text:
                             højesterets dom
                          afsagt torsdag den 31. januar 2019
sag 75/2018
(1. afdeling)
skatteministeriet
(advokat steffen sværke og advokat per lunde nielsen)
mod
microsoft danmark aps
(advokat arne møllin ottosen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 1. afdeling den 28. marts 2018.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen,
henrik waaben, jens kruse mikkelsen og anne louise bormann.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
appellanten, skatteministeriet, har endvidere nedlagt påstand om, at microsoft danmark aps
skal betale 1,5 mio. kr. med procesrente fra den 25. april 2018, som skatteministeriet har be-
talt til opfyldelse af landsrettens omkostningsafgørelse.
microsoft danmark aps har påstået frifindelse for påstanden om tilbagebetaling af sagsom-
kostninger.
supplerende sagsfremstilling
skatteministeriet har for højesteret fremlagt en række annoncer og artikler fra computerma-
gasiner hovedsageligt fra 2007, som indeholder markedsføring af microsoft-programmer,
herunder navnlig styresystemet windows vista.
                                                - 2 -
der er bl.a. fremlagt magasinet ”wauw” fra marts 2007, der er udgivet af microsoft danmark
og omdelt til 400.000 husstande. magasinet indeholder bl.a. en omtale af windows vista,
hvoraf fremgår bl.a.:
       ””wauw” nok til hele familien
       windows vista er her – mere avanceret, mere kraftfuldt og endnu smukkere.
       med flere og bedre muligheder for at få glæde af film og musik, spil og fotos, tv, og in-
       ternet. (for ikke at nævne hjemmearbejde og privatøkonomi). …”
endvidere er fremlagt hæftet ”microsoft office 2003 – få et overblik over det nye og forbed-
rede i office 2003”. det er efter det oplyste udgivet i 2005 og målrettet beslutningstagerne
hos erhvervskunder. hæftet indeholder bl.a. en sammenligning af de forskellige versioner af
microsoft office-pakker, herunder i form af både pakkelicenser og oem-licenser (original
equipment manufacturer-licenser).
der er også fremlagt flere annoncer fra multinationale computerproducenter, herunder dell,
hvori microsoft-produkter anbefales. ifølge samarbejdsaftale af 1. august 2003 mellem mi-
crosoft licensing gp og dell fik dell rabat ved køb af microsoft-produkter, hvis selskabet
anbefalede produkterne i forbindelse med selskabets markedsføring.
endelig er der fremlagt korrespondance mellem skat, microsoft danmark og dets revisions-
selskab, kpmg, fra årene 2006-2010, der indeholder skats anmodninger om, herunder ryk-
kere for, transfer pricing-dokumentation og om supplerende oplysninger til vurdering af mi-
crosoft danmarks prisfastsættelse og overholdelse af armslængdeprincippet.
anbringender
skatteministeriet har supplerende anført bl.a., at landsrettens fortolkning af market develop-
ment agreement (mda-aftalen) mellem microsoft danmark og microsoft ireland operations
limited (miol) er forkert. det er således forkert, når landsretten fortolker henvisningen til
”microsoft products” i mda-aftalens artikel 3 som de produkter, miol har ret til at sælge
eller pligt til at markedsføre, idet en sådan fortolkning forudsætter, at der er tale om en aftale
indgået mellem uafhængige parter. dette er ikke tilfældet. microsoft-koncernen har selvsagt
                                              - 3 -
interesse i, at der på det danske marked ikke blot sælges de licenser, som miol måtte have
rettighederne til, men også andre oem-licenser (original equipment manufacturer-licenser).
landsretten har ved sin fortolkning af mda-aftalens artikel 3 set bort fra definitionen i afta-
lens artikel 1, hvorefter der med ”microsoft products” menes alle produkter, der distribueres
fra microsoft-koncernen.
det forhold, at microsoft-koncernen alene havde ét markedsføringsselskab i danmark, nemlig
microsoft danmark, understøtter, at dette selskab havde til opgave at varetage markedsførin-
gen af samtlige microsofts produkter i danmark. microsoft danmarks faktiske markedsfø-
ringsaktiviteter har, som det fremgår af det fremlagte markedsføringsmateriale, da også været
rettet mod og haft effekt på det samlede salg af microsoft-produkter på det danske marked.
det er uden betydning for den foretagne beskatning, om microsoft danmark har arbejdet for
det irske selskab miol eller et eller flere andre selskaber i microsoft-koncernen. hvis arbej-
det er udført for andre selskaber end miol, skal microsoft danmark også have forøget sin
indkomst efter ligningslovens § 2. det er derfor unødvendigt at tage stilling til, om det er
miol, der har rettighederne til salg af oem-licenser til multinationale computerproducenter
(mna oem).
en meget betydelig del af de slutbrugere, som selskabet direkte eller indirekte reklamerede
overfor, havde en computer, der ikke var i stand til af afvikle den nye version af windows
(windows vista), som markedsføringen vedrørte. hvis slutbrugerne på baggrund af selska-
bets markedsføringsindsats blev ”fristet” af en ny windows-version, forudsatte købet heraf
dermed også et køb af en ny computer, herunder en computer, hvorpå windows-versionen var
præinstalleret af en af de multinationale computerproducenter, f.eks. dell. det må i lyset af de
foreliggende omstændigheder påhvile microsoft danmark at påvise, at selskabets generelle
markedsføringsaktiviteter nøje kan afgrænses, sådan at markedsføringsaktiviteterne ikke har
haft en effekt på oem-licenssalget via de multinationale computerproducenter. selskabet har
ikke ført bevis, der afkræfter formodningen om, at markedsføringen har haft denne effekt.
microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation forelå ikke på selvangivelsestidspunktet
og er derfor udarbejdet for sent. retsvirkningen af en for sent udarbejdet eller mangelfuld
transfer pricing-dokumentation er, at skattemyndighederne kan foretage skatteansættelsen
                                                - 4 -
skønsmæssigt, jf. skattekontrollovens § 3 b, stk. 8 (tidligere stk. 5), jf. § 5, stk. 3. der er ikke
grundlag for, som landsretten har gjort, at opstille yderligere betingelser om, at skattemyndig-
hederne skal have rykket for dokumentationen, varslet tvangsbøder eller udstedt bødeforelæg,
før skatteansættelsen kan fastsættes skønsmæssigt. det er i øvrigt faktuelt forkert, når lands-
retten anfører, at skattemyndighederne ikke anmodede om (rykkede for) den pågældende do-
kumentation. skattemyndighederne havde heller ikke – som ellers anført af landsretten – ad-
gang til at varsle tvangsbøder efter skattekontrollovens § 5, stk. 2, eller grundlag for at udste-
de bødeforelæg efter lovens § 17, stk. 3, idet denne bestemmelse ikke fandt anvendelse for
indkomståret 2004-2006, og idet microsoft danmark indsendte transfer pricing-dokumenta-
tionen for 2007 inden for den frist, som skattemyndighederne fastsatte. hertil kommer, at der
først med virkning fra 1. januar 2009 blev indført en hjemmel i skattekontrolloven (§ 18) til at
straffe juridiske personer, jf. lov nr. 1344 af 19. december 2008.
microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation er – selv hvis den var udarbejdet rettidigt
– så mangelfuld, at den ikke sætter skattemyndighederne i stand til at vurdere, om priser og
vilkår er fastsat i overensstemmelse med armslængdeprincippet, hvorfor dokumentationskra-
vet i skattekontrollovens § 3 b også af denne grund ikke er opfyldt. skatteansættelsen kan
derfor fastsættes skønsmæssigt. det er faktuelt forkert, når landsretten anfører, at skattemyn-
dighederne i løbet af skattekontrollen ikke havde anmodet om supplerende oplysninger eller
materiale fra microsoft danmark.
microsoft danmark har supplerende anført bl.a., at landsrettens fortolkning af mda-aftalen
er korrekt, idet microsoft danmark ikke efter aftalen er kontraktligt forpligtet til at markeds-
føre mna oem-licenser over for multinationale computerproducenter. aftalens parter har da
heller aldrig fortolket aftalen på en måde, der svarer til den, som skatteministeriet gør gæl-
dende.
skatteministeriet har ikke dokumenteret, at microsoft danmarks faktiske markedsføring – på
grund af en afledt markedsføringseffekt – kan begrunde en skønsmæssig forhøjelse af selska-
bets skatteansættelse, og ministeriet har ikke nærmere redegjort for, hvordan de fremlagte
annoncer og magasiner støtter ministeriets synspunkt.
                                                - 5 -
det bestrides, at microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation er udarbejdet for sent.
selv hvis dette var tilfældet, ville der ikke være grundlag for en skønsmæssig skatteansættel-
se. skat havde ingen indsigelser over for kvaliteten af microsoft danmarks transfer pricing-
dokumentation, da skat traf afgørelse i sagen – bortset fra nogle indsigelser over for de fri-
villigt tilvejebragte databaseundersøgelser, som kpmg havde udarbejdet for selskabet.
skats indsigelser mod databaseundersøgelserne blev allerede tilbagevist under sagens be-
handling for landsskatteretten, og de har i øvrigt ingen selvstændig betydning, idet den be-
regningsnøgle for honorering af microsoft danmark, der følger af mda-aftalen, ubestridt er
på armslængdevilkår.
det bestrides, at microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation er mangelfuld. det føl-
ger i øvrigt af forarbejderne til skattekontrollovens § 3 b, at selv hvis dette var tilfældet, ville
skat ikke uden videre kunne fastsætte skatteansættelsen skønsmæssigt. i tilfælde, hvor
skat mener, at den modtagne dokumentation er mangelfuld, er skat forpligtet til at rette
henvendelse til skatteyderen, og først herefter kan skat, hvis dokumentationen fortsat er
mangelfuld, være nødsaget til at skønne. der skal således foreligge kvalificeret dokumentati-
onsnød, før skat kan fastsætte skatteansættelsen skønsmæssigt. en sådan dokumentations-
nød har ikke foreligget.
bekendtgørelse nr. 42 af 24. januar 2006 om dokumentation af prisfastsættelsen af kontrolle-
rede transaktioner trådte i kraft den 4. februar 2006, og der er enighed mellem parterne om, at
bekendtgørelsen alene finder anvendelse for indkomståret 2007. forud for bekendtgørelsens
ikrafttræden var minimumskravet, at selskabet efter selvangivelse på begæring skulle kunne
redegøre for, hvorledes priser og vilkår for kontrollerede transaktioner var fastsat, jf. den da-
gældende skattekontrollovs § 3 b, stk. 4, og forarbejderne hertil. det var – som det fremgår af
forarbejderne – som udgangspunkt overladt til den skattepligtige at vurdere, hvilken doku-
mentation der var nødvendig. microsoft danmark har som dokumenteret udfærdiget og opbe-
varet skriftlig dokumentation for priser og vilkår for koncerninterne transaktioner (markedsfø-
ring), og selskabet har allerede ved mda-aftalen opfyldt det minimumskrav for dokumentati-
on, der var gældende for indkomstårene 2004-2006. microsoft danmark har i tillæg til den
påkrævede dokumentation endvidere bl.a. udarbejdet meget udførlig transfer pricing-
dokumentation for 2004-2006, herunder via kpmg tilkøbt sig adgang til databaser med
                                                - 6 -
sammenlignelige data. selskabet har således i meget betydeligt omfang overopfyldt de dagæl-
dende dokumentationskrav.
microsoft danmark har under sagens behandling ved skattemyndighederne besvaret skats
supplerende spørgsmål og anmodninger om dokumentation. de eneste oplysninger, som
skat har efterspurgt under revisionen, som microsoft ikke har været i stand til at dokumen-
tere, vedrører multinationale computerproducenter, f.eks. dells, salg i danmark til danske
slutbrugere. dette salg er imidlertid ikke omfattet af skattekontrollovens § 3 b, der angår
”kontrollerede transaktioner”. skat kan selvsagt ikke stille krav om, at microsoft danmark
skal kunne dokumentere tredjemands salg til slutbrugere i danmark.
