text:
      - jen
                                                udskrift
                                                    af
                               sø- & handelsrettens dombog
                                               ____________
                                                  dom
afsagt den 27. maj 2011
s-22-09
                                      dansk bjergning og bugsering a/s
                                          (advokat martin juste)
                                                   mod
                                      josef möbius bau – aktiengesellschaft
                                         (advokat sisse friis nilaus)
indledning
tvisten i denne sag angår forskellige indsigelser, som sagsøgte, josef möbius bau – aktienge-
sellschaft (herefter josef möbius), har rejst imod det restkrav, som sagsøgeren, dansk bjergning
og bugsering a/s (herefter dbb), har gjort gældende mod josef möbius for ydet bjergningsassi-
stance i perioden 28. januar – 3. marts 2009.
påstande
                                                -2-
dbb har nedlagt påstand om, at josef möbius dømmes til at betale dbb modværdien i dkk på
betalingsdagen af eur 357.485,00 med tillæg af rente på 15 % p.a. fra d. 31. marts 2009, til beta-
ling sker, subsidiært fra sagens anlæg den 17. august 2009.
josef möbius har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af modværdien på be-
talingsdagen af eur 42.005 med tillæg af 15 % rente p.a. fra domstidspunktet, mere subsidiært
frifindelse mod betaling af modværdien i dkk på betalingsdagen af eur 42.005 med tillæg af
15 % rente p.a. fra det tidspunkt, hvor retten måtte finde, at dbb har dokumenteret at være be-
rettiget til at kræve betaling til sig selv.
oplysningerne i sagen
dbb har hjemsted i århus og driver virksomhed med bjergning og bugsering. josef möbius er
et tysk bygge- og entreprenørfirma, som bl.a. bygger havanlæg.
josef möbius’ pontonfartøj mp 27 - længde 47,5 m, bredde 15 m og dybde 3 m - kæntrede og
sank ultimo december 2008 ud for den svenske by oskarshamn. efter at josef möbius først hav-
de været i kontakt med et tysk bjergnings- og bugseringsfirma, bugsier, blev der via dbb’s ty-
ske agent, otto wulf gmbh & co. kg (herefter otto wulf), etableret kontakt mellem parterne,
som holdt et indledende møde i hamburg den 22. januar 2009. på dbb’s brevpapir indgik par-
terne en (udateret) ”charter agreement” om leje af bugseringskranen ”samson” *”floating
sheerlegs ”samson”+.
i indledningen til ”charter agreement” er dbb som aftalepart betegnet ”dansk bjergning og
bugsering a/s. c/o otto wulf gmbh & co. kg”. af aftalens pkt. 11.3 fremgår at ”all payments
shall be made to: otto wulf gmbh & co. kg” med en nærmere angiven adresse i cuxhaven, og
et nærmere angivet kontonummer i commerzbank cuxhaven. aftalen er underskrevet af otto
wulf ”for dansk bjergning og bugsering a/s c/o otte wulf gmbh & co. kg”.
af ”charter agreement” fremgår yderligere bl.a.:
”<
4. hire periode/commencement date
                                                    -3-
4.1. hire commencement date as well as hire period is described in exhibit c hereto. <
4.2. if nothing else has been agreed under exhibit c, then hire shall start to count from 07.00 hours on the
hire commencement date or when the craft has arrived at the place of operation and is ready for lift-
ing/rigging, whichever occurrence comes latest.
5. hire prices
5.1. hire prices, including prices for mobilisation and demobilisation of craft to/from place of opera-
tion, day rates, overtimes rates and standby rates as agreed are listed in exhibit c hereto.
5.2. the hire shall count from the time and place where the craft is safely moored until craft is back
at same location or new location designated by charterer, safely secured.
5.3. unless otherwise agreed, the hire duration shall be based on notations made in the craft´s daily
log. these logs shall also accompany the invoices as back up documentation.
<
7. charterer provided items
<
7.5. charterer shall appoint one representative who has the sole responsibility and authority to give
orders/directions on charterer’s behalf to the craft and who has sole authority to sign documents
on behalf of the charterer.
8. bunkers
all fuel and lube for mobilization and demobilization and daily operations are included in the hire costs.
<
9. delay/cancellation
<
9.2. if the craft can not meet the scheduled commencement date, or if the craft have to discontinue
the operations for reasons other than prevailing weather, and for reasons outside charterer´s control
then the craft shal be “off-hire”<
10. suspension/standby
10.1. if the commencement or the continuation of the operation is delayed due to prevailing weather
conditions or other conditions beyond the control of dbb, then dbb shall still be compensated to <the
daily standby rate if such rate applies, in exhibit c. <
invoicing and payment
11.1. invoicing to take place after charter completion or at the end of each month if hire period lasts over
more than one calendar month. charterer shall pay the invoice amount, or if the invoice is disputed – the
disputed part thereof, within 21 days after receival. delayed payment will be charged at an interest rate
of 15% per anno.
11.2. in the event charterer for sound reasons dispute any item, charterer shall within 15 days
from receipt of invoice notify dbb of the item under dispute specifying charterer’s complaint, and
payment of that item shall be withheld until settlement of the dispute. the undisputed amount, however,
shall be paid in accordance with article 11.1 above.
                                                     -4-
11.3. [omtalt ovenfor].
all payments shall be made to:
otto wulf gmbh & co. kg
<.
exhibit c.
1. prices:
1.1 lump sum price for mobilising/demobilizing the craft
 to/from the place of operation:                                110.000,00 euro
1.2. hire rates:
1.2.1. hourly rate for up to 10 hours/day hire.
between 07.00 – 17.00 hours. min. 8 hours.                        3.350,00 euro
1.2.2. overtime rate per hour if operation
between 17.00 – 07.00 hours.                                      3.600,00 euro
        there are no charges for overtime
        if craft is not in operation (i.e.
        safely moored alongside quay/mooring
        place with no loads in hooks.
1.2.3. standby rate per day <                                     26.800,00 euro
2. place of operation              oskarshamn, sweden and pos. 57 12,28 n. 01651,45 e.
3. hire period
3.1. commencement date                   28-01-2009. at aarhus.
<
exhibit e
personnel list
the basic crew on the ”samson” consists of the following categories:
1.      master                           1
2.      chief engineer/rigger             1
3.      electrician/rigger                1
4.      rigger crew                       2
total:                                    05 normal operation.”
                                              -5-
charter agreement, der er fremlagt som sagens bilag c, har underskriftsinitialer for neden på
hver side. der er som bilag 1 fremlagt en yderligere udgave af ”charter agreement”, som er
fuldstændig identisk med bilag c med undtagelse af side 3 og 6: på side 3 er dbb således som
aftalepart betegnet med angivelse af egen hjemadresse i århus uden som i bilag c at nævne
”c/o otto wulf <”; på side 6 nævnes i passussen i pkt. 11.3 om ”all payments shall be made to
<” ikke som i bilag c otto wulf og ej heller kontonummeret i commerzbank cuxhaven, men
derimod en konto hos dbb’s egen bankforbindelse østjydske bank a/s.
der er fremlagt ”daily reports” fra alle dagene 28. januar 2009 til 3. marts 2009 inkl. rappor-
terne er udfyldt på dbb’s blanketter og indeholder beskrivelser af bl.a. ”daily progess” for hver
enkelt dag, og hvem der var kaptajn for dbb. der var en rubrik til ”weather on location”, og
om ”vessel and personnel” var udover samson anført ”tugboat” ”asterix”. alle dagsrap-
porterne fremstår som underskrevet uden anmærkninger af henning fechner som josef mö-
bius’ repræsentant på bjergningssstedet i henhold til ”charter agreement” pkt. 7.5.
dbb’s krav, om hvis opgørelse der i beløbsmæssig henseende ikke er uenighed mellem par-
terne, hviler på faktura af 10. marts 2009. fakturaen er specificeret for hver enkelt dag i peri-
oden den 28. januar til og med den 3. marts 2009. det samlede fakturabeløb var eur 1.006.375 -
efter et ydet afslag på eur 500.000. af dette beløb resterer efter nogle reguleringer samt josef
möbius’ indbetalinger af ca. eur 840.000 det påstævnte beløb på eur 357.485. kravet er således
et restkrav for den udførte opgave med ”samson”. af fakturaen fremgik vedr. betalingsbetin-
gelser: ”zahlbar innerhalb 21 tagen netto kasse”. der er endvidere som bilag 4 fremlagt en an-
den udgave af dbb’s faktura, hvori findes andre beløbssatser mv.
til brug for sagen har otto wulf afgivet følgende erklæring af 9. august 2010, stilet til dbb’s
advokat: ”we hereby confirm that we have not received the full amount for the salvage and
towing of barge ”mp 27” from josef möbius bau ag. the payments, that we received till now,
were paid to us as agent for d.b.b.”
forklaringer
                                                   -6-
ove eriksen har forklaret, at han er eneaktionær og direktør i dbb. otto wulf henvendte sig til
dbb angående bjergning af det sunkne mp 27-fartøj. der blev afholdt et møde hos josef möbius
medio januar 2009. et tysk bjergningsfirma, bugsier, havde måttet melde fra, da de ikke havde
tilstrækkelig kapacitet til at løfte fartøjet. dette firma deltog i mødet, hvor også folk fra det dyk-
kerfirma, som senere deltog i bjergningen, var til stede. derudover deltog et par forsikringsfolk,
og udover ove eriksen selv kaptajn jesper hald fra dbb. henning fechner, der senere funge-
rede som josef möbius’ tilsynsførende under bjergningen, deltog også.
