text:
                             højesterets dom
                        afsagt mandag den 20. februar 2012
sag 48/2010
(1. afdeling)
plejeringen ved torben pasgaard
(advokat niels l. johansen)
mod
k
(advokat jacob sand)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i kolding den 15. april 2009 og af vestre lands-
rets 13. afdeling den 11. januar 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, lene pagter kristensen, niels grubbe,
jens peter christensen og michael rekling.
påstande
appellanten, plejeringen ved torben pasgaard, har påstået frifindelse.
indstævnte, k, har påstået stadfæstelse. hun har endvidere nedlagt påstand om, at de sagsom-
kostninger, som hun er blevet tilkendt ved landsrettens dom, forhøjes.
anbringender
plejeringen ved torben pasgaard har anført, at afskedigelsen af k alene var begrundet i hen-
des sygefravær, og at han ikke vidste eller burde vide, at k var gravid, da han traf beslutnin-
gen om at afskedige hende. graviditeten kan derfor ikke have været bestemmende for opsi-
gelsen, og k er derfor ikke berettiget til godtgørelse efter ligebehandlingsloven.
den afgørelse fra eu-domstolen, som landsretten har henvist til i sin dom, vedrører en situa-
tion, hvor en virksomhed havde indrykket en annonce om ansættelse af en kvindelig assistent.
denne situation kan ikke sammenlignes med nærværende sag, og dommen er derfor uden
præjudikatsværdi. ligebehandlingsloven er udarbejdet på baggrund af eu-direktiver, herun-
                                              - 2 -
der direktiv 92/85/eøf af 19. oktober 1992 om iværksættelse af sikkerheden og sundheden
under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer. af di-
rektivets artikel 10 fremgår, at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at
forbyde afskedigelse af arbejdstagere som defineret i artikel 2, og af artikel 2 fremgår, at defi-
nitionen af en gravid arbejdstager er ”enhver arbejdstager, som er gravid, og som underretter
arbejdsgiveren om sin tilstand i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.”
der er hverken i ligebehandlingsloven eller i eu-direktiver grundlag for at pålægge arbejds-
giveren et objektivt ansvar.
k har anført, at det følger af ligebehandlingslovens § 9, at en arbejdsgiver ikke må afskedige
en lønmodtager på grund af lønmodtagerens graviditet. ved afskedigelsen af en gravid på-
hviler det arbejdsgiveren at bevise, at afskedigelsen ikke er begrundet i graviditet, og denne
bevisbyrde er ikke løftet. det må udledes af eu-domstolens praksis, at det er uden betydning,
om arbejdsgiveren var bekendt med den ansattes graviditet, når afskedigelsen er begrundet i
fravær, og fraværet skyldes graviditetsbetinget sygdom.
det er ubestridt, at opsigelsen skyldtes hendes fravær, og at dette fravær i det væsentlige
skyldtes graviditetsbetinget sygdom. det ligger dermed fast, at hun blev opsagt på grund af
graviditetsbetinget sygdom.
i modsætning til direktiv 92/85/eøf af 19. oktober 1992, der er et direktiv angående arbejds-
miljø, indeholder de generelle direktiver om ligebehandling ved beskæftigelse intet krav om,
at arbejdstageren skal have underrettet arbejdsgiveren om sin graviditet, før beskyttelsen efter
direktiverne finder anvendelse. det fremgår af eu-domstolens praksis, at en arbejdsgiver
hverken helt eller delvis må inddrage graviditetsbetinget sygefravær ved begrundelsen af en
opsigelse, jf. dom af 30. juni 1998 i sagen mary brown mod rentokil ltd. (sag c-394/96),
præmis 24, 25 og 28. domstolen har efterfølgende bekræftet denne praksis ved bl.a. dom af 8.
september 2005 i sagen north western health board mod margaret mckenna (sag c-
191/03), præmis 54, og ved dom af 26. februar 2008 i sagen sabine mayr mod bäckerei und
konditorei gerhard flöckner ohg (sag c-506/06), præmis 33.
det følger af eu-domstolens dom af 22. april 1997 i sagen nils draehmpaehl mod urania
immobilienservice ohg (sag c-180/95), præmis 21 og 22, at eu-retten er til hinder for, at
                                                 - 3 -
der i nationale bestemmelser indfortolkes et krav om culpa fra arbejdsgiverens side som be-
tingelse for, at den ansatte er beskyttet, jf. også landsrettens dom.
subsidiært har k anført, at vurderingen af torben pasgaards viden skal foretages på det fakti-
ske opsigelsestidspunkt, der var den 8. april 2008, og at torben pasgaard på dette tidspunkt
kendte til hendes graviditet.
mere subsidiært har k anført, at torben pasgaard senest på tidspunktet for telefonsamtalen
med hende den 4. april 2008 vidste eller burde vide, at hendes sygdom var graviditetsbetinget.
k har til støtte for sin påstand om forhøjelse af sagsomkostningerne henvist til sagens princi-
pielle karakter.
højesterets begrundelse og resultat
efter § 9 i lov om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til beskæftigelse og
barselsorlov m.v., må en arbejdsgiver ”ikke afskedige en lønmodtager, fordi denne har frem-
sat krav om udnyttelse af retten til fravær eller har været fraværende efter § 7, eller i øvrigt på
grund af graviditet, barsel eller adoption.”
højesteret finder, at bestemmelsen efter sit formål må forstås således, at den omfatter afskedi-
gelse på grund af sygefravær, der skyldes graviditet, selv om arbejdsgiveren på afskedigelses-
tidspunktet hverken var eller burde være bekendt med graviditeten. en pligt for arbejdsgive-
ren til at betale godtgørelse efter lovens § 16, stk. 2, må dog i denne særlige situation være
betinget af, at arbejdsgiveren ikke omgør sin beslutning om afskedigelse efter at være blevet
bekendt med graviditeten.
den anførte retstilstand må antages at være forenelig med eu-reglerne og eu-domstolens
praksis.
det var ks fravær, der begrundede opsigelsen, og fraværet skyldtes i det væsentlige gravidi-
tetsbetinget sygdom. efter det foran anførte, og da torben pasgaard ikke omgjorde beslutnin-
gen om afskedigelse efter at være blevet bekendt med ks graviditet, har han handlet i strid
                                                - 4 -
med ligebehandlingslovens § 9 på en sådan måde, at k har krav på godtgørelse efter lovens §
16, stk. 2.
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at godtgørelsen til k er fastsat
til et beløb svarende til 6 måneders løn, jf. ligebehandlingslovens § 16, stk. 3.
højesteret finder ikke tilstrækkeligt grundlag for at forhøje de sagsomkostninger, som k er
blevet tilkendt ved landsrettens dom.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal plejeringen ved torben pasgaard betale 30.000 kr. til
k.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                            dom
afsagt den 30. september 2014 af østre landsrets 3. afdeling
(landsdommerne ejler bruun, ole dybdahl og martin broms (kst.)).
3. afd. nr. b-659-13:
3f som mandatar for
a
(advokat mads krøger pramming)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten v/advokat kristine schmidt usterud)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt ved københavns byret (bs 26b-4884/2012) den 30. oktober 2012,
er ved kendelse af 20. februar 2013 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af
retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagen angår en prøvelse af ankestyrelsens afgørelse af 23. september 2011.
med denne afgørelse godkendte ankestyrelsen, at x kommune den 10. november 2010, efter
at kommunens oprindelige afgørelse af 21. december 2009 var erklæret ugyldig, kunne træffe
afgørelse med virkning fra den 31. december 2009 om, at sagsøgerens ret til sygedagpenge
ikke kunne forlænges ud over varighedsbegrænsningen i sygedagpengelovens § 24, stk. 1.
                                               - 2 -
sagsøgeren, a, har nedlagt påstand om, at ankestyrelsen tilpligtes at anerkende, at hun har ret
til udbetaling af sygedagpenge fra den 1. januar 2010 til og med den 10. november 2010.
sagsøgte, ankestyrelsen, har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
ankestyrelsen traf den 23. september 2011 afgørelse i as sag mod x kommune om
kommunens forpligtelse til efter hjemvisning at betale sygedagpenge efter varighedsbegræns-
ningens indtræden, jf. sygedagpengelovens § 24, stk. 1, når der ikke har været truffet en lovlig
afgørelse om standsning.
sagen, der tidligere var afgjort af statsforvaltningen syddanmark, beskæftigelsesankenævnet,
den 1. februar 2011, var antaget til principiel afklaring af det nævnte spørgsmål.
det hedder i ankestyrelsens afgørelse blandt andet:
       ”afgørelse i din sag om sygedagpenge
       ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg har i møde truffet afgørelse i din sag om af-
       klaring af en kommunes forpligtelse til efter hjemvisning at betale sygedagpenge
       efter varighedsbegrænsningens indtræden, når der ikke har været truffet en lovlig
       afgørelse om standsning.
       resultatet er
          •    x kommune skal ikke betale sygedagpenge efter varighedsbegræns-
               ningens indtræden den 31. december 2009, selvom der ikke har været truf-
               fet en lovlig afgørelse om standsning.
       vi er således kommet til samme resultat som beskæftigelsesankenævnet i stats-
       forvaltningen syddanmark.
       der var enighed på mødet.
       …
       begrundelsen for afgørelsen
       ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg har lagt vægt på, at en bebyrdende forvalt-
       ningsakt normalt ikke kan tillægges tilbagevirkende kraft. en afgørelse om afslag
                                              - 3 -
     på forlængelse af sygedagpenge efter lov om sygedagpenge § 27, stk. 1, nr. 1-7
     kan dog meddeles med tilbagevirkende kraft i de tilfælde, hvor du forud for afgø-
     relsen vidste eller burde vide, at du ikke længere var berettiget til sygedagpenge,
     og dermed ikke havde en berettiget forventning om fortsat udbetaling af sygedag-
     penge.
     udgangspunktet er, at en forvaltningsafgørelse først har virkning, når den er med-
     delt, og dermed er kommet frem til modtager.
     udgangspunktet er tillige, at en hjemvisning efter almindelig forvaltningsret inde-
     bærer en annullation af den påklagede afgørelse, med mindre andet fastsættes i
     hjemvisningsafgørelsen, og retsvirkningerne af den påklagede afgørelse ophæves.
     din ret til sygedagpenge ophørte efter den 31. december 2009, hvor varighedsbe-
     grænsningen indtrådte. kommunen sendte den 15. december 2009 din ressource-
     profil i partshøring hos dig og meddelte samtidig, at kommunen påtænkte at
     standse udbetalingen af dine sygedagpenge ved varighedsbegrænsningens indtræ-
     den. du havde derfor en faktisk viden om, at retten til dagpenge ville ophøre ved
     varighedsbegrænsningens indtræden, og dermed ikke en berettiget forventning om
     fortsat udbetaling af sygedagpenge efter den 31. december 2009.
     ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg er opmærksomme på, at x kommunes
     afgørelse af 21. december 2009 om afslag på forlængelse af sygedagpenge ved
     nævnets tidligere afgørelse blev ophævet, fordi den var truffet af en anden aktør,
     hvilket er tiltrådt af ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg. du fik en ny afgørelse
     om afslag på forlængelse af dine sygedagpenge af x kommune den 10. november
     2010, hvilket er tiltrådt af beskæftigelsesankenævnet. selvom kommunens
     afgørelse af 21. december 2009 blev erklæret ugyldig, medfører dette dog ikke, at
     du havde en berettiget forventning om fortsat udbetaling af sygedagpenge efter
     den 31. december 2009.
     sygedagpenge er som udgangspunkt en korttidsydelse, og sygedagpengeperioden
     kan kun forlænges udover den generelle varighedsbegrænsning, hvis en eller flere
     af forlængelsesbetingelserne i sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 1-7 er opfyldt.
     bemærkninger til klagen
     …
     vi bemærker, at vi alene har antaget sagen til afklaring af en kommunes forplig-
     telse til efter hjemvisning at betale sygedagpenge efter varighedsbegrænsningens
     indtræden, når der ikke har været truffet en lovlig afgørelse om standsning.
     vi bemærker endvidere, at spørgsmålet om forlængelsesgrundene ikke er antaget
     til principiel behandling, og nævnets afgørelse herom er derfor gældende.”
forløbet forud for ankestyrelsens afgørelse er følgende:
                                                - 4 -
a blev den 25. november 2008 sygemeldt fra sit arbejde og modtog i den forbindelse syge-
dagpenge frem til den 31. december 2009.
en medarbejder ved falck jobservice a/s, der som led i en partnerskabsaftale mellem x
kommune og falck jobservice a/s var tilknyttet som sagsbehandler i jobcenter x,
sygedagpenge, traf – efter i perioden 9. – 15. december 2009 at have udarbejdet en ar-
bejdsevnevurderingsjournal - den 21. december 2009 på vegne af x kommune afgørelse om,
at as ret til sygedagpenge ophørte den 31. december 2009, idet hun ikke opfyldte
betingelserne for udbetaling af sygedagpenge efter dette tidspunkt.
det hedder i afgørelsen blandt andet:
      ”afgørelse om ophør af dagpengeretten
      det meddeles herved, at x kommunes sygedagpengeafdeling har truffet afgørelse
      om at standse udbetaling af sygedagpenge med sidste beregningsdag den
      31.12.2009, idet du ikke opfylder betingelserne om forlængelse af dagpengeperio-
      den jf. dagpengelovens § 27, stk. 1-7.
      ifølge dagpengelovens § 24 ophører dagpengeretten, når der er udbetalt sygedag-
      penge/løn under sygdom for mere end 52 uger i de 18 forudgående kalendermå-
      neder.
      partshøring:
      du er i brev af 15.12.2009 blevet partshørt jf. forvaltningslovens § 19, og i den
      forbindelse er der ikke modtaget bemærkninger fra dig.
      der henvises til partshøringens § 7a vurdering.
      baggrund:
      du har været sygemeldt i et år pga. depression. det fremgår af attest fra egen læge
      dateret 7.12.09, at bedringen er ustabil og prognosen er usikker. der kan ikke si-
      ges noget om, hvor længe uarbejdsdygtigheden vil vare. tiden må absolut være til
      at forsøge arbejdsprøvning/aktivering ganske gradvist. det er mest sandsynligt, at
      der skal støtte til for at a kan vende tilbage til arbejdsmarkedet. - se vedlagte
      skrivelse fra din læge og vurderingen fra kommunens lægekonsulent.
      der er taget stilling til forlængelsesmulighederne jf. dagpengeloven § 27.
      umiddelbart findes der ikke grundlag for at forlænge dagpengene jf. forlængel-
      sesmulighederne i dagpengelovens § 27, stk. 1-7.
      begrundelsen herfor
                                                - 5 -
      det vurderes at der ikke er yderligere forlængelsesmuligheder jf. dagpengeloven §
      27.
      ad. 1. der kan på nuværende tidspunkt ikke tages stilling til, om du er berettiget
      til revalidering. du er fortsat i behandling for depression. bedringen er ustabil og
      prognosen er usikker. det er således uafklaret, hvornår der kan iværksættes afkla-
      rende foranstaltninger.
      ad. 2. der kan ikke iværksættes en afklaring af din arbejdsevne. bedringen af din
      psykiske tilstand er ustabil og prognosen er usikker. der kan ikke siges noget om,
      hvor længe uarbejdsdygtigheden vil vare. på den baggrund kan der ikke iværk-
      sættes en afklaring af arbejdsevnen på nuværende tidspunkt, da det ikke vil give et
      reelt billede af din arbejdsevne.
      ad. 3. der foreligger ikke en lægevurdering af, at du er under eller venter på læ-
      gebehandling, som vil kunne medføre tilbagevenden til hidtidig arbejde indenfor 2
      x 52 uger. din læge vurderer ligeledes, at du sandsynligvis har behov for støttende
      tiltag, for at du kan vende tilbage til arbejdsmarkedet.
      ad. 4. der foreligger ikke tilstrækkelig dokumentation for at du ikke vil kunne
      opnå eller fastholde beskæftigelse på ordinære vilkår, hvorved behovet for ude-
      lukkende at afklare berettigelse til fleksjob eller førtidspension ej heller er til
      stede.
      ad. 5. der er ikke tale om at du har en livstruende sygdom, hvor behandlingsmu-
      lighederne er udtømte.
      ad. 6. der er ikke tale om en aktiv arbejdsskadesag.
      ad. 7. der er ikke påbegyndt sag om førtidspension.
      du henvises derfor til at rette henvendelse til din a-kasse med henblik på at stille
      dig til rådighed for arbejdsmarkedet, såfremt at du ikke allerede er i arbejde.
      såfremt din a-kasse skulle vurdere at du ikke står til rådighed og dermed ikke vil
      være berettiget til dagpenge derfra, så bedes du hurtigst muligt henvende dig til
      kommunen med henblik på ansøgning om kontanthjælp ved personlig henven-
      delse til økonomisk rådgivning.
      du skal være opmærksom på, at man tidligst kan være berettiget til kontanthjælp
      fra den dag ansøgningsskemaet er modtaget i økonomisk rådgivning. det er så-
      ledes vigtigt, at du sørger for at aflevere ansøgningsskemaet til kontanthjælp da-
      gen efter sidste beregningssag for sygedagpenge, dvs. for dit vedkomne inden den
      31.12.2009.”
afgørelsen blev af as fagforening, 3f, påklaget til statsforvaltningen y, beskæfti-
gelsesankenævnet, som den 2. september 2010 ophævede kommunens afgørelse og hjemviste
                                               - 6 -
sagen til fornyet behandling, herunder vurdering af om betingelserne for forlængelse af syge-
dagpengeperioden var opfyldt. beskæftigelsesankenævnet henviste til, at afgørelsen af 21.
december 2009 var ugyldig, fordi den i strid med sygedagpengelovens § 19, stk. 2, var truffet
af en medarbejder ved falck jobservice a/s (såkaldt ”anden aktør”).
af beskæftigelsesankenævnets afgørelse fremgår endvidere:
      ”afgørelsen betyder ikke umiddelbart, at kommunen skal genoptage udbetalingen
      af sygedagpenge til a, da fortsat udbetaling af sygedagpenge i en forlængelsespe-
      riode forudsætter, at der er et særligt grundlag herfor, men at kommunen på ny
      skal vurdere, om sygedagpengeperioden burde have været forlænget efter syge-
      dagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 1-7.”
x kommune indbragte beskæftigelsesankenævnets afgørelse for ankestyrelsen, som antog
sagen for principielt at afklare, om der er tale om en ugyldig afgørelse, når en medarbejder,
der er ansat som led i en partnerskabsaftale, træffer afgørelse om retten til sygedagpenge.
ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg tiltrådte ved en principafgørelse af 2. september 2011,
at kommunens afgørelse af 21. december 2009 var ugyldig, og anførte, at x kommune skulle
træffe en ny afgørelse om retten til sygedagpenge efter den 31. december 2009. af be-
skæftigelsesudvalgets afgørelse fremgår, at udvalget ikke har taget stilling til eventuel genud-
betaling af sygedagpenge.
x kommune havde i mellemtiden, den 10. november 2010, truffet en ny afgørelse om, at a
ikke havde ret til sygedagpenge efter den 31. december 2009.
det hedder i afgørelsen blandt andet:
      ”afgørelse om ophør af dagpengeretten
      i forbindelse med at x kommune, har fået hjemvist din sygedagpengesag til
      fornyet behandling i forhold til mulighederne for forlængelse af din sygedag-
      pen[ge]ret udover d. 31.12.2009, er din sag blevet gennemgået og der er taget
      stilling til forlængelsesmulighederne. der vurderes ikke mulighed for forlængelse
      af sygedagpengeretten udover d. 31.12.2009, idet du ikke opfylder betingelserne
      om forlængelse af dagpengeperioden jf. dagpengelovens § 27, stk. 1-7.
                                          - 7 -
ifølge dagpengelovens § 24 ophører dagpengeretten, når der er udbetalt sygedag-
penge/løn under sygdom for mere end 52 uger i de 18 forudgående kalendermå-
neder.
partshøring:
du er i brev af 20.10.2010 blevet partshørt jf. forvaltningslovens § 19, og i den
forbindelse er der indkommet følgende bemærkninger fra din faglige organisation
3f. 3f henviser til deres anke af 1.2.2010 samt til oplysninger, som ligger efter
31.12.2010, nemlig i forhold til din aktuelle sociale situation.
i forhold til anken af 1.2.2010 henviser 3f til, at din sygedagpengeret bør forlæn-
ges iht. § 27,1,3, se nedenfor i forhold til vurdering af dette forlængelsesgrundlag.
i forhold til din aktuelle sociale situation skal det bemærkes at denne afgørelse
skal træffes på baggrund de oplysninger, som forelå på tidspunktet for afgørelsen,
nemlig 31.12.2009, udviklingen i din sag over sommeren og efteråret 2010 kan
således ikke lægges til grund for denne afgørelse. der henvises i øvrigt til partshø-
ringens § 7a vurdering.
baggrund for afgørelsen:
du har været sygemeldt siden 25.11.2008 pga. depression. i perioden frem til
31.12.2009 har du været i vedvarende antidepressiv behandling, dels medicinsk,
dels via psykiatrisk mobilteam. der er 7.12.2009 indgået specifik helbredsattest
fra din praktiserende læge b. af denne fremgår, at din psykiske tilstand er ustabil
og at prognosen for din fremtidige tilknytning til arbejdsmarkedet er usikker. på
tidspunktet for varighedsbegrænsningen var det således ikke muligt, at vurdere
prognosen i forhold til din helbredsmæssige situation og dermed ikke muligt, via
en evt. arbejdsprøvning at skabe et retvisende billede af din arbejdsevne. det var
ligeledes ikke muligt at vurdere, hvor lang tid, der ville gå, før din tilstand var
tilstrækkeligt afklaret til, at der kunne iværksættes foranstaltninger, som kunne
skabe et retvisende billede af arbejdsevnen.
det vurderes ikke, at der er mulighed for at forlænge sygedagpengeretten i hen-
hold til sygedagpengelovens § 27, stk. 1-7.
ad. 1. på tidspunktet for varighedsbegrænsningen var det ikke muligt at vurdere,
om du kunne være berettiget til revalidering iht. aktivlovens § 46. ved vurderin-
gen er der lagt vægt på, at din helbredsmæssige tilstand ved varighedsbegræns-
ningen indtræden var uafklaret og prognosen usikker.
ad. 2. på tidspunktet for varighedsbegrænsningen var din helbredsmæssige til-
stand fortsat ustabil og prognosen usikker. på den baggrund vurderes det ikke
sandsynligt, at der indenfor en periode på 26 uger fra varighedsbegrænsningens
indtræden kunne skabes et retvisende billede af din arbejdsevne via afklarende
foranstaltninger.
ad. 3. der forelå, på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden ikke en
lægefaglig vurdering af, at du var under eller ventede på lægebehandling, som
ville kunne medføre tilbagevenden til hidtidig arbejde indenfor 2 x 52 uger. 3f
henviser til en forlængelse efter denne paragraf, hertil skal flg. anføres: på tids-
punktet for afgørelsen, 31.21.2009, forelå der ikke en sikker lægefaglig vurdering
af prognosen for raskmelding. i forhold til de oplysninger 3f anfører omkring din
                                                 - 8 -
       aktuelle situation nov. 2010, vurderes disse ikke at kunne lægges til grund for en
       afgørelse af 31.12.2009 da det på daværende tidspunkt ikke kunne forudsiges,
       hvordan din psykiske situation ville udvikle sig.
       ad. 4. der forelå, på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden ikke til-
       strækkelig dokumentation for, at du ikke ville kunne opnå eller fastholde beskæf-
       tigelse på ordinære vilkår, hvorved behovet for udelukkende at afklare berettigelse
       til fleksjob eller førtidspension ej heller er til stede.
       ad. 5. der var, på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden ikke tale
       om, at du havde en livstruende sygdom, hvor behandlingsmulighederne var ud-
       tømte.
       ad. 6. der var, på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden ikke tale
       om en aktiv arbejdsskadesag.
       ad. 7. der var, på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden ikke påbe-
       gyndt sag om førtidspension.
       ved vurderingen af forlængelsesmulighederne er der lagt vægt på de lægelige
       oplysninger i sagen.
       det fremgår af attest fra egen læge dateret 7.12.09, at bedringen var ustabil og
       prognosen usikker. der kunne ikke siges noget om, hvor længe uarbejdsdygtighe-
       den ville vare. tiden måtte absolut være til at forsøge arbejdsprøvning/aktiverings
       ganske gradvist. det vurderedes af egen læge mest sandsynlig, at der skulle støtte
       til, for at du kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet.
       det vurderes, at du på tidspunktet for varighedsbegrænsningens indtræden fortsat
       var fuldt uarbejdsdygtig pga. depression. på trods af dette, vurderes der fortsat
       ikke grundlag for udbetaling af sygedagpenge efter varighed 31.12.2009. du blev
       vejledt i forhold til at søge kontanthjælp. af sagsakterne ses det, at du siden varig-
       hedsbegrænsningens indtræden har modtaget kontanthjælp.
       den fremtidige plan, ved varighedsbegrænsningens indtræden, var, at du skulle
       passe din medicinske behandling og deltage i samtaler vis psykiatrisk mobilteam.
       først når der er bedring i depressionen og bedringen er stabil, kan arbejdsevnen
       afklares. indtil dette sker, findes det hensigtsmæssigt at du aktiveres i den mel-
       lemliggende periode, hvilket også er sket via beskæftigelsesrådgivningen i job-
       center x.”
x kommunes afgørelse af 10. november 2010 blev af 3f påklaget til statsforvaltningen,
beskæftigelsesankenævnet, som den 1. februar 2011 stadfæstede afgørelsen, således at a ikke
havde ret til sygedagpenge efter den 31. december 2009.
