text:
                             højesterets dom
                           afsagt onsdag den 13. april 2016
sag 98/2015
(1. afdeling)
ikast-brande kommune
(advokat yvonne frederiksen)
mod
ingeniørforeningen ida som mandatar for a
(advokat kim schioldann)
biintervenient til støtte for ikast-brande kommune:
kommunernes landsforening
(advokat yvonne frederiksen)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 29. april 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, jon stokholm,
henrik waaben, lars hjortnæs og anne louise bormann.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
af specifik helbredsattest af 13. juli 2010 udstedt af as egen læge, hvorfra der er citeret i sø-
og handelsrettens dom, fremgår forud for det, der er citeret i dommen, af rubrikken ”sygehi-
storie og igangværende behandling”:
       ”pt. pådrog sig refleksdystrofi i forbindelse med trafikuheld, hvor hun fik en skarpkan-
       tet bageplade lige ind mod sin højre arm. det medførte ovenstående diagnose, som er en
       velbeskrevet tilstand, som er ret invaliderende, så længe den er aktiv. sygdommen kan
                                                 - 2 -
       være invaliderende på det lange sigt, men oftest går det i ro, og mange patienter kan
       komme tilbage til normal funktion igen efter nogle års aktivitet. der er desværre ingen
       behandlingsmulighed, kun lindrende behandling. symptomerne består i nedsat funktion
       i ekstremiteten, mest på baggrund af voldsomme smerter og ubehag ved mindste berø-
       ring af ekstremiteten. bare dét at have et stykke stof hen over er umuligt.
       pt. er byplanlægger og kan langt hen ad vejen fungere som dette, er dog ikke i stand til
       at bruge armen til transport, må bruge offentlige transportmidler, hvilket også er ar-
       bejdshæmmende i hendes nuværende erhverv. hun er kraftigt medicineret med antiepi-
       leptisk medicin, som har betydelig lindrende effekt, men ikke kan fjerne patientens
       symptomer.
       derudover har hun en udtrætbarhed og skal gå til en del behandling.
       hendes aktuelle funktionsniveau er nu på ca. 20 timer inkl. transport. det vil hun være i
       stand til at gennemføre resten af aktivitetsperioden. herefter forventer jeg, at hun vil
       være i stand til at gå betydeligt op i tid, evt. fuldstændig raskmeldes. det forventer jeg
       vil ske inden de næste to år er gået.
       jeg mener, at patientens jobtilpasning er optimal, som den er nu. hun har dog brug for
       kun 15 timers tilknytning til jobbet pga. transporttiden, for at komme sig og få tid til at
       gå til den nødvendige fysioterapibehandling.”
forklaringer
der er afgivet forklaring af hans jørgen laursen, poul hvidberg-hansen og søren hemdorff
og supplerende forklaring af karina kisum jensen og marianne davidsen galsgaard.
karina kisum jensen har forklaret bl.a., at hun er planchef i ikast-brande kommune og har
været det siden 2008. i ikast-brande kommune har man valgt at dele fagområderne op, så
man specialiserer sig inden for enten kommuneplanlægning eller lokalplanlægning. baggrun-
den er, at det er specialiseret arbejde, så man er nødt til at have nogle med fokus på lokal-
hhv. kommunalplanlægning. det er en anderledes måde at gøre det på. hendes erfaring er, at
det er en almindelig måde i mindre kommuner, hvor der ikke er så mange planlæggere.
planlæggere har et tæt samarbejde med projektplanlæggere. det er vigtigt med kontinuitet.
forskellen på kommuneplanlægning og lokalplanlægning er stor. en kommuneplan er en 12-
årig strategisk plan, som redigeres hvert fjerde år, og som udarbejdes i tæt samarbejde med
politikkerne i kommunen og med virksomhederne. kommuneplanlæggerne arbejder meget
med workshops og har mange møder med politikerne i kommunen, især om eftermiddagen og
aftenen. lokalplanlæggerne har typisk flere opgaver, som de løser på samme tid. hovedparten
af arbejdet går med at udarbejde lokalplanerne. det er ca. 85-90 % af tiden. lokalplanlæg-
gerne har et meget direkte samarbejde med virksomheder og disses projektledere.
                                               - 3 -
de fem medarbejdere, der er ansat som planlæggere, er alle akademisk uddannede.
kommuneplanlæggerne er arkitektuddannede, og lokalplanlæggerne er ingeniører. de er alle
ansat på 37 timer. det er et krav, at de skal være ansat på 37 timer. der er mange opgaver, og
derfor er der ikke mulighed for mindre end 37 timer. hun har én gang siden 2008, hvor hun
blev chef, modtaget en anmodning om nedsat tid. det var en, der kom tilbage fra barsel. hun
blev nedsat med 3 timer om ugen. hun er ikke bekendt med planlæggere på under 37 timer,
heller ikke før 2008.
lokalplanlæggerne har arbejdet med lokalplaner som deres primære opgave. det er nødven-
digt med en høj grad af fleksibilitet og tilgængelighed, fordi lokalplaner laves efter ønske fra
virksomheder. i kommunen oplever de tit, at virksomheder har et akut behov for vedtagelse af
nye planer, for at deres opgaver kan løses. derfor skal det tit gå hurtigt. virksomhederne er
ofte ikke opmærksomme på lokalplanlægning. der er et behov for en løbende dialog med
virksomhederne for at udarbejde en lokalplan. lokalplanlæggerne bliver derfor tovholdere på
en lokalplan.
lokalplanlæggerne sidder med 10-12 planer hen over et år. lokalplanlæggerne udfører arbej-
det med lokalplanerne alene, men er meget afhængige af fagligt input fra de tekniske kolle-
gaer. lokalplanlæggerne er også tovholdere for de eksterne projektudviklere, som kun skal
have én person at gå til i kommunen.
en projektudvikler er typisk en virksomhedsansat eller -ejer. virksomhederne er oftest utål-
modige, og virksomhederne er mange gange allerede klar til at få en byggetilladelse, når de
retter henvendelse til kommunen. byggetilladelse kan først gives, når lokalplanen er udarbej-
det. hvis det tager for lang tid at udarbejde en lokalplan, kan det måske få en virksomhed til
at gå til en anden kommune. går en virksomhed til en anden kommune, vil det betyde, at der
mistes arbejdspladser. virksomhederne har byrådets fokus, da det handler om arbejdspladser
og skatteindtægter.
virksomhederne vurderer ikast-brande kommune godt. dansk industri har inden for en fem-
årig periode i fire år vurderet kommunen som nr. ét og som nr. to det sidste år i en undersø-
gelse om bl.a. kommuners erhvervsvenlighed. hun hører, at virksomhederne lægger vægt på,
                                                 - 4 -
at ikast-brande kommune har en høj grad af tilgængelighed. der er mulighed for at få kon-
takt og dialog.
lokalplanprocessen kan tage i gennemsnit ni måneder. hun var nødt til at tage a af lokal-
planlægningen, fordi hun ikke kunne imødekomme de ovenstående krav.
et lokalplansforløb starter typisk med en henvendelse angående udarbejdelse af et projekt.
der holdes herefter et møde, hvor der drøftes ønsker og behov, og om projektet er planmæs-
sigt holdbart. der tages på besigtigelse ude på stedet. allerede her er udpeget en ansvarlig
lokalplanlægger til opgaven. lokalplanlæggeren har fremefter den direkte kontakt. i samar-
bejde med projektlederen laves en beskrivelse af projektet om eksempelvis vejadgang, forhold
til naboer mv. beskrivelsen drøftes på møder internt i kommunen. der kan være eksterne med
til disse møder, hvis der er andre interesser, der også skal varetages.
a kunne kun arbejde 20 timer og kun om formiddagen. det gav udfordringer, da møderne
blev tilpasset efter virksomhedernes behov. det var problematisk, at møderne ikke kunne hol-
des om eftermiddagen. den løbende telefoniske kontakt var også et problem, hvis det var
kollegaerne, der skulle tage as telefon, fordi de ikke kunne gå i dialog, da de ikke eller kun
overfladisk kendte til as lokalplaner. dette ansvar kan ikke deles. der kunne være udfordrin-
ger i forhold til besigtigelserne. i hvert fald hvis a skulle køre i bil. a kunne ikke skifte gear i
en bil.
for den videre del af forløbet gav det udfordringer, når der med jævne mellemrum blev af-
holdt borgermøder, som afholdes, når borgerne er hjemme sidst på eftermiddagen og først på
aftenen. det var et problem, at det ikke var muligt for a at deltage i den offentlige dialog.
som led i en offentlig høring, der normalt varer otte uger, er man i kontakt med de berørte
parter. disse ringer typisk og får en dialog og for at give udtryk for deres bekymringer og få
afklaret nogle ting. det er også kutyme, at man tager ud til de berørte parter ude på stedet og
får en drøftelse af, hvilken betydning et projekt har. a havde heller ikke mulighed herfor, da
sådanne møder typisk lå om eftermiddagen.
                                                - 5 -
udarbejdelse af en lokalplan strækker sig over mange måneder. i nogle måneder er der en
intens dialog, som nødvendiggør tilgængelighed, og det nødvendiggør længere arbejdsdage.
nogle gange bliver kommunen bedt om at køre en lokalplan direkte i byrådet. det kræver et
stort arbejde af planlæggeren at få en sådan lokalplan klar til tiden.
beslutningen var allerede ved deltidssygemeldingen, at a ikke kunne varetage en lokalplan,
og det var a ikke uenig i. hun har heller ikke hørt, at ida skulle have været uenig heri. det
var hende, der som leder traf beslutningen.
det, der var tilbage i stillingen, var ad hoc opgaver, som ikke var underlagt samme tidspres
som lokalplanlægning. det var nogle af disse opgaver, som a varetog og også løste tilfreds-
stillende. de kunne som udgangspunkt varetages om formiddagen, da de ikke krævede det
samme kollegasamarbejde, men dog en dialog med eksempelvis tekniske kollegaer.
a var præget af sin situation, og hun var træt og nok også ked af det. derfor distancerede hun
sig nok fra kollegaerne og kom til at sidde alene med opgaverne.
det var en udfordring, at a kun var der om formiddagen, da hun skulle i dialog med kolle-
gaer, og kollegaerne havde også brug for at komme i kontakt med hende, eksempelvis hvis en
borger var i røret. det var en udfordring, at arbejdet skulle tilpasses hende.
a kunne kun arbejde med venstre hånd. arbejdet gik derfor langsommere. a gav også udtryk
for, at hun var meget træt, og at hun blev mere og mere træt i løbet af formiddagen, så hun
kunne ikke arbejde, som hvis hun var frisk. a havde også brug for at drøfte ikke arbejdsrelate-
rede ting, fordi hun havde det dårligt. hun drøftede dette med de nærmeste kollegaer og trak
sig fra de mere fjerne, eksempelvis de tekniske kollegaer. hun holdt også op med at gå til fro-
kost. derfor var der reelt ikke en arbejdstid på 20 timer, men på 10 timer.
