text:
- jbj
                                         udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                            dom
afsagt den 1. april 2016.
v-44-15
                                   restaurant babette aps
                                   (advokat christian løvenørn bardenfleth)
                                   mod
                                   babette guldsmeden aps
                                   (advokat claude winther nielsen)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag drejer sig navnlig om, hvorvidt sagsøgeren, restaurant babette aps, (i det føl-
gende restaurant babette) har stiftet varemærkeret til ”babette” ved ibrugtagning eller ind-
arbejdelse, og om sagsøgte, babette guldsmeden aps’ (i det følgende babette guldsmeden)
brug af ”babette” for babette guldsmedens restaurant, brasserie babette, og vin- og cocktail-
                                                   -2-
bar, babette’s, krænker restaurant babettes rettigheder efter varemærkeloven og/eller mar-
kedsføringsloven.
restaurant babette har nedlagt følgende påstande:
    1. babette guldsmeden aps skal anerkende at være uberettiget til og forbydes at gøre er-
         hvervsmæssig brug af kendetegnet babette i forbindelse med tilvejebringelse af mad
         og drikke, herunder drift af restaurant og bar.
    2. babette guldsmeden aps skal begrænse den foreløbige varemærkeregistrering vr
         2015 00014 for ordmærket "babette guldsmeden aps" jf. bilag 12 således, at varefor-
         tegnelsen "tilvejebringelse af mad og drikke" slettes.
    3. babette guldsmeden aps skal betale vederlag og/eller erstatning på kr. 50.000 med til-
         læg af procesrente fra sagens anlæg.
babette guldsmeden har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens oplysninger
restauranten babettes åbningsår 1991
restaurant babette har siden 1991 drevet restaurantvirksomhed i vordingborg under navnet
”babette”. af en omtale i politiken fra restaurantens åbningsdag den 5. juni 1991 fremgik
bl.a.:
       ”vivi schou har 25 kokkehuer på, når hun i dag byder de første gæster velkommen i vording-
       borgs nyeste restaurant, babette. fem gange har hun været i køkkenet hos restauratører, der sco-
       rede topkarakter hos politikens spisende damer, jonna dwinger og lilian kaufmann. < red-
       ningen dukkede op i skikkelse af ole dalgaard, chef for tv 2 øst < gennem tom hedegaard,
       som var medinstruktør på babettes gæstebud, hørte tv-bossen om ægteparrets planer og bød
       dem indenfor i stationens nyopførte hovedkvarter.”
 af en omtale i 1991 i erhvervs-bladet fremgik af en underoverskrift:
       ”en kæmpemæssig dekoration bestående af 1,6 tons frugt placeret mellem masser af blomster af
       restaurant babette udgjorde traktementet ved en stor bank-reception.”
                                                    -3-
en større artikel i alt for damerne med opskrifter fra 1991 havde nytårsmenu som tema un-
dertiteloverskriften ”babettes nytår”.
avis-, magasin- og anden offentlig omtale mv. 1992 - 2015
af en artikel den 3. januar 1992 i berlingske tidende om blandt andet det øjeblikkelige re-
staurantbillede fremgik:
        ”<
        to af erwin lauterbachs folk fra saison i skovshoved, vivi schou og henrik pedersen,
        åbnede restaurant babette i den bygning, hvor tv2 øst har til huse i vordingborgs udkant,
        så byen nu også er kommet på det gastronomiske danmarkskort. <”
der er fremlagt et større antal bilag, der illustrerer omtale af restauranten babette gennem
årene blandt andet med anmeldelser i aviser og ugeblade mv. fra bilagene nævnes og cite-
res:
”usædvanligt gæstebud. - restaurant babette er en omvej værd. – vordingborgs babette hedder vivi
schou. som karen blixens køkken-fe mestrer hun kunsten at gøre et måltid til en oplevelse. hun har
været i mesterlære – på kong hans, falsled kro, søllerød kro og saison. på babette viser hun, at hun
selv kan. hendes mand, henrik pedersen, hygger om gæsterne. det ligefrem lyser ud af ham, at han
nyder sin del af det vellykkede makkerskab” (berlingske tidende 8. maj 1992).
”skønne babette. topkarakter til kvindelig kok. – køkkenchef vivi schou imponerer hos babette i vor-
dingborg” (politiken, anmeldelse 31. juli 1992 – 5 kokkehuer).
”stjerne til babette. vordingborg flot placeret på det sjællandske spisekort. – i ’spiseguiden 1993’ …
karakteriseres babette som en to-stjernet restaurant – i øvrigt den eneste på sjælland uden for køben-
havn” (vordingborg dagblad 19. november 1992).
”de unge spiser til halv pris. – på babette i vordingborg tilbyder vivi schou en tre retters menu til
200 kr. – og de unge giver det halve” (politiken 15. oktober 1993)
                                                     -4-
”danmarks bedste restauranter præsenterer trestjernede menuer. – i begyndelsen af november ud-
kommer bogen ’stadig en rejse værd … en gastronomisk ekspedition til de tyve franske trestjernede
restauranter ifølge guide michelin’ af claus meyer nielsen, arne fusager, birthe sandager, bent
christensen og jørgen mønster pedersen. i den anledning har danmarks bedste restauranter ladet sig
inspirere til at fremstille menuer og servere vine fra udvalgte trestjernede restauranter. menuerne vil
– sammen med bogen – blive præsenteret i november … af én af bogens forfattere. ring og bestil bord
til ’trestjernet menu’! – 12 november 1994, kl. 18.30 babette …” (jyllands-posten 30. oktober
1994).
”hun [vivi schou] fik tudet ørerne fulde af, at det aldrig ville gå på en egn, der blev betragtet som ’et
gastronomisk u-land’, men der gik ikke lang tid, før der gik sagn af babettes gæstebud, og de køben-
havnske madpatruljer kunne rapportere om så mange kokkehuer, at det i frankrig ville have svaret til
symbolerne for ’en omvej værd’.” (magasinet mad & bolig, 16. januar - 27. marts 1995).
”babette” er omtalt i i lolland-falsters folketidende den 11. november 1995.
der er fremlagt to brochurer fra 1996, den ene med titlen ”babette 5 års jubilæum”, den anden
med titlen ”babettes julebud 1996”, bl.a. med opskrifter.
af et brev fra firmaet leo pharma af 19. januar 1998, stilet til vivi schou og henrik peder-
sen, restaurant babette, fremgår:
        ”det vidste vi da godt! at i er landets bedste restaurant, som der stod i berlingske tidende i
        går. på jeres vegne glæder vi os her på løven meget over, at i er blevet kåret som årets restau-
        rant<”
der er omtale af ”babette” i magasinet ”smag & behag” for april/maj 1998 med anmeldelse
af restauranten.
restauranten er optaget i den danske spiseguide 1999 og 2000. i 1999 blev den kåret som
årets bedste restaurant.
                                                    -5-
der er fremlagt avisomtale af restauranten fra den 16. december 2000, (”go’ lørdag”) ”og
som mindede en om det litterære forlæg til restaurantens navn, nemlig karen blixens babettes gæste-
bud, hvor en af de memorable retter var ”cailles en sarcophage” – vagtler i kiste eller indbragte vagt-
ler” samt 6. maj 2001 (jyllands-posten) i anledning af restaurantens 10-års jubilæum. af om-
talen i sidstnævnte artikel, der havde overskriften ”for lea og babette”, fremgår bl.a.: ”… har
knoklet 10 år for restaurant babette, som de for længst har fået sat på det gastronomiske danmarks-
kort. – restauranten lever op til sit navn, når man ser på kvalitet. men den enkle mad, man serverer,
er mere inspireret af vivi schous gamle læremester erwin lauterbach end af karen blixens babette,
der bød på gæstebud og overflodsmenu”.
af en brochure ”babettes julebud 2002” ses årets julemenuer. i en anden brochure inviterede
restauranten til en række aftenarrangementer med kendte folk, bl.a. den 25. oktober 2002
med søren ryge.
i en bog, ”en gastronomisk rejse”, fra 2002 omtales restauranten under overskriften ”babette”
og underoverskriften ”babettes gæstebud”. restauranten omtales bl.a. som ”sydsjællands ga-
stronomiske perle”, som er opkaldt efter karen blixens berømte fortælling, og at den i 1998
blev kåret som årets bedste restaurant af den danske spiseguide.
der er fremlagt avisomtale af restauranten 18. april 2002 ”… en tredjedel af den kendte vording-
borgrestaurants omsætning kommer i dag fra mad ud af huset” og ”ifølge henrik pedersen kan babet-
te – som i karen blixens bog og gabriel axels film - næsten klare enhver form for gæstebud.”
der er i 2003 udgivet et boghæfte med titlen ”julemad med meyer, lauterbach & babette”.
af en madanmeldelse i politiken den 13. september 2007 (adam price)fremgår bl.a. en omta-
le af, at restaurant babette har hentet sit navn fra ”blixens udødelige gastronomiske skæbnefortæl-
ling om babettes gæstebud - og de berømte retter fra historien dukker jævnligt op som inspirationskil-
de på kortet (hele gæstebuddet kan desuden opleves på stedet ved særlige arrangementer).”
                                                  -6-
restauranten er omtalt den 5. februar 2010 på hjemmesiden www.storebaelt.dk, bl.a. med
henvisning til filmen ”babettes gæstebud”, der vandt en oscar, samt at restauranten siden be-
gyndelsen af 1991 har befundet sig ”stabilt i toppen af den danske madverden”, hvilket kunne ses
på de mange stjerner og anmelderroser, bl.a. 5 stjerner i politiken i 2007 af adam price.
i en artikel i sydsjællands tidende 3. marts 2010 omtales vivi schou som landets bedste kok,
og at hun sammen med sin ægtefælle henrik pedersen gennem 19 år har drevet restauranten
og gjort den til sjællands bedste spisested syd for københavn.
i en artikel den 19. august 2011 i berlingske tidende er det omtalt, at restaurant babette fik
uventet fint besøg af det svenske kongepar.
der er omtale af restauranten og af henrik pedersen i ekstra bladet den 16. november 2012.
restauranten er på hjemmesiden finansbureauet.dk den 31. maj 2013 omtalt som ”måske
danmarks bedste restaurant”.
af en udskrift fra hjemmesiden www.gastro.dk fremgår en anmeldelse af restaurant babette,
der omtales som en fantastisk restaurant, som hører til blandt danmarks bedste, og som er
en af de danske restauranter, som er en lang omvej værd, og som michelin snyder sig selv og
sine læsere for ved sit princip om kun at beskæftige sig med restauranter i den danske ho-
vedstad.
i en artikel i sydsjællands tidende den 29. januar 2014 omtales restauranten under overskrif-
ten” vi laver ikke kunst, vi laver mad”, og vivi schou omtales i en billedtekst som en ”gudsbenå-
det kok” og ”et af vorherres største fund, som hans edvard nørgaard-nielsen kaldte hende til pris-
uddelingen”.
 af en omtale i femina den 9. oktober 2014 fremgår bl.a., at vivi schou og henrik pedersen
modtog kulturprisen i vordingborg, fordi de havde vist modet til at gå imod strømmen og
                                                       -7-
holde fast i, at restaurant babette hører hjemme i vordingborg, selv om nogle anmeldere må-
ske gerne så restauranten placeret i københavn.
restauranten er omtalt på sjællandske mediers hjemmeside den 3. marts 2015 med omtale af
et slagtilbud med 3 retter til 200 kr.
på hjemmesiden www.visiteastdenmark.dk nævnes det bl.a., at restaurant babette har ”høstet
et hav af priser og flotte anmeldelser i de 25 år, restauranten i vordingborg har eksisteret”.
vivi schou er omtalt på hjemmesiden www.aok.dk under overskriften ”danmarks gourmet-
top hyldes: her er årets bedste retter”. vivi schou er endvidere omtalt i tv2’s magasin mad-
klubben i marts 2015.