microsoft danmark har overholdt de tidsmæssige krav til udarbejdelse af transfer pricing-
dokumentation, idet mda-aftalen regulerede, hvordan selskabets honorering skulle udmåles,
idet der er enighed mellem parterne om, at honorarbestemmelsen er på armslængdevilkår, og
idet der var udarbejdet halvårlige beregninger i henhold til mda-aftalens artikel 6.2. micro-
soft danmark har overholdt den 60-dages frist for indlevering af dokumentation, der i medfør
af § 2, stk. 4, i bekendtgørelse nr. 42 af 24. januar 2006 var gældende for indkomståret 2007.
skat har på intet tidspunkt under skats revision problematiseret, at selskabets transfer
pricing-dokumentation ikke var dateret, ligesom dette heller ikke blev tillagt betydning i
skats afgørelser. dokumenternes datering er i øvrigt uden betydning for skattemyndighe-
dernes mulighed for at efterprøve de vilkår og den pris, der er fastsat i mda-aftalen. skatte-
ministeriets synspunkt om, at dokumenternes manglende datering medfører, at skatteansættel-
sen kan fastsættes skønsmæssigt, er i strid med vejledning af 6. februar 2006 om transfer pri-
cing, kontrollerede transaktioner og dokumentationspligt, idet det følger heraf, at dokumenta-
tionen kan sammenskrives i et dokument, der løbende opdateres, eller at oplysningerne kan
sammenskrives i forbindelse med skats anmodning.
supplerende retsgrundlag
de tidsmæssige og indholdsmæssige krav til transfer pricing-dokumentation (dagældende
skattekontrollovs § 3 b)
                                                - 7 -
den dagældende bestemmelse i skattekontrollovens § 3 b blev indført ved lov nr. 131 af 25.
februar 1998 om ændring af skattekontrolloven og skattestyrelsesloven. af det lovforslag, der
lå til grund for lovændringen, fremgår bl.a. følgende af de specielle bemærkninger til be-
stemmelsen (folketingstidende 1997-1998 (1. samling), tillæg a, lovforslag nr. l 84, s.
1907):
        ”beregning af de interne afregningspriser vil formentlig allerede i dag ikke afvige næv-
        neværdigt fra de angivne retningslinjer. i fremtiden skal beregningen således blot ned-
        skrives. det er – som udgangspunkt – ikke nødvendigt for virksomhederne at udarbejde
        en større analyse eller købe sig adgang til databaser med sammenlignelige data. virk-
        somhederne bør selv være i stand til at udforme den tilstrækkelige dokumentation, idet
        der ikke kræves en dokumentation af samme omfang som der eksempelvis kræves af
        skattemyndighederne i u.s.a.”
bekendtgørelse nr. 42 af 24. januar 2006 om dokumentation af prisfastsættelsen af kontrolle-
rede transaktioner indeholder, ud over de bestemmelser der er citeret i landsrettens dom, i §§
4-8 følgende bestemmelser:
        ”§ 4. dokumentationen skal indeholde en beskrivelse, som giver told- og skatteforvalt-
        ningen et overblik over koncernen og de forretningsmæssige aktiviteter.
        stk. 2. beskrivelsen skal indeholde:
           1) en beskrivelse af koncernens juridiske struktur, herunder angivelse af koncernen-
           hedernes geografiske placering.
           2) en beskrivelse af den organisatoriske struktur, herunder angivelse af den primære
           forretningsmæssige aktivitet for den skattepligtige og for de forbundne parter, som
           den skattepligtige har haft kontrollerede transaktioner med.
           3) en oversigt der viser de seneste 3 års omsætning og resultat af den primære drift
           for den skattepligtige og for de forbundne parter, som den skattepligtige har haft kon-
           trollerede transaktioner med.
           4) en kort historisk beskrivelse af koncernen og virksomheden, en beskrivelse af
           eventuelle omstruktureringer og skift i væsentlige funktioner og risici, samt en for-
           klaring på eventuelle underskud.
           5) en kort beskrivelse af branchemæssige forhold for koncernen, herunder angivelse
           af de væsentligste konkurrencemæssige parametre.
        § 5. dokumentationen skal indeholde en beskrivelse af de kontrollerede transaktioner.
        stk. 2. flere transaktioner kan beskrives under et (aggregeret). det skal beskrives, hvil-
        ke transaktioner som er aggregeret.
        stk. 3. de kontrollerede transaktioner skal identificeres med hensyn til, hvor meget der
        er overdraget og mellem hvilke forbundne parter.
        stk. 4. de kontrollerede transaktioner skal endvidere beskrives i forhold til:
           1) produkters (varer, tjenesteydelser, aktiver, immaterielle aktiver mv.) egenskaber.
           2) en funktionsanalyse (funktioner, aktiver og risici.)
           3) kontraktsvilkår.
                                              - 8 -
         4) økonomiske omstændigheder.
         5) forretningsstrategier.
     stk. 5. eventuelle omkostningsfordelingsaftaler skal beskrives.
     stk. 6. eventuelle andre forhold, som konkret vurderes af betydning for en armslængde-
     vurdering, skal beskrives.
     § 6. dokumentationen skal indeholde en sammenlignelighedsanalyse, som sammen med
     beskrivelserne i §§ 4-5 kan danne grundlag for en vurdering af, om principperne for
     prisfastsættelse af de kontrollerede transaktioner er i overensstemmelse med armslæng-
     deprincippet, jf. stk. 2-4.
     stk. 2. analysen skal indeholde en beskrivelse af prisfastsættelsen af de kontrollerede
     transaktioner. analysen skal endvidere indeholde en redegørelse for, hvorfor prisfast-
     sættelsen vurderes at være i overensstemmelse med armslængdeprincippet, herunder en
     redegørelse for anvendte sammenlignelige uafhængige transaktioner og begrundelse for
     valg af metode.
     stk. 3. ved anvendelsen af stk. 2 skal anvendes den skattepligtiges egne transaktioner
     med uafhængige parter, samt transaktioner mellem uafhængige parter og herunder andre
     forbundne parters transaktioner med uafhængige parter. endvidere skal angives hvilke
     mulige sammenlignelige uafhængige transaktioner, som virksomheden har fravalgt,
     samt begrundelse for fravalget.
     stk. 4. den skattepligtige er ikke forpligtet til at udarbejde databaseundersøgelser, jf.
     dog § 10. hvis databaseundersøgelser alligevel er udarbejdet, skal disse vedlægges do-
     kumentationen.
     § 7. dokumentationen skal indeholde en overordnet redegørelse for implementeringen
     af principperne for prisfastsættelsen.
     stk. 2. redegørelsen skal endvidere specificere, i hvilket omfang den skattepligtige eller
     forbundne parter har foretaget efterfølgende justeringer af priser og vilkår for de kon-
     trollerede transaktioner i danmark eller i udlandet. specifikationen skal indeholde op-
     lysninger om, i hvilket omfang disse efterfølgende reguleringer er i overensstemmelse
     med armslængdeprincippet.
     § 8. dokumentationen skal indeholde en liste over eventuelle skriftlige aftaler vedrø-
     rende de kontrollerede transaktioner.
     stk. 2. dokumentationen skal endvidere indeholde kopi af eventuelle skriftlige aftaler,
     som den skattepligtige eller forbundne parter har indgået med myndigheder i andre lan-
     de vedrørende kontrollerede transaktioner. dette gælder både aftaler med bagudrettet og
     fremadrettet virkning. 1. og 2. pkt. finder ikke anvendelse for skriftlige aftaler som de
     danske skattemyndigheder er part i.”
af skats vejledning af 6. februar 2006 om transfer pricing, kontrollerede transaktioner og
dokumentationspligt fremgår bl.a. følgende:
     ”9. ajourføring og opbevaring af dokumentationsmaterialet
     …
     skat kan i princippet påbegynde en skattekontrol af et indkomstår, når selvangivelses-
     fristen for dette indkomstår udløber, og materialet for det pågældende indkomstår skal
                                                  - 9 -
      således foreligge i en sådan form, at det kan sammenstykkes til en egentlig sammen-
      hængende dokumentationspakke, der kan indsendes inden 60 dage.”
adgangen til skønsmæssig ansættelse af indkomsten (dagældende skattekontrollovs § 5, stk. 3)
den dagældende bestemmelse i skattekontrollovens § 5, stk. 3, der blev indført ved lov nr.
1104 af 20. december 1995, lyder således:
      ”stk. 3. foreligger en selvangivelse ikke på ansættelsestidspunktet, kan den skattepligti-
      ge indkomst og formue ansættes skønsmæssigt.”
af det lovforslag, der lå til grund for lovændringen, fremgår bl.a. følgende (folketingstidende
1995-96, tillæg a, lovforslag nr. l 104, s. 2573 og 2576):
      ”foreligger det skattemæssige årsregnskab m.v. ikke på ansættelsestidspunktet, kan den
      skattepligtige indkomst og formue efter gældende ret – ligesom i tilfælde af manglende
      selvangivelse – opgøres skønsmæssigt. denne sanktion fastholdes efter forslaget, jf. for-
      slaget under § 1, nr. 2, til § 5, stk. 3, i skattekontrolloven.
      …
      til § 5, stk. 3:
      det foreslås, at skattemyndighederne – ligesom efter gældende ret – skal kunne skatte-
      ansætte en skattepligtig af en skønsmæssigt opgjort skattepligtig indkomst eller formue,
      hvis den skattepligtige ikke har selvangivet indkomsten eller formuen på ansættelses-
      tidspunktet, eller en bogførings- eller regnskabspligtig ikke har indgivet årsregnskab på
      dette tidspunkt.
      dette gælder også tilfælde, hvor ”en selvangivelse eller et skattemæssigt årsregnskab”
      er så mangelfuldt, at de ikke kan sidestilles med henholdsvis en selvangivelse eller et
      skattemæssigt årsregnskab, jf. § 1 og 3.
      efter de almindelige principper for bevisførelse påhviler det i sådanne tilfælde som ud-
      gangspunkt skattemyndigheden at sandsynliggøre, at den skønnede opgørelse ikke er
      mindre sandsynlig end andre opgørelser – set i lyset af de oplysninger, som skattemyn-
      dighederne er i besiddelse af.”
højesterets begrundelse og resultat
indledning og problemstilling
denne sag angår, om den honorering, som microsoft danmark aps modtog for sit arbejde
med at markedsføre microsoft-produkter i danmark i henhold til en aftale med det koncern-
                                               - 10 -
forbundne selskab microsoft ireland operations limited (miol) i irland, var i overensstem-
melse med, hvad der kunne være opnået, hvis transaktionerne var afsluttet mellem uafhængi-
ge parter (armslængdeprincippet), jf. ligningslovens § 2.
i henhold til market development agreement (mda-aftalen) indgået mellem microsoft
danmark og miol med virkning fra den 1. juli 2003 modtog microsoft danmark i indkomst-
årene 2004-2007 som vederlag for sin markedsføringsindsats det største beløb af enten en
kommission på 25 %, 20 % eller 18 % afhængig af omfanget af det salg, som miol havde
faktureret i danmark, eller de omkostninger microsoft danmark havde ved markedsføringen
med tillæg af 15 %.
det salg, som microsoft danmark modtog kommission af i henhold til aftalen, var dels
miol’s salg af microsoft-programpakker (pakkelicenser) til slutbrugere i danmark, dels
miol’s salg af oem-licenser (original equipment manufacturer-licenser) til små og mel-
lemstore computerproducenter i danmark. skatteministeriet har ikke anfægtet de satser,
hvormed kommissionen blev beregnet i henhold til aftalen. det er skatteministeriets opfattel-
se, at kommissionen ikke udgjorde en honorering på armslængdevilkår, fordi microsoft dan-
marks kommission ikke tog højde for det salg af microsoft-produkter, der skete gennem mul-
tinationale computerproducenters salg af computere med præinstalleret microsoft-software til
slutbrugere i danmark.
microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation
skatteministeriet har gjort gældende, at skattemyndighederne kunne ansætte microsoft dan-
marks indkomst skønsmæssigt i medfør af den dagældende skattekontrollovs § 3 b, stk. 8
(som indtil den 2. juni 2005 var stk. 5), jf. § 5, stk. 3, allerede fordi microsoft danmark ikke
har godtgjort, at transfer pricing-dokumentationen for de enkelte indkomstår i sin helhed fo-
relå på selvangivelsestidspunktet, og fordi transfer pricing-dokumentationen ikke var fyldest-
gørende.
af den dagældende § 3 b, stk. 8 (tidligere stk. 5), fremgik, at hvis den skattepligtige ikke
havde udarbejdet transfer pricing-dokumentation, fandt § 5, stk. 3, anvendelse. efter § 5, stk.
