text:
n0001000 - lcp
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                 afsagt den 27. oktober 2004
sag n-1-04                       sikkerhedsstyrelsen
                                 (advokat malene øvlisen)
                                 mod
                                 eng denmark a/s
                                     og
                                 jysk a/s
                                (advokat jesper rasmussen)
                                           dom
sagen angår spørgsmålet om gyldigheden af nogle påbud af 30. januar 2004 fra sikkerheds-
styrelsen til eng denmark a/s og jysk a/s (i det følgende eng, henholdsvis jysk) om at
standse salget af 4 barnevogne.
testen og påbudene
forbrugerstyrelsen fik i november 2003 foretaget en test af 12 klap-, kombi- og barnevogne
på det nordiske marked på forbrugerinformations testlaboratorium. testen angik bl.a. carena
x-line, carena malu, simo kombi supreme og jysk amalie. carena x-line og jysk amalie
                                                      - 2 -
blev købt i danmark, mens simo kombi supreme og carena malu blev sendt fra henholdsvis
norge og finland.
      den 5. december 2003 sendte forbrugerinformations testlaboratorium testresultaterne
vedrørende carena x-line, carena malu og jysk amalie til eng henholdsvis jysk og vedrø-
rende simo kombi supreme til eng norway a/s, som er eng’s søsterselskab i norge. af
fremsendelsesbrevene fremgår bl.a.:
             ”resultaterne publiceres i tænk+test februar 2004 og i tidsskrifter i øvrige nordiske
             lande, hvori vognene sælges.
             …
                 evt. kommentarer til rapporten skal være os i hænde senest den 17. december
             2003. gerne pr. mail eller telefonisk i første omgang.
                 testrapporten er ligeledes sendt til forbrugerstyrelsens produktsikkerhedskontor
             med henblik på en sikkerhedsmæssig vurdering af testresultaterne.
                 generelt kan det oplyses, at der fra produktsikkerhedskontorets side kan blive ta-
             le om en påtale af eventuelle sikkerhedsrisici, og såfremt produktet indebærer væ-
             sentlige sikkerhedsrisici, kan der påbydes salgsstop.”
i en e-mail af 23. december 2003 fra eng til forbrugerinformations testlaboratorium svarede
eng, at carena malu og carena x-line ville blive taget af de nordiske markeder, og at frem-
tidige modeller ville komme til at opfylde kravene. jysk besvarede ikke henvendelsen fra
forbrugerinformations testlaboratorium.
      den 30. januar 2004 meddelte sikkerhedsstyrelsen under henvisning til produktsikker-
hedslovens § 12, stk. 1, nr. 3, eng og jysk påbud om straks at standse salget af carena x-
line, carena malu, simo kombi supreme, henholdsvis jysk amalie, herunder at tilbagekalde
disse barnevogne fra forhandlerne. det anførtes i afgørelserne, at sikkerhedsstyrelsen havde
modtaget resultatet af forbrugerinformations testlaboratoriums test, og at forbrugerinforma-
tions testlaboratorium den 5. december 2003 havde sendt testrapporten til eng og jysk. i
skrivelserne anførtes herudover bl.a. følgende:
             ”testen er foretaget i henhold til ds/en 1888:2003: børneomsorgsprodukter - bør-
             nebefordringsmidler på hjul (fx barnevogne) – sikkerhedskrav og prøvningsmeto-
             der. [i det følgende: standarden]
             …
              carena x-line:
             testen viser, at vognen ikke består standardens krav vedrørende:
             • bevægelige dele
             • åbninger (barnevogn: o, klapvogn: 6)
             • fastgørelse af tekstiler
                                        - 3 -
endelig er brugsanvisningen ikke i overensstemmelse med standardens krav, herun-
der at brugsanvisningen ikke er på dansk.
…
det er sikkerhedsstyrelsens vurdering, at … den konstaterede mangel i forhold til
standardens krav til fastgørelse af tekstiler … udgør en alvorlig sikkerhedsmæssig
risiko.
…
carena malu (kombi):
testen viser, at vognen ikke består standardens sikkerhedskrav vedrørende:
                                •  indvendig højde, kasse (131 mm)
                                •  bevægelige dele (rejsebeslag)
                                •  åbninger (barnevogn og klapvogn: 8)
                                •  grater og skarpe kanter (skarpe kanter på plast)
                                •  små dele (lille del frigjort, ujævn overflade test)
                                •  snore, bånd og andre indsnævringsdele (løs lift-
                                                 hank).
                                •  effektivitet og styrke (lift falder ud)
                                •  håndtag - dynamisk styrke
                                •  seleringe, antal og placering (ingen seleringe i
                                                 klapvogn)
                                •  holdbarhedstest (popnitte i krydsstel knækket =>
                                                 lille del)
endelig er brugsanvisningen ikke i overensstemmelse med standardens krav.
…
det er sikkerhedsstyrelsens vurdering, at … flere af de konstaterede mangler i for-
hold til standardens krav … udgør en alvorlig sikkerhedsmæssig risiko.
…
simo kombi supreme:
…
testen viser, at vognen ikke består standardens krav vedrørende:
                                • åbninger (barnevogn + klapvogn: 23 - plus fod-
                                                 støtten)
                                • fastgørelse af mekaniske dele (fodstøttebøjle)
                                • effektivitet og styrke (lift falder ud)
                                • afstand mellem styr og kasse
…
det er sikkerhedsstyrelsens vurdering, at … den konstaterede mangel - afstand mel-
lem styr og kasse - i forhold til standardens krav … udgør en alvorlig
sikkerhedsmæssig risiko…”
”amalie
…
testen viser, at vognen ikke består standardens sikkerhedskrav vedrørende:
                                •  bevægelige dele (kalecheklem)
                                •  åbninger (barnevogn: 2).
                                •  grater og skarpe kanter
                                •  små dele (gummidele på kasselås)
                                                  - 4 -
                                           • utilsigtet udløsning af lås (f < 50 n)
                                           • afstand mellem styr og kasse
            endelig er brugsanvisningen ikke i overensstemmelse med standardens krav.
            …
            det er sikkerhedsstyrelsens vurdering, at … flere af de konstaterede mangler i for-
            hold til standardens krav … udgør en alvorlig sikkerhedsmæssig risiko…”
standarden er efter det oplyste ikke en europæisk standard, men en standard, der anvendes af
myndigheder i en række europæiske lande. der er stillet 3 forslag til ændring af standarden,
som bl.a. angår fastgørelse af tekstiler og afstanden mellem styr og kasse. forslagene er ikke
vedtaget.
eng’s og jysks reaktion på påbudene
eng havde som nævnt ovenfor taget carena malu og carena x-line ud af markedet allerede
i december 2003, da eng modtog testresultaterne fra forbrugerinformations testlaboratori-
um. efter påbudene har eng og jysk ombygget simo kombi supreme og jysk amalie, der i
de ændrede udgaver er godkendt af sikkerhedsstyrelsen.
      i brev af 6. februar 2004 tilkendegav eng’s og jysks advokater bl.a., at man fandt, at
de meddelte påbud var ulovlige, og anmodede om, at sagerne blev indbragt for retten. samti-
dig bad advokaterne om, at der måtte blive afholdt et møde med henblik på drøftelse af sager-
ne.
      der blev herefter afholdt møder i sikkerhedsstyrelsen den 9. februar og den 25. februar
2004, hvor eng’s og jysks advokater deltog. på mødet den 25. februar 2004 meddelte sik-
kerhedsstyrelsen advokaterne, at styrelsen på et internt møde den 20. februar 2004 havde
drøftet de nedlagte påbud, og at man havde truffet en beslutning om, at påbudene skulle op-
retholdes.
påstande
sikkerhedsstyrelsen har under sagen, der er anlagt den 5. marts 2004, nedlagt påstand om, at
eng og jysk tilpligtes at anerkende, at sikkerhedsstyrelsens påbud af 30. januar 2004 er kor-
rekte og lovlige, og at eng og jysk tilpligtes at efterkomme påbudene. subsidiært påstås sa-
gen hjemvist til fornyet behandling i sikkerhedsstyrelsen, således at sikkerhedsstyrelsens
afgørelser af 30. januar 2004 gælder, indtil der er truffet nye afgørelser i de pågældende sager.
                                                 - 5 -
     eng og jysk har over for den principale påstand påstået frifindelse og over for den subsi-
diære afvisning, subsidiært frifindelse.
forklaringer
bente foged har forklaret, at hun er testkonsulent i forbrugerinformations testlaboratorium,
der udfører tests både for private virksomheder og for staten.
       som led i sin almindelige testvirksomhed for private virksomheder har testlaboratoriet i
sommeren 2003 udført en test af eng’s simo kombi supreme.
       hun var projektleder på testen af de barnevogne, som denne sag handler om. da der var
tale om en nordisk test, valgte man at teste barnevogne, som blev solgt i alle de nordiske lan-
de.
       der er principielt ikke forskel på den test, som udføres på klap-, barne- og kombivogne,
idet der dog ved klap- og kombivogne tages hensyn til, at barnet er ældre og dermed lidt tun-
gere. disse vogne skal være mere robuste.
       carena x-line havde en væsentlig fejl med hensyn til fastgørelsen af tekstiler. det er
vigtigt, at tekstilerne er fastgjort ordentligt og tæt til vognen, idet der ellers er risiko for, at
barnet kan falde ud. testen udføres ved, at der anbringes en løs kugle på 5 kg i vognen, hvor-
efter vognen tippes forover 45 grader og hældes tilsvarende til siden. falder kuglen ud, fore-
ligger der en alvorlig fejl.
       carena malu blev købt i finland og sendt til danmark. da der ikke medfulgte nogen
brugsanvisning, fik man en fra eng i danmark. på baggrund af korrespondancen og den
fremsendte brugsanvisning gik testlaboratoriet ud fra, at testmodellen var identisk med den
model, som eng solgte i danmark under samme navn. carena malu havde flere væsentlige
fejl. den indvendige kasse var ikke høj nok, hvilket indebærer risiko for, at barnet kan falde
ud. rejsebeslagene på vognens side kunne nås af et barn, som sidder i vognen, således at bar-
net kunne få fingre i klemme i beslagene. liften var forsynet med lange løse snore, hvilket
skaber risiko for kvælning af barnet. små dele faldt af under testen, hvilket er farligt, da der
opstår risiko for, at et barn vil kunne få fat i og sluge de pågældende løse dele, der kan medfø-
re kvælning. vognens styr gik i stykker under særlig belastning, hvilket indebærer risiko ved
transport på f.eks. trapper.
       simo kombi supreme havde en væsentlig fejl. afstanden mellem styr og kasse var util-
strækkelig, idet afstandskravet ifølge et dansk ændringsforslag til standarden ikke var opfyldt.
                                               - 6 -
utilstrækkelig afstand mellem styr og kasse indebærer alvorlig risiko for, at barnet kan blive
hængt mellem styret og kassen.
       jysk amalie havde 2 væsentlige fejl. afstanden mellem styr og kasse var utilstrækkelig
i forhold til ændringsforslaget til standarden. jysk amalie havde endvidere en løs del, som
indebar kvælningsrisiko.
       forbrugerinformations testlaboratorium har færdiggjort en samlet undersøgelse af mar-
kedet. der findes ifølge denne undersøgelse flere andre barnevogne på markedet, som ikke
opfylder kravene til f.eks. afstand mellem styr og kasse.
lars eric johansson har forklaret, at han er ansat i eng sverige, som er eng’s søsterselskab
i sverige. han har de seneste 25 år arbejdet med design og produktudvikling af barne- og
klapvogne.
       eng tager de vedtagne standarder meget alvorligt, og selskabet gør alt for at leve op til
vedtagne standarder. eng ændrer ikke sine produkter på baggrund af forslag til ændringer i
standarder. de 3 ændringsforslag til standarden er endnu ikke vedtaget, hvorfor selskabet
ikke har foretaget ændringer i sine produkter som følge af forslagene.
       de ændringer, som er foretaget på jysk amalie og simo kombi supreme efter sikker-
hedsstyrelsens salgsforbud, var helt ukomplicerede og tog kun ganske få minutter for hver
vogn. ændringerne var stort set udgiftsfrie.
parternes synspunkter
sikkerhedsstyrelsens advokat har gjort gældende, at sagen er indbragt ”uden unødigt ophold”
efter indsigelsestidspunktet. der var forhandlinger mellem parterne frem til den 25. februar
2004, hvor det imidlertid stod klart, at der ikke kunne nås et forlig. sagen er herefter indbragt
inden for 7 arbejdsdage, hvilket er ”uden unødigt ophold”. loven beskriver ikke retsvirknin-
gerne af en for sen indbringelse, og finder retten, at sagen er indbragt for sent, kan dette under
alle omstændigheder kun medføre, at sagen hjemvises til fornyet behandling i styrelsen.
       vognenes farlighed skal vurderes efter produktsikkerhedslovens § 7, stk. 3, og der gæl-
der derfor ikke nogen formodning for, at en vogn er sikker, hvis den opfylder en national
standard. styrelsen er forpligtet og berettiget til at lægge vægt på andre forhold end vedtagne
standarder. styrelsen har derfor også været forpligtet og berettiget til at lægge vægt på de hen-
syn, som fremgår af de 3 forslag til ændring af standarden, såfremt en tilsidesættelse af de
foreslåede regler frembyder en væsentlig sikkerhedsrisiko.