på mødet blev der lagt en bjergningsplan frem. det blev aftalt, at dbb skulle komme med sin
kran og to kroge og så - som timearbejde - gøre, hvad man blev bedt om. det var på tale med en
fuld bjergningsentreprise, men dette afslog josef möbius af omkostningsmæssige grunde. en
egentlig kontrakt blev ikke drøftet, og der blev ikke drøftet priser. det var mest et spørgsmål
om, hvor hurtigt dbb kunne gå i gang med opgaven. det blev aftalt, at dbb skulle vende til-
bage, hvilket dbb gjorde et par dage senere, hvor dbb sendte et tilbud på dbb’s sædvanlige
conditions. der gik nogen tid, før josef möbius underskrev. der var ikke indlagt nogen forud-
sætninger eller forbehold i aftalen, og aftalen var ikke genstand for forhandling.
otto wulf har været dbb´s agent i tyskland siden år 2000. josef möbius kan, hvis man fore-
trækker det, betale restkravet til otto wulf med frigørende virkning i forhold til dbb.
det var en fejl, at dbb med stævningen fremlagde en anden kontraktudgave, bilag 1. han kan
ikke give nogen forklaring på forskellen mellem siderne i bilag 1 og bilag c. der ligger ingen
ond vilje bag. han samlede det sammen, som han anså for relevant, og sendte det til advokaten
til brug for sagsanlægget.
de containere, som det tyske dykkerfirma skulle have ombord på samson, blev lastet i århus.
det gik der et par dage med. udstyret ankom med fire lastbiler. containerne blev svejset fast,
og der blev bl.a. installeret el i dem. disse ting skulle faktureres på timebasis, men dbb faktu-
rerede kun to standby-dage. dbb ventede to dage i århus på dykkerudstyret.
                                                 -7-
pkt. 1.2.2. i bilag c til ”charter agreement” om betaling af ”overtime rate” var det, som josef
möbius havde bestilt. dbb har leveret ydelsen, og josef möbius må så betale. der lå ingen for-
udsætninger bag bestemmelsen. selvfølgelig har dbb omkostninger, når bjergningsfartøjet lig-
ger med fartøjet, som skal bjerges, hængende på krogen. alle motorerne kører, ankrene er ka-
stet, der er folk - 1-2 mand - på vagt. der er tale om en skarp situation, som indebærer risici.
hvis f.eks. vejret bliver dårligt, er det en vanskelig situation at håndtere, at fartøjerne er koblet
sammen. alternativet til at have fartøjet ”på krogen” ville være at slippe det, og det ville så gå
til bunds. dykkerne kunne så næste dag begynde forfra.
bjergningsfartøjet var klar til at arbejde, hvornår det skulle være. dykkerne, som var hyret af jo-
sef möbius, havde bestemte arbejdstider, og det var dem, der bestemte arbejdsrytmen. det var
dbb uden indflydelse på.
under arbejdet var der 7 mand om bord. der skal 6-7 mand til at betjene kranen. dbb havde fle-
re mand til rådighed end nævnt i bilag e til aftalen, og de havde en slæbebåd med, hvis be-
sætning de kunne gøre brug af. det kræver sædvanligvis to mand i aktion til at løfte op og ned.
af og til kan det klares af en mand.
der har ikke været nogen drøftelser overhovedet om, at den betalte ”lumpsum” på eur 110.000
også skulle dække sejladser frem og tilbage mellem oskarshamn og det sunkne fartøj. dbb ville
ikke have nogen mulighed for på forhånd at vurdere, hvor mange gange en sådan sejlads var
nødvendig.
særlig med hensyn til faktureringen for den 2. februar 2009, som var den dag, samson ankom
til oskarshamn, blev der foretaget tilrigning af skibet, som er individuel for hvert job. ankrene
skulle klargøres. der var is på dækket, og der var på grund af overisning is på krogene, som
skulle bankes af. dette er ikke omfattet af ”mobilisation” i aftalen. samme dag kom dykkerne
med ekstraudstyr. dbb var berettiget til minimum 8 timer for denne dag, men fakturerede kun
5-6 timer.
                                                 -8-
enkelte nætter ”slap” samson mp27 på grund af dårligt vejr om natten. samson måtte så af
sikkerhedsmæssige årsager trække sig lidt væk for ikke at komme til at ligge ”oven på” mp 27.
dbb nedsatte med virkning fra den 17. februar 2009 ”standby”-satsen fra eur 26.800 til eur
20.000, fordi det tog længere tid end forventet at hæve vraget. ”deres gode hjerte løb af med
dem.”
jesper bruus hald har forklaret, at han er kaptajn på samson og har været hos dbb i godt 10
år. han har tidligere været skipper på en af farvandsvæsnets redningsfartøjer. han deltog på
mødet i hamborg den 22. januar 2009. josef möbius ønskede at høre, om dbb kunne gøre hæv-
ningen af mp 27 færdig. josef möbius havde i forvejen en kontrakt om et komplet projekt med
firmaet bugsier, som dog havde måttet indstille arbejdet, da deres krans løftekapacitet og løfte-
højde ikke var tilstrækkelig. dbb blev præsenteret for alt, hvad bugsier havde foretaget sig, og
dbb tilkendegav at kunne fortsætte, hvor bugsier slap. på mødet lå det således klart, at dbb
kunne gøre arbejdet færdigt, men der blev ikke indgået aftale om arbejdets udførelse. indholdet
af en aftale blev ikke berørt.
når et bjergningsfartøj som samson opererer om natten på åbent hav, er fartøjet i en skærpet
situation. skibet skal være ”skarpt”, så man kan komme derfra i tide, hvis der opstår en farlig
situation. det er ikke bare at ligge passivt for anker, og der skal hele tiden holdes øje med vejret
det tager tid at trække ankre ind, og det tager tid at frakoble wires og kæder, når samson har
noget på krogen. hvis man hver dag skulle frakoble wires og kæder for næste dag at tilkoble,
ville man udnytte ressourcerne meget dårligt. det ville ikke være rentabelt. halvdelen af ar-
bejdstiden ville forsvinde. ved bugseringsarbejde gælder det om at gøre, hvad man kan, mens
man er i gang. når samson havde ting ”på krogen”, var der typisk 2-3 mand på vagt. de, der
var gået til køjs, var ”skarpe”. når der ikke var noget ”på krogen”, var der typisk en enkelt
mand på vagt. alt mandskab, som kan sendes til køjs, bliver selvfølgeligt sendt til køjs. sam-
son kunne fortsætte med at arbejde døgn efter døgn. det er dykkertiden, der sætter grænser.
når dykkerne stopper dagens arbejde, stopper bjergningsarbejdet, dér hvor dykkerne er nået til.
                                                  -9-
josef möbius’ repræsentant, henning fechner, var til stede næsten hele tiden. han underskrev
hver dag dagsrapporterne. det sluttede dagene med. det var josef möbius, som havde projek-
tet, bjergningsplanen, og dbb udførte det arbejde, som josef möbius bad om at få udført. tin-
gene foregik selvfølgelig i dialog.
når samson havde mp 27 på krogen, lå man med en mindre afstand til mp 27, måske 10 – 15
meter. det er byrden, som i denne situation bestemmer samsons position. hvis mp 27 ikke
var på krogen, og hvis vejret var dårligt, ankrede man op et stykke, måske 1 km, væk. ved dår-
ligt vejr er det meget risikofyldt at have et vrag på krogen. vejret kan drive fartøjet ind i vraget
og kan forlise; eller fartøjet og vraget kan blive beskadiget. allerede om eftermiddagen er det
nødvendigt at træffe beslutning om, hvorvidt der om natten skal hænge noget i krogen.
den 11. og 12. februar 2009 var det helt umuligt at arbejde på grund af vejret. henning fechner
rejste i konsekvens af vejrsituationen hjem for at holde nogle vigtige møder. de valgte hos
samson at tage ”spudleg” med ind til havn. natten mellem den 20. og 21. februar lå de med
40 tons i krogen. selvom denne vægt ikke er stor i forhold til den samlede løftekapacitet, havde
de hele natten en mand på, som skulle sørge for stabiliteten i løftet. den 21. februar sejlede de til
oskarshamn. dette skyldtes alene vind og vejr. den 23. februar sejlede de ud til vraget for at se,
om de kunne komme videre med bjergningen, men de måtte kaste anker på grund af vejret.
når samson ligger ved et vrag med vægt i krogene, så kører de samme maskiner som i dagti-
merne, det vil sige to hydraulikmotorer til justering af vægten/trækkket i wirerne, tre frem-
driftsmotorer og to ekstra generatorer.
jens hansen har forklaret, at han har 18-19 års erfaring med betjening af flydekran og bugser-
båd. han har været kaptajn på samson i 8-9 år. josef möbius’ repræsentant henning fechner
gav de konkrete anvisninger, og vidnet vurderede som kaptajn, om anvisningerne kunne gen-
nemføres på en sikkerhedsmæssig forsvarlig måde. dykkerne arbejdede om dagen med at fast-
gøre wires til det forliste fartøj. de fastgjorte dele hang derefter på krogen om natten. ellers var
de ikke kommet videre med bjergningen. samson arbejder gerne hele natten, men dykkerne
løber tør for dykkertid.