af udskrifter fra restaurant babettes egen hjemmeside fra 26. marts 2015 og 29. juni 2015
fremgår, at restaurant babette gennem årene har udviklet et ”særligt koncept omkring vores
selskaber, så vi er i stand til at levere 7 retters menuer til flere tusinde mennesker i både telte og haller,
og samtidig kan vi levere 2 retter mad til en flok på 15 i et kælderrum”.
en anmeldelse i www.aok.dk havde følgende overskrift ”trods adressen i udkantsdanmark by-
der restaurant babette i vordingborg på topmoderne mad og en dyb vinkælder.” det omtales, at re-
stauranten gennem snart 25 år har været en institution i dansk gastronomi.
i en erklæring af 27. oktober 2015 har ny carlsberg fondet bl.a. udtalt, at man besøgte re-
staurant babette i vordingborg i 1992, og at man lige siden har benyttet restauranten til di-
verse arrangementer og ikke mindst den årlige afholdelse af brygger carl jacobsens fødsels-
dag på glyptoteket i marts.
der er endvidere afgivet erklæringer fra peter aalbæk jensen, zentropa, vibeke holte, glyp-
toteket, susanne hornbeck frandsen, haldor topsøe a/s samt statens museum for kunst.
fakturaer
                                                  -8-
der er fremlagt en lang række fakturaer fra restaurant babette til diverse kunder vedr. ar-
rangementer med et stort antal deltagere, f.eks. justitsministeriet, novo nordisk, akademi-
rådet, danish fashion award, bryggeriforeningen, fritz hansen a/s, haldor topsøe, ny
carlsberg fondet, statsministeriet, dansk erhverv etc.
oversigtsudskrifter
der er fremlagt oversigtsudskrifter vedrørende faktureringer for en årrække med angivelse
af restaurant babettes kunder, herunder på cateringområdet. blandt kunderne kan ud over
de ovennævnte bl.a. nævnes øksnehallen, herlufsholm, danske bank, advokatfirmaet norr-
bom og vinding, bestseller, danbolig etc.
babette guldsmedens henvisninger til brug af ”babette”
om brug af ”babette” i andre sammenhænge end i forbindelse med omtale af restaurant ba-
bette og/eller brug af ”babette” med associationer til novellen ”babettes gæstebud” og fil-
men af samme navn gengives/citeres fra fremlagte aviser, ugeblade, hjemmesider mv.:
af en anmeldelse i børns hverdag nr. 2 af børnebøger fra marts 2010 om sund mad og ko-
stens betydning fremgår bogtitlerne ”babettes madglæde – babette lærer at spise sund mad” og
”trafiklysmad - babette lærer at spise mindst, mindre og mest”.
af hjemmesiden www.aok.dk fremgår, at der i københavn findes en butik med navnet
”corinnes gæstebud”.
der er fremlagt en annonce for et arrangement, ”babettes gæstebud”, der blev afholdt
den 11. april (ukendt år) på kragerup gods, hvor middagen var ”babettes gæstebud”, en 5-
retters menu med vin, som inkl. foredrag kostede 995 kr. pr. person. det er oplyst, at slottet
ejes af birgitte dinesen – en slægtning til karen blixen.
på hjemmesiden www.spiseguiden.dk (jyllands-posten) fremgår fra en anmeldelse af restau-
ranten ”formel b” bl.a.:
                                                    -9-
       ”selv var jeg røget ud i en ren dekadent servering af foie gras-ravioli med syltede løg og vinter-
       trøffel. den blev overhældt af en fuldstændig klassisk (og perfekt dyb og kraftig), comsommé,
       en ret, som ville have vakt jubel også under babettes gæstebud og fået visse af gæsterne til at
       råbe på amontilado.”
af en notits fra den 17. marts 2011 fra magasinet euroman under overskriften ”babettes gæ-
stebud på elverdamskroen”, fremgår:
       ”lørdag den 19. marts er der babettes gæstebud på elverdamskroen, og hvad det præcis inde-
       bærer ved vi ikke, men mon ikke det har noget at gøre med den menu, elverdamskroens jan
       pedersen i sin tid kreerede i forbindelse med gabriel axel-filmatiseringen af karen blixens ’ba-
       bettes gæstebud’.”
af en artikel (køge.nu.dk) med overskriften ”babettes gæstebud på odd fellowgården”
fremgår bl.a.:
       ”der står en madoplevelse på programmet, når odd fellowgården slår dørene op til en fest-
       middag – lige efter menuen i babettes gæstebud.
       det er stjernekokken jan pedersen og hans menu fra carl th. dreyers’s oscarvindende film
       »babettes gæstebud«.”
af en artikel i hillerødposten fra 5. september 2013 fremgår:
       ”jan cocotte-pedersen er gæstekok når restaurant krydderiet genskaber fem retters menu fra
       filmen ”babettes gæstebud”.
af hjemmesiden www.baby -navne.dk fremgår, at der pr. 1. januar 2008 ifølge danmarks
statistik var 60 personer i danmark med navnet babette.
filmen babettes gæstebud havde biografpremiere i august 1987 og blev udgivet på dvd i
2006. den er blevet vist i tv på forskellige kanaler 14 gange, første gang i 1997. den blev vist i
cannes i maj 1987 og har vundet en oscar for bedste udenlandske film i 1988 og en robert
for bedste kvindelige hovedrolle.
a f en artikel fra lokalavisen.dk (hørsholm) med overskriften ”jan cocotte-pedersen” ’forfulgt’
af babettes gæstebud” fremgår bl.a.:
                                                   - 10 -
      ”kokken jan cocotte-pedersen skabte i 1987 retterne til filmen ’babettes gæstebud’. den inter-
      nationalt kendte menu har siden fulgt michelin-kokken og forleden blev den filmiske madople-
      velse serveret for 60 gæster på rungsted kro. < film- og litteraturhistoriens mest berømte mål-
      tid er uden tvivl ’babettes gæstebud’. <”
der er fremlagt eksempler på udenlandske restauranters brug af navnet ”babette”.
af en udskrift af 9. december 2015 fra blog, nikolajstagis.dk, fremgår bl.a.:
      ”i et af mine interviews til bogen den autentiske virksomhed fortalte rene redzepi om den ud-
      vikling den gastronomiske verden har undergået: ’det er en større trend. for 20 år siden havde
      vi jo på verdensplan en tiårs periode, hvor det var enormt fransk. og enormt rigt. hvor et styk-
      ke pighvar blev dækket af kaviar. enormt luksuriøst. du kunne have en hel trøffel i butterdej.
      babettes gæstebud-agtig foie gras og alle de her ting<.’”
andre oplysninger
der er fremlagt en anmeldelse fra dagbladet børsen den 12. juni 2015 af brasserie babette på
hotel guldsmeden, hvor hotelrestauranten blev tildelt 3 ud af 6 stjerner. af artiklen, der
havde overskriften ”den snublende babette”, fremgik bl.a.:
      ”babette står der på den store røde markise, som hænger på hjørnet af bredgade og esplanaden
      i københavn, hvor hotel guldsmeden har haft til huse siden i fjor. babette er jo et navn, der
      klinger af gastronomi, hvis man kender til filmen ”babettes gæstebud” eller restaurant babette
      i vordingborg, så jeg kiggede indenfor til frokost, lokket af det hyggelige gårdmiljø, som byder
      på såvel udendørspladsen, som nogle i en overdækket port med glasvægge.”
det fremgik videre, at ”filmen ’babettes gæstebud’ og restauranten babette vækker løfter, som
guldsmedens babette ikke lever op til.”
det er under hovedforhandlingen oplyst, at den samlede omsætning for babette guldsme-
den aps for 2014/2015 var på 35,8 mio. kr., hvoraf 4,8 mio. kr. vedrører brasserie, bar og af-
holdelse af konferencer.
registreringsforhold mv.
                                                 - 11 -
restaurant babette er indehaver af det registrerede varemærke <fig> va 1993 02142, hvor
navnet ”babette” ses sammen med låget til et serveringsfad. det er oplyst, at restaurant ba-
bette ikke har anvendt dette mærke.
restaurant babette fik i oktober 1998 registreret domænenavnet ”babette.dk”.
restaurant babette er på grundlag af en ansøgning den 19. december 2014 indehaver af det
registrerede varemærke <w> babette (vr 2015 00504) for bl.a. klasse 43: ”tilvejebringelse
af mad og drikke; caféer; cafeterier; catering; diner transportable; kantiner; udlejning af mø-
delokaler; restauranter; <”.
med ansøgningsdato den 6. marts 2014 har babette guldsmeden foreløbigt varemærkeregi-
streret ”babette guldsmeden” aps som ordmærke (vr 2015 00014) i klasse 43 for ”tilveje-
bringelse af mad og drikke” og ”midlertidig indkvartering”. af nice-klassifikation version
10-2015 fremgår, at klasse 43 blandt et stort antal basisnumre dækker bl.a. ”barer”, ”cate-
ring” og ”restauranter”. ved brev af 9. marts 2015 rejste restaurant babette med henvisning
til sin varemærkeret til betegnelsen babette indsigelse mod den endelige registrering af
babette guldsmeden som varemærke. patent- og varemærkestyrelsens behandling af indsi-
gelsen er sat i bero på afgørelsen af nærværende sag.
af udskrift af 20. marts 2015 fra erhvervsstyrelsen fremgår, at esplanaden hotel aps den 3.
juni 2014 ændrede navn til babette guldsmeden aps.
der er fremlagt fotos til illustration af babette guldsmedens brug af ’babette’ i navnet bras-
serie babette på markiser ud mod gaden, gade-menutavle, menukort og påmaling på ind-
gangsdør/facadevindue.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af henrik pedersen og sandra weinert.
                                                  - 12 -
henrik pedersen har forklaret bl.a., at han er uddannet jurist. han er direktør i restaurant
babette, som i dag har 56 medarbejdere. han har arbejdet i branchen i ca. 40 år.
han og hans ægtefælle blev af instruktøren til filmen ”babettes gæstebud” opfordret til at
kalde deres restaurant ”babette” efter filmens kvindelige kok. restauranten har heddet ”ba-
bette” lige siden den 5. juni 1991 og har således 25 års jubilæum i år.
de har siden marts 1992 leveret mad ud af huset. dette kom i stand efter en henvendelse fra
ny carlsbergfondet, som afgav bestilling på mad til et arrangement den 2. marts 1992 - da-
toen for brygger jacobsens fødselsdag. ny carlsbergfondet har i stort set alle årene herefter
afholdt et arrangement på denne mærkedag på ny carlsberg glyptotek, hvor restaurant
babette har leveret maden.
deres cateringsvirksomhed omfatter også levering af vin og blomster osv. cateringvirksom-
heden udgør omkring 2/3, eller måske nu snarere 4/5 af den samlede omsætning.
mærket ”babette” fremgår af den regning, kunderne modtager efter et afholdt ud af huset-
arrangement. i mange tilfælde beder kunderne også om at få et trykt eksemplar af menuen.
på den måde bliver gæsterne bekendt med, hvem der har leveret maden. i nogle tilfælde bli-
ver han selv bedt om at præsentere maden til arrangementerne, hvor han til lejligheden er
iklædt hvid tjeneruniform med ”babette” påtrykt. de får nye kunder via anbefalinger.
eksempler på deres cateringvirksomhed fremgår af sagens bilag. de har igennem 19 år leve-
ret mad til haldor topsøe, herunder til julefrokoster, i jubilæumssammenhænge og til hal-
dor topsøes 100 års fødselsdag i 2013, som blev afviklet med deltagelse af 2.500 spisende
gæster til trods for haldor topsøes bortgang få dage forinden. deres performance ved denne
lejlighed førte efterfølgende til, at de fik en ordre på levering til mærsk mckinney møllers
100 års dag.
de har gennem 11 år haft en fast cateringaftale med statens museum for kunst med trakte-
menter for op til 1.200 personer. de driver endvidere caféen på statens museum for kunst.