                                                - 7 -
       det er ubestridt, at testene er udført korrekt, og det har ikke nogen betydning, om vog-
nene klassificeres som barne- eller klapvogne. standarden gælder både for barne- og klap-
vogne, og herunder også kombivogne, duovogne mv.
       testen viser, som det også fremhæves i afgørelsen, at alle 4 barnevogne havde en eller
flere væsentlige fejl, som efter sikkerhedsstyrelsens opfattelse var så alvorlige, at det var
nødvendigt at påbyde, at salget straks blev bragt til ophør. selv om den afprøvede carena ma-
lu var sendt til testlaboratoriet fra finland, må det lægges til grund, at testvognen var identisk
med den vogn, som eng da solgte i danmark.
       der er ikke grundlag for at tilsidesætte det udøvede skøn, jf. produktsikkerhedslovens §
12, stk. 1, jf. § 8, stk. 1, og § 6, stk. 1.
       sikkerhedsstyrelsen er ikke forpligtet til at undersøge samtlige vogne på markedet, men
en samlet undersøgelse af markedet er i øvrigt ved at blive afsluttet. styrelsen har derfor ikke
tilsidesat lighedsprincippet.
       de udstedte påbud er proportionale, fordi sikkerhedsmanglerne medførte en væsentlig
sikkerhedsrisiko. sikkerhedsstyrelsen fandt, at påbud om afhjælpning ikke ville være tilstræk-
kelig, da det ikke stod klart, om sikkerhedsmanglerne kunne afhjælpes. styrelsen ville i øvrigt
ikke kunne fastslå, hvad en afhjælpning skulle gå ud på, idet styrelsen ikke besidder den for-
nødne tekniske indsigt.
       eng og jysk har kendt til forbrugerinformations testlaboratoriums undersøgelse og
testresultaterne og været fuldt bekendt med sagens faktiske omstændigheder og grundlaget for
påbudene, og de har haft lejlighed til at udtale sig om testresultaterne. under disse omstæn-
digheder er det er uden betydning, at de ikke særskilt er orienteret om, at der var oprettet en
sag i sikkerhedsstyrelsen, og at det ikke var sikkerhedsstyrelsen, der foretog høringen. det
forhold, at alene eng norway a/s modtog testresultaterne for simo kombi supreme, har
ikke nogen betydning, både fordi eng var bekendt med sikkerhedsmanglerne ved simo
kombi supreme fra testen i august 2003, som var bestilt hos forbrugerinformations testlabo-
ratorium, og fordi eng i øvrigt ikke ses at opretholde en sondring mellem de nordiske sel-
skaber.
       en eventuel tilsidesættelse af partshøringsreglerne kan i øvrigt ikke medføre, at afgørel-
serne er ugyldige, fordi en tilsidesættelse ikke har haft konkret og væsentlig betydning for
afgørelserne.
       en eventuel tilsidesættelse af forvaltningsretlige regler kan kun føre til, at sagerne
hjemvises til fornyet behandling i sikkerhedsstyrelsen, og at sikkerhedsstyrelsens afgørelser
af 30. januar 2004 gælder, indtil der er truffet nye afgørelser.
                                              - 8 -
eng’s og jysks advokat har gjort gældende, at sikkerhedsstyrelsen ikke har indbragt de ned-
lagte påbud rettidigt for domstolene. ifølge produktsikkerhedslovens § 23, stk. 2, har sikker-
hedsstyrelsen pligt til at indbringe de nedlagte påbud "uden unødigt ophold" efter at have
modtaget indsigelse. normalt må der herved forstås et par dage. eng og jysk rejste indsigel-
se allerede den 6. februar 2004 og har fastholdt indsigelserne. der er ikke grundlag for at reg-
ne fristen fra den 25. februar 2004. selv om fristen regnes fra den 25. februar 2004, er et sags-
anlæg den 5. marts 2004 for sent.
       det er sikkerhedsstyrelsen, der har bevisbyrden for, at vognene ikke er sikre. denne
bevisbyrde er ikke løftet.
       carena x-line og carena malu er klapvogne, og de er derfor testet på et forkert grund-
lag. var de to vogne korrekt blevet testet som klapvogne, ville der ikke være fundet sikker-
hedsmangler i et omfang, der kunne berettige til nedlæggelse af et salgsforbud. den model af
carena malu, som er testet, er ikke identisk med den model, som er solgt i danmark, idet den
ikke sælges med lift i danmark. afgørelsen er allerede af den grund ugyldig for så vidt angår
carena malu.
       sikkerhedsstyrelsens udslagsgivende indsigelse mod simo kombi supreme og jysk
amalie var, at afstanden mellem vognenes styr og kasse ikke var tilstrækkelig. dette krav
fremgår ingen steder af den gældende standard, men er alene en del af et dansk ændringsfor-
slag hertil. sikkerhedsstyrelsens afgørelser tager både højde for den relevante gældende stan-
dard, men anvender tilsyneladende også de fremsatte ændringsforslag hertil, som end ikke er
vedtaget, og som kan fremsættes af enhver, der deltager i standardiseringsarbejdet. styrelsen
har derfor på uretmæssigt grundlag inddraget en lang række krav uden nærmere at have re-
flekteret over, om disse imødegik en konkret fare.
       sikkerhedsstyrelsens påbud om salgsstop og tilbagekaldelse fra forhandlerne var under
alle omstændigheder alt for vidtgående. produktsikkerhedslovens § 12, stk. 1, giver sikker-
hedsstyrelsen kompetence til at udstede fem typer af påbud, og sikkerhedsstyrelsen har pligt
til at anvende den mindst indgribende af de tilstrækkelige indgreb. såfremt det havde været
tilstrækkeligt at påbyde afhjælpning - hvilket efter vidnet johanssons forklaring må antages -
måtte sikkerhedsstyrelsen derfor have anvendt denne mindre indgribende beføjelse, og ikke
nedlægge påbud om tilbagekaldelse fra forhandlerne. dette bekræftes af, at simo kombi
supreme og jysk amalie efter de simple ændringer blev godkendt.
       sikkerhedsstyrelsen har ikke overholdt sin pligt til partshøring. at eng og jysk havde
modtaget kopi af testrapporterne fra testlaboratoriet i forbrugernes hus, der ikke besidder
                                               - 9 -
nogen beslutningskompetence, ændrer ikke herpå. eng modtog end ikke en kopi af testrap-
porten for simo kombi supreme. at sikkerhedsstyrelsen ikke havde tilstrækkeligt kendskab
til de testede vogne til at kunne foreslå afhjælpningsmuligheder, understreger, at sagen behø-
vede yderligere oplysning, og at det konkret har gjort en stor forskel, at sikkerhedsstyrelsen
ikke iagttog sin pligt til at foretage partshøring. den manglende partshøring er en grov sags-
behandlingsfejl, som medfører ugyldighed af sikkerhedsstyrelsens påbud.
       hertil kommer, at sikkerhedsstyrelsen har iværksat en samlet undersøgelse af børne-
transportmidler på det danske marked, som viser, at en række vogne fra andre producenter
ikke opfylder det krav til afstanden mellem styr og kasse, som fremgår af påbudene af den 30.
januar 2004. sikkerhedsstyrelsen har ikke udstedt påbud vedrørende andre vogne, og påbude-
ne til eng og jysk er derfor også i strid med lighedsgrundsætningen.
sø- og handelsrettens afgørelse
sagerne findes indbragt uden ugrundet ophold. opholdet skyldes hensynet til at efterkomme
ønsker om møder og nye oplysninger, og opholdet er derfor efter omstændighederne ikke
ugrundet. sagen burde være indbragt straks efter den 25. februar 2004, men bestemmelsen i
produktsikkerhedslovens § 23, stk. 2, kan alene antages at være en forholdsnorm, hvis over-
trædelse ikke bevirker, at de pågældende forvaltningsakter herved bliver ugyldige.
       produktsikkerhedsloven bygger på direktiv 2001/95/ef om produktsikkerhed i alminde-
lighed, der i art. 18 fastsætter krav til begrundelse og om partshøring. disse krav svarer til
forvaltningslovens krav i §§ 19 og 22-24. da produktsikkerhedsloven gennemfører ef-retlige
regler om harmonisering af produktsikkerhed af hensyn til det indre marked, skal ef-rettens
regler om proportionalitet og om ligelig behandling også iagttages ved lovens anvendelse.
       sikkerhedsstyrelsens sagsbehandling lider af væsentlige mangler i forhold til de nævnte
regler.
       brevet af 5. december 2003 fra forbrugerinformations testlaboratorium opfylder ikke de
krav, der stilles til en partshøring. efter formuleringen må læseren opfatte henvendelsen, der
ikke var fra den kompetente myndighed, men fra forbrugerinformations testlaboratorium,
som en anmodning om kommentarerer til testen med henblik på en artikel i forbrugerbladet
tænk + test. et af brevene blev endog sendt til et norsk selskab, som ikke er part i sagen. der
er intet grundlag for at antage, at sikkerhedsstyrelsen havde behov for i denne sag at handle
så hurtigt, at man kunne se bort fra reglerne om partshøring, jf. produktsikkerhedslovens § 20,
stk. 2.
                                                - 10 -
       begrundelserne i sikkerhedsstyrelsens afgørelser er heller ikke dækkende, idet der hen-
vises til standarden, uagtet at navnlig kravet om afstand mellem styr og kasse ikke er en del af
standarden, men alene fremgår af et ikke vedtaget ændringsforslag hertil. det havde endvide-
re været relevant at henvise til produktsikkerhedslovens § 7, stk. 3, nr. 5, direktivets art. 3, stk.
3, litra e-f, og forsigtighedsprincippet.
       afgørelserne tager ikke stilling til, om mindre indgribende forholdsregler var tilstrække-
lige, jf. produktsikkerhedslovens § 12, stk. 1, og det almindelige fællesskabsretlige proportio-
nalitetsprincip, og navnlig findes sikkerhedsstyrelsen ikke at have vurderet kravet på bag-
grund af en partshøring og om fornødent i samarbejde med producenten om, hvilke mindre
indgribende forholdsregler der i givet fald kunne have været taget i anvendelse.
       også kravet om ligelig behandling er tilsidesat, idet man har givet eng og jysk påbud
vedrørende mangler ved deres barnevogne, samtidig med at sikkerhedsstyrelsen har ladet
ganske tilsvarende mangler ved andre producenters barnevogne henstå som upåtalte, selv om
sikkerhedsstyrelsen i længere tid har været bekendt hermed.
       hertil kommer, at sikkerhedsstyrelsen ikke har godtgjort, at den carena malu, som
eng sælger i danmark, svarer til den, som blev afprøvet på forbrugerinformations testlabo-
ratorium, men som var sendt fra finland, og som efter det af eng oplyste har en anden ud-
formning. sikkerhedsstyrelsens afgørelse lider derfor af en væsentlig mangel som følge af en
faktisk vildfarelse.
       afgørelserne burde have indeholdt vejledning om adgangen til at begære sagen indbragt
for domstolene ved sikkerhedsstyrelsens foranstaltning.
       på baggrund af sikkerhedsstyrelsens grove tilsidesættelser af grundlæggende krav til
forvaltningens sagsbehandling må sikkerhedsstyrelsens afgørelser i denne sag ophæves som
ugyldige.
       imidlertid finder retten det ikke forsvarligt blot at ophæve afgørelserne, uden at noget
andet sættes i stedet, idet der efter bevisførelsen uanset sagsbehandlingsfejlene må antages at
være væsentlige sikkerhedsmæssige mangler ved de pågældende barnevogne.
       retten finder, at dette må føre til, at afgørelserne ophæves som ugyldige, men således at
ophævelsen først får virkning, når sikkerhedsstyrelsen har truffet ny afgørelse i overens-
stemmelse med de ovenfor anførte regler.
       dette resultat svarer til sikkerhedsstyrelsens subsidiære påstand, hvis endelige udform-
ning under domsforhandlingen er resultatet af rettens spørgsmål til parterne efter retsplejelo-
vens § 339, stk. 1. der er derfor ikke grundlag for at afvise påstanden, til hvis udformning og
indhold eng og jysk har haft tilstrækkelig lejlighed til at forholde sig.