                                                  - 10 -
 den 28. og 29. januar 2009 blev – som det fremgår af dagsrapporterne – dykkernes udstyr læs-
set i århus. fartøjet kunne første afsejle, når udstyret var om bord og monteret. dykkernes be-
boelsescontainere og andet udstyr, f.eks. dykkertanke, ankom med lastbiler. containerne blev
svejset fast, og der blev installeret elektricitet og vand.
den 2. februar 2009 ankom samson til oskarshamn. der skulle herefter ekspederes toldpapi-
rer mv. de tyske dykkere kom ombord ca. kl. 13.00. skibet blev tilrigget til den konkrete opera-
tion. der blev banket is af; bl.a. krogene var blevet til rene isklumper på grund af overisning. de
brugte vel en halv times tid på at banke is af. alt var surret, så surringer skulle fjernes.
med hensyn til den 4. februar 2009 forklarede vidnet, at arbejdet på samson ikke slutter, når
dykkerne kommer op. der rigges af efter dykkerne og gøres klar til næste morgen. besætningen
har altid en længere arbejdstid end dykkerne.
vedrørende den 5. og 6. februar 2009 forklarede vidnet, at hvis samson havde smidt krogene
af, ville det have taget dykkerne 3-4 dage at samle dem op igen. dykkerne var på det tidspunkt
løbet tør for dykkertid. samson havde ikke mulighed for at komme fra stedet. den vægt, som
samson holdt, skal ses i forhold til den samlede kapacitet på 800 tons, så der var tale om en
betragtelig belastning.
den 25. februar 2009 holdt samson alene mp27´s såkaldte ”excavator arm” på 20 tons. de
brugte en hel dag på at få den over skibssiden, og dykkerne havde også brugt en hel dag på
denne del.
den 1. marts fulgte de henning fechners anvisninger. mp 27 kunne ikke flyde på det tidspunkt
og måtte derfor støttes. ellers var den sunket inde i havnen. den 2. marts var besætningen be-
skæftiget med afrigning, således at mp 27 kunne flyde selv.
den 3. marts 2009 blev primært brugt til at afrigge og losse dykkernes udstyr. alt bjergnings-
gear blev afrigget. alt dykkerudstyr skulle af i oskarshamn og ikke tilbage til århus. de gjorde
                                                 - 11 -
brug af mobilkran til opgaven. der blev ryddet op, rengjort og gjort klar til hjemrejsen. pum-
perne skulle gennemskylles.
michael welz har forklaret, at han er uddannet bygningsingeniør og p.t. direktør for et polsk
datterselskab. josef möbius’ erhvervsmæssige hovedområde er etablering af specielle havanlæg.
mp 27 er ikke et fartøj med egen fremdrift, men en gravemaskine monteret på en ponton. den
bruges bl.a. til gravearbejde i havne.
mp27 kæntrede natten mellem den 27. og 28. december 2008 ud for oskarshamn. det blev be-
sluttet hurtigst muligt at rekvirere en kran til at bjerge mp 27, og kranen enak blev bestilt hos
firmaet bugsier. kranen afsejlede vist fra cuxhaven den 31. december 2008. da operationen ikke
lykkedes, blev det besluttet at rekvirere samson. der blev alene afgivet en håndskreven or-
dreseddel. det var en hasteopgave, og samson afsejlede vist nok den 14. januar 2009 fra år-
hus. samson nåede kun til bornholm og måtte på grund af vejrliget returnere til århus. her-
efter blev der afholdt et møde i hamburg den 22. januar 2009, hvor ove eriksen og kaptajn je-
sper hald fra dbb, vidnet selv, henning fechner, herr meyer fra bugsier, en medarbejder fra
otto wulff og en repræsentant for det tyske dykkerfirma deltog. aftalen blev drøftet efterføl-
gende i en snævrere kreds mellem vidnet, ove eriksen og andreas wulf. vidnet havde selv
nogle generelle bemærkninger samt nogle bemærkninger til, hvordan der skulle afregnes for
ventetid. man kan ikke sige, at aftalen blev ændret, men den blev udvidet til at omfatte brug af
en stor kæde. brug af en sådan kæde havde været drøftet før det store møde. der blev også la-
vet en aftale vedrørende dykkerne, som skulle sejle til oskarshamn med samson. der blev af-
talt en fast pris herfor. det blev også drøftet i detaljer, hvor og hvordan dykkernes udstyr skulle
lastes, og at ekstra containere var nødvendige, men der blev ikke drøftet nogen pris herfor. i
vidnets verden måtte dette være omfattet af de to gange ”lumpsum”, som josef möbius betalte
– måske med et lille tillæg hertil. der var også betalt en ”lumpsum” på eur 110.000 for den tid-
ligere afsejling fra århus. efter vidnets opfattelse var det hele én stor drøftelse; alt blev drøftet
inden for denne ramme. josef möbius havde ikke en tjekliste, hvor der blev sat hak, når de en-
kelte detaljer var aftalt på plads, men detaljerne blev drøftet på det omtalte møde.
                                               - 12 -
josef möbius overvejede ikke at indgå en samlet bjergekontrakt, hvor hele bjergningen var om-
fattet. en sådan var bestyrelsesformanden, herr möbius, ikke interesseret i. mp 27 skønnedes at
være i ret god stand, og målet var at få den op af vandet i bedst mulig stand. en bjergekontrakt
kunne derfor ikke komme på tale, da det er almindeligt kendt, at det bjergede fartøj i sådanne
tilfælde kommer op på den måde, det er bedst for bjergningsselskabet, men ikke dermed bedst
for vraget. henning fechner vurderede hertil, at samson ikke kunne gennemføre opgaven
alene. det var også vurderingen, at det ikke kunne svare sig for dem med en samlet kontrakt.
hans ansvarsområde i forbindelse med bjergningen var af administrativ karakter. han tog sig
af aftalespørgsmål, forsikringsspørgsmål mv. han var ikke ombord på samson, men var i
oskarshamn den 1. og 2. marts 2009.
de opfattede otto wulf som dbb’s repræsentant i tyskland. josef möbius’ aftale blev indgået
med dbb, men man havde drøftelser med otto wulf. betalinger er sket til otto wulf, fra hvem
man modtog fakturaerne.
det er hans opfattelse, at der må skelnes mellem faktisk arbejde og så de timer, hvor der ikke
blev arbejdet på samson, men hvor det, som var resultatet af bjergearbejdet, blev sikret. det
egentlige arbejde blev udført i dagtimerne, hvor dykkerne var i funktion. han er enig i, at det
var nødvendigt at have stramme reb i de løftede dele – ellers skulle dykkerne jo starte forfra.
det er klart, at der skulle betales for overtidsarbejde, men ikke for sikring af den ydede ar-
bejdsindsats. det blev ikke drøftet mellem parterne under mødet den 22. januar 2009, hvordan
spørgsmålet om at have ting hængende på krogen skulle betragtes. heller ikke under samtaler
med otto wulf har spørgsmålet været fremme. for vidnet var der ikke noget, der skulle disku-
teres; arbejdstid er ikke hviletid. han var helt overbevist om, at der ikke skulle betales for sik-
ring af arbejdet. en vægt på 20 – 50 tons og én mand på vagt er for vidnet ikke at være ”in ope-
ration”. er vægten 181 tons som f.eks. den 5. februar, kan det diskuteres, og han er tilbøjelig til
at mene, at der i den situation kan være tale om, at kranen er ”in operation”.
der opstod vist nogle problemer med losningen af dykkernes udstyr den 3. marts, og der blev
via havnefogeden rekvireret en mobilkran. containerne kunne så fra landsiden løftes ind på ka-
                                                - 13 -
jen.   dbb’s    indsats   må    være    omfattet   af josef möbius’    betaling   for  ”mobilisa-
tion/demobilisation”.
selvom den aftalte rentesats på 15 % ikke er sædvanlig i tyskland, gjorde josef möbius ikke
indsigelser. rentesatsen gjaldt kun ydelser, der ikke var bestridte, og det er josef möbius’ poli-
tik at betale ikke-bestridte fakturaer straks.
henning fechner har forklaret, at han er uddannet skibsingeniør. han har siden 1980 arbejdet
som skibssagkyndig i hamborg og har siden 1983 drevet selvstændig virksomhed. han be-
skæftiger sig med skader på skibe og skibsmateriel samt kollisioner og bjergning. han beskæf-
tiger sig også med off shore anlæg og transport af ekstraordinært gods, typisk til sådanne an-
læg. blandt hans kundekreds er forsikringsselskaber og store havanlægsfirmaer, herunder josef
möbius.
han blev kaldt til finland medio december 2008 for på grundlag af en inspektion at vurdere,
om mp27 kunne klare at blive bugseret til hamborg. hans vurdering var positiv. hele slæbeto-
vet forlod finland omkring den 20. december. den 27. december blev han orienteret om, at der
var trængt vand ind i mp27. efter at en anmodning om at gå i havn om natten i visby var blevet
afslået af de svenske myndigheder, fik de pålæg om at anløbe oskarshamn næste morgen, men
desværre kæntrede mp 27. han fik kontakt til det tyske bjergningsselskab bugsier fra hamburg,
som havde en flydekran, som afsejlede den 31. december. i starten af januar begyndte bjerg-
ningsarbejdet, men på grund af dårligt vejr kunne bugsiers kran ikke udrette ret meget. det
sunkne fartøjs position havde ændret sig, og det ene støtteben var knækket. da bugsiers kran
ikke kunne afslutte arbejdet, rekvirerede de assistance hos dbb. samson afgik fra århus midt
i januar, men måtte returnere på grund af en meget dårlig vejrudsigt. samson var vist nået til
bornholm eller det sydllige øland. samson returnerede for at undgå, at der løb standby-om-
kostninger på.
under mødet i hamburg den 22. januar 2009 deltog han som repræsentant for flere forsikrings-
selskaber og for josef möbius. han skulle stå for den tekniske del af operationen og deltog ikke i
kontraktforhandlinger.