                                                - 13 -
caféen har ikke noget navn, da det øvre niveau for cafépriserne ikke muliggør det niveau,
som restaurant babette i øvrigt står for.
de leverer også til tivoli og blev for nylig kontaktet af direktør lars liebst omkring brug af
navnet babette i forbindelse med etablering af et karen blixen-hus i tivoli. de blev spurgt,
om et joint venture kunne komme på tale.
han blev opmærksom på babette guldsmeden, da kokken erwin lauterbach fra restaurant
lumskebugten ringede og spurgte, om der nu var kommet en hybrid til ”babette” i køben-
havn. det samme blev bragt på banen af uffe ellemann-jensen. han kontaktede herefter ba-
bette guldsmeden og spurgte, om de kunne finde en mindelig løsning, hvilket dog ikke lyk-
kedes. han gav under samtalen udtryk for, at han ikke havde noget imod, at de brugte ”ba-
bette” for deres hotelvirksomhed, men at han ønskede at have ”babette” i fred, når der var
tale om restaurantdrift. der har været fire tidligere tilfælde, hvor de har måttet gribe ind af
hensyn til deres varemærke. i alle tilfælde er problemerne blevet løst i mindelighed.
det er rigtigt, at hans advokat tidligt i sagens forløb gjorde gældende, at babette guldsme-
den også skulle ophøre med brugen af varemærket for hotelvirksomheden, men dette blev
senere frafaldet.
den ikke så gode anmeldelse i børsen af brasserie babette var ikke positiv for deres restau-
rant. folk troede, at det var dem, som var blevet anmeldt. dette har dog ikke haft indvirk-
ning på deres omsætning, der er vokset, men det skyldes udelukkende deres egen indsats.
sandra weinert har forklaret bl.a., at hun er indehaver af og direktør i guldsmeden hotels,
som har fire hoteller i københavn og endvidere hoteller i blandt andet århus, oslo og på ba-
li. virksomheden startede i juli 1999 i århus.
de overtog hotellet i september 2013, og driften blev startet op i marts 2014. i juni 2014 fik
hotellet navnet babette guldsmeden. hotellet er opkaldt efter hendes 14-årige datter, babet-
                                                - 14 -
te, som er opkaldt efter kokken i filmen ”babettes gæstebud”. et af de andre hoteller i kæden
er opkaldt efter hendes søn axel.
på hotellet har de en bar kaldet ”babette’s” og en restaurant, ”brasserie babette”. der lå ikke
de store tanker bag dette. betegnelserne lå lige for, når hotellets navn er ”babette guldsme-
den”.
da hun navngav hotellet, kendte hun ikke til restaurant babette i vordingborg, som hun hør-
te om første gang, da henrik pedersen ringede til hende. hun stod på det tidspunkt lige for-
an at skulle rejse og bad henrik pedersen om at få en mail.
de markedsfører udelukkende hotellet eksternt. baren og restauranten bliver kun markeds-
ført internt på hotellet. de anvender navnet ”babette guldsmeden” på deres markise foran
hotellet, hvor også brasserie babette figurerer. navnet babette fremgår endvidere af deres
menukort og på et gadeskilt foran restauranten.
restaurant- og bardriften må ses som et nødvendigt onde og afspejler en trend, hvor hotel-
gæster ikke som i gamle dage forlader hotellet, men bliver på hotellet og hygger sig med de-
res pc i timevis. det er således primært deres egne hotelgæster, der spiser på restauranten
og benytter baren. disse udgør ca. 75 % af de besøgende. størstedelen af deres gæster er ud-
lændinge. området er meget internationalt. hun har ikke oplevet, at de er blevet forvekslet
med restaurant babette i vordingborg.
den negative anmeldelse af deres hotelrestaurant i børsen har ikke haft betydning for deres
omsætning, men den betød noget for deres unge personale.
det fremgår af årsrapporten for babette guldsmeden fra 2014/15, at de havde en bruttofor-
tjeneste på ca. 1,7 mio. kr., hvoraf restauranten og baren gav et samlet overskud på 60.000 kr.
det er ikke restauranterne, man tjener penge på, når man driver hotelvirksomhed.
                                                      - 15 -
parternes synspunkter
for restaurant babette er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokumentet af 25. januar 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”anbringender:
      til støtte for de nedlagte påstande gør sagsøger følgende hovedanbringender gældende:
      vedrørende påstand 1:
      sagsøger har drevet restaurations- og cateringsvirksomhed under varemærket babette siden
      1991, og har således ved sin vedvarende brug af varemærket babette stiftet en varemærkeret
      hertil, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2.
      <
      det gøres gældende, at retten kan lægge til grund, at sagsøger har opnået eneret til varemærket
      babette for restaurationsvirksomhed, som er gyldig i hele danmark, idet omsætningskredsens
      kendskab til varemærket babette ikke blot er lokalt, men er gældende for hele danmark. dette
      er dokumenteret ved bilag 1-9 samt bilag 43-83, hvoraf det fremgår, at varemærket babette er
      blevet brugt kontinuerligt, også udenfor vordingborg, siden 1991, samt at varemærket babette
      er brugt både for restaurations- og cateringsvirksomhed, idet sagsøger gennem sin kontinuerli-
      ge brug af varemærket babette har opnået varemærkeret hertil igennem ibrugtagning, jf. vare-
      mærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2.
      sagsøger gør tillige gældende, at brugen af varemærket babette for restaurations- og caterings-
      virksomhed har været så langvarig og intensiv, at varemærket babette må anses for at være
      indarbejdet, hvorfor det nyder en udvidet beskyttelse, som igen må bevirke, at kendskabet til
      sagsøgers varemærke babette ikke kun kan anses for at være lokalt.
      sagsøger gør endvidere gældende, at varemærket babette har et iboende særpræg for restaura-
      tions- og cateringvirksomhed, idet navnet babette ikke er beskrivende for restaurations- og ca-
      teringvirksomhed. det gøres i den forbindelse gældende, at personnavne kun undtagelsesvist
      kan være beskrivende, hvorfor de normalt vil have særpræg, jf. varemærkeret af knud wall-
      berg, 4. udgave (2008), s. 173.
      det faktum, at sagsøgers brug af varemærket babette stammer fra inspiration fra novellen og
      filmen "babettes gæstebud" er underordnet for vurderingen af, hvorvidt et varemærke har
      særpræg eller ej, dvs. om et varemærke er egnet til at adskille en virksomheds varer og tjeneste-
      ydelser fra andre virksomheders. et varemærke kan have særpræg, selvom varemærkeindeha-
      veren ikke selv har skabt det, og selvom det har været kendt i århundreder, jf. immaterialret af
      jens schovsbo m.fl., 3. udgave (2013), s. 502.
      det bestrides således, når sagsøgte henviser til, at betegnelsen "babette" ikke har det nødvendi-
      ge iboende særpræg ved anvendelse som kendetegn i forbindelse med restaurations- og cate-
      ringvirksomhed, idet den relevante forbrugerkreds ikke vil opfatte ordet "babette" som et va-
      remærke, men alene som beskrivende og refererende til den kendte novelle og film "babettes
      gæstebud".
                                              - 16 -
det skal endvidere i den forbindelse anføres, at sagsøger den 25. februar 2015 har fået registre-
ret varemærket babette <ordmærke> vr 2015 00504 i bl.a. klasse 43, jf. bilag 85. dette under-
streger således også, at varemærket babette har det fornødne særpræg, idet patent- og vare-
mærkestyrelsen ved deres registrering af varemærker foretager en prøvelse af, om der forelig-
ger nogle absolutte registreringshindringer, herunder om varemærket efter varemærkelovens §
13 har fornødent særpræg til at kunne blive registreret. idet patent- og varemærkestyrelsen så-
ledes har registreret sagsøgers varemærke babette er der en formodning for, at dette varemærke
har særpræg.
det kan i den forbindelse anføres, at sagsøgte ikke under nærværende sag har nedlagt påstand
om, at sagsøgers varemærkeregistrering under vr 2015 00504 babette <ordmærke> skal ud-
slettes under henvisning til, at det ikke har fornødent særpræg.
sagsøger gør endvidere gældende, at der ikke mellem indehaveren af novellen "babettes gæ-
stebud" og filmrettighederne til spillefilmen af samme navn og sagsøger foreligger nogen
krænkelse af varemærket babette, idet der ikke foreligger sammenfald mellem varerne og tjene-
steydelserne, idet sagsøger bruger varemærket babette for restaurations- og cateringvirksom-
hed i klasse 43, hvorimod indehaveren af rettighederne til novellen og filmen "babettes gæste-
bud" benytter betegnelsen for en bog, som er klasse 16 og for en film, som er klasse 41. hertil
kommer, at indehaveren af rettighederne til "babettes gæstebud" ikke på noget tidspunkt har
gjort indsigelse mod sagsøgers brug af varemærket babette, hvorfor der under alle omstændin-
ger foreligger passivitet. det gøres endvidere gældende, at eksistensen af rettighederne til be-
tegnelsen "babettes gæstebud" for en novelle og en film er irrelevant for inter partes forholdet
mellem sagsøger og sagsøgte i nærværende sag.
sagsøgte blev stiftet 26. juni 2013 under navnet esplanaden hotels aps. den 3. juni 2014 æn-
drede sagsøgte navn til babette guldsmeden aps, jf. bilag 11. sagsøgte anvender kendetegnene
"brasserie babette" og "babette's" for henholdsvis sin restaurant og cocktailbar, herunder i mar-
kedsføringen af denne, jf. bilag 42, som er en række billeder taget ude foran sagsøgte samt bil-
leder af menukortet på restauranten samt af skilte ude foran sagsøgte. det gøres således gæl-
dende, at sagsøgtes brug af kendetegnet babette for en restaurant og en bar er varemærkeretlig
brug.
det gøres endvidere gældende, at sagsøgtes kendetegn er identiske i forhold til sagsøgers va-
remærke, idet babette indgår i begge kendetegn og tilføjelsen af "brasserie" og "'s" ikke har sær-
præg. der er endvidere tale om, at kendetegnene er taget i brug for tjenesteydelser af identisk
eller lignende art som sagsøgers varemærke, da sagsøgte med disse foretagender driver restau-
rationsvirksomhed præcis som det er tilfældet for sagsøger.
når der henses til, at mærkerne er identiske og tjenesteydelserne er af identisk eller lignende
art, er der risiko for forveksling, herunder at det kan antages, at der er en forbindelse mellem de
to varemærker. der henvises desuden til, at patent- og varemærkestyrelsen har fundet, at mær-
ket babette guldsmeden aps ligger for tæt på sagsøgers registrerede figurmærke, hvori mærke-
teksten babette indgår, jf. bilag 17, som er et brev fra patent- og varemærkestyrelsen, hvoraf
fremgår, at man i forbindelse med sagsøgtes ansøgning om registrering af guldsmeden babette
aps som varemærke har vurderet, at mærket babette guldsmeden aps er identisk med eller
ligner sagsøgers registrerede figurmærke så meget, at man kan forveksle de to mærker.
der henvises endvidere i den forbindelse til bilag 40, som er en artikel fra børsen fra den 12. juni
2015, som er en anmeldelse af "brasserie babette". det fremgår af denne artikel, at "restaurant
                                                 - 17 -
babette vækker løfter, som guldsmeden babette ikke lever op til". det fremgår således heraf, at
der ved navnet babette bl.a. skabes en association til sagsøger.
på baggrund af ovenstående gøres det gældende, at sagsøgtes brug af kendetegnet babette for
sin restaurant og cocktailbar udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder, jf. varemærkelovens
§ 4, stk. 1.
det gøres endvidere gældende, at sagsøgtes uberettigede brug af kendetegnet babette udgør en
retsstridig udnyttelse af den goodwill, som det kar kostet sagsøger mange år og betydelig mar-
kedsføring at oparbejde. sagsøgtes brug udgør derfor en overtrædelse af markedsføringslovens
§ 1 om handlinger i strid med god markedsføringsskik, samt en overtrædelse af markedsfø-
ringslovens § 18 om brug af andres forretningskendetegn.
på baggrund af ovenstående gøres det derfor samlet gældende, at sagsøgte skal forbydes at gø-
re brug af betegnelsen babette for restauranten "brasserie babette" og for cocktailbaren "babet-
te's", jf. varemærkelovens § 4, stk. 1 og markedsføringslovens §§ 1 og 18.