3, kunne skatteansættelsen foretages skønsmæssigt, hvis en selvangivelse ikke forelå på an-
sættelsestidspunktet.
                                               - 11 -
højesteret finder, at der hverken i ordlyden af § 3 b, stk. 8, eller i bestemmelsens forarbejder
er holdepunkter for en forståelse, hvorefter det tidspunkt, hvor der kan foretages skønsmæssig
ansættelse af indkomsten, hvis transfer pricing-dokumentationen ikke foreligger, er et andet
end ansættelsestidspunktet, som er det afgørende tidspunkt efter § 5, stk. 3.
det er i forarbejderne til § 5, stk. 3, forudsat, at en selvangivelse kan være så mangelfuld, at
den må sidestilles med en manglende selvangivelse. tilsvarende finder højesteret, at en trans-
fer pricing-dokumentation, der i så væsentligt omfang er mangelfuld, at den ikke giver skat-
temyndighederne et tilstrækkeligt grundlag for at vurdere, om armslængdeprincippet er over-
holdt, må sidestilles med manglende dokumentation.
skattemyndighederne havde modtaget microsoft danmarks transfer pricing-dokumentation
på tidspunktet for ansættelsen. højesteret finder, at denne dokumentation ikke var mangelfuld
i et sådant omfang, at den kunne sidestilles med manglende dokumentation. højesteret har
herved lagt vægt på, at skattemyndighedernes forhøjelse af microsoft danmarks indkomst
alene er begrundet i, at honoreringen ikke tager højde for det salg af microsoft-produkter, der
skete gennem multinationale computerproducenters salg af computere med præinstalleret mi-
crosoft-software til slutbrugere i danmark. at disse transaktioner ikke indgår i beregningen af
honoreringen, fremgik klart af transfer pricing-dokumentationen.
højesteret finder på den anførte baggrund, at microsoft danmarks indkomst ikke kunne an-
sættes skønsmæssigt i medfør af den dagældende skattekontrollovs § 3 b, stk. 8 (tidligere stk.
5), jf. § 5, stk. 3.
honoreringen af microsoft danmarks markedsføringsindsats
spørgsmålet er herefter, om skatteministeriet har godtgjort, at honoreringen af microsoft
danmarks markedsføringsaktiviteter ikke skete på armslængdevilkår.
tre dommere – henrik waaben, jens kruse mikkelsen og anne louise bormann – udtaler:
ved afgørelsen af, om microsoft danmarks betaling for selskabets markedsføringsindsats var
på armslængdevilkår, finder vi det ikke afgørende, om denne markedsføringsindsats var til
                                               - 12 -
gavn for miol eller for andre selskaber i koncernen. vi har derfor ikke anledning til at tage
stilling til, om og i givet fald i hvilket omfang rettighederne til mna oem-licenser var over-
draget til miol.
mda-aftalen omfatter efter sin ordlyd en forpligtelse til at maksimere markedet for alle mi-
crosoft-produkter, jf. herved aftalens pkt. 3.2.1. i lyset af det geografiske område, som aftalen
dækkede, og i sammenhæng med honoreringsbestemmelsen, hvorefter microsoft danmark
modtog betaling ud fra det salg, som miol fakturerede i danmark, finder vi som landsretten,
at aftalen må forstås sådan, at microsoft danmark skulle markedsføre de produkter, hvor sal-
get skete direkte i danmark, dvs. pakkelicenser og salg af oem-licenser til danske computer-
producenter. denne forståelse er ikke i strid med mda-aftalens ordlyd. vi finder derfor, at
aftalen ikke indebar en forpligtelse til at markedsføre salg af computere med præinstalleret
software, hvor salget af oem-licenser til multinationale computerproducenter blev foretaget
af microsoft-selskaber i usa og andre lande uden for danmark, og hvor andre microsoft-
selskaber ydede tilskud til disse computerproducenters markedsføring af microsoft-
programmer over for slutbrugerne.
skatteministeriets forhøjelser af microsoft danmarks indkomst bygger på den antagelse, at
microsoft danmarks markedsføring har haft betydning for efterspørgslen i danmark af com-
putere med præinstallerede microsoft-programmer, hvilket har medført en øget efterspørgsel
af oem-licenser fra de multinationale computerproducenter i bl.a. usa, hvilket er kommet
andre selskaber i microsoft-koncernen til gode. efter skatteministeriets opfattelse ville en
uafhængig tredjepart ikke acceptere en honoreringsaftale, hvor denne del af markedsførings-
indsatsen ikke blev vederlagt.
vi finder ikke at kunne afvise, at microsoft danmarks markedsføring kan have haft en vis
afledet effekt navnlig i perioden omkring lanceringen i 2007 af styresystemet windows vista,
som stillede højere krav til computerne. på den anden side må det antages, at også de anbefa-
linger af microsoft-produkter, som de multinationale computerproducenter foretog i henhold
til aftaler mellem bl.a. dell og microsoft danmarks amerikanske moderselskab, der som
modydelse gav rabatter til computerproducenterne, kan have haft en effekt på bl.a. salget af
pakkelicenser i danmark, hvorved microsoft danmark ved sin honorering fik gavn af denne
markedsføringsindsats. den nærmere betydning af de forskellige selskabers markedsførings-
                                             - 13 -
indsats og samspillet imellem dem er ikke belyst under sagen, og vi finder det ikke sandsyn-
liggjort, at microsoft danmarks markedsføring havde en effekt på salget af mna oem-
licenser i usa og andre lande uden for danmark, som oversteg den betydning, som compu-
terproducenternes markedsføring havde for salg af bl.a. pakkelicenser, som indgik i grundla-
get for honoreringen af microsoft danmark.
ved at fastsætte honoreringen af microsoft danmark ud fra det salg, som skete i danmark,
har parterne i mda-aftalen valgt en honoreringsmetode, hvor betalingerne til microsoft
danmark på en enkel måde kunne opgøres. den valgte honoreringsmetode, hvorefter micro-
soft danmark mindst var berettiget til at få dækket markedsføringsomkostningerne med tillæg
af 15 %, sikrede, at det danske selskab fik en fortjeneste ved denne aktivitet samtidig med, at
selskabet ikke bar risikoen ved salget, som miol stod for.
vi bemærker endvidere, at det må anses for usandsynligt, at et uafhængigt markedsføringssel-
skab, som forudsat i de beregninger, skatteministeriet har foretaget, og som danner grundlag
for forhøjelserne af indkomsten, ville kunne opnå vederlag ikke kun for salg af oem-licenser
til danske computerproducenter, som det danske selskab formidlede, men også for salg af
oem-licenser til multinationale computerproducenter i usa og andre lande uden for dan-
mark, hvor salget skete uden det danske selskabs medvirken.
på den anførte baggrund finder vi det ikke godtgjort, at microsoft danmarks honorering for
selskabets markedsføringsindsats ikke var i overensstemmelse med armslængdeprincippet.
vi stemmer derfor for at stadfæste dommen.
dommerne marianne højgaard pedersen og poul dahl jensen udtaler:
som anført ovenfor har microsoft danmark ikke fået honorar af salg af oem-licenser, der er
sket til slutbrugere i danmark, når de har købt en computer fra en multinational computerpro-
ducent, der har præinstalleret microsofts produkter på computeren (mna oem).
                                               - 14 -
hovedspørgsmålet i sagen er, om microsoft danmark for så vidt angår dette salg af oem-
licenser har ydet en markedsføringsindsats, som ville være blevet honoreret, hvis der havde
været tale om transaktioner mellem uafhængige parter.
en oem-licens indebærer, at den pågældende computerproducent i henhold til aftale med et
microsoft-selskab har ret til at installere det pågældende microsoft-produkt på computeren og
overdrage det til den slutbruger, der køber computeren. ved en oem-licens sælges det på-
gældende microsoft-produkt (f.eks. styresystemet windows) således til slutbrugeren i præin-
stalleret form gennem producenten af computeren som mellemmand.
microsoft danmarks markedsføring af microsofts produkter er i den relevante periode sket i
henhold til en ændret og tilpasset markedsudviklingsaftale (mda-aftalen) med det irske sel-
skab microsoft ireland operations limited (miol).
efter punkt 3.1 i mda-aftalen får microsoft danmark en ikke-eksklusiv ret til at markedsføre
microsoft-produkter i danmark. ved microsoft-produkter forstås ”alle produkter, der generelt
stilles til rådighed af msft [det amerikanske moderselskab] eller associerede selskaber til
distribution over hele verden, herunder men ikke begrænset til detailsalg, online, nye forret-
ningsområder, marketing-programmer og oem”, jf. punkt 1. efter aftalens punkt 3.2 skal
microsoft danmark efter bedste evne fremme miol’s interesser og maksimere markederne
for microsoft-produkter i danmark.
vi finder, at aftalen i overensstemmelse med dens ordlyd må forstås således, at den for så vidt
angår oem-licenser ikke er begrænset til oem-licenser, der sælges af miol til små og mel-
lemstore computerproducenter her i landet, men at den også omfatter oem-licenser, der ved
køb af computere med præinstallerede microsoft-produkter erhverves af slutbrugere her i lan-
det. denne forståelse støttes også af, at microsoft danmark er microsoft-koncernens eneste
markedsføringsselskab i danmark. et microsoft-produkt ophører således ikke med at være et
microsoft-produkt i mda-aftalens forstand ved at blive præinstalleret og videresolgt til slut-
brugeren gennem den pågældende computerproducent som mellemmand.
den anførte forståelse indebærer, at microsoft danmarks pligt til efter bedste evne at maksi-
mere markederne for microsoft-produkter i danmark bl.a. omfatter en pligt til at fremme sal-
                                              - 15 -
get i danmark af microsoft-produkter, der er præinstalleret i computere fra multinationale
computerproducenter.
det markedsføringsmateriale, der er fremlagt under sagen, viser efter vores opfattelse, at mi-
crosoft danmark også rent faktisk har udført markedsføringsaktiviteter i overensstemmelse
med den angivne forståelse af aftalen. når microsoft danmark f.eks. reklamerer for styresy-
stemet windows vista, gælder omtalen af fordelene ved selve produktet uafhængigt af, om
produktet erhverves i form af en pakkelicens, hvor slutbrugeren selv installerer produktet,
eller om det erhverves ved købet af en computer i form af en oem-licens, hvor produktet er
præinstalleret på computeren. det er grundlæggende det samme produkt, der reklameres for,
uanset om slutbrugeren erhverver det gennem en computerproducent (oem-licens) eller di-
rekte fra et microsoft-selskab (pakkelicens). det er kun installationsmåden, der er forskellig.
der er da også markedsføringsmateriale fra microsoft danmark, hvor de præinstallerede ver-
sioner af produktet omtales side om side med pakkeversionerne.
på den baggrund finder vi det godtgjort, at microsoft danmark har udført markedsføringsak-
tiviteter, som også omfatter præinstallerede microsoft-produkter, der erhverves af slutbruge-
ren i form af en oem-licens.
salget i danmark af disse oem-licenser indgår ikke i grundlaget for beregningen af selska-
bets vederlag efter mda-aftalens punkt 6.2.1, og vi finder, at der ved en aftale mellem uaf-
hængige parter ville være tillagt det samlede salg af microsoft-produkter her i landet betyd-
ning, uanset om produkterne sælges i form af pakkelicenser eller som oem-licenser.