                                                - 14 -
han var ikke til stede i århus den 28. og 29. januar 2009, hvor dykkerudstyret blev lastet. han
fik dagsrapporterne forelagt om bord på samson i oskarshamn. han talte ikke direkte med
dykkerne om, hvordan lastningen af udstyret var foregået, men han mener, at det blev omtalt,
at levering af udstyret var blevet forsinket. hvis alt udstyr havde stået klar, ville lastning kunne
klares på 4-5 timer.
han var om bord på samson under hele bjergningen. når dagens arbejde var slut, lagde han
sig til at sove. både når samson havde noget ”på krogen” om natten, og når dette ikke var til-
fældet, ville broen være bemandet hele natten. når der var noget ”på krogen”, var der for-
mentlig en ekstra generator i gang, bl.a. til ekstra strøm til bremserne på spolerne. han kan, som
han erindrer det, ikke bekræfte, at alle maskiner og generatorer var i gang. et besætningsmed-
lem, hvis navn han ikke husker, som havde fri om dagen, blev benyttet som nattevagt. dette
gjaldt, uanset om der var en vægt fra mp27 på 40 ton eller 300 ton på samsons krog. ekstra-
omkostningerne til driften af denne generator ville anslået være eur 4-500 pr. nat.
der var ikke nogen egentlig forhøjet risiko ved at have mp 27 ”på krogen” om natten. dette ske-
te kun i roligt vejr. ved pludseligt uvejr kan wirerne kappes ved brug af skærebrænder. det er
hans opfattelse, at dette er en teoretisk situation, idet de var meget opmærksomme på vejr-
udsigterne. risikoen er ikke meget forskellig, om der er få eller mange tons på krogen. det tager
2 – 4 timer at hæve de fire ankre – alt efter omstændighederne. den overtidsbetaling, som dbb
har faktureret, burde rettelig være ”standby-tid”, da der ikke er udført aktivt arbejde, og da ikke
hele besætningen har været aktiv.
angående aftenen og natten mellem 1. og 2. marts 2009, hvor det fremgår af dagsrapporterne, at
samson har ”støttet” mp27 inde i oskarshamns havn, er det hans opfattelse, at dette må anses
at være en stand by funktion på samme måde som de øvrige tidspunkter, hvor mp27 ”hang i
krogene om natten”.
den 2. februar, hvor samson ankom til oskarshamn, var vidnet til stede. dykkerne tog selv
deres personlige udstyr og lidt supplerende dykkerudstyr om bord. samson var ikke drifts-
                                                - 15 -
klar kl. 13.00. begge kroge var isdækkede. afisning tog 2-3 timer. bemærkningen ”ready for
job” i dagsrapporten kl. 20.00 skal forstås sådan, at samson var klar til at sejle mod mp27´s
position og påbegynde bjergningsarbejdet.
når dagens sidste dyk var foretaget, tog det en halv til en hel time at rulle slanger og liner
sammen.
i dagsrapporten den 1. marts nævnes ”support mp27”. der var tale om en foranstaltning for at
sikre, at mp 27 ikke ville synke, da de ikke var sikre på, om mp 27 havde flere læk
ved afslutningen af operationen den 3. marts 2009 blev dykkernes udstyr efter hans erindring
losset med hjælp fra en lejet mobilkran. ved normal tilrettelæggelse ville losning ikke tage mere
end 3 timer. med hensyn til ”clean salvage gear and make ready for sea” kunne det hævdes, at
dette var omfattet af betalingen for ”mobilisation/demobilisation”, men dette må afhænge af,
hvor meget dette begreb er udspecificeret eller defineret i kontrakten.
hans underskrift på de enkelte dagsrapporter skal ses som bekræftelser på tidspunkterne for
det udførte arbejde, men siger ikke noget om, hvad josef möbius skulle betale for. han har selv-
sagt ikke kontrolleret alt på sekundet. tingene fungerer også på et tillidsforhold.
han mener ikke, at samson havde kapacitet til at arbejde i døgndrift. der var efter hans op-
fattelse kun personale nok til et skifte. der var 8-9 personer til rådighed, men døgndrift ville ha-
ve krævet 12-14 personer. en anden grund til, at der ikke kunne arbejdes i døgndrift, var dyk-
kernes begrænsede dykkertid.
parternes synspunkter
dbb har anført, at sagen alene skal afgøres på grundlag af bilag c til parternes charter agree-
ment. der er intet belæg for, at der skulle gælde noget andet end det, der fremgår af aftalen. der
har ikke været drøftelser af de enkelte aftalebestemmelser mellem parterne, heller ikke i forbin-
delse med mødet i hamborg den 22. januar 2009.
                                                - 16 -
josef möbius fravalgte udtrykkeligt en samlet bjergningskontrakt og hyrede i stedet samson
på timebasis. josef möbius bærer som ordregiver i et sådant tilfælde risikoen for, at bjergnings-
operationen tager længere tid end på forhånd antaget, og inkasserer gevinsten, såfremt opera-
tionen gennemføres hurtigere.
de aftalte priser, der fremgår af bilag c til aftalen, er fuldstændig klare og kan ikke misforstås.
”mobilisation/demobilisation” er defineret, og prisen er fastsat til eur 110.000. den almindelige
timerate på eur 3.350 fremgår klart. ”overtime rate” er klart aftalt til eur 3.600 pr. time, og
det er ikke til at misforstå, hvornår ”overtime” ikke skulle betales, nemlig når fartøjet ”is not in
operation (i.e. safely moored alongside quay/mooring place with no load in hooks)”. også
”standby rate” fremgår klart. raten blev efterfølgende nedsat af dbb. de nævnte satser er de
aftalte, som josef möbius skal betale.
det gøres gældende, at josef möbius er afskåret fra at fremsætte indsigelser, allerede fordi deres
repræsentant henning fechner på josef möbius’ vegne har underskrevet alle dagsrapporter
uden forbehold. rapporterne må derfor anses for accepteret af josef möbius. der henvises til af-
talens pkt. 5.3, hvorefter dagsrapporterne skal danne grundlag for afregningerne, ”unless
otherwise agreed”.
særligt med hensyn til dagene den 28. og 29. januar 2009 har dbb med rette krævet betaling af
”stand by rate”. tiden blev brugt med at afvente og laste dykkernes udstyr. samson kunne
afgå med en times varsel, men måtte afvente dykkerne, som er josef möbius’ folk.
faktureringen for den 2. februar 2009 fra kl. 13.00 er fuldt berettiget. fartøjet skulle tilrigges,
hvilket sker individuelt, afpasset efter den konkrete operation. at der blev foretaget afisning,
måske i en times tid, var nødvendigt og skyldtes forhold uden for dbb’s kontrol, nemlig vejr-
forholdene. disse tiltag er ikke en del af ”mobilisation”.
den 5., 6., 7. og 20. februar er dage, hvor det efter bevisførelsen står klart, at samson havde
”load in hooks”, hvilket dbb har faktureret i nøje overensstemmelse med taksterne i bilag c til
                                               - 17 -
charter agreement. det antal tons, som samson havde på krogen, var betydeligt, men varie-
rede en del, hvilket er uden betydning for betalingskravet. michael welz forklarede, at han nok
mente, at samson var ”in operation”, når der blev løftet f.eks. 180 tons, men ikke når der var
20-50 tons i krogene, hvilket illustrerer en helt vilkårlig vurdering. aftalens klare ordlyd må
lægges til grund. josef möbius forsøger at stille tingene på hovedet, men det er ikke dbb, som
skal godtgøre, at der har foreligget særlige omstændigheder i løbet af en nat, for at timetaksten
er fortjent. det er hertil forklaret af samsons kaptajner, at samson måtte være ”skarp”, og
henning fechner forklarede, at eneste mulighed for at komme fri af vraget i en hast, var at cutte
wirerne. det er på den baggrund en flot holdning at hævde, at operationen ikke var forbundet
med nogen særlig fare. operationen ikke var ufarlig, og kaptajnerne måtte som ansvarlige tage
deres forholdsregler.
dbb havde tilstrækkeligt mandskab til at arbejde døgnet rundt, og det var alene på grund af
dykkertiden hos josef möbius’ dykkere, at det daglige arbejde blev indstillet.
med hensyn til den 11. februar, 16. februar og 23. februar 2009, hvor josef möbius ikke vil betale
for sejladsen mellem operationspladsen og oskarshamn, gøres det gældende, at denne sejltid
utvivlsomt ikke, som hævdet af josef möbius, kan anses at være en del af lumpsums-betalingen
for ”mobilisation/demobilisation”. der henvises endvidere til charter agreement pkt. 5.2 og 9.2.
den 16. februar skulle der afleveres et ”short leg”, som var bjerget, og vejret var dårligt. tilsva-
rende var det dårligt vejr den 23. februar. selvfølgelig skal josef möbius betale for sådanne sej-
ladser.
også den 21. og 25. februar havde samson bjerget gods på krogen, og der henvises til de tidli-
gere fremførte bemærkninger herom.
med hensyn til den 2. marts gøres det gældende, at josef möbius naturligvis skal betale for det
udførte arbejde. som det også fremgik af henning fechners forklaring, kunne man ikke risikere
at slippe mp 27 på grund af risikoen for, at fartøjet ville synke inde i havnen.