vedrørende påstand 2:
<
det gøres gældende, at babette guldsmeden aps som varemærke er identisk med sagsøgers
varemærke babette og vil blive anvendt for de identiske tjenesteydelser "tilvejebringelse af mad
og drikke". det skal i den forbindelse pointeres, at sagsøgtes kendetegn indledes med ordet ba-
bette, som må anses for at være det mest dominerende ord, hvorfor det gøres gældende at, ba-
bette guldsmeden aps er forveksleligt med sagsøgers varemærke babette. der henvises endvi-
dere til argumentationen vedrørende forvekslelighed i påstand 1.
sagsøgtes varemærke babette guldsmeden aps vil således krænke sagsøgers rettigheder til va-
remærket babette inden for tjenesteydelsen "tilvejebringelse af mad og drikke" i klasse 43, hvor-
for det ikke kan endeligt registreres herfor, jf. varemærkelovens § 15, stk. 1, jf. § 13, stk. 2, jf. § 4,
stk. 1, nr. 1. sagsøger gør imidlertid ikke indsigelse mod sagsøgtes registrering af varemærket
babette guldsmeden aps for tjenesteydelsen "midlertidig indkvartering".
vedrørende påstand 3:
til støtte for påstand 3 gøres det gældende, at sagsøger har krav på rimeligt vederlag og/eller
erstatning for sagsøgtes brug af kendetegnet babette, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1 og 2
og markedsføringslovens § 20, stk. 3. det fremgår af varemærkelovens § 43, stk. 2, at der ved
fastsættelse af erstatning efter stk. 1, nr. 2 skal tages hensyn til bl.a. den forurettedes tabte for-
tjeneste og krænkerens uberettigede fortjeneste.
det må i den forbindelse tillægges sagsøgte processuel skadevirkning, at sagsøgte ikke har op-
fyldt sagsøgers provokation 1 og oplyst, hvilken omsætning og fortjeneste, man har haft i peri-
oden frem til nu, jf. retsplejelovens § 344, stk. 2. den eneste, sagsøger har kunnet fremskaffe
vedrørende omsætning og fortjeneste på restauranten og baren, er årsrapporter fra 2013/2014 og
2014/2015 for hele hotellet, som er fremlagt som bilag 87-88.
der kan endvidere henvises til bilag 40, som er omtalt ovenfor, hvor det i forbindelse med en
anmeldelse af "brasserie babette" i børsen den 12. juni 2015 anføres, at der skabes associationer
til sagsøger. det må anses for at være yderst markedsforstyrrende for sagsøger, når en af dan-
marks førende madanmeldere, ole troelsø henviser til sagsøger i sin madanmeldelse og bl.a.
skriver, at "restaurant babette vækker løfter, som guldsmeden babette ikke lever op til".”
                                                     - 18 -
restaurant babette har vedrørende påstand 3 under hovedforhandlingen supplerende an-
ført, at restaurant babette’s krav på et rimeligt vederlag, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, nr.
1, skal stille restauranten, som om krænkelsen ikke var sket. ud fra en licensbetragtning ville
babette guldsmedens brug af restaurant babettes varemærke være beregnet på grundlag af
5-10 % af omsætningen. babette guldsmedens oplyste omsætning for 2014/2015 var 4,8 mio.
kr., og overskuddet på restauranten/baren var på 60.000 kr. såvel en licens på 5 % af 4,8 mio.
kr. som overskuddet på 60.000 kr. fører til større beløb end det påståede vederlagskrav på
50.000 kr.
for babette guldsmeden er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 25. januar 2016, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”anbringender
       til støtte for de nedlagte frifindelsespåstande gør sagsøgte gældende:
       vedrørende oprindeligt særpræg:
       sagsøgte bestrider overordnet, at kendetegnet "babette", fordi det indgår som den væsentligste
       og karakteristiske bestanddel i bog- og filmtitlen "babettes gæstebud", har særpræg inden for
       frembringelse af mad og drikke, og gør til støtte herfor gældende:
       at               betegnelsen "babette" ikke har det nødvendige iboende særpræg ved anvendelse
                        som kendetegn i forbindelse med frembringelse af mad og drikke herunder re-
                        stauration og bar. den relevante forbrugerkreds vil ikke opfatte ordet "babette"
                        som et varemærke, men alene som beskrivende og refererende til den berømte
                        novelle og film "babettes gæstebud", og den historie der fortælles heri med posi-
                        tive associationer forbundet med netop frembringelse af mad og drikke, hvorfor
                        sagsøger ikke har og ikke kan få nogen eneret til anvendelsen af betegnelsen
                        "babette", jf. varemærkelovens § 3, stk. 2 indenfor frembringelse af mad og drik-
                        ke,
       at               betegnelsen "babette" således som følge af den åbenbare reference til novellen og
                        filmen babettes gæstebud i gastronomisk sammenhæng har en selvstændig
                        værdi og betydning, da den relevante forbrugerkreds vil tillægge "babette" en
                        række positive associationer af beskrivende karakter om tilvejebringelse af et
                        måltid med højt gastronomisk niveau baseret på det franske køkken, idet det
                        netop er et sådant måltid, der skildres som hovedhistorien i filmen og novellen
                        "babettes gæstebud".
                                                 - 19 -
at               navnet på sagsøgers restaurant "babette" da netop også er antaget af sagsøger
                 som følge af filmen og novellen af samme navn, hvilket sagsøger selv har aner-
                 kendt.
det er et varemærkeretligt princip (se f.eks. retningslinjer for undersøgelse af ef- varemærker
i kontoret for harmonisering i det indre marked del b s. 15), at varemærker, der udelukkende
består af en berømt historie- eller bogtitel, kan mangle fornødent særpræg, for varer og tjene-
steydelser, der kunne have denne historie som emne. grunden hertil er, at nogle historier eller
deres titler er blevet så kendte, at de er "kommet ind i sproget" og ikke kan tillægges nogen be-
tydning ud over den betydning, der er knyttet til en bestemt historie.
frembringelse af mad og drikke, herunder restaurationsvirksomhed, som er det sagsøger hæv-
der at have eneret på, er netop varer og tjenesteydelser med historien fra novellen og filmen ba-
bettes gæstebuds som emne. da sagsøger kræver eneret på enhver brug af "babette" inden for
netop frembringelse af mad og drikke herunder restaurationsvirksomhed, svarer det til at sag-
søger reelt hævder en eneret på hele bog- og filmtitlen babettes gæstebud i tilknytning til frem-
bringelse af mad og drikke herunder restaurationsvirksomhed.
sagsøger henviser til at et varemærke kan have særpræg uanset, at indehaveren ikke selv har
skabt det, og selv om det har været kendt i århundreder, og refererer her til bogen immaterial-
ret 3. udgave af jens schousbo s. 502. dette omhandler imidlertid den situation, hvor et vare-
mærke benyttes til andre varer og tjenesteydelser, end de varer og tjenesteydelser der har den
pågældende historie som emne.
"babette" har, som følge af berømmelsen af "babettes gæstebud" og historien heri, netop frem-
bringelse af mad som emne og mangler derfor fornødent særpræg inden for frembringelse af
mad og drikke. "babette" ville derimod kunne benyttes som varemærke inden for alle mulige
andre varer og tjenesteydelser, der ikke har historien fra babettes gæstebud som emne.
sagsøgte gør således yderligere gældende:
at               navnet på sagsøgers restaurant skaber en umiddelbar genkendelighed hos den
                 respektive forbruger, idet denne opfatter navnet "babette" som en reference eller
                 henvisning til filmen og novellen "babettes gæstebud", hvilket også har været
                 sagsøgers intention ved valget af navnet. sagsøger har ved valget af sit navn op-
                 nået en umiddelbar genkendelighed hos den relevante forbrugerkreds, der vil
                 opfatte det som en henvisning til "babettes gæstebud" og de positive beskriven-
                 de gastronomiske associationer der forbindes med novellen og filmen, hvorfor
                 sagsøger ikke kan få eneret til denne betegnelse,
at               ordet "babette" eller "babettes gæstebud" i vid udstrækning anvendes beskri-
                 vende indenfor den gastronomiske verden i en lang række sammenhænge, her-
                 under i forbindelse med reklame og markedsføring af gastronomiske arrange-
                 menter, hvorfor sagsøger ikke kan påberåbe sig eneret til navnet "babette" inden-
                 for frembringelse af mad og drikke. andre erhvervsdrivende skal fortsat være
                 berettiget til at anvende ordet "babette", med de klare gastronomiske referencer
                 som knytter sig hertil. de i sagen fremlagte bilag i form af annoncer for forskelli-
                 ge arrangementer på restauranter og lignende dokumenterer at dette faktisk sker
                 (f.eks. bilag 3, 5, n, m, p og 40). såfremt sagsøger havde eneret til brug af beteg-
                 nelsen "babette" for frembringelse af mad og drikke ville konsekvensen være, at
                 samtlige andre erhvervsdrivende afskæres fra at anvende betegnelsen "babette" i
                                              - 20 -
                deres markedsføring indenfor frembringelse af mad og drikke, hvilket ikke vil
                være korrekt henset til den historie og de associationer inden for madlavning
                som en reference til "babette" skaber som følge af babettes gæstebud's udbredel-
                se og berømmelse.
novellen "babettes gæstebud" udkom første gang på dansk i 1952. spillefilmen af samme navn
havde premiere i danmark i 1987. filmen vandt i 1988 en oscar for bedste udenlandske film og
i 1989 en britisk bafta award for bedste ikke engelsksprogede film.
karen blixen er blandt danmarks mest berømte forfattere hvilket også har betydet, at hendes
værker er berømte. med filmatiseringen opnåede historien om babettes gæstebud endnu større
og bredere berømmelse i danmark, dels som følge af sine store kvaliteter, men i særdeleshed
fordi filmen indbragte filmen den første oscar for bedste udenlandske film, som en dansk film
på dette tidspunkt nogensinde havde opnået.
novellen og filmen babettes gæstebud har i danmark utvivlsomt opnået tilstrækkelig berøm-
melse og kendskab hos den relevante forbrugerkreds til, at "babette" inden for frembringelse af
mad og drikke, herunder restaurationsvirksomhed, primært opfattes som refererende til novel-
len og filmen af samme navn, og i særdeleshed historien heri om den franske kok, der uden for
frankrig og langt ude på landet i vestjylland frembringer et gourmetmåltid. dette er således
hovedfortællingen i novellen og den efterfølgende filmatisering, og der kan derfor ikke opnås
eneret på babette inden for frembringelse af mad og drikke, herunder restaurationsvirksomhed.
sagsøger har efter sagsøgtes ansøgning om registrering af "babette guldsmeden aps" som va-
remærke og efter sagsøgtes ibrugtagning af "brasserie babette" og "babettes" ansøgt om og fået
registeret "babette" som dansk varemærke. i forlængelse heraf gør sagsøgte gældende:
at              sagsøgers ansøgning om registrering af "babette" som dansk varemærke er ind-
                leveret efter sagsøgtes ansøgning om registrering af "babette guldsmeden aps",
                hvorfor sagsøger ikke kan forbyde sagsøgtes brug af betegnelsen "babette" på
                denne baggrund, og patent- og varemærkestyrelsens umiddelbare vurdering af
                sagsøgers ansøgning om registrering af ordmærket "babette" derfor er uden be-
                tydning i nærværende sag.
vedrørende indarbejdelse:
sagsøger har tillige påstået, at betegnelsen "babette" under alle omstændigheder har opnået det
fornødne særpræg til at opnå varemærkeretlig beskyttelse ved indarbejdelse. sagsøger påstår
således, at sagsøgers brug af betegnelsen "babette" til sin restaurant i vordingborg og associere-
de cateringvirksomhed har et sådant omfang, at det ellers beskrivende ord "babette" har opnået
det fornødne særpræg gennem indarbejdelse. dette bestrides af sagsøgte, der gør følgende gæl-
dende:
at              sagsøger ikke har dokumenteret, at der er sket en sådan indarbejdelse af beteg-
                nelsen "babette", at den relevante forbrugerkreds opfatter ordet "babette" som et
                varemærke for sagsøgers restaurant, hvorfor sagsøger ikke kan gøre eneret på
                anvendelsen heraf, jf. varemærkelovens § 3, stk. 3,
at              sagsøger kun har dokumenteret en relativ beskeden omtale i diverse aviser i
                form af madanmeldelse når der henses til årerækken hvor sagsøger har drevet
                                 - 21 -
   restaurant under navnet "babette", og at disse anmeldelser ikke dokumenterer
   den indarbejdelse som sagsøger påstår,
at at indarbejdelse skal ske for hele danmark overfor den samlede forbrugerkreds.