hvis de andre lokalplanlæggere skulle have taget alle lokalplaner og a alle ad hoc opgaver,
ville det have betydet et stort arbejdspres for de to andre. ad hoc opgaver er de opgaver, som
anses for fagligt udviklende. lokalplanerne er rugbrødsarbejde. der er behov for at have ad
hoc opgaver for at kunne udvikle sig fagligt, men også til at fylde de perioder ud, hvor der er
                                               - 6 -
et slip i en lokalplanproces. det ville gøre stillinger som lokalplanlæggere mindre attraktive,
hvis de ikke indeholdt ad hoc opgaver. det ville medføre, at folk ville søge et andet sted hen.
kommuneplanarbejdet er noget helt andet end lokalplanarbejdet, og a ville fagligt kunne
have løst opgaven, men hun ville have haft vanskeligt ved at arbejde med kommuneplaner, på
grund af måden dette arbejde var tilrettelagt.
ikast-brande kommune har besluttet at arbejde ”inddragende”. det betyder workshops og
borgermøder, som ofte ligger sidst på eftermiddagen, om aftenen og om lørdagen. det var
hendes opfattelse, at a ikke ville kunne varetage denne opgave. a havde udtrykkeligt givet
udtryk for kun at kunne arbejde om formiddagen.
det traditionelle tillægsarbejde fylder højst 10 % af kommuneplanarbejdet. der laves 5 til 10
tillæg om året, som tager en dags arbejde. det svinger lidt med hensyn til kompleksiteten.
i forbindelse med beslutningen om at opsige a konsulterede hun direktør hans jørgen laur-
sen. hun har haft en dialog gennem hele forløbet med ham og den øvrige ledelse. de drøftede
personalet, og hvad der kunne gøres for a.
de drøftede rigtig mange ting. eksempelvis om der var andre, som på ”teknisk område”
kunne supplere. det var ikke muligt, da a havde en byplanlægningsuddannelse. hun er civil-
ingeniør med speciale i byplanlægning. de overvejede, om hun kunne sidde et andet sted,
men det var ikke muligt med hendes specialisering. der var ingen sammenlignelige fagområ-
der. de konkluderede, at det ikke var muligt at have hende på 20 timer.
de overvejede at ansætte en anden planlægger på 20 timer, men stillingen ville ikke kunne
deles op, for så ville den anden medarbejder sidde der om eftermiddagen, og tilgængeligheden
ville derfor alligevel ikke være til stede. også hvis vedkommende i stedet skulle have været
der om formiddagen, ville det ikke løse problemet. det var ikke en overvejelse, de havde haft,
om begge skulle være der om formiddagen, det ville måske kunne have ladet sig gøre. det
afgørende var, at man havde vanskeligt ved at løse opgaven med en halvtidsstilling. der var
også et pladsmæssigt problem, men det ville nok kunne løses.
                                               - 7 -
der er ikke mange, der søger stillinger i ikast-brande kommune, og dem, der er, kommer
langvejs fra. de troede ikke på, at det kunne fungere. det var kontinuiteten, der var afgørende.
hans jørgen laursen har forklaret bl.a., at han er direktør for teknisk område i ikast-brande
kommune.
a er uddannet civilingeniør med speciale i byplanlægning. kun i planafdelingen er der med-
arbejdere med denne kompetence. organisationen er meget specialiseret, og medarbejderne er
kompetencemæssigt matchet.
planmedarbejderne er specialiserede. det er ikke muligt at flytte rundt på folk, da man bliver
ansat til målrettet at løse opgaver i et bestemt team.
ikast-brande kommune lægger vægt på at være en erhvervsvenlig kommune. det er ikke en
bosætningskommune, men de lever af erhverv og produktion; eksempelvis inden for energi,
tekstil, landbrug og formidling af fødevarer. de er begunstiget af mange store virksomheder
med mange ansatte, herunder siemens og nogle lige derunder størrelsesmæssigt. derfor er det
vigtigt for byrådet, at der er fokus på erhvervslivet, og dermed er det også vigtigt for dem. det
er vigtigt at skabe disse rammer, da det er afgørende for velfærd og vækst. i dette område af
danmark skal man kæmpe for at tiltrække virksomheder og arbejdspladser. de kommer ikke
af sig selv.
kravene til medarbejderne afspejler kravene generelt i kommunen. medarbejderne skal være
tilgængelige og give en kompetent sagsbehandling, og at man skal være hurtig til at give svar
og løse opgaver.
han mener, det er en nødvendighed med 37 timer i forhold til tilgængeligheden. virksomhe-
derne får en kontaktperson med ansvar for deres opgave. de har helhedssagsbehandling. den
enkelte sagsbehandler har ansvar for opgaverne fra a til z og disses løsning. lokalplanlæg-
gerne er således ansvarlige for alle dele i processen.
tempo betyder også meget. hvis der var deltidsansatte, er det klart, at løsningen af en opgave
ville tage længere tid, fordi en deltidsansat kun ville kunne arbejde med en opgave en halv
                                                - 8 -
dag ad gangen. det er ikke rimeligt for virksomhederne, at det vil tage længere tid, og det er
derfor ikke politisk acceptabelt. der bliver fulgt op på det i kommunen.
han blev involveret i as forløb fra dag ét qua ledelsesstrukturen i ikast-brande kommune,
hvor de har en tæt dialog. han er fra start af blevet kontinuerligt informeret af karina kisum
jensen ved statusmøder hver 14. dag. han har hele tiden været orienteret og har drøftet sagen
med karina kisum jensen. han er som overordnet chef sparringspartner for karina kisum
jensen.
efter sommerferien 2010 havde de en mere konkret drøftelse af, hvad der skulle ske. over-
ordnet drøftede de, hvad de kunne gøre. de var underlagt, at de skulle kunne løse opgaverne.
der var ikke en slutperiode for as situation på under to år. derfor mente de, efter en efter
hans mening relativ lang periode, at de skulle finde en varig løsning, og derfor mente de, at a
skulle opsiges. de blev også presset af de andre medarbejdere, der løste as opgaver.
forslaget fra a og ida var, at man delte stillingen op. det vurderede de ikke, var en holdbar
løsning af de ovennævnte grunde. to halvtidsmedarbejdere ville ikke kunne løse opgaverne
efter ikast-brande kommunes retningslinjer om tilgængelighed og hurtig sagsbehandling. det
giver ikke mening at have en medarbejder om formiddagen og en om eftermiddagen. man
kunne ikke få to deltidsansatte til at varetage lokalplanarbejdet i fællesskab på grund af hen-
synet til dialogen med virksomhederne, men også af hensyn til den interne dialog i afdelin-
gerne. der skal sagsbehandleren være til stede. han har svært ved at forestille sig, at man om
formiddagen skulle kontakte den ene og om eftermiddagen den anden. det ville være ineffek-
tivt. to om samme lokalplan ville forudsætte en større tilstedeværelse. man ville da skulle
ansætte en anden til andre opgaver.
det, der gør, at det tager længere tid, er, at de har ”helhedssagsbehandling” i ikast-brande
kommune. derfor arbejdes der for at lave en lokalplan så hurtigt som muligt. tidsplanen af-
hænger af typen af lokalplan. der er et politisk krav om en hurtig sagsbehandling. det bety-
der, at medarbejderne skal arbejde hurtigt.
en lokalplan varierer meget tidsmæssigt alt efter typen, men tager det eksempelvis 40 timer,
vil den være færdig efter 1-2 uger, og sagsbehandlingstiden er så afhængig af de timer, der er
                                              - 9 -
til rådighed for medarbejderen. man kan ikke komprimere antallet af timer. man kan arbejde
med flere lokalplaner på en gang, når der eksempelvis er stilstand i de andre. således arbejdes
der kun på en lokalplan i de intense perioder, som eksempelvis er i opstartsperioden.
de kunne ikke finde alternative opgaver at placere hos a, som kunne aflaste de andre tilsva-
rende. derfor ville de have skullet etablere en ny stilling, og det var der ikke økonomisk
ramme til. de gjorde sig også overvejelser om at overføre a til andre afdelinger. de under-
søgte alle muligheder. men der var ikke andre stillinger i andre afdelinger, som a havde
kompetence til. der var ikke brug for as specialistfunktion i andre afdelinger.
afdelingens økonomiske situation er anspændt. de har lavet en plan, hvor de fra 2012-2018
skal reducere den administrative organisation med 20 %. det betyder, at de skal arbejde ef-
fektivt, og de skal hele tiden tænke på, hvordan de skal løse opgaverne. de skal være innova-
tive. der er ikke råd til at opnormere. tværtimod.
i 2010 var det den samme situation, der var bare ikke lavet en plan for det. siden 2007 har de
været udsat for reduktion i økonomien. i 2010 skulle de reducere budgettet med 130.000.000
kr. derfor var det ikke muligt at opnormere. de blev også reduceret i 2010 på det tekniske
område. årsagen til de løbende reduktioner er den generelle situation i alle kommuner.
marianne davidsen galsgaard har forklaret bl.a., at der er ca. 44.000 borgere i thisted kom-
mune. i ikast-brande kommune er der 48.000.
ved udarbejdelse af lokalplaner i thisted kommune, er der en medarbejder, der er tovholder.
derudover er der kvalitetskontrol af de andre planlæggere. en lokalplanlægger arbejder selv-
stændigt med en lokalplan.
fordelen ved, at kun én medarbejder arbejder med en lokalplan er, at vedkommende da ken-
der lokalplanen og har kontakten til bygherren. der er også den fordel, at hun som chef kun
skal tale med en medarbejder om en lokalplan. hvis en medarbejder bliver syg, skal de andre
sætte sig ind i vedkommendes lokalplaner, og det giver mere ekstraarbejde.
                                              - 10 -
en 20 timers stilling vil medføre, at man i afdelingen ville skulle afvente, at vedkommende
medarbejder er der for at svare på spørgsmål mv., og det vil give forsinkelser hele vejen igen-
nem planprocessen. hvis man ikke kan få fat i medarbejderen, er der eksempelvis en anden
medarbejder, der skal sætte sig ind i lokalplanen. det vil være hendes vurdering, at det ville
tage længere tid og medføre flere ressourcer, også for hende som chef, da hun så ville skulle
svare på spørgsmål. hun har ikke ressourcer til, at der er flere planlæggere, der samarbejder
om en lokalplan.
man bliver bedre til de opgaver, man sidder meget med, men omvendt bliver planlæggerstil-
lingerne mere interessante, hvis spændvidden af opgaverne er brede. derfor vil det gøre
planlæggerstillingerne mindre interessante, såfremt ad hoc opgaverne blev placeret hos én
medarbejder. afdelingen ville blive mere sårbar over for fravær, hvis nogle medarbejdere sad
med planlæggeropgaver og andre med ad hoc opgaver.
hun har stadig kun fuldtidsansatte i sin afdeling. den ”halve” medarbejder, som hun forkla-
rede om for sø- og handelsretten, arbejder også med landzoneplanlægning. hun ser landzo-
neadministration som en del af landsplanlægningen. den ”delte” medarbejder arbejder pri-
mært med lokalplaner, kommuneplantillæg og med landzonetilladelser. medarbejderen plan-
lægger sit arbejde efter opgaverne og sidder fysisk og organisatorisk i hendes afdeling. den
”halve” medarbejder har mulighed for at dedikere 37 timer til planafdelingen, hvis der er be-
hov herfor, og hun koordinerer sin tid med en medarbejder, der arbejder fuldtids med landzo-
neadministration.