                                                  - 18 -
med hensyn til den 3. marts fremgår ”mobilisation” kl. 17.00. alt tidligere arbejde skal betales
selvstændigt. kæder, containere, udstyr mv. som blev afrigget og losset, var josef möbius’ gods.
charter agreements pkt. 11.3 om betaling til otto wulf med adresse og kontoangivelse skal for-
stås som en betalingsadresse for josef möbius’ betalinger til dbb. otto wulf var og er dbb’s ty-
ske agent. det vil have helt bizarre konsekvenser, hvis dbb ikke kunne indtale sit tilgodeha-
vende på grund af den oplyste betalingsadresse. skulle sagen så være anlagt af otto wulf? det
giver ingen mening. det er jo ikke bestridt, at dbb er josef möbius’ aftalepart. der henvises i
øvrigt til otto wulfs erklæring af 9. august 2010. otto wulf kan jo ikke overdrage en fordring,
som otto wulf ikke er indehaver af.
rentesatsen fremgår direkte af aftalens pkt. 11.1. forrentning må ske i overensstemmelse med
betalingsbetingelserne i fakturaen og aftalens pkt. 11.1 3 uger efter fakturadato, dvs. den 31.
marts. josef möbius kan ikke tilkøbe sig kredit ved blot at bestride dbb’s tilgodehavende. sub-
sidiært må der ske forrentning fra sagens anlæg.
josef möbius har til støtte for frifindelsespåstanden anført, at det er en konsekvens af charter
agreement, pkt. 11.3, at dbb ikke er berettiget til at kræve betaling til sig selv. det fremgår di-
rekte af pkt. 11.3, at betaling skal ske til otto wulf. dbb kunne have nedlagt påstand i overens-
stemmelse med pkt. 11.3, men har valgt at nedlægge påstand om betaling til sig selv. der er ik-
ke identitet mellem påstanden og rette kreditor i henhold til aftalen. dbb har fremlagt en al-
ternativ udgave af charter agreement, bilag 1, hvor to sider, der ikke er paraferet for neden, og
som fremstår som markant lysere kopier, er forskellige fra den kontrakt, som parterne er enige
om at lægge til grund, bilag c. for den ene sides vedkommende er det alene betalingsbestem-
melse i pkt. 11.3, som udgør en forskel, idet der ifølge pkt. 11.3 i denne udgave af aftalen skal
ske betaling til dbb. ove eriksen har oplyst, at det er ham, der har fremsendt denne udgave af
aftalen til sin advokat, og det er under sagen oplyst, at det skete beror på en menneskelig fejl.
det er josef möbius’ opfattelse, at der foreligger et uhæderligt forhold og en forfalskning til
brug for sagsanlægget. der foreligger også i sagen en fakturaudgave, som josef möbius aldrig
har modtaget, med andre satser på dbb’s ydelser. josef möbius undrer sig over det passerede
og forestiller sig, at påstanden i sagen måske angår otto wulfs agenthonorar.
                                               - 19 -
dbb har under sagens forberedelse forsøgt at reparere på det passerede ved at rekvirere den
fremlagte erklæring af 9. august 2010 fra otto wulf. men erklæringen siger intet om det forelig-
gende spørgsmål og giver kun oplysninger, som forelå i forvejen. det ligger ikke klart, hvilke
regler som gælder i den interne relation mellem de to tyske selskaber, josef möbius og otto
wulf. josef möbius har ganske vist ikke modtaget denuntiation fra otto wulf, men det kan ikke
udelukkes, at betaling med frigørende virkning for josef möbius skal ske til otto wulf. det er
ikke en risiko, som josef möbius skal løbe. dbb kunne blot have nedlagt påstand i overens-
stemmelse med aftalen.
til støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende, at aftalen, som er affattet af dbb som
standardkontrakt, i tilfælde af uklarheder i det hele skal fortolkes til skade for dbb.
særlig med hensyn til aftalens bestemmelser om renter, jf. pkt. 11.1 og 11.2, fremgår det fuld-
stændig klart, at der skal betales 15 % p.a. i rente, og at der skal betales renter fra fakturaens
modtagelse, med mindre der foreligger uenighed om kravet. i tilfælde af uenighed skal josef
möbius inden 15 dage fra modtagelse af faktura ”notify dbb of the item under dispute”. ifølge
rentelovens § 1, stk. 3, er loven deklaratorisk. det gøres på den baggrund gældende, at dbb
først kan kræve forrentning fra tidspunktet for afsigelse af dom i sagen, idet uenigheden ikke er
afklaret på noget tidligere tidspunkt. der har været berettiget tvivl om, hvem der skulle betales
til. dbb’s subsidiære rentepåstand om forrentning fra sagens anlæg må afvises, da parterne har
indgået anden aftale.
bestemmelserne i aftalens pkt. 5.1 og 5.2 egner sig ikke til den aftale, som parterne har indgået.
det fremgår af bestemmelserne, at der skal betales hyre fra det tidspunkt, hvor fartøjet ”is safely
moored” til det tidspunkt, hvor det er tilbage igen, men det er fremgået, at fartøjet lå for anker
under selve operationen. der er efter aftalen ikke grundlag for at kræve betaling, så længe far-
tøjet ligger ”safely moored”.
i prisbilaget, bilag c til charter agreement, skulle man forvente at finde dbb’s priser for ope-
rationen. men i bilaget er der indføjet en yderligere definition i pkt. 1.2.2 om ”overtime rate”.
                                                  - 20 -
det fremgår, hvilket giver mening, da der er tale om en timekontrakt, at der ikke skal betales
”overtime rate”, hvis fartøjet ikke er ”in operation”. definitionen af ”not in operation” står i en
efterfølgende parentes, men burde være fremhævet på en klar måde med fede typer. det må til-
lægges betydning, at der er tale om en standardkontrakt. at være ”in operation” må efter en na-
turlig sproglig forståelse forudsætte, at der er aktivitet. man er ikke ”in operation”, når be-
sætningen sover. det må efter bevisførelsen, herunder navnlig henning fechners forklaring,
lægges til grund, at der var en mand på broen, uanset om fartøjet havde noget på krogen, eller
dette ikke var tilfældet. fartøjet er ikke ”in operation”, alene fordi det har noget ”på krogen”.
det har aldrig været forudsætningen, at fartøjet skulle slippe det, man havde bjerget og fået på
krogen. det gav ikke nogen forøget risiko, at man havde 350 tons på krogen i forhold til f.eks. 10
tons. det kan ikke antages, at risikoen for en kollision var nævneværdig. man var yderst op-
mærksom på vejrudsigterne.
det har ikke været meningen, at samson skulle operere i døgndrift. bemandingen var nøje
afpasset til den konkrete operation.
dbb’s faktureringer skal naturligvis følge parternes aftale. henning fechners underskrift på
dagsrapporterne kan alene ses som udtryk for en bekræftelse på, at de attesterede forhold har
fundet sted. nogle af rapporterne er detaljerede, andre af overordnet karakter. rapporterne gi-
ver ikke grundlag for, at der bare kan ”faktureres derudaf”. henning fechner har f.eks. på nog-
le rapporter med sin underskrift bekræftet, at samson havde gods ”på krogen”, men har ikke
dermed givet grønt lys for fakturering for ”overtime”.
det giver anledning til forvirring, at aftalen opererer med to forskellige steder som ”place of
operation”, jf. bilag c til aftalen, pkt. 1.1 og 2. josef möbius har forstået sammenhængen på den
måde, at lumpsum-betalingen for ”mobilisation/demobilisation”, jf. pkt. 1.1: ”to/from the place
of operation”, også dækkede sejlads frem og tilbage mellem oskarshamn og forlispositionen.
selvom ”mobilisation/demobilisation” er klare termer indenfor det søretlige område, må dbb
som kontraktkoncipist bære risikoen for, at tingene ikke fremgår på nogen klar måde i aftalen,
som er en entreprisekontrakt. dbb bærer derfor også risikoen for antallet af sejladser frem og
                                                - 21 -
tilbage, f.eks. på grund af vejret. josef möbius har naturligvis anerkendt at betale for sejlads
frem og tilbage med henblik på losning af bjergede dele.
særlig med hensyn til den 28. og 29. januar, hvor dbb har faktureret standby-rater, gøres det
gældende, at der ikke foreligger nogen aftale for disse dage, som blev anvendt til læsning af
dykkernes      udstyr.    det   er   josef möbius’    opfattelse,   at  betalingen    for  ”mobilisa-
tion/demobilisation” dækker disse tiltag, men josef möbius har alligevel kulancemæssigt aner-
kendt at betale standby-rate for én dag, da en del af dykkerudstyret blev forsinket og først kom
frem dagen efter. det må, som forklaret af henning fechner, lægges til grund, at dykkerudsty-
ret kunne være læsset på 4-5 timer, hvis alt havde været på plads i tide.
særlig med hensyn til den 2. februar fremgår det af dagsrapporten, at man var ”ready for job”
kl. 20.00 – efter bl.a. afisning af kroge mv. efter aftalens pkt. 4.2 og 5.2 er ”uret ikke begyndt at
tikke”, når man blot ligger for anker, hvilket var situationen den 2. februar indtil kl. 20.00. det
mellemliggende tidsrum må anses at være en del af ”mobiliation/demobilisation”.
særlig med hensyn til den 3. marts bemærkes, at det efter det oplyste tog ca. 3 timer at få losset
dykkernes udstyr. det må derfor spørges, hvorfor dbb ikke kun har taget betaling for 3 timer.
under hensyn til den manglende klarhed i aftalen med hensyn til lumpsum-betalingen, må den
medgåede tid indtil afsejling anses for omfattet af denne betaling.
sø- og handelsrettens afgørelse
den omstændighed, at josef möbius’ betalinger for de opgaver, som josef möbius havde bestilt
hos dbb, i henhold til pkt. 11.3 i parternes aftale, charter agreement, skulle stiles til otto wulf,
der i forholdet til josef möbius fungerede som dbb’s agent og i denne egenskab havde indgået
aftalen på dbb’s vegne, kan ikke føre til, at dbb er afskåret fra med den foreliggende betalings-
påstand at indtale sit restkrav hos josef möbius. josef möbius’ påstand om frifindelse derfor ik-
ke tages til følge.