3f indbragte afgørelsen for ankestyrelsen, som traf den afgørelse af 23. september 2011, der
er til påkendelse under denne sag.
                                                - 9 -
forklaring
a har forklaret blandt andet, at hun forud for sygemeldingen i november 2008 havde arbejdet
i fem år på et vaskeri, hvor hun sorterede og pakkede tøj. hun fik en depression og var heref-
ter i kontakt med egen læge og et psykiatrisk mobilteam. hun modtog behandling og medicin,
som hun dog efterfølgende ophørte med at tage. i april 2009 forsøgte hun at vende tilbage til
vaskeriet i en deltidsstilling, men efter tre måneder blev hun afskediget og fik på ny en de-
pression. hun hørte i forbindelse med sygemeldingen ikke noget fra kommunen, bortset fra to
telefonsamtaler efter syv måneder. senere modtog hun et brev om, at hendes ret til sygedag-
penge ophørte med udgangen af 2009. hun vidste, at der var nogle muligheder for forlæn-
gelse af retten til sygedagpenge. den psykolog, der bistod hende, havde i den forbindelse sagt,
at hun ville være i stand til at komme på arbejdsmarkedet inden for 2 x 52 uger. hun var efter
modtagelsen af afgørelsen om ophør af retten til sygedagpenge til et møde hos kommunen,
hvor hun fik at vide, at der ikke var mulighed for forlængelse af retten til sygedagpenge. hun
modtog ikke sygedagpenge efter den 31. december 2009, hvor hun i stedet modtog kontant-
hjælp. hun blev endvidere arbejdsprøvet. i løbet af 2010 blev hun sat op i arbejdstid, og om-
kring november 2010 arbejdede hun cirka 30 timer om ugen. hun blev raskmeldt pr. 1. marts
2011 og arbejder nu i et bofællesskab med en arbejdstid på 30 timer ugentligt. hun lider ikke
længere af depression.
procedure
a har procederet i overensstemmelse med anbringenderne i påstandsdokument af 26. august
2014, hvoraf fremgår:
       ”til støtte for påstanden gøres det overordnet gældende, at sagsøgtes afgørelse af
       23. september 2011 er forkert.
       x kommune har således været forpligtet til at fortsætte as sygedagpenge-
       udbetaling efter den 31. december [2009] og frem til det tidspunkt, hvor x
       kommune traf en lovlig afgørelse, idet x kommune bragte as udbetaling af
       sygedagpenge til ophør på baggrund af en ugyldig afgørelse.
       det gøres gældende,
                                         - 10 -
at x kommune uden fornøden hjemmel hertil overlod det til en ekstern aktør at
      træffe afgørelse om udbetaling af as sygedagpenge, hvilket udgør en
      væsentlig retlig mangel ved afgørelsen, samt
at afgørelsen af 21. december 2009 om ophør af as sygedagpenge derfor er
      ugyldig, jf. også ankestyrelsens afgørelse [af 2. september 2011]. i bilag 19.
det gøres endvidere gældende,
at afgørelsen af [21.] december 2009 var ugyldig, jf. bilag 19 [ankestyrelsens
      principafgørelse af 2. september 2011], hvorfor den bebyrdende afgørelse
      skulle annulleres og retsvirkningerne af denne (ophøret af udbetalingen af sy-
      gedagpenge) fjernes,
at konsekvensen af at de bebyrdende retsvirkninger fjernes, rettelig er, at as
    sygedagpengeydelse skal genoprettes, indtil der træffes en lovlig afgørelse om
    ophør af sygedagpenge,
at en bebyrdende retsakt som alt overvejende udgangspunkt ikke kan tillægges
    tilbagevirkende kraft,
at der kræves ”særdeles klar lovhjemmel” for at tillægge en bebyrdende forvalt-
    ningsafgørelse virkning med tilbagevirkende kraft, jf. fx ufr.1996.724ø,
at der hverken direkte i sygedagpengeloven eller forarbejderne hertil er hjemmel
    til at tillægge sådanne bebyrdende afgørelser tilbagevirkende kraft,
at andre forhold – herunder tungtvejende hensyn til private eller offentlige inte-
   resser – heller ikke kan resultere i, at der kan træffes afgørelser om ophør af
   sygedagpenge med tilbagevirkende kraft, hvorfor
at a følgelig er berettiget til efterbetaling af sygedagpenge i perioden 31. decem-
   ber 2009 til 10. november 2010.
ankestyrelsen har i afgørelse af 23. september [2011], jf. bilag 20 anført, at en af-
gørelse om afslag på forlængelse af sygedagpenge efter lov om sygedagpenge §
27 stk. 1. nr. 1-7 kan meddeles med tilbagevirkende kraft, idet a vidste eller burde
vide, at hun ikke længere var berettiget til fortsat udbetaling af sygedagpenge.
dette bestrides.
det gøres i den forbindelse gældende,
at a er berettiget til efterbetaling, uanset om hun har været berettiget til sygedag-
   penge efter den 31. december 2009,
at a er berettiget til efterbetaling, uanset om hun har haft en berettiget forvent-
   ning om at modtage sygedagpenge efter den 31. december 2009, idet inddra-
   gelse af dette hensyn ikke kan lempe kravet om klar hjemmel,
                                              - 11 -
      at a rent faktisk var berettiget til sygedagpenge efter den 31. december 2009, idet
         forlængelsesmulighederne i sygedagpengeloven var til stede,
      at a således har haft en berettiget forventning om fortsat at kunne modtage syge-
         dagpenge, idet hun i december 2009 var i bedring, behandling og klar til lang-
         som og gradvis arbejdsstart med henblik på tilbagevenden til arbejdsmarkedet,
         samt
      at a rent faktisk også blev fuldt ud arbejdsdygtig inden for perioden på 2 gange
         52 uger.
      a er derfor berettiget til sygedagpenge i den angivne periode, jf. ankestyrelsens
      afgørelse af 22. september 2011 (nummer 181-11) modsætningsvist.”
ankestyrelsen har procederet i overensstemmelse med anbringenderne i påstandsdokument af
26. august 2014, hvoraf fremgår:
      ”der er ikke grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse af 23. september
      2011 (bilag 20), hvor ankestyrelsen stadfæstede beskæftigelsesankenævnet,
      statsforvaltningen syddanmarks afgørelse af 1. februar 2011 (bilag 16), om at x
      kommune havde været berettiget til ikke at udbetale sygedagpenge til sagsøgeren
      efter 31. december 2009, da betingelserne i sygedagpengelovens § 27, ikke var
      opfyldte.
      ankestyrelsen har ved afgørelsen været opmærksom på – og lagt vægt på – at der
      var tale om en bebyrdende afgørelse, der normalt ikke kan tillægges tilbagevir-
      kende kraft. en bebyrdende afgørelse kan dog meddeles med tilbagevirkende
      kraft, hvis borgeren forud for afgørelsen ikke havde en berettiget forventning om
      fortsat udbetaling.
      udgangspunktet er, at en hjemvisning efter almindelig forvaltningsret indebærer
      en annullation af den påklagede afgørelse, med mindre andet fastsættes i hjemvis-
      ningsafgørelsen, og retsvirkningerne af den påklagede afgørelse ophæves.
      ved afgørelsen lagde ankestyrelsen vægt på, at sagsøgerens ret til sygedagpenge
      ophørte efter 31. december 2009, hvor varighedsbegrænsningen indtrådte. kom-
      munen havde den 15. december 2009 sendt ressourceprofilen til partshøring og
      samtidig meddelt, at kommunen påtænkte at standse udbetalingen af sygedag-
      penge til sagsøgeren pr. 31. december 2009.
      sagsøgeren havde dermed en viden om, at retten til sygedagpenge ville ophøre pr.
      31. december 2009 og havde derfor ikke en berettiget forventning om fortsat ud-
      betaling af sygedagpenge efter den dato.
      sygedagpenge er en korttidsydelse, og forlængelse af sygedagpengene efter va-
      righedsbegrænsningen indtræden kræver, at en eller flere af betingelserne i lovens
      § 27, stk. 1, nr. 1-7, er opfyldte.
                                                - 12 -
       da x kommune og beskæftigelsesankenævnet ikke vurderede, at betingelserne
       for forlængelse i § 27, stk. 1, nr. 1-7, var opfyldte i sagsøgerens sag, og da
       sagsøgeren ikke har haft en berettiget forventning om at modtaget sygedagpenge
       efter 31. december 2009, var der grundlag for med tilbagevirkende kraft at træffe
       afgørelse om, at sagsøgeren ikke er berettiget til sygedagpenge efter 31. december
       2009.”
landsrettens begrundelse og resultat
x kommunes oprindelige afgørelse af 21. december 2009 om ophør af as ret til syge-
dagpenge den 31. december 2009 var ugyldig, fordi den blev truffet af en medarbejder ansat
hos falck jobservice a/s, som havde indgået en partnerskabsaftale med x kommune (såkaldt
”anden aktør”).
følgen af, at en forvaltningsretlig afgørelse ophæves og hjemvises af rekursinstansen som
ugyldig på grund af en formel mangel, er som udgangspunkt, at retsvirkningerne af afgørelsen
bortfalder, og at adressaten for denne skal stilles, som om der ikke var truffet en afgørelse,
indtil der træffes og meddeles en gyldig afgørelse.
sagen angår, hvorvidt x kommune desuagtet den 10. november 2010 kunne træffe afgørelse
om, at as ret til sygedagpenge ophørte med udløbet af varighedsbegrænsningen den 31.
december 2009.
ole dybdahl og martin broms udtaler herefter:
der var og er ikke i sygedagpengeloven hjemmel til - og det er heller ikke i forarbejderne til
loven forudsat - at der kan træffes afgørelse om ophør af retten til sygedagpenge med tilbage-
virkende kraft, således som det er sket i denne sag.
det følger imidlertid af sygedagpengelovens § 24 sammenholdt med § 27, stk. 1, nr. 1 – 7, at
retten til sygedagpenge ophører ved varighedsbegrænsningens udløb, medmindre kommunen
forinden har truffet en særskilt afgørelse om forlængelse af sygedagpengeperioden. kommu-
nen har i den forbindelse pligt til, forud for at udbetalingen af sygedagpenge kan ophøre, at
undersøge, om den sygemeldte er berettiget til revalidering, visitation til fleksjob eller førtids-
pension, jf. sygedagpengelovens § 28.