aflønningen af microsoft danmark for dets markedsføring af microsofts produkter i dan-
mark er herefter ikke sket i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis transak-
tionerne var afsluttet mellem uafhængige parter, jf. ligningslovens § 2.
skat har forhøjet selskabets skattepligtige indkomst for årene 2004-2007 med henholdsvis
ca. 36 mio. kr., 66 mio. kr., 113 mio. kr. og 91 mio. kr. om grundlaget for forhøjelserne skal
vi bemærke følgende:
                                               - 16 -
det fremgår bl.a., at størrelsen af salget af oem-licenser til danske slutbrugere er fastsat
skønsmæssigt, idet microsoft danmark ikke har bidraget til at belyse, hvor mange oem-
licenser der er videresolgt til danske slutbrugere. vi finder ikke grundlag for at tilsidesætte
skønnet over størrelsen af salget.
skat har herefter opgjort størrelsen af selskabets merhonorar i overensstemmelse med
mda-aftalens punkt 6.2.1. skat har således forudsat, at uafhængige parter ville have aftalt
samme honorar for markedsføring af produkterne ved salg gennem computerproducenterne
(oem-licenser) som for markedsføring af produkterne ved salg direkte til slutbrugeren (pak-
kelicenser).
efter vores opfattelse kan en sådan forudsætning ikke lægges til grund. den tager bl.a. ikke
højde for den markedsføring, som computerproducenten har udført over for slutbrugeren, og
som også må tillægges betydning for slutbrugerens beslutning om at købe den pågældende
computer med medfølgende oem-licens.
på den baggrund stemmer vi for, at ansættelsen af microsoft danmarks skattepligtige ind-
komst for indkomstårene 2004, 2005, 2006 og 2007 hjemvises til fornyet behandling ved
skattestyrelsen.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
konklusion
højesteret stadfæster herefter dommen. som følge af sagens udfald frifindes microsoft dan-
mark for skatteministeriets påstand om tilbagebetaling af sagsomkostninger.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
microsoft danmark aps frifindes for påstanden om tilbagebetaling af sagsomkostninger.
                                           - 17 -
i sagsomkostninger for højesteret skal skatteministeriet betale 1,5 mio. kr. til microsoft
danmark aps. beløbet skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og
forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
                                             dom
afsagt den 6. januar 2016 af østre landsrets 5. afdeling
(landsdommerne ulla langholz, bo østergaard og thomas tordal-mortensen (kst.)).
5. afd. nr. b-183-14:
seas-nve holding a/s
(advokat søren vagner nielsen)
mod
f
(advokat jørgen chr. dan-weibel)
holbæk rets dom af 2. januar 2014 (bs 11-943/2012) er anket af seas-nve holding a/s
med påstand som for byretten om, at f dømmes til at betale 214.387,32 kr. med procesrente
fra den 3. oktober 2011, 200 kr. i rykkergebyr samt 100 kr. i inkassogebyr.
indstævnte, f, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
f var hos seas-nve holding a/s (herefter seas-nve) registreret som aftager af el på
adressen …vej, 4370 store merløse, med kundenummeret 1520553, aftalenummeret
3075824, aftagenummeret 74200670915 og målernummeret 163262.
af en bbr-meddelelse udskrevet den 1. oktober 2012 fremgår, at fs hus er fra 1900, og at
der er et samlet boligareal på 93 m2, hvoraf 30 m2 er tagetage. det oplyses, at varmeinstallati-
onerne består af elovne og elpaneler, og at opvarmningsmidlet er elektricitet.
c, seas-nve, anmodede ved mail af 6. januar 2014 d, eltel, om yderligere dokumentati-
on vedrørende målerudskiftningen hos f, herunder udskrift af oplysninger fra den håndholdte
computer (pda), som den pågældende montør havde anvendt i forbindelse med målerud-
skiftningen. i ds svar ved mail af samme dag var indsat en udskrift, der ifølge den efterføl-
                                                 - 2 -
gende korrespondance stammede fra en backup af de oplysninger, der var overført fra montø-
rens pda til eltels database.
af udskriften fremgår blandt andet fs navn, kundenummer og adresse med hertil svarende
gps-koordinater. endvidere fremgår nummeret på den nedtagne måler og oplysning om, at
målervisningen den 30. november 2010 er aflæst til 207381. ud for ”order reported from
ext.sys(date)” er anført 14.04.2011”, ud for ”order reported from ext.sys(time)” 09.39.54 og
ud for ”resource id” ”ext_caij”. ”old meter reading 1” er angivet til 318172. ud for ”old
meter/dc deviation” er anført ”17 rød 1/”.
af en fremlagt udskrift fra seas-nve’s database ”amm meter change workorder respon-
se” fremgår blandt andet fs kundenummer og nummeret på den nedtagne måler samt oplys-
ningerne ”value reading timestamp=”2011-04-14t 07:39:54z”” og ”reading va-
lue=”318172””.
dmi har den 30. november 2011 på en forespørgsel fra seas-nve oplyst, at der for perio-
den 30. november 2010 til og med 13. april 2011 ikke er registreret lynnedslag ved 4370 store
merløse. det fremgår videre, at detektionseffektiviteten for lynnedslag er 90 % og stedbe-
stemmelsen er bedre end 500 m for over 50 % af nedslagene. i en e-mail af 15. januar 2014
har dmi oplyst, at der heller ikke er registreret lynnedslag i november 2010.
der har for landsretten været stillet supplerende spørgsmål til skønsmanden, som har afgivet
tre erklæringer. af skønserklæringerne fremgår blandt andet:
       ”18. i forlængelse af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 9 bedes skønsman-
       den oplyse, om det på baggrund af bilag 30 - bilag 31 kan udelukkes, at der før
       nedtagningen af måleren, f.eks. ved lynnedslag i huset eller nærområdet, er sket
       tællerspring for så vidt angår et eller flere af målerens cifre.
       skønsmandens besvarelse:
       på baggrund af bilag 30 og 31 kan det konstateres, at dmi ikke har registeret lyn-
       nedslag i perioden den 30. nov. 2010 og til med den 13. april 2011. svaret i
       spørgsmål 9 ændres således ikke på denne oplysning.
       …
       19. skønsmanden har ved besvarelsen af spørgsmål 12a anført, at det ikke kan
       udelukkes, at ejendommen eller dele heraf har været opvarmet ved elektricitet i
                                         - 3 -
perioden fra 2003 til 2011. skønsmanden bedes oplyse, hvor mange liter fyrings-
olie, der må antages at skulle bruges til at opvarme ejendommen om året, såfremt
oliefyret alene skal forsyne ejendommen med varme og med varmt vand.
skønsmandens besvarelse:
ejendommen er oprindelig opført i år 1900, men er i 2003 væsentligt ombygget,
hvor bl.a. 1 salen er tilbygget, og taget er fornyet. en gennemsnitlig ejendom fra
1900 kan skønnes at have et årligt forbrug til varme og varmt brugsvand på ca.
180-200 kwh/m2, men i betragtning at de væsentlige isoleringsmæssige forbed-
ringer, der synes at være sket i forbindelse med ombygningen, antage skønsman-
den, at ejendommens årlige forbrug til varme og varmt brugsvand andrager ca.
130 kwh/m2 svarende til ca. 1200 liter olie om året.
20. har oliefyret kapacitet til at forsyne ejendommen med varme og varmt brugs-
vand
skønsmandens besvarelse:
ja fyret har en nominel kapacitet på 20 kw, hvilket er nok til at forsyne ejendom-
men med både varme og varmt brugsvand.
21. såfremt landsretten måtte lægge til grund, at der i perioden fra den 4. februar
2004 til august 2012 er blevet leveret 10.020,40 liter fyringsolie til ejendommen
til at forsyne ejendommen med varme og varmt brugsvand bedes skønsmanden
oplyse, hvor mange kwh, der må antages at være anvendt til opvarmning af ejen-
dommen ved hjælp af elektricitet i perioden fra 4. februar 2004 til august 2012.
skønsmandens besvarelse
jf. besvarelsen af spørgsmål 19 kan skønsmanden på grundlag af den leverede
mængde fyringsolie antage, at der ikke i større omfang er anvendt el til suppleren-
de opvarmning af hovedhuset.
22. skønsmanden bedes oplyse, hvor mange kwh der må antages at skulle anven-
des om året, hvis ejendommen alene opvarmes ved hjælp af elektricitet.
skønsmandens besvarelse
skønsmanden vurderer, at der skal anvendes ca. 10.200 kwh/år til opvarmning af
ejendommen udover det almindelig forbrug til lys og kraft, hvilket kan antages at
udgøre ca. 8.800 kwh/år, hvorved det samlede elforbrug bliver ca. 20.000
kwh/år, hvis ejendommen alene skal opvarmes af elektricitet.
…
24. kan dato og klokkeslæt på en pda som den heromhandlede ændres manuelt?
skønsmandens besvarelse:
en brugervejledning er som nævnt ikke gennemgået, men i normal praksis og jvf
… ''motorola user guide mc 75 (fabriksmanual), side 38" … vil det være muligt
at ændre dato og klokkeslæt manuelt.
25. stammer bilag 27 med sikkerhed fra en motorola mc75?
                                         - 4 -
skønsmandens besvarelse:
bilag 27 omfatter et skærmprint indsat i en mail - ved gennemgang af "eltel amr
mwr/pda training" er der overensstemmelse mellem denne (information til tek-
niker og indtastning af værdier) og skærmprintet.
26. med reference til de relevante beskrivelser i bilag 27 og 29 bedes skønsman-
den beskrive optakten til og forløbet af målerudskiftningen hos indstævnte, her-
under blandt andet
- hvornår, hvordan og af hvem blev opgaven oprettet og givet?
- hvornår påbegyndtes, hvor lang tid var der sat af til, og hvor længe varede ud-
     skiftningen?
skønsmandens besvarelse:
…
opgaven blev udført den 4. april 2011 fremgår af såvel bilag 27 og 29, der er afsat
120 min. for den komplette opgave (linie 69, bilag 27). af bilag 29 fremgår det at
kl. 07.39.54 er måleraflæsning for såvel gl. som ny måler indrettet. opstart må på-
regnes at være ca. kl. 07.30, da fejl "17" indberettes kl. 07.31.31 jf. bilag 29. dette
indikerer en udskiftningstid inkl. op- og nedtagning af værktøj på ca. 20 min.
27. det følger af svar 17, at bilag 29 i tid ligger før bilag 27.
skønsmanden bedes redegøre for grundlaget for og formålet med de to bilag og
herunder oplyse, om der er en indbyrdes afhængighed mellem dem
skønsmandens besvarelse:
bilag 29 omfatter pda’en og er således et arbejdsværkstøj for eltel tekniker. bi-
lag 29 er udskrift af databasen som behandler de indtastet data. afhængigheden er
som følger:
-    bilag 29, databasen generer de data til pda'en, som er gældende på arbejds-
     dagen
-    ved gennemgang på stedet indtastes de observeret data i pda'en - bilag 27
     som efterfølgende indberettes til databasen så efterfølgende behandling kan
     finde sted.
28. hvornår og på hvilket grundlag er de to bilag udarbejdet?
skønsmandens besvarelse:
det fremgår ikke af de to bilag hvornår disse er udarbejdet. grundlaget for udar-
bejdelse fremgår af begge bilag, nemlig "amr-installation", dvs udskiftning af
elmåler.
