejsager 107
                forhandlet i den kongelige amtsret afd. ii den 13. februar 1893.
                der fremmøder:
                sognerådsformand falle langkjer fra hejsager overrækker en ejendomsud-
                skrift over de hejsager sogn tilhørende offentlige veje og vandløb og erklærer:
                jeg anmoder om oprettelse af et grundbogsblad over de i den overrakte ejen-
                domsudskrift opførte og hejsager sogn tilhørende grundstykker. sognet har
                ejendomsret over disse grundstykker, hvilket er attesteret i udskriften.
                dokumenter over tidligere ejere er ikke for hånden, ej heller dokumenter over
                ejendomsretten.
                grundstykkerne er ikke belastet med lån, blivende byrder eller ejendomsind-
                skrænkninger af nogen art.”
forklaringer
a, b, c, f, senior, g og landinspektør jens kristian petersen har afgivet supplerende forkla-
ring for landsretten. der er endvidere afgivet forklaring af j og e.
a har supplerende forklaret, at der på den grund, hvor hans sommerhus ligger i dag, tidligere
lå et feriehjem, hvor han i perioden 1945-1980 holdt sommerferie hvert år. billederne i eks-
trakten side 249-251 har han taget i sommeren 2012. billedet side 250 er taget ud for hans
ejendom og illustrerer, hvordan de bruger strandarealet til oplægning af både. billedet side
251 er taget ca. 50 meter længere mod øst, og man kan på billedet se det omstridte areal, som
går fra bevoksningen med roser og ca. 5 meter ned mod vandet. nogle gange går vandet helt
op til roserne. billederne i ekstrakten side 252-253 viser den østlige ende af den vestlige del
af strandstien, hvor der efter skelforretningen er lavet kystsikring. der har ham bekendt aldrig
været nogen markering af en sti på den vestlige del af stranden, og han har aldrig spekuleret
over, hvem der reelt var ejer af det omtvistede areal. kommunen har aldrig rådet over arealet
                                               - 3 -
på nogen måde.
j har forklaret, at hun er gift med a, som hun har givet fuldmagt til at føre sagen på sine
vegne. de købte sommerhuset sammen i 1995. hun er dog kommet i området siden 1990, idet
de på dette tidspunkt havde et andet sommerhus i området. der har hende bekendt aldrig væ-
ret en markering af en sti på stranden. hun og familien har gennem årene brugt stranden til
solbadning, ligesom de har haft både liggende på stranden.
b har supplerende forklaret, at den betonklods, som han omtalte i byretten, fortsat er der.
stranden ændrer sig uafbrudt, og vandet slår af og til op på det areal, hvor den omtvistede
strandsti er. hvis man laver en befæstet sti, vil den efter hans opfattelse forsvinde ca. fire
gange hver vinter. der har ham bekendt aldrig været nogen markering af en sti på den vestlige
del af stranden. han er kommet i området hver sommer siden 1951, og han har aldrig oplevet,
at kommunen har anvendt stranden. der kommer mange gæster fra byen og benytter stranden,
og det har aldrig givet problemer.
c har supplerende forklaret, at der hende bekendt aldrig har været antydning af en vej eller sti
på stranden. på den nordlige side af sommerhuset gik der i 1940’erne en markvej, som de i
hendes barndom benyttede som adgangsvej til sommerhuset. hun kan ikke erindre at have set
de elmaster, som fremgår af billederne i ekstrakten side 302. hendes familie havde elektricitet
i sommerhuset. hun fik som barn en optimistjolle af sine forældre, og hendes far havde også
en jolle liggende på stranden. hun mener ikke, at kirsten petersen havde en båd liggende på
stranden.
f, senior har supplerende forklaret, at han er født i 1928. i nærheden af det sommerhus, som
hans far byggede, lå der nogle fiskerhuse. der var i hans barndom ingen vej ved sommerhuset
og fiskerhusene, men der gik en sti på nordsiden af husene. der var ikke nogen vej eller sti på
stranden. som barn legede han med fiskernes børn, og en af fiskerne nævnte på et tidspunkt,
at der fandtes et kort fra tyskernes tid, hvorpå der var nogle streger, som måske var en sti.