                                               - 13 -
efter det foreliggende lægger disse voterende til grund, at afgørelsen af 21. december 2009
om ophør af sygedagpenge blev truffet i overensstemmelse med sygedagpengelovens § 24
sammenholdt med §§ 27 og 28.
der blev således i perioden 9. - 15. december 2009 udarbejdet en arbejdsevnevurderingsjour-
nal, ligesom der ved et brev af 15. december 2009 blev foretaget partshøring af a. der blev
endvidere den 21. december 2009 truffet en afgørelse om ophør af retten til sygedagpenge pr.
den 31. december 2009, hvori der blev taget begrundet stilling til de enkelte muligheder i §
27, stk. 1, nr. 1 – 7, for forlængelse af sygedagpengeperioden ud over varighedsbegrænsnin-
gen.
disse voterende finder, at a i det anførte forløb modtog konkrete og klare oplysninger om
såvel retsgrundlaget som de faktiske omstændigheder, der indgik i vurderingen efter sygedag-
pengelovens § 24 sammenholdt med § 27, stk. 1, nr. 1 – 7, og § 28, og at hun herefter ikke
havde en berettiget forventning om, at hun efter den 31. december 2009 opfyldte betingel-
serne for udbetaling af sygedagpenge.
på denne baggrund, og idet afgørelsen om, at a ikke opfyldte betingelserne i sygedagpenge-
lovens § 27, stk. 1, nr. 1 – 7, for forlængelse af sygedagpengeperioden ud over varighedsbe-
grænsningen, ikke er til påkendelse under denne sag, finder disse voterende, at der ikke er
grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse af 23. september 2011 om, at x
kommune ikke skal betale sygedagpenge efter varighedsbegrænsningens indtræden den 31.
december 2009.
disse voterende stemmer derfor for, at ankestyrelsen frifindes.
ejler bruun udtaler:
kommunens afgørelse af 21. december 2009, der afviste forlængelse af sygedagpengeperi-
oden ud over varighedsbegrænsningen, var ugyldig og blev senere afløst af kommunens afgø-
relse af 10. november 2010. sagsøgerens kendskab til den ugyldige afgørelse af 21. december
2009 kan efter min opfattelse ikke begrunde, at kommunen den 10. november 2010 tillagde
                                             - 14 -
sin afgørelse tilbagevirkende kraft. jeg stemmer derfor for at tage sagsøgerens påstand til
følge.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
efter sagens karakter, udfald og omfang skal 3f som mandatar for a i medfør af retsplejelo-
vens § 312, stk. 1, betale sagens omkostninger til ankestyrelsen med 30.000 kr. til dækning af
ankestyrelsens udgifter til advokat.
                                   thi kendes for ret:
ankestyrelsen frifindes.
3f skal inden 14 dage betale sagsomkostninger til ankestyrelsen med 30.000 kr.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                        udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                 afsagt den 22. marts 2004
sag h 24/02               hairmix v/georg harmens
                          (advokat erling halskov)
                            mod
                          henning gram
                          (advokat alexander tychsen e.o.)
                                          dom:
indledning og påstande
under anbringende af, at henning gram under sin ansættelse hos hairmix v/georg harmens
(i det følgende: hairmix) forberedte sin start hos og solgte produkter fra en konkurrerende
virksomhed, lanza, har hairmix påstået henning gram dømt til at betale 400.000 kr. i erstat-
ning med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 19. marts 2002, til betaling sker.
      henning gram har påstået frifindelse.
                                             - 2 -
hairmix
georg harmens driver virksomheden hairmix, der sælger eksklusive hårprodukter til frisører,
herunder hårprodukter med navnet tigi. den 1. juni 1997 begyndte henning gram som sæl-
ger hos hairmix efter anbefaling af hans schmidt, der var begyndt som sælger et par måneder
forinden. hver sælger har sit distrikt i danmark, som de er ansvarlige for. henning gram og
hans schmidt var, noget usædvanligt, sælgere i samme distrikt og havde fælles budget. end-
videre havde de ret, men ikke pligt, til at følge hinanden for det tilfælde, at én af dem blev
sagt op eller selv sagde op. hairmix havde i forbindelse med deres ansættelse stillet en mobil-
telefon med abonnement til fri rådighed til begge.
        den 26. januar 1999 blev henning gram forfremmet til salgschef. han skulle desuden
fortsat være sælger. henning gram fik stillet en pc med farveprinter og internetopkobling til
rådighed.
        år 2000 var et godt år for hairmix. den samlede omsætning for hairmix var budgette-
ret til 12.000.000 kr. og der blev omsat for 12.038.000 kr. georg harmens lå med sit distrikt,
og henning gram og hans schmidt lå med deres distrikt over deres budgetterede salgstal,
mens deres kollega sonja mortensen med sit distrikt lå lidt under.
        i 2001 var der budgetteret med en omsætning på 13.680.000 kr. den totale omsætning
lå væsentlig under med 11.320.602 kr., 700.000 kr. lavere end omsætningen i 2000. i første
halvår af 2001 lå henning gram og hans schmidts salgstal væsentligt under det budgetterede
med ca. 736.000 kr., mens georg harmens og sonja mortensen havde holdt deres budget,
som var 13 % højere end i 2000.
        henning gram opsagde sammen med hans schmidt sin stilling som salgskonsulent hos
hairmix den 29. juni 2001 med fratræden den 31. juli 2001. hairmix meddelte dette til sine
kunder ved et informationsbrev af 5. juli 2001. det fremgik af informationsbrevet, som georg
harmens havde skrevet, at henning gram havde sagt op for at tage på en jordomrejse med sin
familie.
        henning gram og hans schmidt afleverede den 6. juli 2001 til hairmix de produkter,
kunderegistre og genstande, herunder den computer, som hairmix havde stillet til rådighed
for dem. alt på den computer, som henning gram havde fået udleveret, var blevet slettet,
inden den blev afleveret.
                                             - 3 -
lanza
lanza ledes af anne marie krogh og er et firma, der også sælger hårprodukter til frisørsalo-
ner. deres produkter er billigere end dem, hairmix sælger. indtil august 2001 var lanzas pri-
mære salgsområde sjælland.
       lanza åbnede i august 2001 2 salgsafdelinger i jylland med henning gram og hans
schmidt som sælgere.
       allerede den 1. august 2001 blev hairmix kontaktet af en vred kunde, som kunne oply-
se, at henning gram ikke som oplyst af hairmix var taget ud at rejse jorden rundt med sin
familie, da kunden lige havde haft besøg af henning gram, der var sælger for lanza. hairmix
sendte på baggrund af denne henvendelse et nyt informationsbrev ud til sine kunder, hvoraf
fremgik, at hairmix var blevet bekendt med, at henning gram ikke var taget ud at rejse som
tidligere oplyst, men derimod var startet op med noget andet. hairmix undskyldte samtidig
det tidligere udsendte informationsbrev.
       senere i august 2001 var der i en annonce i frisørbladet med en præsentation af lanzas
nye salgsafdelinger i jylland. annoncen var udformet som et billedgalleri bestående af 13
personer. 7 ud af de 13 personer i billedgalleriet havde været ansat hos hairmix og havde alle
opsagt deres job hos hairmix i foråret 2001. to af dem var hans schmidt og henning gram.
de var begge præsenteret som sælgere, og deres telefonnumrene var numre, der fulgte med to
mobiltelefoner, som hans schmidt havde erhvervet allerede i starten af marts 2001.
       efterfølgende fandt georg harmens ud af, at henning gram i januar 2001 havde talt
længe med lanzas anne marie krogh fra den mobiltelefon, han havde fået stillet til rådighed
af hairmix. derudover havde han flere gange før og efter forsøgt at komme i kontakt hende
og havde talt med hende et par gange i kortere tid. fra samme mobiltelefon havde henning
gram i starten af februar 2001 og igen i slutningen af marts 2001 talt med lars mehl, som
tidligere havde været sælger hos hairmix, men som siden midten af januar 2001 havde været
sygemeldt herfra og den 1. marts 2001 var begyndt som sælger hos lanza. georg harmens
fandt tillige ud af, at henning gram havde etableret firmaet hairforce aps i april 2001 med
sig selv som direktør. selskabets eneste aktivitet har været omsætning af lanzas produkter.
forklaringer
georg harmens har forklaret, at hairmix’ har startpakker af tigi-produkter i flere størrelser.
den dyreste koster 22.000 kr., og den billigste koster 7.990 kr.
                                                - 4 -
       hans schmidts og henning grams omsætning havde været stadigt stigende med 25-
30% om året siden deres tiltræden hos hairmix, og de havde aldrig før 2001 problemer med at
holde deres budgetter, som blev fastsat i fællesskab mellem georg harmens og henning
gram.
       allerede i februar eller marts 2001 konstaterede han, at henning grams og hans
schmidts salgstal for 2001 lå langt under det budgetterede, hvilket han talte med henning
gram om. henning gram havde beroliget ham med, at de altid havde nået det, de skulle. han
vidste ikke, at henning gram havde stiftet et selskab, førend efter henning grams fratræden,
og han havde ikke aftalt med henning gram, at henning gram sideløbende med sit job som
sælger af hårprodukter og salgschef tillige skulle sælge saloninventar gennem det selskab,
som henning gram havde fået etableret.
       i slutningen af maj 2001 var henning gram kommet ind på hans kontor og ville have
sonja mortensen fyret på grund af illoyalitet. hans begrundelse herfor var, at hun havde mi-
stet en kunde til lanza, og at han havde mistanke om, at hun solgte produkter for dem. hen-
ning gram viste ham et brev fra lanza, hvoraf det fremgik, at sonja mortensen havde været
til jobsamtale hos lanza. han bad henning gram om at indkalde sonja mortensen til et mø-
de, uden at det dog blev til noget.
       i forbindelse med sin opsigelse den 29. juni 2001 fortalte henning gram, at han skulle
jorden rundt med sin familie. han var på ferie, da henning gram og hans schmidt afleverede
hairmix’ ejendele den 6. juli 2001, hvilket ærgrede ham, da han gerne ville have sagt ordent-
ligt farvel og give dem en afskedsgave. han sendte i stedet sin gave, en verdensradio, til hen-
ning gram. henning gram havde bedt om at få sin anbefaling hurtigst muligt og gerne, inden
han skulle rejse rundt om jorden.
       henning gram havde ikke afleveret et komplet kundekartotek. kartoteket indeholder
oplysninger om hairmix’ kunder, hvornår de sidst havde været på besøg, hvad de havde købt,
hvad der var talt om, og hvad der skulle følges op. det bruges som grundlag for salgsarbejdet
og kundeservicen. det, henning gram afleverede, kunne ikke bruges af en ny sælger, som var
nødt til at begynde helt forfra, hvilket tager lang tid.
       havde han fået at vide, at henning gram og hans schmidt ville starte konkurrerende
virksomhed, ville han straks have fritstillet dem og straks introduceret ny sælger i området for
at begrænse sit tab så meget som muligt.
       henning gram og hans schmidt efterlod en virksomhed med dårlig stemning blandt de
få ansatte, der var tilbage, og sælgerne skulle begynde nærmest forfra i forhold til deres rela-
tioner til deres tidligere ellers så trofaste kunder, hvilket gik ud over hairmix’ omsætning og
                                             - 5 -
indtjening. 2002 var omsætningsmæssigt og indtjeningsmæssigt et katastrofeår for hairmix,
og virksomheden overlevede kun takket være bankens tålmodighed. først nu er hairmix igen
ved at være på samme niveau som i 2000.
henning gram har forklaret, at hans primære job i hairmix var at være salgskonsulent. der-
udover var han salgschef, i det omfang han kunne nå det. det påvirkede hans normale omsæt-
ning, at han udover sit job som salgskonsulent tillige skulle lære nye sælgere op og samtidig
stå med en del administrativt arbejde.
       han havde talt med anne marie krogh fra lanza, fordi hun i forbindelse med lars
mehls ansættelse havde nogle spørgsmål. det er ganske normalt, at man forhører sig om sæl-
gere, inden man ansætter dem. han havde ikke drøftet andet med anne marie krogh.
       han har ikke forsøgt at få sonja mortensen fyret. han fik først at vide, at sonja morten-
sen havde været til samtale hos lanza i efteråret 2001. han har ikke konstateret, at sonja
mortensen skulle have været illoyal og har ikke givet udtryk herfor. tværtimod syntes han, at
hun var fantastisk.
       han sagde op, fordi han manglede motivationen og havde det skidt med ikke at kunne
holde sit budget. han vidste ikke på det tidspunkt, hvad han skulle lave, men havde ikke væ-
ret i kontakt med lanza. han var ikke bange for risikoen for at gå ledig, da han havde flere
tilbud liggende fra andre firmaer. han fortalte ingen, hvorfor han havde sagt sin stilling op,
hverken georg harmens eller sine kolleger. han afleverede kundekartoteket den 6. juli 2001.
kartoteket er mapper, som sælgerne har med i deres bil. det er korrekt, at han fik en radio af
georg harmens i afskedsgave. han har ikke anbefalet eller tilbudt lanza-produkter som
hairmix-sælger.
       hans schmidt ringede i slutningen af juli 2001 og spurgte, om han ville være interesse-
ret i at arbejde som sælger hos lanza. de var til et møde med anne marie krogh kort tid her-
efter. de arbejdede i begyndelsen gratis for lanza – på en slags prøvetid, for at se, om de
kunne sælge lanzas produkter, der ikke var af samme kvalitet som hairmix’.