29. skønsmanden anfører ved besvarelsen af spørgsmål 17, at bilag 29 er først i
tid i forhold til bilag 27. måleraflæsningen "318172" er indeholdt i bilag 27 (linje
126) og i bilag 29 (nederst side 1: "reading value").
på den baggrund bedes skønsmanden forklare, om det er korrekt, at bilag 27 inde-
holder de oplysninger, som er registreret af eltel i pda'en ved besigtigelsen på
                                           - 5 -
ejendommen, og at bilag 29 indeholder de oplysninger, som seas-nve holding
a/s har modtaget fra eltel efter besigtigelsen.
hvis det er korrekt bedes skønsmanden forklare, hvordan bilag 29 kan være først i
tid i forhold til bilag 27.
skønsmandens besvarelse:
det er korrekt, at bilag 27 indeholder de oplysninger, som er registreret af eltel i
pda'en ved besigtigelsen på ejendommen, og at bilag 29 indeholder de oplysnin-
ger, som seas-nve holding a/s har modtaget fra eltel efter besigtigelsen.
bilag 27 er en arbejdsseddel/-beskrivelse baseret på oplysninger, som er i databa-
sen, bilag 29, hvorfor oplysninger fra bilag 29 genereres til bilag 27 og dermed
først i tid.
30. skønsmanden anfører ved besvarelsen af spørgsmål 18, at bilag 30 og bilag 31
ikke giver anledning til at ændre besvarelsen af spørgsmål 9.
i spørgsmål 9 har skønsmanden svaret, at det ikke kan udelukkes, at måleren har
været påvirket af lynnedslag i nærområdet, hvorved der er sket tællerspring.
skønsmanden bedes uddybe, hvorfor besvarelsen af spørgsmål 9 fastholdes, når
dmi ikke har registreret lynnedslag i perioden den 30. november 2010 og til 13.
april 2011.
skønsmandens besvarelse:
spørgsmålet 18 angiver en præcis tidsperiode, nemlig den 30. nov 2010 til 13.
april 2011 uden registrering af lynnedslag. besvarelse af spørgsmål 9 omhandler
en tidsperiode "før nedtagning" dette indbefatter således også tidspunkter/-
horisont før 30. nov 2010, derfor ændres svaret i spg. 9 ikke.
…
31. er data som de i bilag 27 og 29 opregnede vanligvis unikt identificerede?
skønsmandens besvarelse
ja data entydigt identificeret fra distributionsnettet via 'install id" (anläggning-
sid). i alle distributionsnet er 'install id' (anlägningsid) unik.
32. hvis spørgsmål 31 besvares bekræftende, bedes det oplyst, om dataene i bilag
27 og 29 er identificerede
skønsmandens besvarelse:
ja, oplysningerne i bilag 27 og 29 er entydigt forbundet af den såkaldte nøgle bil
27, linie 5, installid = bil 29 <installation number>
…
34. kan tidspunktet for oprettelsen af bilag 27 og bilag 29 med sikkerhed fastlæg-
ges uden direkte adgang til pda'en og til den server, hvor dataene er lagret?
                                                 - 6 -
      skønsmandens besvarelse:
      ja, af bilagenes forskellige datarækker er blevet oprettet på forskellige tidspunk-
      ter. bilagene som helhed kan ikke dateres, men spørgsmålet forstås som det er de
      faktiske data datering som er det interessante.
      i begge bilag bl.a. angivet dato for:
      •    den sidste ændring af status (bil. 27, linie 42), den 2011-04-14
      •    dato for aflæsning før demontering (bil. 29 <meterremovalreading>) er
           2011-04-14 kl. 07:39.
      at datoerne (og andre oplysninger) er korrekte baseret på:
      1. data ikke er blevet indtastet forkert, såsom dato / tid i pda'en skulle været
           blevet indstillet forkert eller operatøren har anvendt/trykket på de forkerte
           knapper.
      2. de digitale data i databasen er ikke manipuleret
      3. stikket er der ikke blevet manipuleret med
      4. applikationen er ikke programmeret forkert
      adgang til den aktuelle pda vil kunne eliminere mulighed 2 og 3, hvis data sta-
      dig eksisterer efter 4 år. mulighed 4 kan kontrolleres ved at sammenlignede ligne-
      de data fra samme tidspunkt, eller hvis der kan opnås adgang til anvendelse af
      pda og serveren som det fremgik af 2011-04-11.
      35. identificeres i bilag 27 og 29 den af montøren anvendte pda, så det med sik-
      kerhed vides, at dataene hidrører fra netop den pda?
      skønsmandens besvarelse:
      nej. af de foreliggende oplysninger så kan det ikke vides med sikkerhed, at data-
      ene hidrører netop fra den pda, som montøren har anvendt.
      36. på hvilket klokkeslæt er den gamle henholdsvis den nye målers udvisende ind-
      tastet?
      skønsmandens besvarelse:
      ifølge bilag 29 er målerbytningen signeret den 2011-04-14 kl. 07:39:54. både den
      gamle målers slutaflæsningen og nye måleraflæsning (start input) er logget samti-
      digt, hvilket indikerer, at aflæsningerne registreres først og derefter er indtastet på
      pda'en og registreres (gemt) samtidig 2011-04-14 pm. 07:39:54 via tryk på en
      knap på pda'en
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af f og af vidnerne d, c og skønsmand
rene almind. endvidere har e, g og h afgivet forklaring.
                                               - 7 -
f har forklaret blandt andet, at de boede tre personer i huset, da måleren blev udskiftet. der
var ikke elpaneler i huset som angivet i bbr-meddelelsen, da de købte det. deres søn har et
stort værelse på førstesalen, som kan være svært at varme op, hvis det er meget koldt. det
sker sjældent, men når det sker, så har de brugt el til at opvarme det. der er radiatorer på før-
stesalen. der er ikke strøm i garagen, som ligger på det stykke jord, de købte af naboen i
2008. de har også en anden garage, hvor bilen holder, og som i øvrigt bruges til opbevaring.
han har lidt værktøj, herunder en boremaskine og en kompressor. campingvognen, der står
på grunden, og som datteren i en kort periode boede i, opvarmes af et oliefyr.
han holdt ikke øje med elmåleren før udskiftningen af måleren i 2011. han aflæste den kun.
efter lynnedslaget begyndte strømmen at slå fra, når der var flere store forbrug samtidig. det
problem havde de ikke haft før. de havde en elinstallatør ude for at se på det, og han testede
huset. de tændte alt for at se, hvad installationen kunne klare. ved en belastning på 13-15
ampere slog strømmen fra. han kontaktede ikke seas-nve i den forbindelse, og han kon-
trollerede ikke måleren efter lynnedslaget. i november 2010 var der ikke noget usædvanligt
ved måleren.
udover den fyringsolie, der fremgår af varmeregnskabet, købte han olie på en benzintank, når
det var billigt. man kunne leje en trailer med en tank, der rummede 400 liter. oliefyret blev
udskiftet i 2002 eller 2003 med et, der var mere energiøkonomisk.
der var problemer med den nye måler, som ikke virkede i en periode på 4-5 måneder. det var
ikke ham selv, der opdagede det, men seas-nve. da måleren ikke havde vist noget forbrug,
betalte han for et skønnet forbrug. måleren blev udskiftet, men der var vist også problemer
med måler nummer to, men han ved ikke, om den også blev skiftet. der er ikke problemer
med den måler, der sidder i huset nu.
de telefonnumre, der er anført på udskriften fra eltels meterbase, er ikke hans eller famili-
ens.
han kan ikke forklare udsvinget i elforbruget i maj 2011 eller september 2013. de holdt kon-
firmation i maj 2011, som måske kan forklare noget af det.
                                             - 8 -
vidnet d har supplerende forklaret blandt andet, at det var aftalt mellem seas-nve og el-
tel, at seas-nve selv skulle tage billeder af de nedtagne målere. eltel skulle således
ikke tage billeder af målerne, medmindre det blev konstateret, at der havde været foretaget
indgreb i måleren, som forhindrede en korrekt registrering. i øvrigt foregik udskiftningen af
målerne som beskrevet i pkt. 2.7 i ”implementering af amr system teknisk beskrivelse” af
15. februar 2008.
montøren skulle indtaste målernummer og -visning både for den gamle og den nye måler.
pda’en viste ikke, hvad det forventede forbrug var sat til, men hvis der var en afvigelse, kom
der et pop-up vindue. hvis der efter ny indtastning fortsat var en afvigelse, kom der et nyt
pop-up vindue om, at måleren skulle forsynes med rødt klistermærke.
pda’en leverede selv oplysning om dato og klokkeslæt, og koordinater fra den indbyggede
gps blev gemt, når ordren blev valideret af montøren. ved valideringen blev alle data vedrø-
rende ordren lagret i eltels meterbase, og samtidig blev oplysningerne slettet fra pda’en.
alle oplysninger om målerudskiftningerne blev slettet i eltels system, da projektet var af-
sluttet, men det viste sig, at eltels supportafdeling i sverige havde en backup. han fik et
skærmprint af oplysningerne om målerudskiftningen hos f og satte det ind i en mail til c hos
seas-nve. af oplysningerne fremgår blandt andet, at måleren blev udskiftet af en ekstern
montør med initialerne … . på grundlag af denne oplysning identificerede seas-nve mon-
tøren.
vidnet c har supplerende forklaret blandt andet, at han sendte mailen den 6. januar 2015 til
d, da seas-nve overvejede at anke sagen. d sendte ham samme dag en udskrift af de op-
lysninger, der fandtes i eltels backup system. udskriften var sat ind i mailen som et bille-
de, der ikke kunne rettes i.
bilag 29 er en udskrift fra seas-nve’s database af de oplysninger, som var modtaget fra
eltels meterbase. forskellen på to timer i tidsangivelserne skyldes, at tidsangivelsen i bilag
29 er i uct, mens den anden er i dansk tid. montørens navn eller initialer blev af pladshen-
syn ikke overført.
                                                - 9 -
de to telefonnumre, som fremgår af linje 164 i udskriften fra eltels meterbase, kan være
gamle numre fundet i seas-nve’s afregningssystem.
vidnet e har blandt andet forklaret, at han som ansat hos graabæks el-service deltog i ud-
skiftningen af elmålere for seas-nve. initialerne ”…” var hans. han er ikke uddannet elek-
triker, men vvs’er. han havde taget et stærkstrømskursus over internettet og herudover var
der 3-4 dages sidemandsoplæring hos eltel.
han kan huske, at han har udskiftet måleren på …vej, fordi han en uges tid efter blev ringet
op af en ansat hos eltel, der fortalte, at sagen havde været omtalt i radioen på grund en stor
afvigelse mellem det aflæste og det forventede forbrug. han husker ikke den konkrete ejen-
dom og kan heller ikke huske, om han talte med nogen på adressen, eller om han lagde en
seddel til ejeren, men det var proceduren.
ved udskiftning af en måler skulle han først sikre sig, at målernummeret passede. herefter
skulle han indtaste målervisningen på sin pda. hvis forbruget afveg fra det forventede, mar-
kerede pda’en det med røde bogstaver, og den viste også det forventede forbrug i en paren-
tes. når han havde sikret sig, at han havde tastet rigtigt, skulle han sætte et rødt klistermærke
på måleren. han mener ikke, at han skulle indtaste målervisningen igen.
det var lidt forskelligt om måleren blev aflæst før eller efter nedtagningen. det afhang af, om
det var en elektronisk eller mekanisk måler. han vil tro, at han aflæste måleren på …vej lige
efter nedtagningen.
han skulle ikke indtaste gps-koordinaterne, dato og klokkeslæt på pda’en, og han kunne
heller ikke ændre disse oplysninger. han skulle ikke tage billeder af målerne. han mener hel-
ler ikke, at han skulle taste en fejlkode ind.
en udskiftning tog mellem fem og syv minutter, og han skulle skifte 18 målere om dagen.
målerne skulle afleveres på en opsamlingsplads, og det skete typisk om morgenen, når han
skulle fylde bilen op med nye målere. han havde plomber og plomberingstang med, men han
kan ikke forestille sig, at han skulle have brudt plomberingen på en måler. det havde han in-
gen anledning til.