   den samlede forbrugerkreds består efter sagsøgtes opfattelse af samtlige potenti-
   elle restaurationskunder i danmark og er ikke begrænset til en delmængde af
   forbrugere, der ofte frekventerer dyre restauranter, eller aviser og netmediers
   madanmeldelser.
at sagsøger ikke har fremlagt eksempler på selvstændig markedsføring af betegnel-
   sen "babette" og har ej heller fremkommet med dokumentation for omkostninger
   til markedsføring af "babette".
at de fremlagte fakturaer og omsætningsoversigter ikke dokumenterer nogen form
   for indarbejdelse af betegnelsen "babette" som varemærke for sagsøgers restau-
   rant.
at omsætningen for cateringsvirksomheden er samlet på en række identiske kun-
   der, hvorfor den dokumenterede omsætning reelt dækker over et lang mindre
   antal kunder end omsætningsniveauet ellers tilsiger,
at omsætningstal for et cateringsarrangement til eksempelvis 300 personer på ingen
   måde kan tages til indtægt for, at disse 300 personer rent faktisk blev eksponeret
   for sagsøgers brug af betegnelsen "babette", idet det ved catering arrangementer
   typisk vil være bestilleren af arrangementet der har kontakten med sagsøger,
   mens de personer som deltager i det pågældende arrangement typisk ikke eks-
   poneres for nogen selvstændig markedsføring fra sagsøgers side,
at de af sagsøger fremlagte erklæringer (bilag 78-82) fra enkelte af sagsøgers kunder
   ikke dokumenterer nogen form for kendskabsgrad eller indarbejdelse, idet disse
   erklæringer i det hele fremstår som konstruerede og partiske, hvorfor disse er-
   klæringer ikke bør tillægges nogen form for bevismæssig værdi i nærværende
   sag. under alle omstændigheder er der alene tale om 5 erklæringer, hvilket på
   ingen måde dokumenterer nogen form for indarbejdelse af "babette" betegnelsen
   i hele danmark.
at indarbejdelse af et varemærke almindeligvis dokumenteres ved fremlæggelse af
   dokumentation for markedsføringsaktiviteter, eksponering overfor den potenti-
   elle kundekreds, samt mest typisk ved fremlæggelse af erklæring fra en relevant
   brancheorganisation, der bekræfter at den pågældende betegnelse har opnået
   særpræg ved indarbejdelse, samt en markedsundersøgelse der bekræfter syns-
   punktet om at den pågældende betegnelse har opnået særpræg ved indarbejdel-
   se indenfor den relevante forbrugerkreds.
at sagsøger derfor ikke har dokumenteret, at der er sket en sådan indarbejdelse af
   betegnelsen "babette", at den relevante forbrugerkreds opfatter ordet "babette"
   som et varemærke for sagsøgers restaurant, hvorfor sagsøger ikke kan gøre ene-
   ret på anvendelsen heraf, jf. varemærkelovens § 3, stk. 3. det må således komme
   sagsøger til skade, at sagsøger ikke har ønsket at udføre en markedsundersøgelse
   og indhente brancheerklæring, hvilket efter fast praksis vil udgøre sikker doku-
   mentation for, om "babette" i denne sammenhæng har det fornødne særpræg.
                                                 - 22 -
      markedsføringslovens §§ 1 og 18
      at          sagsøgte ikke har handlet i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsfø-
                  ringslovens § 1, idet sagsøgte ikke snylter på den af sagsøger påståede oparbej-
                  dede goodwill til betegnelsen "babette". der er snarere tale om, at sagsøger selv
                  har snyltet på den goodwill og de positive associationer der er knyttet til novel-
                  len og filmen "babettes gæstebud", som sagsøgers brug af betegnelsen "babette"
                  må referere til, hvorfor sagsøger følgeligt ikke kan forbyde andre at benytte
                  samme betegnelse,
      at          der i øvrigt ikke er nogen geografisk tilknytning mellem sagsøgers restaurant i
                  vordingborg og sagsøgtes hotel restaurant- og cocktailbar i indre københavn,
                  hvorfor der ikke forligger nogen forvekslingsrisiko mellem parternes respektive
                  kendetegn, jf. markedsføringslovens § 18, hvilket manglen på konkrete forveks-
                  lingstilfælde tillige bekræfter, og at sagsøgtes cateringvirksomhed er rettet mod
                  en helt anden målgruppe (museer, virksomheder) end sagsøgtes hotelbar og re-
                  staurant, hvorfor der heller ikke foreligger nogen risiko for forveksling i relation
                  til sagsøgers cateringvirksomhed,
      at          sagsøgtes anvendelse af betegnelsen "babette" ikke er i strid med markedsfø-
                  rings- eller varemærkelovens regler, hvorfor sagsøgte ikke kan pålægges nogen
                  sanktion eller betalingspligt efter markedsførings- eller varemærkelovens regler,
                  og følgelig skal frikendes.
      vedrørende vederlag/erstatning:
      at          selv hvis retten mod forventning måtte finde at der er en krænkelse og at sagsøg-
                  te skal betale vederlag eller erstatning bør dette alene fastsættes til et symbolsk
                  beløb, idet der ikke foreligger nogen konkrete forvekslingstilfælde, at der i øvrigt
                  ikke kan sandsynliggøres nogen form for markedsforstyrrelse, samt at sagsøgers
                  restaurant og cocktailbar primært henvender sig til hotellets gæster og antallet af
                  udefrakommende besøgende gæster derfor er minimalt, hvorfor påstanden om
                  betaling af erstatning og/eller vederlag på kr. 50.000 ikke er i overensstemmelse
                  med niveauet i tilsvarende sager og i øvrigt ikke står mål med den helt teoretiske
                  værdi sagsøgte måtte have opnået ved benyttelse af betegnelsen "babette".
babette guldsmeden har vedrørende restaurant babettes påstand 3 under hovedforhandlin-
gen supplerende henvist til, at 75 % af gæsterne på babette guldsmedens brasserie og bar er
hotelgæster, som overvejende er et internationalt publikum. en eventuel godtgørelse eller
vederlag må derfor fastsættes til et meget lavt beløb, eksempelvis til 25 % af babette guld-
smedens overskud på brasseriet og baren, der udgør 60.000 kr.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
                                                - 23 -
restaurant babette har siden 1991 drevet restaurant i vordingborg under navnet ”babette”
og med start i 1992 tillige cateringvirksomhed med mad ud af huset under samme navn. som
navnet på en restaurant kan ”babette” ikke anses for beskrivende, men navnet skaber associ-
ationer til karen blixens novelle ”babettes gæstebud” fra 1952 (dansk version), i hvilken et
overdådigt måltid indgår som et omdrejningspunkt. novellen blev senere filmatiseret under
samme navn og er ubestridt bekendt i videre kredse, bl.a. fordi filmen opnåede forskellige
præmieringer, herunder en ”oscar” (1988).
på grundlag af den foreliggende dokumentation i form af jævnlig omtale gennem restauran-
tens ca. 25 års levetid i såvel lokale som landsdækkende aviser, magasiner, bøger, på hjem-
mesider, herunder med rosende og positive anmeldelser, samt - navnlig for cateringvirk-
somhedens vedkommende - tillige de fremlagte kunde- og arrangementsoplysninger og om-
sætningsforhold, finder retten, at det er ubetænkeligt at antage, at ”babette” som betegnelse
for restaurant babettes virksomhed er blevet kendt i videre kredse og navnlig hos et kulina-
risk interesseret publikum.
retten finder på den anførte baggrund, at ”babette” som betegnelse for restaurant babettes
restaurant- og cateringvirksomhed er således indarbejdet, at restaurant babette har opnået
en varemærkeret til betegnelsen for den virksomhed, som restaurant babette driver, jf. va-
remærkelovens § 3, stk. 3.
idet det endvidere er uomtvistet, at der foreligger mærke- og varelighed, og da retten finder,
at mærkerne, som de anvendes af babette guldsmeden for restaurant- og barvirksomhed,
udgør en forvekslingsrisiko i forhold til restaurant babettes varemærke ”babette”, krænker
babette guldsmedens brug af mærkerne restaurant babettes rettigheder i henhold til vare-
mærkeloven og markedsføringslovens §§ 1 og 18. restaurant babette kan i overensstemmel-
se med sin påstand 1 herefter forbyde babette guldsmeden at gøre brug af betegnelsen ”ba-
bette” for sin restaurant- og barvirksomhed, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1.
da det også med hensyn til påstand 2 er ubestridt, at der foreligger mærke- og varelighed, og
da retten finder, at der herefter er en forvekslingsrisiko mellem restaurant babettes vare-
                                                - 24 -
mærke og det af babette guldsmedens foreløbigt registrerede mærke, er betingelserne for
registrering af dette mærke for ”tilvejebringelse af mad og drikke” ikke opfyldt, jf. vare-
mærkelovens § 15, stk. 1, nr. 2. der gives herefter restaurant babette medhold i påstand 2.
med hensyn til restaurant babettes påstand 3 bemærkes for så vidt angår spørgsmålet om
erstatning, at det ikke er godtgjort, at restaurant babette har lidt et afsætningstab som følge
af den skete krænkelse af restaurant babettes varemærke, men det må efter det fremkomne
antages, at babette guldsmedens uberettigede brug af betegnelsen ”babette” har medført en
vis markedsforstyrrelse for restaurant babette. restaurant babette har endvidere krav på
vederlag, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, nr. 1. efter sagens oplysninger, herunder de fore-
liggende omsætningstal for babette guldsmedens restaurationsvirksomhed, findes restau-
rant babette herefter at have krav på betaling af i alt 50.000 kr. med renter som påstået.
efter sagens udfald skal babette guldsmeden betale sagsomkostninger til restaurant babette
aps med 28.900 kr., hvoraf 3.900 kr. udgør restaurant babettes udgifter til retsafgift, mens
resten udgør rimelige advokatomkostninger ekskl. moms.
                                        thi kendes for ret:
babette guldsmeden aps skal anerkende at være uberettiget til og forbydes at gøre er-
hvervsmæssig brug af kendetegnet babette i forbindelse med tilvejebringelse af mad og
drikke, herunder drift af restaurant og bar.
babette guldsmeden aps skal begrænse den foreløbige varemærkeregistrering vr 2015
00014 for ordmærket "babette guldsmeden aps" jf. bilag 12 således, at varefortegnelsen "til-
vejebringelse af mad og drikke" slettes.
babette guldsmeden aps skal inden 14 dage betale 50.000 kr. med tillæg af procesrente fra
den 29. april 2015 samt inden samme frist 28.900 kr. i sagsomkostninger der forrentes efter
rentelovens § 8a.
                             - 25 -
per sjøqvist    claus forum petersen              flemming lindeløv
                           (sign.)