poul hvidberg-hansen har forklaret bl.a., at han er afdelingsleder for plan og byggeri i ods-
herred kommune.
han har været formand for planfaggruppen ktc (kommunal teknisk chefforening), som er
en professionel forening af planchefer for hele landet. det er en aflægger af danske planche-
fer, hvor han også sidder i bestyrelsen (næstformand). han er netop ophørt som formand for
planfaggruppen, som han har bestridt i to år. han er stadig menigt medlem af planfaggruppen.
når der fra statens side kommer lovforslag inden for planloven, varetager planfaggruppen
høringssvarene til den del, der relaterer sig til planområdet. han har samlet op på gruppens
                                              - 11 -
høringssvar og uddraget essensen og sendt denne til kommunernes landsforening. han har
en løbende dialog med kommunernes landsforening.
han har som formand for plangruppen været en gennemgående figur, og han har fået et ind-
blik i, hvordan der arbejdes i 45 kommuner, og han har et rimeligt kendskab til planafdelinger
i kommuner. de har haft en meget faglig levende debat i plangruppen, da der sker meget på
planområdet. herunder om det krydspres, der er i kommunerne mellem eksempelvis det hr-
og personalemæssige og det faglige.
det er hans generelle indtryk, at planafdelingerne i kommunerne er presset ressourcemæssigt i
forhold til krydspresset. det skyldes flere ting. planområdet er et område med store økonomi-
ske og udviklingsmæssige interesser, der stiller krav til den kommunale administration. her
betyder tidsfaktoren utrolig meget. tidsfaktoren er i det hele taget meget afgørende på plan-
området i kommunernes konkurrence indbyrdes og i forhold til den vækstdagsorden, som for
langt de fleste kommuner er meget aktuel.
meget konkret er der pres på at få kørt lokalplaner igennem. i odsherred kommune har de
enkelte gange skullet køre en lokalplanproces igennem på 14 dage. når de har møder med
developere, er det første, der ofte spørges til, hvornår planen kan være klar. de er derfor nødt
til hele tiden at justere deres arbejdsplanlægning. den måde, de gør det på i odsherred kom-
mune, er at have et fast-track for lokalplaner, der skal laves med kort varsel.
de ansatte planlæggere er alle på fuld tid. det er en bevidst beslutning. det er nødvendigt,
fordi det kræver en fysisk tilstedeværelse på arbejdspladsen. og arbejdsmængden er så stor, at
der er behov for kontinuitet og for at kunne skrue op for arbejdstiden. i 2015 har de eksem-
pelvis haft et ekstraordinært stort lokalplanpres, og de har haft brug for aftaler om overar-
bejde. det var dog kun i et enkeltstående tilfælde. de opererer normalt ikke med overarbejds-
aftaler, men medarbejdere har tit overarbejde, som kræver, at de kan flexe med deres arbejds-
tid, så medarbejderne arbejder mere den ene uge og mindre den anden. de har enkelte gange
måttet betale sig fra det.
hvis man forestiller sig to halvtidsstillinger, vil han vurdere, at nytteværdien ville være ned-
bragt betragteligt, fordi han som leder ikke ville kunne få fat på de pågældende medarbejdere,
                                              - 12 -
når han har brug for dem, og hans umiddelbare vurdering er, at to halvtidsansatte vil medføre
en 70 % arbejdskapacitet sammenlignet med en fuldtidsstilling på 100 %.
det er en bestemt medarbejder, der sidder med en lokalplan. det er det mest normale. det er
fordi en lokalplan er et kompliceret dokument med masser af faldgruber. der er mange tråde
at holde rede på. det er det bedste, at det er den samme, der har at gøre med en lokalplan. de
få gange, hvor nogle har måttet overtage en lokalplan, har det udmøntet sig i fejl.
han mener ikke, at en medarbejder vil kunne sidde med kun ad hoc opgaver. medarbejderne
indgår i en pulje. nogle uger er mere arbejdsintensive end andre. jo flere halvtidsmedarbej-
dere, jo mere ville kommunen blive forhindret i at udføre sine opgaver. mange ad hoc opga-
ver skal løses her og nu. det ville give et mere stift system i forhold til den dynamiske hver-
dag. det er nemmere at have en deltidsansat i en større kommune. et af problemerne ved en
halvtidsansat er, at man mister beredskab.
søren hemdorff har forklaret bl.a., at han er planchef i holstebro kommune. han har a ansat
hos sig. han er uddannet arkitekt i 1987, hvorefter han kom til holstebro som planarkitekt,
inden han blev planchef. inden sammenlægningen var han teknisk direktør i fire år. han
valgte derefter at gå tilbage til planområdet. samlet set har han været planchef i 15-17 år.
holstebro kommune har ca. 58.000 indbyggere. bortset fra de 10.000 indbyggeres forskel er
det nogenlunde samme størrelse som ikast-brande kommune.
planafdelingen omfatter planlægning inden for lokalplanlægning, kommuneplanlægning og
projektudvikling. der er mere og mere projektudvikling. miljø og byggeri er organiseret i
andre afdelinger. der er ingen myndighedsudøvelse.
han har 11 medarbejdere. der er to medarbejdere, der sidder med vindmøller. to medarbej-
dere sidder med kommuneplanlægning. to projektmedarbejdere sidder med ”det gamle
slagteri”. resten sidder med lokalplanlægning. der er en hk’er ansat, som holder styr på de
andre i forhold til mødeplanlægning. det er en blanding af arkitekter og civilingeniører med
urban planning som speciale.
                                              - 13 -
arbejdet er meget mikset. det er ikke sådan, at der er medarbejdere, der kun sidder med lo-
kalplaner og andre med udviklingsopgaver. alle har både lokalplaner og udviklingsopgaver.
landzoneplanlægning indgår ikke. de laver åben landsplanlægning, men kun i relation til
kommuneplaner.
i øjeblikket er de i gang med 10-12 lokalplaner. de er fordelt, så ikke alle har en lokalplan,
fordi de er på andre opgaver. han mener, at man kan have gang i 2-4 lokalplaner på en gang
alt efter den enkelte lokalplan, og hvor meget det presser på for at få dem igennem.
i en offentlighedsfase sidder man ikke og venter på at få en ny opgave, så der er nogle for-
skydninger. der er også nogle, der sidder med en enkelt men meget stor lokalplan.
det er den samme medarbejder, der følger en lokalplan fra start til slut. det er en planlæg-
ningsarkitekt, der er projektleder igennem hele planlægningsfasen, hvor det så efterfølgende
går over til at være en ny opgave ved anlægsopgaven, hvor medarbejderen går over og er med
som almindelig projektarbejder.
opgaverne er organiseret sådan både af hensyn til effektivitet og kvalitet. det er ikke ligegyl-
digt, hvem der får hvilke opgaver. han fordeler opgaverne mellem medarbejderne. hans krite-
rier er, at han kender sine medarbejdere og deres faglighed godt. han ved, at det selvfølgelig
er et spørgsmål om at være sikker på, hvem der kan klare den pågældende opgave, men også
at en medarbejder skal have en udfordring. han giver eksempelvis vigtige erhvervsorienterede
planer til erfarne medarbejdere. ved nogle opgaver er der brug for, at folk er rimelig selvkø-
rende. derfor kræver det, at en medarbejder til en krævende opgave er kompetent, både i for-
hold til bygherrer og politikere. det er en tung opgave.
de har fokus på erhvervslivet, og på at holstebro kommune skal være en attraktiv kommune.
de har en dialog med erhvervslivet. de tænker også på dette i forhold til sagsbehandlingsti-
der. der kan ske omfordeling i rækkefølgen af opgaver, og de har en politisk accept af, at der
kan skydes projekter ind.
jobcenteret kontaktede ham i efteråret 2012 og spurgte, om a kunne komme i virksomheds-
praktik. han lavede en aftale med jobcenteret efter at have snakket med a. aftalen løb fra 12.
                                              - 14 -
november 2012 til 15. februar 2013. det gik fint. de tog en ny periode efterfølgende, da job-
centeret ville se, om a kunne tage mere end ni timer. hun blev sat op til 20 timer. det gik
ikke godt. hun kom ned på 12 timer, som hun er ansat på nu.
han tilbød a et job, da jobkonsulenten spurgte, om han kunne etablere et job til a. det var
oppe i chefgruppen, og man fandt, at det var en god idé. han tilbød a et 12 timers job, da
dette blev anbefalet af smerteklinikken, og da han kunne skaffe lønkroner til dette.
de har en lønramme, som de skal afholde omkostningerne indenfor. de foretager prioriterin-
ger af omkostninger. den omkostning, der var til at ansætte a, blev skabt ved en ompriorite-
ring. det var ekstra 12 timer, der blev skabt. det var en normal ansættelse på almindelige vil-
kår fra lønkonto 6. han fik tilført 12 timer ekstra om ugen, da a blev ansat i et flexjob, og a
er nu en del af hans normering.
a arbejder med lokalplaner og med layoutarbejde, da hun også selv tager initiativer, og hun
havde nogle konkrete forslag til, hvordan man kunne lave noget om. i 2014 havde hun derfor
ansvaret for en arkitekturpris, som uddeles til god arkitektur en gang om året. hun har i hvert
fald lavet syv lokalplaner, siden hun blev ansat, og i denne periode har hun også været på bar-
sel i syv måneder. lokalplanen, som hun arbejdede på inden sin barsel, er hun startet op på
igen.
planlægningen af as arbejde er meget fleksibel over for bygherrer. hun arbejder tre timer,
mandag, tirsdag, torsdag og fredag formiddag. ved aftenmøder, eller når a ikke er der, tilret-
telægges as arbejdstid efter det. så kan hun være væk torsdag morgen i stedet. han har ikke
oplevet, at det har haft negativ indflydelse på bygherrer.
a får ikke de store og komplekse lokalplaner, som skal løses her og nu, men der er også andre
lokalplaner og andre ting, som skal løses og justeres. det har de kunnet løse. a har ikke haft
nogen opgaver i forhold til developerere, fordi hendes opgaver ikke har indeholdt disse. han
vil ikke afvise, at det kan være et problem, men det har ikke været et issue, fordi han har til-
rettelagt as arbejde.