                                            - 11 -
      sikkerhedsstyrelsens subsidiære påstand tages herefter til følge, således at sagerne
hjemvises til fornyet behandling hos sikkerhedsstyrelsen, og således at eng og jysk skal
anerkende, at sikkerhedsstyrelsens påbud af 30. januar 2004 gælder, indtil der er truffet ny
afgørelse i de pågældende sager.
                              t h i k e n d e s for r e t
sagerne vedrørende sikkerhedsstyrelsens afgørelser af 30. januar 2004 over for eng den-
mark a/s og jysk a/s hjemvises til fornyet behandling hos sikkerhedsstyrelsen, således at
sikkerhedsstyrelsens påbud gælder, indtil der er truffet ny afgørelse i de pågældende sager.
sikkerhedsstyrelsen skal inden 14 dage til eng denmark a/s og jysk a/s betale 25.000 kr. i
sagsomkostninger.
        rut jørgensen                                                   johannes jacobsen
                                            elmer.
       kirsten nielsen                                                rolf malling petersen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 19. september 2017
sag 270/2016
(1. afdeling)
a og b
(advokat kasper meedom westberg for begge)
mod
andelsboligforeningen c under konkurs
(advokat bo lauritzen)
i tidligere instanser er afsagt dom af sø- og handelsretten, skifteretten, den 4. maj 2015 og af
østre landsrets 17. afdeling den 18. maj 2016.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen,
henrik waaben, lars hjortnæs, jan schans christensen, kurt rasmussen og anne louise
bormann.
påstande
appellanterne, a og b, har gentaget deres påstande for landsretten og har mere subsidiært
påstået sagen hjemvist til fortsat behandling ved sø- og handelsretten.
indstævnte, andelsboligforeningen c under konkurs, har påstået stadfæstelse. over for den
subsidiære påstand har konkursboet påstået afvisning, subsidiært stadfæstelse, og afvisning,
subsidiært frifindelse, over for den mere subsidiære påstand.
anbringender
parterne har gentaget deres anbringender for så vidt angår spørgsmålet, om der ved konkurs-
dekretet er sket et ejerskifte i henhold til andelsboligforeningslovens § 4.
                                               - 2 -
a og b har til støtte for deres subsidiære påstand anført bl.a., at landsretten har taget stilling
til betalingspåstanden, hvorfor højesteret også kan tage stilling hertil.
hvis de ikke ved konkursdekretets afsigelse er overgået til at være lejere, er det ubilligt at
kræve højere vederlag/boligafgift end den leje, som betales af lejerne i ejendommen, jf. prin-
cippet i købelovens § 5.
kravet er beregnet på basis af den omkostningsbestemte leje, som kurator har anslået til 450
kr. pr. m2.
andelsboligforeningen c under konkurs har heroverfor anført bl.a., at a og bs subsidiære
påstand ikke kan behandles af højesteret under denne sag. såfremt de mente, at sø- og han-
delsretten manglede at tage stilling til en del af deres argumentation for påstanden i hovedsa-
gen og derfor ikke kunne lade det udskilte spørgsmål afgøre sagen endeligt, skulle de have
anket sagen til landsretten med påstand om hjemvisning, jf. retsplejelovens § 369, stk. 1.
konsekvensen er ikke, at de efterfølgende retsinstanser skal se bort fra udskillelsen efter rets-
plejelovens § 253 og behandle hovedsagen i sin helhed. dette vil medføre, at højesteret ville
blive den første instans ved en materiel behandling af betalingspåstanden.
såfremt højesteret tager påstanden under pådømmelse, kan princippet i købelovens § 5 ikke
anvendes i forholdet mellem en andelshaver og en andelsboligforening, da boligafgiften fast-
sættes af andelsboligforeningens generalforsamling efter foreningsretlige regler. kurator har
ikke ændret den boligafgift, som andelsboligforeningens generalforsamling vedtog forud for
konkursen. boligafgiften på 7.371 kr. om måneden for a og bs lejlighed på østerbro på 108
m2 er i øvrigt rimelig.
retsgrundlag
andelsboligforeningslovens § 4, stk. 1, lyder:
       ”erhverves en andelsboligforenings ejendom af en ny ejer, har andelshaverne ret til
       fortsat brugsret som lejere.”
§ 4 fik sin nugældende affattelse ved lov nr. 486 af 5. november 1980 om ændring af lov om
andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber. i lovforslagets bemærkninger til § 4 er an-
ført bl.a. (folketingstidende 1980-81, tillæg a, lovforslag nr. l 8, sp. 211):
                                                - 3 -
      ”da der har været tvivl om andelshaveres retsstilling i tilfælde af overdragelse eller
      tvangsauktion af foreningens ejendom, foreslås der i redegørelsen fastsat lovregler her-
      om.
      de foreslåede regler går ud på, at andelshavere i tilfælde af, at en ny ejer overtager
      ejendommen, har ret til at blive boende som lejere i overensstemmelse med reglerne i
      den til enhver tid gældende lejelovgivning. denne regel kan fraviges i tilfælde af frivil-
      ligt salg, når der foreligger samtykke fra den enkelte andelshaver.”
bestemmelsen blev indsat på baggrund af redegørelsen ”andelsboliger overdragelsesregler
m.v.” afgivet i juli 1980 af en arbejdsgruppe nedsat af boligministeren. heri hedder det bl.a.:
      ”kapitel 6. ophør af en andelsboligforening.
      likvidation af foreningen og overgang af foreningens ejendom til andre.
      …
      en andelsboligforening kan miste sin ejendom ved, at denne sættes på tvangsauktion,
      fordi foreningen ikke har overholdt sine forpligtelser overfor panthavere eller andre
      kreditorer.
      beboernes retsstilling efter ophør.
      de væsentligste spørgsmål, der rejser sig ved salg af en andelsboligforenings ejendom,
      vil være, om andelshaverne kan blive boende i ejendommen, og på hvilke vilkår.
      for de, der er forblevet lejere, vil der ikke være nogen problemer, idet de fortsætter i de-
      res hidtidige retsforhold som lejere.
      for andelshavernes vedkommende er retsstillingen væsentlig mere uklar.
      ved et frivilligt salg må udgangspunktet være en fortolkning og udfyldning af de vilkår,
      hvorunder ejendommen er blevet solgt. men hertil kommer, at det må anses for tvivl-
      somt, om foreningen som sådan uden tilslutning fra den enkelte andelshaver kan sælge
      ejendommen på vilkår, der tvinger den enkelte andelshaver til at fraflytte sin bolig.
      ved kreditorforfølgning antages det fra enkelte sider, at en panthaver efter en tvangs-
      auktion kan udsætte en andelshaver af ejendommen. der må rejses berettiget tvivl om,
      hvorvidt denne antagelse er rigtig.
      selvom en andelshaver kan blive i ejendommen efter overgangen af samme til andre, er
      det et væsentligt spørgsmål at få afklaret, på hvilke vilkår den pågældende kan forblive
      lejer. det er arbejdsgruppens opfattelse, at det er de almindelige regler i lejelovgivnin-
      gen, der danner grundlag for, hvilken leje, der fremover skal betales, ligesom det er leje-
      lovgivningens regler, der i mangel af modsat aftale må regulere retsforholdet mellem
      den tidligere andelshaver og den nye ejer i øvrigt.
      …
      en vurdering af gældende ret.
                                                - 4 -
       de tidligere andelshavere bør i en ophørssituation beskyttes ved, at der gives dem ret til
       at forblive i ejendommen som lejere, medmindre der foreligger et frivilligt salg, og den
       enkelte andelshaver selv har accepteret at ville flytte i forbindelse med salget. ejen-
       dommens panthavere eller andre kreditorer hos foreningen har ikke nogen berettiget in-
       teresse i en anden løsning, da en udlejning til andre personer ikke vil give højere ind-
       tægter.
       da de tidligere andelshavere nu bliver lejere, bør de vilkår, hvorunder de kan forblive i
       ejendommen, svare til de almindelige regler i lejelovgivningen.
       det er næppe muligt at lave en operationel regel om, hvilken leje, der skal til, for at be-
       stående panthavere kan blive dækket ind…
       forslag til nye regler.
       arbejdsgruppen finder, at der på baggrund af usikkerheden omkring gældende ret bør
       indføjes en bestemmelse om, at andelshavere ved overgang af en ejendom fra en an-
       delsboligforening til trediemand har krav på at forblive lejere i ejendommen på normale
       vilkår. reglen bør dog kunne fraviges i de tilfælde, hvor der er tale om frivillig overdra-
       gelse, og den enkelte andelshaver selv i forbindelse hermed har samtykket i at flytte.”
højesterets begrundelse og resultat
højesteret tiltræder af de grunde, som landsretten har anført, at afsigelsen af konkursdekret
over andelsboligforeningen c ikke medførte, at ejendommen blev erhvervet af konkursboet
som ny ejer. a og b overgik derfor ikke ved konkursen fra at være andelshavere til at være
lejere, jf. andelsboligforeningslovens § 4.
a og b nedlagde i stævningen for skifteretten i medfør af konkurslovens § 133 påstand om, at
konkursboet skulle anerkende den af dem anmeldte fordring i boet på 50.276,25 kr. svarende
til forskellen mellem boligafgiften og den omkostningsbestemte leje. skifteretten udskilte til
særskilt afgørelse i medfør af retsplejelovens § 253 spørgsmålet, om afsigelsen af konkursde-
kretet indebar, at der var sket et ejerskifte af ejendommen, jf. andelsboligforeningslovens § 4.
skifteretten burde derfor ikke have afsagt frifindelsesdom vedrørende påstanden om anerken-
delse af den anmeldte fordring, men alene ved kendelse have afgjort det spørgsmål, der var
udskilt.
a og b påstod for landsretten ikke hjemvisning, men gentog subsidiært påstanden om aner-
kendelse af den anmeldte fordring, og landsretten tog stilling til denne påstand. a og b har for
højesteret gentaget påstanden om anerkendelse af fordringen og har derved anmodet om, at
højesteret ikke kun behandler det spørgsmål, der blev udskilt til særskilt behandling, men
                                               - 5 -
også tager endeligt stilling til, om den anmeldte fordring skal anerkendes. højesteret finder
det efter omstændighederne ubetænkeligt at tage stilling også hertil.
da der som anført ikke er sket et ejerskifte ved konkursen, var a og b fortsat andelshavere, jf.
andelsboligforeningslovens § 4. der er ikke noget grundlag for at tilsidesætte den boligafgift
på 7.371 kr. pr. måned, som konkursboet har opkrævet, og som svarer til den boligafgift, der
blev vedtaget af andelsboligforeningens generalforsamling før konkursen. højesteret tiltræder
derfor, at konkursboet er frifundet for påstanden om anerkendelse af en fordring, som udgør
forskellen mellem boligafgiften og den omkostningsbestemte leje.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a og b solidarisk betale 40.000 kr. til andelsbolig-
foreningen c under konkurs.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
- cri
                                       udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                           dom
afsagt den 17. december 2013.
v-95-11
                                  yakkay a/s
                                  (advokat christian l. bardenfleth)
                                  mod
                                  stormwear aps
                                  (advokat claus barrett christiansen)
indledning
sagen handler om, hvorvidt stormwear aps (herefter stormwear) har krænket yakkay a/s’
(herefter yakkay) registrerede eu-design ved at have markedsført og solgt en cykelhjelm
ved navn ”cocoons”.
påstande
yakkay a/s, har nedlagt følgende påstande:
                                               -2-
1.     det af sø-og handelsretten nedlagte forbud i henhold til kendelse af 19. septem-
       ber 2011, stadfæstet af østre landsret ved kendelse af 4. oktober 2012, stadf æstes
       som lovlig gjort og forfulgt.
2.     stormwear forbydes og tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at producere,
       sælge og markedsføre, herunder importere og eksportere cykelhjelme benævnt
       cocoons, som vist i bilag 9, i hele den europæiske union, subsidiært i danmark.