e har forklaret, at hendes farfar i 1920 købte matr. nr. 56, som hendes forældre overtog i
1950’erne. hun overtog selv ejendommen i slutningen af 1980’erne. hun er født i 1956 og
har sine første erindringer om stedet fra ca. 1960. billedet i ekstrakten side 303 øverst viser
                                               - 4 -
den grusvej, der i 1930’erne gik bagved husene. der var trukket elmaster ind til husene, men
hende bekendt var der ikke elmaster på strandsiden af husene. billederne i ekstrakten side 90
er taget i 1920’erne. på billederne kan man se den mur, som hendes farfar og farmor fik op-
ført i 1922-23, fordi vandet kom helt op til huset. muren er ca. ½ meter bred og er placeret på
det sted, hvor den omtvistede sti går. billederne i ekstrakten side 263 er taget i 1920-21 ne-
denfor hendes farmor og farfars hus. billederne i ekstrakten side 265 er taget i vinteren 1939-
40 og viser, at sommerhuset var overiset, og muren var revnet og væltet udad. billederne i
ekstrakten side 273-274 er fra 1962 eller 1963 og viser hende og hendes bror bygge sandslotte
på det sted, hvor den omtvistede sti er. på billederne i ekstrakten side 276 kan man se, at van-
det når helt op til muren ved huset. billederne i ekstrakten side 279 er fra vinteren 1989 og
viser, at stranden har ændret sig. billederne i ekstrakten side 284 er taget i 1998 og viser, at
stranden på daværende tidspunkt kun var ca. 3-4 meter bred, fordi vandet stod så højt. hendes
farfar og farmor har fortalt, at der var adgangsvej til huset fra nordsiden, og hun har aldrig
hørt sin farfar, farmor eller far fortælle om en sti på stranden.
g har supplerende forklaret, at hans ejendom ligger ud for det sted, hvor man på billedet i
ekstrakten side 250 kan se et gyngestativ. gyngestativet blev sat op i 2002. da han selv var
barn, havde hans far også sat et gyngestativ op på stranden til ham og hans søskende. på bil-
ledet i ekstrakten side 287 kan man se ham og hans søster gynge i dette stativ. billedet er ta-
get i 1968.
landinspektør jens kristian petersen har supplerende forklaret, at han har været landinspektør
siden 1974. det var den vestlige del af matr.nr. xxx, han blev kontaktet om af a, og ikke den
østlige del som angivet i byrettens dom. han begyndte at undersøge sagen nærmere, da ha-
derslev kommune oplyste, at kommunen havde skøde på matr. nr. 762. det viste sig, at der
ikke var noget skøde, men at kommunen var registreret som ejer. han fandt ud af, at der, da
området hørte under tyskland, havde eksisteret et system, hvor alle matrikelnumre skulle
være registreret med en ejer, hvorfor veje og vandløb mv. var blevet registreret med kommu-
nen som ejer. efter genforeningen i 1920 blev noteringen overført til den danske tingbog, og
efterfølgende, da tingbogen blev elektronisk, blev der anført en standardtekst om, at kommu-
nen havde ”endeligt skøde” på arealet. der findes dog som nævnt ikke noget skøde. han
havde nogle drøftelser med knud villemoes fra kort & matrikelstyrelsen om, hvad noterin-
gen i tingbogen betød. han fik svaret, som fremgår af e-mailen i ekstrakten side 359, og syn-
                                                - 5 -
tes, at det var et klart svar. senere sendte han e-mailen i ekstrakten side 107 og spurgte, om
villemoes havde skiftet holdning vedrørende ejerskabet, og han fik svaret, som fremgår af
ekstrakten side 108. villemoes er ikke ”hvem som helst” og er nærmest ”guru” for danske
landinspektører. i danmark bliver private fællesveje ofte matrikuleret til de tilgrænsende ma-
trikler, men sådanne veje kan også have særskilte matrikelnumre.
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i
overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
der er fremlagt skriftlige fuldmagter fra de ejere og medejere af de omhandlede ejendomme,
som ikke har været sagsøgere i sagen, og de indstævnte må på den baggrund anses for at have
haft fuldmagt til at anlægge sagen også på disses vegne.
der kan ikke stilles krav om, at sådanne fuldmagter for at være gyldige skal foreligge skrift-
ligt forud for sagsanlæg til afbrydelse af fristen i udstykningslovens § 36, stk. 2, nr. 2.
allerede af denne grund tager landsretten ikke haderslev kommunes påstand om afvisning af
sagen for så vidt angår de indstævnte a, c, d, e, f og g til følge.
det omtvistede areal udgør en del af matr.nr. xxx, hejsager, halk, der i 1893, hvor området
var tysk, blev registreret som offentlig vej i hejsager grundbog med hejsager sogn (nu ha-
derslev kommune) som ejer. det lægges til grund, at arealet siden da til stadighed har været
registreret som vej/sti med kommunen som ejer.