                                               - 15 -
hun har haft ansvaret for lokalplanen for et tidligere stort fjerkræslagteri. hvis a ikke er der,
er han ikke længere væk, end at han kan ringes op.
ved møder bliver det nævnt, at man altid kan få fat på a på de tidspunkter, hvor hun er der.
hun holder også møder uden for huset. hun har taget toget til ulfsborg. de nødvendige mø-
der deltager han i, det gør han også for de andre medarbejdere. det er også muligt at tage taxa.
det tager ikke nødvendigvis længere tid at udarbejde en lokalplan for en deltidsansat, fordi
opgaverne er fordelt derefter, og fordi opgaverne er fornuftigt forskudt. det tager stort set
samme tid.
han har en vindmøllemedarbejder, der er ansat på 32 timer. hvis han kunne overtale sine che-
fer til flere lønkroner til planafdelingen, ville han gerne omsætte dem til deltidsmedarbejdere.
han har aldrig efterspurgt medarbejdere på deltid. han har på et tidspunkt efterspurgt en med-
arbejder på 32 timer. hertil fik han mange henvendelser.
han ville være åben over for medarbejdere, der spurgte, om de kunne komme på deltid. hvis
en fuldtidsmedarbejder opsiger sit job, har han en interesse i at erstatte en sådan medarbejder
med en fuldtidsansat. det er fordi, de har en opgaveportefølje, der afspejles heri. der vil han
ikke ansætte eksempelvis en 20 + 17 timer medarbejder. det giver ikke mening. omkostnin-
gerne vil blive for store, da der ville skulle investeres i ekstra skriveborde mv.
fleksibiliteten ligger i, at fuldtidsmedarbejderen er der flere timer, og dermed også løser flere
opgaver end en deltidsansat.
a får ikke opgaver, hvor der er et stort tidspres, og hvor der er mange timer i det inden for
kort tid, eller hvor kompleksiteten er af en art, som man ikke kan sætte sig ind i på kort tid.
de opgaver, som a løser, er opgaver, der i størrelse og i tidsperspektiv passer til en stilling på
12 timer. det vil sige, at de andre medarbejdere ikke har disse opgaver.
holstebro ligger måske på en 20. plads i dansk industris undersøgelse. de har ligget nr. ét
hos dansk byggeri. virksomhederne lægger vægt på, at de er en troværdig part, der overhol-
                                                 - 16 -
der deres aftaler. det at levere hurtigt er ikke nødvendigvis vigtigt. de skal levere den rigtige
vare.
holstebro kommune har et sæt værdiregler i forhold til at hjælpe folk ind på arbejdet. han
kunne se, at han kunne have noget ud af det, men at a også kunne få en hverdag, hvor hun
kunne bruge sin faglighed. så hvis han kunne bruge det, og det tilførte 12 timers arbejde, så
var det fint med chefgruppen. ressourcer kan de altid bruge. det er ikke fordi opgaverne
mangler.
han er godt tilfreds med as ansættelse.
højesterets begrundelse og resultat
sagens hovedspørgsmål er, om a var handicappet, da hun blev opsagt af ikast-brande kom-
mune, og om kommunen i givet fald har opfyldt sin pligt efter forskelsbehandlingslovens § 2
a til at træffe foranstaltninger, der var hensigtsmæssige for at give hende adgang til fortsat
beskæftigelse.
handicap
som det fremgår af højesterets dom af 23. juni 2015 (ufr 2015.3301), omfatter begrebet
handicap i forskelsbehandlingsloven en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt diagnosticeret
helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en begrænsning som følge
af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan
hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre
arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed.
der er enighed om, at a som følge af sygdommen refleksdystrofi havde en funktionsbe-
grænsning som omfattet af forskelsbehandlingsloven, men kommunen har gjort gældende, at
begrænsningen på opsigelsestidspunktet ikke var af lang varighed.
as sygdom skyldtes en trafikulykke i arbejdstiden den 25. maj 2009. hun blev deltidssyge-
meldt i august eller september 2009 og var deltidssygemeldt frem til opsigelsen i november
2010. højesteret finder på baggrund af de lægelige oplysninger, at der heller ikke var udsigt
til, at hun snart ville være i stand til at arbejde på fuld tid. hendes funktionsbegrænsning som
                                               - 17 -
følge af sygdommen fremstod således på opsigelsestidspunktet i november 2010 som værende
af lang varighed.
højesteret tiltræder derfor, at a på opsigelsestidspunktet var omfattet af forskelsbehand-
lingslovens handicapbegreb.
arbejdsgiverens pligt til at foretage tilpasninger
efter forskelsbehandlingslovens § 2 a skal en arbejdsgiver træffe de foranstaltninger, der er
hensigtsmæssige i betragtning af de konkrete behov for at give en person med handicap ad-
gang til at udøve beskæftigelse, medmindre arbejdsgiveren derved pålægges en uforholds-
mæssig stor byrde, som ikke i tilstrækkeligt omfang lettes gennem offentlige foranstaltninger.
ved eu-domstolens dom af 11. april 2013 i de forenede sager c-335/11 og c-337/11 er det i
præmis 55 fastslået, at også nedsættelse af arbejdstiden kan udgøre en tilpasningsforanstalt-
ning.
som fastslået i højesterets dom af 11. august 2015 (ufr 2015.3827) har en arbejdsgiver pligt
til at undersøge og eventuelt afprøve mulige, hensigtsmæssige tilpasningsforanstaltninger, når
arbejdsgiveren er eller bør være bekendt med en arbejdstagers handicap og heraf følgende
behov for tilpasningsforanstaltninger.
kommunen var bekendt med, at as deltidssygemelding skyldtes sygdommen refleksdystrofi,
og at sygdommen medførte, at hun kun kunne arbejde på nedsat tid. kommunen var endvi-
dere bekendt med lægeerklæringen af 13. juli 2010, hvoraf det fremgår, at der ikke var udsigt
til, at hun snart ville kunne arbejde på fuld tid. højesteret tiltræder derfor, at kommunen vid-
ste eller burde vide, at hun var handicappet.
a og hendes fagforeningsrepræsentant foreslog, at hendes fuldtidsstilling blev ændret til en
deltidsstilling på 20 timer om ugen.
af referatet af afklaringsmødet den 4. november 2010 fremgår, at arbejdspresset i de knapt
1½ år, hvor a havde været på nedsat tid, havde været urimeligt stort for de to andre byplan-
læggere i teamet. højesteret lægger på denne baggrund og efter forklaringerne fra planchef
                                                  - 18 -
karina kisum jensen og direktør for teknisk område hans jørgen laursen til grund, at op-
gaverne med udarbejdelse af lokalplaner ikke kunne løses af de to fuldtidsansatte byplanlæg-
gere samt a på nedsat tid, men at det ville være nødvendigt at tilføre yderligere ressourcer til
afdelingen.
højesteret finder, at det ikke ligger inden for kommunens tilpasningsforpligtelse at opnormere
bemandingen ved at ansætte en yderligere byplanlægger på fuld tid. efter karina kisum jen-
sens forklaring må det lægges til grund, at det blev overvejet, om medarbejdere i andre afde-
linger kunne dække de manglende timer i planafdelingen, men at dette ikke var muligt, fordi
arbejdet er for specialiseret. det må endvidere efter hendes forklaring lægges til grund, at det
blev overvejet at overføre a til en anden stilling i kommunen, men at der ikke var brug for
hendes specialistfunktion i andre afdelinger.
den eneste tilbageværende mulighed har således været at opdele as stilling i to stillinger, så-
ledes at hun arbejdede 20 timer om ugen, og en anden byplanlægger blev ansat til de reste-
rende 17 timer om ugen.
kommunen har oplyst, at arbejdet som byplanlægger er højt specialiseret og kræver en vide-
regående uddannelse. arbejdet i planafdelingen er tilrettelagt således, at alle medarbejdere,
herunder de tre byplanlæggere, arbejder på fuld tid som følge af de særlige driftsmæssige for-
hold i denne afdeling, herunder de særlige krav, der stilles til højt serviceniveau i forhold til
borgere og virksomheder. fuldtidsansættelse er nødvendig for at sikre kontinuitet i arbejdet
med lokalplanerne, hvor den samme sagsbehandler har ansvaret for alle led i processen. fuld-
tidsansættelse er endvidere nødvendig for at kunne leve op til kommunens krav om tilgænge-
lighed i forhold til borgere og virksomheder og for at sikre fleksibilitet ved tilrettelæggelsen
af møder og borgerhøringer, når borgerne har fri. to halvtidsmedarbejdere, der skulle samar-
bejde om en lokalplan, ville være mindre effektive end en fuldtidsmedarbejder, og en opde-
ling af en fuldtidsstilling ville føre til et forringet serviceniveau for borgere og erhvervsliv. at
kommunens planafdeling er lille med kun tre byplanlæggere gør det endvidere vanskeligt at
friholde en medarbejder fra arbejde med hastende eller komplekse lokalplaner.
højesteret finder, at kommunens tilrettelæggelse af arbejdet i planafdelingen hviler på saglige
hensyn, og finder ikke grundlag for at anfægte kommunens vurdering af, at det ikke var mu-
                                                - 19 -
ligt at tilbyde a en deltidsstilling på 20 timer om ugen og samtidig leve op til kommunens
mål med hensyn til serviceniveau over for borgere og virksomheder.
højesteret finder på den anførte baggrund, at kommunen ikke havde pligt til at tilbyde a den
deltidsstilling, som hun havde anmodet om. kommunen har således ikke tilsidesat sin for-
pligtelse efter forskelsbehandlingslovens § 2 a. opsigelsen af hende, der var begrundet i hen-
des langvarige og fortsatte sygefravær, var derfor ikke i strid med forskelsbehandlingsloven.
det kan ikke føre til et andet resultat, at a i sin nuværende stilling arbejder med byplanlæg-
ning 12 timer om ugen i holstebro kommune. det fremgår således af planchef søren hem-
dorffs forklaring, at planafdelingen blev tilført 12 ekstra timer om ugen, da hun blev ansat i
fleksjob, og at hun bliver friholdt for opgaver, der er komplekse, eller hvor der er stort tids-
pres.
højesteret frifinder herefter ikast-brande kommune.
sagsomkostninger
i sagsomkostninger for sø- og handelsretten og højesteret skal ingeniørforeningen ida be-
tale 138.453,45 kr. til ikast-brande kommune. heraf udgør 125.000 kr. dækning af udgifter
til advokat, 7.740 kr. udgifter til retsafgift for højesteret og 5.713,45 kr. udgifter til vidner.
                                       thi kendes for ret:
ikast-brande kommune frifindes.
i sagsomkostninger for sø- og handelsretten og højesteret skal ingeniørforeningen ida som
mandatar for a betale 138.453,45 kr. til ikast-brande kommune.
sagsomkostningsbeløbet skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
 evh
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                          kendelse
afsagt den 8. juli 2015.
b-19-15
s aps u/konkurs
(advokat piya mukherjee)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 17. februar
2010 af p1 med en selskabskapital på 125.000 kr., der blev indbetalt i værdier til kurs 100. x
har ifølge samme rapport siden den 17. februar 2010 og frem til den 13. marts 2014 været re-
gistreret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”at være holdingselskab samt vare-
tage formueforvaltning og anden investeringsvirksomhed”.
                                                         -2-
retten har den 15. januar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 28. januar 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er telefonisk forkyndt for x ved et medlem af husstanden, hvor x samtidig fik
udleveret rettens brev af 23. marts 2015 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage
fra forkyndelsen. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt
en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt
grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ”… udskrift af gældsbogen der viser hvilke krav, der er anmeldt i boet vedlægges ...
       1.          driftsaktivitet
       s aps drev virksomhed med salg og servicering af it- og teleløsninger.
       ifølge selskabets driftskonto i nordea var der driftsmæssig aktivitet helt frem til primo 2014. kontoudtog
       for driftskontoen for 1. januar 2013 til dekretet vedlægges ...
       2.          medarbejdere
       s aps beskæftigede i 2013, ud over x, én medarbejder, p2, som s aps gør gældende at have opsagt ulti-
       mo juli 2013. p2 har afvist at være blevet opsagt og ophævede sin ansættelsesaftale den 10. februar 2014,
       da han ikke fik løn for januar 2014.