3.     stormwear tilpligtes at betale vederlag og/eller erstatning på 200.000,00 kr. med
       tillæg af rente fra sagens anlæg den 3. oktober 2011, subsidiært et mindre beløb
       fastsat efter rettens skøn.
stormwear aps har nedlagt følgende påstande:
ad påstande 1 og 2:                 frifindelse
ad påstand 3:                       frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb
stormwear har desuden nedlagt følgende selvstændige påstand:
yakkay skal betale sagsomkostninger for fogedforbudssagen e-2-11 og kæresagen b-3312-11
til stormwear.
oplysningerne i sagen
yakkay a/s er et dansk firma, der producerer, sælger og markedsfører cykelhjelme samt
produkter relateret hertil. alle firmaets produkter sælges og markedsføres under varemær-
ket yakkay.
       et hold designere påbegyndte i 2005 udviklingen af en cykelhjelm, der skulle være
klædelig. designerne indledte herefter et samarbejde med yakkay. samarbejdet resulterede i
2008 i en cykelhjelm med navnet yakkay. hjelmen kan påføres et hattebetræk, således at
man ikke umiddelbart kan se, at der er tale om en cykelhjelm.
                                                 -3-
      den 22. maj 2008 fik yakkay registreret to eu-designs for cykelhjelmen under registre-
ringsnummer 000917901-001 og 000917901-002. forskellen mellem de to registreringer er ale-
ne, at registreringen med registreringsnummer 000917901-002 (bilag 2) har indikeret place-
ringen af cykelhjelmens ventilationshuller og huller til montering af rem med stiplede linjer.
denne registrering omfatter således alene hjelmens form og proportioner og ikke placerin-
gen og udformningen af førnævnte huller. det er hjelmen i designregistrering nr. 000917901-
002, som gøres gældende til støtte for yakkays påstand om krænkelse, og denne er gengivet
grafisk fra forskellige vinkler i registreringen, som vist nedenfor.
                                        hjelmen set ovenfra
                                         hjelmen set bagfra
                                       hjelmen set fra siden
                                             -4-
                                     hjelmen set forfra
                                    hjelmen set nedenfra
yakkay introducerede cykelhjelmen til det danske marked i juni 2008 og udvidede sidenhen
markedet til at omfatte cirka 15 lande inden for eu. billede af hjelmen uden betræk ses ne-
denfor.
                                                 -5-
til illustration af, at der har været tale om en langvarig produktudvikling, har yakkay frem-
lagt fotos visende udvikling af yakkay cykelhjelmen.
       yakkay hjelmen har modtaget en række designpriser, herunder if product design
award 2009, eurobike award 2009, focus open design, stuttgart 2009 og designpreis
deutschland 2010.
stormwear solgte i foråret 2011 en cykelhjelm ved navn cocoons gennem fakta. hjelmen
blev solgt med forskellige hattebetræk. stormwear har oplyst at have solgt 3900 stk. hjelme
til fakta med en fortjeneste på 35 kr. pr. hjelm. cocoons hjelmen var gengivet således i an-
noncen fra fakta:
billede af cocoons hjelmen uden betræk (bilag 9) ses nedenfor.
                                                     -6-
yakkay rettede efter at have foretaget et prøvekøb af cykelhjelmen henvendelse til fakta a/s
og stormwear ved brev af 15. marts 2011, idet yakkay var af den opfattelse, at cocoons hjel-
men krænkede yakkays rettigheder. i brevet anmodede yakkay om, at salg og markedsfø-
ring af cocoons hjelmen blev indstillet straks. stormwear afviste i brev af 16. marts 2011, at
der skete krænkelse af yakkay rettigheder.
       den 23. marts 2011 indgav yakkay en forbudsbegæring til sø- og handelsretten med
en påstand svarende til påstand 2 i nærværende sag. den 19. september 2011 afsagde sø- og
handelsretten følgende kendelse:
”…
       såfremt yakkay a/s senest den 3. oktober 2011 stiller en sikkerhed over for retten på
       250.000 kr., vil der blive nedlagt følgende forbud:
       det forbydes stormwear aps at sælge og markedsføre, herunder importere og eksportere
       cykelhjelm benævnt coccons, som vist i bilag 9, i hele den europæiske union…”
denne kendelse blev den 4. oktober 2012 stadfæstet af østre landsret.
det fremgår af ”the history of bicycle helmets”, at cykelryttere op til 1970’erne brugte en
cykelhjelm, som bestod af en læderstrimmel rundt om hovedet og yderligere tre læderstrim-
ler, som gik på langs af hovedet. den fulgte hovedets form og var skåret lige over forneden.
       der har under sagen forevist billeder af bailen hjelmen (bilag a og a1), som kom på
markedet i 1980’erne. der var tale om en skalhjelm, som var skåret lige over forneden. der
har dernæst været forevist billeder af cykelhjelme, der forhandles af andre producenter end
                                               -7-
parterne, såvel som der er fremvist konkrete eksemplarer af cykelhjelme både parternes samt
andre producenters cykelhjelme. retten har bl.a. fået forevist casqu’en ville (bilag d),
abus-hjelmen (bilag f), triumph-hjelmen (bilag j), iron horse-hjelmen (bilag k), og davi-
da-hjelmen (bilag p), yakkay-hjelmen (bilag 7a) og cocoon-hjelmen (bilag r).
      som dokumentation for, at der er tale om et sammensat produkt, har stormwear fore-
vist retten den emballage, som cocoon hjelmen sælges i, hvorpå hjelmen vises med hat.
hjelmen sælges og markedsføres ikke uden hat.
      en medarbejder hos zacco denmark har foretaget en grafisk sammenligning af de to
hjelme, som viser, at form og dimensioner på de to hjelme er stort set identiske.
      stormwear indleverede en ansøgning om eu-designregistrering den 6. august 2012 og
er nu indehaver af eu-design rcd 002084277-0001. registreringen er som vist nedenfor:
forklaringer
michael eide har afgivet forklaring for sø- og handelsretten den 5. september 2011 og i østre
landsret i efteråret 2012. michael eide har under hovedforhandlingen vedstået disse forkla-
ringer.
                                                   -8-
af forklaringen for sø- og handelsretten fremgår:
      ”michael eide har forklaret blandt andet, at han har været direktør og hovedaktionær i
      yakkay a/s i fem år. han blev på et tidspunkt kontaktet af en gruppe designere, der
      havde arbejdet med et nyt koncept for cykelhjelme. designerne havde en idé om at ud-
      vikle en klædelig cykelhjelm. han kunne se, at der var et hul i markedet, og indvilgede i
      at investere i udviklingen af hjelmen. inden da havde han kun kendskab til cykelhjelme
      som cyklist og forbruger, og han havde forud for denne sag ikke set de øvrige hjelme, der
      fremgår af det materiale, som er fremlagt af stormwear aps.
              i forbindelse med udviklingen af hjelmen lavede de flere prototyper. når de havde
      produceret en prototype, skulle den testes, før hjelmen kunne blive godkendt til salg. de
      fik mange afslag på prototyper i sikkerhedstestene. der blev brugt omkring 1-1,5 millio-
      ner kr. på udviklingen af hjelmen og hjelmens design. udfordringen var særligt at opfyl-
      de sikkerhedskravene for cykelhjelme. indtrykket af yakkay hjelmen var unikt, fordi
      hjelmen var skåret lige over ved kanten og var gjort så lille som muligt, samtidigt med at
      sikkerhedskravene blev overholdt. hjelmen blev derved mere klædelig både med og
      uden betræk. der blev solgt andre cykelhjelme med en traditionel form, som kunne på-
      sættes betræk, men hjelmene var meget større.
              da hjelmen blev lanceret i danmark i 2008, tog markedet utrolig godt imod den.
      hjelmen blev lanceret gennem danske cykelforhandlere. hjelmen modtog efterfølgende
      flere designpriser. de udtalelser, der blev givet i forbindelse med designpriserne, henvi-
      ste til det unikke design som en begrundelse for kåringerne. hjelmen kan af forbrugeren
      købes og anvendes både med og uden betræk. hjelmen sælges nu i 15 lande inden for
      eu. deres største markeder er danmark og tyskland.
              hjelmene bliver produceret i kina hos producenten s-plus. de er efterfølgende
      blevet opmærksomme på, at den kinesiske producent af hjelme, moon, har krænket deres
      rettigheder. moon har blandt andet anvendt yakkay a/s’ markedsføringsmateriale. dette
      er sket ved, at moon har photoshoppet kinesiske ansigter ind i yakkay a/s’ annoncema-
      teriale. det er moon, som har produceret den hjelm, som stormwear aps sælger.
              da de blev opmærksomme på hjelmen fra stormwear aps, købte de en af cykel-
      hjelmene for at se nærmere på den. det gør de hver gang, de ser en hjelm på markedet,
      som minder om deres. de fik mange henvendelser fra deres egne forhandlere, der reage-
      rede på, at hjelmene fra fakta mindede meget om yakkay hjelmen, men var billigere.
      hvis stormwear aps får lov til at sælge sine hjelme, vil det forstyrre yakkay a/s’ mar-
      ked.
              når han ser på hjelmene fra stormwear aps og yakkay a/s uden betræk på, synes
      han, at de minder meget om hinanden. der er forskel på hjelmenes stropper og ventilati-
      onshuller. der er en anden af yakkay a/s’ hjelme, der har stropper tilsvarende dem,
      stormwear aps anvender.”
af forklaringen under kæresagen for østre landsret fremgår:
      ”michael eide har supplerende forklaret, at hjelmen fra yakkay a/s kan købes både med
      og uden betræk, ligesom hjelmen kan bruges både med og uden betræk. de har produkt-
      udviklet hjelmen, som nu laves i flere varianter og flere farver, men alle deres hjelme ta-
      ger udgangspunkt i den oprindelige form. dette gælder, uanset om hjelmen bliver frem-
      stillet ved in mold eller out mold teknik. hvis cocoon-hjelmen fra stormwear aps for lov
                                                    -9-
      til at komme på markedet, vil det have alvorlig betydning for deres salg. deres hjelm er
      unik i kraft af den produktudvikling, som ligger til grund for designet. en yakkay-hjelm
      uden betræk koster 500 kr. et betræk sælges for omkring 300 kr. betrækket kan skiftes.
      de sælger flere betræk end hjelme. yakkay var først til at producere et modecover pro-
      dukt. tidligere havde man kun kendt til funktionsovertræk til brug i f.eks. regnvejr.
      hjelmen fra casqu´en ville er ikke skåret lige over, men buer i bunden. endvidere har
      denne hjelm en symmetrisk form. hjelmen fra davida er heller ikke skåret lige over.
      endvidere har hjelmen en jævn bue. hjelmen fra triumph er symmetrisk og meget høj.
      yakkays hjelm er ikke symmetrisk, idet den fortil er smal og lav, mens den bagtil er bre-
      dere og højere.
      det er vigtigt for yakkay, at hjelmen er så lille som mulig, således at den med betræk ikke
      bliver uklædelig. han ved fra gadebilledet, at hjelmen bruges både med og uden betræk.
michael eide har supplerende forklaret, at betrækkene til cykelhjelmen yakkay (bilag 7a)
kun passer til yakkay og cocoons hjelmene. det er således ikke muligt at lave et betræk og
derefter finde en cykelhjelm, der passer til. yakkays betræk er syet lidt anderledes end co-
coons. hele konceptet går ud på, at kunden har valgfrihed. det er derfor op til kunden, om
de ønsker at tilkøbe betrækket. flere og flere kører uden hattebetræk, idet hjelmen laves i fle-
re og flere farver.
      udsalgsprisen på coccons hjelmen ligger meget tæt på yakkays indkøbspris. hvis co-
coons hjelmen kommer på markedet, vil de ikke kunne sælge deres hjelm og må lukke virk-
somheden. det beregnede dækningsbidrag er et gennemsnit af dækningsbidraget på 500 kr.,
når der er tale om et direkte salg, og 300 kr., når der er tale om salg via distributører, agenter
og forhandlere.
      cykelhjelmen iron horse (bilag k) er mindre end yakkays hjelm, men han ved ikke,
om den er godkendt. den er ikke mærket med sikkerhedsgodkendelse, hvilket typisk bety-
der, at den ikke er sikkerhedsgodkendt. det er lovligt at sælge cykelhjelme, som ikke er sik-
kerhedsgodkendt. eu godkendelsen betyder, at man som producent står inde for, at den op-
fylder kravene. yakkays hjelme er også testet, hvilket dog ikke er et krav.
      det er svært at se forskellen på yakkay hjelmen og hjelmen fra bailen, men det ser ud,
som om bailen hjelmen har en jævn bue.