                                                   - 22 -
i medfør af pkt. 1.2.2 i bilag c til parternes aftale har dbb krav på ”overtime rate” for tidsrum-
met mellem kl. 17.00 og 07.00 ”if operation”, men ikke krav herpå, hvis fartøjet ”is not in opera-
tion”. hvornår fartøjet ”is not in operation”, er beskrevet i det nævnte aftalepunkt. da josef
möbius’ begrundelser for indsigelsen imod at skulle betale ”overtime rate” ville være i mod-
strid med ordlyden af pkt. 1.2.2, om indsigelsen blev taget til følge, og da indsigelsen ikke ses at
have støtte i andre omstændigheder, vil den ikke kunne føre til en nedsættelse af dbb’s krav.
josef möbius’ anbringende, hvorefter betalingen for ”mobilisation/demobilisation” udover – i
overensstemmelse med sædvanlig forståelse - at dække sejlads fra århus til ”place of opera-
tion” og retur også skulle dække sejladser fra oskarshamn til forlispositionen og retur under
forløbet af bjergningsoperationen, ses hverken at have afgørende støtte i aftalen, herunder pkt.
1.1 i bilag c til aftalen, eller i andre oplyste omstændigheder. anbringendet kan derfor ikke føre
til en nedsættelse af dbb’s krav.
indsigelsen imod dbb’s krav på ”standby rate” den 28. og 29. januar, hvor samson stod til
rådighed for læsning af de af josef möbius til bjergningsoperationen antagne dykkeres udstyr,
hvilken læsning som følge af forsinkelse fra dykkernes side strakte sig over begge dage, er ikke
baseret på grunde, der kan føre til bortfald eller nedsættelse af dbb’s krav.
herefter og idet der heller ikke med henvisning til andre anførte omstændigheder ses at være
grundlag for at nedsætte dbb’s krav, som er opgjort på grundlag af dagsrapporterne, som
henning fechner alle underskrev på josef möbius’ vegne uden forbehold, og som i det hele fin-
des at være begrundet i parternes aftale, som ubestridt er en lejeaftale på timebasis, tages dbb’s
betalingspåstand, mod hvilken der i beløbsmæssig henseende ikke er rejst indsigelser, til følge.
med hensyn til forrentning, og idet retten bemærker, at forrentningens størrelse er ubestridt, ta-
ges dbb’s subsidiære påstand efter en samlet vurdering, herunder som pkt. 11.1 og 11.2 i char-
ter agreement foreligger, til følge, dog således at der først sker forrentning af eur 17.347,52 fra
tidspunktet for forhøjelsen af påstanden med dette beløb den 11. august 2010, mens eur
340.137,48 herefter forrentes fra sagens anlæg den 17. august 2009.
                                              - 23 -
josef möbius skal betale sagsomkostninger på grundlag af sagens udfald som nedenfor bestemt.
af sagsomkostningsbeløbet udgør 64.200 dbb’s omkostninger til retsafgift.
                                          thi kendes for ret:
josef möbius bau – aktiengesellschaft skal inden 14 dage betale dansk bjergning og bugsering
a/s modværdien i dkk på betalingsdagen af eur 357.485,00 med tillæg af rente på 15 % pro
anno af eur 340.137,48 fra den 17. august 2009 og af eur 17.347,52 fra den 11. august 2010.
inden samme frist betaler josef möbius – aktiengesellschaft til dansk bjergning og bugsering
a/s i sagsomkostninger 189.200 kr., som forrentes efter rentelovens § 8a.
jens fehrn-christensen                claus forum petersen                henrik amdi madsen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                              udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                      afsagt torsdag den 17. september 2015
sag 256/2014
(2. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat casper andreasen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i nykøbing falster den 20. februar 2014 og af
østre landsrets 22. afdeling den 3. september 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, michael
rekling, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
dommen er anket af t med principal påstand om ophævelse af dommen og hjemvisning af
sagen til fornyet behandling i byretten, subsidiært ophævelse af dommen og hjemvisning af
sagen til fornyet behandling i landsretten, mere subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har endeligt påstået stadfæstelse.
forurettede, f, har nedlagt påstand om stadfæstelse af landsrettens dom om godtgørelse efter
erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1 og 2. hun har endvidere tilkendegivet, at hun tilslutter
sig anklagemyndighedens synspunkt, hvorefter sagen ikke bør hjemvises.
                                                - 2 -
supplerende sagsfremstilling
inden hovedforhandlingen i landsretten sendte ts daværende forsvarer, advokat tage siboni,
den 4. juni 2014 følgende brev til statsadvokaten:
      ”t blev ved retten i nykøbing f's dom af 20. februar 2014 dømt for overtrædelse af
      straffelovens § 210, stk. 1, jf. § 21 og § 210, stk. 3, jf. stk. 1. han blev samtidig frifun-
      det for tiltalen vedr. § 216.
      dommen var i forhold til anklagen relativt mild, idet der blev idømt 3 måneders ubetin-
      get fængsel, som var udstået ved varetægtsfængslingen og yderligere 7 måneders fæng-
      sel betinget af samfundstjeneste. én dommer dissentierede for frifindelse.
      selvom t er klar over, at der ud fra anklagen kunne være faldet en betydeligt hårdere
      dom, har han valgt at anke, idet han hele tiden under sagen har fastholdt sin fuldstæn-
      dige uskyld i anklagen.
      dommen hviler på vidneforklaringen af forurettede. anklagerens øvrige vidner er alle
      personer, som forurettede har fortalt om det, der skulle være foregået.
      det var under sagen dokumenteret, at forurettede i to tidligere tilfælde har indgivet lig-
      nende anklager mod væsentligt ældre mænd. det første tilfælde, som skete kort efter
      hendes 15 års fødselsdag, førte til tiltalerejsning, men tiltalte blev frifundet ved både by-
      ret og landsret. uanset den retlige vurdering var der uden tvivl tale om noget, som foru-
      rettede opfattede som et meget ubehageligt overgreb.
      under sin forklaring for byretten beskrev hun det 2. overgreb som noget, der stort set
      lignede det første overgreb.
      hendes forklaring om det 3. overgreb (faderens) var også en nærmest fotografisk gengi-
      velse af det, der er forklaret om det første overgreb (hvor der blev udvist en lidt aparte
      seksuel adfærd, som faderen så også skulle have udvist).
      jeg har nu fået oplyst, at der er indgivet anmeldelse om et 4. overgreb fra en af faderens
      bekendte, der har hjulpet forurettede efter sagen.
      under sagen for byretten kunne forurettede intet nærmere huske om, hvornår faderens
      overgreb var sket første gang, om det var sommer eller vinter, eller hvordan hun reage-
      rede på det. – selv om det jo burde være kommet som et chok for hende, at faderen, der
      havde støttet hende under de tidligere sager, pludseligt udviste den samme krænker-ad-
      færd som de andre. forurettede er i øvrigt helt normalt fungerende.
      hun kunne som svar på mine spørgsmål herom heller intet huske om, at der nogensinde
      var sket noget uventet, at den ene eller anden parts mobiltelefon havde ringet, at nogen
      ringede på døren, eller at broderen, der også befandt sig i lejligheden, havde afbrudt
      dem.
                                                - 3 -
       hun forklarede til gengæld, at erindringen om overgrebene kørte som en film i hovedet
       på hende.
       hendes forklaring virkede mere som beskrivelsen af en drømmeagtig situation, som
       man oplever igen og igen, end som beskrivelsen af noget faktisk forekommet.
       forurettede kan muligvis være præget af post traumatisk stress disorder eller en lig-
       nende psykologisk mekanisme, hvor hun er præget af det første overgreb.
       jeg skal venligst forespørge anklagemyndigheden, om man har mulighed for at få afkla-
       ret, om forurettedes forklaring kan være præget af ptsd eller lignende.
       jeg skal også anmode anklagemyndigheden om at undersøge, om det er korrekt, at der
       er indgivet en yderligere politianmeldelse fra forurettede side, og anmode om at et bely-
       sende materiale vedr. denne anmeldelse fremlægges i nærværende sag, ligesom det har
       været tilfældet for de to sager, der er gået forud for nærværende sag.”
de to tidligere sager om seksuelle overgreb mod f, som er omtalt i brevet fra advokat tage
siboni, og som allerede indgik i sagens materiale, sluttede for den enes vedkommende med
frifindelse, mens der i den anden sag blev meddelt påtaleopgivelse, men det fremgår ikke af
nogen af sagerne, at fs forklaringer er tilsidesat som utroværdige.
statsadvokaten afslog ved brev af 18. juni 2014 forsvarerens anmodninger.
advokat tage siboni anmodede herefter ved brev af 18. juli 2014 landsretten om at pålægge
statsadvokaten at fremlægge yderligere beviser. af brevet fremgår bl.a.:
       ”med hensyn til fremlæggelse af et passende materiale til belysning af alle politianmel-
       delser, som forurettede efter byretssagen har indgivet vedr. overgreb eller krænkelser af
       seksuel karakter, anmodes landsretten om at pålægge statsadvokaten som led i bevisfø-
       relsen at fremlægge oplysning herom, herunder et sådant uddrag af politiets materiale,
       at det i et rimeligt omfang kan belyse indholdet af anmeldelsen eller anmeldelserne og
       status for politiets behandling heraf.”
landsretten traf herefter forud for hovedforhandlingen ved kendelse af 13. august 2014 afgø-
relse om ikke at imødekomme advokat tage sibonis anmodning med følgende begrundelse:
       ”landsretten finder, at der ikke foreligger omstændigheder, som giver grundlag for at
       imødekomme forsvarerens begæring, idet det anses for at være uden betydning for afgø-
       relse af sagen, om der skulle foreligge nye anmeldelser fra forurettede.”