                                                  -3-
3.          tidligere selskaber
som det fremgår af personrapport fra biq … har x været registreret som direktør for en række selskaber,
som også har båret navnene s1 og/eller selskab1a eller lignende, og som tidligere er erklæret konkurs eller
er tvangsopløst.
navn                               dato for stiftelse og kon-            x’s periode som direktør
                                   kurs/begæring om tvangsopløs-
                                   ning
selskab1 aps
cvr nr. …                          13.06.07 / 16.01.12                   22.06.07 – 02.01.12
selskab2 aps
cvr nr. ...                        18.10.02 / 23.08.07                   03.12.03 – 23.08.07
selskab3 aps
cvr nr. ...                        01.07.04 / 07.09.05                   01.08.04 – 30.08.05
selskab4 aps
cvr nr. ...                        01.01.03 / 03.05.04                   01.01.03 – 03.05.04
selskab5 aps
cvr nr. …                          15.04.97 / 24.02.03                   01.09.97 – 31.01.03
selskab6 aps
cvr nr. a/s ...                    19.03.85 / 14.11.89                   24.10.85 – 11.07.95
driften i selskab1a samt alle aktiver blev i perioden fra stiftelsen af s aps, den 17. februar 2010, til den
1. august 2010 overdraget til s aps, som herefter videreførte driften.
selskab1a blev erklæret konkurs den … 2012.
4.          bogføring
holdings revisor, registreret revisor anni mogensen, har bistået ved den løbende bogføring og har revide-
ret de årsrapporter, som s aps har aflagt:
           2010 (perioden 17. februar til 1. august 2010) – …
           2010/11 (perioden 2. august 2010 til 1. august 2011) – …
           2011/12 (perioden 2. august 2011 til 1. august 2012) – …
                                                  -4-
revisor har udleveret råbalance for perioden 1. august til 31. december 2012 … og har oplyst, at bogfø-
ringen er ajour pr. 31. december 2012 og afstemt med bankkonti.
revisor har oplyst, at der ikke er bogført for 2013, idet revisor ikke har modtaget betaling herfor. revisor
har modtaget enkelte bilag for 2013.
5.          momsangivelser
skat har i sin anmeldelse af 29. marts 2014 … oplyst, at s aps ikke har indgivet momsangivelser for 3.
og 4. kvartal 2013.
6.          mellemregning med x
af råbalancen … konto 9151 fremgår, at selskabet har en mellemregning med x, som er i selskabets favør
med kr. 124.757.
pr. 31. december 2012 var der dermed etableret et udlån til ledelsen i strid med selskabslovens § 210.
skat har oplyst, at s aps var registreret som bruger og ejer af en varebil, mercedes-benz ml, reg. nr. …,
fra 6. september 2010 til 25. oktober 2013 ... pr. 25. oktober 2013 blev bilen omregistreret til selskab7
aps som ejer.
selskab7 aps har fremsendt faktura udstedt af s aps for bilen … hvoraf fremgår, at købesummen var kr.
170.000 inkl. moms.
købesummen blev betalt med check stilet til x … checken blev indsat på konto … i nordea. dette var ik-
ke s aps konto. det må antages, at kontoen var x’s private konto.
beløbet ses ikke at være videreafregnet af x til s aps.
s aps’ krav mod x skal derfor yderligere forhøjes med kr. 170.000 til kr. 294.757.
7.          forudbetalinger fra kunder
s aps har den 1. december 2013 udstedt en faktura til en kunde, selskab8 aps, på i alt kr. 8.995 for leve-
ring af internet forbindelse i 1. halvår 2014 … fakturaen er udstedt af x på vegne s aps.
                                                        -5-
     på tidspunktet, hvor denne faktura blev udstedt, måtte s aps antages at være insolvent, idet selskab1
     aps' konkursbo i januar 2013 havde udtaget stævning mod s aps med påstand om betaling af ca. kr. 1,1
     mio.
     kravet vedrørte overdragelsen af aktiver fra selskab 1a til s aps, som konkursboet gjorde gældende, der
     ikke var betalt for.
     den 6. juni 2013 havde været afholdt telefonisk retsmøde i sagen … hvor det blev ført til retsbogen, at
     sagsøgte, dvs. s aps, erklærede, at det kunne lægges til grund, at s aps fik overdraget aktiver for kr.
     959.362, ligesom det blev lagt til grund, at boet havde et mellemregningskrav mod s aps på kr. 48.491.
     den 22. august 2013 afholdtes et nyt telefonisk retsmøde … hvor retten bemærkede, at
     "sagsøgte efter rettens opfattelse skylder en grundig forklaring med sammenhængende dokumentation
     for, hvorfor der ikke skal betales som påstået af sagsøger."
     hovedforhandling af sagen blev berammet til den 7. februar 2014. da s aps ikke indleverede påstands-
     dokument inden fristen, blev der den 3. februar 2014 afsagt udeblivelsesdom ...
     x var som direktør for s aps den 1. december 2013 bekendt med det rejste krav, at s aps næppe ville
     blive frifundet for kravet samt endelig, at s aps ikke havde midler til at betale domsbeløbet.
     fakturaen af 1. december 2013, som er en forudfakturering, blev derfor udstedt på et tidspunkt, hvor x
     var bekendt med, at s aps var insolvent og derfor næppe ville kunne levere de fakturerede ydelser.
     hertil kommer, at selskab8 aps har oplyst at have overtaget fibernet forbindelsen hos tdc pr. 1. decem-
     ber 2013 efter aftale med s aps. s aps var derfor slet ikke berettiget til at kræve betaling for opretholdel-
     se af internetforbindelse fra 1. december 2013 og fremefter …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
                                                        -6-
    ”… x vurderes på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse at være uegnet til deltagelse i ledelsen af en
    erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1, idet
             der ikke er bogført i s aps overhovedet for perioden 1. januar 2013 og fremefter, på trods af, at der
                har været drift i perioden, hvilket understøttes af posteringerne på s aps’ bankkonti, bilag 5, og
                det forhold, at der var en medarbejder ansat i 2013,
             der ikke er indgivet momsangivelser for 3. og 4. kvartal 2013, på trods af, at der har været drift i
                denne periode,
             der er etableret en mellemregning mellem s aps og x i strid med selskabslovens § 210,
             x har forudfaktureret en kunde på et tidspunkt, hvor han må antages at have været bekendt med,
                at s aps ikke kunne levere den fakturerede ydelse,
     x ses tidligere at have været direktør for en række andre selskaber, der synes at have drevet tilsva-
     rende virksomhed, hvilke successivt enten er erklæret konkurs eller tvangsopløst…”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger som ubestridt til grund, at x har været direktør i selskabet i den periode, som
er relevant for bedømmelsen af konkurskarantæne i henhold til konkurslovens § 157, stk.1,
nemlig fra den 17. februar 2013 og frem til konkursdekretets afsigelse. retten lægger videre
som ubestridt til grund, at der for denne periode ikke er sket bogføring, selvom der var drift
i selskabet, at der ikke er indgivet momsangivelser for 3. og 4. periode af 2013, at der er sket
en betydelig forøgelse af den allerede eksisterende mellemregning mellem selskabet og x, og
at der er udfaktureret en kunde, selvom x må have været bekendt med, at selskabet ikke
ville kunne levere den pågældende ydelse. da selskabets kreditorer også i perioden findes at
have lidt ikke ubetydelige tab, som må antages at skyldes x’s adfærd i selskabet, findes x at
være uegnet til at deltage i et selskabs ledelse.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                              derfor bestemmes:
                                                -7-
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 pej
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                           kendelse
afsagt den 6. marts 2015.
b-91-14
s aps under konkurs
(advokat michael ziegler)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet s
aps.
selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 1. oktober 2011 af
p1 med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. selskabet
havde regnskabsår fra 1. april til den 31. marts, og første regnskabsperiode løb fra den 1. ok-
tober 2011 til den 31. marts 2013. x har ifølge samme rapport siden den 4. december 2012 væ-
                                                     -2-
ret registreret som direktør i selskabet. selskabets formål var, at drive transportvirksomhed
eller anden efter direktionens skøn dermed beslægtet virksomhed.
erhvervsstyrelsen traf den 4. november 2013 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
den 10. december 2013 blev advokat michael ziegler udnævnt som likvidator. på dennes
anmodning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev
samtidig udpeget som kurator i konkursboet.
skifteretten har den 23. oktober 2014 taget kurators indstilling om at indlede konkurskaran-
tæne mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 21. november 2014 har kurator nedlagt
påstand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x den 23. december 2014, hvor han samtidig modtog rettens
brev af 21. november 2014 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra forkyndel-
sen. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt en påstand el-
ler anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet.:
       ”… efter det oplyste er x og p1 brødre. …
       den 15. januar 2014 modtog sø- og handelsrettens skifteret en egenbegæring fra likvida-
       tor, idet likvidator ikke havde konstateret aktiver i selskabet, ligesom likvidator ikke kun-
       ne opnå kontakt til den tidligere ledelse for at få yderligere oplysninger. …
       kurator rettede som led i bobehandlingen atter forgæves henvendelse til x.
       kurator modtog følgelig ikke oplysninger om selskabets drift, bankforbindelse, eller even-
       tuelle aktiver og passiver, ligesom kurator ikke kom i besiddelse af selskabets bogholderi.
       på baggrund heraf indkaldte kurator x til at afgive vidneforklaring i sø- og handelsret-
       tens skifteret.
                                                    -3-
     efter flere indkaldelser blev der den 7. august 2014 foretaget vidneafhøring af x, …”
det hedder om denne forklaring i en retsbog for sø- og handelsretten bl.a.:
     ”… at han oprettede selskabet til brug for transportvirksomhed. selskabet skulle køre va-
     retransport for blandt andet firma1, men det blev ikke til noget. adressen … på østerbro
     var en co/adresse. der nåede ikke at komme ansatte i firmaet udover ham selv. selskabet
     købte en bil af mrk. mercedes sprinter. selskabet betalte halvdelen af beløbet. selskabet le-
     verede bilen tilbage. selskabet købte tre eller fire mobiltelefoner. selskabet solgte mobiltele-
     fonerne for at kunne købe bilen. en af mobiltelefonerne gik dog i stykker. selskabet kunne
     ikke betale afdragene og abonnementerne på telefonerne. selskabet havde intet lager mv.
     selskabet anskaffede en espressomaskine. selskabet betalte ca. 10.000 kr. han mener ikke,
     at den blev lejet. han bad leverandøren hente espressomaskinen igen, hvilket ikke skete.
     espressomaskinen gik i stykker, hvorfor han smed den ud, så han har den ikke mere. an-
     partskapitalen blev indbetalt gennem arbejdernes landsbank, hvor selskabet havde sin
     bankkonto. han vil aflevere selskabets bogføringsmateriale til kurator den 29. september
     2014. han kan ikke huske, om selskabet havde internet- eller tv-aftaler. han har ejet an-
     dre selskaber, men det gør han ikke mere. …”
det hedder videre i kurators processkrift:
     kurator fulgte efter vidneafhøringen op på de af x afgivne oplysninger om selskabet.