      han har set cocoons hjelmen markedsført i fakta kataloget, men han har ikke set den
markedsført uden hætten. uanset dette vil det medføre en konkurrencesituation, som vil gø-
re det meget vanskeligt for yakkay at sælge deres hjelm. cocoons hjelmen har den samme
form som yakkays hjelm, hvilket udgør en konkurrencebarriere, når de sælges til forskellig
                                                     - 10 -
pris. det er uden betydning, hvordan ventilationshullerne ser ud, idet yakkay hjelmen ikke
sælges uden huller.
      forhandlerne af yakkay hjelme blev meget vrede over, at der kom en hjelm på marke-
det, som til forveksling lignede en yakkay hjelm.
      hjelmen fra casqu´en ville sælges også med et betræk, men den er baseret på, at be-
trækket monteres på en anden måde.
jesper stormes har afgivet forklaring for sø- og handelsretten den 5. september 2011 og i
østre landsret i efteråret 2012. jesper stormes har under hovedforhandlingen vedstået disse
forklaringer.
af forklaringen for sø- og handelsretten fremgår:
      ”jesper stormes har forklaret blandt andet, at han er ejer af stormwear aps, der er en
      tekstilvirksomhed. han arbejder i firmaet med sin kone, som designer alle deres produk-
      ter. hun tegner tøjet fra bunden af og laver snitmønstre mv. tøjet produceres herefter i
      fjernøsten. han har en baggrund som produktchef i dansk supermarked.
             de sad en aften i 2009 og talte om, at de ikke syntes, at der var pæne cykelhjelme
      på det danske marked. de syntes, at det kunne være spændende at lave en hjelm, der lig-
      nede en hat. de fokuserede på udformningen af selve hatten i form af et betræk til en
      hjelm, da de havde erfaring med tekstiler. de var to dage om at tegne et udkast til be-
      trækkene. da de tegnede betrækkene, kendte de ikke til yakkay a/s’s hjelme. de tog her-
      efter kontakt til den kinesiske producent af hjelme, moon, som de tidligere havde fået
      produceret skihjelme hos. de sendte moon en specifikation af deres krav til hjelmen. det
      var et krav, at hjelmen overholdt sikkerhedskravene, og at hjelmen kunne passe til deres
      tekstilbetræk. hjelmen skulle følge hovedet mest muligt som en almindelig hat. de blev
      præsenteret for flere eksempler på cykelhjelme, og de valgte en hjelmskal, som efter deres
      opfattelse ikke krænkede andre hjelme på markedet. de ville ikke have, at hjelmene kun-
      ne forveksles, hvorfor de lavede undersøgelser af markedet. de valgte en model, hvor
      underkanten var helt plan, da idéen var, at det skulle ligne en hat. de syntes, at den valg-
      te hjelm varierede væsentligt fra yakkay a/s’ hjelm. moon lavede selve hjelmen med ind-
      fræsninger, ventilationshuller m.v., og de var ikke involveret i denne proces. han ved, at
      deres hjelm er afprøvet og sikkerhedsgodkendt af et anerkendt europæisk testinstitut.
             cocoons hjelmen kan kun købes med betræk. de sælger ikke løse hattebetræk eller
      hjelme. kunderne i forretningerne kan ikke se selve hjelmen for sig, før de køber den.
      kunderne kan heller ikke afmontere betrækket i butikken og se på hjelmens skal og be-
      træk for sig. når man har købt cocoons hjelmen, kan man godt bruge den uden betræk.
             han mener, at forskellen på parternes to hjelme er stor. deres hjelm er væsentlig
      lettere, da den er lavet af et lettere materiale. hjelmen er også lavet med en teknik kaldet
      ”in-mold”. det betyder at deres inder- og yderskal er svejset sammen. deres hjelm er i
      overfladen også anderledes, da der er indfræsninger i. hjelmen har et nakkespænde for
      at gøre den mere sikker. det havde yakkay a/s’ hjelme vist ikke på det tidspunkt, da co-
      coons hjelmen fik det. de har også en hagepude på deres hjelm. der er altså væsentlige
                                                     - 11 -
       forskelle på hjelmene. når man sammenligner selve skallerne på hjelmene og ser bort fra
       fræsningerne og ventilationshullerne, ligner det bare to skaller.
              de har kun markedsført og solgt hjelmene i danmark. de har sat deres udenland-
       ske forespørgsler i bero, til denne sag er afsluttet. der har alene været tale om opsøgende
       arbejde fra deres side af, og der er ingen stående ordrer. de vil ikke bruge penge på nye
       markeder, hvis sagen skulle falde ugunstigt ud. der er solgt 3.900 hjelme i danmark og
       kun til fakta. dette skete i forbindelse med én ordre. de kunne have solgt mellem 10.000
       og 20.000 hjelme i danmark, hvis denne sag ikke havde bremset dem. de har også et
       samarbejde med udenlandske dagligvarekæder, og det er hans vurdering, at de ville
       kunne sælge mellem 50.000 og 100.000 hjelme om året. de er ikke afhængige af at sælge
       cykelhjelme, men det vil påvirke deres resultat, hvis der bliver nedlagt forbud. de tjener
       cirka 35 kr. per hjelm, så de står til at miste en fortjeneste på mellem 1.750.000 kr. og
       3.500.000 kr. om året, hvis de taber sagen. de har pt. ingen hjelme på lager eller i bestil-
       ling.”
af forklaringen under kæresagen for østre landsret fremgår:
       ”jesper stormes har supplerende forklaret, at han og hans hustru ikke tog udgangspunkt
       i nogen konkret hjelm, da de designede et hattebetræk til en cykelhjelm. de forestillede
       sig en hjelm, som lignede en hat mest muligt, og som ville give det bedste indtryk. de
       kontaktede firmaet moon i kina, som de tidligere har samarbejdet med. de bad moon om
       at finde en hjelm, der passede til det betræk, som de havde designet. inden moon vendte
       tilbage, undersøgte de selv markedet og blev bekendt med hjelmen fra yakkay a/s. de
       gjorde herefter moon opmærksom på, at det var vigtigt for dem at få en hjelm, som ikke
       lignede yakkays. de meddelte derfor moon, at der skulle laves indfræsninger og huller i
       deres hjelm. sikkerheden og betrækket er det vigtigste for deres produkt, hvorimod selve
       hjelmen ikke er vigtig. omkostningerne til betrækket udgør omkring 35 % af prisen. de
       sælger ikke løse hattebetræk, ligesom de heller ikke markedsfører eller sælger hjelme
       uden betræk. betrækket kan tages af deres hjelm, men det er ikke hensigten med deres
       design. de kasser, som deres cykelhjelme sælges i, er tapet til, men man kan dog åbne
       kassen og prøve hjelmen. deres hjelme er aldrig blevet markedsført på en sådan måde, at
       man kan se selve inderhjelmen. stormwear aps´ hjelm er nu registeret som ef-design.”
jesper stormes har supplerende forklaret, at man sagtens kan designe hattebetrækket først
og derefter lave hjelmen. alle hatte er skåret lige i bunden, og for ham var hjelmen sekun-
dær. det har aldrig været tanken, at hjelmen skulle sælges uden hattebetræk. han har vist
fakta, hvordan inderskallen ser ude, men det har ikke været salgsfremmende for dem.
       moon er et meget stort foretagende, som kun laver cykelhjelme og skihjelme. de har
ikke brugt en krone på udvikling, da udviklingsfasen lå hos moon. de undersøgte markedet
efter udvikling af hætten. han kendte ikke yakkay hjelmen før dette tidspunkt. de oplyste
moon om, at det var vigtigt at finde en hjelm, der ikke lignede yakkay, og de bad moon
om at lave ændringer i forhold til denne hjelm. deres hjelm fik andre ventilationshuller og
                                                      - 12 -
indfræsninger og fik derved et andet indtryk. yakkay og cocoons hjelmene er ikke identi-
ske.
      man kan sagtens finde andre hatte på markedet, der både passer til yakkay hjelmen og
til cocoons hjelmen. spørgsmålet er blot, hvor store krav man stiller til udseendet. yakkays
betræk passer fint til cocoons hjelm.
      de har ansøgt om en eu designregistrering for at vise, hvor let det er at få en designre-
gistrering.
claus jensen har afgivet forklaring for sø- og handelsretten den 5. september 2011. claus
jensen har under hovedforhandlingen vedstået denne forklaring, hvoraf fremgår:
      ”claus jensen har forklaret blandt andet, at han er uddannet industriel designer og er
      partner i tools design sammen med henrik holbæk. de har arbejdet sammen siden 1989
      og har bl.a. designet produkter for rosendahl og evatrio. de har fået mere end 200 de-
      signpriser for de produkter, de har lavet.
              de startede processen med udvikling af yakkay hjelmen i 2005 og var færdige med
      skallen i november 2007. han husker ikke, hvornår hjelmen kom ud til offentligheden.
      yakkay hjelmen blev skabt ved en proces, hvor designerne ikke tog udgangspunkt i alle-
      rede kendte cykelhjelme. de så det som en fordel, at de i designteamet ikke havde kend-
      skab til cykelhjelme i detaljer, så de kunne skabe noget nyt. da de startede processen, var
      cykelhjelme svære at sælge, så de ville lave en klædelig løsning til cykelhjelmsbrugere.
      først undersøgte de, hvad der er klædeligt for hovedformen. de søgte en form, der var
      mest mulig acceptabel, når betrækket kom på. i processen så de også på de typer af hatte,
      som var mest oplagte at cykle med henholdsvis kasketten og bøllehatten. på dette tids-
      punkt fandtes konceptet med en hjelm, som man kunne komme betræk på, ikke på mar-
      kedet. de var nødt til at lave skallen først, så den var sikkerhedsgodkendt, før de så
      nærmere på betrækket. der kunne ikke laves en hurtig billig model pga. kravene til test
      af sikkerheden. de fandt ud af i processen, at det så fjollet ud, hvis man satte betræk på
      en almindelig cykelhjelm, da hatten så blev alt for stor i forhold til hovedet. det var der-
      for vigtigt, at selve hjelmen blev så lille som overhovedet muligt, så den så naturlig ud
      med hat på.
              de lavede flere prototyper og fik testet, om de opfyldte sikkerhedsstandarden for
      cykelhjelme. testene foregik i sverige, hvor prototypen blev spændt fast på et metalho-
      ved, hvori der var monteret et måleapparat. under testen lod man hovedet falde fra to
      meters højde mod en flad kant og en spids kant. man målte så, om hjelmen kunne afbøde
      faldet ved at måle påvirkningen på samtlige punkter af hovedet. de fik testet mange
      hjelmmodeller, som de ikke kunne bruge, fordi de ikke havde taget udgangspunkt i en
      eksisterende hjelm. på vejen til den endelig hjelm skete der en udvikling af hjelmen. det
      viste sig, at de flade former på hjelmene typisk fejlede i sikkerhedstesten, så de skulle
      runde formen mest muligt. til sidst kom de frem til den nuværende form til yakkay
      hjelmen, som er danmarks mindste cykelhjelm. hjelmen er unik, fordi formen er et resul-
      tat af alle de valg, der er blevet truffet i processen. han kan ikke forestille sig, at man kan
      komme frem til samme hjelm ved at starte med betrækkene for så at skabe hjelmen.