                                               - 4 -
inden hovedforhandlingen i højesteret anmodede anklagemyndigheden om, at advokat tage
sibonis beskikkelse blev tilbagekaldt. af højesterets kendelse herom af 11. marts 2015 (ufr
2015.2025) fremgår:
     ”påstande
     anklagemyndigheden har anmodet om, at højesteret tilbagekalder beskikkelsen af ad-
     vokat tage siboni som forsvarer for t for højesteret.
     t har nedlagt påstand om, principalt at anklagemyndighedens anmodning afvises, sub-
     sidiært at beskikkelsen af advokat tage siboni opretholdes, og mere subsidiært at advo-
     kat tage siboni tillades valgt som forsvarer i tilfælde af afbeskikkelse.
     sagsfremstilling
     i 2012 og begyndelsen af 2013 var advokat tage siboni beskikket som bistandsadvokat
     for f i en straffesag, hvor der var rejst tiltale mod en stedbror til t for overtrædelse af
     straffelovens § 223, stk. 2, jf. § 224, ved at have haft andet seksuelt forhold end samleje
     med f kort efter, at hun var fyldt 15 år.
     advokat tage siboni fremsatte i den forbindelse under hovedforhandlingerne begæring
     om dørlukning, og om at tiltalte blev ført ud under fs forklaring, ligesom advokat tage
     siboni nedlagde krav om godtgørelse på fs vegne.
     i den foreliggende sag, der med procesbevillingsnævnets tilladelse er indbragt for høje-
     steret, er t ved retten i nykøbing falsters dom af 20. februar 2014, som stadfæstet ved
     østre landsrets dom af 3. september 2014 – mod sin benægtelse – dømt for overtræ-
     delse af straffelovens § 210, stk. 1, jf. § 21 og § 210, stk. 3, jf. stk. 1, ved at have haft
     andet seksuelt forhold end samleje med sin datter, f, og forsøgt at opnå samleje med
     hende.
     i forbindelse med grundlovsforhøret blev advokat tage siboni beskikket som forsvarer
     for t. af retsbogen fra grundlovsforhøret fremgår:
            ”den beskikkede forsvarer oplyste indledningsvis, at han tidligere i en anden sag
            har været beskikket bistandsadvokat for den forurettede i nærværende sag, f, men
            at han ikke mente, at han var inhabil i nærværende sag.”
     advokat tage siboni opretholdt beskikkelsen under hovedforhandlingen i byretten og
     blev tillige beskikket under ankesagens behandling i landsretten. anklagemyndigheden
     har ikke i forbindelse med by- og landsrettens behandling af sagen gjort gældende, at
     advokat tage siboni var inhabil, og hverken by- eller landsretten har af egen drift be-
     handlet spørgsmålet.
     den 7. januar 2015 blev advokat tage siboni beskikket som forsvarer for t for højeste-
     ret.
     anklagemyndigheden har den 12. februar 2015 anmodet om, at beskikkelsen tilbage-
     kaldes.
                                         - 5 -
anbringender
anklagemyndigheden har anført, at advokat tage sibonis forudgående rolle som bi-
standsadvokat for forurettede, f, i en tidligere sædelighedssag indebærer, at der er eller
har været en reel eller i det mindste ikke helt fjern risiko for, at hans funktion som for-
svarer i denne sag kan være påvirket af uvedkommende hensyn, ligesom omstændighe-
derne i sagen er egnede til hos parterne og omverdenen at rejse tvivl om advokat tage
sibonis habilitet som forsvarer.
der foreligger en interessekonflikt mellem tiltalte, t, og forurettede, idet disse har mod-
satrettede interesser i skyldsspørgsmålet, ligesom der er risiko for, at der kan blive ind-
draget uvedkommende viden om forurettede, som er opnået i forbindelse med hvervet
som bistandsadvokat for hende. de tætte familiemæssige relationer mellem de tiltalte i
begge sager og forurettede taler ligeledes herfor.
interessekonflikten i denne sag er analog med den situation, som er beskrevet i retsple-
jelovens § 734, stk. 1, næstsidste led, hvorefter en advokat ikke må beskikkes som for-
svarer, hvis han i en anden straffesag har været forsvarer for en sigtet, med hvis inte-
resse i sagen den nu sigtede står i strid. beskyttelsesinteressen er den samme, hvad end
der er tale om en forsvarer eller bistandsadvokat. bestemmelsen skal fortolkes i lyset af
advokatrådets vejledende advokatetiske regler, navnlig bestemmelsen i aer 12.2.11.
t har til støtte for den principale påstand om afvisning bl.a. anført, at advokat tage si-
boni allerede i forbindelse med grundlovsforhøret gjorde opmærksom på den mulige
interessekonflikt. ved ikke at rejse spørgsmålet om inhabilitet før under sagens behand-
ling for højesteret efter ankefristens udløb har anklagemyndigheden afskåret sig herfra.
det strider mod ts retssikkerhedsgarantier, at højesteret vil blive eneste og sidste in-
stans, der bedømmer dette spørgsmål.
til støtte for den subsidiære påstand har t bl.a. anført, at der ikke er tilgået advokat
tage siboni fortrolige oplysninger i den tidligere sag som bistandsadvokat, og der er
intet, der indikerer, at der skulle have fundet et misbrug sted. de advokatetiske regler i
aer 12.2.11 er kun fakultative. der er intet i ordlyden i retsplejelovens § 734, der fører
til, at der ikke burde være sket beskikkelse. bestemmelsen kan ikke fortolkes udvi-
dende, og en forsvarer og en bistandsadvokat kan ikke sidestilles.
til støtte for den mere subsidiære påstand har t bl.a. anført, at hvis højesteret måtte
komme frem til, at advokat tage siboni skal afbeskikkes, ønskes han i stedet som valgt
forsvarer. habilitetskravene til en valgt forsvarer er mere lempelige end for en beskikket
forsvarer.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om en advokat er afskåret fra at blive beskikket som offentlig forsvarer
eller virke som valgt forsvarer, hvis vedkommende har været beskikket som bistandsad-
vokat for den forurettede under en tidligere straffesag.
højesteret finder, at der ikke foreligger grunde, som afskærer anklagemyndigheden fra
under sagens behandling for højesteret at begære beskikkelsen af advokat tage siboni
tilbagekaldt.
bestemmelsen i retsplejelovens § 734, stk. 1, varetager – ligesom andre bestemmelser i
                                                 - 6 -
       retsplejelovens kapitel 66 om sigtede og hans forsvar, herunder bl.a. § 730 om sigtedes
       ret til at vælge en forsvarer – grundlæggende retsplejemæssige hensyn til som led i en
       retfærdig rettergang at sikre et troværdigt effektivt forsvar for personer, der er sigtede i
       straffesager, jf. herved også artikel 6, stk. 3, litra c, i den europæiske menneskerettig-
       hedskonvention.
       bestemmelsen må således også ses i sammenhæng med retsplejelovens § 126, hvorefter
       advokater skal udvise en adfærd, der stemmer med god advokatskik, og med advokat-
       rådets vejledende advokatetiske regler.
       advokat tage siboni har været beskikket som bistandsadvokat for f i en tidligere straf-
       fesag, hvor der var rejst tiltale mod en stedbror til t for seksuelle overgreb begået mod
       hende.
       advokat tage siboni er nu beskikket som forsvarer for t i en sag, hvor der er rejst til-
       tale mod t for seksuelle overgreb begået mod f.
       under disse omstændigheder finder højesteret, at der foreligger sådanne forhold, at ad-
       vokat tage siboni ville være udelukket fra at handle i sagen som dommer, og han burde
       derfor ikke være beskikket som forsvarer for t, jf. retsplejelovens § 734, stk. 1, jf. § 61.
       højesteret finder endvidere, at advokat tage siboni under disse omstændigheder ikke
       kan virke som valgt forsvarer i sagen, idet dette ikke vil være foreneligt med de ovenfor
       nævnte grundlæggende retsplejemæssige hensyn og hensyn til forurettede set i sam-
       menhæng med retsplejelovens § 126 og advokatrådets vejledende advokatetiske regler.
       herefter tager højesteret anklagemyndighedens begæring om tilbagekaldelse af beskik-
       kelsen af advokat tage simoni til følge, og højesteret bestemmer endvidere, at advokat
       tage simoni ikke må virke som valgt forsvarer i denne sag.