     kurator konstaterede, at selskabet hverken havde eller havde haft bankkonto i arbejdernes
     landsbank a/s, … det var således ikke muligt for kurator at konstatere, om selskabskapi-
     talen havde været stillet behørigt til rådighed for selskabet. x 1) opfordres således til at
     dokumentere, at selskabskapitalen har stået til rådighed for selskabet.
     kurator konstaterede endvidere den 17. september 2014, at x befandt sig hos selskab1
     aps, som driver firma2 med virksomhedsadresse … valby (herefter ”firma2a”). x er
     stifter af og direktør i firma2a, … x var således ikke forhindret i at udlevere selskabets
     bogholderi som oplyst under vidneafhøringen i sø- og handelsrettens skifteret.
     det var ikke muligt for kurator efterfølgende at komme i besiddelse af bogholderiet. x 2)
     opfordres således til at fremlægge selskabets bogholderi.
     ved kontakt til selskabets ene kreditor, selskab2 i/s, samt ved gennemgang af lejekon-
     trakt mellem selskabet og selskab2 i/s kunne det ligeledes konstateres, at den ovennævnte
     espressomaskine var udlejet til selskabet, og at der var taget gyldigt ejendomsforbehold i
     maskinen, … kreditor oplyste endvidere til kurator, at kreditoren blev nægtet adgang til
     maskinen ved henvendelse herom til x.
     kurator kunne tillige den 17. september 2014 konstatere, at espressomaskinen formodent-
     ligt befinder sig på firma2a. dette blev tillige understøttet af fotomateriale fremsendt af
     selskab2 i/s, … x 3) opfordres således til at redegøre for, under hvilke omstændigheder
     den af selskab2 i/s udlejede espressomaskine benyttes på firma2, herunder at dokumen-
                                                   -4-
     tere en eventuel overdragelse af maskinen fra selskabet til firma2a. alternativt 4) opfor-
     dres x til at dokumentere, at maskinen, der befinder sig på firma2a, ikke tilhører sel-
     skab2 i/s.
     det var ikke muligt for kurator at bekræfte, at de ovennævnte mobiltelefoner var blevet
     solgt, herunder om boet har modtaget en købesum i forbindelse med eventuelt salg af tele-
     fonerne. x 5) opfordres følgelig til at dokumentere et salg eller tilbagelevering af telefo-
     nerne, herunder til at dokumentere hvordan der blev forholdt med købesummerne.
     endelig kunne kurator ikke konstatere, hvordan den ovennævnte bil blev erhvervet eller
     afhændet, herunder om både selskabet og x har modtaget en købesum i forbindelse med et
     salg. x 6) opfordres derfor til at dokumentere, hvorledes bilen blev erhvervet, og hvem kø-
     besummen blev udbetalt til ved bilens tilbagelevering eller salg.
     boet havde herefter udtømt sine midler, og grundet de begrænsninger og forhindringer,
     som x satte for kurators undersøgelser, vurderedes det, at boet skulle afsluttes efter kon-
     kurslovens § 143, … kurator modtog og registrerede i alt 12 anmeldelser af krav i boet,
     …”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”… at betingelserne for at pålægge x konkurskarantæne i tre år er opfyldt, jf. konkurslo-
     vens § 157, jf. § 158, stk. 1.
     til støtte herfor gøres det gældende, at x opfylder den tidsmæssige betingelse, ligesom x
     tillige er omfattet af bestemmelsens personkreds. x var således direktør for selskabet sene-
     re end et år før fristdagen den 5. november 2013, idet han blev registreret i erhvervssty-
     relsen som direktør for selskabet den 4. december 2012 og bestred denne stilling indtil
     selskabets tvangsopløsning.
     ydermere gøres det gældende, at de materielle betingelser i konkurslovens 157 for at på-
     lægge x konkurskarantæne er opfyldt. x har således gennem sin rolle i selskabet udøvet
     groft uforsvarlig forretningsførelse, og han er følgelig uegnet til at deltage i ledelsen af en
     erhvervsvirksomhed.
     det gøres til støtte herfor gældende, x under sin ledelse af selskabet har gjort sig skyldig i
     strafbare og misbrugslignende forhold. x har således unddraget den ovennævnte, lejede
     espressomaskine fra selskabet, og anvendt dette aktiv i en anden af ham drevet virksom-
     hed. ligeledes forholder det sig for så vidt angår den række af mobilabonnementer og mo-
     biltelefoner, der er oprettet af selskabet, … da x har oplyst, at selskabet ikke havde nogen
     ansatte, er der en formodning for, at de adskillige telefonabonnementer samt telefoner, der
     er købt og anvendt gennem i alt fire forskellige teleudbydere, ikke er blevet benyttet i sel-
     skabet, men i anden sammenhæng.
     det gøres tillige gældende, at x har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse ved over-
     trædelse af en række lovgivninger i forbindelse med sin ledelse at selskabet.
                                                     -5-
      det må efter de foreliggende omstændigheder lægges til grund, at selskabet ikke har fore-
      taget nogen bogføring, og at der således er sket en grov overtrædelse af bogføringsloven.
      ligeledes må det lægges til grund, at selskabet ikke har haft en bank, og at anpartskapita-
      len på kr. 80.000 ikke har stået til behørig rådighed for selskabet, således at der er sket en
      grov overtrædelse at selskabsloven.
      endelig må det lægges til grund, at selskabet ikke har ejet den ovennævnte bil. bilen har
      således aldrig været registreret hos skat. på baggrund af det oplyste, må det antages, at
      selskabet har finansieret xs private køb af bilen, hvilket udgør et ulovligt anpartshaver-
      lån i strid med selskabsloven.
      det gøres endvidere det gældende, at x har løbet uacceptable risici i forbindelse med drif-
      ten at virksomheden. ifølge det under vidneforklaringen oplyste, stod det hurtigt klart for
      x, at selskabet ikke ville få en drift, og x har således groft uforsvarligt videreført de af
      selskabet oprettede abonnementer og lejeforhold til trods for, at han havde positivt kend-
      skab til, at selskabet ikke ville kunne betale sine kreditorer.
      endelig gøres det gældende, at x bevidst har drevet anden virksomhed gennem selskabet.
      det fremgår således …, at x har angivet selskabets cvr. nr. i forbindelse med et køb,
      som reelt blev foretaget til firma2a.
      det skal afslutningsvist bemærkes, at x i forbindelse med konkursbehandlingen har mod-
      arbejdet kurator ved at give falsk forklaring under strafansvar og således afgørende har
      begrænset kurators arbejde med at identificere eventuelle aktiver i konkursboet og hermed
      muligheden for at dække kreditorernes tilgodehavender. …”
sø- og handelsretten skal udtale:
x har fra den 4. december 2012 og frem til den 4. november 2013, hvor erhvervsstyrelsen traf
beslutning om tvangsopløsning været direktør i s aps, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
det følger af konkurslovens § 162, stk. 6, 1. pkt., at hvis den, der begæres pålagt konkurska-
rantæne, undlader at udtale sig om kurators erklæringer om sagens faktiske omstændighe-
der, kan skifteretten ved bevisbedømmelsen tillægge dette virkning til skade for den pågæl-
dende.
x har trods gentagne opfordringer fra kurator og i strid med eget løfte herom undladt at
fremlægge selskabets bogholderi.
                                                -6-
retten finder det på den baggrund ubetænkeligt at lægge til grund, at han ikke er i besiddel-
se af dette materiale, og at han herved har overtrådt bogføringslovens § 10, hvorefter han
som direktør for selskabet har pligt til at opbevare regnskabsmateriale på betryggende vis i
fem år fra udgangen af det regnskabsår materialet vedrører. opbevaring af bogføringsmate-
riale er af afgørende betydning for udarbejdelse af retvisende regnskaber og kontrol heraf.
det følger endvidere af selskabslovens § 118, stk. 1, at direktionen skal sikre, at formuefor-
valtningen i selskabet foregår på betryggende måde, og retten finder, at denne pligt tillige
omfatter en forsvarlig anbringelse af selskabets aktiver, herunder indskudskapitalen.
ifølge kurators undersøgelser har selskabet ikke indbetalt selskabets kapital i arbejdernes
landsbank a/s eller i øvrigt benyttet dette pengeinstitut, og i mangel af anden nærmere do-
kumentation herfor, finder retten det ubetænkeligt at lægge til grund, at kapitalen ikke har
været til stede i banken, således som forklaret af x i skifteretten. retten finder derfor, at x
herved tillige har overtrådt selskabslovens § 118, stk. 1.
på denne baggrund finder retten, at x herved har gjort sig skyldig i groft uforsvarlig forret-
ningsførelse, og at han derfor er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder skifte-
retten, at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                      torben kuld hansen
                   -7-
                (sign.)
             ___ ___ ___
    udskriftens rigtighed bekræftes
sø- og handelsretten, den 6. marts 2015


text:
                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 21. juni 2016
sag 158/2015
(1. afdeling)
a
(advokat rené bjerre)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 11. afdeling den 26. juni 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, marianne højgaard pedersen, lars
hjortnæs, jan schans christensen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sin påstand om, at hans skatteansættelse for indkomståret 2008
nedsættes med 1.294.395 kr., og at hans skatteansættelse for 2009 nedsættes med 19.027 kr.
subsidiært har han nedlagt påstand om, at hans skatteansættelser for indkomstårene 2008 og
2009 hjemvises til fornyet behandling ved skat.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af b.
                                                - 2 -
b har forklaret bl.a., at han er uddannet cand. merc. i revision. han har tidligere haft godken-
delse som revisor, men den er nu deponeret. han har været beskæftiget i revisionsbranchen i
en årrække, herunder hos deloitte. han er også uddannet advokat og har haft advokatbestal-
ling siden 1994. i 2007 arbejdede han med projekter vedrørende fast ejendom.
idéen til k/s parken tårn d kom fra c og d, som han havde et samarbejde med. de tre var
ikke faste partnere og sås heller ikke privat, men de havde enkelte projekter sammen, herun-
der k/s parken tårn d. han var selv direktør i k/s parken tårn d og eneste tegningsberetti-
gede.
han havde regnet på projektet og var interesseret i at købe ejendommen af parken sammen
med flere andre, og han udarbejdede derfor et prospekt. det blev ikke offentligt udbudt. det
er rigtigt, som det er beskrevet i budgettet for projektet for år 2008-2017, at lånet var på 165
mio. kr. der var ikke indhentet tilbud på lån i schweizerfranc på daværende tidspunkt.
dengang fungerede det sådan, at alle ville have lån i schweizerfranc, da den lavere rente
gjorde det billigere. finanstilsynet afgjorde i forhold til bankerne, at lån optaget i fremmed
valuta påvirkede bankens balance på grund af kursusikkerheden, mens det samme ikke var
tilfældet for valutaterminsforretningerne. valutaterminsforretningerne blev derfor anvendt til
at konvertere lånene til schweizerfranc i stedet for direkte at optage lånene i schweizerfranc.
det var på daværende tidspunkt det normale på markedet og den fremgangsmåde, som blev
anvendt i forhold til finansieringen af ejendomsprojekter. købte man en ejendom og optog et
lån i et realkreditinstitut, fik man samtidig en finansiering hos en bank med en låneramme til
valutaterminsforretninger, som både dækkede kreditforeningslånet og banklånet. han har
engang været ude for, at han fik en ramme på 20 mio. kr. af en bank hertil uden at have bedt
om det. da han spurgte banken hertil, svarede banken, at sådan gjorde man altid.
han kan ikke huske, om han havde lånetilsagnet på plads, da han udbød prospektet for k/s
parken tårn d, men det har han givetvis haft, når der var tale om så store beløb. han havde
dog godt turdet skrive i prospektet, at lånetilsagnet var på plads, uden at det var tilfældet, da
han altid kunne få et sådant tilsagn. han drøftede ikke finansieringen med andre. det lå im-
plicit, at det var sådan, man gjorde, og alle gjorde sådan.