                                                      - 13 -
               de øvrige producenter af hjelme med betræk har valgt at lave hjelme i normal stør-
       relse, som så bare er påsat et betræk, men denne løsning ser fjollet ud. han mener ikke, at
       cocoons hjelmen kan være designet uden kendskab til yakkay hjelmen. hjelmene har
       samme dimensioner og ligner hinanden, når man ser bort fra huller m.v. han kender den
       gamle cykelrytterhjelm af læderstrimler, men han havde ikke kendskab til hjelmen fra
       bailen eller skaterhjelmen.
               han og henrik holbæk ejer hver 8 % af ejerandelene i yakkay a/s. de optjener
       royalties fra salget af yakkay hjelmen, ligesom de gør fra alle de produkter, de har udvik-
       let.
               de designpriser, de modtog for hjelmen, blev typisk givet ud fra den betragtning,
       at der var tale om en god ide, der var udført på en god måde. den gode ide er, at hjelmen
       kan se ud på forskellige måder, idet man både kan bruge den med og uden betræk. de
       priser, der er givet, har ikke specificeret, om prisen blev givet for hjelmen med betræk el-
       ler for udformningen af skallen i sig selv.
               han er enig i, at ventilationshullerne og mønsteret i overfladen er forskelligt på
       cocoons hjelmen og yakkay hjelmen, og at der ikke er indfræsninger i yakkay hjelmen.
       han er også enig i, at yakkay hjelmen uden betræk ikke ligner cocoons hjelmen med be-
       træk. han har ikke selv set cocoons hjelmen markedsført.”
claus jensen har supplerende forklaret, at han ikke kendte til davida og triumph hjelme-
ne, da han udviklede yakkay hjelmen. han og hans partner har fået over 300 designpriser
generelt. når man modtager en designpris, er det typisk, fordi designet adskiller sig fra an-
det design. man får sjældent en designpris for at gøre noget middelmådigt. yakkay hjel-
men har fået designprisen for udformningen. det, at man kan sætte et hattebetræk på, har
imponeret, men det er produktet, altså selve skallen, som har vundet prisen. de to hjelme gi-
ver det samme designudtryk, selv hvis man ser bort fra huller og indfræsninger.
       cykelhjelmen iron horse er mindre end yakkay hjelmen, men iron horse er helt
sikkert ikke godkendt.
parternes synspunkter
yakkay har gjort gældende, at cykelhjelmen benævnt yakkay gennem eu-designregistre-
ring nr. 0009179-0002, som vist i bilag 2, er beskyttet som et "registreret eu-design" i henhold
til ef-forordning nr. 6/2002, artikel 1, ligesom denne registrering opfylder betingelserne i
ef-forordning nr. 6/2002, artikel 4, om nyhed og individuel karakter.
       stormwear har bevisbyrden for, at yakkays designregistrering ikke er gyldig, og
stormwear har ikke løftet denne bevisbyrde ej heller gennem fremlæggelse af øvrige hjelme
på markedet. stormwear har i øvrigt ikke fremlagt dokumentation for, hvornår disse hjelme
er kommet på markedet, idet alene hjelmene bailen (bilag a1), davida (bilag g) og tri-
                                                - 14 -
umph (bilag j) ubestridt er ældre end yakkay cykelhjelmen. hjelmene, som fremgår af de
fremlagte bilag, særligt hjelmene davida og triumph giver ikke samme helhedsindtryk
som yakkays design i bilag 2 og adskiller sig klart derfra, idet de ikke er skåret lige over.
yakkay cykelhjelmen er skåret lige af ved underkanten og går en smule højere op bagtil
end foran, ligesom den er lidt bredere bagtil end fortil. for så vidt angår bailen hjelmen er
der kun forevist et billede, hvorfor det ikke er muligt at foretage en sammenligning. de fore-
viste hjelme er ikke tilstrækkeligt bevis for, at yakkays eu-designregistrering savner nyhed
og/eller individuel karakter.
       at hjelmen har individuel karakter, er også blevet slået fast i forbindelse med, at den
har modtaget flere designpriser.
       det skal ved vurderingen af, om designet har individuel karakter tillige tages med i be-
tragtning, at der som følge af kravene til overholdelse af sikkerhedsstandarder for cykel-
hjelme er en lav grad af frihed ved design af nye cykelhjelme.
       da designet opfylder nyhedskravet og kravet om individuel karakter, er designet be-
skyttet efter artikel 10 og 19. yakkay har derfor ret til at forbyde andre designs, som ikke gi-
ver den informerede bruger et andet helhedsindtryk end det beskyttede eu-design.
       ved vurderingen af, om der foreligger en krænkelse, skal det registrerede design som
gengivet grafisk i eu-designregistreringen sammenlignes med cocoons hjelmen. retten skal
således se bort fra ventilationshuller, indfræsninger og huller til montering af stropper, idet
det er skallens udformning som sådan, der er beskyttet. designbeskyttelse ville være illuso-
risk, såfremt grundformen ikke længere var beskyttet, når blot man satte en nakkerem på
grundformen.
       den grafiske sammenligning, som en medarbejder fra zacco denmark har foretaget,
viser, at cocoons hjelmens form er fuldstændig identisk med yakkays design, når det grafi-
ske udtryk sammenlignes bagfra, ovenfra og fra siden. den informerede bruger, her en per-
son, der jævnligt benytter en cykelhjelm, vil komme frem til samme konklusion. det er for
sagens afgørelse uden betydning, at cocoons cykelhjelmen alene sælges med et hattebetræk,
da denne også kan anvendes uden hattebetræk, og stormwears cykelhjelm udgør ikke en
komponent af et sammensat produkt, idet cykelhjelmen tillige kan være synlig ved normal
brug af denne, ligesom anvendelse af cykelhjelmen uden hattebetræk må anses for at være
ganske sædvanlig og forventelig.
                                                 - 15 -
       det bør endvidere tages med i betragtning, at stormwear kendte til yakkays hjelm, in-
den de bragte cocoons hjelmen på markedet, og således var i ond tro.
       det gøres sammenfattende gældende, at der er et sådant sammenfald mellem cocoons
hjelmens udformning og yakkays eu-design, at salget af cocoons hjelmen udgør en kræn-
kelse af yakkays eu-design, jf. designforordningens artikel 10 og artikel 19.
       som følge af krænkelsen er stormwear derfor i henhold til designloven § 37, jf. design-
forordningens artikel 88 og 89, pligtig til at betale vederlag og erstatning, da man forsætligt
eller uagtsomt har begået designindgreb over for yakkays registrerede eu-design, jf. bilag 2,
herunder at salg og markedsføring af cykelhjelme benævnt cocoons i danmark gennem den
landsdækkende kæde fakta har påført yakkay markedsforstyrrelser. ved vurderingen
heraf skal det tillægges betydning, at fakta har mere end 350 butikker fordelt over hele
danmark, samt at stormwears cykelhjelm benævnt cocoons har været vist i faktas lands-
dækkende tilbudsavis i uge 11 i 2011, som udkommer i ca. 1.8 millioner eksemplarer. det
skal ved fastsættelsen af vederlaget og erstatningen tillægges afgørende vægt, at stormwear
har haft en fortjeneste på kr. 136.500,00, idet stormwear har oplyst at have solgt 3900 cykel-
hjelme til fakta med en fortjeneste på kr. 35,00 pr. cykelhjelm.
       endelig har yakkay uomtvisteligt haft et afsætningstab, idet man er gået glip af salg af
minimum 1500 yakkay cykelhjelme i forbindelse med stormwears salg og markedsføring
af 3900 cykelhjelme benævnt cocoons.
stormwear har gjort gældende, at yakkays designregistrering ikke opfylder betingelserne for
at være beskyttet som eu-design efter designforordningens art. 4, jf. art. 6, idet designet ikke
opfylder kravet om individuel karakter. der er enighed om, at der ikke er noget identisk på
markedet, hvorfor yakkay hjelmen opfylder kravet om nyhed i art. 4, jf. art. 5. ved regi-
streringen er der ikke sket en prøvelse af, om de materielle krav om nyhed og individuel ka-
rakter er opfyldt. denne prøvelse skal foretages af retten.
       det design, som yakkay har fået registreret, er baseret på en grundform for cykelhjel-
me i sin mest simple udformning. der er tale om en almindeligt kendt grundform, hvor for-
men er betinget af, at den skal følge hovedets runding og opfylde visse sikkerhedskrav.
       som det ses af de mange andre eksempler på cykelhjelme, som er fremlagt af storm-
wear, har disse samme eller lignende grundform som yakkay, idet flere af disse cykel-
                                                - 16 -
hjelme har en kant, der er skåret lige samt en runding på skaldelen, der minder meget om
yakkay hjelmens runding, jf. særligt triumph og davida, hvilke hjelme der er enighed
om er ældre end yakkays designregistreringer.
        såfremt retten finder, at yakkay har en gyldig designregistrering, gøres det gældende,
at beskyttelsen af designet er meget snæver, og at designregistreringen ikke er krænket. ved
vurdering af, hvorvidt et design udgør en krænkelse af et registreret design, skal sammen-
ligningen foretages mellem designet af det påståede krænkende produkt og afbildningen i
designregistreringen. i den forbindelse skal der ses på hele designet, som dette fremstår ved
normalt brug, af det påståede krænkende produkt og ikke kun den del, der svarer til afbild-
ningen i designregistreringen. det gøres derfor gældende, at der ved sammenligningen mel-
lem yakkays designregistreringer og cocoons hjelmen skal lægges vægt på og tages hensyn
til alle de elementer, der indgår i cocoons hjelmen (hattebetræk, ventilationshuller, stropper,
indfræsninger, farve og mønster, nakkespænde, lukkemekanisme, etc.) og ikke blot grund-
formen på hjelmens skaldel. det må således lægges til grund, at det har en betydning, at co-
coon hjelmen har indfræsninger, nakkerem og andre ventilationshuller end yakkay hjel-
men, da det ellers savner mening, at yakkay har to designregistreringer.
        endvidere skal der ved bedømmelsen af, hvorvidt cocoons cykelhjelmen udgør en
krænkelse af yakkays designregistreringer tages hensyn til den grad af frihed, der er ved ud-
formningen af en cykelhjelm, idet det gøres gældende, at graden af frihed i forbindelse med
design af cyklehjelme er meget lav, hvilket skærpes yderligere af, at cocoons hjelmens skal-
del er udformet med henblik på fast påmontering af hattebetræk. det gøres videre gældende,
cocoons cykelhjelmen giver den informerede bruger et andet helhedsindtryk end yakkays
designregistreringer jf. designforordningens art. 10.
        cocoons hjelmen markedsføres og sælges udelukkende med hattebetræk påmonteret,
og det gøres gældende, at cocoons cykelhjelmen består af flere komponenter og følgelig ud-
gør et sammensat produkt, jf. designforordningens art. 3 (1) c), jf. art. 4 (2). endvidere er det
væsentligt i relation hertil, at normal brug af cocoons cykelhjelmen er brug, hvor hatte-
betrækket ikke er afmonteret samt, at cocoons cykelhjelmens skaldel ikke er synlig ved
normal brug. det er alene den del af et sammensat produkt, der er synligt ved normal brug,
som skal tages i betragtning ved vurderingen af, om der foreligger en krænkelse.
                                                 - 17 -
      cocoons cykelhjelmen udgør dermed ikke en krænkelse af yakkays designregistrerin-
ger, da der er væsentlige forskelle i designet af cocoons cykelhjelmen og yakkays designre-
gistreringer.
      yakkay har ikke sandsynliggjort, endsige dokumenteret, nogen substitutionsfaktor
mellem yakkays cykelhjelm og cocoons cykelhjelmen, der sælges til vidt forskellige priser.
det kan ikke skade yakkay, når man i faktas katalog alene kan se hjelmen påsat hatte-
betrækket. når kunden står i forretningen, ligger hjelmen i æsken, og der er ingen billeder af
hjelmen uden hattebetrækket. det kan derfor ikke lægges til grund, at yakkay er gået glip af
salg af minimum 1.500 yakkay cykelhjelme som følge af stormwears markedsføring og salg
af 3.900 cocoons cykelhjelme til fakta.
      endvidere har yakkay ikke sandsynliggjort, endsige dokumenteret, noget tab som føl-
ge af stormwears salg af cocoons hjelmen til fakta, hvorfor yakkay ikke er berettiget til er-
statning. selvom tilkendelse af et rimeligt vederlag ikke er betinget af, at der kan dokumen-
teres et tab, gøres det gældende, at det er en betingelse for at tilkende vederlag, at der fore-
ligger en forsætlig eller uagtsom handling fra stormwears side, hvilket ikke er tilfældet, idet
stormwear hverken har tilstræbt efterligning eller haft tilegnelseshensigt.
      det gøres samlet set gældende, at yakkay ikke har krav på vederlag og/eller erstatning,
samt at yakkays eventuelle krav på vederlag og/eller erstatning er væsentligt lavere end
200.000 kr., idet der henvises til praksis i u.2012.2706h.
sø- og handelsrettens afgørelse
yakkay har ved eu-designregistrering nr. 000917901-0002 fået beskyttet selve formen på
skalhjelmen. formen er karakteriseret ved, at den er skåret lige over ved underkanten, og at
den set fra siden går en smule højere op bag til end for til, inden den runder.
      i sagen er forevist og fremlagt billeder af en række cykelhjelme. for så vidt angår bai-
len hjelmen (bilag a1) kan man ikke ud fra billedet vurdere, om den giver samme helheds-
indtryk som yakkay hjelmen, men bailen hjelmen fremstår dog mere rund end yakkay
hjelmen. davida hjelmen (bilag p) fremstår mere rund, og den hvælver ikke og er dernæst
ikke højere fortil end bagtil. triumph hjelmen (bilag j) er helt symmetrisk omkring akserne
                                               - 18 -
og mere rund end yakkay hjelmen. for så vidt angår de øvrige foreviste hjelme er disse
ikke tidsfæstet og i øvrigt anderledes i udtrykket end det registrerede design.