                                               thi bestemmes:
       beskikkelsen af advokat tage siboni som forsvarer for t tilbagekaldes.
       det tillades ikke, at advokat tage siboni vælges som forsvarer for t.”
anbringender
t har til støtte for den principale påstand navnlig anført, at det følger af højesterets kendelse
af 11. marts 2015, at han under hele sagens forløb har haft en forsvarer beskikket, der aldrig
burde have været beskikket som forsvarer for ham. hensynet bag inhabilitetsreglerne i rets-
plejelovens § 734, stk. 1. jf. § 61, er at sikre tiltalte et troværdigt og effektivt forsvar, der er
uafhængig af modstridende interesser og andre uvedkommende hensyn. den tidligere forsva-
rers forudgående rolle som bistandsadvokat for forurettede i en tidligere straffesag om seksu-
elt overgreb indebærer, at der var eller kunne have været en reel eller i det mindste ikke helt
fjern risiko for, at hans funktion som forsvarer i sagen var påvirket af uvedkommende hensyn
                                                 - 7 -
(sympati for sin tidligere klient eller intern viden om forurettede omfattet af tavshedspligten
som bistandsadvokat), ligesom omstændighederne i sagen er egnet til hos parterne og omver-
denen at rejse tvivl om den tidligere beskikkede forsvarers habilitet som forsvarer. det følger
også af artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, at tiltalte ikke alene har
krav på bistand af en forsvarer, men på effektiv bistand, hvilket der kan rejses tvivl om, når
forsvareren er inhabil.
til støtte for den subsidiære påstand har t anført, at sagen bør hjemvises til landsretten, fordi
der er sket en rettergangsfejl, idet han i strid med retsplejelovens § 729 a, stk. 3, blev nægtet
aktindsigt i eventuelle politianmeldelser, som f efter byretsdommen måtte have indgivet ved-
rørende overgreb eller krænkelser af seksuel karakter. i en sag, hvor forurettedes forklaring er
det eneste fældende bevis, og hvor tiltalte nægter sig skyldig, er der særlig grund til at frem-
lægge alle beviser, der kan belyse sagen, herunder parternes specifikke troværdighed. rets-
plejelovens § 185 og § 871, stk. 4, var ikke til hinder for denne bevisførelse, navnlig fordi der
ikke var tale om bevisførelse om fs tidligere seksuelle adfærd, men om hendes adfærd i for-
bindelse med yderligere anmeldelser. landsrettens afslag på den ønskede bevisførelse udgør
en krænkelse af artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, jf. den europæi-
ske menneskerettighedsdomstols dom af 10. oktober 2013 (topic mod kroatien).
til støtte for den mere subsidiære påstand har t henvist til, at han var varetægtsfængslet i
knap 3 måneder, at han ikke tidligere er straffet for personfarlig kriminalitet eller seksualfor-
brydelser og til hans i øvrigt gode personlige forhold. han har i den forbindelse henvist til de
nye regler om samfundstjeneste, der trådte i kraft den 1. maj 2015.
anklagemyndigheden har navnlig anført, at beskikkelsen af advokat tage siboni som forsva-
rer for t for byretten og landsretten er en rettergangsfejl, men at fejlen ikke bør medføre en
ophævelse af dommen og hjemvisning af sagen til byretten. der er ikke grund til at antage, at
beskikkelse af en anden advokat som forsvarer for t under sagens behandling for byretten og
landsretten kunne have medført et andet resultat, jf. retsplejelovens § 925, stk. 1. advokat
tage siboni synes fuldt ud at have varetaget ts interesser og benyttet sig af sine beføjelser og
muligheder for at få de oplysninger frem, der kunne tale til gunst for t i forhold til både
skyldsspørgsmålet og sanktionsspørgsmålet. der er således ikke sket en krænkelse af ts ret til
et effektivt forsvar, jf. artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
                                                - 8 -
der er heller ikke grundlag for at hjemvise sagen til landsretten, idet det ikke er en retter-
gangsfejl, at landsretten afviste forsvarerens anmodning om aktindsigt i eventuelle politian-
meldelser fra f om seksuelle overgreb, jf. retsplejelovens § 729 a, stk. 3. materialet er ikke
tilvejebragt til brug for denne sag, og det er ikke af en sådan betydning for denne sag, at for-
svareren alligevel burde have haft adgang til at gøre sig bekendt med oplysningerne som følge
af det objektivitetsprincip, der gælder for anklagemyndighedens pligt til at fremlægge oplys-
ninger, jf. også artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention. formålet med den
ønskede bevisførelse var ifølge den tidligere forsvarer at belyse fs almindelige troværdighed.
efter retsplejelovens § 185, stk. 1, sammenholdt med stk. 2, bør der udvises tilbageholdenhed
med at tillade bevisførelse af den karakter, som der blev anmodet om, og som også vil vedrøre
fs seksuelle adfærd. der er ikke i sagen indikationer for, at f har været utroværdig, og der er
heller ikke i de to tidligere sager, hvor der var sket anmeldelse af to ældre mænd for seksuelle
krænkelser af f – og som indgår i materialet i denne sag – indikationer for, at f har været
utroværdig.
der er ikke grundlag for at nedsætte straffen, herunder at idømme t en i det hele betinget dom
med vilkår om samfundstjeneste, heller ikke efter de nye regler herom.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret, om sagen skal hjemvises til byretten som følge af, at t for byret-
ten og landsretten har haft en forsvarer, som på grund af inhabilitet ikke burde have været
beskikket, eller om sagen skal hjemvises til landsretten som følge af, at landsretten har nægtet
forsvaret aktindsigt i eventuelle politianmeldelser om seksuelle overgreb, som forurettede, f,
måtte have indgivet efter byretsdommen. der er endvidere spørgsmål, om straffen skal for-
mildes og om godtgørelse.
tidligere forsvarers inhabilitet
ved kendelse af 11. marts 2015 tilbagekaldte højesteret beskikkelsen af advokat tage siboni
som forsvarer for t og tillod ikke, at advokat tage siboni blev valgt som forsvarer for t.
dette skete under henvisning til, at advokat tage siboni havde været beskikket som bistands-
advokat for forurettede, f, i en tidligere sag, hvor der var rejst tiltalte mod en stedbror til t for
seksuelt overgreb begået mod hende.
                                                - 9 -
efter retsplejelovens § 925, stk. 1, skal tilsidesættelse eller forkert anvendelse af regler for
sagens behandling ikke medføre ophævelse af en anket dom, medmindre det må antages, at
overholdelse af den pågældende regel kunne have medført, at sagen fik et andet udfald.
inhabilitetsreglerne for forsvarere har som led i en retfærdig rettergang til formål at sikre et
troværdigt og effektivt forsvar for personer, som er sigtet eller tiltalt i en straffesag, jf. herved
også artikel 6, stk. 3, litra c, i den europæiske menneskerettighedskonvention. højesteret
finder derfor, at inhabilitet hos en forsvarer som udgangspunkt skaber en formodning for, at
inhabiliteten kan have haft betydning for sagens udfald.
t har imidlertid hele tiden været fuldt bekendt med advokat tage sibonis varetagelse af hver-
vet som bistandsadvokat for hans datter under den tidligere sag mod hans stedbror for seksu-
elle krænkelser begået mod datteren, og han har med denne viden selv anmodet om at få ad-
vokat tage siboni beskikket som sin forsvarer. der foreligger endvidere ingen oplysninger,
som indikerer, at advokatens forsvar i byretten og landsretten ikke var effektivt og tilrettelagt
udelukkende i ts interesse. at t selv har været tilfreds med advokatens indsats underbygges
af, at t forud for højesterets kendelse af 11. marts 2015 modsatte sig anklagemyndighedens
anmodning om, at der skete tilbagekaldelse af beskikkelsen af advokat tage siboni som hans
forsvarer på grund af inhabilitet.
højesteret lægger under de således foreliggende omstændigheder til grund, at der på trods af
advokat tage sibonis inhabilitet ikke er sket en krænkelse af ts ret til et effektivt forsvar, jf.
artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, og at der ikke er grundlag for at
antage, at beskikkelse af en anden forsvarer for t kunne have medført, at sagen fik et andet
udfald.
hertil kommer, at inhabiliteten i sagen beror på advokatens tidligere varetagelse af forurette-
des interesser, og at der derfor også er et hensyn at tage til f, som ikke ønsker, at der sker
hjemvisning af sagen.
højesteret tager herefter ikke ts principale påstand til følge.
                                                - 10 -
aktindsigt
efter retsplejelovens § 729 a, stk. 3, har forsvareren adgang til at gøre sig bekendt med det
materiale, politiet har tilvejebragt til brug for den sag, som sigtelsen eller tiltalen angår. dette
gælder uden hensyn til materialets betydning for sagen.
de oplysninger, som advokat tage siboni som forsvarer for t anmodede om aktindsigt i un-
der sagens behandling for landsretten, er ikke tilvejebragt af politiet til brug for den sag, som
tiltalen angår. efter forarbejderne til bestemmelsen sammenholdt med den europæiske men-
neskerettighedskonventions artikel 6 omfatter forsvarerens adgang til aktindsigt imidlertid alt
materiale, som er af betydning for sagen, uanset om det er tilvejebragt til brug for den pågæl-
dende sag.
ved vurderingen af betydningen for den foreliggende sag af det materiale, som der er anmo-
det om aktindsigt i, må det tages i betragtning, at materialet ikke kan antages at ville kunne
kaste lys over de begivenheder, som t er tiltalt for. hertil kommer, at forsvaret har haft ad-
gang til bevisførelse vedrørende fs troværdighed gennem fremlagt materiale vedrørende to
tidligere sager angående seksuelle overgreb, som var anmeldt af f, samt ved førelse af vidner.
højesteret finder, at det på denne baggrund ikke kan anses for en rettergangsfejl, at landsret-
ten har nægtet aktindsigt i eventuelle politianmeldelser, som f måtte have indgivet efter byret-
tens dom.
højesteret tager herefter ikke ts subsidiære påstand til følge.
strafudmåling mv.
højesteret finder ikke grundlag for at nedsætte straffen, herunder at idømme en i det hele be-
tinget dom med vilkår om samfundstjeneste.
højesteret tiltræder endvidere, at godtgørelsen til f er fastsat til 20.000 kr.
konklusion
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                              - 11 -
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for højesteret, idet statskassen dog endeligt afholder salæ-
ret for højesteret til den tidligere beskikkede forsvarer, advokat tage siboni.