                                               - 3 -
om budgettet for projektet for årene 2008-2017, hvor der fremgår en postering på 3.300.000
kr. for hvert år vedrørende valutaterminsforretningerne, forklarede han, at der nok ikke skulle
have været den samme postering hele vejen igennem, da der jo var afdrag på lånene. det må
være en fejl fra hans side.
der var ikke tale om, at de gik ud og ind af valutaterminsforretningerne på daglig basis, som
man ser, hvis der er tale om spekulation. det skulle være en anlægsinvestering. hensigten var
løbende at tilpasse valutaterminsforretningerne til lånene. navnlig 3. prioriteten – banklånet –
skulle terminsforretningerne afpasses i forhold til. det var ikke noget, han, c og d siden
drøftede. det var ham, der var revisoren, så c og d gik ikke ind i det.
brevet af 21. august 2007 er det prospekt, som han udbød til potentielle investorer i projektet.
det blev sendt ud til højst 10 potentielle investorer. han husker ikke, om han ringede til de
potentielle investorer på forhånd. dem, der gik med i projektet, var udelukkende nogle, som
han, c eller d kendte i forvejen fra andre forretninger.
der blev udarbejdet en oversigt over finansieringen for projektet. heraf kan man for år 2007
se, at der var et lån i schweizerfranc i forstædernes bank på ca. 24,9 mio. kr., men oprindeligt
var hele lånet i danske kroner og blev så delvist omlagt til et lån i schweizerfranc.
om valutalåneaftalen på 5.555.500 chf underskrevet af ham selv den 20. september 2007,
forklarede han, at han, c eller d havde optaget lånet, før de andre investorer kom med. købet
af ejendommen var finansieret, da de udbød projektet. de havde hver haft en tredjedel af an-
parterne i projektet, før det blev udbudt. i forbindelse med udbuddet blev prospektet lavet til
de øvrigt interesserede. selve låneudbetalingen skete i danske kroner. det var k/s parken
tårn d, der optog lånet. han er sikker på, at det var i danske kroner. man skal forberede sig
på et sådant projekt. han har også siden hen fået bekræftet af d, at lånet var i danske kroner.
lånet blev senere lagt om til schweizerfranc. ved den lejlighed skulle rammen for valutater-
minsforretningerne have været nedskrevet, men det blev den ikke. han har forud for afhørin-
gen drøftet med d, hvorfor valutarammen ikke blev nedskrevet, og d sagde, at det var en fejl,
at det ikke skete.
                                                 - 4 -
med hensyn den betingede købsaftale, underskrevet af ham selv den 4. juli 2007 kan det godt
passe, at ejendommen skulle overtages den 1. september 2007. og på det tidspunkt havde de
betalt, hvad de skulle. det passer godt nok med underskriftsdatoen på valutalåneaftalen, at lå-
net blev lagt om til schweizerfranc den 22. september 2007. det var ved den omlægning, at
valutaterminsrammen burde være blevet nedskrevet.
den oprindelige købesum for ejendommen var på 135 mio. kr., og der var i 2007 et lån på ca.
79,2 mio. kr. i brf kredit, et lån i schweizerfranc på ca. 24,9 mio. kr., et banklån på 13,6
mio. kr. og et banklån på 33,8 mio. kr. derudover indskød de selv 10 mio. kr., hvilket sam-
menlagt gav den samlede finansiering. valutalåneaftalen underskrevet den 20. september
2007 har ikke noget med finansieringen af købet over for parken at gøre.
han erindrede nu, at der jo skulle afregnes 135 mio. kr. over for parken ved købet af ejen-
dommen, og de solgte ejendommen til de øvrige investorer for 160 mio. kr. de havde derfor
ikke brug for forstædernes banks lån til det. han er nu ikke længere sikker på, at han husker
rigtigt i forhold til, at lånet først blev optaget i danske kroner og så siden omlagt til schweizer-
franc. han kan ikke huske baggrunden for, at der var et lån i schweizerfranc. det var ikke
meningen, at der skulle lånes i schweizerfranc. de har sikkert alle tre talt med banken, men
teknisk set var det ham, der stod for optagelsen af lån.
han var ikke involveret i valutaterminsforretningerne og rammen herfor. det var d, der stod
for at få valutaterminsforretningerne åbnet og for at få dem forlænget. det var overladt til
ham, da han jo er uddannet som fondsbørsmægler.
der var ikke valutaspekulation forbundet med valutaterminsforretningerne. de skulle ikke
overstige ejendommens værdi. det var heller ikke sådan, at valutaterminsforretningerne blev
handlet hyppigt, som er fremgangsmåden, når der er tale om spekulation. der var tale om
anlægsinvesteringer, og han fulgte med i bogføringen heraf.
projektet med k/s parken tårn d var ikke den eneste ejendom, som han var involveret i. han
kan ikke nærmere angive mængden af ejendomme, som han i juli 2007 havde investeret i,
men det har nok været et tocifret antal. på tidspunktet var det her projekt dog formentlig det
største. han var medejer af k/s parken tårn d indtil 2009. han har ikke en lignende skatte-
                                                 - 5 -
sag, da hans investering i projektet skete i selskabsform, hvor der ikke er tvivl om, at man har
ret til fradrag.
der var ikke anden information til de potentielle investorer i projektet end budgettet for år
2008-2017 og prospektet af 21. august 2007. hvis man vil spekulere i valuta, så skal man sige
til folk, at det er det, de går ind i. man skal ikke blande valutaspekulation sammen med finan-
sieringen af ejendomme.
om valutarammeaftale, underskrevet af ham selv den 20. september 2007, sammenholdt med
valutalåneaftalen på 5.555.500 chf, underskrevet af ham selv den 20. september 2007, for-
klarede han, at fejlen med valutarammens manglende nedskrivning må være begået både af
ham, d og banken. han havde ikke noget ønske om at optage en større ramme. det kunne han
have gjort, hvis han ville. men så skulle det ikke være i et prospekt. det var altså en fejl, at
det skete.
rammen skulle bruges til at finansiere ejendommen med. i det samlede finansieringsbehov på
de 165 mio. kr., var der også indskudt egenkapital, depositum og låneomkostninger, hvilket
valutaterminsforretningerne altså også kom til at dække. tanken har vel været, at man tog et
aktiv, uanset hvad det var, og så belånte det i schweizerfranc via valutaterminsforretningerne.
det må være derfor, at den samlede ramme var på 165 mio. kr.
renteforskellen var dengang to procentpoint mellem danske kroner og schweizerfranc. en
valutaterminsforretning er udtryk for, at man håber på, at valutakursen ikke ændrer sig. på
den måde opnår man renteforskellen på to procentpoint. i budgettet for projektet var der ind-
regnet valutaterminsforretninger for en periode på 10-11 år. man regnede med, at valutakur-
sen ville vedblive at være den samme. reelt var renteforskellen større end to procentpoint,
men når der kun er budgetteret med to procentpoints besparelse ved konvertering til schwei-
zerfranc, hænger det sammen med, at man på den måde havde sikret sig mod eventuelle kurs-
udsving på valutaen. hvorfor der var forskel i renten, tænkte man ikke nærmere over, men det
hænger nok sammen med, at schweiz er en større økonomi end den danske. valutaterminsfor-
retningerne havde ikke noget at gøre med en tro på, at renten ville stige.
                                              - 6 -
han gjorde i prospektet de potentielle investorer opmærksomme på, at konvertering af lånet
til schweizerfranc var forbundet med valutausikkerhed og -risiko. han skrev ikke noget om, at
det også kunne give en bonus, hvis kursen udviklede sig gunstigt, men det var også professio-
nelle folk, som han henvendte sig til.
om valutaterminsforretningen af 5. oktober 2007 forklarede han, at der er tale om 22,5 mio.
euro contra schweizerfranc i en periode på 4 måneder. præmien, der blev indsat på komman-
ditselskabets konto, er en central del af konstruktionen ved en valutaterminsforretning og sva-
rer til renteforskellen mellem danske kroner og schweizerfranc, hvilket i dette tilfælde var ca.
656.000 kr.
hvis valutaterminsforretningerne ikke blev forlænget, når de udløb, skulle en eventuel diffe-
rence afregnes med banken.
grunden til, at de indgåede valutaterminsforretninger var i euro contra schweizerfranc og ikke
i danske kroner contra schweizerfranc, var, at der ikke var nogen valutarisiko mellem danske
kroner og euro, men der var mere volumen i euro, hvilket gjorde det nemmere at omsætte va-
lutaterminskontrakterne. de indgåede valutaterminskontrakter havde en varighed af 4 måne-
der. længden afhang af, hvad der gav den bedste pris.
som revisor bogførte han de valutaterminsforretninger, som d lavede.
anbringender
a har anført, at de i sagen omhandlede valutaterminsforretninger indgået af k/s parken tårn
d havde tilknytning til selskabets erhvervsmæssige virksomhed med udlejning af fast ejen-
dom i kontorejendommen parken tårn d, og derfor er tabene fradragsberettigede efter kurs-
gevinstlovens § 32, stk. 1, 2. pkt. beløbene i hans principale påstand svarer til hans andel af
tabene i 2008 og 2009.
valutaterminskontrakternes tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed er tilstrækkeligt be-
vist. terminskontrakterne er omtalt direkte i prospektet for selskabet og har en åbenbar til-
knytning til selskabets virksomhed med ejendomsfinansiering. det var ikke hensigten at spe-
kulere i valuta, hvilket også fremgår af bs forklaring.