       stormwear har således ikke ved de fremlagte billeder og foreviste eksemplarer af andre
cykelhjelme på tilstrækkelig vis godtgjort, at yakkay cykelhjelmen savner individuel ka-
rakter. yakkay hjelmen adskiller sig således klart fra de øvrige andre ældre cykelhjelme.
efter rettens opfattelse kan formen af yakkay hjelmen heller ikke anses som en almindelig
grundform for cykelhjelme. hjelmen nyder derfor beskyttelse som et registreret eu-design.
       med denne registrering kan yakkay forbyde alle andre at lave en cykelhjelm med den
registrerede form.
       skaldelen på cocoons hjelmen har i det væsentlige samme mål og har samme karakte-
ristika, idet de mindre indfræsninger i skallen og nakkeremmen er en detalje, som ikke æn-
drer ved helhedsindtrykket af de to hjelme. det forhold, at cocoons hjelmen kun sælges
med hattebetræk kan ikke føre til, at der er tale om et sammensat produkt, idet hattebetræk-
ket nemt kan afmonteres, og hjelmen benyttes uden. salget af cocoons hjelmen krænker der-
for yakkays designrettigheder.
       retten lægger efter jesper stormes forklaring til grund, at stormwear kendte til yak-
kays hjelm, inden de bragte cocoons hjelmen på markedet. retten finder herefter, at design-
indgrebet må tilregnes stormwear som forsætligt eller uagtsomt. stormwear skal således be-
tale yakkay vederlag for udnyttelsen af designet. yakkay har ikke dokumenteret omsæt-
ningstab eller markedsforstyrrelse. ud fra en samlet vurdering, herunder under hensyntagen
til oplysningerne om antal solgte eksemplarer, den oplyste stykpris fastsættes vederlaget
skønsmæssigt til 25.000 kr.
efter sagens udfald skal stormwear betale sagsomkostninger til yakkay, der under hensyn til
sagens værdi, karakter og omfang, fastsættes til 82.800 kr., heraf 7.800 kr. til dækning af rets-
afgift for forbudssagen og justifikationssagen og 75.000 kr. til dækning af advokatbistand i
forbudssagen og justifikationssagen.
                                     thi kendes for ret:
                                                - 19 -
det af sø- og handelsretten nedlagte forbud i henhold til kendelse af 19. september 2011,
stadfæstet af østre landsret ved kendelse af 4. oktober 2012, stadfæstes som lovliggjort og
forfulgt.
stormwear aps forbydes og tilpligtes at anerkende, at være uberettiget til at producere, sæl-
ge og markedsføre, herunder importere og eksportere cykelhjelme benævnt cocoons, som
vist i bilag 9, i hele den europæiske union.
stormwear aps skal til yakkay a/s inden 14 dage betale 25.000 kr. med tillæg af rente fra
sagens anlæg den 3. oktober 2012 samt sagsomkostninger med 82.800 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
kai wöldike bested                         mette christensen                  christian hvidt
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 17. december 2013


text:
 -
                                 udskrift
                                      af
                   sø- og handelsrettens dombog
                                 ──────────
den 4. april 2000 blev af retten i sagen
v-0040-99
1) best buy group a/s
   (advokat johan løje)
2) best buy toys a/s
   (advokat johan løje)
3) best buy tradings a/s
   (advokat johan løje)
   mod
best buy engros aps
(advokat lars b. christensen)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagen vedrører spørgsmålene, om sagsøgte, best buy engros aps', anvendelse af
selskabsnavnet best buy engros aps udgør en krænkelse af sagsøgerne, best buy group a/s',
                                               - 2 -
best buy toys a/s' og best buy tradings a/s', rettigheder i henhold til varemærkelovens § 4
og markedsføringslovens § 5, og om sagsøgtes registrering af navnet krænker sagsøgernes
rettigheder i henhold til aktieselskabslovens § 163, stk. 2 og anpartsselskabslovens § 2, stk. 2.
påstande
sagsøgerne har nedlagt følgende påstande:
1. sagsøgte tilpligtes at anerkende at være uberettiget
  til at anvende selskabsnavnet best buy engros, subsi-
  diært anerkende at være uberettiget til at anvende
  firmabetegnelsen best buy uden tilføjelse af ordet
  engros.
2. sagsøgte tilpligtes at afregistrere selskabsnavnet
  best buy engros aps fra erhvervs- og selskabsstyrel-
  sen inden en af retten fastsat kortere tidsfrist.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder
de sagsøgende selskaber tilhører en gruppe virksomheder, hvis fælles kendetegn er
navnebestanddelene best buy.
foruden de sagsøgende selskaber omfatter virksomhedsgruppen på nuværende tidspunkt også
best buy invest ii aps, best buy products og liberté, og indtil maj 1998 var tillige best buy
toys holding aps og best buy trading holding aps omfattet. selskaberne er koncernforbundne
og driver virksomhed med import og eksport, køb og salg af beklædningsgenstande, herunder
fodtøj, legetøj og en række andre produkter til afsættelse i detailhandlen samt indretning af
børneværelser.
selskabet best buy tradings a/s, der er hjemmehørende i vamdrup, blev stiftet i december
1991 som anpartsselskab. det importerer og sælger beklædningsgenstande til en lang række
                                               - 3 -
danske konfektionsforretninger og supermarkeder over hele danmark.
selskabet best buy toys a/s, der ligeledes er hjemmehørende i vamdrup, men oprindeligt var
hjemmehørende i vejle, blev stiftet i april 1994. det importerer og sælger legetøj til
forretninger i hele danmark.
begge selskaber driver tillige international handel. best buy group a/s er holdingselskab.
af et i sagen fremlagt årsregnskab for perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 fremgår, at best
buy toys a/s havde en omsætning på 72.328.691 kr. af en balance pr. 30. juni 1997 fremgår
endvidere, at selskabets goodwill er bogført med en værdi på 0 kr. af en note til posten fi-
nansielle anlægsaktiver i samme balance fremgår, at et selskab i finland, best buy toys oy,
hører til virksomhedsgruppen.
sagsøgerne har ikke fremlagt regnskab for best buy tradings a/s, men oplyst, at dette selskab
tegner sig for hovedparten af omsætningen i virksomhedsgruppen.
det sagsøgte selskab er stiftet den 1. februar 1997 og har ved vedtægtsændring af 27. juni
1997, registreret den 11. august 1997, antaget navnet best buy engros aps. selskabet er
hjemmehørende i vejle. virksomheden sælger forretningsinventar til detailforretninger.
bortset fra sagsøgte er der kun registreret et enkelt andet selskab i erhvervs- og
selskabsstyrelsen, der gør brug af ordsammensætningen best buy, nemlig best buy vinimport
aps. dette selskab er stiftet den 1. april 1997 og har senest skiftet navn til best buy vinimport
aps ved vedtægtsændring af 22. oktober 1997, registreret i erhvervs- og selskabsstyrelsen
den 25. november 1997.
sagsøgte har som eksempel på, at ordsammensætningen "best buy" anvendes som slogan i
f.eks. reklameøjemed, fremlagt kopi af en række annoncer, hvori der reklameres for bl.a. biler,
sportstøj og rejser, og hvori ordsammensætningen forefindes.
sagsøgte har endvidere fremlagt resultatet af en søgning på internettet på ordene "best buy",
der udviser 19.912.274 hits. sagsøgerne har hertil bemærket, at en søgning, hvor ordet "buy"
følger umiddelbart efter ordet "best", kun udviser 17.254 hits. sagsøgte har tillige fremlagt
resultatet af en søgning under sproget dansk, der udviser 38 hits. heraf er der én henvisning til
                                                - 4 -
sagsøgtes virksomhed, tre direkte henvisninger til sagsøgernes virksomheder, og herudover
bl.a. fem henvisninger til ålborg travbane, hvor sagsøgerne har egen travhest, samt
henvisninger til andre firmaer relateret til sagsøgerne. på søgningen er der udover sagsøgtes
og sagsøgernes virksomheder i alt 27 virksomheder, hvori ordsammensætningen indgår, og for
disses vedkommende er der henvisninger til udlandet.
efter at sagsøgerne var blevet bekendt med sagsøgtes eksistens, rettede sagsøgernes advokat
ved skrivelse af 4. marts 1998 henvendelse til sagsøgte om, at sagsøgerne anså registreringen
og brugen af selskabsnavnet best buy engros aps som en krænkelse af sagsøgernes
rettigheder i henhold til aktieselskabslovens § 143, anpartsselskabslovens § 2 og markeds-
føringslovens § 5. endvidere blev sagsøgte anmodet om inden 14 dage at foranledige sel-
skabsnavnet ændret, således at ordene best buy udgik.
sagsøgtes advokat afviste ved skrivelse af 11. marts 1998 til sagsøgernes advokat, at
sagsøgtes brug af selskabsnavnet var i strid med sagsøgernes rettigheder.
ved skrivelse af 6. april 1998 til sagsøgtes advokat fastholdt sagsøgernes advokat det tidligere
anførte. indholdet af skrivelsen er bl.a. følgende:
"...
 jeg må derfor fastholde mit oprindelige krav
 fremsat i brev af 4. marts 1998 om, at deres
 klient øjeblikkeligt ophører med at anvende
 selskabsnavnet best buy engros aps, og at
 deres klient straks lader dette selskabsnavn
 afregistrere i erhvervs- og selskabsstyrelsen.
 såfremt jeg ikke senest den 15. april 1998 har
 modtaget deres skriftlige bekræftelse på oven-
 stående, vil jeg anbefale min klient at udtage
 stævning mod deres klient.
 ...".
der var ikke efterfølgende kontakt mellem parterne før udtagelse af stævning den 11.
november 1998.
                                               - 5 -
i en telefax af 7. maj 1999 fra en af sagsøgernes samarbejdspartnere, sports connection, til
liberté, anføres bl.a. følgende:
    "...
 har lige set en annonce for best buy engros, er
 det et nyt firma som tilhører best buy gruppen?
 det må det vel være med det navn - tillykke med
 det.
     ...".
sagsøgerne har fremlagt erklæringer fra kunder, hvorefter disse har kendskab til, at navnet
best buy toys er anvendt af best buy toys a/s såvel som varemærke og som firmanavn ved
salg af varer til detailhandlen, at navnet har været anvendt gennem en årrække ved salg til
detailhandlen, og hvorefter best buy af kunden anses for at være knyttet til best buy toys a/s
og dermed relaterede selskaber. erklæringerne, der alle er dateret i november 1999, er
indhentet fra bilka, føtex, top toys a/s, magasin og fdb.
forklaringer:
henrik nielsen har forklaret, at han er koncerndirektør i best buy group og
bestyrelsesformand i en række af selskaberne.
med udgangspunkt i liberté, der udvikler og producerer børnetøj, begyndte aktiviteterne i
1989. best buy tradings a/s blev etableret i 1991. senere er best buy toys a/s kommet til.
best buy tradings a/s solgte i begyndelsen primært teks- tilvarer til bl.a. dansk supermarked,
fdb, magasin og illum. selskabet har et landsdækkende salg og er det 10. største
tekstilselskab i danmark med en omsætning på 250 mio. kr. i 1998. det er velkendt i
tekstilkredse, er repræsenteret i alle kæder i danmark og i norden og har i øvrigt aftagere i
hele europa. det er kendt for at kunne levere samlede løsninger af større opgaver, ikke alene
inden for tekstilbranchen, men også ved efterspørgsel efter andre varer.
best buy tradings a/s henvender sig til store kæder og har kontakt med disse kæders ledelse.
det er hans opfattelse, at det er de samme personer indenfor kæderne, der skal kontaktes, når
                                                  - 6 -
man vil sælge, og at det herunder er de samme personer, der træffer beslutning om køb af
tekstiler fra best buy tradings a/s, henholdsvis køb af inventar fra sagsøgte.
best buy toys er første og eneste legetøjskæde på nettet. det var det første selskab, der
markedsførte legetøj gennem fjernsynsreklamer. sidste år brugte selskabet 5 1/2 mio. kr. i tv-
markedsføringsomkostninger. best buy toys havde oprindeligt kontor i vejle, men er nu flyttet
til vamdrup. selskabet handler med alle.
best buy bruges som samlenavn for gruppen, og de enkelte selskaber har en tilføjelse
svarende til, hvad selskabet beskæftiger sig med. "grundstammen" i virksomhedsnavnet er
best buy. det er hensigten, at selskaberne skal identificeres med best buy navnet. ifølge hans
oplysninger er der ikke sket forvekslinger med best buy vinimport. nøglen til succes er, at
kunderne kan identificere virksomheden.
koncernen fører et meget forsigtig regnskabsprincip, hvorfor goodwill ved køb af nye
virksomheder afskrives straks.