                        ___ ___ ___
               udskriftens rigtighed bekræftes
             sø- og handelsretten, den 31-03-2016
                        marianne eeg
                        retssekretær


text:
                                          udskrift
                                               af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                            dom
afsagt den 29. november 2005 af sø- og handelsretten sammensat af vicepræsident michael b. elmer
og de sagkyndige medlemmer, direktør uffe thustrup og direktør hans jørgen nielsen
v 103 /04                           lån aps (faktum aps)
                                    (advokat thomas hansen)
                                    mod
                                    vordingborg bank a/s
                                    (advokat lasse a. søndergaard christensen)
indledning og påstande
sagen angår retten til domænenavnet lån.dk.
       lån aps (faktum aps) (i det følgende: faktum) har nedlagt påstand om, at vording-
borg bank a/s (i det følgende: vordingborg bank) skal anerkende, at registreringen af do-
mænenavnet lån.dk strider mod faktums ret, og at vordingborg bank skal overføre domæ-
nenavnet lån.dk til faktum.
       vordingborg bank har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsfremstilling
                                              - 2 -
faktum aps antog den 10. februar 2002 binavnet lån aps, hvilket blev registreret i er-
hvervs- og selskabsstyrelsen. ved benyttelse af binavnet skal selskabets hovednavn tilføjes
binavnet i parentes, jf. anpartsselskabslovens § 2, stk. 4, 2. pkt., og faktum skal således skrive
binavnet således: lån aps (faktum aps).
        den 31. oktober 2002 fik faktum ordmærket lån registreret for klasse 35: annonce-
og reklamevirksomhed vedrørende markedsføring af lån, klasse 38: telekommunikations-
virksomhed, og klasse 42: design og udvikling af computer hardware og computer software,
juridisk bistand.
        patent- og varemærkestyrelsen havde afslået faktums registrering af mærket for klas-
se 36: låntagning og långivning og vejledning herom, også via internettet, under henvisning
til, at lån er en generisk betegnelse for tjenesteydelserne i klasse 36.
        fra januar 2004 skete der en udvidelse af det danske navnerum for domænenavne, idet
det blev muligt at registrere domænenavne med dansk tegnsæt via en såkaldt sun-rise peri-
ode, som bl.a. indebar, at der blev trukket lod om domænenavne med dansk tegnsæt, hvortil
der var flere ansøgere. en beskrivelse af sun-rise perioden findes på http://xn--5cab8c.dk-
hostmaster.dk/. reglerne findes i pkt. 2.8 i dk hostmasters regler for registrering, admini-
stration og konfliktløsning vedrørende domænenavne under top level domænet .dk, som
findes på http://www.difo.dk/regler/version08.pdf.
        faktum og vordingborg bank ansøgte begge om at få tildelt domænenavnet lån.dk og
deltog i lodtrækning om domænenavnet.
        advokat thomas hansen skrev den 23. april 2003 på vegne faktum til vordingborg
bank og anførte, at faktum havde ret til det ansøgte domænenavn i kraft af selskabets bi-
navn og som følge af varemærkeregistreringen fra 2002. han oplyste i den forbindelse, at
han ville anlægge retssag mod banken og give besked til københavns fondsbørs og pressen
om bankens ”uretsmæssige tiltag”, hvis banken ikke trak sin ansøgning om domænenavnet
tilbage.
        vordingborg bank trak ikke sin ansøgning tilbage og vandt lodtrækningen om domæ-
nenavnet lån.dk.
forklaringer
                                                 - 3 -
advokat thomas hansen har forklaret, at faktum, som han er direktør for, ikke driver virk-
somhed. selskabet har til hensigt at starte virksomhed omkring reklamering og annoncering
for lån på internettet. domænenavnet skal anvendes hertil og bruges som portal for banker
og andre långivere til markedsføring af deres låneprodukter.
kim toft har forklaret, at han er privatkundechef i vordingborg bank. banken indgav ansøg-
ningen om domænenavnet lån.dk, idet banken ville udvide sit forretningsområde til at om-
fatte lån via internettet. han fik først kendskab til faktum, da banken modtog advokat tho-
mas hansens brev.
parternes synspunkter
faktums advokat har gjort gældende, at faktum som følge af varemærkeregistreringen og an-
tagelsen af binavnet lån aps (faktum aps) har retten til domænenavnet lån.dk. vording-
borg banks registrering af lån.dk, og den påtænkte brug heraf er strid med varemærkelovens
§ 4, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 2, og markedsføringslovens §§ 1 og 5, idet banken via lån.dk vil udby-
de og markedsføre lån, hvilken virksomhed er omfattet af klasse 35.
vordingborg banks advokat har gjort gældende, at faktums registrering af lån for visse tjene-
steydelser ikke hindrer vordingborg bank i at registrere lån.dk, da lån er en generisk be-
tegnelse og derfor frit tilgængelig, ikke mindst for pengeinstitutter. registreringen af domæ-
nenavnet er heller ikke i strid med markedsføringslovens § 1 eller § 5, idet faktum ikke har
nogen særlige rettigheder til domænet lån.dk.
sø- og handelsrettens afgørelse
ordet lån er en generisk betegnelse, der som udgangspunkt er frit tilgængelig for enhver.
       faktums registrering af ordmærket lån er begrænset til ganske få former for tjeneste-
ydelser. registreringen for klasse 35: annonce- og reklamevirksomhed vedrørende markeds-
føring af lån giver alene faktum eneret til at bruge ordmærket lån som kendetegn for tje-
nesteydelser i form af annonce- og reklamevirksomhed vedrørende markedsføring af lån,
                                               - 4 -
men derimod ikke til at bruge lån som varemærke for (ud-) lån af penge eller andet. fak-
tum har med andre ord gennem sin varemærkeregistrering eneret til at drive f.eks. et rekla-
mebureau med navnet lån, men ikke eneret til at producere eller bringe reklamer for lån.
       heller ikke faktums registrering af ordmærket lån for klasse 38: telekommunikati-
onsvirksomhed, og klasse 42: design og udvikling af computer hardware og computer soft-
ware, juridisk bistand, eller faktums antagelse, registrering og brug af binavnet lån aps
(faktum aps) er til hinder for, at vordingborg bank eller andre markedsfører (ud-) lån som
eller under anvendelse af kendetegnene lån.
       faktums rettigheder er derfor ikke til hinder for, at vordingborg bank bruger lån i
forbindelse med de varer og tjenesteydelser, som falder inden for bankens virksomhed, og er
således ikke til hinder for, at vordingborg bank udbyder sine varer og tjenesteydelser på sit
internetdomæne lån.dk.
       efter sagens udfald finder retten, at faktum skal betale vordingborg bank 10.000 kr. i
sagsomkostninger til dækning af advokatsalær.
                                thi kendes for ret
vordingborg bank a/s frifindes.
       lån aps (faktum aps) skal inden 14 dage betale 10.000 kr. i sagsomkostninger til
vordingborg bank a/s.
       uffe thustrup                 michael b. elmer             hans jørgen nielsen
                                             (sign.)
                                            ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                 p.j.v. sø- og handelsretten, den
 - 5 -

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                                              dom
afsagt den 15. april 2013 af østre landsrets 23. afdeling
(landsdommerne gunst andersen, tine vuust og katrine bork (kst.)
med domsmænd).
23. afd. nr. s-2730-12:
anklagemyndigheden
mod
b
(advokat vilhelm dickmeiss, besk.)
dommen afsagt af retten i odense den 15. august 2012 (12-4608/2012) er anket af b med
påstand om formildelse, samt påstand om betaling af et mindre erstatningsbeløb end det til-
kendte, idet der dog tages bekræftende til genmæle over for påstanden om betaling af udgifter
til psykologbistand.
anklagemyndigheden har påstået skærpelse samt konfiskation af en bærbar computer i med-
før af straffelovens § 75, stk. 2.
tiltalte har erklæret sig enig i konfiskationspåstanden.
anklagemyndigheden har rejst tiltalte under henvisning til, at almene hensyn kræver det, jf.
retsplejelovens § 727, stk. 2.
a har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 100.000 kr. i tortgodtgørelse og 4.463 kr. til
dækning af udgifter til psykologbistand.
2 har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 100.000 kr. i tortgodtgørelse og 6.000 kr. til
dækning af udgifter til psykologbistand.
                                                  - 2 -
1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10, har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 50.000 kr. i tortgodt-
gørelse til dem hver.
forklaringer
tiltalte har i landsretten forklaret om sine personlige forhold, at han for et par måneder siden
på ny fik arbejde som elektriker. han bor fortsat hjemme og taler med en familierådgiver. han
er meget ked af sagen.
a har forklaret bl.a., at hun blev chokeret, da hun i sommeren 2011 fik en mail fra en ukendt
mand fra england om et billede på hjemmesiden. hun tog først kontakt til en psykolog i no-
vember 2012, idet hun i den mellemliggende periode forsøgte at fortrænge det. hun var den-
gang 14 år. det hjælper hende at gå til psykolog, men hun har det overhovedet ikke godt.
2 har forklaret bl.a., at hun først tog kontakt til psykolog efter byretsdommen i sagen, idet hun
indtil da havde opfattelsen af, at hun godt selv kunne tackle sine psykiske problemer efter
hændelsen. hun har op til retssagen i dag været sygemeldt og er fortsat psykisk påvirket.
rettens begrundelse og afgørelse
under hensyn til, at tiltalte i hvert fald i et tilfælde videregav kontaktoplysninger på en af de
piger, som var afbilledet, og i øvrigt af de grunde, der er anført i dommen, fastsættes straffen
til fængsel i 6 måneder. der findes under hensyn til karakteren og omfanget af den begåede
kriminalitet ikke grundlag for – uanset tiltaltes gode personlige forhold - at gøre straffen helt
eller delvist betinget, ej heller med vilkår om samfundstjeneste.
konfiskationspåstanden tages til følge, jf. straffelovens § 75, stk. 2.
de juridiske dommere finder under hensyn til karakteren og omfanget af krænkelserne, at
tiltalte i tortgodtgørelse skal betale 20.000 kr. til 2, a, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10. herudover
skal tiltalte erstatte de af 2 og a afholdte udgifter til psykologbistand med henholdsvis 6.000
kr. og 4.463 kr.
                                               - 3 -
                                   thi kendes for ret:
b straffes med fængsel i 6 måneder.
hos tiltalte konfiskeres en bærbar computer.
dommens bestemmelse om erstatning ændres, således at erstatningen til 2 nedsættes til
26.000 kr., at erstatningen til a nedsættes til 24.463 kr., og at erstatningen til 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8,
9 og 10 nedsættes til 20.000 kr. til hver.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.


text:
                      højesterets kendelse
                           afsagt onsdag den 24. april 2019
sag 89/2018
(1. afdeling)
a
(advokat georg meyer, beskikket)
mod
kurator for selskaberne 1-3, advokat boris frederiksen
i tidligere instanser er afsagt kendelse af sø- og handelsretten den 11. august 2016 og af
østre landsrets 16. afdeling den 21. december 2017.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, henrik waaben,
michael rekling, jan schans christensen og kristian korfits nielsen.
påstande
kærende, a, har nedlagt påstand om afvisning af konkurskarantænesagerne, subsidiært
frifindelse og mere subsidiært, at der pålægges konkurskarantæne i en kortere periode end de
samlet pålagte 9 år.
indkærede, kurator for selskaberne ... under konkurs, ... under konkurs og ... under konkurs,
advokat boris frederiksen, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
sø- og handelsretten traf ved kendelse af 11. august 2016 afgørelse om at pålægge a
konkurskarantæne. i kendelsen hedder det:
                                                - 2 -
      ”selskaberne ... aps, ... aps og ... aps blev den 6. august 2014 taget under
      konkursbehandling med fristdag den 1. juli 2014, og fristen i konkurslovens § 157, stk.