       formålet med hairforce aps var, at det skulle sælge inventar til frisørsaloner. han hav-
de drøftet dette med georg harmens, der havde syntes, det var en god ide. salget af inventar
kom aldrig i gang. først efter fratrædelsen hos hairmix fik han omsætning i selskabet fra sal-
get af lanzas produkter, der foregik gennem dette selskab.
sonja mortensen har forklaret, at hun blev lært op af henning gram og hans schmidt. hun
skulle have mødtes med henning gram og hans schmidt den 2. april 2001, fordi de gerne
                                               - 6 -
ville fortælle hende om noget nyt og spændende, der efter hendes opfattelse ikke havde noget
med hairmix at gøre, men mødet blev aflyst af henning gram. lars mehl havde anbefalet
hende at søge til lanza, og hun havde været til ansættelsessamtale hos lanza inden sommer-
ferien 2001, men fik aldrig nogen tilbagemelding.
heidi nørlev jensen har forklaret, at hun har været hos hairmix siden 7. maj 2001. den dag,
hans schmidt og henning gram sagde op, hørte hun henning gram fortælle en kollega på et
tilstødende kontor, at han skulle ud at rejse jorden rundt med hans familie.
ulla kjærbo har forklaret, at hun var ansat som tekniker hos hairmix fra august 2001 og frem
til maj 2003. forinden havde hun sin egen salon i randers, som udelukkende brugte tigi
produkter. hendes sælger var henning gram.
       omkring årsskiftet 2000/2001 havde hun talt med henning gram om det at være selv-
stændig, og henning gram havde fortalt, at han gerne ville prøve at starte sit eget firma. no-
genlunde samtidig hermed havde han givet hende et lanza permanentprodukt, som hun skulle
afprøve for ham.
       to uger ind i januar gik hun på barsel. da hun kom tilbage, kunne ”hendes piger” for-
tælle, at der ikke havde været besøg af en hairmix sælger hele foråret, og da den nye sælger
kom, var der en masse produkter, hun og hendes piger ikke var blevet introduceret for.
litta larsen, har forklaret, at hun blev ansat i hairmix i marts 2001, hvorefter hun havde en
uges oplæring, hvor hun skiftevis kørte med hans schmidt og henning gram. henning gram
fortalte hende med det samme, at hun kun kunne stole på hans schmidt og henning gram, da
de tre andre kvinder i firmaet stod i et meget tæt forhold til georg harmens. han fortalte hen-
de endvidere, at man havde størst chance for at nå langt i hairmix, hvis man var lyshåret. hun
havde derfor straks planer om at søge væk. efter henning gram og hans schmidt havde for-
ladt stedet, havde de talt med georg harmens om disse intriger og fået ryddet misforståelser-
ne af vejen. på grund af det store skift i stemningen valgte hun at blive i hairmix.
trine volder har forklaret, at hun i august 2001 startede sin egen frisørsalon på fyn. hun har
aldrig handlet med hairmix’ produkter. sidst i juni 2001 fik hun hjemme hos sig selv besøg af
henning gram fra hairmix, som præsenterede hairmix’ produkter. på tidspunktet for hen-
ning grams besøg var salonen endnu ikke færdigindrettet.
                                               - 7 -
        hun havde syntes, at hairmix’ startpakke til 25.000 kr. var for dyr. henning gram men-
te ikke, at hairmix’ produkter var noget for hende, og at det var svært for ham at sælge hende
noget, eftersom han ikke havde set salonen. henning gram udviste absolut ikke interesse i at
sælge hende hairmix’ produkter, men havde i stedet anbefalet hende lanzas produkter, som
han sagde, passede bedre til hendes salon.
        senere kom der en ny sælger fra hairmix. hun oplyste, at hun ikke ville handle med
dem, da hun havde fået den opfattelse fra samtalen med henning gram, at hairmix ikke var
interesseret i at sælge deres produkter til hende.
hans schmidt har forklaret, at henning gram og han sagde op sammen. de kom ikke med
nogen begrundelse for, hvorfor de sagde op, og de blev heller ikke bedt om en. anne marie
krogh ringede ham op sidst på sommeren 2001, og de aftalte at mødes først i august med
henning gram. de startede hos lanza med tre måneders prøvetid. han ønskede i øvrigt ikke
at besvare spørgsmål om sagen. der verserer for tiden erstatningssag mellem hairmix og
ham.
parternes synspunkter
hairmix’ advokat har gjort gældende, at henning gram allerede i foråret 2001 planlagde at
starte konkurrerende virksomhed hos lanza, hvilket i den grad gik ud over hans arbejde for
hairmix.
        fra omkring årsskiftet 2000/2001, mens henning gram var ansat hos hairmix, solgte
og anbefalede han lanzas produkter i stedet for at søge at sælge og anbefale hairmix’ produk-
ter til hairmix’ kunder ud fra de fortrolige oplysninger, der var i kundekartoteket.
        i foråret 2001 forsøgte henning gram at få så mange medarbejdere i hairmix som mu-
ligt over til lanza, hvilket i høj grad lykkedes dem. de forsøgte også at overtale sonja mor-
tensen. da de fandt ud af, at sonja mortensen, som en af de eneste, ikke var interesseret i at
skifte arbejde, søgte henning gram at få hende fyret. i samme periode skabte henning gram
og hans schmidt en dårlig stemning blandt de tilbageblevne ansatte, ved at sprede rygter om
georg harmens.
        henning gram havde i februar og marts 2001 haft længere telefonsamtaler med lederen
af og en ansat i lanza og havde allerede i marts 2001 anskaffet sig den mobiltelefon, han
brugte som sælger for lanza. hans schmidt og henning gram har ikke, trods opfordret hertil
fremlagt telefonliste over, hvilke numre der er ringet til fra disse telefoner, så det må antages,
                                               - 8 -
at telefonerne er blevet brugt til at sælge lanza-produkter til hairmix’ kunder med – også før
deres start hos lanza i august 2001. derudover etablerede henning gram i april 2001 et sel-
skab uden aftale med georg harmens; et selskab, som er blevet brugt til at sælge lanza pro-
dukter igennem med.
       henning grams manglende interesse i hairmix gav sig udtryk i omsætningen. henning
gram havde siden sin start hos hairmix og frem til 2001 med hans schmidt ligget godt over
deres budgetterede omsætning, men lå som de eneste under deres budget for 2001.
       for at få et yderligere forspring i sin etablering med en konkurrerende virksomhed for-
talte henning gram, at grunden til, at han sagde op, var, at han skulle jorden rundt med sin
familie. dette stemmer fint overens med den gave, som georg harmens havde købt til hen-
ning gram. georg harmens ville aldrig som ansvarlig selvstændig sende et informationsbrev
til sine kunder med forkerte oplysninger, som han senere måtte korrigere. derudover afleve-
rede henning gram en fuldstændigt tom pc og et ufuldstændigt kundekartotek. dette betød,
at den nye sælger i området ikke havde sit hjælpemateriale til rådighed og derfor måtte starte
fuldstændig forfra med at indhente data, hvilket over for kunderne virker uprofessionelt.
       henning gram har således bevidst forsøgt at ødelægge hairmix’ forretning og har i den
grad handlet illoyalt overfor hairmix. endvidere har henning gram brugt og slettet fortrolige
oplysninger om hairmix’ kunder, så hans egen virksomhed kunne starte fra et så godt grund-
lag som muligt. herved har henning gram handlet i strid med markedsføringslovens §§ 1 og
10 og dermed handlet erstatningspådragende, jf. markedsføringslovens § 13. hairmix har lidt
et tab i form af manglende indtjening og tab af goodwill.
henning grams advokat har gjort gældende, at henning gram ikke planlagde at starte egen
virksomhed, før han var fratrådt hos hairmix. det var slet ikke nødvendigt, da henning gram
selv har forklaret, at han havde rigeligt med muligheder for at få et job. at henning gram
overfor ulla kjærbo har udtrykt et ønske om at starte sit eget, er ikke i sig selv et bevis for, at
han straks herefter gik i gang med det, og det fremgår ingen steder, at henning gram har for-
søgt at sælge eller har solgt lanza-produkter til ulla kjærbo eller trine volder.
       henning gram har nøje forklaret, at samtalerne med anne marie krogh var et enkelt-
stående tilfælde, hvor han skulle anbefale en tidligere ansat, lars mehl. samtalen havde intet
at gøre med, at han senere startede hos lanza. der er intet grundlag for i denne sag tillige at se
på andre medarbejdere.
       henning grams samarbejde med hans schmidt var en stor succes for hairmix, indtil
deres omsætning gik ned. omsætningsnedgangen skyldtes blandt andet, at henning gram og
                                               - 9 -
hans schmidt i den grad manglede motivationen, dels fordi de syntes, at hairmix’ produkter
for 2001 ikke var gode, og dels at ledelsen i hairmix ikke var optimalt sammensat, blandt
andet var henning gram salgschef, hvilket tog meget af hans tid som sælger.
       henning gram og hans schmidt havde god grund til at opsige deres arbejde. de følte,
at de ikke længere kunne opfylde forventningerne til dem, og arbejdsklimaet var dårligt. hen-
ning gram har ikke begrundet sin opsigelse med, at han skulle på jordomrejse. der var intet
galt med, at han slettede computerens indhold, da computeren ikke havde været brugt til ar-
bejde, hvilket heller ikke var forudsat, da han fik den udleveret.
       henning gram har derfor ikke handlet illoyalt overfor hairmix, og han har derfor ikke
handlet erstatningspådragende. endvidere har hairmix ikke dokumenteret at have lidt et tab.
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges til grund, at henning gram allerede fra årsskiftet 2000/2001 havde planer om at
starte konkurrerende virksomhed, og at dette kom til udtryk ved, at henning gram ikke søgte
at få nye kunder til hairmix, og at han sideløbende med sit job som sælger for hairmix, tilbød
og anbefalede varer fra lanza. derudover havde henning gram telefonisk kontakt med lede-
ren af lanza og en tidligere ansat hos hairmix, der efter 1½ måneds sygemelding var startet
som sælger hos lanza. henning gram havde anskaffet sig en mobiltelefon allerede i marts
2001 med henblik på at bruge denne i den nye virksomhed.
       i april 2001 etablerede henning gram et selskab, der senere er blevet brugt til at sælge
lanzas varesortiment.
       det er ubestridt, at 7 ud af 13 af ansatte hos lanza i august 2001 havde været ansat hos
hairmix, og at alle havde opsagt deres stilling hos hairmix i foråret 2001. henning gram
havde også forsøgt at få sonja mortensen med over til lanza, men da dette ikke lykkedes, og
da sonja mikkelsen på den måde havde fået kendskab til henning grams illoyalitet, prøvede
han at få hende fyret.
       i forbindelse med sin opsigelse oplyste henning gram, at han skulle jorden rundt, hvil-
ke ikke var reelt, men var en melding, der skulle berolige georg harmens.
       ved således at tømme hairmix for medarbejdere, at benytte hairmix’ kundeinformatio-
ner, ikke loyalt at søge at skaffe hairmix kunder eller sælge hairmix’ produkter til de allerede
eksisterende kunder, og ved at henning gram i det hele taget under hele processen ikke in-
formerede hairmix og ved sin opsigelse kom med urigtige beroligende oplysninger, findes
                                             - 10 -
henning gram at have søgt at skaffe sin konkurrerende virksomhed et betydeligt forspring i
forhold til den daværende arbejdsgiver, hairmix.
      opstarten af den konkurrerende virksomhed samtidig med ansættelsen hos hairmix fin-
des derfor under de foreliggende omstændigheder at være i strid med markedsføringslovens §
1 og til dels § 10. henning gram findes herefter at være erstatningsansvarlig for hairmix’ tab,
jf. dansk rets almindelige regler herom, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 2. efter et samlet
og forsigtigt skøn ud fra de oplyste regnskabs- og budgettal for hairmix over skadevirkningen
af henning grams handlinger, herunder især hans misrekommendering af hairmix over for
kunder og medarbejdere, fastsættes erstatningen til 250.000 kr.
      ved fastsættelsen af sagsomkostningerne er der taget hensyn til, at hairmix har haft
ekstraordinære udgifter ved, at ulla kjærbo har måttet rejse fra bulgarien til danmark for at
afgive vidneforklaring.
      henning gram har haft fri proces og har efter det fra hans side oplyste ingen dækkende
retshjælpsforsikring. som følge heraf betaler statskassen sagsomkostninger til hairmix som
nedenfor anført.
      under hensyn til, at de erstatningspådragende forhold er begået af henning gram i for-
bindelse med opstart af egen virksomhed og til hans forhold i forbindelse med sagen i øvrigt,
bestemmes det i medfør af retsplejelovens § 335, at henning gram skal erstatte statskassens
udgifter til hairmix’ og henning grams egen sagsførelse omfattet af den fri proces.