                                               - 7 -
valutaterminskontrakterne havde til formål at reducere kommanditselskabets finansierings-
omkostninger ved at opnå en årlig rentebesparelse på 2 % ved reelt at omlægge lånene i kon-
torejendommen fra danske kroner til schweizerfranc. hensigten om at reducere finansierings-
omkostninger er fuldt ud erhvervsmæssig, hvilket følger af praksis fra skatterådet.
det skal efter en konkret vurdering ikke tillægges afgørende betydning ved kvalificering af
valutaterminskontrakternes erhvervsmæssige tilknytning til kommanditselskabet, at termins-
forretningernes pålydende værdi oversteg ejendommens gæld finansieret i danske kroner. det
bestrides ikke, at der ved terminskontrakterne ud over afdækning af gælden optaget i danske
kroner også er sket afdækning af kommanditselskabets egenkapital og gæld optaget i schwei-
zerfranc. det beror imidlertid på en fejl, at der også blev indgået valutaterminskontrakt vedrø-
rende lånebeløb optaget i schweizerfranc.
den klare hensigt om reduktion af finansieringsomkostningerne ved at afdække/omlægge
gælden i danske kroner til schweizerfranc, som fremgår af prospektet, understreger den er-
hvervsmæssige tilknytning af valutaterminskontrakterne. der er reelt tale om én kontrakt, der
løbende er forlænget. heroverfor skal fejlen ved fastlæggelse af valutaterminskontraktens
rette pålydende ikke tillægges afgørende betydning.
det er konkret uden betydning for valutaterminskontrakternes tilknytning til kommanditsel-
skabets erhvervsmæssige virksomhed, at kontrakterne er indgået i euro mod schweizerfranc
og ikke i danske kroner mod schweizerfranc. det er godtgjort, at det var normal praksis at
afdække/omlægge gæld optaget i danske kroner til schweizerfranc ved benyttelse af termins-
kontrakter i euro mod schweizerfranc. hensigten med denne praksis var således at opnå en
afdækning/omlægning af gælden på den mest hensigtsmæssige måde, idet den væsentligt
større volumen i euro sammenholdt med den nærmest ikke-eksisterende risiko mellem danske
kroner og euro gør det nemmere at omsætte terminskontrakterne, som det også er forklaret
under sagen af d og b. baggrunden for valget af valutaterminskontrakterne i euro var således
fuldt ud erhvervsmæssig.
fastkurspolitikken og den heraf følgende ubetydelige risiko ved udviklingen mellem danske
kroner og euro medfører, at afdækningen/omlægningen af gælden i danske kroner ikke mister
                                              - 8 -
sin erhvervsmæssige tilknytning til driften af kommanditselskabets ejendom som følge af, at
terminskontrakterne blev indgået i euro contra schweizerfranc. der henvises bl.a. til jura i
skats udtalelse gengivet i ufr 2016.967 v.
han har for højesteret frafaldet anbringendet om, at landsskatterettens kendelse i skm
2012.175 udgør en skærpende praksisændring i forhold til tidligere afgørelser fra skatterådet,
og at praksisændringen derfor kun kan have virkning for fremtiden.
hvis højesteret finder, at valutaterminskontrakternes pålydende værdi overstiger gælden i
ejendommen så væsentligt, at der ikke er godtgjort en fuld erhvervsmæssig tilknytning til
kommanditselskabet, bør sagen hjemvises til fornyet behandling ved skat. det gøres gæl-
dende, at de indgåede terminskontrakter i så tilfælde har den nødvendige erhvervsmæssige
tilknytning til kommanditselskabet for så vidt angår et beløb svarende til den afdækkede/om-
lagte gæld i danske kroner.
skatteministeriet har anført, at valutaterminsforretningerne ikke opfylder kravet om er-
hvervsmæssig tilknytning i kursgevinstlovens § 32, stk. 1, 2. pkt.
det er a, der bærer bevisbyrden for, at valutaterminskontrakten havde den fornødne er-
hvervsmæssige tilknytning til driften af erhvervsvirksomheden i kommanditselskabet, og
denne bevisbyrde er ikke løftet. der må i den forbindelse foretages en samlet, konkret bevis-
mæssig vurdering af, om hensigten reelt har været at opnå det samme resultat økonomisk set
som ved en egentlig låneomlægning.
valutaterminsforretningerne svarer ikke reelt til en omlægning af kommanditselskabets lån,
og derfor er as tab ikke fradragsberettiget.
i den forbindelse fremhæves, at terminskontrakten blev indgået for et større beløb end kom-
manditselskabets samlede lån, idet den beløbsmæssigt oversteg de optagne lån med næsten 15
mio. kr. i det samlede finansieringsbehov var også indskudt kommanditselskabets egenkapi-
tal, hvilket valutaterminskontrakten også kom til at dække. egenkapital er imidlertid ikke
gæld, hvorfor der ikke er noget sikringsformål, og der kan naturligvis heller ikke være tale om
en de facto låneomlægning.
                                               - 9 -
en stor andel af kommanditselskabets lån var allerede i schweizerfranc. det gjaldt således
valutalån svarende til omkring 28 mio. kr. en reduktion af finansieringsomkostningerne ved
udnyttelse af den lavere rente på schweizerfranc kunne ikke opnås for så vidt angår den del af
lånene, der allerede var i schweizerfranc. på dette punkt forøgede valutaterminskontrakten
blot kommanditselskabets eksponering mod schweizerfranc og var hverken en afdækning af
en risiko eller en låneomlægning.
når valutaterminskontrakten også dækker egenkapitalen og lånet i schweizerfranc, viser dette
også et spekulativt element, og der er intet grundlag for at hævde, at disse enkle forhold var
udtryk for fejl.
kommanditselskabets budget i prospektet forudsatte en konstant og vedvarende gevinst på
valutaterminsforretningerne på 3,3 mio. kr. årligt gennem en periode på 10 år, uanset at sel-
skabets lån efter det samme budget skulle afdrages. af budgettet fremgår det, at kommandit-
selskabet tilsyneladende uden den årlige gevinst på 3,3 mio. kr. ville have et likviditetsunder-
skud i den 10-årige periode på mellem 2,895 mio. kr. (2008) og 1,066 mio. kr. (2017), at det
regnskabsmæssige resultat ville være negativt frem til 2016, og at et stigende overskud frem
til 2017 derfor ville forudsætte, at der hvert år kunne tjenes på valutaterminsforretningerne.
valutaterminskontrakten blev endvidere indgået i euro over for schweizerfranc og var dermed
uegnet til at sikre en låneomlægning fra danske kroner til schweizerfranc. den danske krone
kan ikke sidestilles med euro, selv om danmark fører en fastkurspolitik. der er tale om to
forskellige valutaer, jf. vestre landsrets dom i ufr 2016.967. kursen mellem euro og danske
kroner svinger, og inddragelsen af euro som tredje valuta medfører en yderligere – om end i
normale valutariske situationer mindre – risiko/chance. det følger af lovens forarbejder,
skats administrative vejledninger og af administrativ praksis, at det er et krav, at én af de i
valutaterminskontrakten anvendte valutaer skal være identisk med valutaen for underliggende
lån.
kommanditselskabets salg – kun tre dage efter indgåelsen af valutaterminskontrakten den 2.
oktober 2007 – af en call-option, som gav selskabet en kontant præmie på 655.092 kr., viser
også, at formålet ikke var låneomlægning. hvis schweizerfranc faldt, ville kommanditselska-
                                               - 10 -
bet ikke tjene yderligere, jf. ds forklaring for landsretten. hvis man har optaget et lån i frem-
med valuta, får man hele gevinsten/tabet ved ændringer i den fremmede valuta. salget af call-
optionen harmonerer således heller ikke med, at hensigten bag terminsforretningen var at
omlægge lånene. salget viser derimod, at formålet ikke var låneomlægning.
der er heller ikke grundlag for at tage as subsidiære påstand til følge. der kan ikke ske en
delvis omlægning og en delvis spekulation med én terminsforretning. én finansiel kontrakt
kan i sagens natur ikke samtidig både være spekulativ og erhvervsmæssig i relation til vurde-
ringen af erhvervsmæssig tilknytning, jf. kursgevinstlovens § 32, stk. 1, 2. pkt. formålet med
indgåelsen af den finansielle kontrakt er afgørende for, om det er enten omlægning eller spe-
kulation – og når den finansielle kontrakt, som her, går ud over de optagne lån, kan der ikke
være tale om et formål om omlægning.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om a som kommanditist i k/s parken tårn d har krav på fradrag i 2008 og
2009 for sin andel af tabet på selskabets valutaterminskontrakter i schweizerfranc under hen-
visning til, at kontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, jf. kursgevinstlo-
vens § 32, stk. 1, 2. pkt.
efter kursgevinstlovens § 32, stk. 1, 2. pkt., kan personer fradrage tab på terminskontrakter
mv. uden kildeartsbegrænsning, hvis kontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virk-
somhed. det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen (folketingstidende 1996-97, tillæg a,
lovforslag nr. l 194, s. 4114), at spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en sådan tilknytning,
må bero på en konkret vurdering. som eksempel på erhvervsmæssig tilknytning nævnes en
valutaterminskontrakt, der indgås med henblik på at sikre en virksomheds tilgodehavender og
leverancer. under behandlingen af lovforslaget besvarede skatteministeren et spørgsmål
herom fra folketingets skatteudvalg (l 194 – bilag 17). det anføres i svaret, at det ikke er
muligt på forhånd at fastlægge alle de tænkelige situationer, finansielle kontrakter kan indgås
i, og at det derfor heller ikke er muligt eller hensigtsmæssigt at opstille sort-hvide regler for,
hvornår en kontrakt kan anses for at have erhvervsmæssig tilknytning. efter lovens vedtagelse
er det anerkendt i administrativ praksis, at ikke alene sikring af lån i udenlandsk valuta, men
også valutaterminskontrakter indgået i direkte tilknytning til en omlægning af lån fra danske
                                               - 11 -
kroner til en fremmed valuta efter omstændighederne kan have tilknytning til erhvervsmæssig
virksomhed, jf. herved cirkulære nr. 173 af 22. november 2000 (tss-cirkulære 2000-32).
højesteret finder på denne baggrund, at det må bero på en konkret vurdering af den enkelte
sags omstændigheder, om valutaterminskontrakter har tilknytning til den erhvervsmæssige
virksomhed. en sådan tilknytning vil normalt foreligge ved valutaterminskontrakter, der ind-
gås med henblik på at afdække kursrisikoen ved lån eller tilgodehavender i fremmed valuta
eller omlægning til en sådan valuta. det samme kan efter omstændighederne gælde for valu-
taterminskontrakter, der indgås med henblik på at reducere finansieringsomkostningerne ved
at stille den pågældende, som om et lån var omlagt til den fremmede valuta. dette må forud-
sætte, at der er en tæt sammenhæng mellem valutaterminskontrakterne og lånet.
i denne sag har valutaterminskontrakterne beløbsmæssigt oversteget kommanditselskabets
lån, der var optaget i danske kroner, og omfattede også lån i schweizerfranc og egenkapitalen.
selskabet havde således i den relevante periode gæld i ejendommen på ca. 153 mio. kr.,
hvoraf lån svarende til ca. 28 mio. kr. var optaget i schweizerfranc, mens de løbende valuta-
terminskontrakter var på 22,5 mio. euro svarende til ca. 169 mio. kr. hertil kommer, at der i
budgettet for perioden fra 2008 til 2017 var kalkuleret med en fast årlig indtægt på 3,3 mio.
kr. fra valutaterminskontrakterne, uanset at en del af selskabets gæld forudsattes afdraget.
under disse omstændigheder finder højesteret, at valutaterminskontrakterne ikke kan anses
for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed.
valutaterminskontrakterne må anses for indgået i spekulationsøjemed, og derfor finder høje-
steret ikke grundlag for at hjemvise sagen til skat med henblik på at indrømme delvis fra-
dragsret svarende til den del af valutaterminskontrakterne, der modsvarede selskabets gæld i
danske kroner.
højesteret finder herefter, at der ikke er fradragsret for nogen del af tabet på valutatermins-
kontrakterne, og stadfæster derfor dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 12 -
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 75.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.