      1, løber således i alle tre sager fra den 1. juli 2013. det er ubestridt, at a, der var indsat
      som likvidator i alle tre selskaber fra den 1. juli 2014 og frem til konkursdekretets
      afsigelse, er omfattet af konkurskarantænereglerne.
      der er i konkursboet for ... aps (b-25-15) anmeldt krav for 370.784,73 kr., hvoraf
      skats krav udgør ca. 310.000 kr. i konkursboet efter ... aps (b-26-15) er der anmeldt
      krav for 1.322.212,02 kr., hvoraf skats krav udgør ca. 1.200.000 kr. endeligt er der i
      konkursboet for ... aps (b-48-15) anmeldt krav for 1.164.362,97 kr., hvoraf skats
      krav udgør ca. 513.000 kr.
      a har siden 2010 drevet forretning med at yde bistand med nedlukning af nødlidende
      selskaber for et honorar på typisk 40.000 kr. plus moms. i forbindelse hermed har han
      indsat sig selv som direktør eller likvidator i over 300 selskaber, hvoraf langt størstede-
      len er gået konkurs, mens han sad i ledelsen/var likvidator. på denne baggrund og også
      under hensyn til den forretningsmodel, som a arbejder ud fra og markedsfører sig med,
      finder retten, at a i sit virke som direktør eller likvidator er at betragte som professionel
      aktør.
      det må efter as forklaring om sin forretningsmodel og håndtering af de enkelte
      selskaber have stået a klart, at såvel ... aps, ... aps som ... aps utvivlsomt var
      insolvente, da han valgte at indtræde som likvidator i disse. det må ligeledes have stået
      ham klart, at den tidligere ledelse havde overtrådt sine forpligtelser bl.a. over for skat
      og i henhold til bogføringsloven.
      når dette sammenholdes med, at a ved sin tiltræden som likvidator ikke opfyldte en
      likvidators forpligtelser i henhold til selskabsloven, herunder pligten til at få overblik
      over selskabernes økonomi, kontakte kendte kreditorer, løbende vurdere selskabets
      økonomiske situation, indgive egen konkursbegæring eller som minimum fratræde som
      likvidator, når han fik kendskab til selskabernes økonomi, finder retten, at a har udvist
      groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor fremover er uegnet til at deltage i
      ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
      herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder
      retten, at det er rimeligt at pålægge a konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1
      og 2.
      karantæneperioden fastsættes til tre år i henholdsvis b-25-15, b-26-15 og b-48-15, idet
      der ikke findes at være grundlag for at fravige udgangspunktet herom, jf. konkurslovens
      § 158, stk. 1.”
a kærede kendelsen til østre landsret, der ved kendelse af 21. december 2017 tiltrådte sø- og
handelsrettens afgørelse om at pålægge a konkurskarantæne. det hedder i kendelsen bl.a.
følgende:
      ”afvisningspåstanden
                                          - 3 -
det fremgår af indstillingerne til skifteretten, at det er kurator, advokat boris frederik-
sen, der har vurderet, at der var grundlag for at begære a pålagt konkurskarantæne.
endvidere fremgår det af den kærede kendelse, at kurator har ført sagen for skifteretten,
herunder nedlagt påstandene, jf. konkurslovens § 161. under disse omstændigheder
tager landsretten ikke as påstand om afvisning til følge.
konkurskarantæne
a var registreret likvidator i selskaberne ... aps, ... aps og ... aps i perioden fra den 1.
juli 2014 til den 6. august 2014, hvor selskaberne blev taget under konkursbehandling.
betingelsen i konkurslovens § 157, stk. 1, om deltagelse i ledelsen af de tre selskaber
senere end 1 år før fristdagen den 1. juli 2014 er dermed opfyldt.
det er ubestridt, at der, før a indtrådte som likvidator i de tre selskaber, ikke blev
bogført i selskabet ... aps, nu ... aps under konkurs, og at bogføringen var helt
mangelfuld i ... aps, nu ... aps under konkurs, og ... aps, nu ... aps under konkurs.
der var i alle tre selskaber gennem en længere periode kontinuerligt og systematisk
opbygget en restance til skat. i hvert af de tre selskaber henvendte den tidligere
ledelse i selskaberne sig til a, da selskaberne var nødlidende og skulle lukkes. kort tid
efter at a var indtrådt som likvidator, medførte selskabernes insolvens, at de blev taget
under konkursbehandling, alle på baggrund af en begæring fra skat.
den tidligere ledelse er i hvert af de tre selskaber efterfølgende pålagt konkurskarantæ-
ne.
landsretten lægger efter de dokumenterede oplysninger fra ... a/s’ hjemmeside og efter
as egen forklaring til grund, at han bistod med så at sige at anonymisere selskabernes
baggrund, således at de kunne blive tvangsopløst under et andet navn og adresse, og
uden at den tidligere ledelse fremgik af erhvervsstyrelsens register over selskabets
ledelse på lukningstidspunktet. ifølge aftale skulle a i honorar for sin bistand
vedrørende de tre selskaber modtage henholdsvis 40.000 kr., 50.000 kr. og 25.000 kr.;
konkret modtog han henholdsvis 40.000 kr., 40.000 kr. og 15.000 kr.
efter de foreliggende oplysninger om selskabernes aktiver og passiver og på baggrund
af as egen forklaring lægger landsretten til grund, at alle de tre selskaber på tidspunktet
for likvidation den 1. juni 2014 var insolvente, og at a, der var eller måtte være vidende
herom, alligevel indsatte sig selv som likvidator i selskaberne. det lægges endvidere til
grund, at han som likvidator i de tre selskaber ikke vurderede selskabernes økonomiske
situation som krævet i selskabslovens § 219, jf. § 118. herunder sørgede han heller ikke
for at overtage selskabernes bogføringsmateriale, at få fuldmagt til selskabernes konti
og at tage kontakt til kapitalselskabernes kreditorer, såsom skat. han foranledigede
ikke, at selskaberne indgav egenbegæring om konkurs, skønt der allerede på tidspunktet
for beslutningen om likvidation ikke var udsigt til, at likvidationen ville give fuld
dækning til kreditorerne, smh. herved selskabslovens § 233, stk. 2, ligesom han ikke
fratrådte som likvidator.
landsretten finder, at as virke i de tre selskaber under de anførte omstændigheder,
hvorunder han ikke varetog en likvidators opgaver, må anses som forretningsførelse
under manglende udøvelse af enhver form for ledelsesbeføjelser og som forret-
ningsførelse med en organisering af afviklingen, hvis reelle formål var at sløre de kon-
                                          - 4 -
kursramte selskabers baggrund og forhold, hvilket han for hvert af de tre selskaber mod-
tog et ikke ubetydeligt honorar for.
uanset at a i de tre selskaber alene var likvidator i fem uger, tiltræder landsretten under
de anførte omstændigheder, at han, der efter sin egen forklaring i flere hundrede
selskaber under lignende fremgangsmåde som i de tre her omfattede selskaber har været
indsat som direktør eller likvidator, har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at
han som følge heraf er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf.
konkurslovens § 157, stk. 1.
det tiltrædes endvidere efter en samlet vurdering af as handlemåde og
omstændighederne i øvrigt, at det er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf.
konkurslovens § 157, stk. 1.
efter sagens oplysninger tiltræder landsretten, at der ikke er grundlag for at fravige ud-
gangspunktet om, at konkurskarantæne pålægges for 3 år, jf. konkurslovens § 158, stk.
1, for hvert selskab. landsretten finder således, at hverken sagsbehandlingstiden eller
det forhold, at de tidligere ledelser i to af de omhandlede selskaber alene er pålagt kon-
kurskarantæne for et kortere tidsrum end 3 år, fører til en anden vurdering.
landsretten stadfæster derfor den kærede kendelse, således at der herved er pålagt a
konkurskarantæne i 3 år plus 3 år plus 3 år, i alt 9 år, og således at de tre ka-
rantæneperioder skal løbe i forlængelse af hinanden. herved har landsretten efter det,
der som ovenfor nævnt må lægges til grund om as adfærd vedrørende de tre selskaber,
fundet, at der heller ikke ud fra en samlet vurdering er grundlag for begrænsning af
denne samlede karantæneperiode.
det bestemmes samtidig, at den pålagte konkurskarantæne omfattet af sag j.nr. b-2047-
16 skal regnes fra landsrettens kendelse, dvs. fra den 21. december 2017. konkurskaran-
tænen i sag j.nr. b-2058-16 skal regnes fra udløbet af karantænen i sag b-2047-16, og
konkurskarantænen i sag j.nr. b-2059-16 skal regnes fra udløbet af konkurskarantænen i
sag b-2058-16.
landsretten har samtidig med afgørelsen i nærværende sager afsagt kendelse vedrøren-
de spørgsmål om konkurskarantæne for a vedrørende fem andre selskaber, jf.
landsrettens j.nr. b-1588-17, b-1589-17, b-1590-17, b-1591-17, b-1592-17, b-1503-
17, b-1512-17, b-1513-17, b-1514-17 og b-1515-17. ved den pågældende kendelse
har landsretten pålagt a en konkurskarantæne på 3 år vedrørende de fem selskaber.
det er i den nævnte kendelse bestemt, at den pålagte konkurskarantæne på 3 år vedrø-
rende de fem selskaber skal regnes fra udløbet af karantænen i sag b-2059-16, der ind-
går i nærværende sag. konkurskarantænen vedrørende de fem selskaber skal således
regnes fra datoen, der ligger 9 år efter den 21. december 2017. dog er det samtidig be-
stemt, at den samlede konkurskarantæne i medfør af konkurslovens § 158, stk. 2, 2. pkt.,
udløber senest 10 år efter landsrettens afgørelse, det vil sige senest 10 år efter den 21.
december 2017.
i både sagen angående de fem selskaber og i nærværende sag har landsretten efter det,
der som ovenfor nævnt må lægges til grund om as adfærd vedrørende hvert af
                                                 - 5 -
       selskaberne, efter en samlet vurdering ikke fundet grundlag for yderligere begrænsning
       af karantæneperioden, end den, der følger af reglen om en maksimal konkurskarantæne
       på 10 år i konkurslovens § 158, stk. 2, 2. pkt.”
anbringender
a har anført navnlig, at sagerne skal afvises, fordi de er anlagt af konkursboet og ikke af
kurator. søgsmålskompetencen er ved konkurslovens § 157 tillagt kurator. det forhold, at
partsbetegnelsen for landsretten blev ændret til kurator for de tre konkursboer, ændrer ikke
ved, at sagerne blev anlagt ved skifteretten af konkursboerne.
han har ikke tilsidesat sine forpligtelser som likvidator i de tre selskaber. han indtrådte som
likvidator den 1. juli 2014, dvs. ca. 3 uger før, der blev indgivet konkursbegæringer, og ca. 5
uger før, der blev afsagt konkursdekreter. han var på sommerferie fra den 3. til den 23. juli
2014 og modtog kort efter sin hjemkomst konkursbegæringerne, som hindrede ham i at
iværksætte sin egen vurdering af selskaberne. de forhold, der måtte være at bebrejde ham,
udgør ikke groft uforsvarlig forretningsførelse, og han er ikke uegnet til at deltage i ledelsen
af en erhvervsvirksomhed. han har tværtimod handlet forsvarligt ved at lukke ned for aktivi-
teten i selskaberne for derved at undgå en forringelse af kreditorernes stilling. hans vederlag
har været faktureret til ejerne og er således ikke gået fra kreditorerne. selskabernes tab var
opstået, før han indtrådte som likvidator, og der er ikke forvoldt selskaberne eller kreditorerne
yderligere tab i den periode, hvor han var likvidator. han har ikke haft pligt til at rette op på
den tidligere ledelses handlinger og undladelser og kan ikke gøres ansvarlig for deres for-
sømmelser. pligten til sikker opbevaring af regnskabs- og bogføringsmateriale indtræder først,
når den nye ledelse modtager materialet fra den fratrådte ledelse. den økonomiske aktivitet i
selskaberne blev standset i forbindelse med hans tiltræden som likvidator, og der har derfor
ikke efterfølgende været nogen posteringer af betydning i selskaberne. han har ikke medvir-
ket til at bortskaffe regnskabs- og bogføringsmateriale, men har netop bedt den tidligere ledel-
se om at opbevare materialet på betryggende vis, indtil han eller en kurator anmodede om at
få det udleveret. det er ikke efter forarbejderne til reglerne om konkurskarantæne tilsigtet, at
et ledelses- eller ejerskifte i insolvente selskaber før konkursen, svarende til hvad der er sket i
den foreliggende sag, skulle kunne begrunde konkurskarantæne.