man blev opmærksom på sagsøgte ved, at en kunde ringede til best buy toys a/s, mens
kontoret stadig lå i vejle, i stedet for til sagsøgte. ligeledes har samson til et af de sagsøgende
selskaber sendt en regning, som skulle have været sendt til sagsøgte. han er ikke bekendt
med, om der i den senere tid har været forvekslinger. man kan forestille sig situationer, hvor
begge deltager på den samme messe, som f.eks messen i bellacentret, idet der foruden tøj
også præsenteres inventar, og her vil der kunne opstå forvekslinger.
søren bruun har forklaret, at han er direktør i det sagsøgte selskab og i danway, der begge
sælger butiksinventar. danway laver totalløsninger, mens best buy sælger småinventar.
best buy udsender katalog til detailhandlende, der ringer og bestiller efter kataloget. kunderne
er oftest gør-det-selv-folk eller nystartede virksomheder. best buy har kunder over hele landet,
men handler kun på efterkrav og leverer ikke varerne til kunden.
best buy har en årlig omsætning på ca. 6 mio. kr. og danway en omsætning på 18 mio. kr.
danway og best buy har hver sin adresse ved siden af hinanden på samme vej og udnytter en
synergieffekt. best buy har registreret ca. 4000 kunder, men det er et langt mindre antal, der
er aktive. blandt kunderne er dansk supermarked. kunderne er fordelt over hele landet, og der
                                                - 7 -
er ikke specielt mange i vejle, hvor selskabet er hjemmehørende. danways kunder er primært
inden for tekstil- og sportsbranchen.
sagsøgte annoncerer ca. 10 gange årligt i detailblade og deltager på messen i bellacentret og
på sportsmessen i vejle. sagsøgerne og sagsøgte kunne deltage i de samme messer.
han kender liberté, men har ikke hørt om best buy-sel- skaberne. ideen til navnet best buy
fik han fra et mærke, som visse særligt gode tilbud i danway blev stemplet med. han har
svært ved at se, at der kan være konkurrence mellem sagsøger og sagsøgte. der har alene
været ét tilfælde af forveksling - et brev, der blev afleveret forkert, men det var, mens best
buy toys a/s lå i vejle. sagsøgte får også fejlafleverede breve til andre virksomheder på
samme vej. han har ikke tidligere hørt om fejlopringningen.
da han ikke hørte fra sagsøger efter den 15. april, regnede han med, at sagen var opgivet.
han fortsatte derfor og har brugt penge på katalog og på messer samt løbende annoncer.
procedure:
sagsøgerne har anført, at efter anpartsselskabslovens § 2, stk. 2, skal navne adskille sig
tydeligt fra hinanden. reglen er en formalitetsregel og ikke en konkurrenceregel, hvorfor der
ikke er krav om branchesammenfald.
det gøres gældende, at best buy har særpræg, idet alle selskaber i koncernen har navnet best
buy med tilføjelse af branche. det forhold, at det oversat fra engelsk betyder "godt køb",
fratager det ikke dets særpræg. det bestrides, at det i vidt omfang anvendes i danmark som et
begreb. sagsøgtes undersøgelse på internettet efter selskaber med best buy viser alene 27
eksempler, der henviser til udlandet. selvom en stor del af befolkningen kan forstå, hvad der
henvises til med ordene "best buy", er det ikke tilstrækkeligt til at hindre eneret. sagsøgerne
har gjort betydeligt for at gøre navnet til et paraplymærke, hvilket må få indflydelse på
sagsøgernes beskyttelse.
best buy er kun i begrænset omfang brugt af andre. oftest bruges ordene som et begreb for at
gøre opmærksom på, at der er tale om et godt tilbud.
ved afgørelsen må der tages hensyn til, at sagsøgernes navn er velindarbejdet, hvilket er med
                                               - 8 -
til at skabe dets særpræg. navnet har været kontinuerligt brugt siden 1992 ved henvendelse til
kunder og i tv-reklamer. sagsøgerne har en betydelig omsætning, og navnet er indarbejdet
gennem kontakt med kunder, med hvem sagsøgerne har haft et længerevarende
samhandelsforhold.
der foreligger en forvekslingsrisiko, hvilket er vist ved de to eksempler. de to første ord er ens,
mens det tredje ord i sagsøgernes navne er rent deskriptivt. det tredje ord er svagt og kan
ikke tillægges adskillelsesevne. sagsøgerne og sagsøgte arbejder indenfor samme sfære.
sagsøgtes tilføjelse "engros" kan både henvise til et handelsselskab (trading) og et
produktionsselskab (products). best buy engros vil derfor kunne forveksles med sagsøgernes
gruppe.
sagsøgte sælger stativer, mens sagsøgerne sælger tøj. selvom det ikke er samme vareart, så
er der dog nær forbindelse mellem de to varearter. begge selskaber vil være repræsenteret på
de samme messer, der vil være sammenfaldende kunder, og der vil være personsammenfald
hos aftagergruppen.
subsidiært gøres det af de samme grunde gældende, at sagsøgte er uberettiget til at anvende
best buy alene.
sagsøgte kan ikke i denne sag påberåbe sig anpartsselskabslovens § 78, stk. 3. konflikten
vedrører således spørgsmålet, om en registrering foretaget i erhvervs- og selskabsstyrelsen
krænker en uafhængig trediemands rettigheder til et selskabsnavn og et varemærke, og
bestemmelsen i anpartsselskabsloven finder ikke naturligt anvendelse på en sådan konflikt.
det bestrides endvidere, at der foreligger passivitet, uanset at sagen først anlægges i
november 1998. sagsøgerne har ikke været bekendt med registreringen den 11. august 1997,
og sagsøgerne har først i marts 1998 fået kendskab til det sagsøgte selskab.
sagsøgte har anført, at risikoen for forveksling mellem sagsøgernes og sagsøgtes
virksomheder af flere grunde er minimal, da virksomhederne i en række henseender adskiller
sig fra hinanden.
der er en betydelig forskel på virksomhedernes størrelse, hvilket giver en klar adskillelse.
sagsøgte handler alene med butiksinventar, mens sagsøgerne ikke er defineret til nogen
                                               - 9 -
bestemt varegruppe. sagsøgerne sælger mærkevarer bestemt til en slutbruger, mens
sagsøgtes varer ikke er til videresalg. slutbrugeren kender ikke sagsøgernes navn, men alene
varemærket. sagsøgernes kunder er store kæder, mens sagsøgtes kunder er mindre for-
retningsdrivende. der foreligger derfor ikke et væsentligt kundesammenfald. virksomhederne
har endvidere for skellig geografisk beliggenhed.
erfaringen har da også vist, at forveksling reelt ikke forekommer. fejlaflevering fra
postvæsenets side kan altid forekomme. de fremlagte erklæringer dokumenterer ikke, at
forveksling er sket, idet erklæringerne er ensidigt indhentet og alene er udtryk for en
samhandel gennem mange år.
ordene best buy savner særpræg. de er et almindeligt brugt slogan til at markere et godt
tilbud såvel i danmark som i udlandet og bruges systematisk som reklame- slogan. ordene er
almindelige og kan ikke forbeholdes ét selskab. frifindelse af sagsøgte bør ske allerede af den
grund, at ordene savner det fornødne særpræg.
sagsøgerne har ikke opnået varemærkeret gennem brug. sagsøgerne har ikke lanceret best
buy som varemærke, men alene som selskabsnavn. sagsøgernes navn kan ikke anses som
velkendt, og det bestrides, at det er indarbejdet.
vedrørende markedsføringslovens § 5 gøres det gældende, at sagsøgte ikke var bekendt med
sagsøgernes navn. det må ud fra en konkret vurdering afgøres, om der foreligger
forvekslelighed og særpræg. det bestrides, at der har fundet forveksling sted. der foreligger
ikke branchesammenfald.
endelig gøres det gældende, at sagsøgerne har fortabt deres ret som følge af passivitet,
hvorved bemærkes, at sagsøgernes advokat selv fastsatte en frist til den 15. april 1998, og at
der først følges op med sagsanlæg 7 måneder efter denne frist. selvom det efter teori og
praksis må betegnes som uafklaret, om reglen i anpartsselskabslovens § 78, stk. 3, i en sag
som den foreliggende medfører rettighedsfortabelse for sagsøgerne, må reglen under alle
omstændigheder skærpe sagsøgernes forpligtelse til at reagere inden for rimelig tid over for
sagsøgte, og dette har man ikke gjort.
rettens bemærkninger:
                                               - 10 -
sagsøgerne er grossistvirksomheder, der handler henholdsvis med beklædning og legetøj,
mens sagsøgte sælger inventar til detailbranchen. der er således ikke direkte varesammenfald
mellem sagsøgernes og sagsøgtes produkter. da sagsøgtes varer kan indgå i forbindelse med
markedsføringen af sagsøgernes varer og vil kunne opfattes som et naturligt supplement hertil,
samt da parterne udbyder deres varer på samme messer, findes der at foreligge delvist
branchesammenfald. sagsøgernes kunder er i det væsentlige større kæder, mens sagsøgtes
kunder er mindre detailforretninger, men også større kæder, hvorfor der foreligger delvist
kundesammenfald.
ordene "best buy" er de stærke og karakteristiske ord i såvel sagsøgernes som sagsøgtes
varemærker. tilføjelserne group, toys, tradings og engros er alle deskriptive ord, der kun for
så vidt angår toys refererer til en bestemt branche. disse ord er derfor svage og upræcise, og
det bærende i begge parters navne er best buy. tilføjelsen engros til sagsøgtes navn er derfor
ikke tilstrækkelig til at adskille sagsøgtes navn fra sagsøgernes navne. herefter og under
henvisning til det ovenfor anførte findes der at foreligge nærliggende fare for forveksling.
sagsøgerne har siden 1991 kontinuerligt anvendt ordene best buy som en del af deres
firmanavn og har desuden gennem en omfattende brug indarbejdet ordene som varemærke.
best buy, der på engelsk er almene ord, har gennem den langvarige brug opnået særpræg,
selvom om ordene gennem den nu oftere brug af engelske ord i markedsføring også bruges af
forretningsdrivende til at signalere, at der foreligger et godt tilbud. da sagsøgte først har fået
registreret navnet best buy i 1997, hvor det samtidigt er taget i brug, findes sagsøgtes brug af
ordene best buy som en del af sagsøgtes navn at være i strid med sagsøgernes varemærkeret,
jf. varemærkelovens § 4, samt at være en overtrædelse af markedsføringslovens § 5.
da sagsøgtes navn ikke adskiller sig klart fra sagsøgernes navne, er registreringen tillige i strid
med sagsø gernes rettigheder i henhold til aktieselskabslovens § 163, stk. 2, og
anpartsselskabslovens § 2, stk. 2, hvor- for sagsøgte tilpligtes at afregistrere selskabsnavnet
best buy.
fristen i anpartsselskabslovens § 79, stk. 3, finder efter teori og praksis ikke anvendelse i
navnesager.
i skrivelse af 6. april 1998 meddelte sagsøgernes advokat, at han ville anbefale sagsøgerne at
anlægge retssag, såfremt sagsøgte ikke inden den 15. april 1998 havde accepteret
                                               - 11 -
sagsøgernes krav om ophør med brug af navnet best buy. sag blev først anlagt syv måneder
efter denne frist. i sager om eventuelt uberettiget brug af navn bør der rejses indsigelse inden
rimelig frist, hvilket også skete i denne sag. det forhold, at sagsø- gerne først anlægger sag
syv måneder efter den af dem fastsatte frist, findes vel at være kritisabelt, men ikke at burde
medføre, at sagsøgerne har fortabt deres ret ved passivitet.
sagsøgernes påstand 1 og 2 tages herefter til følge.
vedrørende påstand 2 fastsættes fristen for afregistrering i erhvervs- og selskabsstyrelsen til 6
måneder fra tidspunktet for dommens afsigelse.
       thi kendes for ret:
sagsøgte, best buy engros aps, tilpligtes at anerkende at være uberettiget til at anvende
selskabsnavnet best buy engros.
sagsøgte tilpligtes endvidere at afregistrere selskabsnavnet best buy engros aps fra erhvervs-
og selskabsstyrelsen inden 6 måneder fra denne doms afsigelse.
i sagsomkostninger betaler sagsøgte inden 14 dage fra denne doms afsigelse 5.000 kr. til hver
af sagsøgerne, best buy group a/s, best buy toys a/s og best buy tradings a/s.
                                 mette christensen
bent kierkegaard                       ole jahn
                                       (sign.)
                      - 12 -
 udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den