                                 t h i k e n d e s f o r r e t:
henning gram skal inden 14 dage fra denne doms dato til hairmix v/georg harmens betale
250.000 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra den 19. marts 2002, til betaling sker.
      statskassen betaler til hairmix v/georg harmens 45.000 kr. i sagsomkostninger, der
endeligt afholdes af henning gram.
      henning gram erstatter endvidere til statskassen de øvrige udgifter, som denne har haft
på grund af bevillingen til fri proces.
        mogens trepka                        elmer.                    jørgen sieverts
              - 11 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
ikke vidnepligt og edition i den såkaldte lækagesag
kendelse afsagt den 8. februar 2011
sag 158/2010
rigsadvokaten
mod
s og andre, der måtte blive sigtet i sagen
michael dyrby,
rasmus tantholdt,
danmarks radio og
nils giversen
anklagemyndigheden havde anmodet om, at det blev pålagt nyhedschef michael dyrby og
journalist rasmus tantholdt fra tv 2 at afgive forklaring om, hvem der i april 2007 til en
eller flere medarbejdere ved tv 2 videregav fortrolige oplysninger om forsvarets planlagte
udsendelse af jægerkorpset til irak.
anklagemyndigheden havde endvidere anmodet om, at det blev pålagt dr at udlevere kopi
af den lydfil, som journalist nils giversen – mens han var ansat i dr – den 25. januar 2010
optog af en telefonsamtale, hvori det angiveligt nævnes, hvem der i april 2007 videregav
oplysningerne.
højesteret tog ikke anklagemyndighedens anmodninger om vidnepligt og om udlevering af
lydfilen til følge.
landsretten var nået til det samme resultat med en anden begrundelse.


text:
                                           udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 28. november 2007 af sø‐ og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident
michael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, direktør aksel gybel, bankdirektør finn øst
andersson, bankfuldmægtig lis bøgh og sekretariatsleder lars kristiansen.
f 53/06                        ingeniørforeningen i danmark som mandatar for f1, f2 og f3
                               (advokat kim schioldann‐nielsen)
                               mod
                               freescale semiconductor danmark a/s
                               (advokat erik wendelboe christiansen)
sagen drejer sig om, hvorvidt f1, f2 og f3 (i det følgende under ét: sagsøgerne) har krav på
at bevare deres rettigheder efter tildelte aktieoptioner i overensstemmelse med de vilkår, der
var gældende på tildelingstidspunktet, eller om ændringer i ejerforholdene vedrørende
deres arbejdsgiver, freescale semiconductor danmark a/s, kan medføre begrænsninger i
eller bortfald af disses rettigheder.
påstande
                                                    2
ingeniørforeningen i danmark har som mandatar for f1, f2 og f3 nedlagt påstand om, at
freescale semiconductor danmark a/s skal anerkende, at
   ‐   f1 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 2011 motorola stock options tildelt den
       29. oktober 1999 og 90 motorola stock options tildelt den 29. marts 2000,
   ‐   f2 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 1508 motorola stock options tildelt den
       10. januar 2001 og 782 motorola stock options tildelt den 7. maj 2002
   ‐   f3 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 16.764 motorola stock options tildelt
       den 29. oktober 1999 og 751 motorola stock options tildelt den 29. marts 2000
   ‐   for alles vedkommende frem til optionernes udløbstidspunkt på 10‐årsdagen for
       tildelingen på de vilkår, der gælder for ordningen, bortset fra vilkår om
       begrænsninger i adgangen til udnyttelse i anledning af ophør af ansættelsesforholdet
       eller ændringer i selskabskonstruktionen
   ‐   freescale semiconductor danmark a/s er forpligtet til at levere aktierne i forbindelse
       med sagsøgernes udnyttelse af optionerne
   ‐   freescale semiconductor danmark a/s er forpligtet til at erstatte sagsøgernes tab
       beregnet som forskellen mellem markedskursen og udnyttelseskursen på det
       tidspunkt, hvor der gives meddelelse om udnyttelse, såfremt ovenstående påstande
       ikke opfyldes inden 30 dage efter, at f1, f2 og f3 har givet meddelelse om udnyttelse.
freescale semiconductor danmark a/s har påstået frifindelse.
sagen blev oprindelig anlagt ved retten i nibe, hvor freescale semiconductor danmark a/s
har hjemting, og retten i nibe har senere henvist sagen til sø‐ og handelsretten, jf.
retsplejelovens § 226.
ejerforholdene til det sagsøgte selskab
sagsøgerne har i 1999‐2002 som funktionæransatte ingeniører i digianswer a/s fået tildelt
aktieoptioner i dette selskabs daværende moderselskab, motorola inc. i løbet af sommeren
2004 blev aktierne i digianswer a/s overført til freescale semiconductor inc., som var et
oprindelig helejet datterselskab af motorola inc., og den 2. december 2004 blev motorola
                                                 3
inc.s tilbageværende 70 % af aktiekapitalen i freescale semiconductor inc. udloddet som
friaktier til aktionærerne i motorola inc. den 21. april 2005 ændrede digianswer a/s navn til
freescale semiconductor danmark a/s.
motorolas aktieoptionsprogram
i 1990’erne indstiftede motorola et aktieoptionsprogram for ansatte i koncernens selskaber.
medarbejdere modtog herefter hvert år et antal aktieoptioner, der gav ret til at købe aktier i
motorola til en forud fastsat kurs. i forbindelse med tildelingerne modtog medarbejderne et
tildelingsdokument        med    angivelse  af   vilkårene    for tildelingen,   herunder   at
udnyttelsesperioden var 10 år fra tildelingstidspunktet.    da motorola erhvervede aktierne i
digianswer a/s, modtog daværende medarbejdere optioner på køb af aktier i motorola og
indtrådte samtidig i koncernens almindelige aktieoptionsordning.
tildeling af aktieoptioner til sagsøgerne
de optioner, som sagen vedrører, er omfattet af motorolas såkaldte aktieoptionsplaner fra
1998 eller 2000. aktieoptionerne administreres og fortolkes efter begge planer af en komité.
       f1 fik tildelt 2.011 optioner den 29. oktober 1999 og 90 optioner den 29. marts 2000.
udnyttelsesperioden blev fastsat til 10 år. tildelingerne er omfattet af 1998‐planen.
       f2 fik tildelt 1.508 optioner den 10. januar 2001 og 782 optioner den 7. maj 2002.
udnyttelsesperioden blev fastsat til 10 år. tildelingerne er omfattet af 2000‐planen.
       f3 fik tildelt 16.764 optioner den 29. oktober 1999 og 751 optioner den 29. marts 2000.
udnyttelsesperioden blev fastsat til 10 år. tildelingerne er omfattet af 1998‐planen.
motorolas aktieoptionsplan 1998
i aktieoptionsplanen fra 1998 står bl.a.:
      ”2. definitions
      2.1 general definitions
      …
                                                       4
      (a) affiliate. any corporation, partnership, joint venture or other business entity in which
      motorola or a subsidiary holds an ownership interest.
      …
      (jj) subsidiary; subsidiaries. any corporation or other entity in which a fifty percent
      (50%) or greater interest is, at the time, directly or indirectly owned by motorola or by
      one or more subsidiaries or by motorola and one or more subsidiaries …
      …
      4. employee stock options
      …
      4.5 effect of termination of employment on employee stock options:
      …
      (b) termination of employment after the non‐exercise period.
      …
      (viii) by transfer of optionee to an affiliate.
      if the non‐exercise period shall have elapsed or terminated and the optionee’s
      employment with motorola and its subsidiaries shall terminate by reason of the transfer
      of such optionee to an affiliate, the committee shall have the power and authority, in its
      discretion, to determine whether or not any or all of the employee stock options held by
      the optionee shall continue in effect for the remainder of the term of such employee
      stock option or for the period otherwise applicable under the provisions of the plan. any
      employee stock option which the committee permits to continue in effect beyond the
      period otherwise applicable under the plan shall be subject to all of the terms and
      conditions as the committee may impose (with “termination of employment”,
      “employment shall terminate”, “terminates employment”, “employment is terminated”
      or “employment shall have been terminated” or words of like import or intent meaning
      termination of employment with the affiliate).”
tildelingsdokumentet, som blev anvendt i forbindelse med tildeling af optioner efter 1998‐
planen, indeholder bl.a. felter med tildelingsdato, seneste udnyttelsesdato (svarende til ti år
efter tildelingsdatoen) samt udnyttelseskursen (dvs. den kurs, medarbejderne skulle betale,
hvis de ville udnytte optionerne). desuden findes der en henvisning til motorolas intranet,
hvor det på siden http://hr2.mot.com/stockadmin/ var muligt at finde relaterede
dokumenter.
motorolas aktieoptionsplan 2000
af aktieoptionsplanen for 2000 fremgår bl.a.:
      ”6. stock options.
      subject to the terms of the plan, stock options may be granted to participants, at any
      time as determined by the committee. the committee shall determine the number of
      shares subject to each option and whether the option is an incentive stock option.”
af tildelingsdokumentet fremgår bl.a. følgende:
                                                       5
      ”special vesting dates and special expiration dates
      there are events that cause your options to vest sooner than the schedule discussed
      above or to expire sooner than the tenth anniversary of the date of grant. those events
      are as follows:
      …
      change in employment in connection with a divestiture – if you accept employment
      with another company in direct connection with the sale, lease, outsourcing arrangement
      or any other type of asset transfers of any portion of a facility or any portion of a discrete
      organizational unit of motorola or a subsidiary (a “divestiture”), all of your unvested
      options will automatically expire upon termination in direct connection with a
      divestiture and your vested options will expire 12 months after such divestiture or such
      shorter period remaining until expiration as set forth above.
      …
      other information about your options and the plan
      you can find other information about options and the plan on the motorola website
      http://hr2.mot.com/stockadmin. if you do not have access to the website, please complete
      the order form included with these terms and conditions to receive the information.”
forkortelse af udnyttelsesperioden
motorola inc. indgik den 18. juni 2004 aftale med sit datterselskab freescale semiconductor
inc. om at ændre vilkårene for aktieoptioner tildelt ansatte i freescale semiconductor inc. og
dette selskabs datterselskaber, således at udnyttelsesperioden for allerede modnede
optioner blev forkortet fra de oprindelige 10 år fra tildelingen til 1 år fra den 2. december
2004, således at aktieoptionerne skulle være udnyttet senest den 2. december 2005 i stedet
for de oprindelige udløbstidspunkter, som for sagsøgernes vedkommende lå i 2009‐2012.
den 12. november 2004 fik samtlige ansatte pr. e‐mail fra motorola inc. meddelelse om
udskillelsen (i mailen omtalt som spin‐off) af semiconductor inc. fra motorola inc. pr. den 2.
december 2004, og af denne mail fremgik bl.a. følgende:
      ”motorola stock options and sars (vested)
      your motorola stock options and sars will be available for you to exercise for some
      period of time following the spin‐off. to help you understand the time left to exercise
      these options, review the fact sheets at: http://compass.freescale.net/go/148326984. or,
      you may refer directly to your plan documents at:
      http://myhr.mot.com/finances/stock_options/index.jsp.”
udnyttelseskurser for sagsøgernes aktieoptioner
                                                6
banken smith barney har opgjort udnyttelseskurserne for sagsøgernes aktieoptioner. f1’s og
f3’s udnyttelseskurser 29,0325 usd for optioner tildelt den 29. oktober 1999 og 46,9399 usd
for optioner tildelt den 29. marts 2000. f2’s udnyttelseskurs er 18,4324 usd for optioner
tildelt den 10. januar 2001 og 12,9205 usd for optioner tildelt den 7. maj 2002.
       i den af freescale semiconductor inc. og motorola inc. aftalte forkortede
udnyttelsesperiode fra den 2. december 2004 til den 2. december 2005 var kursen for aktier i
motorola inc. på mellem 14,89 usd og 23,59 usd. af motorolas hjemmeside for den 21.
september 2007 fremgik, at kursen på motorolas aktier den dag var 17,89 usd, og de seneste
52 uger forud herfor havde kursen svinget mellem 15,61 usd og 26,30 usd. den 19.
november 2007 var aktien senest handlet på nyse til 16,61 usd.
forklaringer
f3 har forklaret, at han er uddannet ingeniør og blev ansat som softwareudvikler i
digianswer a/s i 1990. han blev medlem af ledelsesgruppen i 2001 som functional manager
inden for softwareudvikling.
       han fik første gang tildelt optioner i oktober 1999. han havde i den forbindelse en
samtale med den daværende administrerende direktør, ole jensen, der fortalte ham, at
firmaet gerne ville beholde kernemedarbejderne, og at man derfor tildelte et antal optioner,
som var betinget af fortsat ansættelse. et par uger senere modtog han et brev, hvoraf det
fremgik, at han modtog 5000 optioner, som skulle modnes henholdsvis januar 2001, januar
2002 og januar 2003 og med en udnyttelsesperiode på 10 år. han ville miste sin ret til
optionerne, hvis han ikke længere var ansat i selskabet. det tildelingsdokument, som han
modtog, kom med posten fra usa 30 dage efter tildelingen sammen med 1998‐planen. det
var derfor ikke nødvendigt for ham at læse på hjemmesiden. udnyttelsesdatoen var udfyldt
således, at den seneste udnyttelsesdato var 10 år efter tildelingsdatoen. der var ikke nogen,
der    gennemgik      tildelingsdokumentet    med    ham.    ingen     af   bestemmelserne  i
tildelingsdokumentet var særligt fremhævet. tildelingsdokumentet var udformet på
engelsk. sproget internt i virksomheden er dansk, men koncernsproget er engelsk.
      ved senere tildelinger af optioner modtog han tilsvarende tildelingsdokumenter. han
har tildelingsdokumenterne derhjemme.