                                                - 10 -
vidnet g har blandt andet forklaret, at han tidligere var laboratorieleder hos seas-nve. la-
boratoriet, der også lavede undersøgelser for andre elselskaber, er nu nedlagt. han er fortsat
ansat hos seas-nve.
han har undersøgt måleren og skrevet under på målerrapporten af 28. september 2011 og ka-
libreringscertifikatet af samme dato. ved en sådan undersøgelse foretages først en kalibrering
af måleren, der sammenholdes med udstyr, som man ved, måler rigtigt. herefter brydes måle-
rens plomber, tællerværket tages ud, og tandhjul mv. undersøges for at se, om noget er knæk-
ket.
måleren havde en afvigelse på 0,49 % og kunne godt være taget i brug igen. en måler i drift
må således afvige med 4 %.
måleren havde ingen ydre tegn på skader. han undersøgte alle de bevægelige dele, der blev
fundet intakte. måleren havde ikke tegn på brandmærker efter lynnedslag. måleren har målt
det forbrug, der er løbet igennem den. den kan ikke have fejl, som han ikke ville kunne se
ved sin undersøgelse. en fejl på måleren, da den sad hos kunden, vil ikke bare kunne forsvin-
de igen, da det er en mekanisk måler.
det er også ham, der har lavet stikprøvekontrollerne af målerserien, som er udført i overens-
stemmelse med forskrifterne i tr 355. stikprøven kan være godkendt, ikke godkendt eller
hverken eller. det er hele partiet, der er blevet bedømt. i 2004 dumpede målerne, og der skul-
le derfor gennemføres en såkaldt attributprøvning, som målerne bestod. i 2008 blev målerne
hverken godkendt eller dumpet, men ved den efterfølgende kontrol i 2009 blev de godkendt
til yderligere drift i tre år regnet fra 2008.
seas-nve deltog i et samarbejde med en række andre elselskaber om foretagelsen af stik-
prøvekontroller. i forhold til disse gjaldt der et opsigelsesvarsel på et år, og det var årsagen til,
at der blev foretaget kontrol i 2008 og 2009, selvom seas-nve på grund af den forestående
udskiftning af målerparken ellers havde stoppet kontrollerne.
                                             - 11 -
skønsmand rene almind har supplerende forklaret blandt andet, at han var til stede på labo-
ratoriet under hele undersøgelsen af måleren, som tog fem til seks timer. de skilte måleren ad
og kiggede på delene, og fandt ikke fejl i tællerværket. måleren var således funktionsdygtig.
hvis der havde været noget galt – hvis den målte forkert – ville de have opdaget det. måleren
havde ingen tegn på lynnedslag.
han kan ikke afvise, at måleren har haft en periodisk fejl, der typisk optræder i starten af
driftsperioden, men de gennemførte stikprøvekontroller tyder på, at der ikke har været sådan-
ne fejl ved denne måler. en periodisk fejl vil kunne få måleren til at løbe langsommere. måle-
ren kan ikke løbe hurtigere uden en eller anden form for påvirkning.
en mekanisk måler som den af sagen omhandlede kan ikke rammes af en periodisk fejl, der
fører til en mervisning på 100.000 kwh, uden at fejlen efterfølgende kan konstateres.
i forbindelse med besigtigelsen var han var hele ejendommen igennem. han mener, at der var
centralvarmeradiatorer på første sal. han besigtigede ikke campingvognen og ved ikke, hvor-
dan den var opvarmet.
h, der har ydet skønsmanden konsulentbistand ved besvarelse af spørgsmål 31-36, har forkla-
ret, at bilag 27 og 29 hænger sammen og fremstår oprettet den 14. april 2011. tallene kan
manipuleres, men det er ikke sandsynligt, da det er svært. han er derfor ganske sikker på at,
der ikke er manipuleret med tallene. det er ikke muligt at identificere den pda, der har sendt
oplysningerne.
anbringender
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og procederet i over-
ensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at oplysningerne i den udskrift, som d den 6.
januar 2014 sendte til c, hidrører fra en pda, som montør e anvendte i forbindelse med ud-
skiftning af elmåleren hos f den 14. april 2011. oplysningerne i udskriften stemmer overens
                                               - 12 -
med oplysningerne i den fremlagte udskrift fra seas-nve’s database. efter udskrifternes
oplysninger sammenholdt med es forklaring finder landsretten, at det er bevist, at målervis-
ningen ved nedtagningen den 14. april 2011 var 318.172 kwh svarende til målervisningen
den 29. april 2011, da måleren blev fotograferet af seas-nve.
som anført af byretten er der ved tre undersøgelser af den nedtagne elmåler på akkrediterede
laboratorier ikke påvist fejl ved måleren. skønsmand rene almind har for landsretten forkla-
ret, at en mekanisk måler som den af sagen omhandlede ikke vil kunne rammes af en perio-
disk fejl, der fører til en mervisning på 100.000 kwh, uden at fejlen efterfølgende kan konsta-
teres.
landsretten finder på den baggrund, at f ikke har sandsynliggjort, at det fakturerede forbrug
på 110.791 kwh, der indebærer et gennemsnitligt årligt forbrug på ca. 22.000 kwh siden den
seneste aflæsning foretaget af elselskabet den 30. november 2001, ikke modsvarer det faktiske
forbrug. landsretten tager derfor seas-nve’s påstand til følge, idet der dog ikke findes
grundlag for at tillægge rykker- og inkassogebyrer.
seas-nve har først med ankestævningen fremlagt bilag, der i forbindelse med montørens
vidneforklaring for landsretten dokumenterer den målervisning på nedtagningstidspunktet,
som f også forud for sagens anlæg har bestridt. landsretten finder derfor - uanset sagens ud-
fald - at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for byretten til den anden part.
f skal betale sagsomkostninger for landsretten til seas-nve med i alt 100.824,22 kr. belø-
bet omfatter 5.460 kr. til retsafgift, 40.000 kr. ekskl. moms til advokatbistand, 51.490,60 kr.
ekskl. moms til syn og skøn og 3.873,62 kr. til vidneførsel. ved fastsættelsen af beløbet til
dækning af udgifter til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens
omfang og varighed og til, at der også for landsretten har været syn og skøn.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
f skal betale 214.387,32 kr. til seas-nve holding a/s med procesrente fra den 3. oktober
2011.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for byretten til den anden part.
                                            - 13 -
i sagsomkostninger for landsretten skal f betale 100.824,22 kr. til seas-nve holding a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 - abj
                                  udskrift
                                      af
                       sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 6. juli 2001 blev af retten i sagen
h-0098-00
telia finans danmark
filial af telia finans ab sverige
(advokat michael thyrring)
   mod
vejle stole- og møbelfabrik a/s
(advokat hans jørgen lopdrup)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagens spørgsmål er om vejle stole- og møbelfabrik kan påberåbe sig aftaler indgået med en
leverandør af kopimaskiner, utax danmark, overfor den finansielle leaser, telia finans
danmark, eller om vejle stole- og møbelfabrik på andet grundlag helt eller delvist kan frigøres
fra leasingaftalen.
                                               - 2 -
sagsøgeren, telia finans danmark (herefter telia fi- nans), har nedlagt påstand om at vejle
stole- og møbel fabrik skal betale kr. 505.094,- med tillæg af moms kr. 126.247,-, i alt kr.
631.368,- med procesrente af kr. 505.094,- fra sagens anlæg den 29. september 2000.
sagsøgte, vejle stole- og møbelfabrik (herefter vejle stolefabrik), har principalt nedlagt på-
stand om frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre beløb end det påstævnte, mod at
ejendomsretten til det leasede utax dcc 4400 tillægges vejle møbelfabrik.
sagsfremstilling
i foråret 1999 blev vejle møbelfabrik kontaktet af rené berg fra utax danmark (utax) med
henblik på opstilling af en kopimaskine utax dcc 4000 på virksomheden.
fabrikken indvilligede i en opstilling af maskinen hvorefter kundeordre blev underskrevet den
24. marts 1999. af kundeordren fremgår at utax ville sende en check på kr. 60.250 til
dækning af første års leje, og at kopi- og serviceaftale kan opsiges indenfor en måned uden
forbehold. af ny kundeordre underskrevet af rené berg den 23. juni 1999 fremgår at maskinen
opsættes, og at aftalen kan genforhandles efter et år fra den 1. april 1999.
kopimaskinen finansieredes gennem alm. brand leasing. finn blendstrup pedersen, vejle
møbelfabrik, underskrev den 23. marts 1999 kopiaftale hvoraf fremgår at kopiafgiften er kr.
13.500 pr. kvartal i 24 kvartaler. aftalen blev underskrevet den 15. april 1999 af alm. brand
leasing som den 18. juni 1999 sendte en skrivelse til vejle møbelfabrik hvori virksomheden
blev budt velkommen som kunde i alm. brand leasing. i skrivelsen var et resumé af aftalen
om kopiafgift, løbetid og scrapværdi. det fremgik hverken af aftalen eller skrivelsen at utax
betalte første års leasingafgift.
efter knapt et år indgik vejle møbelfabrik ny aftale med utax hvorefter der skulle opstilles en
ny kopimaskine, utax dcc 4400 inkl. opkobling, til afløsning af den tidligere opsatte. også i
forbindelse med opstilling af denne maskine udfærdigedes kundeordre hvoraf fremgik at utax
ville sende check kr. 79.296 til dækning af første års leje. endvidere var anført at aftalen
kunne genforhandles pr. 1. april 2000 (skal være 2001), og at kopi- og serviceaftale kunne
opsiges af begge parter inden for en måned inden udløbstid. kundeordren er udateret.
                                               - 3 -
denne kopimaskine blev finansieret af telia finans. øverst på leasingaftalen er anført "utax
danmark" og nederst "telia finans danmark" med adresse, telefonnummer osv. som
leasingtager er angivet vejle møbelfabrik, og som leverandør utax. leasingafgiften anføres til
kr. 7.310 i 72 måneder. aftalen er for leasingtager underskrevet af finn pedersen.
af leasingaftalen fremgår som standardtekst bl.a.:
"telia finans, som ejer det leasede, leaser dette til den ovenfor anførte leasingtager på de i
denne aftale angivne vilkår, herunder vedhæftede "almindelige betingelser for leasing
(i det følgende benævnt alm.bet.) hvilke betingelser leasingtager ved sin underskrift nedenfor
bekræfter at have modtaget og være bekendt med.
...
aftalen med vedhæftede bilag er bindende for leasingtager ved dennes underskrift på
nærværende aftale og for telia finans, når aftalen er underskrevet af denne. aftalen gælder
kun under forudsætning af, at bestilling angivet af telia finans overfor leverandøren
vedrørende det leasede, opfyldes...."
af de almindelig betingelser fremgår under hvilke omstændigheder leasingtager og telia finans
kan hæve aftalen. det fremgår ikke at aftalen kan genforhandles efter et år.
i forbindelse med levering og opsætning af maskinen udleveredes en
"leverancegodkendelse" hvori leasingtager erklærede at have modtaget kopimaskinen og
at have fortaget undersøgelse heraf som efter sædvanlig handelsbrug bør foretages ved
modtagelse af gods. leverancegodkendelsen er udateret, men underskrevet for vejle møbelfa-
brik af finn pedersen. som på leasingaftalen er der øverst på leverancegodkendelsen anført
"utax danmark" og nederst "telia finans danmark".
den 17. maj 2000 sendte telia finans et brev til vejle møbelfabrik. heri hedder det at "vi
ønsker dem tillykke med deres nye udstyr og byder dem samtidig velkommen som kunde hos
utax danmark og telia finans". herefter opridses enkelte punkter fra leasingaftalen herunder
løbetid, scrapværdi og leasingafgift, og at første betalingstermin er 1. juni 2000. det fremgår
hverken af leasingaftalen eller af denne skrivelse at utax skulle betale første års leasingydelse.
af faktura til telia finans fra utax med angiven dato den 31. januar 2000 som er modtaget af
telia finans den 16. maj 2000, fremgår det at prisen på kopimaskine dcc 4400 incl. forskelligt
                                                - 4 -
kopitilbehør er kr. 459.941,00. det er anført på fakturaen at denne er betalt 17. maj 2000.