hvis højesteret måtte finde, at betingelserne for at pålægge konkurskarantæne er opfyldt, skal
der kun pålægges en samlet konkurskarantæne, eftersom han var ejer af de tre selskaber, der
                                                 - 6 -
således indgik i et koncernlignende forhold, jf. konkurslovens § 157, stk. 3. konkurskarantæ-
neperioden bør fastsættes til maksimalt 2 år som følge af den lange sagsbehandlingstid, og
under hensyn til at karantæneperioden for den tidligere ledelse i selskaberne ... aps og ... aps
ligeledes er fastsat til 2 år på grund af lang sagsbehandlingstid. hertil kommer, at han formelt
allerede har udstået knapt et halvt års karantæne (fra afsigelsen af østre landsrets kendelse
den 21. december 2017 til procesbevillingsnævnets bevilling af 26. april 2018) og reelt mere
end 1 år, da han på grund af de verserende sager ikke har kunnet påtage sig ledelse af
selskaber. denne tid bør fragå i konkurskarantænens endelige udløb.
kurator, advokat boris frederiksen, har anført navnlig, at der ikke er tvivl om, at det er kura-
tor, der har anlagt konkurskarantænesagerne og efterfølgende ført sagerne ved domstolene.
kurator har i alle tre sager indstillet, at der indledes sag om konkurskarantæne mod a for
groft uforsvarlig forretningsførelse, og kurators indstilling er afgivet uden nogen påvirkning
fra fordringshaverne, skifteretten eller andre. der er ikke grundlag for at afvise
konkurskarantænesagerne af rent formelle grunde.
a har medvirket til afvikling af nødlidende selskaber på en måde, så de helt grundlæggende
lovregler om bogføring, ledelsens pligter og ansvar over for kreditorerne og offentligheden
som helhed er blevet tilsidesat. bogføringsmaterialet er sjældent til stede i de nødlidende
selskaber, som han medvirker til at afvikle, og han faciliterer dermed en nedlukning af
selskaber, der reelt umuliggør en effektiv konkursbehandling. han har på denne måde som
professionel og mod betaling medvirket i et betydeligt antal sager. efter det oplyste er a i den
anledning for overtrædelse af straffelovens § 302 blevet idømt 8 måneders betinget fængsel
og 2 års frakendelse af retten til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte
personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser. der er i denne sag samlet set tale
om et særdeles groft tilfælde af uforsvarlig forretningsførelse. det var åbenbart, at de tre
selskaber var insolvente, og a skulle derfor have indgivet egenbegæring om konkurs eller
være fratrådt som likvidator. det kan ikke føre til et andet resultat, at han alene var likvidator i
5 uger i de tre selskaber, og at han heraf var på ferie i 3 uger. a har således forklaret, at han
normalt ikke foretager sig noget i perioden, fra han indtræder som likvidator og de første 3
måneder frem. det er ikke en betingelse for at kunne pålægge konkurskarantæne, at der er lidt
et tab i selskaberne i den periode, hvor a har været likvidator. der skal foretages en konkret
vurdering af de samlede omstændigheder, og i den forbindelse må as undladelser og
                                                - 7 -
forretningsmodel indgå med betydelig vægt. han burde ved sin tiltrædelse som likvidator
have rettet op på den tidligere ledelses forsømmelser. han forholdt sig imidlertid passivt og
involverede sig ikke i selskabernes forhold. han har på denne måde bistået den tidligere
ledelse med at lægge et slør over selskabernes reelle forhold.
de tre selskaber kan ikke anses som en koncern, og der skal derfor pålægges konkurskarantæ-
ne i 3 år for hvert af selskaberne. der er hverken efter ordlyden eller forarbejderne til kon-
kurslovens § 157, stk. 3, holdepunkter for at udstrække koncernbegrebet til også at omfatte
koncernlignende forhold, og i øvrigt er det ikke dokumenteret, at a har været anpartshaver i
de tre selskaber.
konkurskarantæneperioden bør fastsættes til 3 år for hvert selskab i overensstemmelse med
udgangspunktet i konkurslovens § 158, stk. 1. henset til omfanget og karakteren af den groft
uforsvarlige forretningsførelse foreligger der ikke særlige grunde, der kan medføre, at a
pålægges konkurskarantæne i en kortere periode. det er endvidere primært as egne forhold,
som har medført, at skifteretten først kunne træffe afgørelse ca. 2 år efter konkursdekreterne.
retsgrundlag
reglerne om konkurskarantæne er fastsat i konkurslovens afsnit iii (§§ 157-169). afsnittet
indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
                                                ”kapitel 19
             betingelserne for at pålægge konkurskarantæne og karantænens retsvirkninger
       § 157. konkurskarantæne kan efter kurators begæring efter § 161 pålægges den, der se-
       nere end 1 år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed, hvis det
       må antages, at den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet
       til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. hvis skyldneren var under tvangsop-
       løsning, da konkursen indtrådte, regnes fristen på 1 år fra dagen for beslutningen om
       tvangsopløsning.
       stk. 2. ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågælden-
       des handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæ-
       ne.
       stk. 3. konkurskarantæne kan ikke pålægges den, der allerede er pålagt konkurskaran-
       tæne i anledning af den pågældendes deltagelse i ledelsen af en koncernforbundet virk-
       somhed. bestemmelsen i 1. pkt. finder anvendelse, indtil konkurskarantænen udløber.
                                                 - 8 -
       § 158. konkurskarantæne pålægges for 3 år. hvis særlige grunde taler for det, kan kon-
       kurskarantæne pålægges for en kortere periode end 3 år.
       stk. 2. hvis den pågældende tidligere er pålagt konkurskarantæne, som ikke er udløbet,
       regnes konkurskarantænen tidligst fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne.
       konkurskarantænen udløber dog senest 10 år efter den oprindelige afgørelse.
       …
                                                  kapitel 20
                                behandlingen af sager om konkurskarantæne
       § 160. skifteretten afgør på grundlag af kurators begrundede indstilling, om der skal
       indledes sag om konkurskarantæne mod nogen. skifteretten kan anmode kurator om en
       supplerende indstilling, før skifteretten træffer afgørelse herom. skifterettens beslutning
       om at indlede en sag om konkurskarantæne kan ikke kæres af den, der begæres pålagt
       konkurskarantæne.
       …
       § 164.
       …
       stk. 4. hvis der, efter at konkurskarantæne er pålagt, meddeles tilladelse til prøvelse i 3.
       instans, tilladelse til kære efter kærefristens udløb eller tilladelse til ekstraordinær gen-
       optagelse eller kære, stilles virkningerne af den pålagte konkurskarantæne i bero.”
de nævnte bestemmelser er indsat i konkursloven ved lov nr. 429 af 1. maj 2013. i forslaget
til denne lov er i de specielle bemærkninger til § 158, stk. 1, anført bl.a. (folketingstidende
2012-13, tillæg a, lovforslag nr. l 131 af 30. januar 2013):
       ”det foreslås i stk. 1, 1. pkt., at konkurskarantæne som udgangspunkt pålægges for tre
       år. hvis særlige grunde taler for det, kan konkurskarantæne dog pålægges for en kortere
       periode end tre år, jf. 2. pkt.
       som eksempler på særlige grunde, der efter omstændighederne kan tale for en kortere
       karantæne, kan nævnes lang sagsbehandlingstid, uden at dette beror på forhold hos den,
       der begæres pålagt konkurskarantæne, eller at der er tale om et mildere tilfælde af groft
       uforsvarlig forretningsførelse. der vil som udgangspunkt være tale om lang sagsbehand-
       lingstid, hvis afgørelsen om konkurskarantæne først træffes mere end et år efter kon-
       kursdekretets afsigelse. hvis karantænen fastsættes til en kortere periode end tre år, bør
       den normalt fastsættes til to år eller eventuelt i sjældnere tilfælde et år.
       skifteretten er ved afgørelsen om konkurskarantænens længde ikke bundet af parternes
       påstande, men det må forventes, at der normalt ikke vil være anledning til at fastsætte
       konkurskarantænen til en længere periode end påstået af kurator.
                                               - 9 -
       konkurskarantænen får først virkning fra den endelige afgørelse, jf. herved forslaget til
       konkurslovens § 164 (om kæres opsættende virkning) og bemærkningerne hertil. karan-
       tænen får således virkning fra udløbet af kærefristen, hvis skifterettens afgørelse om på-
       læg af konkurskarantæne ikke kæres, og fra landsrettens afgørelse om pålæg af kon-
       kurskarantæne, hvis skifterettens afgørelse kæres (hvad enten skifteretten har pålagt
       konkurskarantæne eller ikke). hvis en kære til landsretten af skifterettens afgørelse om
       pålæg af konkurskarantæne afsluttes uden realitetsafgørelse, således at skifterettens af-
       gørelse står ved magt, får karantænen virkning fra sagens afslutning i landsretten (hvor-
       ved skifterettens afgørelse bliver endelig).
       hvis den pågældende på afgørelsestidspunktet allerede er pålagt konkurskarantæne, fo-
       reslås det dog, at en ny konkurskarantæne først skal regnes fra udløbet af den senest på-
       lagte konkurskarantæne, jf. det foreslåede stk. 2, 1. pkt. konkurskarantænen udløber
       dog under alle omstændigheder senest ti år efter den oprindelige afgørelse, jf. det fore-
       slåede stk. 2, 2. pkt.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om betingelserne i konkurslovens § 157, stk. 1, for at pålægge a
konkurskarantæne er opfyldt og i hvor lang tid, der i så fald skal pålægges konkurskarantæne,
jf. lovens § 157, stk. 3, og § 158. derudover er der spørgsmål, om konkurskarantænesagerne
skal afvises.
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at konkurskarantænesagerne
ikke skal afvises.
højesteret tiltræder af de grunde, der er anført af landsretten, at as forretningsførelse som
likvidator i selskaberne ... aps, ... aps og ... aps var groft uforsvarlig, hvilket gør ham
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. højesteret tiltræder derfor, at der i
medfør af konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., jf. stk. 2, er grundlag for at pålægge a
konkurskarantæne for hvert af de tre selskaber, medmindre der er tale om koncernforbundet
virksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 3, 1. pkt.
højesteret finder, at a ikke har godtgjort, at de tre selskaber var koncernforbundne, og det
tiltrædes herefter, at han er pålagt konkurskarantæne for hvert af de tre selskaber. højesteret
bemærker herved, at det forhold, at den samme person ejer kapitalandele i flere selskaber,
ikke bevirker, at selskaberne bliver koncernforbundne.
                                                - 10 -
efter konkurslovens § 158, stk. 1, pålægges konkurskarantæne som udgangspunkt for 3 år.
hvis særlige grunde taler herfor, kan konkurskarantæne dog pålægges for en kortere periode.
som eksempel på særlige grunde, der efter omstændighederne kan tale for en kortere karan-
tæne end 3 år, er i forarbejderne nævnt lang sagsbehandlingstid, uden at dette beror på forhold
hos den, der begæres pålagt konkurskarantæne. det er endvidere anført, at der som udgangs-
punkt vil være tale om lang sagsbehandlingstid, hvis afgørelsen om konkurskarantæne først
træffes mere end et år efter konkursdekretets afsigelse.
uanset at der i den foreliggende sag er gået mere end et år fra konkursdekreternes afsigelse til
skifterettens afgørelse, finder højesteret efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder,
herunder navnlig karakteren af forholdene, at der ikke er grundlag for at fravige udgangs-
punktet i konkurslovens § 158, stk. 1, om konkurskarantæne i 3 år.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse. den pålagte konkurskarantæne på 9 år
regnes fra højesterets kendelse. de samlede karantæner, som er pålagt i denne sag og ved
højesterets samtidige kendelse i sag 90/2018, udløber senest efter 10 år.
efter resultatet skal a betale sagsomkostninger for højesteret i medfør af konkurslovens §
165, stk. 1. sagsomkostningerne skal betales til statskassen og fastsættes til 12.500 kr. til
dækning af advokatudgift for højesteret. a skal endvidere i medfør af konkurslovens § 165,
stk. 2, erstatte statskassens udgifter i forbindelse med beskikkelse af advokat for ham. disse
udgifter fastsættes til dækning af advokat for højesteret til 12.500 kr. a skal således i alt
betale 25.000 kr. til statskassen.
                                          thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
den pålagte konkurskarantæne på 9 år regnes fra højesterets kendelse.
a skal erstatte statskassens udgifter for højesteret med 25.000 kr.