efter forarbejderne til udstykningslovens § 31, stk. 4, sammenholdt med § 26 i bekendtgørelse
om matrikulære arbejder lægger landsretten til grund, at det var karakteristisk for den søn-
derjyske matrikel, der blev etableret i tysk tid, at blandt andet strandbredder – men også visse
private fællesveje – blev tildelt matrikelnumre, som blev registreret med den pågældende
kommune som ejer, uden at dette nødvendigvis var udtryk for en ejendomsret til disse. dette
                                                - 6 -
understøttes endvidere af de udtalelser fra kort & matrikelstyrelsen, der indgår i sagen,
hvoraf det blandt andet fremgår, at de nævnte matrikelnumre efter kort & matrikelstyrelsens
opfattelse alene blev ”parkeret” hos det lokale sogneråd, nu kommunen, uden at der var tale
om et reelt ejerskab.
der er heller ikke efter bevisførelsen for landsretten grundlag for at antage, at der er dannet en
sædvane i sønderjylland, der afviger fra den nævnte retstilstand.
uanset om det herefter måtte lægges til grund, at haderslev kommune ikke har ejendoms-
retten til det omtvistede areal, er dette imidlertid ikke nødvendigvis ensbetydende med, at
ejendomsretten til arealet i stedet tilkommer de indstævnte.
det fremgår af forarbejderne til udstykningslovens § 31, stk. 4, at det i århundreder har været
gældende ret i danmark, at strandbredder hører under kystejendommene, og efter § 26, stk. 1,
i bekendtgørelse om matrikulære arbejder kan matrikelmyndigheden, når der ikke foreligger
særligt grundlag for ejendomsret til en strandbred i sønderjylland, registrere strandbredden
under kystejendommene i overensstemmelse med reglerne for det øvrige land.
det omtvistede areal er som ovenfor nævnt registreret som vej, og arealet grænser ikke op til
havet. arealet er herefter ikke omfattet af ordlyden i § 26, stk. 1, i bekendtgørelse om matri-
kulære arbejder, og de indstævnte har ikke godtgjort, at arealet – på trods af de anførte forhold
– skal behandles som strandbred i lovens og bekendtgørelsens forstand. der er efter det fore-
liggende således ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at det omtvistede areal – under
henvisning til reglerne om strandbredder og kystejendomme – hører til de indstævntes ejen-
domme.
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at almenheden har haft fri adgang til stranden
foran de indstævntes ejendomme, herunder til det omtvistede areal, ligesom de indstævnte har
benyttet dette til almindelige strandaktiviteter.
g har forklaret, at der i såvel hans ejertid som forud herfor har været opsat et gyngestativ på
den del af det omtvistede areal, som ligger neden for hans ejendom, og andre af de indstævnte
har efter det oplyste benyttet stranden, herunder det omtvistede areal, til oplægning af både.
                                                - 7 -
landsretten finder ikke, at det oven for anførte om de indstævntes brug af arealet udgør en
sådan råden over arealet, at de indstævnte herved har vundet ejendomshævd over arealet.
de indstævnte har herefter ikke godtgjort, at ejendomsretten over det omtvistede areal til-
kommer dem, hvorfor haderslev kommune frifindes for de indstævntes principale påstand.
de indstævntes subsidiære påstand, første led, har ikke en sådan klarhed, at spørgsmålet kan
påkendes af landsretten, og denne del af påstanden afvises derfor, jf. princippet i retsplejelo-
vens § 349, stk. 1. der er endvidere ikke hjemmel til at tilpligte haderslev kommune at aner-
kende, at det areal, der er anført i påstandens andet led, skal ”omdefineres til strandbred”,
hvorfor kommunen frifindes for denne del af påstanden.
af de samme grunde, som er anført oven for vedrørende ejendomshævd, finder landsretten, at
de indstævntes brug af det omtvistede areal ikke udgør en sådan råden over arealet, at de ind-
stævnte herved har vundet hævd på ophold mv. som anført i de indstævntes mere subsidiære
påstand, og kommunen frifindes derfor også for denne påstand.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal de indstævnte solidarisk betale
sagsomkostninger for begge retter til haderslev kommune med i alt 133.032,50 kr. beløbet
omfatter 19.500 kr. til retsafgift for landsretten, 100.000 kr. til udgifter til advokatbistand for
begge retter og 13.532,50 kr. til udgifter til vidneførelse for byretten.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da haderslev kommune ikke
er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økono-
miske værdi, dens omfang og udfald.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
den subsidiære påstand, første led, der er nedlagt af a, b, c, d, e, f, g og h, afvises.
haderslev kommune frifindes.
                                             - 8 -
a, b, c, d, e, f, g og h skal solidarisk betale sagens omkostninger for begge retter til ha-
derslev kommune med 133.032,50 kr.
sagsomkostningerne, der forrentes efter rentelovens § 8 a, skal betales inden 14 dage.