utax erklæredes konkurs med dekretdag den 26. juni 2000. vejle møbelfabrik fik derfor ikke
den i kundeordren anførte check kr. 79.296,-. vejle møbelfabrik undlod at betale
leasingydelserne.
ved skrivelse af 6. juli 2000 til telia finans gjorde vejle møbelfabriks advokat opmærksom på
at der var indgået en aftale om at utax skulle betale første års leasingafgift. ved skrivelse af
9. august 2000 afviste telia finans at være bekendt med en sådan aftale. selskabet fastholdt
den indgåede leasingaftale efter dens indhold.
der er under sagen fremlagt prisguide fra kontor & it nr. 8/2000, hvoraf fremgår, at prisen på
en utax dcc 4400 eksl. moms er 159.900,-.
af vejle møbelfabriks årsregnskab 1999/2000 fremgår at
selskabet har påtaget sig tre leasingforpligtelser. leasingforpligtelsen i den foreliggende sag er
en af disse.
forklaringer
peter rich, der er filialchef i telia finans, har forklaret at hans arbejde omfatter finansiering,
leasing og udarbejdelse af lejekontrakter til danske erhvervsvirksomheder. telia finans har i alt
11 ansatte og er organisatorisk opbygget med en salgsafdeling, en kreditafdeling og en
supportafdeling.
forretningsgangen er opbygget således at en partner - i nærværende sag utax - henvender
sig til telia finans med henblik på finansiering af et produkt for en kunde. den indledende
behandling foretages i salgsafdelingen som udarbejder en indstilling til kreditafdelingen der
enten selv træffer afgørelse eller udarbejder en indstilling der sendes til hovedafdelingen i
stockholm. i tilfælde af accept får den pågældende leverandør oplysning om betingelserne for
finansieringen. herefter udarbejder leverandøren en leasingkontrakt med den pågældende
kunde. når leasingkontrakt, leverancegodkendelse og faktura er modtaget i underskrevet
stand, køber telia finans produktet af leverandøren. telia finans yder ikke service på
produkterne. service ydes af leverandøren.
                                                - 5 -
efter modtagelsen af leverancegodkendelsen sendes et velkomstbrev til kunden hvori opridses
hvad parterne har aftalt.
efter nærværende sags opståen bliver det nu klart anført i velkomstbrevet og i
leasingkontrakten om der er en restgæld der er medfinansieret.
det kan forekomme at leverandøren indgår en leasingkontrakt uden forud indhentet
finansieringstilsagn. i så fald kan godkendelse ske bagefter, men leverandøren kan ikke i noget
tilfælde indgå aftaler der er bindende for telia finans. utax var ikke bemyndiget til at indgå
særaftaler med kunderne, og telia finans havde ingen mistanke om at sådanne blev indgået.
utax modtog ikke provision fra telia finans.
forbindelsen mellem utax og telia finans opstod i eftersommeren 1999. utax fik finansieret
kopiudstyr af en konkurrent hvorfor telia finans var interesseret i at overtage disse ordrer.
telia finans undersøgte utax' regnskaber der på daværende tidspunkt så fornuftige ud. telia
finans indgik ca. 40-45 leasingaftaler med utax som leverandør. telia finans og utax indgik
ikke en samarbejdsaftale.
omkring februar 2000 gav telia finans en kreditgodkendelse vedrørende vejle møbelfabrik
efter forespørgsel fra utax. leasingaftalens standardtekst er udarbejdet af telia finans. det er
utax der udfyldte aftalen, dog har telia finans med håndskrift påført serienummeret.
telia finans var ikke bekendt med kundeordren hvoraf det fremgår at utax vil sende en check
kr. 79.296, at aftalen skal genforhandles den 1. april 2001, og at den kan opsiges inden for en
måned inden udløbstid. først da finn pedersen fra vejle møbelfabrik kontaktede ham telefonisk
lige før industriferien 2000, blev han klar over at utax havde indgået en sådan aftale.
foreholdt faktura af 31. januar 2000 hvoraf det fremgår at prisen på kopimaskinen er kr.
459.941, forklarede vidnet at telia finans forventer at kunden selv har undersøgt markedet og
sikret sig at prisen svarer til den reelle værdi. telia finans er klar over at der ofte sker en -
finansiering af restgæld fra tidligere produkter. det er sædvanligt i branchen. det er en del af
bagggrunden for at der foretages en kreditvurdering, for maskinens værdi kan ikke altid give
tilstrækkelig sikkerhed.
                                               - 6 -
finn blendstrup pedersen, der er medejer af og salgs- og marketingsansvarlig for vejle
møbelfabrik, har forklaret at vejle møbelfabrik er et familieaktieselskab med ca. 30 ansatte.
rené berg aflagde i februar 1999 uanmeldt besøg på virksomheden. han tilbød opsætning af
en kopimaskine på meget favorable vilkår. maskinen skulle fungere som demonstrationsmaski-
ne for utax der ville anvende den som reference i vejleområdet. virksomheden havde ikke be-
hov for maskinen, men da de kun skulle betale driftsudgifterne, strøm, papir og forbrug m.v.,
og da det i første omgang var en prøveopstilling uden kontrakt, indvilligede han i en
opstillingen. den 24. marts 1999 underskrev han en kundeordre hvor det fremgik at utax
betalte første års leasingydelse på kr. 60.250, og at aftalen kunne opsiges. rené berg oplyste
at leasingaftalen kun vedrørte utax' interne finansiering.
første års leasingydelse blev sendt til vejle møbelfabrik som videresendte beløbet til alm.
brand leasing. tre måneder før aftalens udløb opsagde utax aftalen, men tilbød samtidig at
vejle møbelfabrik kunne få opsat en ny maskine på samme vilkår som den forrige. det indebar
at utax ville betale første års leasingydelse, og at aftalen kunne opsiges og genforhandles
efter et år. også i denne forbindelse oplyste rené berg at leasingaftalen kun var et spørgsmål
om den interne finansiering. da leasingafgiften ville blive betalt af utax, overvejede vidnet ik-
ke om prisen på den nye maskine var rimelig.
efter hans opfattelse repræsenterede rené berg i første omgang både utax og alm. brand
leasing, senere både utax og telia finans. han var eneste kontakt til selskaberne, og han
medbragte de forud udfyldte dokumenter som vidnet underskrev.
han opfattede ikke opsigelsesmuligheden som vedrørende kopi- og serviceaftalen alene, den
omfattede også leasingaftalen, ligesom det var tilfældet med den første maskine. han
underskrev leverancegodkendelsen da han modtog den nye maskine.
rené berg, der var ansat hos utax vejle som salgskonsulent i perioden december 1996 til
maj 2000, har forklaret at han under sin ansættelse i utax vejle refererede til den
administrerende direktør og til salgsdirektøren. han var provisionslønnet.
en handel foregik som regel sådan at han opsøgte kunderne hvorefter han kontaktede
finansieringsselskabet, fx. alm. brand, som var dominerende indenfor leasing. han videregav
oplysninger om kunden og om den maskine kunden ville lease. han oplyste også prisen på
                                               - 7 -
maskinen.
hvis finansieringsselskabets tilbagemelding var positiv, fremgik det bevilgede beløb af
meddelelsen. han kunne ikke forpligte finansieringsselskabet. selskabet kunne altid afvise at
finansiere, og det oplyste han kunderne om.
han fik kontakt med finn pedersen ved et uanmeldt besøg på vejle møbelfabrik. han tilbød at
sætte en maskine op incl. opkobling, så det ville være muligt for virksomheden selv at fremstil-
le brochurer. han kan ikke huske om virksomheden ønskede at købe maskinen, men de var
interesserede i at afprøve den. aftalen mellem utax og vejle møbelfabrik var opbygget som
den var, fordi utax ville gøre kunden interesseret i køb. endvidere var utax interesseret i at få
en reference i vejleområdet. alm. brand var bekendt med sideaftalen hvorefter utax betalte
første års leasingydelse.
ca. et år senere kontaktede utax virksomheden for at høre om de havde været tilfredse med
udstyret, og om de var interesseret i en bedre maskine. det var de. der blev herefter
udfærdiget en ny kundeordre på samme vilkår som den oprindelige, dog blev finansieringen fo-
retaget via telia finans. også denne aftale skulle genforhandles efter et år.
sideaftalerne blev ikke indføjet i leasingkontrakten som han udfyldte hvorefter kunden
underskrev. alm. brand blev indfriet, og restbeløbet blev herefter finansieret af telia finans,
men han mener ikke at der var tale om nogen restgæld fra den oprindelige maskine. han kan
ikke huske prisen på den nye maskine, men den vejledende udsalgspris var 349.000, dog
kostede opkoblingen - firey zx 2100 alene mellem kr. 250.000 til kr. 300.000. der blev
indgået særskilt serviceaftale, og denne kunne opsiges efter et år med en måneds varsel.
på et tidspunkt blev der problemer i de sager hvor der var indgået sideaftaler. den
administrerende direktør i utax oplyste at han intet kendskab havde hertil. det blev undersøgt
hvilke virksomheder der var indgået side aftaler med. disse aftaler blev ordnet ved at kunden
betalte "et fornuftigt beløb", mens utax måtte bære et tab. herefter måtte sælgerne ikke
længere forhandle selvstændigt med kunderne hvorfor han sagde sit job op.
procedure
                                                 - 8 -
telia finans har gjort gældende at vejle møbelfabrik den 16. maj 1999 har indgået en gyldig
leasingaftale med telia finans i forbindelse med leasing af kopimaskine utax dcc 4400, og
denne aftale er blevet misligholdt.
leasingaftalen blev formidlet af utax. dette selskab har ikke kunnet forpligte telia finans. finn
pedersen har underskrevet leasingaftalen og har i den forbindelse modtaget "almindelige
betingelser" hvori betingelserne for ophævelse er angivet.
den af vejle møbelfabrik påberåbte sideaftale er ikke underskrevet af utax hvorfor det be-
strides at aftalen er indgået.
hvis det antages at aftalen er indgået, er den telia finans uvedkommende. utax og telia
finans er to selvstændige og af hinanden uafhængige juridiske enheder. utax er ikke
bemyndiget til at handle for telia finans.
telia finans har ikke vidst eller burdet vide at utax indgik sideaftaler med sine kunder.
hvis det var tilfældet at aftalen kunne opsiges med en måneds varsel, ville leasingaftalen ikke
hænge sammen for telia finans. det er derfor helt usandsynligt at telia finans har accepteret
utax' sideaftaler.
det er ikke tilstrækkeligt til statuering af identifikation at utax er påført leasingaftalen samt
leverancegodkendelse som samarbejdspartner og leverandør.
det bestrides at vejle møbelfabrik kan påberåbe sig aftalelovens § 36. sagsøgte har udvist en
sådan grad af uagtsomhed ved underskrivelse af leasingaftalen og leverancegodkendelsen at
alle indsigelser må fortabes.
vejle møbelfabrik har intet gjort for at søge at sikre sig at telia finans fik kendskab til de
påberåbte sideaftaler. det havde ellers været en let sag.
vejle møbelfabrik skal betale det i påstanden anførte beløb og ikke et lavere. der er ikke
dokumentation for at købesummen var urimelig. købesummen indeholder en restfinansiering.
forskellen mellem den pris der danner grundlag for leasingafgiften, og den af vejle møbelfabrik
anførte pris kan yderligere være bestemt af opgradering og andre forhold. vejle møbelfabrik
                                                - 9 -
har været nærmest til at undersøge prisen i forhold til det aktuelle marked. telia finans har
foretaget en sædvanlig kreditvurdering i forhold til det ansøgte beløb. i den forbindelse er ikke
taget stilling til om beløbet svarer til maskinens markedspris.
telia finans er enig i at ejendomsretten til kopimaskinen overgår til vejle møbelfabrik, såfremt
det påståede beløb betales.
vejle møbelfabrik har gjort gældende at der har været et formaliseret og tæt samarbejde
mellem utax og telia finans der medfører en identifikation mellem disse parter. de mellem
utax og vejle møbelfabrik indgåede aftaler kan derfor gøres gældende overfor telia finans.