                                                7
      han hørte første gang om udskillelsen af freescale fra motorola i efteråret 2004. han
modtog e‐mailen af 12. november 2004 med information om udskillelsen, men han
informerede ikke sine medarbejdere herom. han modtog mailen, kort før den blev sendt til
alle ansatte. han husker ikke, om der forinden havde været talt om en udskillelse af
freescale fra motorola. i e‐mailen af 12. november 2004 var der bl.a. information om
forkortelse af udnyttelsesperioden. han studsede over det. ledelsesgruppen blev enige om
at undersøge dette nærmere. de fik således en advokat til at udarbejde et notat herom. de
modtog notatet kort før udløbet af den forkortede udnyttelsesperiode.
      han følger med i kursen på motorola‐aktierne. han kender godt smith barneys
hjemmeside med aktiekurser, idet han har handlet derigennem.
f1 har forklaret, at han er uddannet ingeniør og blev ansat hos digianswer a/s i 1998.
      han fik tildelt optioner første gang i oktober 1999 efter en samtale med sin chef, ole
jensen, hvor han fik præciseret en udnyttelsesperiode på 10 år, og at han fortsat skulle være
ansat i selskabet for at udnytte aktierne. han modtog senere tildelingsdokumentet med
posten på sin bopæl. af tildelingsdokumentet fremgik antallet af optioner samt kursen. han
modtog kun et par sider og er derfor ret sikker på, at 1998‐planen ikke var med, men at man
selv skulle printe planen ud fra internettet. dokumenterne blev ikke gennemgået med ham,
og han tænkte ikke nærmere herover, idet han bare var glad for at have fået nogle optioner.
      han hørte om udskillelsen af freescale fra motorola et par måneder før det skete. der
havde været en del snak om, at produktionsdelen skulle udskilles, således at motorola
kunne koncentrere sig om at brande sit navn. umiddelbart før den 2. december 2004 fik han
besked om den forkortede udnyttelsesperiode. han kan ikke huske, om det skete ved et
møde i virksomheden eller pr. e‐mail. han stillede spørgsmål om, hvorvidt det var lovligt at
forkorte udnyttelsesperioden. han husker, at der var et møde, hvor enten den
administrerende direktør eller hr‐medarbejderen orienterede om vilkårsændringerne.
ledelsen ville undersøge, om det var i orden at forkorte udnyttelsesperioden. der blev
iværksat en advokatundersøgelse, som forelå 1‐2 måneder før udløbet af den forkortede
udnyttelsesperiode. motorola fastholdt udløbsdatoen den 2. december 2005. han mener
ikke at have fået skriftlig besked om forkortelse af udnyttelsesperioden, men han vil ikke
udelukke, at han har modtaget e‐mailen af 12. november 2004.
                                                  8
f2 har forklaret, at han blev ansat i 1999, efter at motorola havde overtaget digianswer a/s.
      han hørte første gang om aktieoptionerne i forbindelse med sin ansættelse. han fik
først tildelt optioner i 2001. han fik mundtlig besked om tildelingen af den administrerende
direktør, ole jensen, og f3. et par uger senere modtog han et brev fra usa med
tildelingsdokumentet. der fulgte ikke andre dokumenter med brevet. der var ingen, der
gennemgik tildelingsdokumentet med ham. han tjekkede smith barneys hjemmeside, men
læste ikke bestemmelserne om tildeling på motorolas hjemmeside.
      han kan ikke huske, om tildelingsdokumenterne fra 2001 og 2002 var enslydende. i
2002 har der formentligt været tale om en elektronisk tildeling. han har ikke printet
tildelingsdokumentet       fra  den    elektroniske    tildeling ud   og    har   derfor   ikke
tildelingsdokumentet derhjemme.
      han hørte først om udskillelsen af freescale ganske kort før det skete. han fik besked
om forkortelse af udnyttelsesperioden enten pr. e‐mail eller ved et møde. han kan huske, at
forkortelsen blev diskuteret på et møde, og at der blev protesteret herimod.
christa d. nielsen har forklaret, at hun i 2000 blev ansat som personlig assistent for
freescales administrerende direktør, ole jensen. på daværende tidspunkt hørte hr‐opgaver
under økonomichefen. senere i 2000 blev der på grund af vækst i virksomheden ansat en
hr‐manager, men da der i forbindelse med en prikkerunde igen blev færre medarbejdere i
virksomheden besluttede man, at der fremover alene skulle være en fælles nordisk hr‐
manager, som sidder i sverige.
      hun fik selv tildelt optioner, men har ikke haft noget med selve tildelingen at gøre. det
er dog muligt, at hun har foretaget en indberetning af tildelingen på et excel‐ark, som hun
har sendt til usa. i forbindelse med tildeling af optioner fik hun udleveret papirer, som hun
mener, blev gennemgået på et møde, men hun husker ikke af hvem.
      samtlige ansatte modtog i efteråret 2004 en e‐mail svarende til e‐mailen af 12.
november 2004 med information om udskillelsen af freescale fra motorola. e‐mailen blev
sendt fra usa. hun modtog e‐mailen både som medarbejder og som del af ledelsesgruppen.
der stod bl.a., at udnyttelsesperioden blev forkortet. hun mener, at der blev givet et 12
                                                 9
måneders varsel. medarbejderne stillede spørgsmål til ledelsen om, hvorvidt det kunne
være rigtigt, at udnyttelsesperioden kunne forkortes.
       hun er ikke længere i besiddelse af aktier eller optioner i selskabet. hun solgte sine
aktier i november 2005, men hun ville have ventet, hvis hun havde kunnet gøre dette.
       hun ved ikke, hvor mange medarbejdere, der valgte at udnytte optionerne inden den
2. december 2005.
larry m. parsons har forklaret, at han er vice president i freescale semiconductor inc. han er
ansat i juridisk afdeling, hvor han bl.a. er ansvarlig for overdragelser og giver support til
hr‐afdelingen. han blev ansat hos motorola i 1994 og flyttet til freescale semiconductor
inc. i april 2004. han deltog i forberedelsen af udskillelsen. freescale semiconductor inc. har
ca. 25.000 medarbejdere fordelt på 30 lande, heraf 16 europæiske lande.
       det, der nu er freescale semiconductor inc., svarer til den tidligere driftsafdeling i
motorola, der producerede mikroprocessorer. på grund af nedgang i motorolas salg, valgte
man at dele selskabet op i flere mindre selskaber, herunder freescale semiconductor inc.,
således at også andre producenter kunne fatte interesse for halvlederprodukterne. først
stiftedes freescale semiconductor inc., hvortil man flyttede hele underafdelinger fra
motorola, herunder digianswer a/s, nu freescale semiconductor danmark a/s. i første
omgang blev 30 % af aktiekapitalen udbudt i offentlig handel, mens motorola ejede de
resterende 70 %. motorolas aktionærer modtog efterfølgende de tilbageblevne 70 % af
aktierne i freescale inc. som friaktier. der blev indgået en aftale mellem motorola inc. og
freescale semiconductor inc. vedrørende behandlingen af personalet i forbindelse med
udskillelsen. de motorola‐aktier, der var modnede, forblev motorola‐aktier, mens ikke‐
modnede aktier blev konverteret til freescale‐aktier. på de modnede aktier blev 1998‐
planens punkt 4.5 (b) (viii) anvendt. komiteen skulle således beslutte, hvordan der skulle
forholdes ved opsplitning af selskabet. efter hans opfattelse måtte den konkrete
medarbejdersituation sidestilles med et ophør af medarbejdernes ansættelsesforhold hos
motorola, idet medarbejderne hos freescale ikke længere havde nogen tilknytning til
motorola. det er sjældent, at der har været problemer med at fortolke planen i forhold til de
enkelte lande. af rimelighedsgrunde og administrative årsager valgte man at sondre mellem
modnede og ikke‐modnede aktier. planerne var gældende i alle lande. definitionen af
                                               10
divestiture i tildelingsdokumentet i henhold til 2000‐planen fortolkes forskelligt i forskellige
lande.
       oplysning om udskillelsen blev sendt til samtlige medarbejdere ved e‐mailen af 12.
november 2004, som blev sendt enslydende til alle motorola‐medarbejdere i hele verden.
han var med til at formulere e‐mailen. de har været igennem den samme procedure
vedrørende optionerne i forhold til samtlige 30 landes medarbejdere, og der er alene
kommet klager fra danmark.
      i 1996 blev han involveret i motorolas arbejde med tildeling af aktieoptioner. inden en
tildeling af optioner gennemføres, modtager medarbejderen et brev med tilbud herom.
tilbuddet omtaler ikke udnyttelsesperioden. når det herefter besluttes, at man får tildelt et
antal optioner, modtager man tildelingsdokumentet. alle, der har modtaget optioner efter
1998‐planen, har modtaget et tildelingsdokument pr. post. ved tildelinger efter 2000‐planen
modtog medarbejderne tildelingsdokumentet elektronisk og skulle acceptere tildelingen
elektronisk.
parternes synspunkter
ida’s advokat har gjort gældende, at der ikke er hjemmel til at forkorte udnyttelsesperioden.
udnyttelsesperiodens længde har en værdi, og sagsøgerne havde hæftet sig ved
udnyttelsesperiodens længde, da de fik tildelt optionerne.
       sagsøgerne har modtaget aktieoptionerne som led i ansættelsen hos digianswer a/s.
optionerne er vederlag for arbejde og omfattet af funktionærlovens § 17 a og denne
bestemmelses analogi. der er ganske vist ikke tale om en fratrædelsessituation som nævnt i
funktionærlovens § 17 a, men princippet i bestemmelsen må finde anvendelse på
sagsøgernes situation. den endelige retserhvervelse fandt sted på tildelingstidspunktet,
hvorefter retten til det optjente og udbetalte vederlag ikke kan kræves tilbagebetalt eller
retten hertil begrænses.
       der er ingen som helst ændringer sket i sagsøgernes ansættelsesforhold til digianswer
a/s, nu freescale semiconductor danmark a/s, ved, at dette selskabs ejer, freescale
semiconductor inc., er blevet udskilt fra og således ikke længere er datterselskab af
motorola inc. ansættelsesforholdet mellem sagsøgerne og det sagsøgte selskab freescale
                                                 11
semiconductor danmark a/s er således ganske uberørt, idet det eneste der er sket, er, at en
aktiepost i arbejdsgiverens moderselskab freescale semiconductor inc. har skiftet ejer fra
motorola inc. til motorola inc.s aktionærer. for at bestemmelsen om forkortelse af
udnyttelsesperioden overhovedet kan finde anvendelse efter tildelingsdokumentet i
henhold til 2000‐planen, skal der være sket en ændring i ansættelsesforholdet. det er ikke
tilfældet. der er tale om fortsatte og uforandrede ansættelsesforhold, og sagsøgerne modtog
da heller ikke nogen nye ansættelseskontrakter eller ansættelsesbeviser. der er således intet
aftalemæssigt grundlag for ensidigt at forkorte af udnyttelsesperioden.