der er ikke grundlag for at bestride at den påberåbte aftale mellem utax og vejle stolefabrik
blev indgået. der henvises herom til det skriftlige materiale og til finn pedersens og rené
bergs forklaringer.
at der kan statueres identifikation mellem utax og telia finans støttes af, at utax var i
besiddelse af alle anvendte aftaleformularer som var trykt hos telia finans. begges navne
fremgår af dokumenterne. af skrivelse af 17. maj 2000 fremgår at vejle møbelfabrik nu er
kunde hos utax og telia finans. vejle møbelfabrik har kun været i forbindelse med ansatte hos
utax. herefter er der tilstrækkeligt grundlag for at fastslå at selskaberne må identificeres med
hinanden. vejle møbelfabrik har derfor været berettiget til at hæve aftalen da refusion af første
års leasingydelse udeblev. under alle omstændigheder kan aftalen bringes til ophør med en
måneds varsel.
hvis disse synspunkter ikke kan følges, bør leasingaftalen tilsidesættes i medfør af aftalelovens
§ 36, idet både forholdene ved aftalens indgåelse, aftalens indhold samt de efterfølgende
omstændigheder støtter dette. vejle møbelfabrik havde ingen grund til at anfægte kopima-
skinens pris, da de aldrig har haft til hensigt at købe denne. prisen er ca. tre gange
markedsværdien. prisen er urimelig hvilket måtte være telia finans bekendt. telia finans må
som ejer af kopimaskinen være forpligtet til at sikre at der er et rimeligt forhold mellem leje og
den lejede genstands værdi.
beløbet vejle møbelfabrik skal betale, bør derfor nedsættes til ikke over en tredjedel af
påstandsbeløbet. endvidere bør ejendomsretten til kopimaskinen tillægges vejle møbelfabrik
efter betaling af dette beløb.
rettens afgørelse
                                                - 10 -
den mellem telia finans og vejle møbelfabrik indgåede aftale er et sædvanligt finansielt
leasingforhold. telia finans havde ikke og burde heller ikke have haft kendskab til de særlige
aftaler utax indgik med vejle møbelfabrik.
utax havde ingen fuldmagt til at handle på vegne telia finans, og der foreligger ikke andre
forhold der kan føre til at løfter afgivet af utax kan gøres gældende overfor telia finans.
det kan ikke udelukkes at kopimaskinens reelle værdi ikke står i et rimeligt forhold til det beløb
der danner grundlag for leasingydelserne. det er imidlertid uomtvistet at beløbet blev betalt af
telia finans til utax, muligt til en delvis finansiering af andet end den pågældende maskine.
der er ikke holdepunkter for at antage at telia finans var bekendt med en mulig diskrepans
mellem maskinens markedsværdi og lejebetalingerne. vejle møbelfabrik indgik på lejemålet
uden undersøgelse af lejebetalingernes rimelighed og uden at gøre indsigelse om ydelsernes
størrelse.
vejle møbelfabrik kan under disse omstændigheder ikke gøre gældende at leasingaftalen helt
eller delvist er ugyldig i medfør af aftalelovens § 36. telia finans' påstand tages derfor til følge
med den af parterne tiltrådte ændring at ejendomsretten til det leasede tillægges vejle
møbelfabrik efter betaling af det idømte beløb.
                         t h i k e n d e s f o r r e t:
vejle stole- og møbelfabrik a/s skal inden 14 dage betale kr. 505.094,- til telia finans
danmark med tillæg af moms kr. 126.274,-, i alt kr. 631.368,- og med procesrente fra den 29.
september 2000 af kr. 505.094,-.
inden samme frist skal vejle stole- og møbelfabrik a/s betale kr. 42.000,- i sagsomkostninger
til telia finans danmark.
ejendomsretten til den leasede kopimaskine utax dcc 4400 tillægges vejle stole- og
møbelfabrik a/s efter betaling af kr. 631.368,- med tillæg af procesrente fra den 29. september
2000 af kr. 505.094,-.
                                           - 11 -
                                jens feilberg
hans jørgen nielsen              ole bent andersen
                                   (sign.)
                     udskriftens rigtighed bekræftes
                    p. j. v. sø- og handelsretten, den


text:
 rlo
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 30. juli 2015.
b-35-15
s aps under konkurs
(advokat bo lauritzen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 4. januar
2011 af x med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. x har
ifølge samme rapport siden den 4. januar 2011 og frem til den 24. marts 2014 været registre-
ret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”malermesterforretning og det direktionen
finder foreneligt med selskabets drift”.
                                                       -2-
erhvervsstyrelsen traf den 4. februar 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og
den 24. marts 2014 blev advokat bo lauritzen udnævnt som likvidator. på dennes anmod-
ning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig
udpeget som kurator i konkursboet.
retten har den 23. januar 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 6. februar 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er personligt forkyndt for x den 19. juni 2015, hvor han samtidig modtog ret-
tens brev af 25. marts 2015 med bilag. brevet indeholdt en svarfrist på 14 dage fra forkyndel-
sen. x har ikke svaret på rettens henvendelser og har således hverken nedlagt en påstand el-
ler anmodet om mundtlig behandling. sagen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
       ” … x har været registreret som direktør for selskabet siden stiftelsen og frem til udnævnelsen af likvida-
       tor, og at han således var registreret som direktør for selskabet 1 år forud for erhvervsstyrelsens beslut-
       ning om opløsning af selskabet, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
       konkursboets redegørelser efter konkurslovens § 125, stk. 2 dateret 24. juli 2014 og § 125, stk. 4 dateret
       21. januar 2015 fremlægges …
       selskabets første regnskab for perioden 4. januar 2011 – 30. juni 2012 blev fremlagt og godkendt på en
       ordinær generalforsamling den 25. februar 2013 …
       det fremgår af forsiden af regnskabet, at regnskabet skulle være indsendt af bay’s revisionskontor, men
       erklæringen om assistance på side 8 i regnskabet er ikke underskrevet af revisor.
                                                  -3-
revisor kim bay har telefonisk den 28. marts 2014 under den forudgående tvangslikvidation meddelt li-
kvidator, at han alene havde ydet bistand til opstilling af regnskabet, og at han således hverken havde fo-
restået bogføring, review eller revision.
det er således kurators opfattelse, at bay’s revisionskontor ikke har været revisor for selskabet, ikke har
tiltrådt regnskabet og ej heller har indsendt det på selskabets vegne.
kala bogføring v/karin jensen har pr. e-mail til likvidator den 24. april 2014 meddelt, at hun har bogført
for selskabet for første regnskabsperiode, men ikke har udført noget arbejde derefter, da hun ikke modtog
betaling fra selskabet.
både revisor og bogholder har meddelt ikke at være i besiddelse af noget bogføringsmateriale for selskabet.
det fremgår af side 11 i regnskabet … at selskabets materielle anlægsaktiver udgjorde kr. 56.000,00.
som bilag 9 fremlægges r75-udskrift fra skat for selskabet for 2012. det fremgår heraf under ”bi-
loplysninger”, at selskabet var registreret som ejer af 3 køretøjer.
de 2 af køretøjerne blev solgt henholdsvis den 31. oktober 2012 og den 18. oktober 2013 og således forud
for selskabets tvangslikvidation. crm har ved e-mail af 11. april 2014 … til likvidator oplyst, at selskabet
på det tidspunkt fortsat var registreret som ejer af det 3. køretøj med x som den registrerede bruger.
selskabet havde bankkonto i danske bank … fremlægges udskrifter af kontoen for perioden 31. december
2011 – 21. februar 2014, hvor kontoen er udgået.
det fremgår af udskrifterne af bankkontoen, at der ikke har hævninger eller indsættelser på kontoen siden
december 2013. der var intet indestående på kontoen, da likvidator blev udmeldt.
det fremgår ligeledes ved sammentælling på udskrifterne at, der samlet er foretaget kontante hævninger
benævnt ”automatudb.” og ”udbetaling” med i alt kr. 332.332,98.
… fremlægges udskrift af konkursboets gældbog samt en samlet beløbsoversigt fordelt efter paragraffer.
det fremgår heraf, at der er anmeldt 8 simple krav med i alt kr. 272.064,92.
… en kopi af anmeldelse af krav fra skat. det samlede anmeldte beløb udgør kr. 160.906,41. det frem-
går videre af anmeldelsen, at skat har måtte foretage foreløbige fastsættelser af moms og a-skat, da der
ikke har fundet indberetninger sted fra selskabets side
det er hverken under den forudgående tvangslikvidation eller under konkursen lykkedes at få kontakt til
x. der er sendt i alt 5 breve, som således alle er forblevet ubesvaret. brevene er ikke modtaget retur fra
postdanmark og må således formodes afleveret …
efter kurators seneste brev har sø- og handelsrettens stævningsmand og politiet forgæves forsøgt at finde
x med henblik på at hans afgivelse af forklaring for retten vedrørende selskabets forhold til brug for kon-
kursboets behandling…”
                                                           -4-
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden blandt andet anført:
   ”… til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at x senere end 1 år før fristdagen har deltaget i
   ledelsen af skyldnerens virksomhed, og at han på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at
   deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed da:
            selskabets seneste årsregnskab for perioden 1. juli 2012 – 30. juni 2013 ikke er indleveret til er-
             hvervsstyrelsen,
            det på baggrund af det manglende regnskab og det faktum, at bogholderen har meddelt ikke at have
             udført arbejde for selskabet efter 30. juni 2012 må antages, at bogføringen ikke er ajour,
            det er uvist om bogføringsbilag og materiale forefindes,
            selskabet blev stiftet ved indskud af værdier svarende til kr. 80.000, hvilke må anses for tvivlsomme
             stadig er til stede, idet selskabet alene er registreret som ejer af ét køretøj, hvor to andre er solgt. le-
             delsen synes dermed ikke at have sikret, at selskabets kapital var intakt,
            der er ikke indberettet og afregnet moms og a-skat løbende. skat har således anmeldt krav i boet
             med kr. 160.906,41,
            den økonomiske styring af selskabet fremstår utilstrækkelig. der er således anmeldt simple krav
             med i alt kr. 272.064,92 fordelt på 8 gældbøger, og da der ikke er udsigt til dividende i boet, har
             konkursen påført fordringshaverne betydelige tab,
            x ikke har besvaret kurators henvendelser og således ikke medvirket til sagens oplysning i forhold
             til bl.a. drift, aktiver og mulige omstødelige forhold,
            x ej heller trods flere opfordringer har afleveret boets køretøj med henblik på salg. fogedretten kun-
             ne ikke finde ham med henblik på forkyndelse til afleveringsforretning, hvorfor det formodes, at han
             fortsat kører rundt i bilen,
            selskabets midler fremstår anvendt delvist ved forbrug, der ikke synes at vedrøre driften af selska-
             bet. der er således fortaget kontante hævninger i enten en automat eller ved kassen i banken med i
             alt kr. 332.332,98, og da
            konkursen ikke ses at være indtrådt på grund af ydre omstændigheder, da den forudgående tvangs-
             opløsning på grund af manglende regnskab er årsag hertil.
   det synes under hensyn til ovenstående rimeligt at pålægge konkurskarantæne for en periode på 3 år...”
                                                -5-
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger som ubestridt til grund, at x har været registreret som direktør for selskabet i
den periode, som er omfattet af konkurslovens § 157, stk. 1, om konkurskarantæne. retten
lægger videre som ubestridt til grund, at selskabet trods pligt hertil ikke har indberettet eller
afregnet moms, at selskabets midler er anvendt til formål, som var selskabet uvedkommen-
de, at det er tvivlsomt, hvorvidt der forefindes nogen bogføring for perioden, og at selska-
bets kreditorer, herunder skat, har lidt betydelige tab som følge heraf. x findes at have
udvist en groft uforsvarlig forretningsførelse og at være uegnet til at deltage i ledelsen af en
erhvervsvirksomhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 10.000 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den