      reguleringsbestemmelserne i programmet, hvorefter freescale forbeholder sig at
begrænse værdien af de tildelte aktieoptioner i tilfælde af på tildelingstidspunktet ukendte
og fremtidige ændringer i koncernstrukturen, er ugyldige og skal derfor tilsidesættes, jf.
funktionærlovens § 21.
       reguleringsbestemmelserne kan ikke anses for vedtaget mellem parterne, idet
optionsordningens nærmere indhold ikke er modtaget skriftligt af sagsøgerne, og idet
reguleringsforbeholdet ikke er særligt fremhævet over for sagsøgerne. der har alene været
en samtale mellem sagsøgerne og den administrerende direktør for digianswer a/s, hvor
rettighederne    i  forbindelse   med    tildeling   af optionerne  blev   drøftet, herunder
udnyttelsesperioden på 10 år. der var ikke vedlagt noget regelgrundlag ved fremsendelse af
f3’s tildelingsdokument. der er tale om standardvilkår, som anvendes i hele verden. der er
behov for, at en virksomhed gennemgår særligt begrænsninger ved tildeling af optioner
med medarbejderne. dette er ikke sket. ingen af de tre sagsøgere har fået gennemgået
vilkårene for tildeling af optionerne, herunder bortfaldsvilkår. sagsøgerne modtog alene et
brev fra usa. hertil kommer, at vilkårene er affattet på engelsk, mens virksomhedssproget
internt var dansk. reguleringsbestemmelserne lever ikke op til kravene om klarhed.
       reguleringsbestemmelserne har under alle omstændigheder ikke hjemmel i aftalen
mellem parterne.
       i forhold til 1998‐planen er der utvivlsomt ikke hjemmel til forkortelse af
udnyttelsesperioden. forkortelse af udnyttelsesperioden i henhold til 2000‐planen kræver en
”divestiture”‐situation.    en      sådan     situation  opstår,   når     de    amerikanske
konkurrencemyndigheder pålægger et selskab at skille sig af med nogle af sine aktiviteter.
dette er ikke tilfældet her. der var alene tale om en forretningsmæssig begrundelse for
                                                12
udskillelse af halvlederproduktionsdelen af selskabet, ikke en tvangsmæssig situation,
ligesom der ikke skete ændringer internt i det danske selskab.
       såfremt retten måtte finde, at funktionærlovens regler ikke finder anvendelse, må
aftalen anses for ugyldig i medfør af aftalelovens § 36. sagsøgerne har ingen indflydelse haft
på, at den situation, som freescale semiconductor danmark a/s påberåber sig som
grundlag for forringelser i sagsøgernes erhvervede rettigheder, måtte opstå, idet
beslutningen om udskillelse af et freescale semiconductor inc. som et selvstændigt selskab
fuldt og helt blev truffet af moderselskabet i usa og under alle omstændigheder ikke af
sagsøgerne.    der   er   tale  om    verdensomspændende        og   vanskeligt   tilgængelige
standardvilkår. det kan ikke forventes, at ansatte, der får tildelt aktieoptioner, undersøger
vilkårene herfor nærmere på internettet.
       freescale semiconductor danmark a/s vil, såfremt freescale semiconductor danmark
a/s ikke efterkommer sagsøgernes påbud om udnyttelse af aktieoptionerne, misligholde
den indgåede aftale og vil være erstatningsansvarlig for sagsøgernes økonomiske tab som
følge af freescale semiconductor danmark a/s’ misligholdelse.
       erstatningen må opgøres som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedskursen
på udnyttelsestidspunktet. parterne er enige om, at hvis retten kommer frem til, at der er et
ansvarsgrundlag, kan sagsøgernes erstatningsopgørelse lægges til grund.
freescales advokat har gjort gældende, at der foreligger en bindende aftale mellem parterne
vedrørende de vilkår, som freescale semiconductor danmark a/s påberåber sig, og heri er
der tilstrækkelig hjemmel til, at freescale semiconductor danmark a/s kan gøre bortfald
gældende som sket. til tildelingsdokumenterne var der knyttet en række vilkår, herunder
vilkår om, at udnyttelsesperioden for modnede optioner kunne forkortes. ved tildelingen
blev der henvist til en hjemmeside med vilkårene, ligesom der var mulighed for at bestille
vilkårene i en papirudgave. freescale semiconductor danmark a/s har alene handlet i
overensstemmelse med de betingelser, som var gældende for tildeling og for sagsøgernes
erhvervelse af aktieoptioner. det er uden betydning, at tildelingsdokumentet og vilkårene er
affattet på engelsk, idet engelsk anvendes som koncernsprog. vilkårene er tilstrækkeligt
fremhævet. det er ikke en gyldighedsbestemmelse, at medarbejderne sætter sig ind i
                                                 13
vilkårene. det er tilstrækkeligt, at medarbejderne – som her ‐ ved, at der findes vilkår for
tildelingen af optioner.
       det er ved en virksomheds udarbejdelse af et incitamentsprogram baseret på
ejerandele nødvendigt at indsætte reguleringsbestemmelser, som gør det muligt at tilpasse
programmet til ændringer i virksomhedsstrukturen. sagsøgerne må således respektere
sådanne reguleringsbestemmelser og justeringer i henhold til disse, idet disse bestemmelser
er sædvanlige og lovlige og udgør en integreret del af optionsprogrammet. der er ikke
noget odiøst i, at en virksomhed ensidigt fastsætter vilkår for tildeling af optioner, heller
ikke i dansk ret. sådanne vilkår er ikke i strid med aktieoptionsloven.
      det følger af de fremlagte tildelingsdokumenter og generelle aktieoptionsprogrammer,
at det var et vilkår for de tildelte optioner, at optionshaverne måtte tåle ændringer i
udnyttelsesperioden mv. i disse særlige situationer, herunder ved ændringer i motorolas
koncernstruktur som den foreliggende, der førte til, at optionshaverne ikke længere var
beskæftiget indenfor motorola koncernen. det er stort set umuligt at forudse enhver
ændring af virksomhedens forhold. ændringerne i koncernstrukturen blev vedtaget ud fra
fornuftige, økonomiske overvejelser.
      sagsøgerne     har  således    været   bekendt     med    aktieoptionsprogrammerne      og
tildelingsdokumenterne samt de naturlige forudsætninger, som lå til grund for
optionstildelingerne, og dermed også med adgangen til at ændre udnyttelsesperioden som
sket. f2, der har fået tildelt sine optioner i henhold til 2000‐planen, har fået
reguleringsbestemmelserne i hånden, idet disse var trykt på tildelingsdokumentet. ved
tildelinger efter 1998‐planen til f1 og f3 var der udtrykkelig henvisning til planen. på denne
baggrund er der ikke grundlag for at tilsidesætte den gennemførte ændring af optionernes
udnyttelsesperiode.
      der er tale om bindende aftaler mellem sagsøgerne og freescale semiconductor
danmark a/s. funktionærlovens § 17 a, eller en analogi til denne, er alene relevant i
fratrædelsessituationer,   mens     ændringen     af   ordningernes    udnyttelsesbetingelser   i
nærværende sag er sket helt uafhængigt af, om medarbejderne har fratrådt deres stillinger.
reguleringsbestemmelserne        kan    derfor    ikke   tilsidesættes   med    henvisning    til
funktionærloven.
                                                   14
      der er heller ikke grundlag for at tilsidesætte de af freescale semiconductor danmark
a/s påberåbte vilkår om bortfald efter aftalelovens § 36, idet der hverken er tale om
urimelige     bestemmelser     eller   bestemmelser      i  strid  med     redelig   handlemåde.
reguleringsbestemmelserne er derimod fastsat i selskabets legitime interesse.
sø‐ og handelsrettens afgørelse
det lægges til grund, at aktieoptionerne blev tildelt sagsøgerne som led i deres
ansættelsesforhold hos freescale semiconductor danmark a/s, og at optionerne efter deres
indhold ved tildelingen havde en udnyttelsesperiode på 10 år.
      det lægges endvidere til grund, at sagsøgerne til stadighed har været ansat på i øvrigt
uændrede ansættelsesvilkår i freescale semiconductor danmark a/s uanset de ændringer,
som i 2004 blev gennemført med hensyn til ejerforholdene vedrørende det amerikanske
selskab, freescale semiconductor inc., som ejer det danske selskab.
      sagsøgerne f1 og f3 er således ikke blevet overført til nogen ”affiliate”, jf. 1998‐planens
pkt. 4.5 om ”effect of termination of employment on employee stock options”, underpkt.
(b) om ”termination of employment after the non‐exercise period”, underpkt. (viii) “by
transfer of optionee to an affiliate”, og den komité, der er omtalt i planen, har således ikke
haft hjemmel til at ændre indholdet af disse sagsøgeres aktieoptioner, idet denne
bestemmelse i 1998‐planen kun hjemler, at der sker ændring af indholdet af aktieoptioner,
der er tildelt en ansat (”optionee”), hvis den pågældendes ansættelse ”with motorola and
its subsidiaries” (jf. planens pkt. 2.1.jj) er ophørt ”by reason of the transfer of such optionee
to an affiliate”.
      sagsøgeren f2 har ikke skiftet ansættelse som beskrevet i 2000‐planens og
tildelingsdokumentets afsnit om ”change in employment in connection with a
divestiture”, og den komité, der er omtalt i planen, har således heller ikke haft hjemmel til
at ændre indholdet af de aktieoptioner, som han er blevet tildelt under 2000‐planen.
      der er ingen dokumentation for, at de ændringer i indholdet af aktieoptionerne, som
sagen angår, er foretaget af den komité, som er omtalt i og på grundlag af de ovenfor
omtalte bestemmelser i planerne, og ikke blot ved aftalen af 18. juni 2004 mellem motorola
inc. og dette selskabs daværende datterselskab freescale semiconductor inc.
                                                    15
     uanset om dette måtte være tilfældet, findes freescale semiconductor danmark a/s i
hvert fald under de omstændigheder, der foreligger i sagen, at måtte være afskåret fra at
gøre disse ændringer af indholdet af og vilkårene for de tildelte aktieoptioner gældende
over for sagsøgerne, idet disse ved tildelingen af optionerne har fået ret til at købe aktier på
de vilkår, som fremgik af planerne og tildelingsdokumenterne, og idet de efterfølgende
ændringer må anses foretaget rent ensidigt af freescale semiconductor danmark a/s og
ejerkredsen til dette selskab og alene i disses interesse.
     sagsøgernes påstande tages derfor til følge.
                                 thi kendes for ret
freescale semiconductor danmark a/s skal anerkende, at
   ‐   f1 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 2011 motorola stock options tildelt den
       29. oktober 1999 og 90 motorola stock options tildelt den 29. marts 2000,
   ‐   f2 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 1508 motorola stock options tildelt den
       10. januar 2001 og 782 motorola stock options tildelt den 7. maj 2002
   ‐   f3 er berettiget til helt eller delvist at udnytte 16.764 motorola stock options tildelt
       den 29. oktober 1999 og 751 motorola stock options tildelt den 29. marts 2000
   ‐   for alles vedkommende frem til optionernes udløbstidspunkt på 10‐årsdagen for
       tildelingen på de vilkår, der gælder for ordningen, bortset fra vilkår om
       begrænsninger i adgangen til udnyttelse i anledning af ophør af ansættelsesforholdet
       eller ændringer i selskabskonstruktionen
   ‐   freescale semiconductor danmark a/s er forpligtet til at levere aktierne i forbindelse
       med sagsøgernes udnyttelse af optionerne
   ‐   freescale semiconductor danmark a/s er forpligtet til at erstatte sagsøgernes tab
       beregnet som forskellen mellem markedskursen og udnyttelseskursen på det
       tidspunkt, hvor der gives meddelelse om udnyttelse, såfremt ovenstående påstande
       ikke opfyldes inden 30 dage efter, at f1, f2 og f3 har givet meddelelse om udnyttelse.
freescale semiconductor danmark a/s skal inden 14 dage til ingeniørforeningen i danmark
som mandatar for f1, f2 og f3 betale 25.000 kr. i sagsomkostninger, heraf 500 kr. i retsafgift.
                                 16
aksel gybel                                               lis bøgh
                           michael b. elmer
                            (retsformand)
finn øst andersson                                  lars kristiansen
                                 (sign.)
                              ___ ___ ___
                   udskriftens rigtighed bekræftes
                   p.j.v. sø- og handelsretten, den